SL    SL SL 
SL    SL  EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 6.4.2011 
COM(2011) 180 kon č. 
SPOROČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU  PARLAMENTU, EVROPSKEMU 
EKONOMSKO-SOCIALNEMU OD BORU IN ODBORU REGIJ 
Pristop politike Evropske unije k Sv etovni konferenci o radiokomunikacijah 
Mednarodne telekomunikacijske zveze leta 2012 
(WRC-12) 
(Besedilo velja za EGP)  
SL 2   SL KAZALO 
1. Evropske in svetovne razsežnosti politike spektra....................................................... 3 
2. Evropske priprave na konferenco WRC-12 ................................................................. 4 3. Predlagane politi čne orientacije za WRC-12 ............................................................... 4 
4. Enotnost delovanja držav članic in EU ...................................................................... 10 
5. Sklepna ugotovitev..................................................................................................... 11 
SL 3   SL 1. EVROPSKE IN SVETOVNE RAZSEŽNOSTI POLITIKE SPEKTRA  
Namen tega sporo čila je obvestiti Evropski pa rlament in Svet o tistih to čkah dnevnega reda 
prihodnje svetovne konference o radiokomunikacija h (WRC-12), ki so pomembne za politike 
Evropske unije. Predlaga tudi skupne politi čne cilje, za katere bi si  bilo treba prizadevati. 
Strateška in usklajena polit ika spektra je pomembno orodje,  ki podpira sodobno informacijsko 
družbo in olajšuje dosego širokega niza ciljev po litike. V skladu s tem je Evropska digitalna 
agenda1, ki je ena od vodilnih pobud strategije EU 2020, dolo čila usklajeno politiko spektra 
kot ključni element pri doseganju na ših ciljev glede gospodarske  rasti in inovativnosti, z 
namenom zagotoviti vsej Evropi hitr i širokopasovni dostop do interneta. 
Na podlagi svojega priznavanja pomena radijskega  spektra sta Evropski parlament in Svet v 
Direktivi 2002/21/ES z dne 7. marca 2002 o sk upnem regulativnem okviru za elektronska 
komunikacijska omrežja in storitve2 (v nadaljnjem besedilu: okvirna direktiva) vzpostavila 
določbe, v skladu s katerimi naj Komisija predlaga program politike radijskega spektra za 
uokvirjenje razvoja politike spektra3 v Evropski uniji. To je še poudarjeno z novo dolo čbo4, ki 
zahteva, da se upošteva Pravilnik o radi okomunikacijah Mednarodne telekomunikacijske 
zveze (ITU – International Telecommunication Union), s čimer je jasno dolo čena obveznost 
EU, da skrbi za ohranjanje skrbnega usklajevan ja v mednarodnih forumih o spektru, da bi 
uveljavljala svoje interese. 
Svetovna konferenca o radiokomunikacijah je me sto, kjer se lahko prilagaja Pravilnik o 
radiokomunikacijah ITU, ki dolo ča čezmejne vidike uporabe radijskega spektra, pri čemer 
določa kateri na čini uporabe se morajo pri pre hodu državnih meja prilagajati dolo čenim 
drugim na činom uporabe. Vse države članice EU so tudi članice ITU in imajo dejavno vlogo 
pri prilagajanju Pravilnika o radiok omunikacijah. Evropska unija je „ članica sektorja“; to je 
status, podoben tistemu, ki ga imajo panožne or ganizacije. Naslednja konf erenca bo v Ženevi 
od 23. januarja do 17. februarja 2012.  
Za prejšnje svetovne konference o radiokom unikacijah (WRC – World Radiocommunication 
Conference) je Komisija poslala Evr opskemu parlamentu in Svetu sporo čilo5, v katerem je 
določila interes politike EU za nekatere to čke dnevnega reda. 
Na podlagi ve č let pripravljaln ega dela se bo konf erenca WRC-12 zaklju čila s sprejetjem 
sprememb Pravilnika o radiokomunikacijah Me dnarodne telekomunikacijske zveze (ITU). 
