Predlog UREDBA SVETA o finančni uredbi, ki se uporablja za 11. Evropski razvojni sklad /* COM/2013/0660 final - 2013/0320 (NLE) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. OZADJE PREDLOGA Predlog Uredbe Sveta o finančni uredbi, ki se uporablja za 11. Evropski razvojni sklad (v nadaljnjem besedilu: 11. ERS) je del svežnja zakonodajnih dokumentov, ki urejajo Evropski razvojni sklad in katerega del so tudi notranji sporazum […], četrti del sklepa o pridružitvi čezmorskih držav in izvedbena uredba 11. ERS. 2. REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA Glavno načelo tega predloga je največja mogoča uskladitev s finančno uredbo, ki se uporablja za splošni proračun Unije (Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012) in njenimi pravili uporabe (Delegirana uredba št. 1268/2012). Predlog se opira na rezultate javnega posvetovanja v obdobju 2009–2010, ki je potekalo, preden je Komisija predložila predlog za novo finančno uredbo, sprejeto leta 2012. 3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA Kot je navedeno zgoraj, je glavno načelo tega predloga največja mogoča uskladitev s finančno uredbo in njenimi pravili uporabe. To se doseže z neposrednim sklicevanjem na navedene predpise. Poleg tega se skuša doseči skladnost z zadnjo razpoložljivo različico uredbe o skupnih izvedbenih pravilih, kadar ta vsebuje določbe, ki so pomembne za finančno izvajanje; v teh redkih primerih se vključi enako besedilo. Sklicevanje na finančno uredbo in njena pravila uporabe se morajo razlagati ob upoštevanju naslednjega: – člen 2(2) predloga izključuje uporabo določb, ki Komisiji dajejo pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 290 PDEU. – Kadar je navedeno, da se člen finančne uredbe uporablja za 11. ERS, neposredno veljajo tudi vse s tem povezane in ustrezne določbe pravil uporabe, razen če je njihova uporaba izrecno izključena. Kadar pa finančna uredba ali veljavne določbe pravil uporabe vsebujejo le posredna notranja sklicevanja, se zadevne določbe uporabijo le, če je tako navedeno v finančni uredbi za 11. ERS. Drugače povedano, samo finančna uredba za 11. ERS izrecno določa, katere določbe finančne uredbe ali izvedbenih pravil veljajo za 11. ERS in katere ne. – Nekatere določbe finančne uredbe ali pravil uporabe se uporabljajo smiselno: v takih primerih je treba določbe razlagati razumno glede na njihov namen in cilj ter ob upoštevanju ozadja njihove uporabe, v skladu z načeli razlage, ki izhajajo iz sodne prakse Sodišča, in ne dobesedno. – Kadar se pri izvajanju 11. ERS določbe finančne uredbe uporabljajo s sklicevanjem, je treba upoštevati izjeme, zlasti iz finančne uredbe, za obravnavanje specifičnosti zunanjih ukrepov, ter predvsem njegov ekstrateritorialni in konvencionalni okvir. Predlog čim bolj sledi strukturi finančne uredbe. Razdeljen je na tri dele: Temeljne določbe, Sklad za spodbujanje naložb ter Prehodne in končne določbe. Uvodne izjave predloga podrobneje obravnavajo stopnjo usklajenosti s finančno uredbo in njenimi pravili uporabe. Prvi del „Temeljne določbe“ je razdeljen na deset naslovov: Predmet, področje uporabe in splošne določbe; Finančna načela; Sredstva 11. ERS in njegovo izvajanje; Finančni udeleženci; Prihodki; Odhodki; Različne izvedbene določbe; Instrumenti financiranja; Priprava zaključnega računa in računovodstvo ter Zunanja revizija in razrešnica. Samostojno besedilo predloga v veliki meri spada v eno od treh kategorij. Določeni deli besedila so vsebinsko usklajeni s finančno uredbo, vendar je bilo po ocenah neprimerno, da se doseže uskladitev samo s sklicevanjem zaradi terminoloških razlik ali potrebe po izvedbi manjših prilagoditev za 11. ERS. Primeri tega so v naslovu VIII „Instrumenti financiranja“. Ostalo samostojno besedilo je posebnost 11. ERS. Primeri tega so v naslovu VI „Prihodki“. Kot je navedeno zgoraj, je tretja vrsta samostojnega besedila usklajena z najnovejšo različico uredbe o skupnih izvedbenih pravilih. Drugi del opisuje upravljanje sredstev 11. ERS v okviru Sklada za spodbujanje naložb, ki ga upravlja EIB. Nekatere spremembe v primerjavi z 10. ERS so bile nujne zaradi roka za razpoložljivost sredstev, ki so jih vpisale države članice na podlagi notranjega sporazuma. Kadar se nek člen finančne uredbe ali izvedbenih pravil uporablja za Sklad za spodbujanje naložb, je treba to posebej navesti. Ta predlog torej pomeni splošno poenostavitev, saj jasneje pokaže, katere določbe finančne uredbe in njenih izvedbenih pravil se uporabljajo ter katere določbe so posebnosti 11. ERS. V primerjavi s finančno uredbo za 10. ERS vsebuje ta predlog manj kot polovico členov. Predlogu je priložen delovni dokument služb Komisije, ki omogoča primerjavo tega predloga s finančno uredbo za 10. ERS in je pregledni prikaz določb finančne uredbe in njenih izvedbenih pravil, ki se uporabljajo za 11. ERS. V tem primerjalnem dokumentu so določbe finančne uredbe in izvedbenih pravil, ki se ne uporabljajo, izpisane s prečrtano pisavo. 4. PRORAČUNSKE POSLEDICE Predlog nima proračunskih posledic. 11. ERS ni vključen v proračun EU in njegova finančna sredstva so določena v notranjem sporazumu. Čeprav se bodo sredstva izvrševala v skladu s finančno uredbo za 11. ERS, njegovo sprejetje samo po sebi nima finančnih posledic. 2013/0320 (NLE) Predlog UREDBA SVETA o finančni uredbi, ki se uporablja za 11. Evropski razvojni sklad SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju notranjega sporazuma med predstavniki vlad držav članic Evropske unije, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju pomoči Evropske unije v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 v skladu s Sporazumom o partnerstvu AKP-EU (v nadaljnjem besedilu: notranji sporazum) in o dodelitvi finančne pomoči čezmorskim državam in ozemljem (v nadaljnjem besedilu ČDO), za katere se uporablja četrti del Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Pogodba), in zlasti člena 10(2) navedenega sporazuma, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča[1], ob upoštevanju mnenja Evropske investicijske banke o določbah, ki se nanašajo nanjo[2], ob upoštevanju naslednjega: (1) Določiti je treba podrobna pravila za plačilo prispevkov držav članic v 11. Evropski razvojni sklad (v nadaljnjem besedilu: 11. ERS), ki je bil ustanovljen z notranjim sporazumom. (2) Določiti je treba pogoje, v skladu s katerimi mora Računsko sodišče izvajati svoja pooblastila v zvezi z 11. ERS. (3) Določiti je treba podrobna pravila za finančno izvajanje 11. ERS, ki se nanašajo zlasti na veljavna načela; sestavo njegovih sredstev; finančne udeležence in subjekte, ki so pooblaščeni za opravljanje nalog izvrševanja proračuna; sklepe o financiranju, obveznosti in plačila; instrumente financiranja, vključno z javnimi naročili, nepovratnimi sredstvi, finančnimi instrumenti in skrbniškimi skladi Unije; pripravo zaključnega računa in računovodstvo; zunanjo revizijo, ki jo opravi Računsko sodišče, in razrešnico, ki jo podeli Evropski parlament; ter Sklad za spodbujanje naložb, ki ga upravlja Evropska investicijska banka. (4) Zaradi poenostavitve in usklajenosti bi bilo treba to uredbo čim bolj uskladiti z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012[3] in Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 1268/2012[4]. Takšno uskladitev bi bilo treba doseči z neposrednimi sklicevanji na ti uredbi, omogočila pa naj bi po eni strani preprosto ugotavljanje posebnosti v finančnem izvajanju 11. ERS ter po drugi strani zmanjšala raznolikost pravil Unije glede financiranja na področju zunanjih ukrepov, ki po nepotrebnem obremenjuje prejemnike, Komisijo in druge udeležence. (5) Opozoriti je treba, da okvir za finančno izvajanje 11. ERS poleg te uredbe sestavlja več instrumentov: Sporazum o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisan v Cotonouju dne 23. junija 2000, revidiran v Luxembourgu dne 25. junija 2005 in revidiran v Ouagadougouju dne 22. junija 2010 (v nadaljnjem besedilu: Sporazum iz Cotonouja), ter zlasti Priloga IV k Sporazumu; notranji sporazum; Sklep Sveta z dne [datum] o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: Sklep o pridružitvi čezmorskih