SL ECB -PUBLIC  
 
MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE  
z dne 14. februarja 2018  
o vračilu denarnih sredstev v Republiko Slovenijo iz posameznih davčnih oaz  
(CON/2018/8 ) 
 
Uvod in pravna podlaga  
Evropska centralna banka (ECB) je 11. decembra 2017 prejela zahtevo Državnega zbora Republike 
Slovenije (Državni zbor) za mnenje o predlogu zakona o vračilu denarnih sredstev v Republiko Slovenijo 
iz posameznih davčnih oaz (v nadaljnjem besedilu: predlog z akona).  
Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz členov  127(4) in 282(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije 
ter iz tretje alinee člena 2(1) Odločbe Sveta 98/415/ES1, saj se predlog zakona nanaša na Banko 
Slovenije.  V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika Evropske centralne banke je to mnenje sprejel 
Svet ECB.  
 
1. Namen predloga zakona  
1.1 Glavni cilj predloga zakona, ki ga je pripravil Državni svet Republike Slovenije, je uvesti ureditev , 
podobno  kazenskemu davku,  za boj proti odtekanj u denarnih sredstev v posamezne države z nizko 
ali nič elno davčno stopnjo (tako imenovane davčne oaze), ki v skladu z obrazložitvijo predloga 
zakona povzročajo škodljivo davčno konkurenco državam s tradicionalno davčno ureditvijo, kot je 
Slovenija. Predlog zakona določa pogoje, postopek in ustrezne  organe, ki n aj bi omogoč ili vračil o 
denarnih sredstev iz posameznih davčnih oaz v državni proračun. Seznam držav, ki se po predlogu 
zakona štejejo za davčne oaze, med drugim vključuje več držav članic EU.  
1.2 Predlog zakona določa, da se za denarna sredstva, ki so bila nakazana z bančnih računov v 
Sloveniji neposredno ali posredno na račune v posameznih bančnih oazah, uporabi določena 
stopnja k azenskega davka. Za nakazila denarnih sredstev, i zvedena v času od 25. junija 1991 do 
uveljavitve predloga zakona, znaša ta stopnja  20 % in zavezanci so dolžni  izvršiti plačil o v šestih 
mesec ih od uveljavitve predl oga zakona. Za nakazila denarnih sredstev, izvedena od uveljavitve 
predloga zakona, znaša ta stopnja 22 % in plačil o zapade v treh mesec ih od izvedbe nakazila. V 
primeru k ršitve obveznosti plačila ustrezne vsote davčni organ zavezanc u naloži  plačilo 80 % 
nakazanih denarnih  sredstev.  
1.3 Zavezanci so fizične osebe s slovenskim  državljanstvom, tuje  fizične osebe, ki so bile ali so  
imetni ce računov pri bankah ali drugih organizacijah za vodenje plačilnega prometa v Sloveniji , 
pravne osebe, ki so registrirane v Sloveniji in so delovale v obdobju, ki ga zajema predlog zakona,  
ter tuje pravne osebe, ki so bile ali so  imetnice računov pri bankah ali drugih organizacijah za 
                                                 
1  Odločba Sveta 98/415/ES z dne 29. junija 1998 o posvetovanju nacionalnih organov z Evropsko centralno banko 
glede osnutkov pravnih predpisov (UL L 189, 3.7.1998, str. 42).  
ECB -PUBLIC  
2 vodenje plačilnega prometa v Sloveniji v tem obdobju. Predlog zakona iz področja uporabe 
izključuje nekatere subjekte, vključno z državnimi organi, mednarodnimi organizacijami in verskimi 
organizacijami, ter nakazila, ki jih izvajajo banke v svoj em imenu in za svoj račun, in nakazila 
Banke Slovenije.  
1.4 Državni organi in finančne organizacije, vključno z bankami in Banko Slovenije, so dolžne 
organom, pristojnim za izvajanje predloga zakona, dajati podatke o vseh izvedenih nakazilih 
denarnih sredstev  zavezancev v posamezne davčne oaze in zahtevano pomoč, ki je br ezplačna. V 
predlogu zakona je navedeno, da so vsi podatki o zavezancih, določeni h s predlogom zakona , in 
vsi podatki o nakazilih  denarnih sredstev  v posamezne davčne oaze  javni ter se lahko z njimi  
vsakdo se znani in jih lahko tudi objavi.  
 