Vsaka konferenca WRC se mora neizogibno omejiti le na majhno podzbirko Pravilnika o radiokomunikacijah, ki jih bo obravnavala, pri čemer dolo či frekven čne pasove, ki bodo 
predmet razprave, in obseg možnih rezultatov. Te to čke dnevnega reda se dolo čijo na prejšnji 
konferenci WRC. Za Evropsko di gitalno agendo je pomembnih ve č točk dnevnega reda, na 
primer točka 1.17 (o digitalni dividendi), to čka 1.2 in to čka 1.19 (o regulativnem sistemu, bolj 
odprtem za inovacije) ter to čka 1.5 (o elektronskem zbiranju novic), vendar so pomembne 
tudi druge to čke. Končni dokument bodo podpisale države članice EU, ki bodo predložile tudi 
                                                
 
1 COM(2010) 245, „Evropska digitalna agenda“. 
2 UL L 108, 24.4.2002, spremenjena z Direktivo 2009/140/ES, UL L337, 18.12.2009 . 
3 Prav tam, člen 8a(3). 
4 Prav tam, člen 9(1). 
5 Ve č informacij o zadnji svetovni konferenci o radiokomunikacijah najdete v dokumentu: COM(2007) 
371, Svetovna konferenca o radiokomunikacijah ITU 2007. 
SL 4   SL skupno izjavo za vklju čitev v kon čne akte konference WRC; v te j skupni izjavi bodo navedle, 
da bodo uporabljale spremenjeni Praviln ik o radiokomunikacijah Mednarodne 
telekomunikacijske zveze, spre jet na konferenci, v skladu s svojimi obveznostmi iz Pogodbe o 
Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije. 
S tem v zvezi je treba premostiti prepad med vse bolj strateško in politi čno usmerjeno naravo 
politike EU glede spektra ter tehni čnimi in regulativnimi pogaja nji na konferenci WRC, ob 
celovitem razumevanju, da so lahko tehni čna stališča naših pogajalskih part nerjev tudi izrazi 
političnih ciljev, industrijske po litike ali drugih interesov. Evropska unija je zelo 
zainteresirana za mednarodni regu lativni sistem, ki podpira inov ativnost in je prilagodljiv.  
2. EVROPSKE PRIPRAVE NA KONFERENCO WRC-12 
Države članice EU se v okviru ITU pogajajo kot neodvisne članice te organizacije. V praksi 
najprej skupaj pripravijo svoja tehni čna stališča v okviru Evropske konference poštnih in 
telekomunikacijskih uprav (CEPT – Conférence Européenne des Postes et 
Télécommunications6), preden se pogajajo z drugimi dr žavami sveta na podl agi usklajenih 
evropskih stališ č („skupnih evropskih predlogov“). CEPT u činkovito razvija podrobna 
evropska pogajalska izhodiš ča, ki se zahtevajo za takšno tehni čno-regulativno konferenco, kot 
je svetovna konferenca o ra diokomunikacijah, države članice pa morajo upoštevati svoje 
obveznosti iz pogodb EU in pravnega reda EU.  
Zato je treba pri razvijanju tehni čnih stališč v okviru CEPT upoštevati sp lošne interese EU pri 
pogajanjih. V podporo tega in v skladu z dolo čbami okvirne direktive je Komisija zahtevala 
od Skupine za politiko radijskega spektra (R SPG – Radio Spectrum Policy Group), visokega 
svetovalnega organa, sestavlje nega iz predstavnikov držav članic, da predloži mnenje, v 
katerem bo Komisiji svetovala glede interesov evropske politike, povezanih s to konferenco. 
Skupina RSPG je svoje mnenje opredelila 10. februarja 2011. Poleg tega je v Bruslju dne 
10. junija 2010 potekala delavnica7, ki sta je skupaj organizirala  CEPT in Komisija, ob široki 
udeležbi zainteresiranih strani.  
Države članice morajo pripraviti skupne ukrepe in tesno sodelovati med celotnim pogajalskim 
procesom, da zagotov ijo sprejetje odlo čitev, ki bodo podprle polit ike in pobude Unije.  
V ta namen bo Komisija podpr la usklajevanje politi čnih pristopov na podlagi politi čnih ciljev, 
ki jih bosta pred WRC-12 odobrila Evropski parl ament in Svet, in spremljala sodelovanje 
Evrope v procesu. 
3. PREDLAGANE POLITI ČNE ORIENTACIJE ZA WRC-12 
Obstaja 25 razli čno pomembnih posameznih to čk dnevnega reda, ki se gajo od zahtev za 
čezmejno usklajevanje za digital no dividendo (1.17) in spekter za  razvoj sistema Galileo (1.4 
in 1.18) do projekta kom unikacijskih balonov na visoki višini  (1.20). V besedil u, ki sledi, se 
skuša strukturirati to čke dnevnega reda v tematske skupine in jih povezati z zadevnimi 
političnimi cilji EU, ob upoštevanj u mnenja skupine RSPG.  
