Posebno poročilo Poraba vsaj enega evra  
od petih iz proračuna EU  
za podnebne ukrepe: delo, 
ki poteka, je ambiciozno, 
vendar obstaja resno 
tveganje, da cilj  
ne bo doseženSL 2016  št. 31
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE
EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
Vprašanja:  eca.europa.eu/sl/Pages/ContactForm.aspx
Spletišče:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditors
Veliko dodatnih informacij o Evropski uniji je na voljo na internetu.  
Dostop je mogoč na strežniku Europa (http://europa.eu).
Luxembourg: Urad za publikacije Evropske unije, 2016
Print ISBN 978-92-872-6513-5 ISSN2 1831-094X doi:10.2865/37290 QJ-AB-16-033-SL-C
PDF ISBN 978-92-872-6519-7 ISSN2 1977-5784 doi:10.2865/707655 QJ-AB-16-033-SL-N
EPUB ISBN 978-92-872-6506-7 ISSN2 1977-5784 doi:10.2865/344686 QJ-AB-16-033-SL-E
© Evropska unija, 2016
Reprodukcija je dovoljena z navedbo vira.
Printed in Luxembourg
Poraba vsaj enega evra  
od petih iz proračuna EU 
za podnebne ukrepe: delo, 
ki poteka, je ambiciozno, 
vendar obstaja resno 
tveganje, da cilj  
ne bo dosežen
(v skladu z drugim pododstavkom člena 287(4) PDEU)Posebno poročiloSL 2016  št. 31
02
 Revizijska ekipa
Posebna poročila Evropskega računskega sodišča predstavljajo rezultate njegovih revizij smotrnosti poslovanja in 
skladnosti za posamezna proračunska področja ali upravljavske teme. Računsko sodišče izbira in načrtuje revizijske 
naloge tako, da je njihov učinek kar največji, in pri tem upošteva tveganje za smotrnost ali skladnost, višino ustreznih 
prihodkov ali porabe, prihodnji razvoj ter politični in javni interes.
To poročilo je sprejel revizijski senat I, ki je specializiran za trajnostno rabo naravnih virov. Revizijo sta vodila Phil 
Wynn Owen, član Sodišča in dekan senata I, in Kersti Kaljulaid, nekdanja članica Sodišča. Vodja naloge je bil Bertrand 
Tanguy, njegov namestnik pa Tomasz Plebanowicz. Revizijsko ekipo so sestavljali Katharina Bryan, Peeter Latti, Alain 
Vansilliette, Angharad Weatherall, Armando Do Jogo, Michał Machowski, Vivi Niemenmaa, Olivier Prigent, Carlos 
Sanchez Rivero, Frédéric Soblet, Klaus Stern, Dana Moraru in Maria Ploumaki. Pri pisanju poročila je pomagala Hannah 
Critoph.
Od leve proti desni: P . Wynn Owen, H. Critoph, F. Soblet, K. Bryan, A. Do Jogo, B. Tanguy, O. Prigent,  
T. Plebanowicz, C. Sanchez Rivero, A. Weatherall, M. Machowski, V. Niemenmaa, K. Kaljulaid.
03
 Kazalo
Odstavek
 Glosar in kratice
I–VIII  Povzetek
1–14  Uvod
15–23  Obseg revizije in revizijski pristop
24–90  Opažanja
24–64  Dosežen je bil splošen napredek, vendar obstaja resno tveganje, da 20-odstotni cilj ne bo dosežen
25–33  Kolektivna zaveza, pri kateri se je pričakovalo, da bodo nekateri instrumenti financiranja prispevali več  
kot 20 %
34–38  Metodologija, ki jo Komisija uporablja za spremljanje, temelji na mednarodnih metodologijah, a ima 
vseeno slabosti
39–48  Splošen napredek pri doseganju cilja, vendar je poročanje le delno zanesljivo in ne dovolj usmerjeno 
v rezultate
49–51  Obstaja resno tveganje, da cilj ne bo dosežen
52–54  Predpostavke v zvezi s prispevkom neposrednih kmetijskih plačil k doseganju cilja v zvezi s podnebnimi 
ukrepi niso ustrezno utemeljene
55–59  Če bi se za spremljanje v okviru Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja uporabljal drugačen 
sklop koeficientov, ki bi temeljil na mednarodno priznanih standardih, bi se financiranje za podnebne cilje 
zmanjšalo za 40 %
60–64 Potrebno je takojšnje ukrepanje, saj prispevki iz sredstev za raziskave bistveno zaostajajo
65–90  Več bolje usmerjenega financiranja podnebnih ukrepov v nekaterih evropskih strukturnih  
in investicijskih skladih, v drugih pa se ni skoraj nič spremenilo
68–75  Višja dodeljena sredstva za podnebne ukrepe v Evropskem skladu za regionalni razvoj in Kohezijskem 
skladu kažejo na to, da je mogoče doseči večjo osredotočenost na podnebne cilje
76–79  Mogoči prispevki Evropskega socialnega sklada k podnebnim ukrepom: doseči bi bilo mogoče več
04 Kazalo 
80–87  Pri porabi skupne kmetijske politike ni nobenih večjih sprememb, čeprav na področju razvoja podeželja 
obstajajo dobre prakse
88–90 Pri Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo le malo večja osredotočenost na podnebne ukrepe
91–109  Zaključki in priporočila
 Priloga  –  Matrika koeficientov, ki jih je Računsko sodišče uporabilo na področju politike 
razvoja podeželja
 Odgovori Komisije
05
 Glosar in kratice
Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS) : Evropski kmetijski jamstveni sklad zagotavlja finančna sredstva za 
neposredna plačila kmetom, za upravljanje kmetijskih trgov in za številne druge namene, kot so veterinarski ukrepi 
in ukrepi za zdravje rastlin, programi za hrano in dejavnosti obveščanja.
Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) : Cilj Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja je 
pomagati podeželskim območjem EU pri najrazličnejših gospodarskih, okoljskih in socialnih izzivih.
Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR) : Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo je sklad za pomorsko in 
ribiško politiko EU za obdobje 2014–2020. Njegov cilj je pomagati ribičem pri prehodu na trajnostni ribolov, obalnim 
skupnostim pa pri diverzifikaciji njihovega gospodarstva. Poleg tega financira projekte, ki ustvarjajo nova delovna 
mesta in izboljšujejo kakovost življenja na evropskih obalah.
Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) : Cilj Evropskega sklada za regionalni razvoj je okrepiti ekonomsko in 
socialno kohezijo v Evropski uniji z odpravo glavnih regionalnih neravnovesij s finančno podporo za vzpostavitev 
infrastrukture in za produktivne naložbe, ki ustvarjajo delovna mesta, predvsem za podjetja.
Evropski socialni sklad (ESS) : Cilj Evropskega socialnega sklada (ESS) je okrepiti ekonomsko in socialno kohezijo 
v Evropski uniji s povečanjem zaposlenosti in izboljšanjem možnosti za zaposlitev, predvsem z ukrepi usposabljanja, 
s spodbujanjem višje stopnje zaposlenosti ter ustvarjanjem številnejših in boljših delovnih mest.
Evropski strukturni in investicijski skladi (skladi ESI) : Evropski strukturni in investicijski skladi so skupina petih 
ločenih skladov, katerih cilj je zmanjšati regionalna neravnovesja po vsej EU in katerih okviri politike so določeni 
za sedemletno proračunsko obdobje večletnega finančnega okvira. Ti skladi so: Evropski sklad za regionalni razvoj 
(ESRR), Evropski socialni sklad (ESS), Kohezijski sklad, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) in Evropski 
sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR).
Kazalniki iz Ria : Kode, ki jih OECD uporablja za spremljanje sredstev, namenjenih blažitvi podnebnih sprememb in 
prilagajanju nanje.
Kohezijski sklad : Cilj Kohezijskega sklada je povečati ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo Unije zaradi 
spodbujanja trajnostnega razvoja. Kohezijski sklad je usmerjen v naložbe v okolje in promet, vključno s področji, 
povezanimi s trajnostnim razvojem in energijo, ki prinašajo koristi za okolje.
Navzkrižna skladnost : Sistem, ki večino plačil v okviru skupne kmetijske politike povezuje z zahtevo, da kmetje 
izpolnjujejo osnovna pravila na področjih okolja, varnosti hrane, zdravja in dobrobiti živali ter dobrih kmetijskih in 
okoljskih pogojev zemljišč.
Neposredna kmetijska plačila : Neposredna plačila se v kombinaciji z navzkrižno skladnostjo dodelijo kmetom kot 
podpora njihovim dohodkom in tudi kot povračilo za ustvarjanje javnih dobrin z ekologizacijo.
Obzorje 2020 : Program EU za raziskave in inovacije za obdobje 2014–2020.
Podnebni koeficienti EU : Ponderji za finančna sredstva EU, dodeljena projektom ali ukrepom, ki temeljijo na 
metodologiji kazalnikov OECD iz Ria. Podnebni koeficienti EU zajemajo ponderje v višini 0 %, 40 % in 100 %, odvisno 
od prispevka ukrepa k blaženju podnebnih sprememb ali prilagajanju nanje.
06 Glosar in kratice 
Podnebni ukrepi : Ukrepi za boj proti podnebnim spremembam (v tem poročilu se uporablja izraz „podnebni 
ukrepi”).
Prednostna območja : Evropska unija je določila šest prednostnih nalog za razvoj podeželja, ki so razdeljene na 18 
prednostnih območij, da bi se podrobneje opredelili cilji vsake prednostne naloge in omogočilo lažje načrtovanje 
programov.
Prednostne naloge Unije : Cilji, določeni za razvoj podeželja, ki prispevajo k strategiji Evropa 2020 za pametno, 
trajnostno in vključujočo rast. Na področju kmetijstva, gozdarstva in podeželskih območij je določenih šest 
prednostnih nalog Unije, ki se nanašajo predvsem na spodbujanje inovativnosti in konkurenčnosti, obnovo in 
izboljšanje ekosistemov, podporo prehodu na nizkoogljično gospodarstvo, odporno na podnebne razmere, ter 
spodbujanje socialnega vključevanja in zmanjševanja revščine.
Program LIFE : Program EU za podporo projektov za ohranjanja okolja in narave ter projektov za podnebne ukrepe 
po vsej EU, trenutno za obdobje 2014–2020.
Programski dokumenti : Programi, v katerih so splošni strateški cilji iz sporazumov o partnerstvu med Evropsko 
komisijo in posameznimi državami članicami razčlenjeni na prednostne naložbe, posebne cilje in na nižji ravni 
tudi v konkretne ukrepe. V okviru politike razvoja podeželja se imenujejo programi za razvoj podeželja. V drugih 
evropskih strukturnih in investicijskih skladih se imenujejo operativni programi.
Spremljanje podnebnih ukrepov : Spremljanje napredka pri doseganju 20-odstotnega cilja z merjenjem finančnih 
prispevkov skladov k temu cilju.
Ukrep : V programih za razvoj podeželja je to sklop dejavnosti ali projektov, ki prispevajo k eni ali več prednostnih 
nalog Unije na področju razvoja podeželja.
Vključevanje podnebnih ukrepov : Namesto da bi se za podnebne ukrepe vzpostavil poseben instrument 
financiranja, se ti vključijo v politike, instrumente, programe ali sklade EU.
Zelena komponenta : Sestavni del neposrednih kmetijskih plačil, ki podpira kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo 
na podnebje in okolje, kot so diverzifikacija posevkov, vzdrževanje trajnega travinja in vzpostavitev ekološke 
infrastrukture.
07
 Povzetek
I
Podnebne spremembe so eden največjih izzivov, s katerimi se srečujejo Evropska unija (EU) in države po vsem svetu. 
EU se je v odziv na podnebne spremembe in z njimi povezane velike potrebe po naložbah odločila, da bo vsaj 20 % 
proračuna za obdobje 2014–2020, kar pomeni en evro od petih, porabila za ukrepe v zvezi s podnebnimi spremem -
bami. Ta cilj je del njene vodilne vloge na področju podnebnih ukrepov.
II
Cilj porabe enega evra od petih za ukrepe v zvezi s podnebnimi spremembami naj bi bil dosežen z vključevanjem 
podnebnih ukrepov v različne instrumente financiranja EU. To pomeni, da se cilj ne bo dosegel z oblikovanjem 
posebnega instrumenta financiranja, ampak z vključevanjem podnebnih ukrepov v druga področja in ustrezne 
sklade proračuna EU.
III
Sodišče je želelo ugotoviti, ali je verjetno, da bo cilj porabe najmanj 20 % proračuna EU za ukrepe v zvezi s podneb -
nimi spremembami dosežen ter da bo uporabljeni pristop prinesel dodano vrednost z zagotavljanjem, da bo za 
podnebne ukrepe porabljenih več sredstev in da bodo ta bolje usmerjena.
IV
Ugotovilo je, da poteka ambiciozno delo in da je bil pri doseganju cilja na splošno dosežen napredek. Vseeno pa 
obstaja resno tveganje, da 20-odstotni cilj brez dodatnega prizadevanja za obravnavo podnebnih sprememb ne bo 
dosežen. Z izvajanjem cilja je financiranje podnebnih ukrepov iz Evropskega sklada za regionalni razvoj in Kohezij -
skega sklada postalo obsežnejše in bolje usmerjeno. Pri Evropskem socialnem skladu ter na področjih kmetijstva, 
razvoja podeželja in ribištva pa kljub temu ni bilo nobenega večjega premika v smeri podnebnih ukrepov, poleg 
tega pa niso bile v celoti izkoriščene vse možnosti za financiranje ukrepov v zvezi s podnebnimi spremembami.
V
Po podatkih Komisije je bilo med letoma 2014 in 2016 podnebnim ukrepom v povprečju namenjenih 17,6 % finanč -
nih sredstev. Komisija ocenjuje, da bo skupna poraba za podnebne ukrepe znašala 18,9 %, kar pomeni, da 20-od-  
stotni cilj ne bo dosežen.
08 Povzetek 
VI
Sodišče je ocenilo, da bi bilo treba stopnjo financiranja za podnebne cilje v preostalih letih sedanjega programskega 
obdobja, tj. od leta 2017 do leta 2020, povečati na povprečno 22 %, da bi bil do konca leta 2020 dosežen skupen cilj 
20 %. Obstajajo resna tveganja glede doseganja tega cilja na področjih, ki največ prispevajo, tj. v kmetijstvu, razvoju 
podeželja in raziskavah. Če bi prispevke iz kmetijstva in razvoja podeželja izračunali v skladu z mednarodno prizna -
nimi metodologijami za ocenjevanje ravni financiranja podnebnih ukrepov, bi bili ocenjeni prispevki manjši za do 
približno 33 milijard EUR. Na področju raziskav program Obzorje 2020 ne dosega cilja, da se podnebnim ukrepom 
dodeli 35 % sredstev, saj prispevek trenutno znaša 24 %. Komisija nima podrobnega akcijskega načrta, v katerem bi 
bilo določeno, kako namerava zamujeno nadoknaditi.
VII
Komisija se pri svojem pristopu k ocenjevanju ravni financiranja za podnebne ukrepe osredotoča na določanje načr -
tovanih odhodkov, ni pa nujno, da bo dejanska poraba taka, kot se načrtuje, zato ta pristop ne bo zagotovil celovitih 
informacij o doseženih rezultatih. Poleg tega metodologija spremljanja ne odraža v celoti finančnih učinkov porabe 
sredstev EU za podnebne ukrepe v okviru finančnih instrumentov, prav tako pa ne razlikuje med finančnimi sredstvi, 
namenjenimi blažitvi podnebnih sprememb, in tistimi, ki so namenjeni prilagajanju nanje.
VIII
Glavna priporočila Sodišča vključujejo oblikovanje trdne večletne konsolidacije in celovitega okvira za poročanje ter 
ocene potreb na področju podnebnih sprememb. Poleg tega Sodišče priporoča, da se popravijo previsoke ocene, 
oblikujejo akcijski načrti za področja, ki zaostajajo, ter spremljajo dejanska poraba in rezultati. Priporoča tudi, da se 
preučijo vse morebitne priložnosti za zagotavljanje dodatnega, resničnega premika v smeri podnebnih ukrepov.
09
 Uvod
01 
Podnebne spremembe so eden največjih izzivov, s katerimi se srečujejo Evrop -
ska unija (EU) in države po vsem svetu. Podnebje na Zemlji se spreminja zaradi 
večje koncentracije t. i. toplogrednih plinov v ozračju. Ti plini delujejo kot obloga, 
ki zadržuje toploto in tako segreva površje Zemlje s t. i. učinkom tople grede1. 
Približno 9 % toplogrednih plinov, ki so bili leta 2012 izpuščeni v ozračje z vsega 
sveta, je prišlo iz EU.
Dve plati podnebnih ukrepov: blažitev podnebnih 
sprememb in prilagajanje nanje
02 
Obstajata dva dopolnjujoča se odziva politike na podnebne spremembe: blažitev 
in prilagajanje. Cilj prvega pristopa, tj. blažitve , je obravnavati vzroke podnebnih 
sprememb z zmanjševanjem in omejevanjem emisij toplogrednih plinov, pred -
vsem z manjšo porabo energije, večjo energetsko učinkovitostjo in večjim dele -
žem energije iz obnovljivih virov. Ta pristop zajema tudi prizadevanja za zaščito in 
okrepitev načinov za sekvestracijo toplogrednih plinov2 ter za izboljšanje gozdar -
skih in kmetijskih praks pri zadrževanju in sekvestraciji ogljika v tla in gozdove.
03 
Pomembnost ukrepov blažitve je prikazana na sliki 1 . Prikazane so predvidene 
spremembe v temperaturi površja za 21. stoletje v primerjavi s povprečnimi tem -
peraturami v poznem 20. stoletju za scenarij brez sprememb v zvezi z emisijami 
ogljika3.
04 
Cilj drugega pristopa k obravnavanju podnebnih sprememb, tj. prilagajanja , 
je predvideti škodljive in, če obstajajo, pozitivne učinke podnebnih sprememb, 
ki se bodo zgodili, ter sprejeti ustrezne ukrepe za preprečevanje ali zmanjšanje 
morebitne škode. Kljub izvajanju blažilnih ukrepov bo temperatura Zemlje vsaj 
do leta 2040 še naprej naraščala, ne glede na scenarij v zvezi z emisijami toplo -
grednih plinov4. To pomeni, da bodo tudi v najboljšem primeru potrebni prilago -
ditveni ukrepi.1 Glej Medvladni forum za 
podnebne spremembe, 
[glavna skupina piscev, R. K. 
Pachauri in L. A. Meyer (ur.)], 
Climate Change 2014:  Synthesis 
Report.  Contribution of 
Working Groups I, II and III to 
the Fifth Assessment Report of 
the Intergovernmental Panel 
on Climate Change (Podnebne 
spremembe 2014: zbirno 
poročilo. Prispevek delovnih 
skupin I, II in III k petemu 
poročilu o oceni Medvladnega 
foruma za podnebne 
spremembe), Ženeva, Švica, 
2014, str. 151.
2 Sekvestracija je postopek 
dolgoročnega zajemanja in 
shranjevanja toplogrednih 
plinov.
3 Pri scenariju brez sprememb 
se predvideva, da bodo 
razvojni trendi v prihodnosti 
enaki trendom v preteklosti 
ter da se politika ne bo 
spremenila. Glej http://www.
ipcc.ch/ipccreports/tar/wg3/
index.php?idp=286 .
4 Sedmi okoljski akcijski 
program (Sklep  
št. 1386/2013/EU  
Evropskega parlamenta  
in Sveta z dne 
20. novembra 2013)  
in IPCC 2013.
10 Uvod Slika 1Predvidene spremembe v temperaturi površja v EU za obdobje 2071–2100
Na sliki so prikazane predvidene spremembe v letni povprečni temperaturi za obdobje 2071–2100 v primerjavi z obdobjem 1971–2000 (scenarij 
brez sprememb v zvezi z emisijami ogljika). Predvidene spremembe temeljijo na povprečju več modelov, pri katerem je uporabljen scenarij 
z visokimi emisijami, ki ga je oblikoval Medvladni forum za podnebne spremembe.
Vir: Evropska agencija za okolje ( http://www.eea.europa.eu/data-and-maps/figures/projected-change-in-annual-mean )
4
0
°
3
0
°
2
0
°
1
0
°
0
°
5
0
°
4
0
°
60o°C
< 3
3 – 3,5 3,5 – 4 4 – 4,5 4,5 – 5 5 – 5,5 5,5 – 6> 6
11 Uvod 
05 
Prilagoditveni ukrepi so odvisni od učinkov podnebnih sprememb, ti pa se precej 
razlikujejo glede na geografski položaj. Sem sodijo na primer poplave, dvig 
morske gladine, suša in širjenje puščav ter izguba biotske raznovrstnosti (glej 
sliko 2 ).Slika 2
Vir: Evropska agencija za okolje, 2012.Ključni opaženi in predvideni učinki podnebnih sprememb v glavnih evropskih 
regijah
Severna Evropa:
veliko večji dvig temperature od svetovnega povprečja,
manj snega ter manjša ledena obloga na jezerih in rekah,večji rečni tokovi,
selitev vrst proti severu,
večji donos pridelkov,manjše povpraševanje po energiji za ogrevanje,večji hidropotencial,večje tveganje za škodo pri zimskih neurjih.več poletnega turizma
Gorska območja:
večji dvig temperature od evropskega povprečja,manjša velikost in prostornina ledenikov,manjša gorska območja trajno zamrznjenih tal,premik rastlinskih in živalskih vrst navzgor,visoko tveganje za izumrtje vrst v alpskih regijah,
večje tveganje za erozijo tal,
manj smučarskega turizma.
Srednja in vzhodna Evropa:
višje skrajne tople temperature,
manj poletnih padavin,višja temperatura vode,večje tveganje gozdnih požarov,manjša gospodarska vrednost gozdov.Obalna območja in regionalna morja:
dvig morske gladine,višje temperature morske gladine,
večja kislost oceanov,
širitev vrst rib in planktona proti severu,
spremembe v /f_itoplanktonskih skupnostih,
večje tveganje za staleže rib.Severozahodna Evropa:
več zimskih padavin,
večji rečni tokovi,
selitev vrst proti severu,
manjše povpraševanje po energiji za ogrevanje,
večje tveganje za poplavljanje rek in morja.Arktika:
veliko večji dvig temperature od svetovnega povprečja,manjša ledena obloga na arktičnem morju,manjša ledena plošča na Grenlandiji,
manjša območja trajno zamrznjenih tal,
večje tveganje za izgubo biotske raznovrstnosti,povečan ladijski promet ter večje izkoriščanje naftnih in plinskihvirov.
Sredozemska regija:
večji dvig temperature od evropskega povprečja,manj letnih padavin,manjši letni rečni tokovi,večje tveganje za izgubo biotske raznovrstnosti,večje tveganje za širjenje puščav,večje povpraševanje po vodi za kmetijstvo,manjši donos pridelkov, večje tveganje gozdnih požarov,dvig smrtnosti zaradi vročinskih valov,širitev habitata južnih prenašalcev bolezni,manjši hidropotencial,manj poletnega turizma in morebitnopovečanje v drugih letnih časih.
12 Uvod 
06 
Mednarodni sporazum o podnebnih spremembah, ki je bil sprejet v Parizu konec 
leta 2015, je prvi zavezujoč univerzalni sporazum za boj proti podnebnim spre -
membam.5 Vzpostavlja okvir preglednosti za spremljanje napredka posameznih 
držav pri doseganju njihovih ciljev v zvezi z zmanjšanjem emisij toplogrednih 
plinov6.
07 
EU se je še pred sprejetjem Pariškega sporazuma zavezala k zmanjšanju emisij 
v primerjavi z ravnmi iz leta 1990 za najmanj 20 % do leta 2020 in za 40 % do 
leta 2030. Določila je tudi dolgoročni cilj za leto 2050 (glej okvir 1 ). Po zadnjih 
ocenah7 so bile leta 2014 skupne emisije toplogrednih plinov v EU približno 24 % 
pod ravnmi iz leta 1990, vendar je bilo to deloma posledica gospodarske krize.
Zaveza EU glede porabe 20 % proračuna za podnebne 
ukrepe
08 
EU se je v odziv na velike potrebe po naložbah, povezanih s podnebnimi spre -
membami, odločila, da bo vsaj 20 % svojega proračuna za obdobje 2014–2020, 
kar pomeni en evro od petih, porabila za ukrepe v zvezi s podnebnimi spremem -
bami8. Ta cilj je del vodilne vloge EU na področju podnebnih ukrepov, ki je po 
mnenju Komisije nujno potrebna za uspeh mednarodnega sporazuma o pod -
nebnih spremembah iz leta 2015.9 Po ocenah Sodišča cilj pomeni zavezo v viši -
ni približno 212 milijard EUR10. Po navedbah Komisije bi se s to zavezo potrojil 
predvideni okvirni delež od 6 do 7 % odhodkov za podnebne cilje v proračunu EU 
za obdobje 2007–201311.