držav); ter Uredba Sveta št. [številka] z dne [datum] o izvajanju 11. Evropskega razvojnega sklada (v nadaljnjem besedilu: izvedbena uredba). (6) Finančno izvajanje 11. ERS bi moralo potekati v skladu z načeli enotnosti in točnosti proračuna, obračunske enote, univerzalnosti, specifikacije, dobrega finančnega poslovodenja in preglednosti. Ob upoštevanju večletne ureditve 11. ERS, se za 11. ERS ne bi smelo uporabljati proračunsko načelo enoletnosti. (7) Pravila o finančnih udeležencih, tj. o odredbodajalcih in računovodjah, prenosu pooblastil za njihove naloge ter njihovi odgovornosti je treba uskladiti z določbami Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, saj Komisija izvaja isto izvršilno pristojnost pri izvajanju 11. ERS. (8) Določiti bi bilo treba podrobna pravila, v skladu s katerimi odredbodajalec na podlagi prenosa pooblastil s strani Komisije sprejme potrebne ureditve z državami AKP (afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami) ter ČDO za zagotavljanje pravilnega izvajanja dejavnosti v tesnem sodelovanju z nacionalnim in regionalnim odredbodajalcem, odredbodajalcem znotraj AKP ali teritorialnim odredbodajalcem, ki ga imenujejo države AKP ali ČDO. (9) Pravila o posrednem upravljanju, ki vključuje poverjenje nalog izvrševanja proračuna ter njegovih pogojev in omejitev, bi bilo treba uskladiti z določbami Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. Poleg tega bi bilo treba vstaviti določbo o nadaljnjem prenosu nalog izvrševanja proračuna, ki odseva določbo iz [uredbe o skupnih izvedbenih pravilih], za zagotovitev skladnega financiranja zunanjih ukrepov. Ta uredba bi morala kljub temu zajemati posebne določbe o začasnih udeležencih, ki nadomeščajo nacionalnega odredbodajalca, o poverjenju s strani držav AKP in ČDO izvajalcu storitev ter o krepitvi zaščite finančnih interesov Unije v primeru posrednega upravljanja z državami AKP in ČDO. (10) Medtem ko se sredstva ERS ne bodo izvrševala v okviru deljenega upravljanja, bi morala ta uredba omogočiti, da v okviru regionalnega sodelovanja med državami AKP in ČDO na eni strani ter najbolj oddaljenimi regijami Unije na drugi strani sredstva ERS in podporo iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (v nadaljnjem besedilu: ESRR) v korist najbolj oddaljenih regij Unije lahko izvršuje isti subjekt v skladu s to uredbo, kar zadeva sredstva ERS, in v okviru deljenega upravljanja, kar zadeva ESRR. (11) V primerih, ko 11. ERS izvaja Komisija, bi bilo treba določbe o sklepih o financiranju uskladiti z določbami Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. (12) Pravila o obveznostih bi bilo treba uskladiti s pravili iz Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 z izjemo začasnih obveznosti, ki ne bi smele biti na voljo v 11. ERS. Poleg tega bi bilo treba določiti podaljšanje rokov tam, kjer je to potrebno, za ukrepe, ki se izvajajo v okviru posrednega upravljanja s strani držav AKP ali ČDO. (13) Roke za plačila bi bilo treba uskladiti z določbami Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. Sprejeti bi bilo treba posebne določbe za primere, v katerih državam AKP in ČDO ni poverjena izvedba plačil v okviru posrednega upravljanja in v katerih zato Komisija še naprej opravlja plačila prejemnikom. (14) Različne izvedbene določbe, ki se nanašajo na notranjega revizorja, dobro upravljanje in pravna sredstva, informacijski sistem, elektronski prenos, e-upravo, upravne in denarne kazni ter uporabo centralne baze podatkov o izključitvah, je treba uskladiti z določbami Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. Poleg tega bi bilo treba zaščito finančnih interesov Unije z uporabo upravnih kazni okrepiti in pojasniti v primerih, v katerih se 11. ERS izvaja s posrednim upravljanjem z državami AKP in ČDO. (15) Pravila o javnih naročilih, nepovratnih sredstvih, nagradah in strokovnjakih bi bilo treba uskladiti z določbami Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. Pravila o finančnih instrumentih in skrbniških skladih Unije bi bilo treba uskladiti s prilagoditvami zaradi narave 11. ERS. Proračunska podpora ČDO bi morala upoštevati institucionalne povezave z zadevnimi državami članicami. (16) Pravila o pripravi zaključnega računa in računovodstvu ter zunanji reviziji in razrešnici bi morala odsevati določbe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, da bi se vzpostavil skladen okvir za izvajanje in poročanje. (17) Določiti je treba pogoje, v skladu s katerimi Evropska investicijska banka (v nadaljnjem besedilu: EIB) upravlja nekatera sredstva 11. ERS. (18) Določbe v zvezi z nadzorom sredstev 11. ERS, ki jih upravlja EIB, s strani Računskega sodišča bi morale biti skladne s tristranskim sporazumom, sklenjenim med Računskim sodiščem, EIB in Komisijo, ki je predviden v členu 287(3) Pogodbe. (19) Prehodne določbe bi morale določati pravila o obravnavi neporabljenih sredstev in prihodkov iz prejšnjih Evropskih razvojnih skladov ter uporabo te uredbe za dejavnosti, ki se še vedno izvajajo v okviru prejšnjih skladov. (20) Da bi omogočili pravočasno načrtovanje in izvajanje programov 11. ERS, bi morala ta uredba začeti veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije – SPREJEL NASLEDNJO UREDBO: PRVI DEL TEMELJNE DOLOČBE NASLOV I VSEBINA, PODROČJE UPORABE IN SPLOŠNE DOLOČBE Člen 1 Področje uporabe Ta uredba določa pravila za finančno izvajanje sredstev 11. Evropskega razvojnega sklada (v nadaljnjem besedilu: 11. ERS) ter pripravo in revizijo zaključnega računa. Člen 2 Povezava z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012, ki se uporablja za splošni proračun 1. Razen če je posebej določeno drugače, se šteje, da neposredno sklicevanje v tej uredbi na določbe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 vključuje tudi sklicevanje na ustrezne določbe Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012. 2. Šteje se, da sklicevanja v tej uredbi na veljavne določbe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 ne vključujejo postopkovnih določb, ki niso pomembne za 11. ERS, zlasti tistih v zvezi s pooblastili za sprejemanje delegiranih aktov. 3. Notranja sklicevanja v Uredbi (EU, Euratom) št. 966/2012 ali v Delegirani uredbi (EU) št. 1268/2012 ne pomenijo, da se določbe, na katere se ta sklicevanja nanašajo, posredno uporabljajo za 11. ERS. 4. Izrazi, uporabljeni v tej uredbi, imajo enak pomen kot v Uredbi (EU, Euratom) št. 966/2012, z izjemo točk (a) do (e) člena 2 navedene uredbe. Vendar pa se v tej uredbi naslednji izrazi iz Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 razlagajo z naslednjimi prilagoditvami: (a) „proračun“ ali „proračunski“ pomeni „11. ERS“; (b) „proračunska obveznost“ pomeni „finančno obveznost“; (c) „institucija“ pomeni „Komisijo“; (d) „odobritve“ ali „odobritve za poslovanje“ pomeni „sredstva 11. ERS“; (e) „proračunska postavka“ ali „postavka v proračunu“ pomeni „dodelitev“; (f) „temeljni akt“ pomeni, glede na ustrezen kontekst, notranji sporazum, sklep o pridružitvi čezmorskih držav ali izvedbeno uredbo; (g) „tretja država“ pomeni katero koli upravičeno državo ali ozemlje, zajeto v geografskem obsegu 11. ERS. 5. Razlaganje te uredbe je usmerjeno v ohranjanje skladnosti z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012, razen če bi bila taka razlaga nezdružljiva s posebnostmi 11. ERS, kakor je določeno v Sporazumu iz Cotonouja, notranjem sporazumu, sklepu o pridružitvi čezmorskih držav ali izvedbeni uredbi. Člen 3 Roki, datumi in časovne omejitve Če ni določeno drugače, se za roke, določene s to uredbo, uporablja Uredba Sveta (EGS, Euratom) št. 1182/71[5]. Člen 4 Varstvo osebnih podatkov Ta uredba ne posega v zahteve Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta[6] niti v zahteve Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta[7]. Uporablja se člen 29 delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012, ki se nanaša na informacije o prenosu osebnih podatkov za namene revizije. NASLOV II FINANČNA NAČELA Člen 5 Finančna načela Sredstva 11. ERS se izvršujejo v skladu z naslednjimi načeli: (a) enotnost in točnost proračuna; (b) obračunska enota; (c) univerzalnost; (d) specifikacija; (e) dobro finančno poslovodenje; (f) preglednost. Člen 6 Načelo enotnosti in točnosti proračuna Noben prihodek se ne pobere in noben odhodek izvrši, če ni evidentiran v okviru ERS. Uporabljata se člen 8(2) in (3) ter prvi pododstavek člena 8(4) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. Člen 7 Načelo obračunske enote Smiselno se uporablja člen 19 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 o uporabi eura. Člen 8 Načelo univerzalnosti Brez poseganja v člen 9 skupni prihodki pokrivajo skupne ocene plačil. Vsi prihodki in odhodki se izkazujejo v celoti brez neto izravnave, brez poseganja v člen 23 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, ki se nanaša na pravilo o odbitkih in popravkih deviznega tečaja in ki se uporablja. Vendar prihodek iz člena 9(2)(c) te uredbe samodejno zmanjša plačila na podlagi obveznosti iz katere je bil ustvarjen. Člen 9 Namenski prejemki 1. Za financiranje posebnih postavk odhodkov se uporabljajo namenski prejemki. 