2. Pripombe  
2.1 ECB izpos tavlja, da je Svet 5. decembra 2017 sprejel sklepe Sveta o seznamu EU z 
nekooperativnimi jurisdikcijami  v davčne namene2. Komisija navaja, da so vse države članice, če 
se ocenjujejo po merilih za seznam  EU, v celoti skladne3. Ker se zdi, da bi v predlogu zakona 
predvidena obdavčitev denarnih sredstev, nakazanih v države članice, ki so določene kot davčne 
oaze, vplivala na prost pretok kapitala, bi se moral  Državni zbor o predlogu zakona posvetovati s 
Komisijo kot varuhinjo Pogodb, če tega še ni storil4. 
2.2 ECB razume, da so podatki, ki jih je treba dajati ustreznim organom, pristojnim za izvajanje 
predloga zakona, omejeni na podatke o nakazilih denarnih sredst ev zave zancev, kakor je določeno 
v prvem odstavku 9. člen a predloga zakona. Vendar pa mora Banka Slovenije, ki je tudi nacionalni 
pristojni organ, ki je po nacionalnem pravu pooblaščen za nadzor kreditni h institucijam, pri dajanju 
teh podatkov in nudenju pomoči  ustreznim organom spoštovati ureditev zaupnosti iz Direktive 
2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta5. 
2.3 Čeprav se zdi, da se zahteve za podatk e, ki bi jih prejela Bank a Slovenije, v glavnem  ne bi 
nanašale na statističn e informacij e, bi bilo treba zaradi  širokega obsega morebitne pomoči Bank e 
Slovenije ustreznim organom upoštevati okvir, ki velja  za zaupne statistične podatke. Člen  8(3) 
Uredbe Sveta (ES) št.  2533/986 določa, da članice Evropskega sistema centralnih bank (ESCB) 
sprejmejo vse potrebne regulativne, upravne, tehnične in organizacijske ukrepe, da zagotovijo 
fizično in logično varstvo zaupnih statističnih informacij. Zaupne statistične informacije, ki se zbirajo 
                                                 
2  Glej sklepe Sveta, sprejete v Bruslju 5. decembra 2017, številka dokumenta 15429/17, FISC 345, ECOFIN 1088, in z 
njimi povezano sporočilo Komisije za medije, dostopno na naslovu http://europa.eu/r apid/press- release_IP -17-
5121_sl .htm. 
3  Glej vprašanja in odgovore o seznamu EU z nekooperativnimi davčnimi jurisdikcijami, dostopne na naslovu 
http://europa.eu/rapid/press -release_MEMO -17-5122_en.htm.  
4  Glej na primer Mnenje ECB CON/2006/6. Vsa mnenja ECB so objavljena na spletni strani ECB na naslovu 
www.ecb.europa.eu.  
5  Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih 
institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in 
razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str.  338).  
6  Uredba Sveta (ES)  št. 2533/98 z dne 23. novembra 1998 o zbiranju statističnih informacij s strani Evropske 
centralne banke (UL L 318, 27.11.1998, str. 8).  
ECB -PUBLIC  
3 na podlagi Uredbe Sveta (ES) št.  2533/98, se lahko uporabi jo izključno za opravljanje nalog ESCB 
in na področju bonitetnega nadzora v zvezi z NCB ali za druge statutarne naloge NCB7. 
2.4 Za zaposlene v NCB velja tudi obveznost varovanja poslovne skrivnosti na podlagi člena 37 
Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke. Primarnost prava Unije 
pomeni, da nacionalni zakoni o dostopu tretjih oseb do dokumentov ne smejo privesti do kršitve 
ureditve zaupnosti v ESCB. Če je dostop do informacij in dokumentov NCB po pravu Unije 
dovoljen, bi morale NCB zagotoviti, da bodo organi, ki jih prejmejo, varovali zaupnost razkritih 
informacij in dokumentov na ustrezni ravni, kakršne se držijo same NCB. Vsako dajanje informacij  
s strani  Bank e Slovenije na podlagi pr edloga zakona bi moralo biti skladno z veljavnimi predpisi 
Unije, vključno s tistimi, ki urejajo izmenjavo nadzornih in statističnih informacij, ter z obveznostjo 
varovanja poslovne skrivnosti8. 
2.5 ECB razume, da 9. člen predloga zakona predstavlja ureditev  sodelovanj a med drugim med Banko 
Slovenije in ustreznimi organi, ki so pristojni za izvajanje predloga zakona. Banka Slovenije je 
dolžna tem organom  brezplačno daj ati podatke o nakazilih denarnih sredstev zavezancev in 
zahtevano pomoč. V zvezi s tem ECB izp ostavlja načelo finančne neodvisnosti NCB, ki določa, da 
države članice ne smejo spraviti svojih NCB v položaj, v katerem imajo nezadostna sredstva za 
opravljanje nalog, povezanih z Eurosistemom, in sicer z operativnega in finančnega vidika9. Zato 
zaradi ureditve sodelovanj a ne bi smel a nastati  finančna  tveganj a za Banko Slovenije. Če bi se 
izkazalo, da obseg zahtev predloga zakona v zvezi s pomočjo Bank e Slovenije v praksi zahteva 
redno, trajno in znatno uporabo njenih virov, kar bi pomenilo, da bi se njena pomoč štela za novo 
nalogo  Banke Slovenije, bi bilo treba o tem obvestiti ECB, da bi ponovno ocenila predlog zakona in 
povezane naloge Banke Slovenije z vidika prepovedi denarnega financiranja iz člena 123 
Pogodbe10. 
 
To mnenje bo objavljeno na spletni s trani ECB.  
 
 
V Frankfurtu na Majni, 14. februarja 2018  
 
[podpis]  
 
Predsednik ECB  
Mario DRAGHI  
                                                 
7  Glej odstavek 6.4 Mnenja ECB CON/2015/57.  
8  Glej odstavek 6.3 Mnenja ECB CON/2015/57.  
9  Glej Konvergenčno poročilo ECB iz leta 2016, str. 24 . 
10  Glej na primer mnenja ECB CON/2017/32, CON/2016/35, CON/201 7/3, CON/2015/22 in CON/2016/34.