6.Grčija je vlogo vložila na podlagi meril za pomoč iz člena 4(1)(a) uredbe o ESPG, ki zahteva najmanj 500 delavcev, ki so postali presežni v referenčnem obdobju štirih mesecev v podjetju v državi članici, vključno z delavci, ki so postali presežni pri dobaviteljih in proizvajalcih v poproizvodni fazi, ter/ali samozaposlenimi osebami, ki so opustile dejavnost.

5.Vloga se nanaša na 557 delavcev, ki so postali presežni v podjetju Supermarket Larissa ABEE. To podjetje deluje v gospodarskem sektorju, razvrščenem v oddelek 47 NACE Revizija 2 (Trgovina na drobno, razen z motornimi vozili). Do odpustov v podjetju Supermarket Larissa je prišlo v regijah na ravni NUTS 2 Κεντρική Μακεδονία (Osrednja Makedonija) (EL12) in Θεσσαλία (Tesalija) (EL14).

4.Grčija je vlogo EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa vložila 26. novembra 2015, tj. v dvanajstih tednih od datuma, ko so bila izpolnjena merila za pomoč iz člena 4 uredbe o ESPG. Komisija je prejem vloge potrdila 1. decembra 2015 in od Grčije zahtevala dodatne informacije 10. decembra 2015, tj. v roku dveh tednov od datuma vložitve vloge. Dodatne informacije so bile predložene v šestih tednih od datuma zahtevka. Komisija mora oceno skladnosti vloge s pogoji za finančni prispevek zaključiti v 12 tednih od prejema popolne vloge; ta rok se izteče 14. aprila 2016.

1.Pravila o finančnih prispevkih iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) so določena v Uredbi (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (v nadaljnjem besedilu: uredba o ESPG).

21.Zaradi upada kupne moči grških gospodinjstev po padcu grškega gospodarstva od začetka gospodarske in finančne krize se je povpraševanje po proizvodih, tudi osnovnih potrebščinah, zmanjšalo. Leta 2015, po petletnem zaporednem padanju, je bil obseg trgovine na drobno z živili, pijačami in tobačnimi izdelki za več kot 30 % manjši od obsega v letu 2008, tj. ob začetku krize.

20.Leta 1986 je skupina manjših trgovin z živili v okrožju Larissa ustanovila zadrugo (Supermarket Larissa). Zadruga je hitro rasla in odpirala nove trgovine z vključevanjem novih delavcev lastnikov. Nazadnje je podjetje obsegalo 42 trgovin s 600 delavci med zaposlenimi in delavci lastniki. Uspešen razvoj zadruge je prekinila gospodarska in finančna kriza.

19.Po podatkih grških organov sta razloga za te odpuste stečaj in zaprtje družbe. Razloga, ki sta podjetje privedla do stečaja, sta v glavnem naslednja: (1) zmanjšanje razpoložljivih dohodkov gospodinjstev zaradi povečanja davčne obremenitve, zmanjšanja plač (zasebnih in javnih uslužbencev) in porasta brezposelnosti, kar je povzročilo velikanski upad kupne moči; (2) občutno zmanjšanje posojil podjetjem in posameznikom zaradi pomanjkanja denarja v grških bankah. Po navedbah grške centralne banke je bila letna stopnja rasti posojil, odobrenih gospodinjstvom in podjetjem (razen finančnim podjetjem), od leta 2010 negativna zaradi pomanjkanja sredstev v grških bankah.

Dogodki, ki so povzročili odpuste in opustitev dejavnosti

18.Doslej je bilo za maloprodajni sektor vloženih še pet drugih vlog ESPG, ki so prav tako temeljile na svetovni finančni in gospodarski krizi.

16.V obdobju 2009–2015 je bil kazalnik zaupanja potrošnikov (tehtani odstotek pozitivnih in negativnih odgovorov) negativen. Kazalnik se je močno poslabšal v prvih treh letih (–46 (2009), –63 (2010), –74(2011)) in svoj najslabši rezultat dosegel leta 2012 (–75). Potrošnikom se je od takrat povrnilo zaupanje in kazalnik je znova skoraj pridobil vrednosti iz leta 2009: (–49 za obdobje od 2014 do 2015).