2. Namenski prejemki so: (a) finančni prispevki držav članic in tretjih držav, v obeh primerih tudi njihovih javnih agencij, subjektov ali fizičnih oseb ter prispevki mednarodnih organizacij za določene projekte ali programe zunanje pomoči, ki jih financira Unija in upravljata Komisija ali EIB v njihovem imenu v skladu s členom 10 [Izvedbene uredbe]; (b) prihodki, predvideni za določen namen, kot so prihodki od ustanov, subvencije, darila ter volila; (c) prihodki iz vračil nepravilno plačanih zneskov; (d) prihodki od obresti iz plačil predhodnega financiranja v skladu s členom 8(4) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012; (e) povračila in prihodki, ki jih ustvarijo finančni instrumenti v skladu s členom 140(6) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012; (f) prihodki iz poznejših povračil davkov v skladu s členom 23(3)(b) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. 3. Iz namenskih prejemkov iz točk (a) in (b) odstavka 2 se financirajo postavke odhodkov, ki jih določi donator, če to Komisija sprejme. Iz namenskih prejemkov iz točk (e) in (f) odstavka 2 se financirajo odhodkovne postavke, podobne tistim iz katerih so bili ustvarjeni. 4. Smiselno se uporablja člen 184(3) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. 5. Člen 22(1) in (2) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, ki se nanaša na donacije, se uporablja za namenske prejemke iz točke (b) odstavka 2 te uredbe. Ob upoštevanju člena 22(2) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 mora sprejetje donacije odobriti Svet. 6. Sredstva 11. ERS, ki ustrezajo namenskim prejemkom, se dajo na voljo samodejno, če prihodek prejme Komisija. Vendar ocena terjatev pomeni, da so sredstva 11. ERS na voljo v primeru namenskih prejemkov iz točke (a) odstavka 2, če je sporazum z državo članico izražen v eurih; na podlagi tega prihodka se lahko plačila izvedejo le, če je bil prejet. Člen 10 Načelo specifikacije Sredstva 11. ERS se rezervirajo za določene namene po državah AKP ali ČDO in glede na glavne instrumente sodelovanja. Za države AKP so navedeni instrumenti določeni v finančnem protokolu iz Priloge Ic k Sporazumu iz Cotonouja. Rezervacija sredstev (okvirne dodelitve) temelji tudi na določbah notranjega sporazuma in izvedbene uredbe ter upošteva sredstva, rezervirana za podporo izdatkov, povezanih z načrtovanjem in izvajanjem v skladu s členom 6 notranjega sporazuma. Za ČDO so navedeni instrumenti določeni v četrtem delu sklepa o pridružitvi čezmorskih držav in Prilogi II k Sklepu. Pri rezervaciji teh sredstev se upoštevajo tudi nedodeljene rezerve iz člena 3(3) navedene priloge in sredstva za študije ali ukrepe tehnične pomoči iz člena 1(1)(c) Priloge. Člen 11 Načelo dobrega finančnega poslovodenja 1. Uporablja se člen 30(1) in (2) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, ki se nanaša na načela gospodarnosti, učinkovitosti in uspešnosti. Člen 18 Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012 se ne uporablja. 2. Določijo se specifični, merljivi, dosegljivi, ustrezni in časovno opredeljeni cilji. Doseganje teh ciljev se za vsako dejavnost spremlja s kazalniki uspešnosti. 3. Za boljše odločanje, zlasti da se upraviči in opredeli določitev prispevkov iz člena 21, ki jih morajo plačati države članice, so potrebne naslednje ocene: (a) uporaba sredstev 11. ERS sledi predhodni oceni dejavnosti, ki naj bi se opravljala, in zajema elemente iz člena 18(1) Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012; (b) dejavnost je treba oceniti še naknadno za zagotovitev, da ciljni rezultati upravičujejo uporabljena sredstva. 4. Instrumenti financiranja iz naslova VIII in načini izvajanja iz člena 17 se izberejo na podlagi njihove sposobnosti za doseganje specifičnih ciljev ukrepov in njihove sposobnosti doseganja rezultatov, zlasti ob upoštevanju stroškov kontrol, upravnega bremena ter pričakovanega tveganja neskladnosti s predpisi. Pri nepovratnih sredstvih je treba upoštevati možnost uporabe pavšalnih zneskov, pavšalnega financiranja in standardnih stroškov na enoto. Člen 12 Notranji nadzor Uporablja se člen 32 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. Člen 13 Načelo preglednosti 1. 11. ERS se izvaja in zaključni račun pripravi v skladu z načelom preglednosti. 2. Letna ocena obveznosti in plačil iz člena 7 notranjega sporazuma se objavi v Uradnem listu Evropske unije. 3. Brez poseganja v člen 4 te uredbe se uporabljata prvi pododstavek člena 35(2) in člen 35(3) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, ki se nanašata na objave informacij o prejemnikih in druge informacije. V drugem pododstavku člena 21(2) Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012 izraz „lokacija“ pomeni po potrebi ekvivalent regije na ravni NUTS 2, kadar je prejemnik fizična oseba. 4. Ukrepi, ki se financirajo v okviru 11. ERS, se lahko izvajajo v okviru vzporednega ali skupnega sofinanciranja. Pri vzporednem sofinanciranju se ukrep razdeli na več jasno prepoznavnih delov, ki jih financirajo različni donatorji sofinanciranja, tako da je vedno razvidno, za katere namene so bila posamezna sredstva uporabljena. Pri skupnem sofinanciranju so skupni stroški ukrepa razdeljeni med donatorje sofinanciranja, sredstva pa so združena, tako da ni več mogoče ugotoviti vira financiranja posameznih dejavnosti, ki se izvajajo v okviru ukrepa. V takih primerih naknadna objava pogodb o nepovratnih sredstvih in javnih naročilih v skladu s členom 35 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 izpolnjuje pravila pooblaščenega subjekta, če ta obstaja. 5. Komisija, če je primerno, sprejme vse potrebne ukrepe, da bi zagotovila prepoznavnost finančne podpore Unije. To vključuje ukrepe, ki prejemnikom določajo zahteve glede prepoznavnosti sredstev Unije, razen v ustrezno utemeljenih primerih. Komisija je odgovorna za spremljanje njihove skladnosti. NASLOV III SREDSTVA 11. ERS IN NJEGOVO IZVAJANJE Člen 14 Viri sredstev 11. ERS Sredstva 11. ERS sestavljajo sredstva iz člena 1(2), (4) in (6) notranjega sporazuma, sredstva iz člena 1(9) notranjega sporazuma ter drugi namenski prejemki iz člena 9 te uredbe. Člen 15 Struktura 11. ERS Prihodki in odhodki 11. ERS se razvrstijo po vrstah ali namenu, za katerega so določeni. Člen 16 Izvajanje 11. ERS v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja 1. Komisija prevzame obveznosti Unije, opredeljene v členu 57 Sporazuma iz Cotonouja in Sklepu o pridružitvi čezmorskih držav. V ta namen izvršuje prihodke in odhodke 11. ERS v skladu z določbami tega dela in tretjega dela te uredbe na lastno odgovornost in v okviru omejitev sredstev 11. ERS. 2. Države članice sodelujejo s Komisijo, da bi zagotovile porabo odobrenih sredstev 11. ERS v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja. Člen 17 Načini izvajanja 1. Uporabljata se člena 56 in 57 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. 2. V skladu z določbami iz odstavkov 3 do 5 se uporabljajo pravila o načinih izvrševanja, določena v poglavju 2 naslova IV prvega dela Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 ter členih 188 in 193 navedene uredbe. Vendar se določbe iz členov 58(1)(b) in 59 navedene uredbe, ki se nanašajo na deljeno upravljanje z državami članicami, ne uporabljajo. 