09 
Komisija se je odločila, da bo podnebne ukrepe vključila v vsa področja politi -
ke, vključno z različnimi instrumenti financiranja EU. V ta namen je za večletni 
finančni okvir EU za obdobje 2014–2020 med drugim določila cilj porabe enega 
evra od petih za ukrepe v zvezi s podnebnimi spremembami12. To pomeni, da za 
doseganje ciljev, povezanih z blažitvijo podnebnih sprememb in prilagajanjem 
nanje, ne bo vzpostavljen poseben instrument financiranja, ampak bodo pod -
nebna vprašanja vključena v druga področja in ustrezne sklade proračuna EU. To 
se lahko doseže z večjo porabo sredstev za obstoječe programe v zvezi s podneb -
nimi spremembami, prilagoditvijo obstoječih programov ali oblikovanjem novih 
programov in elementov, kot so merila za izbor, ki so bolje usmerjena v teme, 
povezane s podnebnimi spremembami.5 Veljati bo začel na 30. dan  
po dnevu, ko bo vsaj  
55 pogodbenic konvencije, ki 
bodo skupaj pomenile vsaj 
55 % vseh ocenjenih svetovnih 
emisij toplogrednih plinov, pri 
depozitarju deponiralo svoje 
listine o ratifikaciji, sprejetju, 
odobritvi ali pristopu. Ta pogoj 
je bil izpolnjen 5. oktobra 2016, 
ko je EU deponirala svoje 
uradno obvestilo o ratifikaciji. 
Sporazum bo tako začel veljati 
4. novembra 2016. Pariški 
sporazum je do 17. oktobra  
2016 ratificiralo 81 od 197 
podpisnic ( http://unfccc.int/
paris_agreement/items/9444.
php ).
6 Člen 13 Pariškega sporazuma 
v poročilu konference 
pogodbenic z njihovega  
21. zasedanja, ki je potekalo 
v Parizu od 30. novembra do 
13. decembra 2015, z dne 
29. januarja 2016 in s sklicem 
FCCC/CP/2015/10/add.1.
7 http://www.eea.europa.eu/
publications/
european-union-greenhouse-
gas-inventory-2016
8 COM(2011) 500 final z dne 
29. junija 2011 z naslovom 
Proračun za strategijo 
Evropa 2020, del II, str. 13.
9 COM(2013) 167 final z dne 
26. marca 2013 z naslovom 
Mednarodni sporazum 
o podnebnih spremembah iz 
leta 2015: oblikovanje 
mednarodne podnebne 
politike po letu 2020.
10 Ocenjeno kot 20 % od 
1 062,6 milijarde EUR, kar  
po trenutnih cenah ustreza 
skupnim prevzetim 
obveznostim večletnega 
finančnega okvira za 
obdobje 2014–2020.
11 Glej letno poročilo 
o dejavnostih Generalnega 
direktorata za podnebno 
politiko za leto 2014, str. 16.
12 Ta cilj ne vključuje področij 
zunaj proračuna EU, na primer 
posojilnih poslov Evropske 
investicijske banke. Evropska 
investicijska banka si je 
postavila svoj cilj, da bo 
najmanj 25 % vseh posojil in 
35-odstotni delež svojih 
naložb v državah v razvoju 
namenila podnebnim 
ukrepom.
13 Uvod 
Vloge in odgovornosti pri vključevanju podnebnih 
ukrepov
10 
Vsak generalni direktorat Komisije je odgovoren za vključevanje podnebnih 
ukrepov v svoje programe za porabo sredstev ter za njihovo izvajanje, po potrebi 
v sodelovanju z državami članicami.
11 
Generalni direktorat za podnebno politiko zagotavlja znanje in smernice na po -
dročju podnebnih ukrepov ostalim generalnim direktoratom Komisije.Cilji EU za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov
 οDo leta 202013:
– 20-odstotno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov (v primerjavi z ravnmi iz leta 1990),
– 20-odsotni delež energije iz obnovljivih virov pri porabi energije,
– 20-odstotno izboljšanje energetske učinkovitosti.
 οDo leta 203014:
– vsaj 40-odstotno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov (v primerjavi z ravnmi iz leta 1990),
– vsaj 27-odsotni delež energije iz obnovljivih virov pri porabi energije,
– okvirni cilj izboljšanja energetske učinkovitosti za vsaj 27 % v primerjavi z napovedmi za porabo 
energije v prihodnosti15.
 οEU namerava do leta 205016 v vseh glavnih sektorjih zmanjšati svoje emisije toplogrednih plinov za od 80 
do 95 % v primerjavi z ravnmi iz leta 1990.
13 COM(2008) 30 final z dne 23. januarja 2008 z naslovom 20 20 by 2020 Europe’s climate change opportunity  (20 20 do leta 2020 – Priložnost Evrope 
glede podnebnih sprememb) (podnebni in energijski sveženj EU za leto 2020).
14 COM(2014) 15 final z dne 22. januarja 2014 z naslovom Okvir podnebne in energetske politike za obdobje 2020–2030 (okvir podnebne in 
energetske politike do leta 2030).
15 Cilj v zvezi z izboljšanjem energetske učinkovitosti do leta 2030 bo leta 2020 ponovno preučen ob upoštevanju cilja 30 %.
16 COM(2011) 112 final z dne 8. marca 2011 z naslovom Načrt za prehod na konkurenčno gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika do leta 2050. 
Evropski svet in Evropski parlament sta februarja 2013 oz. marca 2013 podprla ta pristop, ki ga je predlagala Komisija.Okvir 1
14 Uvod 
12 
Generalni direktorat za proračun usklajuje pripravljalna dela za dodeljevanje 
sredstev za podnebne ukrepe v proračunih ter zbira in predstavlja ustrezne 
informacije. Generalni sekretariat Komisije ima usklajevalno vlogo, saj zagotavlja 
splošno doslednost ukrepov EU, kar vključuje tudi politike vključevanja.
13 
Točne odgovornosti Komisije in držav članic se razlikujejo glede na to, ali se za 
področje uporablja deljeno upravljanje17 ali ga neposredno upravlja Komisija.  Pri 
zadnjem načinu Komisija sama upravlja programe, vključno z večino programa 
Obzorje 202018 in programom LIFE19.
14 
Komisija v okviru deljenega upravljanja ocenjuje, razpravlja o ciljih, ukrepih in iz -
boru kazalnikov ter potrjuje programske dokumente, ki jih pripravijo in predložijo 
države članice. Te so odgovorne za zasnovo, izvajanje in spremljanje ukrepov, ki 
so vključeni v programe. Programi evropskih strukturnih in investicijskih skladov 
vključujejo okvirni znesek podpore, predvidene za doseganje cilja v zvezi s pod -
nebnimi spremembami, pri neposrednih kmetijskih plačilih pa Komisija ta znesek 
izračuna centralno.
Kratko ozadje vključevanja podnebnih ukrepov v obstoječe politike
 οPodnebni ukrepi se nanašajo na ukrepe za zmanjšanje emisij toplotnih plinov (blažitev) in za 
prilagoditev učinkom globalnega segrevanja (prilagajanje). Obe vrsti ukrepov sta potrebni in 
se med seboj dopolnjujeta.
 οEU je ključni igralec na področju globalnega podnebnega ukrepanja, njeni ukrepi pa so pripo -
mogli k sklenitvi ambicioznega mednarodnega sporazuma v Parizu.
 οVključevanje podnebnih ukrepov v obstoječe politike in spremljanje porabe sredstev za pod -
nebne cilje je proces, v katerem morajo sodelovati Komisija in države članice.
 οDoločitev cilja porabe enega evra od petih iz proračuna EU za obdobje 2014–2020 za pod -
nebne ukrepe je eden od načinov, s katerimi želi EU povečati porabo sredstev EU za namene 
podnebnih ciljev.
 οCilj pristopa je upoštevati različne politike in programe EU ter geografske posebnosti.17 Področja, za katera se 
uporablja deljeno upravljanje, 
so predvsem evropski 
strukturni in investicijski skladi 
ter neposredna plačila skupne 
kmetijske politike.
18 Raziskovalni program 
Obzorje 2020  upravlja 
Generalni direktorat za 
raziskave in inovacije. Približno 
25 % proračuna programa 
Obzorje 2020 neposredno 
upravlja Komisija, 75 % pa ga 
upravljajo izvajalski organi.
19 Program za porabo sredstev 
LIFE  neposredno upravljata 
Generalni direktorat za okolje 
(podprogram za okolje)  
in Generalni direktorat  
za podnebno politiko 
(podprogram za podnebne 
ukrepe), izvajalske naloge 
v okviru vodenja projektov  
pa so prenesene na agencijo.
15
 Obseg revizije  
in revizijski pristop
15 
Sodišče je želelo ugotoviti, ali je verjetno, da bo cilj porabe vsaj 20 % proraču -
na EU za ukrepe v zvezi s podnebnimi spremembami dosežen in da bo uporablje -
ni pristop prinesel dodano vrednost.
16 
Pri tem si je postavilo dve vprašanji.
– Ali so ukrepi, ki se izvajajo, na dobri poti k doseganju skupnega cilja?
– Ali je verjetno, da bo dosega cilja prinesla dodano vrednost z zagotavljanjem, 
da bo za podnebne ukrepe porabljenih več sredstev in da bodo ta bolje 
usmerjena?
17 
Sodišče je določilo revizijska merila glede zasnove, izvajanja, spremljanja in 
ocenjevanja odhodkov EU za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje. 
Merila so bila oblikovana na podlagi dokumentov politike EU, zakonodaje, smer -
nic Komisije, sklepov Sveta, študij in drugih publikacij. Poleg tega se je Sodišče 
s strokovnjaki iz Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) ter 
Evropske investicijske banke (EIB) posvetovalo o metodah vključevanja in sprem-  
ljanja ter pregledalo obstoječo literaturo.
18 
Na sliki 3  je pregled revidiranih proračunskih področij in revidirancev. Revidirana 
področja programa Obzorje 2020, kohezijske politike, skupne kmetijske politike, 
ribiške politike in programa LIFE pomenijo približno 78 % prevzetih obveznosti, 
načrtovanih v večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020, in približno 
85 % financiranja za podnebne cilje, ki so načrtovana za to obdobje.
16 Obseg revizije in revizijski pristop  
19 
Sodišče se je pri svojem revizijskem delu osredotočilo na splošen sistem, ki je bil 
vzpostavljen na ravni Komisije, in na dve področji deljenega upravljanja: kohe -
zijsko politiko in skupno kmetijsko politiko. Ti področji skupaj pomenita dve 
tretjini proračuna EU in tri četrtine skupnega cilja za financiranje podnebnih ciljev 
v večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020. Med oktobrom 2015 in 
februarjem 2016 je Sodišče opravilo revizijske obiske na Poljskem v zvezi s kohe -
zijsko in skupno kmetijsko politiko, v Nemčiji in Romuniji v zvezi s kohezijsko 
politiko ter v Franciji in Španiji v zvezi s skupno kmetijsko politiko. Pri vzorcu 
je upoštevalo pomembnost odhodkov, količino emisij toplogrednih plinov in 
izzive prilagajanja. V vsaki državi članici je pregledalo celoten programski okvir, 
vključno s programi na nacionalni in regionalni ravni20. Podobno revizijsko delo 
je opravilo tudi na ravni Komisije za program Obzorje 2020, ribiško politiko in 
program LIFE. Slika 3Pregled revidiranih proračunskih področij in revidirancev
Države članice
Francija, Poljska 
in ŠpanijaDržave članice
Nemčija, Poljska 
in RomunijaDržave članiceGD CLIMA GD EMPLGD ENV GD MARE GD AGRI GD REGIO GD RTDUsklajevalne vloge: 
Generalni sekretariat, GD za podnebno 
politiko in GD za proračun
Program LIFE Ribiška politikaSkupna kmetijska 
politikaKohezijska politika Obzorje 2020
Vir: Evropsko računsko sodišče.
20 Na področju kohezijske 
politike so bili za dodatni 
pregled izbrani regionalni 
programi za Saško in Severno 
Porenje-Vestfalijo v Nemčiji ter 
za Šlezijo na Poljskem. Na 
področju politike razvoja 
podeželja so bili preučeni 
regionalni programi za 
Rono-Alpe v Franciji in za 
Andaluzijo v Španiji.
17 Obseg revizije in revizijski pristop  
20 
Sodišče je s pisnimi vprašalniki, pogovori z uradniki držav članic in Komisije ter 
dokumentarno analizo in analizo podatkov zbralo in preučilo revizijske dokaze 
glede na revizijska merila.
21 
V tem poročilu je obravnavan tudi predlog Evropskega parlamenta iz let 2015 in 
2016, naj Sodišče revidira, kako poteka doseganje dogovorjenega cilja 20-odstot-  
nega vključevanja podnebnih ukrepov.
22 
Ker je poraba za obdobje 2014–2020 še vedno v zgodnji fazi, se to poročilo osre -
dotoča na načrtovane odhodke in ne na dejanske odhodke na ravni projektov. 
Sodišče ni analiziralo porabe, ki ni povezana s podnebnimi ukrepi, poleg tega pa 
ni preučilo morebitnih negativnih učinkov podpore EU na okolje21. Tudi poraba 
sredstev za podnebne ukrepe zunaj proračuna EU ni bila vključena v obseg revi -
zije. Zato to poročilo ne vključuje ocene splošnih učinkov politik EU na podnebje, 
uspešnosti EU pri doseganju njenih podnebnih in energijskih ciljev za leti 2020 in 
2030 ali optimalne ravni financiranja EU za podnebne cilje.
23 
Kadar je bilo mogoče, je Sodišče opredelilo tudi primere, ki ponazarjajo dobro 
prakso, ali praktične študije primerov.21 Na primer financiranje cest  
in letalstva, ki privede do 
povečanja emisij toplogrednih 
plinov.
18
 Opažanja
Dosežen je bil splošen napredek, vendar obstaja resno 
tveganje, da 20-odstotni cilj ne bo dosežen
24 
V tem delu poročila sta ocenjena splošen pristop, ki ga je Komisija uporabila pri 
vključevanju cilja v zvezi s podnebnimi ukrepi v proračun EU, in dosedanji napre -
dek. Sodišče je analiziralo, ali:
– je obstajal načrt, kako doseči skupen cilj,
– je bila določena ustrezna metodologija spremljanja na podlagi mednarodno 
priznanih metodologij (glej na primer odstavke 34 do 36);
– se je o napredku poročalo na podlagi zanesljivih in relevantnih informacij.
Kolektivna zaveza, pri kateri se je pričakovalo, da bodo 
nekateri instrumenti financiranja prispevali več kot 20 %
25 
Sodišče je preučilo, ali je Komisija pripravila načrt, v katerem je določeno, katera 
proračunska področja naj bi prispevala k podnebnim ukrepom in koliko. Ti posa -
mezni cilji bi morali biti določeni za posamezna proračunska področja na podlagi 
tehtnih ocen potenciala in potreb po naložbah na teh področjih, da bi se zagoto -
vilo, da so naložbe podprte tam, kjer je to najbolj potrebno. Hkrati bi bilo treba 
upoštevati, koliko lahko politike dejansko prispevajo z izvajanjem ukrepov v zvezi 
s podnebjem, na primer njihove glavne cilje in strukturo. Izračun, s katerim se 
izmerijo odhodki za podnebne ukrepe, mora temeljiti na preglednem sistemu.
26 
Cilj „vsaj 20 %” odhodkov EU je bil politična izbira (glej odstavek 8). Komisija je 
utemeljila vključevanje podnebnih ukrepov v obstoječe politike, vključno z viši -
no cilja, z navedbo, da se želi tako odzvati na izzive, ki jih pomenijo podnebne 
spremembe in velike potrebe po naložbah v podnebne ukrepe, zlasti tiste, ki so 
povezani z izvajanjem podnebnih in energetskih ciljev za leto 2020. Toda Sodi-  
šče ni našlo jasnih dokazov, s katerimi bi bile te potrebe po naložbah količinsko 
opredeljene.
19 Opažanja 
27 
Komisija je ocenila, da je bilo od 6 do 7 % proračuna EU za obdobje 2007–2013 
porabljenega za podnebne ukrepe (glej odstavek 8). Ker v obdobju 2007–2013 
ni bilo postopka za spremljanje porabe sredstev za podnebne ukrepe, Sodišče 
ni moglo določiti, ali so za doseganje 20-odstotnega cilja v obdobju 2014–2020 
potrebna dodatna prizadevanja in kolikšna bi morala biti.
28 
20-odstotni cilj velja za celoten proračun EU v celotnem obdobju 2014–2020, zato 
to ni letni cilj. V  tabeli 1  so prikazana glavna proračunska področja, ki prispevajo 
k doseganju 20-odstotnega cilja. Tabela 1Revidirana proračunska področja v večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–
2020 in s tem povezane napovedi Komisije glede financiranja za podnebne cilje
Revidirano proračunsko področjeNačrtovani odhodki
2014–2020
(v milijardah EUR)Načrtovana ciljna 
vrednost financira -
nja za podnebne cilje
2014–2020
(%)Načrtovano financi -
ranje za podnebne 
cilje 2014–2020
(v milijardah EUR)
Razdelek 1a – Raziskave (Obzorje 2020) 74,9 ≥ 35,0 16,6
Razdelek 1b – Kohezijski sklad 63,3 28,4 18,0
Razdelek 1b – Evropski socialni sklad 91,4 1,2 1,1
Razdelek 1b – Evropski sklad za regionalni razvoj 200,3 18,5 37, 0
Razdelek 2 Evropski kmetijski jamstveni sklad (neposredna 
kmetijska plačila)288,0 16,3 47, 0
Razdelek 2 Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja 99,5 5 7, 5 5 7, 2
Razdelek 2 Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo 6,4 15,6 1,0
Razdelek 2 LIFE 3,5 49,3 1,6
PRORAČUN EU 1 062,6 ≥ 20,0 212,5
Delež revidiranih proračunskih področij v proračunu EU 7 7,9  % 84,5  %
Vir: Ocene Evropskega računskega sodišča na podlagi programskih izjav Komisije, programskih dokumentov, podatkov Komisije, uredb in večlet -
nega finančnega okvira za obdobje 2014–2020.
20 Opažanja 
29 
Sodišče je ugotovilo, da sta sozakonodajalca, tj. Evropski parlament in Svet, na 
več glavnih proračunskih področjih cilje določila tako, da sta jih vključila v zako -
nodajo, ki ureja ustrezne instrumente financiranja (glej sliko 4 ). Ti so bodisi pred -
stavljeni v preambuli pravnih besedil bodisi kot pravno zavezujoči cilji podpirajo 
načrtovane cilje, ki so prikazani v  tabeli 1 . Zadnji predstavljajo obvezen najnižji 
prag. Slika 4Cilji v uredbah, namenjeni podpori vključevanju podnebnih ukrepov v obstoječe 
politike
1  Uredba (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inova -
cije (2014–2020) – Obzorje 2020 in razveljavitvi Sklepa št. 1982/2006/ES (UL L 347, 20. 12. 2013, str. 104).
2  Uredba (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega 
sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 (UL L 347, 20. 12. 2013, str. 487).
3  Uredba (EU) št. 1293/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi programa za okolje in podnebne ukrepe 
(LIFE) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 614/2007 (UL L 347, 20. 12. 2013, str. 185).
4  Uredba (EU) št. 1301/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in o posebnih 
določbah glede cilja „naložbe za rast in delovna mesta” ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1080/2006 (UL L 347, 20. 12. 2013, str. 289).
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi zadevnih uredb.
Obzorje 2020
Evropski sklad 
za regionalni razvoj od vsaj 12/uni00A0% do vsaj 20 % za podporo prehodu na nizkoogljično 
gospodarstvo v vseh sektorjih
člen/uni00A04 Uredbe/uni00A0(EU) št./uni00A01301/2013 o ESRR⁴Program LIFEEvropski kmetijski sklad 
za razvoj podeželja vsaj 30 % za podnebne in okoljske ukrepe
člen/uni00A059(6) Uredbe (EU) št./uni00A01305/2013 o podpori za razvoj podeželja iz EKSRP/two.superiorvsaj 35 % za podnebne ukrepe
uvodna izjava/uni00A010 Uredbe (EU) št./uni00A01291/2013 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in 
inovacije (2014–2020)/one.superior
25 % za podnebne ukrepe
člen/uni00A04(2) Uredbe (EU) št./uni00A01293/2013 o vzpostavitvi programa za okolje in podnebne ukrepe/three.superior
21 Opažanja 
30 
Sodišče je ugotovilo, da naj bi viri, ki so bili ustvarjeni pri uveljavljanju ciljev iz za -
konodaje, znatno prispevali k doseganju cilja podnebnih ukrepov. Ocenilo je, da 
so prispevala 38 % zneska, ki bi bil potreben za doseganje skupnega cilja porabe 
vsaj 20 % sredstev iz proračuna EU za podnebne ukrepe v obdobju 2014–2020.
31 
Ker ni specifičnih ciljev v drugih znatnih delih proračuna EU, Komisija težje dose -
ga 20-odstotni cilj. Na proračunskem področju konkurenčnosti za rast in zapo -
slovanje na primer obstajajo trije finančno pomembni programi22, ki za razliko 
od programa Obzorje 2020 na tem proračunskem področju nimajo določenih 
nobenih ciljnih vrednosti za financiranje podnebnih ciljev.
32 
Nikoli ni bil oblikovan noben splošen načrt, v katerem bi bilo določeno, kateri in -
strumenti financiranja bi lahko prispevali in koliko (glej odstavek 26 in tabelo 1 ). 
To se bo verjetno izkazalo kot neoptimalen način za določanje prispevka k pod -
nebnim ukrepom, ki naj bi jih zagotovili različni programi za porabo sredstev.
33 
Od leta 2014 k podnebnim ukrepom največ prispevata skupna kmetijska politika 
in kohezijska politika (glej sliko 5 ). Sklada za kmetijstvo in razvoj podeželja, EKJS 
in EKSRP , imata ključno vlogo pri prizadevanjih za doseganje cilja. Komisija je 
napovedala, da bosta k finančnim sredstvom za podnebne cilje prispevala 47 mi -
lijard EUR oz. 57,2 milijarde EUR. Ocenila je, da naj bi 51,9 % finančnih sredstev 
za podnebne cilje, ki so načrtovani v večletnem finančnem okviru za obdob -
je 2014–2020, prišlo iz kmetijskih skladov, kar presega njihov 37,7-odstotni delež 
v proračunu EU.22 Evropski program za 
opazovanje Zemlje 
(Copernicus), instrument za 
povezovanje Evrope ter 
program za konkurenčnost 
podjetij ter mala in srednja 
podjetja. Komisija pričakuje, 
da bodo ti trije programi na 
tem proračunskem področju 
zagotovili 43 % financiranja za 
podnebne cilje.
22 Opažanja 
Metodologija, ki jo Komisija uporablja za spremljanje, temelji 
na mednarodnih metodologijah, a ima vseeno slabosti
34 
Nekateri ukrepi bolj prispevajo k blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju 
nanje kot drugi. Zato je bilo treba vzpostaviti sistem za določanje, kateri ukrepi 
bi lahko pripomogli k doseganju 20-odstotnega cilja. Komisija je pri tem upošte -
vala mednarodno priznano metodologijo, tj. kazalnike OECD iz Ria, pri katerih 
se odhodkom v skladu s pravili iz tabele 2  dodelijo kategorije. Metodologija 
spremljanja EU je sistem za merjenje prispevka različnih instrumentov financi -
ranja in področij k podnebnim ukrepom z določitvijo treh kategorij odhodkov. 
Za preoblikovanje teh kazalnikov iz Ria v finančne podatke so bili za odhodke 
EU v skladu s pravili za različna področja porabe sredstev uporabljeni podnebni 
koeficienti v višini 0 %, 40 % in 100 %. Slika 5Financiranje za podnebne cilje v obdobju 2014–2016 po proračunskih področjih EU
Vir: Programske izjave Komisije za predloge proračuna za leta 2014, 2015 in 2016.Druga področja: 9 % Druga sredstva na področju 
naravnih virov (ESPR + LIFE): 1 %
Obzorje 2020: 8 %
Kohezijska politika (ESRR + KS): 27 %Skupna kmetijska politika
(EKJS + EKSRP): 55 %
23 Opažanja 
35 
Po mnenju revidiranih generalnih direktoratov Komisije in držav članic uporaba 
teh treh podnebnih koeficientov pomeni pragmatičen pristop k spremljanju od -
hodkov za podnebne ukrepe. Sodišče pa je našlo dve glavni slabosti tega sistema 
spremljanja:
– pri podnebnih koeficientih EU, ki so se uporabljali na nekaterih področjih, ni 
bilo sistematično upoštevano načelo konzervativnosti (glej odstavke 51 do 
59), ki ga je uvedla Svetovna banka, da bi preprečila previsoke ocene finan -
ciranja za podnebne cilje (glej okvir 2 ). Posledično so bili zneski, namenjeni 
podnebnim ukrepom, previsoko ocenjeni,
– uredba o evropskih strukturnih in investicijskih skladih uporablja pristop, ki 
odstopa od kategorij OECD; 100-odstotni koeficient se uporablja za podpo -
ro z bistvenim prispevkom za ukrepe v zvezi s podnebnimi spremembami, 
40-odstotni koeficient pa označuje zmeren prispevek. Uporaba največjega 
ponderja za prispevke, ki so zgolj „znatni”, in ne le za prispevke, pri katerih 
so ukrepi v zvezi s podnebnimi spremembami primarni cilj, povečuje število 
primerov, pri katerih se lahko uporabi najvišji koeficient. To povzroča tvega -
nje za previsoke ocene zneskov odhodkov v zvezi s podnebnimi ukrepi.Tabela 2Kategorije OECD in podnebni koeficienti EU
OECD EU
Veljavna kategorija Kategorija dejavnosti Podnebni koeficienti  EUPrimer:
Merila, ki se uporabljajo za evropske struk -
turne in investicijske sklade
2Odhodki za dejavnosti, pri katerih  
je podnebje glavni (primarni) cilj.100 %Podpora bistveno prispeva k ciljem na področju 
podnebnih sprememb.
1Odhodki za dejavnosti, pri katerih  
je podnebje pomemben,  
vendar ne glavni cilj.40 %Podpora zmerno prispeva k ciljem na področju 
podnebnih sprememb.