15.Po študiji INE-GSEE, objavljeni julija 2014, so trije od štirih delavcev ali zaposlenih izjavili, da se je njihov dohodek v letu 2014 zaradi znižanja plač zmanjšal v primerjavi s prejšnjim letom. Poleg tega je 38 % vprašanih, ki so menili, da se bodo njihove plače v naslednjem četrtletju ponovno zmanjšale, svoje stroške ustrezno zmanjšalo.

14.Neposredna posledica nižjih dohodkov je bil upad potrošnje. V letu 2009 je upad potrošnje v gospodinjstvih v Grčiji zajel enak negativni trend kot v EU-27. V letih 2010, 2011 in 2013 je prišlo do oživitve potrošnje v gospodinjstvih na ravni EU- 27. Potrošnja v gospodinjstvih v Grčiji upada od začetka finančne in gospodarske krize, številke pa so v obdobju od 2008 do 2013 vsako leto slabše.

13.Od leta 2008 je na tisoče podjetij prenehalo opravljati dejavnost in zaprlo svoja vrata, njihovi zaposleni so bili odpuščeni, na tisoče samozaposlenih oseb pa je prenehalo opravljati svojo dejavnost, kar je prispevalo k že omenjenemu velikemu povečanju brezposelnosti.

12.Poleg tega je grška vlada za reševanje odplačila zunanjih dolgov od leta 2008 sprejemala nepriljubljene ukrepe, kot so povečanje davčnih stopenj, racionalizacija javnih izdatkov in znižanje plač javnih uslužbencev. Plače v zasebnem sektorju so se znižale tudi z namenom povečanja konkurenčnosti grškega gospodarstva.

10.Da bi Grčija dokazala povezavo med odpusti ter svetovno finančno in gospodarsko krizo, kot je obravnavana v Uredbi (ES) št. 546/2009, trdi, da je bilo grško gospodarstvo šest let zapored v globoki recesiji (od 2008 do 2013). Po podatkih grškega statističnega urada ELSTAT se je grški BDP od leta 2008 zmanjšal za 25,7 odstotne točke, javna poraba za 21 odstotnih točk in potrošnja v gospodinjstvih za 32,3 odstotne točke, medtem ko se je brezposelnost povečala za 19 odstotnih točk.

2. Sprejem in registracija. Prvi ukrep za vse udeležence (delavce in mlade, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo) vključuje informacije o razpoložljivih storitvah in usposabljanjih ter zahtevah glede spretnosti in usposabljanja.

1. Informacije za mlade, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo. V nasprotju z delavci, ki bodo prejeli pomoč in so že opredeljeni (nekdanji delavci in delavci lastniki Supermarketa Larissa), je treba mlade, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo in bodo prejeli pomoč, še opredeliti. Med drugimi merili za izbiro ciljnih mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, bodo grški organi uporabili merila, usklajena z merili iz grškega izvedbenega načrta Jamstvo za mlade (tj. mladi, ki jim grozi izključenost, raven dohodka gospodinjstev, stopnja izobrazbe, trajanje brezposelnosti itd.), in razpis za prijavo interesa. V ta namen nameravajo začeti informacijske kampanje, usmerjene na mlade, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo.

28.Poleg tega bo Grčija zagotovila prilagojene storitve, sofinancirane s sredstvi iz ESPG, za do 543 mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo (NEET) in so na dan vložitve vloge mlajši od 30 let, saj so odpusti iz odstavka 5 v regijah na ravni NUTS 2 Θεσσαλία (Tesalija) (EL14) in Κεντρική Μακεδονία (Osrednja Makedonija) (EL12), ki sta upravičeni v okviru pobude za zaposlovanje mladih.

25.Poleg tega so dolgovi Supermarketa Larissa do tretjih oseb ocenjeni na približno 33,5 milijona EUR. To naj bi zlasti prizadelo dobavitelje supermarketa, kar bi povzročilo večfazne stečaje in dodatne odpuste.

24.Grški organi trdijo, da bodo odpusti v Supermarketu Larissa še poslabšali stopnjo brezposelnosti, ki se je že poslabšala zaradi gospodarske in finančne krize in se zdi posebej občutljiva. Grčija ima najvišjo stopnjo brezposelnosti v državah članicah EU in peto najvišjo na svetu.