3. Pooblaščeni subjekti zagotavljajo skladnost z zunanjo politiko EU in lahko poverijo naloge izvrševanja proračuna drugim subjektom pod pogoji, enakovrednimi pogojem, ki se uporabljajo za Komisijo. Države članice letno izpolnjujejo svoje obveznosti iz člena 60(5) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. Revizijsko mnenje se predloži v enem mesecu po poročilu in izjavi o upravljanju, da se upošteva pri zagotovilu Komisije. Države AKP in ČDO lahko prav tako poverijo naloge izvrševanja proračuna svojim službam in organom, katerih delovanje ureja zasebno pravo na podlagi pogodbe o opravljanju storitev. Ti organi se izberejo na podlagi odprtih, preglednih, sorazmernih in nediskriminacijskih postopkov, pri čemer se preprečijo navzkrižja interesov. Sporazum o financiranju določa pogoje pogodbe o opravljanju storitev. 4. Kadar se 11. ERS izvaja s posrednim upravljanjem z državami AKP ali ČDO, Komisija brez poseganja v pristojnosti držav AKP ali ČDO, ki delujejo v vlogi naročnikov: (a) po potrebi izterja zneske, ki jih dolgujejo prejemniki v skladu s členom 80 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, vključno s sklepom, ki je izvršljiv pod enakimi pogoji, kakor so določeni v členu 299 Pogodbe; (b) lahko, če tako zahtevajo okoliščine, naloži upravne in/ali denarne kazni pod enakimi pogoji, kakor so določeni v členu 109 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. Sporazum o financiranju vsebuje določbe o sodelovanju med Komisijo in državami AKP ali ČDO v ta namen. 5. Finančna pomoč Unije se lahko zagotavlja tudi s prispevki v mednarodne, regionalne ali nacionalne sklade, kot so skladi, ki so jih ustanovile ali jih upravljajo EIB, države članice, tretje države ali mednarodne organizacije, za spodbujanje skupnega financiranja, ki ga zagotavlja več različnih donatorjev, ali sklade, ki so jih za namene skupnega izvajanja projektov ustanovili en ali več donatorjev. NASLOV IV FINANČNI UDELEŽENCI Člen 18 Splošne določbe o finančnih udeležencih in njihovi odgovornosti 1. Komisija vsakemu finančnemu udeležencu zagotovi sredstva, ki jih ta potrebuje za opravljanje svojih nalog, in pripravi akt, ki podrobno opisuje njegove naloge, pravice in obveznosti. 2. Uporablja se člen 64 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 o ločitvi nalog. 3. Smiselno se uporablja poglavje IV naslova IV prvega dela Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, ki se nanaša na odgovornost finančnih udeležencev. Člen 19 Odredbodajalec 1. Uporabljajo se členi 65, 66 in 67 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, ki se nanašajo na odredbodajalca, njegova pooblastila in dolžnosti ter pooblastila in dolžnosti vodij delegacij Unije. 2. Če odgovorni odredbodajalec Komisije ugotovi težave pri izvajanju postopkov v zvezi z upravljanjem sredstev 11. ERS, skupaj z imenovanim nacionalnim ali regionalnim odredbodajalcem, odredbodajalcem znotraj držav AKP ali teritorialnim odredbodajalcem vzpostavi vse potrebne stike, da se odpravijo težave in sprejmejo vsi potrebni ukrepi. V primeru, da nacionalni ali regionalni odredbodajalec, odredbodajalec znotraj držav AKP ali teritorialni odredbodajalec ne opravlja nalog, ki so mu naložene na podlagi Sporazuma iz Cotonouja ali sklepa o pridružitvi čezmorskih držav, ali jih ni sposoben opravljati, ga lahko začasno nadomesti odgovorni odredbodajalec Komisije ter deluje v njegovem imenu in na njegovo odgovornost. V tem primeru lahko Komisija prejme finančno nadomestilo za dodatno upravno obremenitev, nastalo iz sredstev, dodeljenih zadevni državi AKP ali ČDO. Člen 20 Računovodja 1. Računovodja 11. ERS je računovodja Komisije. 2. Uporabljata se člen 68, z izjemo drugega pododstavka odstavka 1, in člen 69 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, ki se nanašata na pooblastila in dolžnosti računovodje ter pooblastila, ki jih lahko prenese računovodja. Člen 54 in člen 57(3), drugi pododstavek člena 58(5) ter člen 58(6) Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012 se ne uporabljajo. NASLOV V PRIHODKI Člen 21 Letni prispevek in njegovi obroki 1. V skladu s členom 7 notranjega sporazuma se zgornja meja letnega zneska prispevka za leto n + 2 in letni znesek prispevka za leto n + 1 ter njegovo plačilo v treh obrokih določijo v skladu s postopkom iz odstavkov 2 do 7 tega člena. Obroki, ki jih plača posamezna država članica, se določijo tako, da so sorazmerni s prispevki, ki jih ta država članica nameni za 11. ERS in so določeni v členu 1(2) notranjega sporazuma. 2. Komisija do 20. oktobra leta n predstavi predlog, ki vsebuje: – zgornjo mejo letnega zneska prispevka za leto n + 2; – letni znesek prispevka za leto n + 1; – znesek prvega obroka prispevka za leto n + 1. Svet odloči o tem predlogu do 15. novembra leta n. Države članice plačajo prvi obrok prispevka za leto n + 1 najpozneje do 21. januarja leta n + 1. 3. Komisija do 15. junija leta n + 1 predstavi predlog, ki vsebuje: – znesek drugega obroka prispevka za leto n + 1; – spremenjeni letni znesek prispevka za leto n + 1 v skladu z dejanskimi potrebami, če bi, v skladu s členom 7(3) notranjega sporazuma, letni znesek odstopal od dejanskih potreb. Svet odloči o predlogu najpozneje v 21 koledarskih dneh, potem ko Komisija predstavi svoj predlog. Države članice plačajo drugi obrok najpozneje do 27. julija leta n +1. 4. Komisija, upoštevajoč ocene EIB o upravljanju in dejavnosti Sklada za spodbujanje naložb, vključno s subvencijami obrestne mere, ki jih izvršuje EIB, do 15. junija leta n + 1 pripravi in pošlje Svetu poročilo o obveznostih, plačilih in letnem obsegu pozivov za prispevke, ki so bili namenjeni v letu n in ki jih je treba nameniti v letih n + 1 in n + 2. Ti zneski za leti n + 1 in n + 2 so odvisni od zmožnosti učinkovitega zagotavljanja predlaganega obsega sredstev. 5. Komisija do 10. oktobra leta n + 1 predstavi predlog, ki vsebuje: – tretji obrok letnega prispevka za leto n + 1; – spremenjeni letni znesek prispevka za leto n + 1 v skladu z dejanskimi potrebami, če bi, v skladu s členom 7(3) notranjega sporazuma, letni znesek odstopal od dejanskih potreb. Svet odloči o predlogu najpozneje v 21 koledarskih dneh po predstavitvi predloga s strani Komisije. Države članice plačajo tretji obrok najpozneje do 21. novembra leta n +1. 6. Vsota obrokov, predvidena za določeno leto, ne sme presegati letnega zneska prispevka, določenega za to leto. Letni znesek prispevka ne sme presegati zgornje meje, določene za to leto. Zgornje meje ni mogoče zvišati, razen v skladu s členom 7(4) notranjega sporazuma. Morebitno zvišanje zgornje meje se vključi v predloge iz odstavkov 2, 3 in 5 tega člena. 7. Zgornja meja letnega zneska prispevka za leto n + 2, letni znesek prispevka za leto n + 1 in obroki prispevkov podrobno določajo: (a) znesek, ki ga upravlja Komisija, in (b) znesek, ki ga upravlja EIB, vključno s subvencijami obrestne mere, ki jih upravlja. Člen 22 Plačilo obrokov 1. Pri pozivih za prispevke se najprej porabijo zneski, določeni v prejšnjih Evropskih razvojnih skladih, in sicer eden za drugim. 2. Prispevki držav članic so izraženi v eurih in se plačajo v eurih. 3. Prispevek iz člena 21(7)(a) vsaka država članica knjiži v dobro na posebnem računu, imenovanem „Evropska komisija – Evropski razvojni sklad“ in odprtem pri centralni banki te države članice ali finančni ustanovi, ki jo določi ta država članica. Prispevki ostanejo na teh posebnih računih, dokler ni treba izvesti plačil. Komisija si prizadeva, da opravi vsa črpanja s posebnih računov tako, da na navedenih računih ohrani razporeditev sredstev, ki ustreza razdelitvenemu ključu v skladu s členom 1(2)(a) notranjega sporazuma. Vsaka država članica vknjiži prispevek iz člena 21(7)(b) te uredbe v dobro v skladu s členom 53(1). Člen 23 Obresti za neplačane zneske prispevkov 1. Po izteku rokov iz člena 21(2), (3) in (5) mora zadevna država članica plačati obresti v skladu z naslednjimi pogoji: (a) obrestna mera je mera, ki jo uporablja Evropska centralna banka pri svojih operacijah glavnega refinanciranja, objavljena v seriji C Uradnega lista Evropske unije, veljavna na prvi koledarski dan meseca, v katerem se izteče rok za plačilo, povečana za dve odstotni točki. Ta obrestna mera se poveča za četrtino odstotne točke za vsak zamujen mesec. (b) Obresti se plačajo za obdobje, ki preteče od koledarskega dne po izteku roka za plačilo do dneva plačila. 