0 Odhodki niso usmerjeni v  podnebne cilje. 0 %Podpora ne prispeva k doseganju teh ciljev 
oziroma je njen prispevek neznaten.
Vir: Priročnik za podnebne kazalnike OECD-DAC, http://www.oecd.org/dac/stats/48  785 310.pdf; Člen 8 Uredbe (ES) št. 1303/2013 Evropskega par -
lamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o evropskih strukturnih in investicijskih skladih (UL L 347, 20. 12. 2013, str. 320).
24 Opažanja 
36 
Sodišče je slabosti odkrilo tudi pri ureditvah poročanja. Za razliko od drugih med -
narodnih sistemov (glej okvir 2 ) sistem spremljanja EU ne zagotavlja informacij 
o tem, koliko sredstev se porabi za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje 
nanje23.23 Po navedbah Komisije je edina 
izjema spremljanje podnebnih 
ukrepov, ki se uporablja za 
zunanje instrumente, kot je 
Generalni direktorat za 
mednarodno sodelovanje  
in razvoj sporočil OECD. To 
področje je bilo revidirano 
v Posebnem poročilu 
št. 17/2013 – Podnebno 
financiranje EU v okviru 
zunanje pomoči ( http://eca.
europa.eu ).Okvir 2Načela, ki so jih oblikovali mednarodni akterji za spremljanje financiranja 
podnebnih ukrepov
Skupna načela za spremljanje financiranja blažitve podnebnih sprememb, ki jih je oblikovala skupna skupina 
za financiranje podnebnih ukrepov multilateralnih razvojnih bank24 in mednarodnega kluba za razvojno finan -
ciranje, vključujejo načelo konzervativnosti. V primeru nerazpoložljivosti podatkov je treba vsako negotovost 
odpraviti po načelu konzervativnosti , v skladu s katerim je bolje poročati o prenizkih zneskih financiranja 
podnebnih ukrepov kot o previsokih.
EIB je to načelo vključila v splošna načela za beleženje svojih posojil za podnebne ukrepe:
Verodostojnost : sistem beleženja mora ohranjati verodostojnost poročanja banke o podnebnih ukrepih, zato 
je v primeru dvoma ali negotovosti glede podnebnih vplivov treba izključiti domneve.
Eno od splošnih načel EIB je tudi to, da je treba, kolikor je to mogoče, evidentirati le tiste  dele projektov in 
programov, ki so pomembni za podnebje , blažitev in prilagajanje  pa je treba evidentirati ločeno.
24 Afriška razvojna banka, Azijska razvojna banka, Evropska banka za obnovo in razvoj, Evropska investicijska banka, Medameriška razvojna banka 
in Mednarodna finančna korporacija, Svetovna banka iz Skupine Svetovne banke.
Vir: Common Principles for Climate Mitigation Finance Tracking (Splošna načela za spremljanje financiranja blažitve podnebnih sprememb), 
31. marec 2015. Evropska investicijska banka, EIB Climate Strategy, Mobilising finance for the transition to a low-carbon and climate-resilient eco -
nomy  (Podnebna strategija EIB – Zagotovitev finančnih sredstev za prehod na nizkoogljično gospodarstvo, odporno na podnebne spremem -
be), 22. september 2015.
25 Opažanja 
25 COM(2014) 903 final z dne 
26. novembra 2014, Naložbeni 
načrt za Evropo, str. 7, 10 in 11.
26 Ocena Komisije ob koncu 
leta 2015, glej odstavek 21 
Posebnega poročila 
št. 19/2016 – Izvrševanje 
proračuna EU 
s finančnimi instrumenti – 
izkušnje, pridobljene 
v programskem 
obdobju 2007–2013 ( http://
eca.europa.eu ).
27 Namen tega finančnega 
instrumenta, ki sta ga 
vzpostavili Evropska 
investicijska banka in Komisija 
ter je del programa LIFE, je 
uporabljati javna sredstva za 
spodbujanje zasebnih naložb 
v dejavnosti v zvezi z naravnim 
kapitalom.
28 Finančni mehanizem za 
naravni kapital naj bi med 
letoma 2015 in 2017 zagotovil 
finančna sredstva v višini od 
100 do 125 milijonov EUR.
29 SWD(2016) 299 z dne 
14. septembra 2016, priložen 
vmesnemu pregledu 
večletnega finančnega okvira 
COM(2016) 603 final.37 
Komisija je leta 2014 predlagala, da se odhodki iz finančnih instrumentov v okviru 
evropskih strukturnih in investicijskih skladov za programsko obdobje 2014–2020 
vsaj podvojijo25. Približno 21 milijard EUR bo dodeljenih finančnim instrumentom 
iz teh skladov26. Cilj teh instrumentov je, da se obnavljajo in imajo multiplikacij -
ski učinek, ki ustvarja dodatne naložbe. V spremljanje podnebnih ukrepov je na 
primer vključen prispevek EU v višini 10 milijonov EUR iz leta 2016 za finančni 
mehanizem za naravni kapital27. Dejanski prispevek tega mehanizma bi bil lahko 
desetkrat višji28. Spremljanje napredka pri doseganju 20-odstotnega cilja v osred-  
njem proračunu EU ne odraža v celoti finančnih učinkov porabe sredstev EU za 
podnebne ukrepe.
38 
Sodišče je hkrati ugotovilo morebitno previsoko oceno prispevka finančnega 
mehanizma za naravni kapital k podnebnim ukrepom, saj lahko ta instrument 
vlaga tudi v področja, pri katerih odhodki za podnebne ukrepe niso ne glavni ne 
bistven cilj.
Splošen napredek pri doseganju cilja, vendar je poročanje  
le delno zanesljivo in ne dovolj usmerjeno v rezultate
39 
Sistem za spremljanje napredka pri doseganju 20-odstotnega cilja je vključen 
v letni proračunski postopek Komisije. Vsak generalni direktorat določi, kako po -
drobno mora biti spremljanje, in skupne zneske sporoči Generalnemu direktoratu 
za proračun. Generalni direktorat za proračun in Generalni direktorat za podneb -
no politiko spremljata napredek na letni ravni.
40 
Med letoma 2014 in 2016 je bila povprečna stopnja prispevka k podnebnim ukre -
pom 17,6 %. V delovnem dokumentu Komisije, priloženem vmesnemu pregledu 
večletnega finančnega okvira EU29, je navedeno, da je bil v teh letih dosežen 
napredek (glej sliko 6 ), saj je skupni prispevek iz proračuna EU za financiranje 
za podnebne cilje po ocenah Komisije leta 2014 znašal 13,6 %, leta 2015 17,3 %, 
leta 2016 pa 20,9 %. Komisija na podlagi svojega osnutka predloga proračuna 
ocenjuje, da bo leta 2017 financiranje za podnebne cilje znašalo 19,3 %.
26 Opažanja 
41 
Komisija je v letnem poročilu o dejavnostih za leto 2015 potrdila, da ne more za -
nesljivo oceniti, ali bo 20-odstotni cilj za večletni finančni okvir za obdobje 2014–
202030 dosežen. Napredek pri doseganju 20-odstotnega cilja je ocenila v vmesne -
mu pregledu večletnega finančnega okvira, ki je bil objavljen 14. septembra 2016. 
Ocenjuje se, da bo za podnebne ukrepe porabljenih 18,9 % proračuna EU. Sodišče 
je ugotovilo, da podatki za leti 2014 in 2015 večinoma temeljijo na ocenah. To še 
posebej velja za evropske strukturne in investicijske sklade.30 Glej letno poročilo 
o dejavnostih Generalnega 
direktorata za podnebno 
politiko za leto 2015, str. 7.Slika 6Pregled načrtov porabe sredstev za podnebne cilje za obdobje 2014–2016
Delež ﬁnančnih sredstev za podnebne cilje v proračunu EU
0510152025
17,6 %20,9 %
17,3 %
13,6 %Cilj 20 %
Povprečje
2014–20162016 2015 2014
Vir: podatki Komisije, vmesni pregled večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020, SWD(2016) 299 final.
27 Opažanja 
42 
Čeprav je bilo to neizogibno, saj so bili instrumenti za porabo sredstev za novo 
programsko obdobje ravno vzpostavljeni in nekatere informacije še niso bile 
na voljo, so omejitve ovirale primerljivost podatkov, zagotovljenih za obdob -
je 2014–2016, med različnimi leti (glej sliko 6 ). Poleg tega se je zaradi odobritve 
večletnih programov za porabo sredstev leta 2015 samodejno povečalo finan -
ciranje podnebnih ukrepov, saj so bili ob odobritvi programov njihovi načrti za 
podnebne ukrepe vključeni v sistem. Zato se razvoj med letoma 2014 in 2016 ne 
more razumeti kot trend za celotno obdobje.
43 
Na področju porabe sredstev za ribištvo države članice do leta 2016 Komisiji niso 
poročale o svojih načrtovanih podnebnih ukrepih. Dokler tega ne storijo, Gene -
ralni direktorat za pomorske zadeve in ribištvo ne more preveriti točnosti okvir -
nega prispevka k ciljem podnebnih ukrepov, ki so jih države članice sporočile 
v svojih operativnih programih.
44 
Do zdaj ni bilo orodja za zagotovitev posodobljenih večletnih konsolidiranih in -
formacij o stanju celotnega proračuna EU. Komisija je nedavno posodobila podat -
ke o porabi sredstev za podnebne cilje za celotno finančno obdobje pri vmesnem 
pregledu večletnega finančnega okvira.
45 
Ta pristop je tvegan, saj se osredotoča na ugotavljanje načrtov za odhodke 
v prihodnosti, načrtovani odhodki za podnebne ukrepe pa ne ustrezajo vedno 
dejanski porabi. Čeprav se med to revizijo dejanski odhodki niso preučevali in 
podatki o njih na splošno še niso na voljo, je Sodišče odkrilo primere, v katerih 
se je to tveganje pokazalo. Sodišče je ob primerjavi dejanskih odhodkov na ravni 
projektov z načrti v programu LIFE ugotovilo, da so izbrani projekti programa 
LIFE k podnebnim ukrepom EU prispevali 34 % vseh sredstev EU, dodeljenih 
temu programu. To je manj kot 49,3 %, kot je bilo predvideno v proračunskih 
dokumentih.
28 Opažanja 
31 Komisija se je na primer 
sklicevala na svoje izkušnje 
z nekaterimi orodji znotraj 
proračuna (npr. CO2MPARE) in 
na pristope, ki jih uporabljajo 
EIB, Svetovna banka in druge 
mednarodne finančne 
institucije ter zasebni vlagatelji 
(npr. metoda merjenja naložb 
v trajnostne vire energije, 
IIGCC (skupina institucionalnih 
vlagateljev na področju 
podnebnih sprememb)).46 
Ta primer kaže, da bi morali pristojni organi, potem ko bi bila gotovost glede na -
rave prihodnjih odhodkov zadostna, ponovno oceniti vse predvidene prispevke 
za financiranje za podnebne cilje, pri tem pa preprečiti dodatne upravne stroške. 
Komisija še ni pripravila postopka za to.
47 
Poleg tega se Komisija pri svojem pristopu k doseganju 20-odstotnega cilja 
osredotoča zgolj na finančne podatke. Informacije o tem, kaj skladi nameravajo 
doseči oziroma kaj so že dosegli na področju rezultatov, kot je zmanjšanje emisij 
toplogrednih plinov, so na voljo le za nekatere dele proračuna. Te informacije 
tudi niso primerljive, kar ovira konsolidacijo rezultatov, doseženih na različnih 
področjih.
48 
Pri Evropskem skladu za regionalni razvoj države članice niso zavezane k uporabi 
skupnega kazalnika glede rezultatov zmanjšanja emisij toplogrednih plinov, ra -
zen pri energetskih naložbah. Države članice se sicer lahko odločijo za vključitev 
drugih področij, a je Sodišče ugotovilo, da tega niso storile vse revidirane države 
članice. Poleg tega se za izračun emisij toplogrednih plinov in njihovega zmanjša -
nja uporabljajo različne metodologije in orodja31. Več organov držav članic razvija 
orodja za izračun emisij pri nekaterih vrstah projektov, kot je podnebju prijazen 
prevoz v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj. Zato ni dovolj informacij 
o tem, koliko bodo ukrepi v zvezi s podnebnimi spremembami prispevali k zmanj -
šanju emisij CO2, razpoložljivi podatki pa morda ne bodo primerljivi med država -
mi članicami. Sodišče je ugotovilo, da se kazalniki, če obstajajo, osredotočajo na 
blažitev v energetskem sektorju, kazalniki za prilagajanje pa so redki.
29 Opažanja 
Obstaja resno tveganje, da cilj ne bo dosežen
49 
Sodišče je ocenilo, da je treba stopnjo financiranja za podnebne cilje v preostalih 
letih sedanjega večletnega finančnega okvira, tj. od leta 2017 do leta 2020, pove -
čati na povprečno 22 %, da bi do leta 2020 dosegli skupni cilj 20 %. To se ujema 
z oceno Generalnega direktorata za podnebno politiko32. V primerjavi z ob -
dobjem 2014–2016 bo torej treba v obdobju 2017–2020 povečati prizadevanja. 
Vendar pa je bila v vmesnem pregledu poraba za podnebne ukrepe v obdobju 
2014–2020 ocenjena na 18,9 %.
50 
Sodišče je opravilo tudi analizo, da bi ocenilo napoved Komisije. Ob predpostav -
ki, da bodo področja, s katerih naj bi prišla večina financiranja za podnebne cilje 
(glej tabelo 1 ) dejansko zagotovila predvidene zneske financiranja za podnebne 
cilje, je ocenilo, da je treba v obdobju 2014–2020 na področjih proračuna EU, ki 
niso našteta v  tabeli 133, doseči 18,2-odstotno stopnjo financiranja podnebnih 
ukrepov. To bi pomenilo, da je treba sedanja prizadevanja na teh področjih pod -
vojiti34. Sodišče ni našlo dokazov, da bi Komisija povečevala prizadevanja na teh 
področjih, niti informacij o tem, kako bi bilo mogoče prizadevanja podvojiti.
51 
Poleg tega obstajajo resna tveganja, ki bi lahko vplivala na predvideni prispe -
vek na področjih, omenjenih v  tabeli 1 , ki naj bi zagotovila večino načrtovanih 
finančnih sredstev za podnebne cilje v večletnem finančnem okviru za obdobje 
2014–2020. Glavna tveganja so predstavljena po posameznih sektorjih v nasled -
njih treh oddelkih:
– predpostavke v zvezi z največjim prispevkom neposrednih kmetijskih plačil 
k doseganju cilja v zvezi s podnebnimi ukrepi niso dovolj utemeljene, zato so 
ocene lahko previsoke (odstavki 52 do 54).
– zaradi uporabe podnebnih koeficientov EU je prišlo do precenjevanja pri -
spevka razvoja podeželja k podnebnim ukrepom (odstavki 55 do 59);
– Sodišče je prispevke k podnebnim ukrepom iz neposrednih kmetijskih plačil 
in ukrepov za razvoj podeželja po potrebi prilagodilo, da so skladni z na -
čelom konzervativnosti (glej odstavka 54 in 58). S temi prilagoditvami bi 
se kmetijsko financiranje za podnebne cilje zmanjšalo za približno 33 mili -
jard EUR, kar pomeni približno 15 % skupnega cilja,
– program Obzorje 2020 je v zaostanku za svojim 35-odstotnim ciljem, ki ga bo 
treba nadoknaditi (odstavki 60 do 64).32 Glej graf v letnem poročilu 
o dejavnostih Generalnega 
direktorata za podnebno 
politiko za leto 2015, str. 12.
33 Gre predvsem za raziskovalne 
programe (razen programa 
Obzorje 2020) in programe  
za porabo sredstev iz 
proračunskih postavk v zvezi 
z varnostjo in državljanstvom 
ter zunanjimi odnosi EU.
34 Sodišče je na podlagi 
11,4-odstotne stopnje, ki naj bi 
bila predvidoma dosežena 
v obdobju 2014–2016, ocenilo, 
da bi morali v preostalih letih 
od leta 2017 do leta 2020 
v povprečju doseči 
23,2-odstotno stopnjo, da bi 
dosegli skupni cilj 20 %.
30 Opažanja 
Predpostavke v zvezi s prispevkom neposrednih kmetijskih 
plačil k doseganju cilja v zvezi s podnebnimi ukrepi niso 
ustrezno utemeljene
52 
Neposredna kmetijska plačila so sestavljena iz zelene komponente, ki ima 
30-odstotni delež, in nezelene komponente, ki pomeni preostalih 70 %. Komi -
sija ocenjuje, da bo prispevek neposrednih kmetijskih plačil k ciljem ukrepov 
v zvezi s podnebnimi spremembami v obdobju 2016–2020 znašal približno 20 % 
letno35. Financiranje za podnebne cilje se izračuna tako, da se seštejeta zelena 
komponenta, ki prispeva 14,0 %, in nezelena komponenta, ki prispeva 5,6 % (glej 
sliko 7 ).35 Kljub temu se ocenjuje, da bo 
povprečni prispevek za 
celotno obdobje 2014–2020 
znašal 16,3 %, saj so plačila za 
kmetijske prakse, ki pozitivno 
vplivajo na podnebje in okolje, 
imenovana plačila za zeleno 
komponento, v izračun 
vključena šele od leta 2016.Slika 7Pregled metodologije, ki jo je Komisija zasnovala za izračun finančnih sredstev  
za podnebne cilje iz neposrednih kmetijskih plačil
Prispevek k podnebnim ciljem Delež neposrednih plačil Podnebni koeﬁcient EUPrispevek neposrednih plačil
k podnebnim ciljem
zelena komponenta
(30 %)
neposredna plačila
zunaj zelene
komponente
(70 %)diverziﬁkacija posevkov 
(33 %)
površine z ekološkim
pomenom (33 %)
trajni pašniki
(33 %)
20 %0 %
40 %
100 %
40 %0,00 %
3,96 %
9,90 %
5,60 %
19,46 %
8 %x
xx
xx
Vir: razlaga metodologije za uporabo spremljanja podnebnih ukrepov v okviru neposrednih plačil (Evropska komisija).
31 Opažanja 
36 Te tri kmetijske prakse so: 
diverzifikacija posevkov, 
vzdrževanje površin 
z ekološkim pomenom na 
kmetijskem zemljišču in 
ohranjanje obstoječega 
trajnega travinja.53 
Metodologija in podnebni koeficienti EU, ki se uporabljajo za izračun prispevkov 
k podnebnim ukrepom iz zelene komponente, ustrezno odražajo povezanost 
treh kmetijskih praks36, povezanih s temi plačili, s podnebnimi spremembami. 
Toda Sodišče je ugotovilo, da ni dovolj količinsko opredeljivih elementov, ki bi 
upravičili 20-odstotni delež, uporabljen za neposredna plačila nezelene kompo -
nente (glej okvir 3 ). Komisija meni, da je končni prispevek k podnebnim ukrepom 
v višini 8 %, tj. 20 % x 40 %, konzervativen. Okvir 3Ni ustrezne utemeljitve za prispevek neposrednih plačil nezelene komponente 
k podnebnim ukrepom
Komisija meni, da del neposrednih kmetijskih plačil iz nezelene komponente koristi podnebju predvsem zara -
di standardov navzkrižne skladnosti. Komisija je priznala, da bi bilo ta prispevek zelo težko in drago količinsko 
opredeliti, zato se je odločila, da 20 % proračuna za neposredna plačila nezelene komponente označi kot 
povezana s podnebnimi ukrepi.
Komisija je razmišljala, da bi ta 20-odstotni delež upravičila z uporabo sistema kazni za kršitve navzkrižne  
skladnosti, vendar je Sodišče ugotovilo, da za to ni jasnih razlogov.
54 
Da bi se odražal prispevek navzkrižne skladnosti k podnebnim ukrepom, je 
Komisija razmišljala o boj konzervativnem pristopu, v skladu s katerim naj bi se 
upošteval 10-odstotni delež neposrednih plačil nezelene komponente names -
to 20-odstotnega. Posledično bi bil prispevek neposrednih kmetijskih plačil 
k podnebnim ukrepom nižji. Kot je prikazano na sliki 8 , bi se prispevek zmanjšal 
za 9 milijard EUR, s 47,1 milijarde EUR na 38 milijard EUR. Če bi uporabili načelo 
konzervativnosti, ki ga je uvedla Svetovna banka (glej odstavek 35), bi morala 
Komisija upoštevati nižji znesek prispevka k podnebnim ukrepom.
32 Opažanja Slika 8Primerjava pristopa, ki ga je izbrala Komisija, in bolj konzervativnega pristopa  
(v milijardah EUR)
Vir: podatki Komisije in ocene Evropskega računskega sodišča, ki temeljijo na njih.
– 9 milijard EUR
38,047,1
29,09,018,1
29,0
Ocena prispevka 
neposrednih plačil
z bolj konzervativnim 
pristopomPrispevek 
neposrednih plačilZelena 
komponenta10 % neposrednih 
plačil brez zelene 
komponente
s 40-odstotnim 
kazalnikomNeposredna plačila 
brez zelene 
komponenteZelena 
komponentaBolj konzervativen pristop Izračun Komisije
Če bi se za spremljanje v okviru Evropskega kmetijskega 
sklada za razvoj podeželja uporabljal drugačen sklop 
koeficientov, ki bi temeljil na mednarodno priznanih 
standardih, bi se financiranje za podnebne cilje zmanjšalo  
za 40 %
55 
V Uredbi (EU) št. 215/201437 je določena metodologija za spremljanje porabe za 
podnebne cilje v okviru vseh petih evropskih strukturnih in investicijskih skladov. 
Za Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja to pomeni, da mora za pred-  
nostne naloge in prednostna področja uporabiti podnebne koeficiente EU, ne 
glede na ukrepe in podukrepe, ki se uporabljajo za dosego teh ciljev politike.37 Izvedbena uredba Komisije 
(EU) št. 215/2014 z dne 
7. marca 2014 o določitvi pravil 
za izvajanje Uredbe (EU) 
št. 1303/2013 Evropskega 
parlamenta in Sveta o skupnih 
določbah o Evropskem  
skladu za regionalni razvoj, 
Evropskem socialnem skladu, 
Kohezijskem skladu, 
Evropskem kmetijskem  
skladu za razvoj podeželja  
in Evropskem skladu  
za pomorstvo in ribištvo, 
o splošnih določbah 
o Evropskem skladu  
za regionalni razvoj, 
Evropskem socialnem skladu, 
Kohezijskem skladu  
in Evropskem skladu  
za pomorstvo in ribištvo 
v zvezi z metodologijami  
za določitev podpore ciljem 
na področju podnebnih 
sprememb, določitvijo 
mejnikov in ciljnih vrednosti 
v okviru uspešnosti ter 
nomenklaturo kategorij 
ukrepov za strukturne in 
investicijske sklade (UL L 69, 
8.3.2014, str. 65).
33 Opažanja 
56 
Komisija je menila, da metodologija „kazalnikov iz Ria”, ki jo uporablja OECD, ni 
primerna za področje Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), 
ker imajo ukrepi več sistematičnih in vzporednih okoljskih, gospodarskih in so-  
cialnih koristi. V skladu s pristopom Komisije se 100-odstotni podnebni koeficient 
upravičeno dodeli s podnebjem povezani prednostni nalogi Unije št. 5 „spod -
bujanje učinkovite rabe virov ter podpiranje prehoda v kmetijskem, živilskem 
in gozdarskem sektorju na nizkoogljično gospodarstvo, odporno na podnebne 
spremembe”. Komisija pa je 100-odstotni podnebni koeficient uporabila tudi 
za vsa prednostna področja, ki sodijo k prednostni nalogi Unije št. 4, povezani 
s podnebjem, in sicer „obnova, ohranjanje in izboljševanje ekosistemov, poveza -
nih s kmetijstvom in gozdarstvom”, čeprav se usmerjenost teh dveh prednostnih 
nalog razlikuje. Komisija se je odločila, da je 40-odstotni koeficient prenizek zara -
di značilnosti ukrepov za razvoj podeželja. Zaradi pristopa Komisije je bil 40-od -
stotni podnebni koeficient uporabljen za samo 10 % načrtovanega financiranja 
za podnebne cilje v okviru EKSRP , za preostalih 90 % načrtovanega financiranja 
za podnebne cilje pa se uporablja 100-odstotni koeficient.
57 
Sodišče je ugotovilo, da je treba pri EKSRP , za razliko od drugih evropskih struk -
turnih in investicijskih skladov, za vsak ukrep uporabiti drugačen podnebni 
koeficient EU. Pristop, ki se uporablja za EKSRP , ne razlikuje dovolj med prispevki 
različnih dejavnosti k podnebnim ukrepom, kar vodi v previsoke ocene prispev -
kov k podnebnim ukrepom. Plačila za „območja z naravnimi omejitvami”, katerih 
namen je preprečiti opuščanje zemljišč, so bila na primer ponderirana s 100 %. 
Takšne dejavnosti sicer lahko ublažijo podnebne spremembe, odvisno od de -
janske rabe zemljišča, vendar za to ni zagotovila. Poleg tega pa teh dejavnosti ni 
mogoče primerjati z dejavnostmi, kot je gozdarstvo, ki prav tako prejme 100 % 
(glej okvir 4 ).Okvir 4Prikaz razlik v namenih ukrepov
Plačila za „območja z naravnimi omejitvami”  so nadomestila kmetom za slabosti, ki izvirajo iz naravnih ali 
drugih omejitev. Njihov končni cilj je preprečiti opuščanje zemljišč. Sodišče je ugotovilo, da bi takšna plačila 
lahko pripomogla k preprečevanju podnebnih sprememb, vendar to ni njihov glavni namen, zato bi bil 40-od -
stotni podnebni koeficient bolj preudaren. Že samo s to spremembo bi se prispevek EKSRP k financiranju za 
podnebne cilje v obdobju 2014–2020 zmanjšal za 16 % ali 9,2 milijarde EUR.