23.Da bi se podjetje prilagodilo razmeram na trgu, je uporabilo nekatere varčevalne ukrepe, kot so znižanje plač (–30 %), ponovno pogajanje o najemih, prestavljanje datumov zapadlosti računov, ponudba cenejših izdelkov, zmanjšanje operativnih stroškov (npr. s skrajšanjem obdobja razsvetljave v trgovinah) itd. Vendar pa podjetje ni moglo premostiti svoje izgube in je nazadnje v drugem četrtletju leta 2014 moralo zapirati trgovine eno za drugo. Do zaprtja podjetja in odpustov, ki so temu sledili, je nazadnje prišlo leto pozneje (v drugem četrtletju leta 2015), ko je sodišče odločilo o stečaju na zahtevo dobavitelja Supermarketa Larissa.

3. Dokument z osebnimi podatki in delovnimi izkušnjami. S tem ukrepom se delavcem in mladim, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, pomaga opredeliti lastne prednosti in slabosti ter možnosti v povezavi z njihovimi interesi ter izdelati realističen poklicni načrt. Na podlagi teh ocen se sestavi dokument z osebnimi podatki in delovnimi izkušnjami, individualnim načrtom in akcijskim načrtom.

4. Podpora pri iskanju zaposlitve ter poklicno svetovanje. To vključuje: (1) usposabljanje iz horizontalnih vprašanj, kot so razvoj socialnih spretnosti, prilagajanje na nove razmere, odločanje; (2) pomoč pri iskanju zaposlitve, vključno z informacijami o razpoložljivih delovnih mestih, aktivnim pregledovanjem lokalnih in regionalnih zaposlitvenih priložnosti, tehnikami iskanja zaposlitve in usposabljanjem o pisanju življenjepisa in motivacijskega pisma ter načinih priprave na razgovor za službo; (3) poklicno svetovanje: svetovalci bodo odpuščenim delavcem in mladim, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, zagotovili poklicno svetovanje ter jih opozarjali na posamezna razpisana delovna mesta.

5. Informiranje in svetovanje za pridobitev zaposlitve. Svetovalci bodo prav tako spremljali delavce in mlade, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, med izvajanjem njihovih poti usposabljanja in individualnih načrtov ponovnega vključevanja v zaposlitev. Udeleženci, ki jih zanima ustanovitev podjetja, bodo prejeli splošno podporo in svetovanje za podjetništvo v okviru tega ukrepa poklicnega svetovanja.

6. Spremljanje. To zagotavlja spremljanje udeležencev v šestih mesecih po koncu izvajanja ukrepov. Ta dejavnost se bo izvajala na stroške države članice.

–Usposabljanje, prekvalifikacija in poklicno usposabljanje. V okviru tega ukrepa bo delavcem in mladim, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, zagotovljeno poklicno usposabljanje, ki ustreza njihovim potrebam, kot so bile opredeljene med dejavnostmi poklicnega svetovanja, ter na področjih in v sektorjih z dobrimi možnostmi za razvoj, ki ustrezajo priznanim potrebam na trgu dela. Usposabljanja se lahko dopolnijo tudi s pripravništvi.

–Prispevek za ustanovitev podjetja. Delavci ali mladi, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, ki bodo ustanovili lastno podjetje, bodo prejeli prispevek v višini do 15 000 EUR za kritje ustanovitvenih stroškov. V Grčiji je ena največjih težav, s katero se srečujejo podjetniki pri ustanavljanju podjetij, dostop do financiranja. Banke zaradi pomanjkanja denarja odklonijo večino zahtev po posojilih. Ta ukrep je namenjen spodbujanju podjetništva s to finančno podporo. Prispevek bo izplačan v obrokih po doseganju nekaterih mejjnikov kot so izdelava poslovnega načrta, registracija podjetja itn. Glede na izkušnje, ki jih ima znatno število upravičencev kot članov/delavcev lastnikov zadruge, grški organi menijo, da je zelo verjetno, da bodo nekatera nova podjetja organizirana kot socialne zadruge in bi bila torej v skladu z grškim pravom upravičena do pomoči s področja socialnega gospodarstva in socialnega podjetništva.

–Nadomestilo za udeležbo in usposabljanje. Za kritje stroškov, ki nastanejo pri udeležbi v ukrepu poklicnega svetovanja, bodo upravičenci prejeli 50 EUR za vsak dan udeležbe. Med usposabljanjem znaša nadomestilo 6 EUR na uro.