2. V zvezi s prispevkom iz člena 21(7)(a) se obresti knjižijo v dobro na enega od računov, določenih v členu 1(6) notranjega sporazuma. V zvezi s prispevkom iz člena 21(7)(b) se obresti knjižijo v dobro Sklada za spodbujanje naložb v skladu s členom 53(1). Člen 24 Poziv k plačilu neplačanih prispevkov Ob izteku finančnega protokola iz Priloge Ic k Sporazumu iz Cotonouja Komisija in EIB pozoveta k plačilu tistega dela prispevkov, ki jih morajo države članice še plačati v skladu s členom 21, kot se zahteva v skladu s pogoji iz te uredbe. Člen 25 Drugi prihodki 1. Uporabljajo se členi 77 do 79, člen 80(1) in (2) ter člena 81 in 82 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, ki se nanašajo na oceno terjatev, ugotovitev terjatev, odobritev in pravila izterjave, zastaralni rok in obravnavo upravičenosti Unije v državah članicah. Izterjava se lahko opravi s sklepom Komisije, izvršljivim na podlagi člena 299 Pogodbe. 2. V zvezi s členom 77(3) in členom 78(2) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 se sklicevanje na lastna sredstva razume kot eden od prispevkov držav članic, opredeljenih v členu 21. 3. Za izterjave, določene v eurih, se uporablja člen 83(2) Uredbe (EU) št. 1268/2012. Uporablja se za izterjave v lokalni valuti, obrestna mera pa je obrestna mera centralne banke države, ki izdaja valuto, v veljavi na prvi koledarski dan meseca, v katerem je določen nalog za izterjavo. 4. V zvezi s členom 84(3) Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012 se seznam upravičenosti oblikuje ločeno za 11. ERS in se doda k poročilu iz člena 44(2). 5. Člena 85 in 90 Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012 se ne uporabljata. NASLOV VI ODHODKI Člen 26 Sklepi o financiranju Pred prevzemom obveznosti za odhodke Komisija sprejme sklep o financiranju. Uporablja se člen 84 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, razen odstavka 2 navedenega člena. Člen 27 Pravila, ki se uporabljajo za prevzem obveznosti 1. Uporabljajo se člen 85, razen točke (c) odstavka 3 navedenega člena, členi 86, 87, 185 ter člen 189(1) in (2) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, ki se nanašajo na obveznosti in izvajanje zunanjih ukrepov. Člen 95(2), člen 97(1)(a) in (e) ter člen 98 Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012 se ne uporabljajo. 2. V zvezi z uporabo člena 189(2) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 se obdobje, v katerem se sklenejo vse posamezne pogodbe in sporazumi o nepovratnih sredstvih za izvajanje ukrepa, lahko podaljša na več kot tri leta po sklenitvi sporazuma o financiranju, kadar države AKP in ČDO naloge izvrševanja proračuna poverijo v skladu s členom 17(3) te uredbe. 3. Kadar se sredstva 11. ERS izvršujejo s posrednim upravljanjem z državami AKP ali ČDO, lahko odgovorni odredbodajalec po sprejetju utemeljitev podaljša dveletno obdobje iz tretjega pododstavka člena 86(5) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 in triletno obdobje iz drugega pododstavka člena 189(2) Uredbe. 4. Ob koncu podaljšanih obdobij iz odstavka 3 tega člena ali obdobij iz tretjega pododstavka člena 86(5) in drugega pododstavka člena 189(2) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 se neporabljeni ostanek po potrebi sprosti. 5. Če se sprejmejo ukrepi na podlagi členov 96 in 97 Sporazuma iz Cotonouja, se lahko podaljšana obdobja iz odstavka 3 tega člena, tretjega pododstavka člena 86(5) in drugega pododstavka člena 189(2) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 začasno prekinejo. 6. V točki (c) odstavka 1 in točki (b) odstavka 2 člena 87 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 se skladnost in pravilnost ocenita v skladu z ustreznimi določbami, zlasti pogodb, sporazuma iz Cotonouja, sklepa o pridružitvi čezmorskih držav, notranjega sporazuma, te uredbe in vseh aktov, sprejetih pri izvajanju navedenih določb. 7. Vsaka pravna obveznost izrecno določa, da sta Komisija in Računsko sodišče pristojna za preverjanje in revizijo ter da je urad OLAF pristojen za izvajanje preiskav na podlagi dokumentov in na kraju samem pri vseh upravičencih, izvajalcih in podizvajalcih, ki so prejeli sredstva 11. ERS. Člen 28 Potrditev, odobritev in plačilo odhodkov Uporabljajo se člena 88 in 89, člen 90 z izjemo drugega pododstavka odstavka 4 ter člen 91 in člen 184(4) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. Člen 29 Roki za plačilo 1. Ob upoštevanju odstavka 2 se za plačila, ki jih izvede Komisija, uporablja člen 92 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. 2. Kadar se sredstva 11. ERS izvršujejo s posrednim upravljanjem z državami AKP ali ČDO in Komisija izvaja plačila v njihovem imenu, se za vsa plačila, ki niso navedena v točki (a) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, uporablja rok iz točke (b) člena 92(1) navedene uredbe. Sporazum o financiranju vsebuje določbe, ki so potrebne za zagotovitev pravočasnega sodelovanja naročnika. 3. Terjatve za zamude pri plačilih, za katere je odgovorna Komisija, bremenijo račun ali račune, določene v členu 1(6) notranjega sporazuma. NASLOV VII RAZLIČNE IZVEDBENE DOLOČBE Člen 30 Notranji revizor Notranji revizor 11. ERS je notranji revizor Komisije. Uporabljata se člena 99 in 100 Uredbe (EU, Euratom) št. 996/2012. Člen 31 Informacijski sistemi, elektronski prenos in e-uprava Za 11. ERS se smiselno uporabljajo določbe iz členov 93, 94 in 95 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, ki se nanašajo na elektronsko vodenje prihodkov in odhodkov ter upravljanje dokumentov. Člen 32 Dobro upravljanje in pravna sredstva Uporabljata se člena 96 in 97 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. Člen 33 Uporaba centralne baze podatkov o izključitvah Za izvajanje 11. ERS se uporablja centralna baza podatkov o izključitvah, vzpostavljena v skladu s členom 108(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, ki vsebuje podatke o kandidatih in ponudnikih ter vložnikih in upravičencih, ki so v eni od situacij iz člena 106, točke (b) prvega pododstavka člena 109(1) in točke (a) člena 109(2) navedene uredbe. Smiselno se uporabljajo člen 108(2) in (5) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 ter člena 142 in 144 Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012, ki se nanašajo na uporabo centralne baze podatkov o izključitvah in dostop do nje. V zvezi s členom 108(2) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 finančni interesi Unije vključujejo izvajanje 11. ERS. Člen 34 Upravna ureditev z ESZD Evropska služba za zunanje zadeve (ESZD) in službe Komisije se lahko dogovorijo o podrobni ureditvi, da se delegacijam Unije omogoči lažje izvrševanje sredstev, predvidenih za odhodke za podporo v zvezi z 11. ERS, v skladu s členom 6 notranjega sporazuma. NASLOV VIII INSTRUMENTI FINANCIRANJA Člen 35 Splošne določbe o instrumentih financiranja 1. Za zagotavljanje finančne pomoči iz tega naslova lahko sodelovanje med Unijo ter državami AKP in ČDO med drugim poteka v obliki: (a) tristranskih ureditev, v okviru katerih Unija koordinira svojo pomoč za državo AKP ali ČDO skupaj s tretjimi državami, (b) ukrepov upravnega sodelovanja, kot so programi tesnega medsebojnega sodelovanja med javnimi institucijami, lokalnimi organi, državnimi javnimi organi ali subjekti zasebnega prava, ki opravljajo naloge javne službe v državi članici in državi AKP ali ČDO, ter ukrepov sodelovanja, ki vključujejo strokovnjake na področju javnega sektorja, ki jih napotijo države članice ter njihovi regionalni in lokalni organi, (c) prispevkov k stroškom, potrebnim za vzpostavitev in vodenje javno-zasebnega partnerstva, (d) podpornih programov politike sektorja, s katerimi Unija zagotavlja podporo za sektorske programe neke države AKP ali ČDO, ter (e) subvencioniranih obrestnih mer v skladu s členom 37. 