Gozdarske dejavnosti , kot je pogozdovanje, imajo pomembno vlogo pri doseganju nekaterih ključnih eko -
loških ciljev politike razvoja podeželja EU. Pogozdovanje in ustvarjanje gozdnih območij ustrezata potrebi po 
krepitvi ekosistemov in večji sekvestraciji ogljika ter prehodu na nizkoogljično gospodarstvo. Pogozdovanje 
prispeva tudi k preprečevanju naravnih nesreč in požarov ter prilagajanju na podnebne spremembe. Sodišče 
je ugotovilo, da ta namen upravičuje 100-odstotni podnebni koeficient.
34 Opažanja 
58 
Sodišče je pri ocenjevanju programov za razvoj podeželja držav članic ugotovilo, 
da je bilo zaradi pristopa Komisije več odhodkov označenih, kot da so namenje -
ni podnebnim ciljem, kot v primeru, da bi pregledali vsak ukrep posebej in ga 
razvrstili v skladu z mednarodnimi standardi. Glede na to ugotovitev je pregle -
dalo podnebne koeficiente ( Priloga ) in ponovno ocenilo znesek financiranja za 
podnebne cilje iz EKSRP za obdobje 2014–2020 za celotno EU. Ocene Sodišča so 
pokazale, da so bili zneski EKSRP za podnebne ukrepe nižji za 42 % ali 23,9 mili -
jarde  EUR (glej sliko 9 ).Slika 9Razlike v zneskih EKSRP za podnebne ukrepe (v milijardah EUR)
Vir: ocene Računskega sodišča na podlagi podatkov iz SFC 2014 v zbirki Infoview z dne 30. maja 2016 – Načrtovani odhodki EKSRP po prednostnih 
področjih in ukrepih odobrenih programov za razvoj podeželja.33,357,2
23,9
Ocene Evropskega 
računskega sodiščaUredba (EU)
št. 2015/2014- 42 %
35 Opažanja 
59 
Komisija se je pri ESRR in Kohezijskem skladu srečevala s podobnimi vpraša -
nji v zvezi z razvrščanjem odhodkov, vendar je uporabila podrobnejši pristop. 
Sodišče je dobro prakso ugotovilo tudi na proračunskem področju, kamor sodi 
razvoj podeželja: prakse spremljanja pri programu LIFE so bolj konservativne kot 
pri EKSRP . Za podprograma Okolje in Podnebni ukrepi v okviru programa LIFE se 
uporabljajo različni koeficienti spremljanja (podobno kot pri prednostnih nalo -
gah razvoja podeželja 4 in 5) (glej okvir 5 ).Okvir 5Metode spremljanja, uporabljene v programu LIFE
V programu LIFE so bile postavke odhodkov razvrščene v tri kategorije v skladu z metodologijo OECD: poveza -
ne primarno s podnebjem (100 %); pomembno povezane s podnebjem (40 %); in nepovezane s podneb-  
jem (0 %).
Večina zneskov, predvidenih za porabo v okviru podprograma Okolje, se ponderira s 40-odstotnim koeficien -
tom38, v okviru podprograma Podnebni ukrepi pa s 100-odstotnim koeficientom39.
Program LIFE je jasen primer, v katerem odhodki za okolje (z največ 40 %), za razliko od prakse na področju  
razvoja podeželja, niso povsem prilagojeni podnebnim ciljem. Zato financiranje za podnebne cilje med  
področji ni vedno primerljivo.
38 Primer značilnega projekta v okviru podprograma Okolje bi bil razvoj čistilnih naprav za odpadne vode, namenjen zmanjšanju onesnaževanja 
sprejemnih voda. Glavni cilj je okoljski, tj. zmanjšanje onesnaženosti, toda del takega projekta so lahko tudi mestna omrežja za odvodnjavanje, ki 
prispevajo k prilagajanju na podnebne spremembe z obvladovanjem poplav.
39 Primer značilnega projekta v okviru podprograma Podnebni ukrepi bi bil obnova obstoječih stavb z namenom prihranka energije in zmanjšanja 
emisij toplogrednih plinov.
36 Opažanja 
Potrebno je takojšnje ukrepanje, saj prispevki iz sredstev  
za raziskave bistveno zaostajajo
60 
Rezultati spremljanja porabe za podnebne ukrepe v okviru programa Obzor -
je 2020 za leto 2014 kažejo, da je bilo za podnebne ukrepe namenjenih 24 % 
proračuna40. To je precej manj od 35-odstotnega cilja (glej sliko 4 ). Regulativna 
zahteva41, da mora biti v večletnem programu dela naveden znesek odhodkov 
za podnebne cilje, ni bila upoštevana ne za obdobje 2014–2015 ne za 2016–2017. 
Za posamezne programe dela zato ni bil določen količinsko opredeljen cilj, ki bi 
opredeljeval njihov prispevek k cilju vsaj 35-odstotne porabe celotnega proraču -
na programa Obzorja 2020 za podnebne ukrepe.
61 
V programu Obzorje 2020 so sorazmerni deleži proračuna za programske ukrepe 
in za ukrepe od spodaj navzgor ločeni in tudi določeni.42 Odhodke za podnebne 
cilje pri programskih ukrepih je mogoče oceniti z uporabo podnebnih koeficien -
tov EU za ustrezne kategorije odhodkov. Rezultati s področij od spodaj navzgor 
pa so po mnenju Komisije nepredvidljivi43. Za ukrepe od spodaj navzgor je bilo 
v letu 2014 porabljenih 35 % skupnega proračuna programa Obzorje 2020, od 
tega je 8,5 % štelo za odhodke za podnebne cilje.
62 
Sodišče je s pomočjo predvidenega prispevka programskih ukrepov k pod -
nebnim ciljem za obdobje 2014–2017 izračunalo44, da bi moral povprečni delež 
odhodkov za podnebne cilje iz programa Obzorje 2020 v obdobju 2018–2020 
znašati 47 %, da bi se dosegel 35-odstotni cilj za celoten večletni finančni okvir za 
obdobje 2014–2020. To pomeni bistveno več od dosežene 24-odstotne stopnje. 
Na sliki 10  je prikazano, kako bo treba dodeljevati sredstva za podnebne ukrepe 
v okviru programa Obzorje 2020, da bi bil dosežen cilj 35 %.40 Po navedbah Komisije nekateri 
finančni instrumenti, ki se 
spremljajo na ravni projektov, 
tj. na način od spodaj navzgor 
(InnovFin SMEG in InnovFin 
SME VC), v podatkih 
o odhodkih za podnebne cilje 
še niso upoštevani, ker 
Evropski investicijski sklad 
o tem poroča vsaki dve leti.
41 V Sklepu Sveta 2013/743/EU 
z dne 3. decembra 2013 
o vzpostavitvi posebnega 
programa za izvajanje 
programa Obzorje 2020 
(UL L 347, 20.12.2013, str. 965) 
je navedeno, da mora biti 
v večletnih programih dela za 
Obzorje 2020 naveden znesek 
odhodkov za podnebne cilje, 
če je to ustrezno.
42 Programski ukrepi imajo jasen 
tematski cilj, ki ustreza eni od 
tem, opredeljenih v programu 
dela Komisije. Za ukrepe od 
spodaj navzgor tematski cilji 
niso predhodno določeni in se 
lahko razlikujejo med projekti.
43 Za kolikšen delež ukrepov od 
spodaj navzgor je mogoče 
šteti, da so povezani 
s podnebnimi cilji, je odvisno 
od predlogov raziskovalca, ki 
se ocenjujejo glede na 
znanstveno odličnost.
44 Vir podatkov je predlog 
proračuna za leto 2017, 
razdelek 1A: Konkurenčnost za 
rast in zaposlovanje, oddelek 
3.2.2 Prispevek k vključevanju 
podnebnih ukrepov. Izračun 
temelji na temu, da so ukrepi 
od spodaj navzgor v obdobju 
2015–2017 (enako kot 
v letu 2014) pomenili 35 % 
celotnega proračuna in da je 
bilo v tem obdobju (in 
letu 2014) 8,5 % proračuna za 
ukrepe od spodaj navzgor 
namenjenih podnebnim 
ciljem.
37 Opažanja Slika 10Primer načina dodeljevanja sredstev za podnebne ukrepe, s katerim je mogoče 
doseči 35-odstotni cilj programa Obzorje 2020 (v milijardah EUR)
63 
Komisija je novembra 2015 pripravila akcijski načrt45, da bi izboljšala neoptimalni 
napredek programa Obzorje 2020 pri doseganju 35-odstotnega cilja. Sodišče je 
analiziralo, ali ta akcijski načrt vsebuje primerne določbe, da bi na področju razi -
skav ustrezno nadoknadili zaostanek. V akcijskem načrtu so opredeljeni nekateri 
ukrepi za čas po programu dela za obdobje 2016–2017, navedeno pa je tudi, da 
je treba v programu dela za obdobje 2018–2020 narediti več. Komisija namerava 
na primer uvesti obvezna preverjanja v zvezi s podnebnimi cilji, ki jih bo pred 
odobritvijo treba izvesti za celoten program dela. Poleg tega je treba vprašanja 
v zvezi s podnebnimi spremembami vključiti v standardne predloge za prijavo 
projektov in merila za dodelitev. Dodelitev zadostnih sredstev ukrepom, ki veliko 
prispevajo k ciljem na področju podnebnih sprememb, je še en način, ki je pripo -
ročen v akcijskem načrtu in bi pripomogel k doseganju skupnega 35-odstotnega 
cilja.
02468101214
22 %53 %
47 %53 %
47 %53 %
47 %
23 %77 % 75 %
25 % 25 %75 %78 %9,59,013,2
12,2
11,0
10,09,4
Ocene2017 2014 2020 2019 2015 2016 2018Nepodnebni 
ukrepi
Podnebni 
ukrepi
Vir: podatki Komisije za obdobje 2014–2017 (predlog proračuna za leto 2017) in ocene Evropskega računskega sodišča o podnebnih ukrepih za 
obdobje 2018–2020.
45 Strateška skupina generalnih 
direktorjev za raziskave in 
inovacije je 12. novembra 2015 
sprejela ukrepe iz akcijskega 
načrta za povečanje 
vključevanja podnebnih 
ukrepov v program 
Obzorje 2020 in odhodkov za 
podnebne cilje.
38 Opažanja 
64 
Akcijski načrt sicer vsebuje uporabne predloge, vendar v njem ni merljivih ciljev 
ali modelov za doseganje 35-odstotnega cilja. Ne vsebuje na primer s tem pove -
zanih izračunov niti ne zagotavlja načrta, kako bi lahko razmeroma nizek delež 
odhodkov za podnebne cilje v obdobju 2014–2017 nadoknadili v letih 2018–2020.
Več bolje usmerjenega financiranja podnebnih 
ukrepov v nekaterih evropskih strukturnih  
in investicijskih skladih, v drugih pa se ni skoraj  
nič spremenilo
65 
Cilj, da se 20 % proračuna EU porabi za podnebne ukrepe, je mogoče vključiti 
v različna področja, tako da se za obstoječe programe v zvezi s podnebnimi spre -
membami porabi več, da se ustvarijo novi programi ali razvijejo elementi, ki pora -
bo bolj usmerjajo k podnebnim ciljem. Znak bolje usmerjene porabe bi bilo to, da 
bi imeli skladi in programi zahteve, ki bi bile bolj usmerjene k ciljem podnebne 
politike, kot so bile v obdobju 2007–2013. Na splošno Sodišče ni moglo ugotoviti, 
ali 20-odstotni cilj pomeni povečanje porabe za podnebne ukrepe v primerjavi 
z obdobjem 2007–2013 in kolikšno (glej odstavek 27).
66 
Sodišče je preučilo evropske strukturne in investicijske sklade ter neposredna 
kmetijska plačila, saj ti dve področji v okviru deljenega upravljanja pome -
nita približno tri četrtine predvidenega financiranja za podnebne cilje (glej 
odstavek 19). Za te sklade je preverilo, ali je 20-odstotni cilj v primerjavi z obdob -
jem 2007–2013 prinesel dodano vrednost za obravnavo podnebnih sprememb 
zaradi:
– namenitve več finančnih sredstev EU za podnebne ukrepe – kvantitativnega 
izboljšanja – in/ali
– bolj usmerjenega financiranja EU za podnebne ukrepe – kvalitativnega 
izboljšanja.
39 Opažanja 
46 Primer projekta je namenjen 
ponazoritvi porabe ESRR in 
Kohezijskega sklada za 
podnebne ukrepe. Sodišče ni 
revidiralo smotrnosti niti 
stroškovne učinkovitosti tega 
projekta. Za vprašanja 
stroškovne učinkovitosti 
naložb v energetsko 
učinkovitost glej Posebno 
poročilo št. 21/2012 – 
Stroškovna učinkovitost 
naložb kohezijske politike 
v energetsko učinkovitost 
(http://eca.europa.eu ).67 
Ker se je poraba za obdobje 2014–2020 šele začela, je Sodišče kvantitativno in 
kvalitativno izboljšanje analiziralo z revizijo zasnove ukrepov v programih za 
porabo sredstev ter načrtovanih odhodkov in ne dejanskih odhodkov na ravni 
projektov. Primeri, navedeni v tem oddelku, so torej predvsem študije primera za 
ponazoritev ugotovljenih prednosti, slabosti in dobrih praks.
Višja dodeljena sredstva za podnebne ukrepe v Evropskem 
skladu za regionalni razvoj in Kohezijskem skladu kažejo na 
to, da je mogoče doseči večjo osredotočenost na podnebje
68 
Sodišče je ocenilo, ali je vključitev podnebnih ukrepov v operativne programe 
ESRR in Kohezijskega sklada za obdobje 2014–2020 privedlo do višje dodelitve 
sredstev za podnebne naložbe v primerjavi z obdobjem 2007–2013. Ker se v pro -
gramih za obdobje 2007–2013 poraba za podnebne ukrepe ni posebej spremljala, 
je za izvedbo ocene najprej ugotovilo, katere kategorije naložb, imenovane inter -
vencijska področja, so primerljive s kategorijami podnebnih ukrepov v obdobju 
2014–2020. Potem pa je za odhodke EU v ustreznih naložbenih kategorijah iz 
obdobja 2007–2013 uporabilo podnebne koeficiente EU za obdobje 2014–2020.
Vključevanje v ESRR in Kohezijski sklad je privedlo do višjih 
dodelitev za podnebne ukrepe …
69 
Odhodki za podnebne cilje v obdobju 2014–2020 naj bi se v primerjavi z obdob -
jem 2007–2013 v vseh programih ESRR in Kohezijskega sklada, vključno z okvirom 
za evropsko teritorialno sodelovanje, v skladu z načrti povečali za približno 69 %, 
z 32,4 milijarde EUR na 54,7 milijarde EUR. Preračunano v delež skupnega finan -
ciranja ESRR in Kohezijskega sklada naj bi se odhodki za podnebne cilje povečali 
z 12 % v obdobju 2007–2013 na 21 % v obdobju 2014–2020.
70 
Kot je prikazano na sliki 11 , se je narava odhodkov za podnebne cilje med obema 
obdobjema financiranja spremenila. Medtem ko so v obdobju 2007–2013 k pod -
nebnim ukrepom največ prispevale železnice in multimodalni prevoz, in sicer 
32 % celotnega zneska, so v obdobju 2014–2020 na vrhu naložbe v energetsko 
učinkovitost, ki prispevajo 34 % skupne ocene porabe za podnebne ukrepe (za 
primer glej okvir 646).
40 Opažanja Slika 11Primerjava ocenjenih prispevkov ESRR in Kohezijskega sklada k podnebnim 
ukrepom po sektorjih in letih (v milijardah EUR)
Vir: ocene Evropskega računskega sodišča na podlagi podatkov Komisije.Večletni ﬁnančni okvir za obdobje 2014–2020Večletni ﬁnančni okvir za obdobje 2007–2013 
po ocenah Evropskega računskega sodišča Energetska učinkovitost (100 %)
Železnice in multimodalni prevoz (40 %)
Prilagajanje na podnebne spremembe (100 %)
Energija iz obnovljivih virov (100 %)
Mestni prevoz in inteligentni prometni sistemi (40 %)
Drugo (100 %)
Biotska raznovrstnost, kakovost zraka in upravljanje 
voda (40 %)
Pristanišča in celinske plovne poti (40 %)
Drugo (100 %)
Skupaj60 50 40 30 20 10 0
6,1
10,2
0,4
4,5
3,5
0,7
4,6
1,6
0,8
32,418,4
8,4
6,4
5,9
5,8
4,4
3,3
1,1
1,0
54,7
41 Opažanja Okvir 6Primer naložbe v energetsko učinkovitost, ki jo je v Romuniji sofinanciral ESRR
Projekti energetske učinkovitosti zasebnih in javnih stavb47 naj bi po načrtih pomenili približno 6 % vsega so -
financiranja EU v  Romuniji  v obdobju 2014–2020, v primerjavi z 1 % v obdobju 2007–2013. Odhodki za takšne 
projekte se ponderirajo s 100-odstotnim koeficientom za podnebne ukrepe.
En primer takega projekta, katerega cilj je povečati energetsko učinkovitost stanovanjske zgradbe , je bil 
financiran v okrožju 3 v Bukarešti. Sofinanciranje ESRR iz regionalnega operativnega programa za obdobje 
2007–2013 je znašalo približno 162 500 EUR. Projekt je bil zaključen leta 2015. S toplotno izolacijo stanovanj -
skega bloka in prenovo sistema ogrevanja se je letna poraba energije s 331 kWh/m2 zmanjšala na 143 kWh/m2, 
tj. za 57 %. Prihranek emisij CO2 je ocenjen na 238 ton/leto.
Stanovanjski blok pred naložbo  
(poleg kraja projekta)V času gradbenih del  
(poleg kraja projekta)Stanovanjski blok po naložbi  
(kraj projekta)
47 Vključno z visoko učinkovito soproizvodnjo in daljinskim ogrevanjem.
Vir: Evropsko računsko sodišče.
42 Opažanja Tabela 3Financiranje za podnebne cilje iz ESRR in Kohezijskega sklada v obdobjih 2007–2013 
in 2014–2020
Države članiceOcenjen delež financi -
ranja za podnebne cilje 
2007–2013Ocenjen znesek financi -
ranja za podnebne cilje 
2007–2013
(v milijardah EUR)Delež financiranja za pod -
nebne cilje 2014–2020Znesek financiranja za 
podnebne cilje 2014–2020
(v milijardah EUR)
Nemčija 7, 0 % 1,20 27, 0  % 2,90
Poljska 8,0 % 5,60 15,0  % 11,60
Romunija 9,0 % 2,20 19,0  % 4,30
Vir: ocene Evropskega računskega sodišča na podlagi programskih dokumentov in nacionalnih poročil.71 
Splošni trend na ravni EU se v vseh treh državah članicah, ki jih je Sodišče obiska -
lo v okviru revizije, odraža tudi na področju kohezijske politike. Tudi tu se bodo 
v obdobju 2014–2020 odhodki za podnebne ukrepe v okviru vseh operativnih 
programov ESRR in Kohezijskega sklada predvidoma povečali, vendar je Sodi-  
šče opazilo bistvene razlike med državami članicami v smislu njihovih finančnih 
zavez za podnebne ukrepe v okviru proračuna EU (glej tabelo 3 ).
… poleg tega pa obstajajo primeri boljše usmerjenosti v podnebne 
ukrepe
72 
Sodišče je poleg izvedbe finančne ocene preučilo tudi, ali je vključitev podneb -
nih ukrepov v operativne programe ESRR in Kohezijskega sklada za obdobje 
2014–2020 privedla do naložbenih dejavnosti, ki so bolj usmerjene v podnebne 
ukrepe. Na nekaterih področjih je ugotovilo kvalitativno izboljšanje. Ugotovilo 
je, da se vprašanje podnebnih sprememb bolj upošteva v upravljavskih procesih. 
V Nemčiji, na Poljskem in v Romuniji je opazilo kvalitativne izboljšave pri tem, 
kako se v vlogah za nepovratna sredstva upoštevajo podnebne spremembe, 
vključno z zahtevami po opisu vpliva na podnebne spremembe in tveganj zanje 
ali prispevka projekta k podnebnim spremembam. Poleg tega je Sodišče odkri -
lo primere uvajanja sprememb za večjo usmerjenost v podnebne ukrepe (glej 
okvir 7 ).
43 Opažanja Okvir 7Primeri boljše usmerjenosti v podnebne spremembe v revidiranih programih ESRR 
in Kohezijskega sklada
V Nemčiji  je zvezno ministrstvo za okolje, ohranjanje narave, gradnjo in jedrsko varnost pripravilo projekt, ki 
ga financira izključno država, da bi okoljske partnerje spodbudilo k dejavnemu sodelovanju v procesu načrto -
vanja programov ESRR in podprlo vključevanje okoljskih in podnebnih vprašanj. Zaradi projekta sta bila med 
drugim pripravljena dva priročnika za načrtovanje programov. Vključevala sta na primer primere dobre prakse 
za vključevanje podnebnih ukrepov v projekte na različnih področjih. Podnebni koeficienti EU so bili označeni 
kot prvi korak v pravo smer, hkrati pa je bilo poudarjeno, da je treba ekološko trajnost vključiti v vse ukrepe.
Izbirna merila v operativnem programu nemške dežele Saške  določajo, da je treba poslovne stavbe prenav -
ljati po standardih energetske učinkovitosti, ki za 10 % presegajo zakonske zahteve. Poleg tega je financiranje 
pri prenovah za večjo energetsko učinkovitost usmerjeno samo v tiste dele projekta, ki prinašajo dodano 
vrednost za podnebje, medtem ko je bila prej pomoč namenjena projektom v celoti.
Romunija  v operativnem programu za velike infrastrukturne projekte dodeljuje višje ocene projektom, ki 
zagotavljajo večji prihranek pri porabi energije. Sodišče je ugotovilo tudi, da so poljski in romunski  nacional -
ni organi določili pogoje upravičenosti tako, da bi dobili večje sinergije z ustreznimi širšimi strategijami, kot so 
akcijski načrti za trajnostno energijo ali načrti za trajnostno mobilnost v mestih.
73 
V obdobju 2014–2020 se 64 % odhodkov za podnebne cilje v okviru operativnih 
programov ESRR in Kohezijskega sklada pričakuje iz kategorij naložb, za katere se 
uporablja 100-odstotni podnebni koeficient. To pomeni, da bistveno prispevajo 
k ciljem na področju podnebnih sprememb (glej tabelo 2 ). To je več kot v obdob -
ju 2007–2013, ko je bila večina odhodkov za podnebne cilje za dejavnosti, ki samo 
zmerno prispevajo k ciljem na področju podnebnih sprememb (glej sliko 12 ).
44 Opažanja 
74 
Čeprav naj bi se v obdobju 2014–2020 financiranje ukrepov, ki štejejo za usmerje -
ne predvsem v podnebne cilje, v vseh treh obiskanih državah povečalo, se obseg 
povečanja bistveno razlikuje. Na Poljskem in v Romuniji se predvsem zaradi stal -
ne podpore železnicam in mestnemu prometu48 s 100-odstotnim koeficientom 
ponderira približno polovica financiranja za podnebne cilje v vseh operativnih 
programih, v nemških operativnih programih pa se 100-odstotni ponder uporab -
lja za skoraj vse odhodke za podnebne cilje, saj ti bistveno prispevajo k podneb -
nim ukrepom.
75 
Izkazalo se je, da je vloga podnebnih ukrepov na področju raziskav in inovacij ter 
malih in srednjih podjetij razmeroma majhna. Sodišče je iz revidiranih programov 
v Nemčiji in Romuniji ugotovilo, da si Komisija med pogajanji o načrtovanju pro -
gramov ni dovolj prizadevala za bistveno povečanje zneska za podnebne ukrepe 
na področju raziskav in razvoja ter poslovnega razvoja v programih, v katerih 
je bil ta znesek nizek ali pa ga sploh ni bilo. Države članice so lahko izpolnile cilj 
20 %, ne da bi morale na teh področjih prilagoditi financiranje. To pomeni, da vse 
potencialne možnosti za financiranje ukrepov v zvezi s podnebnimi sprememba -
mi niso bile v celoti izkoriščene.48 Ti projekti se štejejo kot 
40-odstotno povezani 
s podnebnimi spremembami.Slika 12Deleži in zneski odhodkov za podnebne ukrepe glede na podnebne koeficiente EU 
v obeh obdobjih
Vir: ocene Evropskega računskega sodišča na podlagi podatkov Komisije.21 milijard EUR
(64 %)12 milijard EUR
(36 %)20 milijard EUR
(36 %)35 milijard EUR
(64 %)
40-odstotni koeﬁcient100-odstotni koeﬁcient
33 milijard EUR55 milijard EURVečletni 
ﬁnančni okvir za obdobje 2014–2020
Večletni 
ﬁnančni okvirza obdobje 2007–2013100 % 80 % 60 % 40 % 20 % 0 %
45 Opažanja 
Mogoči prispevki Evropskega socialnega sklada k podnebnim 
ukrepom: doseči bi bilo mogoče več
76 
Komisija priznava, da je povpraševanje po zelenih delovnih mestih vse večje, tako 
naj bi sektor energetske učinkovitosti do leta 2020 zaposloval 2 milijona ljudi, 
sektor obnovljivih virov energije pa 3 milijone49. Usklajevanje ponudbe „zelenih 
delavcev” s povečanim povpraševanjem bo ključno za vzpostavitev zelenega 
gospodarstva. Pomanjkanje kvalificiranih strokovnjakov in delavcev v sektorju 
zelenih delovnih mest bi povzročilo stroške in zamude50 pri izvajanju ukrepov 
v zvezi s podnebnimi spremembami.