                                                 
6 CEPT je združenje 48 poštnih in telekomunikacijskih uprav, ki se ukvarja zlasti z vprašanji spektra. 
7 http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/radio_spectrum/manage/intl/wrc/
index_en.htm#ws_wrc12. 
SL 5   SL TOČKE DNEVNEGA REDA IN NJIHOV POMEN ZA POLITIKE EU 
Točka dnevnega reda 1.17 Digitalna divi denda / politika: notranji trg  
Ta točka dnevnega reda se nanaša na čezmejno usklajevanje uporabe spektra v zgornjem delu 
digitalne dividende (790–862 MHz). To je zlasti pomembno, kadar se spekter na eni ali drugi 
strani meje ne uporablja za prizemno radiodifu zijo, saj za digitalno radiodifuzijo že velja 
zaščita iz ženevskega sporazuma ITU iz leta 20 06 (sporazuma ITU „Genev a-06“). V EU je bil 
ta frekven čni pas tehni čno harmoniziran, tako da omogo ča zagotavljanje brezži čnih 
širokopasovnih storitev in bo bistvenega pomena za stroškovno u činkovito dajanje takih 
storitev na trg. Harmoniziranje za čne veljati v trenutku, ko se država članica odlo či, da bo 
prenehala z radiodifuzijo visoke mo či v tem frekven čnem pasu. Lo čen predlog za skupen 
datum za dokon čanje tega procesa je vsebovan v pr edlogu programa politike radijskega 
spektra8. Učinkovito uporabo dela digitalne dividende  vzdolž vzhodne meje EU ovira uporaba 
zastarelega letalskega navigacijskega sistema v istem frekven čnem pasu na drugi strani meje. 
Ta sistem se zdaj približuje kon cu svoje življenjske dobe in EU bi si morala prizadevati za 
pošten soobstoj prihodn jih uporab sistemov na obeh straneh meja, pri čemer naj bi bila 
omogočena celovita uporaba frekven čnega pasu 790–862 MHz za brezži čne širokopasovne 
storitve po vsej EU. 
Cilji politike EU  
EU bi morala podpirati regulativne dolo čbe za uravnotežen soobstoj med brezži čnimi 
širokopasovnimi storitvami in vse manjšo upora bo letalskih radijskih navigacijskih sistemov 
na njeni vzhodni meji, z namenom omogo čiti, da brezži čne širokopasovne storitve u činkovito 
pokrivajo celotno ozemlje EU. Vse obveznosti za zaš čito digitalne radiodifuzije na podlagi 
ženevskega sporazuma iz leta 2006 (sporazuma „G E-06“) bi morale ostati v veljavi in na 
konferenci ne bi smeli k temu dodati nobenih dodatnih obveznosti. 
Točke dnevnega reda 1.4/1.18 Galileo / politika: vseevropska omrežja  
Satelitski navigacijski sistem Galileo je ev ropska pobuda za najsodobnejš i globalni satelitski 
navigacijski sistem, ki bo zagotavljal visoko natan čno in zanesljivo storitev dolo čanja 
položaja, navigacije in  zagotavljanja pravega časa po vsem svetu. Podprl bo kriti čne 
infrastrukture in pomembne javne storitve, kot sta iskanje in reševanje, ter komercialne uporabe in potrošniške sprejemnike za satelitsko navigacijo. 
Galileo bo uporabljal spekter v razli čnih frekven čnih pasovih in dve to čki dnevnega reda sta 
neposredno povezani s tem. Pri to čki dnevnega reda 1.18 je cilj iz obstoje čega regionalnega 
mozaika primarnih in sekundarnih dodelitev us tvariti harmonizirano globalno primarno 
dodelitev v frekven čnem pasu 2483,5–2500 MHz, ki bi ga uporabljali satelitsk i navigacijski 
sistemi. Študije so pokazale, da lahko sistemi,  kot je Galileo, delujejo na istem frekven čnem 
pasu kot drugi sistemi, ob  hkratnem varovanju obstoje čih sistemov, tudi ob čutljivih radarskih 
sistemov, ki spadajo pod regulativno dolo čbo „ni škodljivih vplivov, ni zaš čite“. Glede 
frekvenčnega pasu 5000–5030 MHz, ki je bil že dode ljen satelitskim navigacijskim sistemom 
in ga uporablja navzgornja povezava za misijo Galileo, glej to čko dnevnega reda 1.4 spodaj. 
Cilj politike EU 
                                                 
8 Redni zakonodajni postopek je v teku. 
SL 6   SL Galileo je pomemben evropski projekt in EU mora š čititi frekvence, ki so  potrebne za njegovo 
delovanje, pred motnjami s strani drugih ra dijskih storitev. EU bi morala tudi podpirati 
dodatni frekven čni pas 2483,5–2500 MHz za prihodnj e razširjene storitve 
Točke dnevnega reda 1.4/1.7 SESAR (raziskave upravljanja zra čnega prometa v okviru 
enotnega evropskega neba – Single European  Sky ATM Research) / politika: prometna 
politika, vesoljska politika  
Zračni promet v Evropi je med najgostejšimi na svetu. Namen programa Evropske unije za 
raziskave upravljanja zra čnega prometa v okviru enotnega ev ropskega neba (SESAR – Single 
European Sky Air Traffic Management (ATM) Research) je razviti sistem upravljanja 
zračnega prometa naslednje generacije, ki  bo zmožen zagotavljati varen in teko č zračni 
promet po vsem svetu v naslednjih trides etih letih. Cilj EU glede spektra je omogo čiti 
nemoteno uvedbo sistemov, predvidenih v okviru progr ama. Zdaj je projekt v razvojni fazi, 
izročitev v obratovanje pa naj bi se za čela v obdobju 2014–2020. 
Točka dnevnega reda 1.4 se nanaša na uvedbo sodobnejših letalskih varnostnih 
komunikacijskih sistemov. Ta to čka dnevnega reda obravnava regulativne dolo čbe, potrebne 
za uporabo frekven čnega pasu 960–1164 MHz v letalstvu. Namen teh dolo čb je podpora 
uvedb tistih aplikacij upravljanja zra čnega prometa, ki so podat kovno intenzivne in podpirajo 
prenos informacij, ki so kriti čnega pomena za varnost. Združlji vost med takimi sistemi, ki se 
predlagajo za delovanje v frekven čnem pasu 960–1164 MHz, in sistemi, standardiziranimi s 
strani Mednarodne organizacije civilnega letalstva (ICAO – In ternational Civil Aviation 
Organisation), bo morala biti zagotovljena s st andardi ICAO. Ti sistemi ter sistemi GSM in 
UMTS (in drugi predvideni šir okopasovni sistemi), ki delujejo  na frekvencah pod 960 MHz, 
zahtevajo ustrezno zaš čito. Regulativne omejitve glede upor abe v letalstvu bi morale tudi 
zagotoviti zaš čito sprejemnikov satelitske navigacije, ki delujejo v frekven čnem pasu 1164–
1215 MHz, na črtovanem pri sistemih GPS in Galile o ter ruskem sistemu GLONASS za 
aplikacije, ki zagotavljajo varnost življenja.  
Letalski sektor zdaj razvija sistem brezži čnega lokalnega omrežja (WLAN – wireless local 
area network) v frekven čnem obmo čju 5091–5150 MHz za prizemne aplikacije na letališ čih, 
ki se zdaj standardizira v razli čnih mednarodnih forumih in se podpira tudi v okviru programa 
SESAR, rok za dokon čanje tega projekta pa je 2013. Pred lagana nova dodelitev za letalstvo v 
frekvenčnem pasu 5000–5030 MHz bi bila vklju čena v to dejavnost. 
Vendar bi bilo treba o možnosti do delitve frekvenc znotraj frekven čnega pasu 5000–5010 
MHz za uporabo v letalstvu razmisliti le v primer u, da zahtev takih sistemov ne bi bilo možno 
zadovoljiti znotraj frekven čnega pasu 5091–5150 MHz, in pod pogojem, da ni škodljivega 
medsebojnega motenja med takimi sist emi in sistemom Galileo (zlasti kriti čno navzgornjo 
povezavo sistema Galileo) v frekven čnem pasu 5000–5030 MHz ter radioastronomskimi 
storitvami v frekven čnem pasu 4990–5000 MHz. Zaradi zaš čite signalov, ki jih bodo 
prejemali prihodnji sprejemniki v okviru sist ema Galileo, ne bi smeli predlagati nobenih 
novih dodelitev za uporabo v letalstvu v frekven čnem pasu 5010–5030 MHz, kadar študije 
pokažejo, da združljivost ni možna.  