2. Poleg instrumentov financiranja, določenih v členih od 36 do 42, se lahko finančna pomoč zagotavlja prek: (a) odpisa dolga v okviru mednarodno dogovorjenih programov za odpis dolga; (b) v izjemnih primerih s sektorskimi ali splošnimi podpornimi programi za uvoz, ki so lahko v obliki: – sektorskih programov za uvoz v naravi, – sektorskih programov za uvoz v obliki deviznih prispevkov za financiranje uvoza v zadevnem sektorju ali – splošnih programov za uvoz v obliki deviznih prispevkov za financiranje splošnega uvoza širokega obsega proizvodov. 3. Finančna pomoč Unije se lahko zagotavlja tudi s prispevki v mednarodne, regionalne ali nacionalne sklade, kot so skladi, ki so jih ustanovile ali jih upravljajo Evropska investicijska banka, države članice ali ČDO in regije ali mednarodne organizacije za spodbujanje skupnega financiranja, ki ga zagotavlja več različnih donatorjev, ali sklade, ki so jih za namene skupnega izvajanja projektov ustanovili en ali več donatorjev. Vzajemni dostop finančnih institucij EU do finančnih instrumentov, ki jih vzpostavijo druge organizacije, se ustrezno spodbuja. 4. Unija se pri podpiranju prehoda in reform v državah AKP in ČDO opira na izkušnje držav članic ter glavna spoznanja. Člen 36 Javna naročila 1. Uporablja se člen 101 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, ki opredeljuje javna naročila. 2. V tej uredbi so naročniki: (a) Komisija v imenu in na odgovornost ene ali več držav AKP ali ČDO; (b) subjekti in osebe iz člena 185 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, pooblaščeni za opravljanje ustreznih nalog izvrševanja proračuna. 3. Za javna naročila, ki jih oddajo naročniki iz odstavka 2 tega člena ali v njihovem imenu se uporabljajo določbe poglavja 1 naslova V prvega dela in poglavja 3 naslova IV drugega dela Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 z izjemo: (a) člena 103, drugega pododstavka člena 104 (1) in člena 111 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012; (b) člena 127(3) in (4), člena 128, členov 134 do 137, člena 139(3) do (6), člena 148(4), člena 151(2), člena 160, člena 164, drugega stavka člena 260 ter člena 262 Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012. Za pogodbe o nepremičninah se uporablja člen 124(2) Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012. Prvi pododstavek tega odstavka se ne uporablja za naročnike iz točke (b) odstavka 2, če jih na podlagi preverjanj iz člena 61 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Komisija pooblasti, da uporabljajo svoje lastne postopke za oddajo javnega naročila. 4. Za javna naročila, ki jih Komisija odda na svojo odgovornost, ter izvedbene ukrepe, ki se nanašajo na pomoč za obvladovanje kriznih razmer in civilno zaščito ter humanitarno pomoč, se uporabljajo določbe naslova V prvega dela Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. 5. Če se postopki iz odstavka 3 ne upoštevajo, odhodki za zadevne ukrepe niso upravičeni do financiranja 11. ERS, v skladu z načelom sorazmernosti. 6. Postopki za oddajo javnih naročil iz odstavka 3 se določijo v sporazumu o financiranju. 7. Kar zadeva člen 263(1)(a) Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012: (a) je „predhodno informativno obvestilo“ obvestilo, s katerim naročniki okvirno objavijo ocenjeno skupno vrednost in predmet naročil in okvirnih pogodb, ki jih nameravajo oddati oz. skleniti v določenem proračunskem letu, kar pa ne vključuje naročil v postopku s pogajanji brez predhodne objave obvestila o javnem naročilu; (b) „obvestilo o javnem naročilu“ naročnikom omogoča objavo svoje namere o začetku postopka za oddajo javnega naročila ali okvirne pogodbe ali o vzpostavitvi dinamičnega nabavnega sistema v skladu s členom 131 Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012; (c) se v „obvestilu o oddaji javnega naročila“ objavi izid postopka za oddajo javnega naročila, okvirne pogodbe ali naročila, ki temelji na dinamičnem nabavnem sistemu. Člen 37 Nepovratna sredstva 1. Ob upoštevanju odstavkov 2 in 3 tega člena se uporabljata naslov VI prvega dela in člen 192 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. 2. Nepovratna sredstva so neposredni finančni prispevki v obliki donacij iz 11. ERS, in sicer za financiranje: (a) ukrepov, vključno z ukrepi, ki jih izvaja agencija Unije, za pomoč pri doseganju ciljev Sporazuma iz Cotonouja ali sklepa o pridružitvi čezmorskih držav, oziroma programov ali projektov, sprejetih v skladu z navedenim sporazumom ali sklepom; ali (b) delovanja organa, ki si prizadeva doseči cilj iz točke (a). Nepovratna sredstva v smislu točke (a) se lahko dodelijo organu iz člena 208(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. 3. Komisija pri delu z lokalnimi zainteresiranimi stranmi pri opredelitvi načinov financiranja, vrste prispevka, načinov dodelitve in upravnih določb glede upravljanja nepovratnih sredstev upošteva njihove posebnosti vključno s potrebami in razmerami, da bi tako zajela čim večji razpon lokalnih zainteresiranih strani in se odzvala na njihove potrebe. Spodbujajo se posebni načini dela, kot so sporazumi o partnerstvu, finančna podpora tretjim osebam, pavšalni zneski, neposredna dodelitev ali razpisi za oddajo predlogov, omejeni glede na upravičenost. 4. Za nepovratna sredstva v smislu te uredbe se ne štejejo: (a) postavke iz točk (b) do (f), (h) in (i) člena 121(2) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, (b) podpora iz člena 35(2) te uredbe. 5. Člena 175 in 177 Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012 se ne uporabljata. Člen 38 Nagrade Uporablja se naslov VII prvega dela Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 z izjemo drugega pododstavka člena 138(2) Uredbe. Člen 39 Proračunska podpora Uporablja se člen 186 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. Splošna ali sektorska proračunska podpora EU temelji na vzajemni odgovornosti in skupni zavezanosti univerzalnim vrednotam; njen namen je okrepitev pogodbenega partnerstva med EU in državami AKP ali ČDO zaradi spodbujanja demokracije, človekovih pravic in pravne države, podpiranja trajnostne gospodarske rasti in izkoreninjenja revščine. Vsaka odločitev o zagotavljanju proračunske podpore temelji na politikah o proračunski podpori, dogovorjenih na ravni EU, jasnem sklopu meril za upravičenost ter temeljiti oceni tveganj in koristi. Eden od odločilnih dejavnikov te odločitve je ocena zavezanosti, opravljeno delo in napredek držav AKP in ČDO na področju demokracije, človekovih pravic in pravne države. Zaradi boljšega odzivanja na politične, gospodarske in družbene razmere v državah AKP in ČDO se proračunska podpora razlikuje, pri čemer se upoštevajo nestabilne razmere. Pri zagotavljanju proračunske podpore Komisija jasno določi in spremlja njeno pogojenost ter podpira razvoj parlamentarnega nadzora in zmogljivosti revizije ter poveča preglednost in javni dostop do informacij. Pogoj za izplačilo proračunske podpore je zadovoljiv napredek pri doseganju ciljev, dogovorjenih z državami AKP in ČDO. Pri zagotavljanju proračunske podpore za ČDO se upoštevajo njihove institucionalne povezave z zadevno državo članico. Člen 40 Finančni instrumenti Finančni instrumenti so lahko določeni v sklepu o financiranju iz člena 26. Po možnosti so pod vodstvom EIB ali večstranske evropske finančne institucije, kot je EBRD, ali dvostranske evropske finančne institucije, na primer dvostranskih razvojnih bank, po možnosti skupaj z dodatnimi nepovratnimi sredstvi iz drugih virov. Komisija lahko finančne instrumente izvaja z neposrednim upravljanjem ali s posrednim upravljanjem, pri katerem je izvajanje nalog poverjeno subjektom v skladu s točkami (ii), (iii), (v) in (vi) člena 58(1)(c) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. Ti subjekti izpolnjujejo zahteve Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 in upoštevajo cilje, standarde in politike Unije ter najboljše prakse v zvezi z uporabo in poročanjem o sredstvih Unije. Uporablja se naslov VIII prvega dela Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, razen odstavka 1, prvega pododstavka odstavka 4 in odstavka 5 člena 139 Uredbe. Finančni instrumenti se lahko za namene izvajanja in poročanja razvrstijo v regionalne instrumente. Člen 41 Strokovnjaki Uporabljata se drugi odstavek člena 204 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 in člen 287 Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012, ki se nanašata na plačane zunanje strokovnjake. Člen 42 Skrbniški skladi Unije 1. Ob upoštevanju odstavka 2 tega člena se uporablja člen 187 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. 