77 
Hkrati bo prehod na nizkoogljično gospodarstvo povzročil tudi ukinjanje delov -
nih mest v sektorjih, ki temeljijo na fosilnih gorivih, zato se bodo morali delavci 
iz teh sektorjev priučiti novih veščin51. Operativni programi ESS so v primerjavi 
z drugimi skladi kohezijske politike za podnebne ukrepe izrecno namenili zelo 
majhen delež, konkretno 1,4 % od 83 milijard EUR.
78 
Komisija je menila, da je bil z deležem sredstev ESS, namenjenim odhodkom za 
podnebne cilje in določenim na podlagi informacij držav članic v operativnih 
programih ESS, morda podcenjen pričakovan prispevek ESS za podnebne ukrepe 
v obdobju 2014–2010, katerega obseg bo znan šele po izvedbi programov. Ker ni 
bilo ustreznih zahtev, naj ESS upošteva podnebne ukrepe, je bila zamujena prilož -
nost za to, da bi to področje več prispevalo k prehodu na nizkoogljično gospo -
darstvo in k podnebnim ukrepom na splošno.
79 
Ko so bili operativni programi za obdobje 2014–2020 v postopku odobritve, 
Komisija od držav članic ni zahtevala, naj ji predložijo obrazložitev dodeljevanja 
sredstev ESS za cilje na področju podnebnih ukrepov. Zato se ni sistematično 
preverjalo, ali so programi usmerjeni v povpraševanje po zelenih delovnih mestih 
in ali podpirajo prehod na nizkoogljično gospodarstvo.49 Glej delovni dokument služb 
Komisije z naslovom Exploiting 
the employment potential of 
green growt h (Izkoriščanje 
zaposlitvenega potenciala 
zelene rasti), 18. april 2012.
50 V poročilu odbora britanskega 
spodnjega doma za okoljski 
pregled Green Jobs and Skills  
(Zelena delovna mesta in 
veščine) je navedeno, da do 
zamud pri ekologizaciji 
gospodarstva prihaja, ker se 
pri odpravljanju vrzeli 
v veščinah zanašamo izključno 
na trg. http://www.
publications.parliament.uk/
pa/cm200 910/cmselect/
cmenvaud/159/159i.pdf
51 Glej na primer odstavka 324 
in 325 poročila OECD 
z naslovom Aligning Policies for 
the Transition to a Low-Carbon 
Economy  (Usklajevanje politik 
za prehod na nizkoogljično 
gospodarstvo) http://www.
oecd.org/env/Aligning-
policies-for-the-transition-to-
a-low-carbon-economy-
CMIN2015 -11.p df
46 Opažanja 
52 Posebno poročilo št. 26/2016 – 
Doseganje uspešnejše 
navzkrižne skladnosti in 
poenostavitve ostaja izziv 
(http://eca.europa.eu ).
53 Delovni dokument služb 
Komisije z dne 22. junija 2016 
z naslovom Review of greening 
after one year  (Pregled zelene 
komponente po enem 
letu) – SWD(2016) 218 final, 
glej str. 14 Priloge 2, del 3/6.
54 Znesek je bil ocenjen tako, da 
smo sešteli okvirne zneske za 
neposredna plačila 
pridelovalcem v skladu 
z Uredbo Sveta (ES) 
št. 1782/2003 (UL L 270, 
21.10.2003, str. 1) in Uredbo 
Sveta (ES) št. 73/2009 (UL L 30, 
31.1.2009, str. 16), ki so 
navedeni v poročilih 
o razdeljevanju neposredne 
pomoči kmetovalcem 
v proračunskih letih od 
leta 2007 do leta 2013:  
http://ec.europa.eu/
agriculture/cap-funding/
beneficiaries/direct-aid/
index_en.htmPri porabi skupne kmetijske politike ni nobenih večjih 
sprememb, čeprav na področju razvoja podeželja obstajajo 
dobre prakse
80 
V tem razdelku je ocenjeno, ali je vključitev podnebnih ukrepov v pregledana 
neposredna kmetijska plačila in programe razvoja podeželja prinesla pozitivne 
spremembe v količini porabe za podnebne cilje – merjeno z večjo količino finanč -
nih sredstev, namenjenih porabi za podnebne cilje – in njeni kakovosti – merjeno 
z večjo usmerjenostjo porabe v dejavnosti za podnebne cilje. Sodišče je pregle -
dalo razpoložljive dokaze o sistemu navzkrižne skladnosti in neposrednih kmetij -
skih plačilih ter programe za razvoj podeželja Andaluzije, Poljske in regije Rona-  
Alpe za obdobje 2014–2020 ter jih primerjalo s programi za obdobje 2007–2013.
Uvedba plačila za zeleno komponento ne zagotavlja bistvene 
spremembe v prispevku neposrednih plačil k podnebnim ciljem
81 
Sodišče je v nedavnem poročilu52 ugotovilo, da se je s spremembami skupne 
kmetijske politike za obdobje 2014–2020 zmanjšalo število pravil o navzkrižni 
skladnosti, saj so bile odpravljene zahteve, ki niso bile dovolj relevantne za kme -
tijsko dejavnost.
82 
Zelena komponenta je bila v obdobju 2014–2020 uvedena kot nov element 
skupne kmetijske politike. Čeprav vsebuje zahteve, ki zadevajo podnebje (glej 
odstavek 53), v glavnem temelji na preteklih dobrih kmetijskih in okoljskih po -
gojih, ki so zajemali podobne kmetijske prakse, kot sta zaščita trajnih pašnikov 
ali ohranjanje značilnosti pokrajine. Razpoložljive informacije kažejo, da je 64 % 
upravičencev do neposrednih plačil izvzetih iz zahtev zelene komponente53. Zato 
obstaja tveganje, da bo preusmeritev neposrednih plačil v podnebne ukrepe 
omejena. Komisija namerava okoljske dosežke plačil za zeleno komponento oce -
niti v letu 2017 in ob koncu leta 2018.
83 
Prispevek iz večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 za neposredna 
kmetijska plačila naj bi po predvidevanjih znašal 288 milijard EUR. Ta znesek je 
primerljiv z zneskom 276  milijard  EUR neposredne pomoči, ki je bil pridelovalcem 
izplačan v proračunskih letih 2007–201354.
47 Opažanja 
Financiranje za podnebne cilje v okviru razvoja podeželja: 
usmerjenost v podnebne ukrepe se ni povečala
84 
Vseh programov razvoja podeželja zaradi posebnosti tega področja ni bilo mogo -
če primerjati med seboj, ker se programski ukrepi v različnih programih izvajajo 
z različnimi vrstami dejavnosti. Na podlagi treh programov za razvoj podeželja je 
Sodišče ocenilo delež financiranja za podnebne cilje v obdobju 2007–2013 in ga 
primerjalo z načrti za obdobje 2014–2020. Sodišče pri nobenem od teh progra -
mov ni zaznalo konkretne rasti niti upadanja naložb (glej tabelo 4 ).Tabela 4Financiranje za podnebne cilje v obdobjih 2007–2013 in 2014–2020
Pregledani programi 
razvoja podeželjaOcenjeni delež financi -
ranja za podnebne cilje 
2007–2013Ocenjeni znesek financi -
ranja za podnebne cilje 
2007–2013
(v milijardah EUR)Delež financiranja  
za podnebne cilje 
2014–2020Znesek financiranja 
za podnebne cilje 
2014–2020
(v milijardah EUR)
Andaluzija, Španija 66,2  % 1,38 55,0  % 1,05
Poljska (en program 
razvoja podeželja  
za celotno državo članico)37, 0  % 0,50 39,4  % 0,34
Rona-Alpe, Francija 78,0  % 0,51 75,0  % 0,80
Vir: ocene Evropskega računskega sodišča na podlagi programskih dokumentov Komisije.
48 Opažanja 
Dobre prakse na področju razvoja podeželja sicer obstajajo,  
a na splošno se ni skoraj nič spremenilo
85 
Sodišče pri oceni kvalitativnih izboljšav programov doslej ni ugotovilo bistvenih 
sprememb v ključnih elementih upravljavskega procesa, kot so zahteve ali merila 
za upravičenost in izbor. To zlasti velja za finančno pomembne ukrepe, kot so 
ukrepi za obravnavo območij z naravnimi omejitvami ali ekološkim kmetovanjem.
86 
Spremenila pa se je zasnova nekaterih manj pomembnih ukrepov, ki so postali 
bolj povezani s podnebnimi cilji. Sodišče je ocenilo, da je v regiji Rona-Alpe pri-  
bližno 10 % finančnih sredstev za podnebne cilje iz EKSRP povezanih z ukrepi, 
ki so bolje usmerjeni v podnebne ukrepe, kot so bili v obdobju 2007–2013, na 
Poljskem je takšnih 22 %, v Andaluziji pa 36 %. Ugotovilo je več primerov novih 
dobrih praks, ki neposredno prispevajo k boju proti podnebnim spremembam 
(glej okvir 8 ).
Primeri boljše usmerjenosti v podnebne spremembe v revidiranih programih 
EKSRP
Zasnova nekaterih gozdarskih ukrepov , ki jih je Sodišče obravnavalo na Poljskem , v regiji Rona-Alpe  in An-
daluziji , je bila izboljšana, tako da ti ukrepi zdaj podpirajo shranjevanje ogljika ali krepijo odpornost gozdov 
na podnebne spremembe. Programi regije Rona-Alpe so vključevali tudi ukrep, ki prispeva k razvoju lokalno 
proizvedene energije iz obnovljivih virov, saj podpira naložbe majhnih gozdnih podjetij v lesno gorivo.
Sodišče je v vseh treh programih ugotovilo tudi izboljšanje v zasnovi podnebju prijaznih kmetijsko-okoljsko -
-podnebnih  ukrepov. Poljska je začela kemično analizirati vsebnost organskega ogljika v tleh in pridelovati 
vmesne kulture, da bi dosegla pozitivno stanje organske snovi na kmetijskih zemljiščih. V Andaluziji so uvedli 
nove zahteve za obravnavo težav z erozijo tal, ki ogroža pridelavo oljk.Okvir 8
49 Opažanja 
87 
Sodišče je primere dobre prakse našlo tudi v ukrepih, oblikovanih v obdobju 
2007–2013, ki se še vedno izvajajo v obdobju 2014–2020 (glej okvir 9 ).
Primer nadaljevanja financiranja za podnebne cilje iz programa regije Rona-Alpe 
v Franciji
Program za obdobje 2014–2020 še naprej podpira naložbene projekte, ki neposredno prispevajo k blažitvi 
podnebnih sprememb, na primer z razvojem metod proizvodnje metana za kmetijstvo . Cilj je olajšati 
oskrbo z energijo iz obnovljivih virov in njeno uporabo. Projekti se upravičeno spremljajo s 100-odstotnim 
podnebnim koeficientom.
Projekt na spodnji sliki, ki je bil financiran leta 2012 in dokončan leta 2015, je primer takšnega projekta za pro -
izvodnjo energije iz odpadkov. Polovica vhodnih odpadkov za ta obrat je kmetijskega izvora, druga polovica 
pa so lokalno pridobljeni zeleni odpadki, ki jih zagotavlja lokalno podjetje. Z izložki se izboljša samooskr -
ba kmetije s hrano in zadovoljijo se potrebe lokalne šole in drugih lokalnih objektov po ogrevanju. Skupni 
upravičeni stroški EKSRP za obrat za proizvodnjo metana so znašali 881 000 EUR. Delež javne finančne pomoči 
projektu je znašal 37,36 %, od tega je bilo 105 000 EUR nepovratnih sredstev EKSRP in 224 415 EUR državnega 
sofinanciranja.Okvir 9
Primer kmetijskega projekta, povezanega s  podnebnimi cilji
Vir: regionalni svet Auvergne Rhône-Alpes.
50 Opažanja 
Pri Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo le malo večja 
osredotočenost na podnebne ukrepe
88 
Podnebne spremembe v obdobju 2007–2013 niso bile vključene v Evropski 
sklad za ribištvo, zato Generalni direktorat za pomorske zadeve in ribištvo v tem 
obdobju ni izračunal njegovega prispevka k podnebnim ukrepom. Sodišče je 
ocenilo55, da je v obdobju 2007–2013 prispevek ESR k podnebnim ukrepom znašal 
približno 1 milijardo EUR, kar je 26 % sredstev sklada. Za obdobje 2014–2020 
skupne ocene prispevka k podnebnim ukrepom (glej odstavek 43) iz v vseh ope -
rativnih programov ESPR držav članic tudi znašajo približno 1 milijardo EUR, kar je 
približno 18 % ESPR.
89 
Eden od glavnih razlogov za to nespremenljivost v absolutnem smislu je zmanj -
šana podpora, ki jo je ESPR dodelil ukrepom za upravljanje ladjevja. Zmanjšala se 
je podpora za menjavo ali posodobitev motorjev in za stalno ali začasno ukinitev 
ribolovnih dejavnosti, prva dva ukrepa se spremljata s 100-odstotnim, drugi pa 
s 40-odstotnim koeficientom.
90 
Sodišče je sedanji pravni okvir primerjalo z obdobjem 2007–2013, da bi ugotovilo, 
ali sedanji sklad za pomorstvo in ribištvo v vsebino svojih ukrepov bolje vključuje 
cilje na področju podnebnih sprememb. To je naredilo za ukrepe, ki izvirajo iz 
obdobja 2007–2013. Neposredno in jasno navajanje ciljev na področju blažitev 
podnebnih sprememb in prilagajanja nanje je še vedno redkost, zato sklad za 
ribištvo ni razširil svojega prispevka k podnebnim ukrepom (glej okvir 10 ).55 Ocena Sodišča je temeljila 
predvsem na metodologiji, ki 
jo je Generalni direktorat za 
pomorske zadeve in ribištvo 
uporabljal v proračunskih 
dokumentih za obdobje od 
leta 2014 do leta 2016, 
vključeni pa so bili tudi ukrepi 
stalne ukinitve v okviru ESR, 
ponderirani s 100-odstotnim 
koeficientom, in ukrepi 
začasne ukinitve, ponderirani 
s 40-odstotnim koeficientom. 
Ta dodatek je edino 
odstopanje od metodologije, 
ki jo uporablja Generalni 
direktorat za pomorske 
zadeve in ribištvo, ker odraža 
nominalno vrednost 
koeficienta za ukrepe za 
prilagajanje ladjevja, določene 
v Izvedbeni uredbi Komisije 
(EU) št. 1232/2014 z dne 
18. novembra 2014 
o spremembi Izvedbene 
uredbe Komisije (EU) 
št. 215/2014 zaradi 
prilagoditve sklicev Uredbi 
(EU) št. 508/2014 Evropskega 
parlamenta in Sveta ter 
o popravku Izvedbene uredbe 
(EU) št. 215/2014 (UL L 332, 
19.11.2014, str. 5).
51 Opažanja 
Primeri boljše usmerjenosti v podnebne spremembe v revidiranem Evropskem 
skladu za pomorstvo in ribištvo
Sodišče je ugotovilo omejeno število izboljšav v ESPR v primerjavi s predhodnim obdobjem. Od 50 ukrepov, ki 
jih podpira ESPR, so bili trije ukrepi, ki so obstajali že prej56, izboljšani tako, da so vključevali podnebne ukrepe, 
oblikovana pa sta bila tudi dva nova ukrepa s cilji na področju podnebnih sprememb57. Poleg tega ESPR zdaj 
vsebuje samostojen ukrep za energetsko učinkovitost in blažitev podnebnih sprememb, čeprav so bile po -
dobne dejavnosti že prej upravičene do financiranja. Ta ukrep, ki je jasno usmerjen k podnebnim ciljem in se 
ponderira s 100-odstotnim koeficientom, bi moral koristiti 3 738 projektom po celotni EU, med katerimi velika 
večina zadeva zamenjavo in posodobitev motorjev.
56 To so bili ukrepi za „ribolov v celinskih vodah ter živalske in rastlinske vrste celinskih voda”, „produktivne naložbe v akvakulturo” in „predelavo 
ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture”. Navedeno je bilo predvsem izboljšanje energetske učinkovitosti.
57 Ta dva nova ukrepa sta se nanašala na „vzajemne sklade za slabe vremenske razmere in okoljske nesreče” ter „zavarovanje staleža v akvakulturi”.Okvir 10
52
 Zaključki in priporočila
91 
Institucije EU so sprejele politično zavezo, da bodo v večletnem finančnem okviru 
za obdobje 2014–2020 podnebne ukrepe vključile v vsa področja porabe pro -
računa EU in zagotovile, da se vsaj en evro od petih iz proračuna EU porabi za 
dejavnosti, povezane s podnebnimi ukrepi. Glavni namen te zaveze je odziv na 
izziv podnebnih sprememb in bistvenih potreb po vlaganju v podnebne ukrepe. 
Sodišče je želelo ugotoviti, ali je verjetno, da bo cilj porabe najmanj 20 % prora -
čuna EU za ukrepe v zvezi s podnebnimi spremembami dosežen ter da bo upo-  
rabljeni pristop z boljšo usmerjenostjo več finančnih sredstev v podnebne ukrepe 
prinesel dodano vrednost.
92 
Sodišče je ugotovilo, da poteka ambiciozno delo in da je bil pri doseganju cilja na 
splošno dosežen napredek. Vseeno pa obstaja resno tveganje, da 20-odstotni cilj 
brez dodatnega prizadevanja za obravnavo podnebnih sprememb ne bo dose -
žen. Prizadevanja za dosego cilja so privedla do več bolje usmerjenega finan -
ciranja podnebnih ukrepov iz nekaterih evropskih strukturnih in investicijskih 
skladov, in sicer Evropskega sklada za regionalni razvoj in Kohezijskega sklada. Na 
drugih področjih, kot so Evropski socialni sklad, kmetijstvo, razvoj podeželja in 
ribištvo, pa stanje večinoma ostaja nespremenjeno oziroma ni bistvene preusme -
ritve teh sredstev v podnebne ukrepe.
Dosežen je bil splošen napredek, vendar obstaja resno 
tveganje, da 20-odstotni cilj ne bo dosežen
93 
Cilj, da se vsaj 20 % proračuna EU porabi za podnebne ukrepe, je del vodilne 
vloge EU na področju podnebnih ukrepov in pomeni jasno zavezo boju proti 
podnebnim spremembam. Po podatkih Komisije je bilo med letoma 2014 in 2016 
podnebnim ukrepom v povprečju namenjenih 17,6 % finančnih sredstev (glej 
odstavke 26 in 40 do 41).
94 
Do zdaj ni bilo orodja za zagotovitev posodobljenih večletnih konsolidiranih 
informacij o napredku pri doseganju tega cilja v celotnem proračunu EU. Komisija 
je nedavno posodobila podatke o porabi sredstev za podnebne cilje za celot -
no obdobje 2014–2020 pri vmesnem pregledu večletnega finančnega okvira. 
Komisija ocenjuje, da bo skupna poraba za podnebne ukrepe znašala 18,9 %, kar 
pomeni, da 20-odstotni cilj ne bo dosežen (glej odstavek 44).
53 Zaključki in priporočila 
95 
Slabosti metodologije, ki jo za spremljanje uporabljajo Komisija in države članice, 
so povezane s poročanjem in celovitostjo. Metoda spremljanja ne odraža v celoti 
finančnih učinkov porabe sredstev EU za podnebne ukrepe v okviru finančnih 
instrumentov in zunajbilančnih postavk, čeprav se ti vedno več uporabljajo 
(odstavka 37 in 38). Poleg tega metodologija ne razlikuje med ukrepi blažitve in 
prilagajanja, zato je težko oceniti raven financiranja teh dveh različnih pristopov 
k obravnavi podnebnih sprememb (odstavek 36).
Priporočilo 1 – Zanesljiva večletna konsolidacija
Komisija  naj vsako leto izvede zanesljivo večletno konsolidacijo, da bi ugotovila, 
ali so odhodki za podnebne ukrepe na dobri poti k doseganju 20-odstotnega 
cilja.
Ciljni rok za uresničitev: december 2017.
Priporočilo 2 – Celovit okvir poročanja
(a) Komisija  naj letno poroča o konsolidiranih informacijah o napredku pri do -
seganju splošnega 20-odstotnega cilja v svojem letnem poročilu o upravlja -
nju in smotrnosti poslovanja, celovite informacije o tem pa naj navede tudi 
v ustreznih letnih poročilih o dejavnostih. To naj vključuje poročanje o na -
predku akcijskih načrtov, če ti obstajajo. Poleg tega je treba poročati tudi 
o informacijah v zvezi s prispevkom finančnih instrumentov.
(b) Države članice  naj v svojih letnih poročilih o izvajanju Komisiji poročajo 
o področjih deljenega upravljanja, na katerih obstajajo morebitne priložnosti 
za podnebne ukrepe, in pojasnijo, kako nameravajo okrepiti podnebne ukre -
pe na teh področjih.
Ciljni rok za uresničitev: letno, z začetkom z letnimi poročili za leto 2016.
(c) Komisija  in države članice  naj zagotovijo, da se pri zbiranju podatkov razli -
kuje med blažitvijo in prilagajanjem.
Ciljni rok za uresničitev: razvoj takšnega sistema za naslednji večletni fi -
nančni okvir.
54 Zaključki in priporočila 
96 
Sodišče je ocenilo, da je treba stopnjo financiranja za podnebne cilje v preostalih 
letih sedanjega večletnega finančnega okvira, tj. od leta 2017 do leta 2020, pove -
čati na povprečno 22 % (odstavek 46), da bi do leta 2020 dosegli skupni cilj 20 %. 
K cilju največ prispevajo kmetijstvo in razvoj podeželja ter kohezijska politika, sle -
di pa raziskovalni program Obzorje 2020 (odstavek 33). Nikoli pa ni bil oblikovan 
splošen načrt, v katerem bi bilo določeno, kateri instrumenti financiranja lahko 
prispevajo in koliko (odstavek 26). To se bo verjetno izkazalo kot neoptimalen na -
čin za določanje prispevka k podnebnim ukrepom, ki naj bi ga zagotovili različni 
programi za porabo sredstev.
Priporočilo 3 – Ocena potreb na področju podnebnih 
sprememb
Komisija  naj pri načrtovanju mogočega prispevka k podnebnim ukrepom iz po -
sameznih proračunskih postavk ali instrumentov financiranja zagotovi, da ti načr -
ti temeljijo na realni in zanesljivi oceni potreb na področju podnebnih sprememb 
ter potencialu posameznega področja, da prispeva k skupnemu cilju.
Ciljni rok za uresničitev: razvoj takšnega sistema za naslednji večletni fi -
nančni okvir.
97 
Za glavna področja, preučena v tej reviziji, se pričakuje, da bodo zajemala 84,5 % 
predvidenih prispevkov k cilju v zvezi s podnebnimi ukrepi. Nekatera od teh 
področij imajo cilje v zvezi s podnebnimi ukrepi, ki podpirajo uresničitev njiho -
vega prispevka, in sicer program Obzorje 2020, Evropski kmetijski sklad za razvoj 
podeželja, program LIFE in Evropski sklad za regionalni razvoj (odstavka 28 in 29). 
Kljub temu obstajajo resna tveganja, ki bi lahko vplivala na predvidene prispevke 
na področju kmetijstva, razvoja podeželja in raziskav (odstavki 49 do 51).
98 
Pristop Komisije k načrtovanju in merjenju napredka pri doseganju 20-odstotne -
ga cilja v celotnem proračunu EU je temeljil na mednarodno priznani metodolo -
giji. Komisija in revidirane države članice so menile, da gre za pragmatičen pristop 
k spremljanju odhodkov za podnebne cilje, vendar se pri podnebnih koeficientih 
EU, ki se uporabljajo na nekaterih področjih, ni sistematično upoštevalo načelo 
konzervativnosti za preprečevanje previsoke ocene financiranja za podnebne 
cilje (odstavek 35).
55 Zaključki in priporočila 
99 
Predpostavke v zvezi s prispevkom neposrednih kmetijskih plačil k doseganju ci -
lja v zvezi s podnebnimi ukrepi niso dovolj utemeljene. Z uporabo načela konzer -
vativnosti bi se prispevek k podnebnim ciljem zmanjšal za 9 milijard EUR (odstav -
ka 53 in 54). Zaradi uporabe podnebnih koeficientov EU je prišlo do previsokih 
ocen prispevka razvoja podeželja k podnebnim ukrepom. Pristop, ki se uporablja 
za EKSRP , ne razlikuje dovolj med prispevki različnih dejavnosti k podnebnim 
ciljem, kar vodi v previsoke ocene prispevkov za podnebne ukrepe. Ocene So -
dišča so pokazale, da bi bilo treba zneske EKSRP za podnebne cilje zmanjšati za 
23,9 milijarde EUR (odstavek 58).
100  
Sodišče je ocenilo, da bi se z vsemi temi prilagoditvami prispevek financiranja 
kmetijstva in razvoja podeželja k podnebnim ciljem zmanjšal za približno 33 mili -
jard EUR, kar pomeni približno 15 % skupnega cilja (odstavki 51, 54 in 58).
Priporočilo 4 – Popraviti previsoke ocene
Komisija  in države članice  naj uporabijo načelo konzervativnosti in popraviti 
previsoke ocene v EKSRP , tako da bi revidirale veljavne podnebne koeficiente EU.