Točka dnevnega reda 1.7 se nanaša na obstoje čo in načrtovano uporabo satelitskih storitev, 
zlasti na potrebo, da se frekven čni pas 1525–1559/1626,5–1660,5 MHz skupno uporablja na 
pregleden in pravi čen način, tako da se zagotovi dolgoro čna dostopnost za letalske satelitske 
storitve. 
SL 7   SL Cilj politike EU 
Na konferenci WRC-12 bi morala EU zavarovati možnost, da Evropa na u činkovit in 
pregleden na čin razvije in uvede najboljši možni sistem . Isti cilj bi moral voditi politiko EU v 
zvezi s to čko dnevnega reda 1.7 glede uporabe satelito v za program SESAR in treba bi bilo 
zagotoviti, da lahko satelitska komponenta programa SESAR služi svojemu namenu.  
Točke dnevnega reda 1.7/1.13/1.25/7 komunikacijski sateliti / politika: notranji trg, 
vesoljska politika  
Evropska podjetja so vodilna na svetu pri zagot avljanju satelitskih komunikacij: radiodifuzija, 
fiksne in mobilne satelitske storitve; vse imajo pomembno vlogo pri zagotavljanju storitev na 
mnogih podro čjih našega gospodarstva in družbe. Treba bo ohraniti njihovo sposobnost za to, 
hkrati pa zagotavljati u činkovito uporabo spektra.  
Cilj politike EU  
EU bi morala nasprotovati vsaki delitvi frekven čnega pasu 21,4–22 GHz in z njim povezanih 
orbitalnih mest v nacionalne dodelitve držav članic ITU, kar bi omejilo njegovo uporabnost. 
Kot je bilo že omenjeno, bi morala EU zagovarjati stališ če, ki zagotavlja mobilnim satelitskim 
storitvam spekter, potreben za iz vajanje storitev upravljanja zra čnega prometa v Evropi. 
Točka dnevnega reda 1.3 Brezpilo tni zrakoplovni sistemi  
Čeprav so morda bolj znani vojaški na čini uporabe, se tudi Medna rodna telekomunikacijska 
zveza ukvarja z uporabo brezpilotnih zrakoplovnih sistemov (UAS – Unmanned Aerial Systems) v nerezerviranem zra čnem prostoru, tj. v tistem, kjer lahko hkrati letijo tako pilotni 
kot tudi brezpilotni zrakoplovi. Brezpilotni zrakoplovni sistemi lahko opravljajo pomembne 
civilne/javne zaš čitne naloge: bistveno vlogo lahko imajo na podro čjih, kot so gašenje 
požarov, nadzor v kmetijstvu, storitve nadzora meja in obal, lahko pa tudi pomagajo pri 
zagotavljanju humanitarne pomo či po vsem svetu (ugotavljanje migracijskih tokov med 
poplavami in sušami). Ker opravljanje teh nalog zahteva, da si brezpilotni zrakoplovni sistemi 
delijo zra čni prostor s konvencionalnimi zrakoplovi, je pomembno, da lahko delujejo varno in 
v popolni skladnosti s pravili upravljanja zra čnega prometa. Vendar obstajajo pomisleki, da bi 
morebitna uporaba dela spektra, zdaj predvi denega za prizemno komponento za brezpilotne 
zrakoplovne sisteme, prepre čevala, da bi se lahko povsod uvajali prihodnji sprejemniki 
sistema Galileo v frekven čnem pasu 5010–5030 MHz, ali da bi, kar je še pomembneje, motila 
kritično navzgornjo povezavo sistema Galileo v frekven čnem pasu 5000–5010 MHz.  
Cilj politike EU 
EU bi morala podpirati dolo čitev spektra, potrebnega za varno delovanje brezpilotnih 
zrakoplovnih sistemov na nerezerviranem zra čnem prostoru. EU zato daje prednost 
možnostim uporabe delov spektra izven frekven čnega pasu 5000–5030 MHz za brezpilotne 
zrakoplovne sisteme . 