–Nadomestilo za mobilnost. Delavci ali mladi, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, ki sprejmejo zaposlitev, zaradi katere morajo spremeniti kraj stalnega prebivališča, bodo prejeli pavšalni znesek v višini 2 000 EUR za kritje nujnih izdatkov.

31.Tukaj opisani predlagani ukrepi so aktivni ukrepi na trgu dela v okviru upravičenih ukrepov iz člena 7 uredbe o ESPG. Ti ukrepi ne nadomeščajo pasivnih ukrepov socialne zaščite.

32.Grčija je poslala zahtevane informacije o ukrepih, ki so za zadevno podjetje obvezni v skladu z nacionalno zakonodajo ali kolektivnimi pogodbami. Potrdili so, da finančni prispevek iz ESPG ne bo nadomestil takšnih ukrepov.

Ocena proračuna

33.Predvideni skupni stroški so 10 780 000 EUR, kar vključuje izdatke za prilagojene storitve v višini 10 530 000 EUR in izdatke za pripravo, upravljanje, širjenje informacij in obveščanje javnosti ter nadzor in poročanje v višini 250 000 EUR.

34.Skupni zaprošeni finančni prispevek iz ESPG znaša 6 468 000 EUR (60 % skupnih stroškov).





Ukrepi Predvideno število udeležencev Predvideni stroški na udeleženca

(v EUR) Predvideni skupni stroški (v EUR) Prilagojene storitve (ukrepi na podlagi člena 7(1)(a) in (c) uredbe o ESPG) Poklicno svetovanje 1 100 1 250 1 375 000 Usposabljanje, prekvalifikacija in poklicno usposabljanje 1 100 2 690 2 960 000 Prispevek za ustanovitev podjetja 200 15 000 3 000 000 Vmesni seštevek (a): Odstotek svežnja prilagojenih storitev – 7 335 000 (69,66 %) Nadomestila in spodbude (ukrepi na podlagi člena 7(1)(b) uredbe o ESPG) Nadomestilo za udeležbo 1 100 1 250 1 375 000 Nadomestilo za usposabljanje 900 1 800 1 620 000 Nadomestilo za mobilnost in prispevek za potne stroške 100 2 000 200 000 Vmesni seštevek (b): Odstotek svežnja prilagojenih storitev – 3 195 000 (30,34 %) Ukrepi na podlagi člena 7(4) uredbe o ESPG 1. Priprava – 40 000 2. Upravljanje – 110 000 3. Širjenje informacij in obveščanje javnosti – 50 000 4. Nadzor in poročanje – 50 000 Vmesni seštevek (c): Odstotek skupnih stroškov 250 000 (2,32 %) Skupni stroški (a + b + c): – 10 780 000 Prispevek ESPG (60 % skupnih stroškov) – 6 468 000

35.Stroški ukrepov, ki so v zgornji preglednici opredeljeni kot ukrepi na podlagi člena 7(1)(b) uredbe o ESPG, ne presegajo 35 % skupnih stroškov usklajenega svežnja prilagojenih storitev. Grčija je potrdila, da so ti ukrepi odvisni od dejavnega sodelovanja ciljnih prejemnikov pri iskanju zaposlitve ali usposabljanju.

36.Grčija je potrdila, da stroški naložb za samozaposlitev, ustanavljanje podjetij in delavske prevzeme ne bodo presegli 15 000 EUR na prejemnika.

Obdobje upravičenosti izdatkov

37.Grčija je prilagojene storitve ciljnim delavcem in mladim, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, začela zagotavljati 26. februarja 2016. Izdatki za ukrepe za delavce bodo torej upravičeni do finančnega prispevka iz ESPG od 26. februarja 2016 do 26. februarja 2018, medtem ko bodo izdatki za ukrepe za mlade, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, upravičeni do finančnega prispevka iz ESPG od 26. februarja 2016 do 31. decembra 2017.

38.Upravni izdatki Grčije za izvajanje ESPG so se začeli 26. februarja 2016. Izdatki za pripravo, upravljanje, širjenje informacij in obveščanje javnosti ter nadzor in poročanje so torej upravičeni do finančnega prispevka iz ESPG od 26. februarja 2016 do 26. avgusta 2018.

Dopolnjevanje ukrepov, ki se financirajo z nacionalnimi sredstvi ali sredstvi Unije