2. Kar zadeva člen 187(8) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 je pristojni odbor tisti odbor, ki je naveden v členu 8 notranjega sporazuma. NASLOV IX PRIPRAVA ZAKLJUČNEGA RAČUNA IN RAČUNOVODSTVO Člen 43 Zaključni račun 11. ERS 1. Zaključni račun 11. ERS, ki opisuje finančno stanje na dan 31. decembra danega leta, vključuje: (a) računovodske izkaze; (b) poročilo o finančnem izvajanju. Računovodskim izkazom se priložijo informacije, ki jih pošlje EIB v skladu s členom 57. 2. Računovodja pošlje začasni zaključni račun Računskemu sodišču do 31. marca naslednjega leta. 3. Računsko sodišče do 15. junija naslednjega leta izrazi svoja opažanja o začasnem zaključnem računu glede dela sredstev 11. ERS, katerega finančno upravljanje je v pristojnosti Komisije, tako da lahko Komisija vnese popravke, ki se štejejo kot potrebni za pripravo končnega zaključnega računa. 4. Komisija potrdi končni zaključni račun in ga pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču najpozneje do 31. julija naslednjega leta. 5. Uporablja se drugi pododstavek člena 148(3) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. 6. Končni zaključni račun se objavi v Uradnem listu Evropske unije skupaj z izjavo o zanesljivosti, ki jo poda Računsko sodišče v skladu s členom 49, do 15. novembra naslednjega leta. 7. Začasni in končni zaključni račun se lahko v skladu z odstavkoma 2 in 4 pošljeta elektronsko. Člen 44 Računovodski izkazi in poročilo o finančnem izvajanju 1. Uporablja se člen 145 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. 2. Odgovorni odredbodajalec pripravi poročilo o finančnem izvajanju in ga do 15. marca posreduje računovodji za vključitev v zaključni račun 11. ERS. Poročilo o finančnem izvajanju predstavlja resnično in pošteno sliko prihodkov in odhodkov iz sredstev 11. ERS. Pripravi se v milijonih eurov in zajema: (a) izkaz finančnega izida, ki prikazuje finančno poslovanje za vse leto glede na prihodke in odhodke; (b) prilogo k izkazu finančnega izida, ki dopolnjuje in pojasnjuje v njem navedene informacije. 3. Izkaz finančnega izida zajema naslednji preglednici: (a) preglednico, ki opisuje spremembe v preteklem proračunskem letu v dodelitvah; (b) preglednico, ki prikazuje skupne obveznosti, dodeljena sredstva in izvedena plačila v proračunskem letu po dodelitvah ter skupne zneske po odprtju 11. ERS. Člen 45 Spremljanje in poročanje Komisije in EIB 1. Komisija in EIB vsaka v mejah svojih pristojnosti spremljata, kako države AKP, ČDO ali kateri koli drug upravičenec uporabljajo pomoč 11. ERS, ter izvajanje projektov, ki jih financira 11. ERS, zlasti glede na cilje iz členov 55 in 56 Sporazuma iz Cotonouja in ustreznih določb Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav. 2. EIB redno obvešča Komisijo o izvajanju projektov, financiranih iz sredstev 11. ERS, ki jih upravlja, v skladu s postopki iz operativnih smernic Sklada za spodbujanje naložb. 3. Komisija in EIB državam članicam zagotavljata informacije o operativnem izvrševanju sredstev 11. ERS, kot je predvideno v členu 18 Izvedbene uredbe. Komisija te informacije pošlje Računskemu sodišču v skladu s členom 11(6) notranjega sporazuma. Člen 46 Računovodstvo Za sredstva 11. ERS, ki jih upravlja Komisija, se uporabljajo računovodska pravila iz člena 143(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. Ta pravila se uporabljajo za 11. ERS ob upoštevanju posebne narave njegovih dejavnosti. Za računovodske izkaze iz člena 44 te uredbe se uporabljajo računovodska načela iz člena 144 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. Uporabljajo se členi 151, 153, 154 in 155 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. Računovodja pripravi in po posvetu z odgovornim odredbodajalcem sprejme kontni okvir, ki se uporablja za dejavnosti 11. ERS. Člen 47 Proračunsko računovodstvo 1. Proračunsko računovodstvo zagotavlja natančen zapis finančnega izvajanja sredstev 11. ERS. 2. Prikazuje: (a) vse dodelitve in ustrezna sredstva 11. ERS; (b) vse finančne obveznosti; (c) vsa plačila ter ugotovljene dolgove in izterjave za proračunsko leto, v celoti in brez neto izravnave. 3. Če so obveznosti, plačila in dolgovi izraženi v nacionalnih valutah, mora računovodski sistem po potrebi omogočati evidentiranje v nacionalnih valutah in v eurih. 4. Celotne finančne obveznosti se evidentirajo v eurih za vrednost sklepov o financiranju, ki jih sprejme Komisija. Posamezne finančne obveznosti se evidentirajo v eurih v vrednosti, ki ustreza vrednosti pravnih obveznosti. Navedena vrednost, če je primerno, vključuje: (a) določbo za plačilo povračljivih stroškov ob predložitvi dokazil; (b) določbo za spremembo cen, za povečanje količine ter za nepredvidene izdatke, kot je opredeljeno v pogodbah, ki jih financira 11. ERS; (c) finančno določbo za tečajna nihanja. 5. Vse računovodske evidence, ki se nanašajo na izpolnjevanje obveznosti, se hranijo pet let od datuma sklepa o razrešnici finančne uporabe sredstev 11. ERS iz člena 50, in sicer za proračunska leta, v katerih je bila obveznost za računovodske namene zaprta. NASLOV X ZUNANJA REVIZIJA IN RAZREŠNICA Člen 48 Zunanja revizija in razrešnica glede Komisije 1. Glede dejavnosti, financiranih iz sredstev 11. ERS, ki jih upravlja Komisija v skladu s členom 16, Računsko sodišče izvaja svoja pooblastila v skladu s tem členom in členom 49. 2. Uporabljajo se člena 159 in 160, člen 161 razen odstavka 6, člen 162 razen prvega stavka odstavka 3 in odstavka 5 ter člen 163 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. 3. Za namene člena 159(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Računsko sodišče upošteva pogodbe, Sporazum iz Cotonouja, sklep o pridružitvi čezmorskih držav, notranji sporazum, to uredbo in vse druge akte, sprejete na podlagi navedenih aktov. 4. Za namene člena 162(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 je datum, ki je določen v prvem stavku, 15. junij. 5. Računsko sodišče je obveščeno o notranjih pravilih iz člena 56(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, vključno z imenovanjem odredbodajalcev, ter o aktih o prenosu pooblastil iz člena 69 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. 6. Nacionalni revizijski organi držav AKP in ČDO se spodbujajo k sodelovanju pri delu Računskega sodišča. 7. Računsko sodišče lahko na zahtevo ene od drugih institucij Unije izda mnenja o zadevah v zvezi z 11. ERS. Člen 49 Izjava o zanesljivosti Računsko sodišče hkrati z letnim poročilom iz člena 162 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskemu parlamentu in Svetu pošlje izjavo o zanesljivosti računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki se objavi v Uradnem listu Evropske unije. Člen 50 Razrešnica 1. Sklep o razrešnici zajema zaključni račun iz člena 43, razen tistega dela zaključnega računa, ki ga ureja EIB v skladu s členom 57, in se sprejme v skladu s členom 164 ter členom 165(2) in (3) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. Razrešnica iz člena 164(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 se da za tista sredstva 11. ERS, ki jih upravlja Komisija v skladu s členom 16(1) te uredbe za leto n. 2. Sklep o razrešnici se objavi v Uradnem listu Evropske unije. 