Točka dnevnega reda 1.2 Prožnost v mednaro dnem regulativnem sistemu / politika: 
notranji trg; to čka dnevnega reda 1.19 S programsko op remo krmiljeni in kognitivni 
radio / politika: notranji trg  
SL 8   SL Odločitve na konferenci WRC vplivajo na zelo dolg časovni okvir. Če mednarodni regulativni 
sistem postane pretog, lahko škodljivo vpliva na zmožnost Evrope, da uvaja nove in inovativne storitve ter prožne sisteme avtori zacije, kakršen je skupna uporaba. EU je med 
vodilnimi pri posodabljanju upravljanja spektra,  zato je pomembno, da so predpisi ITU po 
možnosti zasnovani tako, da jih bo možno uporabljati čim dlje v prihodnos ti, zato morajo 
vsebovati element prožnosti, na primer takega, ki dovoljuje kombinacijo fiksnih in mobilnih 
omrežij v celularnih sistemih.  
S programsko opremo krmiljeni radio, ki temelj i na zmožnosti radijskega oddajnika, da 
spremeni zna čilnosti svojega signala prek programske oprem e, se mora skladati s pravili, ki se 
nanašajo na zadevno storitev in frekven čni pas, v katerem deluje . Zdi se, da je splošno 
priznano, da na svetovni ravni ni so potrebni predpisi, ki bi to  urejali. Kognitivni radijski 
sistemi (ki ugotavljajo prosti del spektra, ki  je sicer dodeljen drugim uporabam, in uporabljajo 
s programsko opremo krmiljeno radijsko tehnolog ijo, da izkoristijo priložnosti za uporabo 
takih nezasedenih delov spektra) so bolj zap letena zadeva in njihova potencialna uporaba 
povzroča zaskrbljenost glede tega, kako zaneslj ivo je, da pri de lovanju ne bodo povzro čali 
motenj. Čeprav je pomembno omogo čiti uporabo takih tehnologij, pa uvedba kognitivnih 
radijskih sistemov ne sme po nepotrebnem ovira ti primarne uporabe spektra. Zdi se, da 
Pravilnik o radiokomunikacijah ni primeren instrument za obravnavo tovrstnih težav.  
Cilj politike EU za obe to čki 
EU bi morala ohraniti svojo zmožnost za pos odabljanje evropskega up ravljanja spektra in 
spodbujati ITU, da si prizadeva za prožne jše pristope. Glede s programsko opremo 
krmiljenega in kognitivnega radia se zdi, da spremembe Pravilnika o radiokomunikacijah niso 
potrebne. 
Točka dnevnega reda 1.22 Emisije iz naprav krat kega dometa / politika: notranji trg  
V Evropski uniji je ha rmoniziranih mnogo frekven čnih pasov za naprave kratkega dometa 
(SRD – short-range devices), tj. radijske  oddajnike z dometom nekaj metrov, ne pa 
kilometrov. Obstaja veliko vrst takih naprav, od daljinskih upravljalnikov za avtomobile do 
zapletenih medicinskih naprav. Gledano v cel oti so zelo pomembne za gospodarstvo in 
družbo EU. Pri teh napravah obstaja že po definiciji zelo majhna možnost čezmejnih motenj 
in Pravilnik o radiokomunikacijah ne bi bil primeren instrument za obravnavo morebitnih 
težav z motnjami, ki bi lahko nastal e zaradi uvoza nereguliranih naprav.  
Cilj politike EU 
EU bi se morala upirati uvajanju dodatnih omejitev v Pravilnik o radiokomunikacijah za 
naprave s kratkim dometom, saj je njihov čezmejni vpliv omejen, zakonodaja EU pa omogo ča 
dovolj veliko prožnost pri definiranju parametr ov za te naprave. EU bi morala spodbujati 
podobno uporabo frekven čnih pasov s strani ostalih članic ITU izven EU, da bi se pove čali 
obstoječi učinki ekonomij obsega. 
Točke dnevnega reda, povezane z znanst venim raziskovanjem in bojem proti 
podnebnim spremembam  
Več točk dnevnega reda je pomembnih za politike EU, povezane z raziskavami in podnebnimi 
spremembami, med njimi: to čka dnevnega reda 1.6 o pa sivnih storitvah v frekven čnem pasu 
275–3000 GHz, to čka 1.11 o storitvah za vesoljske raziskave v frekven čnem pasu 22,55–
SL 9   SL 23,15 GHz, to čka 1.12 o storitvah za vesoljske raziskave v frekven čnem pasu 37 GHz, to čka 
1.16 o zaznavanju bliska, to čka 1.24 o meteoroloških satelitih in to čka 1.15 o oceanografskih 
radarjih v frekven čnem pasu 3–50 MHz.  
Del spektra, obravnavan v to čki dnevnega reda 1.6, je nad ti stim, ki se uporablja za 
komunikacijske namene, in zanj v splošnem velj a, da je namenjen za znanstvene raziskave. 
Pasivne storitve, na primer tiste iz to čk dnevnega reda 1.6 in 1.24, se lahko uporabljajo za 
namene, kot je opazovanje zemlje, ki ima pomembno vlogo pri naših prizadevanjih v boju 
proti podnebnim spremembam, in za zagotavljan je varnosti državljan ov, zlasti v okviru 
projekta GMES Evropske unije. Obi čajno so zelo ob čutljive na ostale na čine uporabe in lahko 
zahtevajo posebno zaš čito pred motnjami, ki iz slednjih izhajajo. Storitve iz ostalih to čk 
dnevnega reda so sicer manj ob čutljive, potrebujejo pa ustrezno zaš čito pred motnjami, ki 
prihajajo od ostalih uporabnikov. 
Konferenca WRC-12 lahko tudi pove ča razumevanje teh potreb pri naših pogajalskih 
partnerjih, tako da bodo zadevne  storitve, ki so pomembne t udi za napovedovanje vremena, 
napovedovanje in obvladovanje katastrof, širše razumljene, kar bo koristilo tudi obmo čjem 
izven Evrope. 
Cilj politike EU 
EU bi morala spodbujati nove potrebne dodelitve spektra in varovati znanstvene storitve v 
zadevnih frekven čnih pasovih. Zlasti storitve, ki  pomagajo borbi proti podnebnim 
spremembam in zagotavljanju varnosti državljanov. 
Točka dnevnega reda 1.5 Obmo čja uglaševanja za elektron sko zbiranje novic (ENG).  
Razpoložljivost spektra za novice o aktualnih dog odkih, kadar in kjer je potrebna, je sama po 
sebi zelo pomemben cilj. Ta zahteva je zelo odvisna od časa in kraja, Komisija pa se strinja z 
mnenjem, ki ga je iz razila Skupina za poli tiko radijskega spektra (RSPG), po katerem bi 
priporočilo ITU-R, v katerem bi bila našteta možna uglaševalna obmo čja, lahko usmerjalo 
proizvajalce, hkrati pa daja lo upravljavcem spektra potre bno prožnost, da v kratkem času 
zagotovijo spekter, tako da dodelitev s stra ni svetovne konference o radiokomunikacijah ni 
potrebna. 
Cilj politike EU 
EU bi si morala prizadevati, da se Pravilni k o radiokomunikacijah ne spremeni na podlagi te 
točke dnevnega reda, hkrati pa bi mo rala spodbujati delo ITU-R pri dolo čanju uglaševalnih 
območij na podlagi priporo čila ITU-R, kar bi dejansko pove čalo harmonizacijo. 
Pri naslednjih postavkah bodo imeli rezultati le malo vpliva na splošne cilje politike. 
Točka dnevnega reda 1.9 Pomorske  mobilne storitve in to čka dnevnega reda 1.10 
Varnostni sistemi za ladje in pristaniš ča 
Ti dve to čki dnevnega reda se nanašata na sp reminjanje zasedbe kanalov za obstoje če 
pomorske mobilne storitve z namenom omogo čiti uvedbo novih digitalnih tehnologij. To 
pomeni posodabljanje svetovnega re gulativnega sistema z namenom,  da bi upošteval razvojne 
tokove, ki so že v teku. 
SL 10   SL Točka dnevnega reda 1.23 Amat erske storitve in to čka dnevnega reda 1.20 Postaje na 
višinskih platformah  
Pri tem ni nobenih interesov EU. 
Točka dnevnega reda 1.21 Radarji v frekven čnem pasu 15.4–15.7 GHz  
Ta frekven čni pas meji na frekven čne pasove, ki se uporabljajo za pomembne astronomske 
storitve, in o vsaki spremembi uporabe bo treba skrbno premisliti. V okviru priprav na 
konferenco se še izvajajo zadevne študije.  
Točka dnevnega reda 8.2 Dnevni red za naslednjo konferenco WRC  
Na vsaki svetovni konferenci o radiokomunikacijah se dolo či dnevni red naslednje 
konference. To bo zelo pomembno za politiko EU, zlasti širokopa sovno politiko. V interesu 
EU je, da se na prihodnjih konferencah WR C podpirajo pobude, ki so neposredno povezane z 
določenimi politikami EU. 