Ciljni rok za uresničitev: december 2017.
101  
Program Obzorje 2020 zaostaja za svojim 35-odstotnim ciljem in mora to na-  
doknaditi. Spodbudno je, da je Komisija pripravila akcijski načrt, vendar ta ne 
določa dovolj podrobno, kako naj bi zagotovili, da se ta zaostanek nadoknadi 
(odstavki 60 do 64).
102  
Poleg teh tveganj, ki vplivajo na zagotavljanje prispevka k podnebnim ciljem 
na glavnih področjih, bi bilo treba sedanja prizadevanja podvojiti tudi na manj 
pomembnih prispevnih področjih, da bi dosegli 20-odstotni cilj. Sodišče ni našlo 
dokazov o tem, da bi Komisija povečevala prizadevanja na teh področjih, niti in -
formacij o tem, kako bi takšno podvojitev prizadevanj lahko izvedli (odstavek 47).
56 Zaključki in priporočila 
Priporočilo 5 – Priprava akcijskih načrtov
Kadar se ob letni konsolidaciji ugotovi tveganje, da predvideni prispevek na dolo -
čenem področju ne bo dosežen, naj Komisija  pripravi akcijski načrt za to podro -
čje, v katerem naj podrobno določi, kako namerava zagotoviti, da se zaostanek 
nadoknadi.
Ciljni rok za uresničitev: marec 2017 za pripravo akcijskih načrtov.
103  
Komisija se pri svojem pristopu k ocenjevanju ravni financiranja podnebnih 
ukrepov osredotoča na ugotavljanje načrtovanih odhodkov. Ta pristop pa je sam 
po sebi tvegan, saj načrtovani odhodki ne ustrezajo vedno dejanski porabi. Zato 
bi bilo treba ocenjevati dejansko izvajanje načrtovanih prispevkov k financiranju 
za podnebne cilje in se izogibati nesorazmernim upravnim stroškom. Komisija 
še ni pripravila postopka za to (odstavek 46). Vendar s spremljanjem dejanske -
ga finančnega izvajanja 20-odstotnega cilja ne bi dobili informacij o rezultatih, 
doseženih s porabo za podnebne ukrepe. Sodišče je ugotovilo, da so informacije 
o tem, katere rezultate skladi nameravajo doseči oziroma so jih že dosegli, kot je 
zmanjšanje toplogrednih plinov, na voljo le za nekatere dele proračuna in niso 
primerljive (odstavek 47).
Priporočilo 6 – Razvoj kazalnikov za spremljanje dejanske 
porabe za podnebne ukrepe in s tem povezanih rezultatov
Komisija  naj:
(a) v sodelovanju z  državami članicami  na področju deljenega upravljanja razvi -
je usklajen in sorazmeren sistem za spremljanje dejanskega izvajanja pod -
nebnih ukrepov;
(b) v skladu s svojo pobudo proračuna, usmerjenega v rezultate, določi kazalnike 
rezultatov v zvezi s podnebnimi cilji na vseh področjih, ki prispevajo k do -
seganju cilja, zlasti za ocenjevanje emisij toplogrednih plinov in njihovega 
zmanjšanja zaradi ukrepov, ki jih financira EU;
(c) olajšati izmenjavo dobrih praks v zvezi s kazalniki rezultatov v zvezi s pod -
nebnimi spremembami med državami članicami.
Ciljni rok za uresničitev: december 2018.
57 Zaključki in priporočila 
Več bolje usmerjenega financiranja podnebnih ukrepov 
v nekaterih evropskih strukturnih in investicijskih skladih, 
v drugih pa se ni skoraj nič spremenilo
104  
Odhodki za podnebne cilje v obdobju 2014–2020 naj bi se v primerjavi z ob -
dobjem 2007–2013 v vseh programih ESRR in Kohezijskega sklada, vključno 
z okvirom za evropsko teritorialno sodelovanje, povečali z 32,4 milijarde EUR na 
54,7 milijarde EUR. Poleg povečanja finančnih sredstev je Sodišče ugotovilo večjo 
osredotočenost na podnebne ukrepe in dobre prakse na nekaterih področjih, kot 
sta upravljavski proces programov ali vrsta financiranih naložb (glej odstavka 69 
in 70).
105  
Sodišče je v revidiranih programih v Nemčiji in Romuniji ugotovilo, da si Komisija 
med pogajanji o načrtovanju programov ni dovolj prizadevala za bistveno pove -
čanje zneska za podnebne ukrepe na področju raziskav in razvoja ter poslovnega 
razvoj. To pomeni, da vse potencialne možnosti za financiranje ukrepov v zvezi 
s podnebnimi spremembami niso bile v celoti izkoriščene (odstavek 75).
106  
Prav tako bi bilo mogoče povečati mogoče prispevke Evropskega socialnega skla -
da k podnebnim ukrepom zaradi vse večjega povpraševanja po zelenih delov -
nih mestih v gospodarstvu. Sodišče je ugotovilo, da je v operativnih programih 
ESS za podnebne ukrepe dodeljen zelo majhen delež, in sicer 1,4 % od 83 mili -
jard  EUR. Komisija ni sistematično preverjala, ali so programi usmerjeni v pov -
praševanje po zelenih delovnih mestih in ali podpirajo prehod na nizkoogljično 
gospodarstvo (odstavki 76 do 79).
107  
Čeprav se je pojavilo nekaj novih dobrih praks, v kmetijski politiki, politiki ra -
zvoja podeželja in ribiški politiki ni bilo bistvenega premika v smeri podnebnih 
ukrepov.
58 Zaključki in priporočila 
108  
Uvedba plačila za zeleno komponento ne zagotavlja bistvene spremembe v pri -
spevku neposrednih plačil k podnebnim ciljem. Nova shema sicer ima nek učinek 
na podnebne ukrepe, vendar v praksi temelji predvsem na obstoječih kmetijskih 
praksah (odstavki 81 do 83). Sodišče v treh revidiranih programih razvoja podeže -
lja ni zaznalo konkretne rasti ne upadanja naložb. V zvezi z boljšo usmerjenostjo 
podnebnih ukrepov ni ugotovilo pomembnih sprememb v ključnih elementih 
upravljavskega procesa, kot so zahteve ali merila za upravičenost in izbor. Spre -
menila pa se je zasnova nekaterih manj pomembnih ukrepov, ki so postali bolj 
povezani s podnebnimi cilji. Ugotovilo je tudi več primerov novih dobrih praks, 
ki neposredno prispevajo k boju proti podnebnim spremembam (odstavki 84 
do 87).
109  
V skladu za pomorstvo in ribištvo se je usmerjenost v podnebne ukrepe le malo 
povečala. Neposredno in jasno navajanje ciljev na področju blažitve podnebnih 
sprememb in prilagajanja nanje je še vedno redkost. Zato sklad za pomorstvo in 
ribištvo ni razširil svojega prispevka k podnebnim ukrepom (odstavki 88 do 90).
Priporočilo 7 – Preučitev vseh mogočih priložnosti in 
zagotavljanje resničnega premika v smeri podnebnih 
ukrepov
Komisija  naj:
(a) opredeli področja s premalo izkoriščenim potencialom za podnebne ukrepe, 
kot je Evropski socialni sklad, in razvije akcijske načrte za povečanje prispevka 
teh področij k podnebnim ukrepom;
(b) Komisija  in države članice  naj povečajo vključevanje podnebnih ukrepov 
v kmetijstvo, razvoj podeželja in ribištvo, na primer z razvijanjem novih 
ukrepov za boj proti podnebnim spremembam ali boljšim usmerjanjem 
obstoječih.
Ciljni rok za uresničitev: december 2017.
59 Zaključki in priporočila 
To poročilo je sprejel senat I, ki ga vodi član Evropskega računskega sodišča  
Phil WYNN OWEN, v Luxembourgu na zasedanju 26. oktobra 2016.
 Za Evropsko računsko sodišče
 Klaus-Heiner LEHNE
 Predsednik
60
 Priloga
Matrika koeficientov, ki jih je Računsko sodišče uporabilo na področju politike 
razvoja podeželja
Predlagana matrika, ki temelji na revizijskih obiskih v državah članicah in je prilagojena glede na prip -
ravljalno študijo, ki jo je naročila Komisija, odpravlja pomanjkanje razlikovanja med podnebnimi koefi -
cienti EU glede na ukrep.
Sodišče je na podlagi študij primera, ki jih je preučilo v državah članicah, pregleda literature1, analize internih 
zapiskov Komisije in uporabe mednarodnih standardov2 najprej določilo posodobljeno matriko podnebnih 
koeficientov, ki upošteva ukrepe in z njimi povezane cilje politik, predstavljene po prednostnih področjih (glej 
spodaj). Potem je določilo zneske EKSRP po ukrepih in prednostnih področjih. Podatki za to so na voljo pri 
Komisiji. Predvidevanje je bilo potrebno samo v primeru prednostne naloge Unije št. 43. Nazadnje je podnebne 
koeficiente iz spodnje matrike uporabilo za ustrezne zneske EKSRP .Priloga
1 Matrika je bila razvita zlasti na podlagi pripravljalne študije, ki jo je naročila Komisija, z naslovom Tracking system for climate expenditure in the 
post-2013 EU budget  (Sistem spremljanja odhodkov za podnebne cilje v proračunu EU po letu 2013) – Podrobna analiza SKP, tabela 5.4 (str. 25–30).
2 Kazalniki OECD iz Ria in načela spremljanja, ki so jih razvile multilateralne razvojne banke, kot je Svetovna banka.
3 Prednostna naloga Unije št. 4 je v skladu s smernicami Komisije za strateško načrtovanje programov predvidena kot sklop, torej odhodki EKSRP niso 
dodeljeni posameznim prednostnim področjem. Zato smo načrtovane odhodke EKSRP v okviru te prednostne naloge delili s tri in vsakemu izmed 
prednostnih področij prednostne naloge Unije št. 4 dodelili enak znesek EKSRP: prednostno področje 4A (obnova, ohranjanje in izboljševanje 
biotske raznovrstnosti), 4B (izboljšanje upravljanja voda, vključno z ravnanjem z gnojili in pesticidi) in 4C (preprečevanje erozije tal in izboljšanje 
upravljanja tal).
61 Priloga 
Predlagana matrika
Prednostne naloge  
in prednostna področja Prednostna 
naloga št. 2Prednostna naloga št. 3 Prednostna naloga št. 4Prednostna 
naloga št. 5Prednostna 
naloga št. 6
Krepitev sposobnosti 
preživetja kmetij in 
konkurenčnosti vseh 
vrst kmetijstva v vseh 
regijah ter spodbu -
janje inovativnih 
kmetijskih tehnologijSpodbujanje organiziranja 
živilske verige, dobrobiti živali  
in obvladovanja tveganj  
v kmetijstvuObnova, ohranjanje in izboljševanje  
ekosistemov, povezanih s kmetijstvom  
in gozdarstvomSpodbujanje učinkovite 
rabe virov ter podpira -
nje prehoda  
v kmetijskem, živil -
skem in gozdarskem 
sektorju na nizko -
ogljično gospodarstvo, 
odporno na podnebne 
spremembeSpodbujanje 
socialne vključe -
nosti, zmanjše -
vanja revščine in 
gospodarskega 
razvoja pode -
želskih območijKoda ukrepaIme ukrepaZa vsa prednostna 
področjaIzboljšanje 
konkurenčnosti 
primarnih 
proizvajalcev  
z njihovo boljšo 
vključitvijo  
v živilsko verigoPodpora 
prepreče -
vanju in 
obvladova -
nju tveganja 
na kmetijahObnova, 
ohranjanje 
in izbolj -
ševanje 
biotske 
raznovr -
stnostiIzboljšanje 
upravljanje 
voda, 
vključno  
z ravnanjem 
z gnojili in 
pesticidiPreprečevanje 
erozije tal in 
izboljšanje 
upravljanja 
talZa vsa  
prednostna  
področjaZa vsa  
prednostna 
področja
1Prenos znanja in dejavnosti 
informiranja0 % 0 % 40 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
2Službe za svetovanje, službe za 
pomoč pri upravljanju kmetij in 
službe za zagotavljanje nadome -
ščanja na kmetijah0 % 0 % 40 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
3Sheme kakovosti za kmetijske 
proizvode in živila0 % 0 % 0 % 40 % 40 % 40 % 100 % 0 %
4 Naložbe v osnovna sredstva 0 % 0 % 40 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
5Obnova potenciala kmetijske 
proizvodnje, prizadetega 
zaradi naravnih nesreč, in uvajanje 
ustreznih preventivnih ukrepov0 % 0 % 100 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
6 Razvoj kmetij in podjetij 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 100 % 0 %
7Osnovne storitve in obnova vasi na 
podeželskih območjih0 % 0 % 0 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
8Naložbe v razvoj gozdnih območij 
in izboljšanje sposobnosti gozdov 
za preživetje0 % 0 % 40 % 100 % 100 % 100 % 100 % 0 %
9 Ustanovitev skupin proizvajalcev 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 100 % 0 %
10 Kmetijski-okoljski-podnebni cilji 0 % 0 % 0 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
11 Ekološko kmetovanje 0 % 0 % 0 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
12Plačila v okviru območij Natura 
2000 in na podlagi okvirne 
direktive o vodah0 % 0 % 0 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
13Plačila območjem z naravnimi ali 
drugimi posebnimi omejitvami0 % 0 % 0 % 40 % 40 % 40 % 100 % 0 %
14 Dobrobit živali 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 100 % 0 %
15Gozdarsko-okoljske in podnebne 
storitve ter ohranjanje gozdov0 % 0 % 40 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
16 Sodelovanje 0 % 0 % 0 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
17 Obvladovanje tveganj 0 % 0 % 40 % 0 % 0 % 0 % 100 % 0 %
18Financiranje dopolnilnih nacional -
nih neposrednih plačil za Hrvaško0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 %
19LEADER: Podpora za krepitev 
zmogljivosti od spodaj navzgor, 
ki bi lahko privedla do inovativnih 
pristopov k obravnavi izzivov 
podnebnih sprememb0 % 0 % 0 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
20 Tehnična pomoč 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 %Priloga
62 Odgovori Komisije
Povzetek
I
Komisija se v celoti zavzema za boj proti podnebnim spremembam. Pristop EU glede prehoda na nizkoogljično 
gospodarstvo, odporno na podnebne spremembe, temelji na političnih ukrepih, ki poskušajo spremeniti tudi nalož -
bene vzorce. Javna poraba iz proračuna EU in nacionalnih proračunov držav članic dopolnjuje ta prehod in si ga 
prizadeva pospešiti.
S predlogom za vključevanje podnebnih ukrepov v celoten proračun EU1 in za povečanje porabe za podnebne 
ukrepe do 20 % proračuna je Komisija želela, da bi proračun EU utiral pot pri spodbujanju vključevanja podnebnih 
ukrepov. Evropski svet in Evropski parlament sta podprla pristop k vključevanju2 in potrdila, da je 20 % ustrezna 
raven podpore.
II
Evropski svet je izrecno potrdil pristop Komisije k vključevanju podnebnih ukrepov v proračun kot glavni cilj, ki ga 
podpira politični cilj, da je vsaj 20 % porabe EU v sedanjem večletnem finančnem okviru povezane s podnebnimi 
ukrepi.
Poleg vključevanja podnebnih ukrepov večletni finančni okvir  določa tudi poseben program za podnebne ukrepe.
IV
Komisija izraža zadovoljstvo ob ugotovitvi Sodišča, da poteka ambiciozno delo in da je treba vključevanje še izbolj -
šati. Hkrati Komisija meni, da je bil dosežen pomemben napredek tako z vključevanjem podnebnih vprašanj v razvoj 
programov kot tudi z razvojem edinstvenega količinsko opredeljenega pristopa k vključevanju, ki zdaj zagotavlja 
pregledno osnovo.
Vendar Komisija ugotavlja, da se lahko posamičen prispevek vsakega sklada razlikuje glede na njegovo osnovno 
poslanstvo, zato je neizogibno, da se uporabljeni sistemi za načrtovanje in spremljanje prispevka razlikujejo od 
enega sklada na drugega. Poleg tega je reforma skupne kmetijske politike (SKP) privedla do znatnega povečanja 
financiranja podnebnih ukrepov v primerjavi z obdobjem 2007–2013. Komisija meni, da obstaja pomemben premik 
k povečanju obsega podnebnih ukrepov.
V
Komisija ocenjuje napredek pri doseganju cilja 20 % v vmesnem pregledu večletnega finančnega okvira (MTR), 
objavljenem 14. septembra 2016. Najnovejši podatki, predstavljeni v delovnem dokumentu služb Komisije 
(SWD(2016)299), priloženem vmesnemu pregledu večletnega finančnega okvira (COM(2016) 603), kažejo, da bo 
v obdobju 2014–2020 skupna poraba za podnebne ukrepe dosegla nekaj več kot 200 milijard EUR. To ustreza pri-  
bližno 18,9 % za celotno obdobje finančnega programa.
Glej tudi odgovor Komisije na odstavek 28.
1 Glej COM(2011) 500 final, del I, oddelek 6.1.4 ( http://ec.europa.eu/budget/library/biblio/documents/fin_fwk1420/
MFF_COM-2011-500_Part_I_en.pdf ).
2 Glej sklepe Evropskega sveta z dne 7. 2. 2013 in resolucijo Evropskega parlamenta o novem večletnem finančnem okviru z dne 13. 3. 2013 
(P7_TA(2013)0078).
Odgovori Komisije 63
VI
Komisija je seznanjena s simulacijami Sodišča. Vendar je Komisija vzpostavila inovativno in podrobno metodologijo 
spremljanja, ki temelji na metodologiji kazalnikov OECD iz Ria.
Kljub temu Komisija priznava, da si je treba še naprej prizadevati za povečanje pomena podnebnih ukrepov v pro -
gramih EU, vključno s tistimi, ki jih je omenilo Sodišče.
Metoda, ki jo uporablja Komisija, je bila pripravljena na pregleden in usklajen način. Pristop EU k ocenjevanju ravni 
financiranja podnebnih ukrepov v kmetijstvu in razvoju podeželja je utemeljen. Prav tako izračun neposrednih 
plačil za zeleno komponento pravično odraža povezanost treh kmetijskih praks s podnebnimi spremembami. Kar pa 
zadeva neposredna plačila za nezeleno komponento, podnebni vpliv neposrednih plačil za nezeleno komponento 
v višini 8 % ni precenjen, če upoštevamo koristi navzkrižne skladnosti in neposrednih plačil za podnebje.
VII
Komisija meni, da bilo mogoče inovativni pristop k spremljanju porabe za podnebne ukrepe in njegovo izvajanje 
v proračunu EU še izboljšati, med drugim z večjo razčlenjenostjo glede blažitve in prilagajanja. Istočasno Komi -
sija glede na nejasne upravne učinke in zapletenost izogibanja dvojnemu štetju ter ob upoštevanju povezanih 
posrednih koristi trenutno ne predvideva nadaljnje razčlenitve svojega sistema spremljanja.
VIII
Komisija ugotavlja, da so nekatera priporočila Sodišča že bila ali še bodo obravnavana ( zlasti priporočilo 1, 6(b) in 
6(c)), nekatera so delno sprejemljiva (priporočila 2(a), 3, 4, 5 in 7(a)), nekatera pa niso ustrezna ali izvedljiva ( priporo -
čila 2(c), 6(a) in 7(b)) . Na splošno Komisija meni, da je pristop k vključevanju podnebnih ukrepov povečal podnebni 
prispevek proračuna EU.
Uvod
01
Komisija se v celoti zavzema za boj proti podnebnim spremembam. Pristop EU glede prehoda na nizkoogljično 
gospodarstvo, odporno na podnebne razmere, temelji na političnih ukrepih, ki poskušajo spremeniti tudi naložbene 
vzorce, kakor kaže tudi nedavni sveženj ukrepov Komisije3. Javna poraba iz proračuna EU in nacionalnih proračunov 
držav članic dopolnjuje ta prehod in si ga prizadeva pospešiti.
02
Komisija meni, da sta prilagajanje neizogibnim podnebnim spremembam in njihova blažitev dopolnjujoča se poli -
tična odziva, in poskuša obravnavati oba vidika hkrati, kadar je to ustrezno.
3 http://europa.eu/rapid/press-release_IP-16-2545_en.htm
Odgovori Komisije 64
05
Ukrepi prilagajanja so namenjeni zmanjšanju tveganj v zvezi s podnebnimi spremembami na sprejemljivo raven na 
podlagi napovedi podnebnih sprememb.
07
Obstaja veliko dejavnikov za zmanjšanje ravni emisij toplogrednih plinov (TGP); predvsem zmanjšanje energetske 
intenzivnosti (manjša poraba energije na enoto BDP). Gospodarska rast (BDP na prebivalca) je bila pozitiven dejav -
nik emisij (tj. ne prispeva k blažitvi) v obdobju 2005–2013, čeprav je ta vpliv šibkejši od leta 2007/20084. V zvezi s tem 
ni upravičeno izločiti vpliva gospodarske krize na emisije.
08
Komisija poudarja, da je bil cilj 20 % objavljen kot del pristopa k vključevanju v proračun EU, ki je tudi sam element 
pristopa EU k odzivanju na naložbene potrebe v zvezi s podnebnimi spremembami.
Pristop k vključevanju v proračun EU kaže, da se EU zavzema za podnebne ukrepe in ima pri tem vodilno vlogo, tako 
kot vsa dejanja EU za boj proti podnebnim spremembam.
09
Komisija meni, da je bil cilj 20 % objavljen kot političen in zaželen cilj, ki daje večji pomen podnebnim vprašanjem 
v dejavnostih, ki se financirajo iz proračuna EU. Ta pristop sta odobrila Evropski svet in Evropski parlament in pristop 
je podprl nadaljnje korake izvajanja. Komisija poudarja, da sta glede na navedeno tako Komisija kot proračunski 
organ sklenila, da ta cilj ne bo del pravnega besedila.
Poleg vključevanja podnebnih ukrepov večletni finančni okvir določa tudi poseben program, med drugim v zvezi 
s podnebnimi ukrepi (na podlagi programa LIFE).
12
Generalni direktorat za proračun usklajuje dodeljevanje sredstev v proračunu glede na prednostne politične naloge, 
vključno z upoštevanjem podnebnih ukrepov, v izjavi o ocenah osnutka proračuna zbira in združuje podatke, ki ute -
meljujejo zneske, ki jih je predlagala Komisija proračunskemu organu v letnem proračunskem postopku.
4 Glej analizo razgradnje EEA: Oddelek 2.4 dokumenta Trendi in napovedi v Evropi za leto 2015 : Poročilo EEA št. 4/2015.
Odgovori Komisije 65
Okvir – Na kratko o okviru za vključevanje  
Četrta zaporedna točka
Podnebni ukrepi EU zajemajo širok razpon in z visoko zastavljenimi cilji je EU prevzela vodilno vlogo v svetu na 
področju podnebnih ukrepov. Vključevanje podnebnih ukrepov v politike in programe EU je eden od elementov, ki 
podpirajo prehod na nizkoogljično gospodarstvo in družbo, odporno na podnebne spremembe.
Pristop EU k vključevanju podnebnih ukrepov v instrumente in proračun EU je zasnovan na štirih ravneh, kot je 
pojasnjeno v odgovoru Komisije na odstavek 24.
Opažanja
24
Komisija meni, da je proračun EU dosegel znaten napredek pri vključevanju podnebnih ukrepov. Pristop EU k vklju -
čevanju podnebnih ukrepov v instrumente in proračun EU je zasnovan na štirih ravneh:
– Politične odločitve institucij EU (na podlagi sprejetja večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020) za 
vključevanje podnebnih ukrepov5 in za objavo cilja, da je vsaj 20 % porabe EU povezane s podnebnimi ukrepi.
– Vključitev podnebnih ciljev v pravni/usmerjevalni okvir (pravna podlaga za nove programe porabe, smernice);
– Izvajanje pravil in smernic, povezanih s podnebjem (kakovost izvajanja).
– Kot del tega pristopa se uporabi enotna metoda za spremljanje odhodkov, povezanih s podnebnimi ukrepi, 
v vseh instrumentih EU.
Priznavamo, da se revizija osredotoča predvsem na finančni cilj.
Druga alinea
Komisija se ne strinja z odločitvijo sodišča, da upošteva sklop načel, o katerih so se leta 2015 dogovorile neka -
tere organizacije, ki postavljajo mednarodno razvojno pomoč kot merilo za presojo „ustreznosti“ inovativnega in 
podrobnega pristopa EU k vključevanju podnebnih ukrepov, ki je bil dogovorjen na ravni EU.
25
Komisija priznava odločitev Sodišča, da se cilj 20 % obravnava kot proračunski cilj, vendar ponovno poudarja, da 
je ta cilj Komisija objavila kot politični cilj za podporo pri vključevanju podnebnih ukrepov v različne programe. 
Glede na naravo cilja Komisija meni, da proračunska razlaga sama ne odraža pristopa EU k vključevanju podnebnih 
ukrepov.
5 http://ec.europa.eu/budget/library/biblio/documents/fin_fwk1420/MFF_COM-2011-500_Part_I_en.pdf
Odgovori Komisije 66
26
Komisija poudarja, da je bil politični cilj 20 % objavljen kot pomoč pri vključevanju podnebnih ukrepov v programe 
EU (glej odgovor Komisije na odstavek 25). Zato Komisija ni količinsko opredelila deleža naložbenih potreb, ki bi 
se morale kriti iz proračuna EU, ampak je obravnavala ocene, kot so predstavljene v predlogu Komisije za večletni 
finančni okvir6.