3. Uporabljata se člena 166 in 167 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. DRUGI DEL SKLAD ZA SPODBUJANJE NALOŽB Člen 51 Vloga Evropske investicijske banke EIB upravlja Sklad za spodbujanje naložb in izvaja dejavnosti, ki jih financira, vključno s subvencijami obrestne mere in tehnično pomočjo v imenu Unije v skladu z drugim delom te uredbe. Poleg tega EIB prevzame finančno izvajanje drugih dejavnosti, ki se opravljajo s pomočjo financiranja iz njenih sredstev, v skladu s členom 4 notranjega sporazuma, če je primerno, v kombinaciji s subvencioniranimi obrestnimi merami, ki se črpajo iz sredstev 11. ERS. Izvajanje drugega dela te uredbe Komisiji ne nalaga nobenih obveznosti ali odgovornosti. Člen 52 Ocene obveznosti in plačil Sklada za spodbujanje naložb EIB vsako leto pred 1. septembrom pošlje Komisiji oceno obveznosti in plačil, ki je potrebna za pripravo obvestila iz člena 7(1) notranjega sporazuma, in sicer za dejavnosti Sklada za spodbujanje naložb, vključno s subvencioniranimi obrestnimi merami v skladu z notranjim sporazumom. EIB po potrebi pošlje Komisiji posodobljene ocene obveznosti in plačil. Načini pošiljanja so opredeljeni v sporazumu o upravljanju iz člena 55(4) te uredbe. Člen 53 Upravljanje prispevkov v Sklad za spodbujanje naložb 1. Države članice plačajo EIB prispevke iz člena 21(7)(b), ki jih je sprejel Svet, brez stroškov za upravičenca prek posebnega računa, ki ga EIB odpre v imenu Sklada za spodbujanje naložb v skladu s podrobnimi pravili, določenimi v sporazumu o upravljanju iz člena 55(4). 2. Datum iz člena 1(5) notranjega sporazuma je 31. december 2030. 3. Razen če Svet v zvezi z nadomestilom EIB v skladu s členom 5 notranjega sporazuma sklene drugače, prihodki, ki jih EIB prejme prek stanja v dobro na posebnih računih iz odstavka 1, dopolnjujejo Sklad za spodbujanje naložb in se upoštevajo pri pozivih za prispevke iz člena 21 ter se uporabijo za izpolnjevanje kakršnih koli finančnih obveznosti po 31. decembru 2030. 4. EIB skrbi za vodenje zakladništva za zneske iz odstavka 1 v skladu s podrobnimi pravili iz sporazuma o upravljanju iz člena 55(4). 5. Sklad za spodbujanje naložb se upravlja v skladu s pogoji iz Sporazuma iz Cotonouja, sklepa o pridružitvi čezmorskih držav, notranjega sporazuma in drugega dela te uredbe. Člen 54 Nadomestilo EIB EIB se povrnejo vsi stroški za upravljanje dejavnosti, povezanih s Skladom za spodbujanje naložb. Svet odloči o sredstvih in mehanizmih za nadomestilo EIB v skladu s členom 5(4) notranjega sporazuma. Ukrepi za izvajanje navedenega sklepa se vključijo v sporazum o upravljanju iz člena 55(4). Člen 55 Izvajanje Sklada za spodbujanje naložb 1. Za instrumente, financirane iz sredstev 11. ERS, ki jih upravlja EIB, se uporabljajo pravila EIB. 2. Če programe ali projekte sofinancirajo države članice ali njihovi izvedbeni organi in če ustrezajo prednostnim nalogam, določenim v državnih strategijah sodelovanja iz izvedbene uredbe ter predvidenim v drugem in tretjem pododstavku člena 10(1) notranjega sporazuma in členu 74 sklepa o pridružitvi čezmorskih držav, lahko EIB poveri naloge izvajanja Sklada za spodbujanje naložb državam članicam ali njihovim izvedbenim organom. 3. EIB objavi imena prejemnikov finančne podpore v okviru Sklada za spodbujanje naložb, razen če bi lahko takšno razkritje škodovalo poslovnim interesom prejemnikov, ob ustreznem upoštevanju zahtev po zaupnosti in varnosti, zlasti varstva osebnih podatkov. Pri merilih za razkritje in ravni podrobnosti razkritja se upoštevajo posebnosti sektorja in narava Sklada za spodbujanje naložb. 4. Natančna pravila za izvajanje tega dela so predmet sporazuma o upravljanju med Komisijo, ki deluje v imenu Unije, in EIB. Člen 56 Poročanje v okviru Sklada za spodbujanje naložb EIB redno obvešča Komisijo o dejavnostih, ki se opravljajo v okviru Sklada za spodbujanje naložb, vključno s subvencioniranimi obrestnimi merami; uporabi vsakega poziva za prispevke, ki se plača EIB; ter zlasti o skupnih zneskih četrtletnih obveznosti, pogodb in plačil, v skladu s podrobnimi pravili iz sporazuma o upravljanju iz člena 55(4). Člen 57 Računovodstvo in računovodski izkazi Sklada za spodbujanje naložb 1. EIB vodi račune Sklada za spodbujanje naložb, vključno s subvencioniranimi obrestnimi merami, ki jih izvršuje in ki jih financira 11. ERS, da zagotovi sledenje sredstev za celotni krog od prejema do izplačila in nato do prihodka, ki ga ustvarijo, ter morebitnih poznejših povračil. EIB sestavi ustrezna računovodska pravila in metode na podlagi mednarodnih računovodskih standardov ter o njih ustrezno obvesti Komisijo in države članice. 2. EIB vsako leto Svetu in Komisiji pošlje poročilo o izvajanju dejavnosti, financiranih iz sredstev 11. ERS, ki jih upravlja, vključno z računovodskimi izkazi, sestavljenimi v skladu s pravili in metodami iz odstavka 1 ter informacijami iz člena 44(3). Osnutek navedenih dokumentov se predloži najpozneje do 28. februarja, njihova končna različica pa najpozneje do 30. junija proračunskega leta, ki sledi tistemu, na katerega se nanašajo, tako da jih lahko Komisija uporabi pri pripravi zaključnega računa iz člena 43 v skladu s členom 11(5) notranjega sporazuma. EIB Komisiji najpozneje do 31. marca predloži poročilo o finančnem upravljanju sredstev, ki jih upravlja. Člen 58 Zunanja revizija in razrešnica glede dejavnosti EIB Dejavnosti, financirane iz sredstev 11. ERS, ki jih upravlja EIB v skladu z drugim delom, so predmet postopkov revizije in razrešnice EIB. Natančna pravila za revizijo, ki jo opravlja Računsko sodišče, so določena v tristranskem sporazumu med EIB, Komisijo in Računskim sodiščem. TRETJI DEL PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE NASLOV I PREHODNE DOLOČBE Člen 59 Prenos neporabljenih sredstev iz prejšnjih Evropskih razvojnih skladov Neporabljena sredstva iz sredstev, zbranih na podlagi notranjega sporazuma za 8., 9. in 10. ERS (v nadaljnjem besedilu: prejšnji ERS), se prenesejo v 11. ERS v skladu s členom 1(2)(b), (3) in (4) notranjega sporazuma. Člen 60 Prihodki iz obresti na sredstva prejšnjih ERS Kosmati dobiček iz obresti na sredstva prejšnjih ERS se prenese v 11. ERS in dodeli za enake namene kakor prihodek iz člena 1(6) notranjega sporazuma. Enako velja za razne prihodke iz prejšnjih ERS, vključno, na primer, z zamudnimi obrestmi, prejetimi, ker so države članice zamudile s plačili prispevkov v navedene ERS. Obresti, ustvarjene s sredstvi 11. ERS, ki jih upravlja EIB, dopolnjujejo Sklad za spodbujanje naložb. Člen 61 Zmanjšanje prispevkov v višini neporabljenih sredstev Zneski iz projektov v okviru 10. ERS ali iz prejšnjih ERS, za katere v skladu s členom 1(3) notranjega sporazuma niso bile prevzete obveznosti ali ki so zapadli v skladu s členom 1(4) notranjega sporazuma, zmanjšajo tisti del prispevkov držav članic iz člena 1(2)(a) notranjega sporazuma, razen če Svet soglasno odloči drugače. Učinek na prispevek vsake države članice se izračuna sorazmerno s prispevkom vsake države članice v 9. in 10 ERS. Učinek se izračuna letno. Člen 62 Uporaba te uredbe za dejavnosti v okviru prejšnjih ERS Določbe te uredbe, ki se nanašajo na finančne udeležence, prihodke, potrditev, odobritev in plačilo odhodkov, informacijske sisteme, nepovratna sredstva, javna naročila, pripravo zaključnega računa in računovodstvo ter zunanjo revizijo in razrešnico, se uporabljajo tudi za dejavnosti, financirane iz prejšnjih ERS, ob upoštevanju obstoječih pravnih obveznosti. Te določbe se ne uporabljajo za Sklad za spodbujanje naložb. Člen 63 Začetek postopkov v zvezi s prispevki Postopek v zvezi s prispevki držav članic iz členov 21 do 24 se prvič uporabi za prispevke v letu n + 2, pod pogojem, da notranji sporazum začne veljati med 1. oktobrom leta n in 30. septembrom leta n + 1. NASLOV II KONČNE DOLOČBE Člen 64 Začetek veljavnosti Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od 1. januarja 2014. Zavezujoča je v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, Za Svet Predsednik [1] UL C …, …, str. … [2] UL C …, …, str. … [3] Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1). [4] Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1268/2012 z dne 29. oktobra 2012 o pravilih uporabe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (UL L 362, 31.12.2012, str. 1). [5] Uredba Sveta (EGS, Euratom) št. 1182/71 z dne 3. junija 1971 o določitvi pravil glede rokov, datumov in časovnih omejitev (UL L 124, 8.6.1971, str. 1). [6] Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 281, 23.11.1995, str. 31). [7] Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).