V okviru priprav na konferen co WRC-15 bo Komisija sodelovala z vsemi zadevnimi 
zainteresiranimi stranmi pri ugotavljanju specifi čnih potreb po spektru za navedena politi čna 
področja, ki se bodo podprle na konferenci. 
Po mnenju Komisije to čka dnevnega reda o brezži čnih širokopasovnih stor itvah ne bi smela 
biti omejena na dolo čen frekven čni pas. Pristop EU h konferenci WRC-15 bi moral temeljiti 
na skrbni presoji glede tega, kako u činkovito je panoga brezži čnih širokopasovnih storitev 
izkoristila znatne koli čine spektra, ki jih je dala na vo ljo zakonodaja EU, in  glede družbene 
in/ali gospodarske vrednosti sedanjih  storitev v navedenih frekven čnih pasovih glede na 
spekter, ki ga zavzemajo. V tem okviru bo i nventura, predvidena v programu politike 
radijskega spektra, pomembna, saj bo pojasnila na čine uporabe, vklju čno s tistimi izven 
elektronskih komunik acijskih storitev. 
Cilj politike EU 
Dnevni red naslednje k onference WRC-15, ki bo dolo čen leta 2012, bi moral obravnavati 
morebitne potrebe po spektru, ki izhajajo iz pomembnih politik EU. Zlasti bi moral vsebovati 
točko, s katero bi se odzval na morebitne omejitve zmogljivosti za zagotavljanje brezži čnih 
širokopasovnih storitev v skladu s cilji digitalne agende za Evropo. 
4. ENOTNOST DELOVANJA DRŽAV ČLANIC IN EU 
Spekter je mo čno povezan s politikami EU, saj vpliva na notranji trg nasploh, pa tudi na 
področja, kot so raziskave, promet, podnebne spre membe ali vseevropska omrežja, ki so 
predmet deljene ali skupne pristojnosti. Vendar bi na vseh teh podro čjih lahko nastale 
razmere, v katerih bi imela Unija izklju čno pristojnost, zlasti kadar bi šlo za skupna pravila, 
kar bi bilo tu možno zaradi zavezujo če narave Pravilnika o radiokomunikacijah. V primeru 
konference WRC-12 bi to lahko  veljalo za vsaj dve to čki dnevnega reda, tj. za to čko 1.17 o 
digitalni dividendi in to čko 1.22 o napravah kratkega dosega,  saj obstaja zakonodaja EU, ki 
velja za zadevne frekven čne pasove, spremembe Pravilnika  o radiokomunikacijah pa bi lahko 
neposredno vplivale na njeno podro čje uporabe. Poleg tega je tudi v bolj splošnem smislu 
potreben usklajen pristop za zagotov itev enotnosti, usklajenosti in u činkovitosti delovanja 
SL 11   SL Unije in držav članic za vse zadeve in to čke dnevnega reda, ki bi lahko vplivale na interese 
EU. 
S tega stališ ča je treba zagotoviti, da med konferenco WRC-12 sodelujo če države članice v 
imenu EU podpirajo in branijo dogovorjene cilje polit ike, kadar bo to potrebno. V ta namen in 
glede na sedanji status EU pri ITU bi  bila lahko rešitev ta, da bi država članica, ki zagotavlja 
predsedstvo Sveta, na konferen ci v tesnem sodelovanju s Komisijo usklajevala zadevne to čke 
dnevnega reda, njen zastopnik pa po potrebi govoril v imenu EU. To ne bi posegalo v 
možnost, da Komisija, kadar bi bilo potrebno in primerno, predloži predlog Svetu z namenom 
opredeliti stališ če, ki naj se sprejme v imenu EU, v skladu s členom 218 (9) PDEU. 
Pozneje bi bilo možno predvideti tudi ponovno prou čitev statusa in vloge Evropske unije v 
ITU. To vprašanje bi lahko obravna vali na naslednji konferenci pooblaš čencev ITU, 
načrtovani za leto 2014. 
5. SKLEPNA UGOTOVITEV  
Evropski parlament in Svet se pozivata, da odobrita skupne cilje polit ike EU, opredeljene v 
tem sporo čilu, ki naj se dosežejo na Svetovni konfer enci o radiokomunikacijah v letu 2012.