27
Komisija meni, da je prišlo do občutnega povečanja porabe, povezane s podnebnimi ukrepi. Komisija hkrati potrjuje, 
da v prejšnjem večletnem finančnem okviru ni celovitih in primerljivih podatkov o porabi, povezani s podnebnimi 
ukrepi, kar bi bil predpogoj za razvoj podrobnejših ciljev. Razvoj zanesljivega in preglednega sistema za spremljanje 
je bil eden od elementov pristopa EU k vključevanju podnebnih ukrepov.
28
Komisija ocenjuje napredek pri doseganju cilja 20 % v vmesnem pregledu večletnega finančnega okvira (MTR), 
objavljenem 14. septembra 2016. Podatki, predstavljeni v delovnem dokumentu služb Komisije (SWD(2016)299), 
priloženem vmesnemu pregledu večletnega finančnega okvira (COM(2016) 603), kažejo, da bo v obdobju 2014–2020 
skupna poraba za podnebne ukrepe dosegla nekaj več kot 200 milijard EUR. To ustreza približno 18,9 % za celotno 
obdobje finančnega programa. Podatki, objavljeni v Prilogi 2 delovnega dokumenta služb Komisije, prikazujejo 
skupne številke glede na programske ocene o zasledovanju cilja 20 % za podnebne ukrepe za celotno programsko 
obdobje 2014–2020.
Climate Mainstreaming 2014-2020 - totals by programme
(EUR million, commitment appropriations) 2014-2017 2018-2020 estimates
Programme 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020Total 
2014-2020
For reference: Total EU Budget  
(Section III- Commission, Financial programming)118 054.4 158 606.8 151 241.6 153 757. 8 156 782.8 159 966.3 164 145.4 1 062 554.9
Total Climate Change finance in the EU Budget 16 097.7 27 475.7 31 634.4 29 726.8 30 777.7 31 883.6 32 307.7 200 986.9
Share of Climate Change relevant spending in EU 
Budget13.6 % 17.3 % 20.9 % 19.3 % 19.6 % 19.9 % 19.7 % 18.9 %
Skupni odgovor Komisije na odstavka 31 in 32
Komisija poudarja, da je bil politični cilj 20 % objavljen za spodbujanje vključevanja podnebnih ukrepov (glej tudi 
odgovor Komisije na odstavek 25). Komisija meni, da je takšna prilagodljiva določitev cilja 20 % primerna za razvoj 
inovativnega pristopa k vključevanju podnebnih ukrepov in spremljanju porabe, povezane s podnebnimi ukrepi. 
Pristop EU k vključevanju podnebnih ukrepov si prizadeva povezati podnebne vidike v celotnem proračunu EU.
Komisija potrjuje, da sozakonodajalca nista upoštevala posebnih ciljev, potrebnih za spodbujanje vključevanja pod -
nebnih ukrepov v vse programe. Kot je navedeno v odgovoru Komisije na odstavek 24, se vključevanje izvaja v več 
postopkih, med katerimi so tudi posebni cilji.
Iz podatkov, objavljenih v vmesnem pregledu večletnega finančnega okvira, je razvidno, da mnogi programi 
v okviru proračuna EU prispevajo k podnebnim ukrepom. Hkrati se Komisija strinja, da so lahko posebni cilji koristni 
za spodbujanje vključevanja podnebnih ukrepov.
Poraba, povezana s podnebnimi ukrepi, se spremlja v proračunu; pri evropskih strukturnih in investicijskih skladih 
(skladi ESI) sta zahtevo za spremljanje določila sozakonodajalca.
6 http://ec.europa.eu/budget/library/biblio/documents/fin_fwk1420/MFF_COM-2011-500_Part_II_en.pdf
Odgovori Komisije 67
34
Komisija priznava, da je pionirsko metodo spremljanja ki jo uporablja EU in je edinstvena glede obsega in podrob -
nosti ter dogovorjena v zakonodajnem postopku EU, mogoče še dodatno izboljšati. Hkrati pa ne obstajajo medna-  
rodno dogovorjene metode za količinsko opredeljeno spremljanje porabe za podnebne ukrepe.
35
Metoda EU za določanje koeficientov za odhodke EU se je izkazala kot ustrezno ravnovesje med zanesljivostjo 
podatkov in potrebnim upravnim ukrepanjem Komisije in držav članic.
Prva alinea
Komisija priznava obstoj določenih previsokih in prenizkih ocen nekaterih izdatkov v zvezi s podnebnimi ukrepi 
s sedanjo metodologijo kot tudi kot neposredne posledice uporabe sistema, ki temelji na povprečnih razmerjih treh 
„kazalnikov iz Ria“. Hkrati Komisija meni, da je metodologija dovolj konservativna, in sodi, da sklop načel, ki jih je 
leta 2015 postavila skupina mednarodnih organizacij za pomoč za spremljanje svojih dejavnosti za blažitev podneb -
nih sprememb, ni ustrezno izhodišče za pristop, ki ga je uporabila Komisija. Komisija poudarja, da nekateri izračuni 
Sodišča, uporabljeni v poročilu, uporabljajo koeficiente, ki se razlikujejo od tistih, ki jih uporablja Komisija.
Druga alinea
Komisija meni, da je pristop spremljanja, o katerem sta se dogovorila sozakonodajalca EU, zanesljiv in ustrezen za 
svoje posebne namene. Čeprav so kategorije in metode OECD informativno koristne za pristop EU, niso bile zasno -
vane z namenom podpore vključevanja podnebnih ukrepov in njihovega količinsko opredeljenega spremljanja 
v proračunu EU, zato sta jih sozakonodajalca prilagodila posebnim zahtevam programov v posameznih pravnih 
podlagah.
Komisija opozarja, da je glavni cilj različnih programov EU določen na ustrezni pravni podlagi in vključevanje 
podnebnih ukrepov po naravi pomeni izvajanje glavnega cilja v skladu s podnebno politiko EU ter ne nadomešča 
glavnega cilja.
36
Sistem EU za spremljanje podnebnih ukrepov vključuje posebne elemente, ki se razlikujejo od tistih, ki jih uporab-  
ljajo mednarodne organizacije za pomoč, zato primerjava s sistemi spremljanja mednarodne pomoči ni upoštevna.
Komisija meni, da bilo mogoče inovativni pristop k spremljanju porabe za podnebne ukrepe in njegovo izvajanje 
v proračunu EU še izboljšati, med drugim z večjo razčlenjenostjo glede blažitve in prilagajanja. Istočasno pa Komi -
sija glede na nejasne upravne učinke in zapletenost izogibanja dvojnemu štetju, hkrati pa ob upoštevanju pogostih 
povezanih vzporednih koristi trenutno ne predvideva nadaljnje razčlenitve svojega sistema spremljanja.
37
Komisija se strinja glede pomembnosti finančnih instrumentov in njihovega prispevka k podnebnim ukrepom EU in 
je prispevek iz proračuna za te vključila v spremljanje porabe za podnebne ukrepe.
Odgovori Komisije 68
39
Komisija meni, da je bil glede vključevanja podnebnih ukrepov v večini vidikov dosežen znaten napredek in da je 
spremljanje proračunske porabe zanesljivo in pregledno, zlasti kot je navedeno v odgovorih Komisije na odstavka 12 
in 28. Komisija priznava, da mora nadalje razvijati svoj pristop k spremljanju in sporočanju rezultatov v zvezi s pod -
nebnimi ukrepi.
40
Glej tudi odgovore Komisije na odstavka V in 28.
41
Komisija potrjuje, da pred vmesnim pregledom večletnega finančnega okvira, kakor je podrobno opisano v odgo -
voru Komisije na odstavek 28, še ni mogla presojati, ali je na dobri poti, da doseže cilj 20 %, saj še vedno ni bilo 
informacij o načrtovanih odhodkih skladov ESI za obdobje večletnega finančnega okvira, zato takrat ni bilo na voljo 
zanesljivih podatkov. Komisija je ocenila napredek pri doseganju cilja 20 % v vmesnem pregledu večletnega finanč -
nega okvira, iz katerega je razvidno, da bo v obdobju 2014–2020 skupna poraba za podnebne ukrepe dosegla nekaj 
več kot 200 milijard EUR. To ustreza približno 18,9 % za celotno obdobje finančnega programa.
43
Načrtovani podnebni ukrepi, skupaj z ustreznimi koeficienti, so navedeni v operativnih programih Evropskega 
sklada za pomorstvo in ribištvo (ESPR). Okvirne dodelitve ESPR za vsak ukrep so vključene v letna poročila držav 
članic o izvajanju (od maja 2016). Na podlagi finančne tabele v teh poročilih in ključnih značilnosti podprtih operacij, 
ki bodo vključene v letna poročila držav članic o dejavnostih (v skladu s čl. 97(1)(a) ESPR), bo lahko Komisija stalno 
spremljala raven porabe ter vse morebitne spremembe okvirnega prispevka k podnebnim spremembam, navede -
nega v operativnem programu.
44
Zdaj, ko so programski procesi v celoti dokončani, je Komisija v položaju, ko lahko konsolidira zanesljive podatke za 
posodobljene ocene teh programov v zvezi s porabo za podnebne ukrepe, in je objavila stanje v vmesnem pregledu 
večletnega finančnega okvira. Če bi bil ta postopek izveden na podlagi začasnih podatkov za obdobje 2014–2016, bi 
temeljil na netočnih podatkih, kar bi lahko privedlo do zmotnih izračunov in napačnih razlag.
45
Komisija meni, da se je pri spremljanju podnebnih ukrepov najpomembneje osredotočiti na odobritve za sprejem 
obveznosti/načrtovano in sprejeto porabo, saj podatki o odhodkih ne bi zagotovili uporabnih informacij za izbolj -
šanje vključevanja podnebnih ukrepov zaradi časovnega zamika pri prehodu z načrtovanja na odhodke. Komisija 
prav tako meni, da spremljanja finančnih prispevkov iz proračuna EU ni mogoče smiselno postaviti v vzročni odnos 
z doseganjem ciljev EU glede podnebja in energije ali z ocenjenimi stopnjami potreb po naložbah.
Uvedba spremljanja na ravni načrtovanih odhodkov je bil prvi naravni in bistveni korak za boljše vključevanje 
podnebnih vprašanj v vse programe EU. Notranje tveganje, ki ga ugotavlja Sodišče, je prisotno v vseh proračunskih 
načrtih. Komisija se strinja s Sodiščem, da se načrtovani odhodki ne odrazijo vedno v plačilih, vendar poudarja, da je 
v povprečju 97 % obveznosti skupnega proračuna EU za leto 2015 uresničenih, zaradi česar je obstoječi sistem pred -
hodnega spremljanja obveznosti učinkovit približek tudi za porabo. Poleg tega Komisija poudarja, da se metodolo -
giji za izračun deležev 34 % in 49,3 % razlikujeta po pristopu in obsegu.
Odgovori Komisije 69
46
Komisija redno pregleduje podatke in upošteva spremembe pri načrtovanju v letnem proračunskem postopku in 
izvrševanju letnega proračuna. Poleg tega se je Komisija v večletnem finančnem okviru zavezala, da bo ocenjevala 
napredek pri doseganju cilja 20 % v vmesnih pregledih programov iz večletnega finančnega okvira. Komisija meni, 
da obstoječi sistemi spremljanja in poročanja niso ustrezni in ne predvidevajo uvedbe dodatnih zahtev za poročanje 
kot nujnih na tej stopnji.
47
Komisija potrjuje, da se cilj 20 % izrecno nanaša na porabo proračuna EU, in meni, da v spremljanje finančnega cilja 
ne bi bilo primerno vnašati nefinančne elemente.
Hkrati se zavedamo, da je povezavo med porabo, izvajanimi ukrepi in rezultati treba izboljšati. V različnih programih 
porabe in glede na stopnjo njihove usmerjenosti na naložbe v podnebne ukrepe so bili določeni kazalniki dosežkov 
in rezultatov, pri čemer se lahko nekateri skupni kazalniki združujejo na ravni EU. Takšni skupni kazalniki so bili raz -
viti na podlagi seznanjanja s politiko v zadevnem programu (tj. kazalnik za merjenje emisije toplogrednih plinov iz 
kmetijstva je vključen v okvir spremljanja in ocenjevanja skupne kmetijske politike (SKP). Kazalnik učinka zmanjšanja 
emisij toplogrednih plinov, ki ga uporablja ESRR, je opredeljen za financirane naložbe v infrastrukturo).
Glede na navedeno trenutno tehnično ni mogoče pripraviti konsolidiranih podatkov o, na primer, zmanjšanju emisij 
toplogrednih plinov iz dejavnosti, ki se financirajo iz proračuna EU.
48
Skupni kazalniki ESRR imajo skupne opredelitve, ki se priporočajo v smernicah Komisije7, o čemer so pred končnim 
oblikovanjem razpravljali strokovnjaki držav članic. Čeprav je bilo mogoče predlagati metodologijo za merjenje 
zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v prihrankih na področju obnovljivih virov in varčevanja z energijo, glede 
tega ni bilo soglasja in razpoložljivih metod za druge takšne izračune na drugih področjih. Vsi podatki, ki se zbirajo 
z uporabo skupnih ali posebnih kazalnikov, bodo na voljo za ocenjevanje in jih je mogoče vključiti v nadaljnje sezna -
njanje s politiko.
49
Komisija meni, da je bil dosežen napredek pri vključevanju podnebnih ukrepov v večini vidikov in da je uresničenje 
cilja izvedljivo. Komisija se sklicuje na nedavno analizo v vmesnem pregledu večletnega finančnega okvira, ki je bil 
objavljen 14. septembra (kakor je med drugim navedeno v odgovoru na odstavek 28), in potrjuje, da si bo še naprej 
prizadevala vključiti podnebne ukrepe v programe EU.
7 http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/2014/working/wd_2014_en.pdf
Odgovori Komisije 70
50
Kot je bilo objavljeno v vmesnem pregledu večletnega finančnega okvira, Komisija opozarja, da namerava oceniti 
napredek pri doseganju cilja 20 % v vmesnih pregledih posameznih programov, ki ponujajo priložnost za nadaljnje 
vključevanje podnebnih ukrepov v programe porabe EU.
51
Komisija znova poudarja, da se ne strinja, da sprejeta metodologija za spremljanje podnebnih ukrepov na ravni EU 
ogroža vključevanje podnebnih ukrepov, vendar je seznanjena s simulacijami sodišča z uporabo različnih koeficien -
tov porabe za kmetijstvo EU.
Prva alinea
Komisija meni, da je bila metoda, ki jo uporablja, pripravljena na pregleden in usklajen način; predložena je bila 
Evropskemu parlamentu in Svetu in ne vodi v precenjevanje.
Glej tudi odgovor Komisije na odstavek 53.
Druga alinea
Prav tako so bili na pregleden način določeni podnebni koeficienti za razvoj podeželja, v skladu s političnim  
ciljem 20 %.
Tretja alinea
Komisija meni, da njene ocene celotnega podnebnega prispevka obeh skladov SKP temeljijo na metodologiji, 
dogovorjeni na ravni EU, o kateri so vse podrobnosti navedene vsako leto v poročilih o programih, ki spremljajo njen 
osnutek proračuna.
Kot je bilo poudarjeno v odgovoru na odstavek 35, Komisija meni, da sklop načel, ki jih je leta 2015 postavila skupina 
mednarodnih organizacij za pomoč za spremljanje svojih dejavnosti pomoči za blažitev podnebnih sprememb, ni 
ustrezno izhodišče za pristop, ki je bil dogovorjen na ravni EU. Komisija poudarja, da se izračuni Sodišča, uporabljeni 
v poročilu, razlikujejo od tistih, dogovorjenih na ravni EU, ki so dovolj konzervativni.
Četrta alinea
Program Obzorje 2020 prinaša znatno povečanje raziskav na tem področju, kar zadeva sedmi okvirni program  
(7. OP). Del „Sodelovanje“ 7. OP je po ocenah prispeval za podnebne ukrepe 2,4 milijarde EUR (2007–2013), medtem 
ko je pri programu Obzorje 2020 samo za prvi dve leti (2014–2015) ta prispevek znašal 3,2 milijarde EUR.
Kljub temu akcijski načrt za dodatno spodbudo na tem področju že poteka (glej odgovor Komisije na odstavek 60), 
da bi bila dosežena načrtovana raven porabe (kot okvirni cilj), določena v uredbi o programu Obzorje 2020.
Odgovori Komisije 71
53
Komisija je seznanjena s simulacijami Sodišča z uporabo različnih metodologij in splošnih načel, dogovorjenih 
v nekaterih mednarodnih organizacijah za pomoč, vendar ponovno poudarja svojo zavezanost k pristopu EU. 
Metoda, ki jo je uporabila Komisija, je zanesljiva in je bila pripravljena na pregleden in usklajen način: temelji na 
kazalnikih iz Ria in je bila predložena Evropskemu parlamentu in Svetu.
Korist navzkrižne skladnosti za podnebne ukrepe je mogoče oceniti na podlagi uporabe kazalnika iz Ria 40 % za 
delež 20 % neposrednih plačil za nezeleno komponento. Kot pri vsakem drugem izračunu je to približek, ki temelji 
na sistemu kazni za kršitve navzkrižne skladnosti. Vendar pa Komisija meni, da podnebni vpliv 8 % neposrednih pla -
čil za nezeleno komponento ni precenjen glede na koristi, ki jih prinašajo navzkrižna skladnost in neposredna plačila 
za podnebje.
Glej odgovor Komisije na odstavek 51.
Okvir 3 – Ni ustrezne utemeljitve za prispevek neposrednih plačil  
nezelene komponente k podnebnim ukrepom
Glej odgovor Komisije na odstavek 51.
54
Komisija meni, da so tukaj uporabljani elementi dovolj konzervativni.
Glej odgovor Komisije na odstavek 51, prva alinea.
55
Spremljanje porabe Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) za podnebne ukrepe izhaja iz načela 
uporabe kazalnika za politične cilje, kot je navedeno v prednostnih nalogah in področjih Unije za razvoj podeželja. 
Ker lahko države članice načrtujejo ukrepe na prilagodljiv način, glede na svoj pričakovani prispevek k tem različnim 
ciljem, je treba spremljanje izvajati na ravni teh prednostnih nalog EKSRP in ne na ravni ukrepov.
Zaradi te logike posredovanja in načela deljenega upravljanja so države članice tiste, ki določijo, h katerim predno -
stnim nalogam ali področjem ukrep najbolj prispeva.
Tako je bil na primer ukrep 13 v shemi za območja z naravnimi omejitvami načrtovan za 4 različne prednostne 
naloge/prednostna področja. Tiste države članice, ki imajo načrtovan ukrep 13 v okviru prednostne naloge 4, imajo 
ta ukrep za pomembnejšega za uresničevanje ciljev v zvezi s to prednostno nalogo.
Skupni odgovor Komisije na odstavke 56, 57 in 58 ter okvir 4
Komisija je seznanjena z razmišljanji Sodišča o pomanjkljivosti metodologije spremljanja za EKSRP in simulacijami na 
podlagi različnih pristopov.
Sedanja metodologija spremljanja za EKSRP skuša najti ravnotežje med zagotavljanjem dovolj zanesljive ocene 
odhodkov, povezanih s podnebnimi ukrepi, in zmanjšanjem upravnih bremen in stroškov na najmanjšo mero.
Odgovori Komisije 72
Predlagani pristop Sodišča ob uporabi različnih podnebnih koeficientov za ukrepe/dejavnosti na posebnih pred -
nostnih področjih in na podlagi prednostnih nalog Unije bi povečal točnost, vendar bi tudi privedel do povečanja 
upravnega bremena za nacionalne in regionalne uprave.
Prednostni nalogi 4 je treba dodeliti kazalnik 100 %, saj vključuje ukrepe, ki prispevajo k varstvu okolja in krepitvi 
odpornosti ekosistemov za prilagajanje na podnebne spremembe. Ob upoštevanju raznovrstnosti, raznolikosti in 
zapletenosti dejavnosti na podlagi prednostne naloge 4 Unije (npr. kmetijsko-okoljski ukrepi in podnebni ukrepi) bi 
razlikovanje po ukrepih/dejavnostih obremenilo in otežilo spremljanje v državah članicah.
Ukrep za območja z naravnimi omejitvami v EKSRP je pomemben za preprečevanje opuščanja zemljišč ter ohra -
njanje okoljske in gospodarske vrednosti kmetijstva na območjih z naravnimi omejitvami. Prispeva k ohranjanju 
kmetijskih ekosistemov, ki bi bili lahko izgubljeni brez podpore, kar je pomembno za prilagajanje podnebnim spre -
membam in njihovo blažitev (npr. pašniki). Nov pristop k označevanju na podlagi dogovorjenih biofizikalnih meril, 
ki bodo vzpostavljena v sedanjem programskem obdobju, bo povečal usmerjenost na ohranjanje najobčutljivejših 
kmetijskih obdelovanih zemljišč in s tem pomen ukrepov za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje.
59
Komisija meni, da so bile posebne metodologije spremljanja, opredeljene v poročilu o programu EKSRP in programu 
LIFE iz tega odstavka, dogovorjene znotraj metodologije EU za spremljanje, ki je bila razvita za uporabo v sedanjem 
programskem obdobju.
60
Program Obzorje 2020 prinaša znatno povečanje raziskav na tem področju, kar zadeva sedmi okvirni program  
(7. OP). Čeprav neposredne primerjave celotnega programa niso mogoče, je del „Sodelovanje“ v 7. OP po ocenah 
v sedmih letih programa (2007–2013) prispeval za podnebne ukrepe 2,4 milijarde EUR, medtem ko je po zadnjih 
potrjenih podatkih ta prispevek samo v dveh letih (2014–2015) primerljivih „načrtovalnih“ delov programa Obzorje 
2020 znašal 3,2 milijarde EUR. Čeprav so torej trenutne številke nižje od prvotno načrtovane ravni porabe, vseeno 
pomenijo pozitiven znak zavezanosti Komisije.
Uvodi v „glavne“ delovne programe za obdobji 2014–2015 in 2016–2017 so zagotovili jasne podatke o odhodkih, 
povezanih s podnebnimi ukrepi, z ustreznimi sklici na razpise/teme, kjer je to primerno. V povezavi s tem so službe 
Komisije skrbno in redno spremljale vse teme delovnega programa Obzorje 2020 glede odhodkov, povezanih s pod -
nebnimi ukrepi, za merjenje napredka programa Obzorje 2020 pri doseganju načrtovane ravni porabe.
Akcijski načrt, ki je bil objavljen lani, daje dodatno spodbudo v tej smeri. Poleg tega sedanji postopek strateškega 
načrtovanja programov za obdobje 2018–2020 upošteva pomen vključevanja podnebnih ukrepov in povečanja 
odhodkov v zvezi s tem. Ko bo postopek strateškega načrtovanja programov dokončan, bo mogoče obravnavati več 
kvantitativnih vidikov za obdobje 2018–2020.
Odgovori Komisije 73
61
Prispevka pobud „od spodaj navzgor“ k podnebnim ukrepom ni mogoče določiti, dokler ne bodo izbrani posamezni 
projekti za financiranje, in se lahko spreminja iz leta v leto.
62
Komisija pozorno spremlja napredek tega kazalnika in ima še vedno nekaj manevrskega prostora. Do odobritve nas -
lednjih delovnih programov (približno jeseni 2017) bo imela Komisija posodobljene podatke in bo lahko natančneje 
opredelila stanje in potrebni proračun za obdobje 2018–2020. Vmesni pregled večletnega finančnega okvira (kot je 
opisano v odgovoru Komisije na odstavek 28) izrecno poudarja tudi elemente, ki bi lahko podprli nadaljnje vključe -
vanje podnebnih ukrepov v program Obzorje 2020.
63
Postopek strateškega načrtovanja programov za obdobje 2018–2020 je v teku in opredeljuje podnebne ukrepe kot 
pomembno prednostno nalogo. Ko bo postopek strateškega načrtovanja programov dokončan, bo mogoče obrav -
navati več kvantitativnih vidikov za obdobje 2018–2020, vključno z dodeljevanjem proračunskih sredstev za pod -
nebne ukrepe.
64
Akcijski načrt Komisije bi bilo treba dopolniti s „količinsko opredeljivimi cilji“. Vendar bi bil najboljši čas za to pri 
pripravi delovnih programov za obdobje 2018–2020, ki pa še ni končana.
65
Komisija potrjuje, da v prejšnjem večletnem finančnem okviru ni primerljivih podatkov glede porabe v zvezi s pod -
nebjem. Hkrati Komisija meni, da velik porast porabe za podnebne ukrepe v oceni Sodišča za nekatere programe 
(zlasti v odstavku 69) na splošno potrjuje obseg ocen Komisije na delovni ravni ob začetku večletnega finančnega 
okvira.
67
Komisija meni, da je glavna korist spremljanja odhodkov, povezanih s podnebnimi ukrepi, v proračunu EU podpora 
okolju prijazne zasnove varčevalnih ukrepov v programih EU. Zavedamo se, da primeri iz oddelka ne dajejo podlage 
za oblikovanje širših sklepov in lahko služijo samo za ponazoritev.
70
Komisija poudarja, da je cilj njenega pristopa k vključevanju podnebnih ukrepov v instrumente proračuna EU in da 
sprememba sestave porabe, povezane s podnebnimi ukrepi, odraža spremembe v prednostnih ciljih glede porabe 
sredstev v posameznih programih in vlogah različnih virov financiranja, ki so na voljo na nacionalni ravni.
Odgovori Komisije 74
71
Razlike glede porabe, povezane s podnebnimi ukrepi, v različnih nacionalnih programih so v veliki meri odraz pred -
nostnih nalog sektorja posamezne države, zato ne bi smele biti obravnavane kot znak večje ali manjše zavezanosti 
k podnebnim ukrepom.
75
Usmerjanje dejavnosti raziskav in inovacij na določene sektorje ali skupine (kot so nizkoogljično gospodarstvo) 
izrecno ni bilo predmet poglobljenih razprav pri načrtovanju programov. Za pogajanja o ciljih raziskav in inovacij je 
veljala predhodna pogojnost na področju pametne specializacije. Če bi Komisija ukrepala za močnejšo usmerjenost 
na podnebno področje v zvezi z raziskavami in inovacijami v operativnih programih v Nemčiji in Romuniji, bi bilo to 
v nasprotju z zakonsko določeno predhodno pogojnostjo strategij za pametno specializacijo, za katere je proces „od 
spodaj navzgor“ bistvenega pomena. Službe Komisije ugotavljajo, da so trajnostna energija in podnebni ukrepi med 
glavnimi prednostnimi nalogami teh strategij.
76
Komisija ugotavlja, da se lahko programi Evropskega socialnega sklada (ESS) odzivajo na vse spremembe povpraše -
vanja po zelenih znanjih spretnostih, kakor in kadar se pojavijo.
Skupni odgovor Komisije na odstavke od 77–79
Komisija ugotavlja, da prispevek vseh skladov ESI za podnebne ukrepe sicer presega 25 %, toda posamični prispevek 
vsakega sklada se nujno razlikuje glede na to, kako tesno so njegova osnovna poslanstva povezana s podnebnimi 
ukrepi. Za ESS je lahko ta prispevek le posreden, zlasti prek naložb v zelena znanja in spretnosti, ki so po drugi strani 
same tesno povezane z razvojem trgov dela in s tem s povpraševanjem.
Komisija ugotavlja, da se je sistem spremljanja prispevka ESS k podnebnim ukrepom v finančnem obdobju 2014–
2020 okrepil, zlasti z vključevanjem podnebnih ukrepov kot „sekundarne teme“ za spremljanje prispevka ESS.
Kljub temu Komisija priznava, da je prispevek ESS k podnebnim ukrepom mogoče bolje vrednotiti in bo proučila 
možnosti za to v prihodnosti.
81
Z zadnjo reformo SKP je bil obseg navzkrižne skladnosti podrobneje pregledan glede na dejstvo, ali je bilo mogoče 
zahteve nadzorovati, ali so bile naslovljene neposredno na kmete in ali so bile povezane s kmetijskimi dejavnostmi. 
Zaradi tega se je seznam dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev (GAEC) zmanjšal za več kot 50 % (s 15 na 7), predpi -
sane zahteve ravnanja (PZR) pa z 18 na 13.
Odgovori Komisije 75
82
Komisija se ne strinja z mnenjem, da neposredna plačila zelene komponente v veliki meri temeljijo na prejšnjih 
dobrih kmetijskih in okoljskih pogojih. Zahteve za površine z ekološkim pomenom in diverzifikacijo posevkov so 
nove, zaščita trajnih travnikov pa je bila močno okrepljena, na primer s popolno zaščito okoljsko občutljivih površin 
s trajnim travinjem in znižano stopnjo možnosti preoranja trajnega travinja.
Komisija prav tako meni, da imajo neposredna plačila zelene komponente močan učinek, ne le omejenega. Ta vpliv 
pravično odraža povezanost treh kmetijskih praks s podnebnimi spremembami. Zelene zahteve sicer res ne veljajo 
za vse kmete, toda razpoložljive informacije kažejo tudi, da zadevajo 72 % celotnih kmetijskih površin, kar je še 
toliko pomembnejše v zvezi s podnebnimi ukrepi.
84
Vključevanje podnebnih ukrepov ne zahteva, da mora vsaka posamezna regija/država članica okrepiti naložbe v bla -
žitev podnebnih sprememb ali prilagajanje nanje. Podnebne ukrepe je treba ustrezno upoštevati v analizi SWOT 
in opredelitvi potreb, ocenjujejo pa se glede na druge prednostne naloge. Osnova za primerjavo se je v teh dveh 
programskih obdobjih spremenila. Zlasti učinek gospodarske krize je na številnih področjih povzročil večjo potrebo 
po izboljšanju gospodarskih razmer v kmetijskem sektorju, ki ga je prizadela kriza. Zato stabilizacija odhodkov, 
povezanih s podnebnimi ukrepi (čeprav tega ni mogoče natančno količinsko opredeliti zaradi pomanjkanja ustrezne 
metodologije), ni negativen izid.
85
Za določitev meril za izbor so odgovorne države članice. Komisija je pripravila smernice o „potencialu za podnebne 
ukrepe v okviru EKSRP“, v katerem je tudi priporočilo za oblikovanje meril za izbor.
89
Cilj za prilagoditev ribolovnih zmogljivosti razpoložljivim virom prek finančne podpore ukrepom za upravljanje la-  
djevja je bilo delno dosežen v zadnjem programskem obdobju. To pojasnjuje zmanjšano podporo iz ESPR za ukrepe 
v zvezi s ladjevjem v primerjavi s prejšnjim obdobjem v okviru ESR.
Sklepne ugotovitve in priporočila
91
Komisija poudarja, da je bila zaveza za povečanje porabe, povezane s podnebnimi ukrepi, na vsaj 20 % proračuna 
EU, politična zaveza, namenjena za vključevanje podnebnih ukrepov v programe EU.
Odgovori Komisije 76
92
Komisija meni, da je bil na splošno dosežen pomemben napredek tako z vključevanjem podnebnih vprašanj v pro -
gram razvoja kot tudi z razvojem edinstvenega količinsko opredeljenega pristopa k vključevanju, ki zdaj zagotavlja 
pregledno osnovo.
Komisija ugotavlja, da se potencialni posamični prispevek vsakega sklada nujno razlikuje glede na to, kako tesno so 
njegova osnovna poslanstva povezana s podnebnimi ukrepi. Zato je neizogibno, da se sistemi, ki se uporabljajo za 
načrtovanje in spremljanje prispevka, razlikujejo od enega sklada do drugega.
Kljub temu pa Komisija meni, da je na splošno na dobri poti k uresničitvi cilja 20 %, hkrati pa priznava, da so po-  
trebna nadaljnja prizadevanja, kot je predstavljeno v vmesnem pregledu večletnega finančnega okvira.
93
Komisija poudarja, da je bil cilj 20 % objavljen kot del pristopa k vključevanju v proračun EU, ki je tudi sam element 
pristopa EU k odzivanju na naložbene potrebe v zvezi s podnebnimi spremembami (glej odgovor Komisije na 
odstavek 24).
Pristop k vključevanju v proračun EU kaže, da se EU zavzema za podnebne ukrepe in ima pri tem vodilno vlogo, tako 
kot vsa dejanja EU za boj proti podnebnim spremembam.
Komisija je ocenila napredek pri doseganju cilja 20 % v vmesnem pregledu večletnega finančnega okvira, kot je 
opisano v njenem odgovoru na odstavek 28.
94
Zdaj, ko so programski procesi dokončani, je Komisija v položaju, ko lahko konsolidira zanesljive podatke za poso -
dobljene ocene teh programov v zvezi s porabo za podnebne ukrepe, in je objavila stanje v vmesnem pregledu 
večletnega finančnega okvira. Če bi bil ta postopek izveden na podlagi podatkov za obdobje 2014–2016, bi temeljil 
na netočnih podatkih, kar bi lahko privedlo do napačnih razlag.
Vmesni pregled večletnega finančnega okvira vključuje oceno, da bo v obdobju 2014–2020 skupna poraba za pod -
nebne ukrepe dosegla nekaj več kot 200 milijard EUR. To ustreza približno 18,9 % za celotno obdobje finančnega 
programa.
95
Komisija poudarja, da je metoda EU za spremljanje porabe v zvezi s podnebjem pionirski količinsko opredeljen pri -
stop k spremljanju proračunske porabe. Zato obstajajo možnosti za dodatne izboljšave, čeprav je metodologija na 
splošno zanesljiva in pregledna.
Priporočilo 1 – Zanesljiva večletna konsolidacija
Komisija sprejema priporočilo glede izvedbe zanesljive večletne konsolidacija za ugotovitev, ali so načrtovani 
odhodki, povezani s podnebnimi ukrepi, na dobri poti, da dosežejo cilj 20 %, in meni, da je to opravljeno v vmesnem 
pregledu večletnega finančnega okvira. Komisija namerava še naprej letno spremljati napredek v okviru priprave 
letnih predlogov proračunov.
Odgovori Komisije 77
Priporočilo 2 – Celovit okvir za poročanje  
(a)
Komisija delno sprejema to priporočilo.
Komisija se strinja, da se v zadevnih letnih poročilih o dejavnostih, kjer je to primerno, prikažejo pomembni vidiki in 
napredek v zvezi s podnebnimi ukrepi. Novo letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja (AMPR) povzema 
(oddelek 1) smotrnost izvrševanja proračuna EU na podlagi najnovejših razpoložljivih podatkov o rezultatih, dose -
ženih s proračunom EU. To poročilo izhaja iz informacij iz letnih poročil o dejavnostih, proračunskih poročil o pro -
gramih in drugih virov, kot so poročila o ocenjevanju in izvajanju programov EU. Poročilo vsebuje kratek povzetek, 
medtem ko je podrobnejše poročanje o ciljih in napredku programov glede na kazalnike na voljo v letnih poročilih 
o dejavnostih in v poročilih o programih.
Komisija ne sprejema priporočila za poročanje o finančnih instrumentih v okviru spremljanja proračunskih prizade -
vanj za doseganje cilja 20 %.
(b)
Komisija ugotavlja, da je to priporočilo naslovljeno na države članice.
(c)
Komisija ne sprejema priporočila. Čeprav si komisija prizadeva za večjo razčlenjenost podatkov, so učinki takih 
dodatnih upravnih obremenitev za Komisijo in države članice nejasni. Komisija bo proučila možnost razlikovanja 
med blažitvijo in prilagajanjem, če se metodologija v prihodnosti spremeni, in poudarja, da sta oba vidika med 
seboj tesno povezana.
96
Komisija soglaša, da so potrebna nadaljnja prizadevanja za vključevanje podnebnih ukrepov v programe EU. 
Politični cilj 20 % je bil objavljen za spodbujanje vključevanja podnebnih ukrepov (glej tudi odgovor Komisije na 
odstavek 25). Komisija meni, da je takšna prilagodljivost glede cilja 20 % primerna za razvoj inovativnega pristopa 
k vključevanju podnebnih ukrepov in spremljanju porabe, povezane s podnebnimi ukrepi. EU si pri vključevanju 
podnebnih ukrepov prizadeva vključiti podnebne vidike v vse politike in uporablja cilj 20 % za spodbujanje vključe -
vanja podnebnih ukrepov.
Komisija je ocenila napredek pri doseganju cilja 20 % v vmesnem pregledu večletnega finančnega okvira, kot je 
opisano v njenem odgovoru na odstavek 28.
Priporočilo 3 – Ocena potreb na področju podnebnih sprememb
Komisija delno sprejema to priporočilo.
Komisija se strinja, da bo preučila potrebe glede podnebnih sprememb in možnost dodajanja različnih področij, ko 
bo predlagala nov skupni politični cilj. Komisija ne sprejema načrtovanja posebnih prispevkov za vsako področje ali 
program.
Odgovori Komisije 78
97
Komisija meni, da je bil glede vključevanja podnebnih ukrepov v proračun EU dosežen znaten napredek in da je 
metodologija EU pregledna in ustreza svojemu namenu.
Komisija se sklicuje na svoj odgovor na odstavek 29 glede narave porabe za podnebne ukrepe v različnih instru -
mentih. Opozarja, da se pravna besedila razlikujejo glede političnega cilja vključevanja podnebnih ukrepov, ki je 
v več primerih uveden kot politični cilj v preambuli, ne pa kot pravno zavezujoč cilj. Glej tudi odgovor Komisije na 
odstavka 25 in 26.
Komisija je predstavila svoje napovedi za porabo v zvezi s podnebnimi ukrepi do leta 2020 v vmesnem pregledu 
večletnega finančnega okvira.
98
Pristop EU k vključevanju podnebnih ukrepov temelji na mednarodni praksi in je razvil količinsko opredeljeno meto -
dologijo, ki uravnoveša upravno breme in zanesljivost podatkov.
Komisija je seznanjena z izračuni Sodišča na podlagi drugih metod za spremljanje odhodkov, povezanih s podneb -
nimi ukrepi, vendar ne meni, da bi bilo treba tem metodam dati prednost pred inovativnim in podrobnim pristopom 
k vključevanju podnebnih ukrepov, ki je bil dogovorjen na ravni EU.
99
Komisija priznava, da pri sedanji metodologiji obstaja možnost precenjenosti in podcenjenosti nekaterih elementov 
porabe v zvezi s podnebnimi ukrepi. Hkrati menimo, da sklop načel, ki jih je leta 2015 postavila skupina mednarod-  
nih organizacij za pomoč za spremljanje svojih dejavnosti pomoči za blažitev podnebnih sprememb, ni ustrezno 
izhodišče za pristop, ki je bil dogovorjen na ravni EU. Metoda, ki jo je uporabila Komisija, je zanesljiva, pripravljena je 
bila na pregleden in usklajen način ter je bila predložena Evropskemu parlamentu in Svetu.
Komisija ocenjuje celoten podnebni prispevek obeh skladov SKP na podlagi zanesljive metodologije, o kateri so vse 
podrobnosti navedene v poročilih o programih, ki spremljajo njen osnutek proračuna.
Komisija verjame, da učinek neposrednih plačil za zeleno komponento pravično odraža povezanost treh kmetijskih 
praks s podnebnimi spremembami. Glede neposrednih plačil za nezeleno komponento pa je mogoče njihovo korist 
za podnebne ukrepe oceniti v povezavi z navzkrižno skladnostjo z uporabo kazalnika iz Ria 40 % za delež 20 % 
neposrednih plačil za nezeleno komponento. Kot pri vsakem drugem izračunu je to približek, ki temelji na sistemu 
kazni za kršitve navzkrižne skladnosti. Toda Komisija verjame, da podnebni vpliv neposrednih plačil za nezeleno 
komponento v višini 8 % ni precenjen, če upoštevamo koristi navzkrižne skladnosti in neposrednih plačil za pod-  
nebje. Ta izračun v celoti izraža načelo konzervativnosti.
100
Komisija ocenjuje celoten podnebni prispevek obeh skladov SKP na podlagi zanesljive metodologije, o kateri so vse 
podrobnosti navedene v poročilih o programih, ki spremljajo njen osnutek proračuna.
Odgovori Komisije 79
Priporočilo 4 – Popraviti previsoke ocene
Komisija delno sprejema to priporočilo. Metodologija spremljanja mora ostati stabilna med sedanjim večletnim 
finančnim okvirom zaradi predvidljivosti, doslednosti in preglednosti. Vendar bo Komisija proučila načine za izbolj -
šanje metodologije spremljanja odhodkov za EKSRP za programsko obdobje po letu 2020, ne da bi se povečalo 
upravno breme.
101
Akcijski načrt Komisije bo dopolnjen s podrobnejšimi, količinsko opredeljivimi cilji. Vendar bi bil najprimernejši čas 
za to pri pripravi delovnih programov za obdobje 2018–2020, ki pa še ni končana.
102
Komisija priznava, da so potrebna nadaljnja prizadevanja v več programih za izboljšanje vključevanja, vendar meni, 
da posebni akcijski načrti za povečanje porabe za podnebne ukrepe ne bi imeli dodane vrednosti.
Priporočilo 5 – Priprava akcijskih načrtov
Komisija delno sprejema to priporočilo.
Komisija bo ocenila priložnosti za povečanje pomena podnebnih vprašanj v vmesnem pregledu izvajanja posame -
znih programov in politik, kakor je navedeno v vmesnem pregledu večletnega finančnega okvira. Dokler niso znani 
rezultati teh pregledov, bo Komisija razmislila o korektivnem ukrepanju. Uvajanje posameznih akcijskih načrtov ne 
bi bilo primerno, saj posamezni programi že opredeljujejo postopke za določanje prednostnih nalog, kar je odvisno 
od načina upravljanja.
103
Komisija meni, da je bilo spremljanje odobritev za sprejem obveznost nujen prvi korak k boljši vključitvi podneb -
nih ukrepov v proračun EU in da daje razumen približek, ki uravnoveša upravno breme dodatne ravni spremljanja. 
Trenutne ocene so dejansko opravljene na podlagi načrtovanih odhodkov (predlog proračuna), vendar so poso -
dobljene na podlagi dejanskega izglasovanega proračuna in pisnih predlogov spremembe. Komisija bo ocenila 
stroškovno učinkovitost zagotavljanja naknadnih ocen, ki temeljijo na dejanskih obveznostih. Toda izračuni na 
podlagi dejanskih plačil bi ustvarili dodatno upravno breme, saj se lahko plačila izvajajo več let in so lahko predmet 
finančnih popravkov. Komisija pa lahko poda oceno, saj približno 97 % odobritev za prevzem obveznosti postanejo 
odobritve plačil.
Komisija se strinja, da je treba okrepiti osredotočenost na rezultate porabe sredstev EU. Vendar pa sedanji okvir 
uspešnosti, ki ga določi zakonodajalec, zagotovi kazalnike, povezane s podnebjem, le za del porabe in teh kazalni -
kov ni mogoče združevati na ravni proračuna EU. Pridobljene izkušnje bodo upoštevane pri oblikovanju okvira za 
ocenjevanje smotrnosti naslednjega večletnega finančnega okvira.
Odgovori Komisije 80
Priporočilo 6 – Razvoj kazalnikov za spremljanje dejanske porabe za podnebne ukrepe 
in s tem povezanih rezultatov  
(a)
Komisija ne sprejema priporočila za oblikovanje novega sistema za spremljanje na tej stopnji. To bi vodilo do 
povečanja upravnega bremena držav članic, kar ni bilo predvideno v okviru sedanjih predpisov in ni bilo vključeno 
v sporazume o partnerstvu in operativne programe. Komisija bo še naprej uporabljala uvedene sisteme spremljanja, 
ki zagotavljajo tudi podatke o odhodkih.
(b)
Komisija sprejema to priporočilo in ga bo izvajala, kot je razloženo v nadaljevanju.
Okrepila in izboljšala bo primerljivost kazalnikov rezultatov, povezanih s podnebnimi ukrepi, na vseh proračunskih 
področjih EU in bo proučila možnosti, da se v naslednjem večletnem finančnem okviru določijo kazalniki rezultatov, 
povezanih s podnebnimi ukrepi, za oceno prispevka proračuna EU k podnebnim ukrepom, zlasti za ocenjevanje 
emisij toplogrednih plinov in njihovega zmanjšanja zaradi ukrepov, ki jih financira EU.
(c)
Komisija sprejema to priporočilo, ki je po njenem mnenju izvedeno, kot je razloženo v nadaljevanju.
Še naprej bo dejavno spodbujala izmenjavo dobrih praks tudi na posebnem področju kazalnikov rezultatov, pove -
zanih s podnebnimi ukrepi. Tako na primer strokovna skupina za spremljanje in ocenjevanje za SKP že zagotavlja 
forum za izmenjavo dobrih praks v zvezi z ocenjevanjem SKP , vključno s takšnimi kazalniki.
105
Usmerjanje dejavnosti raziskav in inovacij na določene sektorje ali skupine (kot so nizkoogljično gospodarstvo) 
izrecno ni bilo predmet poglobljenih razprav pri načrtovanja programov. Za pogajanja o ciljih raziskav in inovacij je 
veljala predhodna pogojnost na področju pametne specializacije. Če bi Komisija ukrepala za močnejšo usmerjenost 
na podnebno področje v zvezi z raziskavami in inovacijami v operativnih programih, bi bilo to v nasprotju z regu -
lativnimi zahtevami, zlasti glede na dejstvo, da so strategije pametne specializacije proces „od spodaj navzgor“. 
V tem okviru obstaja težnja, da bodo naložbe v raziskave in inovacije na področjih energije iz obnovljivih virov in 
nizkoogljične družbe verjetno znatno višje, kot so določene v programih in prvotno ugotovljene z metodologijo 
spremljanja.
106
Komisija poudarja, da je prispevek ESS k podnebnim ukrepom lahko le posreden, zlasti prek naložb v zelena znanja 
in spretnosti, ki so po drugi strani same tesno povezane z razvojem trgov dela in s tem s povpraševanjem, zato bo 
dejanski delež ESS pri odhodkih, povezanih s podnebnimi ukrepi, znan šele po izvedbi programov.
Komisija meni, da lahko delež ESS pri odhodkih, povezanih s podnebnimi ukrepi, kot je določen na podlagi infor -
macij, ki so jih sporočile države članice v operativnih programih ESS, tako prinese prenizko oceno pričakovanega 
prispevka ESS za podnebne ukrepe v obdobju 2014–2020.
Komisija se sklicuje na svoj odgovor na odstavke 77–79.
Odgovori Komisije 81
107
Reforma SKP je privedla do znatnega povečanja financiranja podnebnih ukrepov v primerjavi z obdobjem 
2007–2013.
108
Komisija se ne strinja z mnenjem, da ekologizacija neposrednih plačil v praksi v veliki meri temelji na obstoječih 
kmetijskih praksah. Namesto tega Komisija meni, da bo uvedba ekologizacije znatno prispevala k dodatnim pod -
nebnim ukrepov. Zahteve za površine z ekološkim pomenom in diverzifikacijo posevkov so dejansko nove, zaščita 
trajnih travnikov pa je bila močno okrepljena, na primer s popolno zaščito okoljsko občutljivih površin s trajnim 
travinjem in znižano stopnjo možnosti preoranja trajnega travinja.
Plačevanje za zeleno komponento je de facto  zvišalo osnovo, od katere naprej se lahko plačuje za okoljske prakse 
kot del programov razvoja podeželja. Plačila za vrste dejavnosti, načrtovana v okviru kmetijsko-okoljskih podnebnih 
ukrepov, je mogoče izvajati le za obveznosti in zahteve, ki presegajo obveznosti za zeleno komponento. To pomeni 
boljše okoljske in podnebne rezultate.
109
V letnih poročilih držav članic o izvajanju je večji poudarek namenjen spremljanju porabe ESPR v zvezi s podneb -
nimi ukrepi. Glej odgovor Komisije na odstavek 43.
Priporočilo 7 – Preučitev vseh mogočih priložnosti in zagotavljanje resničnega premika 
v smeri podnebnih ukrepov  
(a)
Komisija delno sprejema to priporočilo v istem smislu kot glede priporočila 5, tj. da bo opredelila področja s pre -
malo izkoriščenim potencialom in preučila priložnosti in ukrepe za povečanje pomena podnebnih ukrepov v svojih 
programih porabe v njihovih posameznih vmesnih pregledih. Vendar ne bo razvila posebnih akcijskih načrtov na 
področju porabe za podnebne ukrepe za posamezne programe.
(b)
Komisija ne sprejema tega priporočila. Spreminjanje večletnega finančnega načrtovanja na tej stopnji v programih 
ESI, ki se upravljajo na podlagi deljenega upravljanja, s finančnimi strukturami, ki so določene z vnaprej dodeljenimi 
zneski, ni ne praktično ne izvedljivo. Prav tako v tem programskem obdobju nista izvedljiva razvoj in prilagajanje 
novih podnebnih ukrepov v zakonodajnem okviru (npr. ESPR).
Obenem bo Komisija proučila možnosti za okrepitev vključevanja podnebnih ukrepov v vmesnih pregledih posa-  
meznih programov.

KAKO DO PUBLIKACIJ EVROPSKE UNIJE
Brezplačne publikacije:
  en izvod:  
na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  več kot en izvod ter plakati in zemljevidi:  
pri predstavništvih Evropske unije (http://ec.europa.eu/represent_sl.htm), 
pri delegacijah v državah, ki niso članice EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sl.htm),  
pri službi Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sl.htm) ali  
s klicem na telefonsko številko 00 800 6 7 8 9 10 11 (brezplačna številka za celotno EU) (*).
(*)  Informacije so brezplačne, kakor tudi večina klicev (nekateri operaterji, telefonske govorilnice ali hoteli lahko klic zaračunajo).
Publikacije, ki so naprodaj:
 na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Dogodek Datum
Sprejetje revizijskega memoranduma / začetek revizije 14.10.2015
Osnutek poročila uradno poslan Komisiji (ali drugemu revidirancu) 2 2.7. 2016
Sprejetje končnega poročila po razčiščevalnem postopku 26.10.2016
Prejeti uradni odgovori Komisije (ali drugega revidiranca) v vseh jezikih 14.11.2016
EU se je v odziv na podnebne spremembe in z njimi 
povezane velike potrebe po naložbah odločila, da bo vsaj 
20 % proračuna za obdobje 2014–2020 porabila za ukrepe 
v zvezi s podnebnimi spremembami. Sodišče je ugotovilo, 
da je delo, ki poteka, ambiciozno in da je bil na splošno 
dosežen napredek. Vendar obstaja resno tveganje, da 
20-odstotni cilj brez dodatnega prizadevanja ne bo 
dosežen. Zaradi prizadevanj za dosego cilja je postalo 
financiranje podnebnih ukrepov iz Evropskega sklada  
za regionalni razvoj in Kohezijskega sklada obsežnejše  
in bolje usmerjeno. Pri Evropskem socialnem skladu ter  
na področjih kmetijstva, razvoja podeželja in ribištva pa 
kljub temu ni bilo nobenega večjega premika v smeri 
podnebnih ukrepov.
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE