ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
34.

meni, da sta učinkovitost in uspešnost evropske kohezijske politike odvisni tudi od poenostavitve postopkov, katere cilj je čim bolj zmanjšati zakonodajna in upravna bremena upravičencev. Enostavnejši postopki so nujni za učinkovito rabo virov. Prav tako poziva Evropsko komisijo, naj državam članicam priporoči, da skupaj z lokalnimi in regionalnimi oblastmi preučijo in pripravijo predloge za boljšo uskladitev predpisov EU s predpisi držav članic, kar zadeva načela, časovne roke in postopke, pri tem pa prednostno pozornost posvetijo rezultatom in doseženim učinkom. Hkrati je treba preprečiti ustvarjanje neenakopravnih pogojev dostopa do sredstev za različne države članice.
13.

odobrava predlagane ukrepe Evropske komisije, kot so razvoj nacionalnih okvirov kvalifikacij z jasnimi in po potrebi dodatnimi prehodi med različnimi ravnmi kvalifikacij ali usmeritev v učne rezultate in dejansko pridobljena znanja in spretnosti (med drugim s priznavanjem drugje pridobljenih kvalifikacij in že pridobljenih spretnosti tudi na področju neformalnega in priložnostnega učenja) namesto v bolj tradicionalna in formalna merila, kot so trajanje študija in število učnih ur izobraževalnega programa. Odbor meni, da so tovrstni ukrepi lahko učinkoviti instrumenti za boljše ocenjevanje sposobnosti in uvrščanja oseb v ustrezno raven kvalifikacij ali za to, da se določeni osebi ponudi ustrezna in realistična pot do višjih kvalifikacij;
6.

Odbor regij je že na 85. plenarnem zasedanju 9. in 10. junija 2010 sprejel mnenje na lastno pobudo o prihodnosti SKP po letu 2013, v katerem je zapisal, da mora SKP: — ostati skupna politika; — Evropejcem zagotavljati prehrambno neodvisnost in varnost; — kmetom zagotavljati stabilne prihodke; — koristiti celotni proizvodnji, spodbujati spremembe načinov kmetovanja ter podpirati zaposlovanje in trajnostno rabo zemljišč; — podpirati načine proizvodnje, ki so prijazni do okolja in naravnih virov ter ohranjajo krajine in biotsko raznovrstnost; — upoštevati naravne in geografske ovire (gorska območja, otoke, redko poseljena območja in območja na skrajnem obrobju); — biti osredotočena na kmetijstvo in prehrano; — prispevati k razvoju in poenostavitvi nekaterih načinov izvajanja in upravljanja prvega in drugega stebra SKP, in sicer s povečanjem in izboljšanjem vključevanja lokalnih oblasti; — imeti ustrezen proračun, ki bo upošteval prihodnje izzive in probleme.
52.

poudarja bistveno vlogo pametnih omrežij pri povečanju odgovornosti posameznikov glede porabe energije. Pametna omrežja, pametni električni števci in ustrezni aparati za potrošnike, ki zagotavljajo ne samo energijo, ampak tudi informacije o obsegu in vrsti porabljene energije, lahko ustvarjajo potencial za varčevanje z energijo. Ta omrežja lahko prispevajo k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov in izboljšanju energetske učinkovitosti. Zato je treba spodbujati nadaljnji razvoj in uvajanje tovrstnih tehnologij. Poudarja, da morajo lokalne in regionalne skupnosti na podlagi nacionalnih načrtov in evropskih programov do leta 2020 razviti pilotne projekte s področja pametnih omrežij in pri tem posebno pozornost nameniti projektom med obmejnimi regijami;
18.

podpira cilj strategije Evropa 2020, da je treba delež mladih, ki so diplomirali na visokih šolah, povečati na vsaj 40 %, vendar poudarja, da je za to potrebna demokratizacija dostopa do univerz, ki morajo biti dostopne čim večjemu številu mladih; na ravni EU in držav članic je treba nadaljevati in okrepiti ukrepe za boljše ujemanje usposobljenosti in delovnih mest, pri tem pa se osredotočiti zlasti na sodelovanje pri izvajanju vodilnih pobud Mladi in mobilnost in Program za nova znanja in spretnosti ter nova delovna mesta;
66.

zahteva boljše ravnovesje med tveganji in stroški nadzora v okviru programov EU, saj to pogosto privede do pretiranega nadzora; zahteva sorazmeren mehanizem revizije in poročanja na primer za tiste organe, pri katerih je revizija pokazala stabilne postopke upravljanja in poročanja; poziva k pristopu, temelječem na „znanosti in tehnologiji“ ali „znanosti in inovacijah“, ki je osnovan na trdnih merilih znanstvene in tehnične kakovosti (9), namesto da se poudarja pravilnost izdatkov, kakor še vedno velja za večino programov EU.
42.

meni, da bi bilo z ozirom na razvojno stanje političnega sistema za uspeh koristno, če bi v Armeniji povečali seznanjenost z že izvedeno konsolidacijo lokalnih oblasti v državah, ki so v preteklosti imele podobno usodo (npr. v Latviji). Enako velja za razširjanje izkušenj izvajalcev reform (seminarji, tematske konference), ki so dokazano uspešno preoblikovali odnose med prestolnico ter lokalnimi skupnostmi v drugih državah. Izmenjava izkušenj o nekaterih temah, zlasti med akterji s konkretnimi praktičnimi izkušnjami in predstavniki Armenije, bi morala najti trajno mesto v programih pomoči EU. Poleg upravnih problemov bi se to moralo nanašati tudi na načrtovanje izdatkov, izvajanje in poročanje o konkretnih programih in projektih (IFAD, OMP in drugi). V celoti vzeto je takšna dejavnost, ki je usmerjena k cilju in prinaša praktično korist, najboljša rešitev za spodbujanje medčloveških stikov;
30.

meni, da bi moralo poročilo o trajnosti biomase, ki ga bo Komisija predložila leta 2011: — predstaviti najnovejše podatke o biomasi, pri čemer bi bil uvoz razčlenjen glede na vrsto biomase, državo proizvodnje in glede tega, ali biomasa izvira iz certificiranega trajnostnega vira; — povzeti vplive obstoječih trajnostnih sistemov za biomaso, ki se razvijajo v regijah in državah članicah; — vključevati predloge za zavezujoča minimalna trajnostna merila za uporabo trdnih in plinastih virov biomase v elektroenergetiki ter pri ogrevanju in hlajenju, vključno z zahtevo glede prihranka toplogrednih plinov, ob upoštevanju morebitnih posrednih učinkov spremembe rabe zemljišč; — namesto osredotočenosti na trgovinske ovire vključevati oceno vpliva proizvodnje biomase na proizvodnjo živil, gozdarstvo in lesno industrijo kot tudi druge učinke spremembe rabe zemljišč; — oceniti posledice priporočil iz poročila Komisije za lokalne in regionalne oblasti, ki morajo nazadnje takšna priporočila izvajati; — sprejeti priporočila o širših najboljših praksah pri proizvodnji in pretvorbi biomase.
36.

izraža pripravljenost, da zagotovi usklajeno uporabo 7OP, strukturnih skladov, CIP in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EARDF), saj je to nujno za konkurenčnost EU in sinergijo med politikami kohezije, raziskav, visokega šolstva in inovacij na nacionalni in regionalni ravni, kot je OR že zapisal v preteklih mnenjih;
11.

ugotavlja, da velike količine bioloških odpadkov, ki so opredeljeni v zeleni knjigi, nastanejo zaradi proizvodnje živil in njihove porabe v družbi. V Veliki Britaniji se zavrže do 35 % vseh nakupljenih živil. Na nakupe vse bolj vplivajo trendi, razvijajo se hitra hrana, že pripravljene jedi in delno pripravljene jedi, ljudje pa nakupujejo velike količine, da bi prihranili čas in denar. OR se zavzema za kampanje obveščanja, s katerimi bi proizvajalce in tudi potrošnike ozaveščali o povezavah med potrošnjo, proizvodnjo, stroški, odpadki, okoljem in zdravjem. Treba si je prizadevati za to, da se bo v živilski industriji, trgovini, gostinstvu, zdravstvu, šolah in drugod zavrglo manj živil. Odbor se zavzema za okrepitev raziskav in razvoja na področju trajnostne proizvodnje in potrošnje;
39.

na koncu ponovno poziva (2) Evropsko komisijo, Evropski parlament in Svet, naj upoštevajo stališča lokalnih in regionalnih oblasti pri načrtovanju vseh pobud v zvezi s preprečevanjem nesreč in zagotovijo učinkovit postopek predhodnega posvetovanja z osebami, ki so neposredno pristojne za upravljanje nesreč.
13.

ponovno poudarja sporočila prejšnjih mnenj, ki jih je OR sprejel na tem področju (3). Tako kot kraji in mesta so tudi regije ključni akterji na energetskem področju in so odgovorne za številne dejavnosti, povezane z načrtovanjem, izdajanjem dovoljenj, naložbami, nabavo, proizvodnjo in potrošnjo. poudarja, da so promet, stanovanjski in javni objekti ter infrastruktura javne razsvetljave, ki jih načrtujejo in zagotavljajo lokalne in regionalne oblasti, področja, kjer je mogoče bistveno zmanjšati emisije CO2 in varčevati z energijo.
Člen 7 – Odstopanje za majhne organizacije 1. Pristojni organi na zahtevo majhne organizacije za slednjo podaljšajo triletno osnovo iz člena 6(1) na pet let ali letno osnovo iz člena 6(2) na dve leti, če so izpolnjeni vsi ti pogoji: (a) ni nobenega okoljskega tveganja; (b) organizacija ne načrtuje nobenih operativnih sprememb svojega sistema okoljskega ravnanja in (c) ni nobenih pomembnih lokalnih okoljskih problemov.

Člen 7 – Odstopanje za majhne organizacije 1. Pristojni organi Okoljski preveritelj na zahtevo majhne organizacije za slednjo podaljšajo triletno osnovo iz člena 6(1) na pet let ali letno osnovo iz člena 6(2) na dve leti, če so izpolnjeni vsi ti pogoji: (a) ni nobenega okoljskega tveganja; (b) organizacija ne načrtuje nobenih operativnih sprememb svojega sistema okoljskega ravnanja in (c) ni nobenih pomembnih lokalnih okoljskih problemov.
V nacionalnih akcijskih načrtih so določeni cilji držav članic za deleže energije iz obnovljivih virov v prometu, električni energiji ter ogrevanju in hlajenju v letu 2020 ter ustrezni ukrepi, ki jih je treba sprejeti za dosego teh ciljev, vključno z nacionalnimi politikami za razvoj obstoječih virov biomase in mobilizacijo novih virov biomase za različne načine uporabe ter ukrepi, ki jih je treba sprejeti, da se izpolnijo zahteve iz členov 12 do 17.

1. V posvetovanju s svojimi poddržavnimi ravnmi upravljanja V vsaka država članica sprejme nacionalni akcijski načrt na podlagi e nergetskih akcijskih načrtov, ki so pripravljeni na lokalni in regionalni ravni in usklajeni z regionalnimi politikami in politikami rabe zemljišč; države članice se aktivno posvetujejo z regionalnimi in lokalnimi oblastmi in jih že v začetku vključijo v pripravo nacionalnih akcijskih načrtov.

V nacionalnih akcijskih načrtih so določeni cilji držav članic za deleže energije iz obnovljivih virov v prometu, električni energiji ter ogrevanju in hlajenju v letu 2020 ter ustrezni ukrepi, ki jih je treba sprejeti za dosego teh ciljev, vključno z uporabo ekoloških javnih razpisov (Green Public Procurement), z uvedbo okoljskih meril, ki spodbujajo uporabo obnovljivih virov energije pri nakupu energetskih storitev javnih uprav, in nacionalnimi politikami za razvoj obstoječih virov biomase in mobilizacijo novih virov biomase za različne načine uporabe ter ukrepi, ki jih je treba sprejeti, da se izpolnijo zahteve iz členov 12 do 17.
Ko se veliko število delavcev migrantov naseli na nekem območju in začne tam delati, je to za tamkajšnje lokalne in regionalne oblasti lahko precejšnje breme, zlasti če do spremembe pride nenadoma. To velja zlasti za socialne službe, izobraževanje, zdravstvo in stanovanjske razmere; zato je treba zagotoviti vire, ki bodo to pokrili. To ne pomaga le novim priseljencem, ampak zmanjša tudi nevarnost ustvarjanja napetosti med delavci migranti in skupnostjo gostiteljico. OR zato podpira prizadevanja za pridobitev statističnih podatkov o potrebah različnih delov trga dela in za izmenjavo teh podatkov na evropski ravni, da bi lahko izboljšali načrtovanje in upravljanje tokov delovne sile. Nacionalne, regionalne in lokalne oblasti morajo vnaprej usklajeno načrtovati, kako bodo oblikovale takšne socialne službe, da bodo bolje obvladovale pritok evropskih migrantov. To je potrebno delno zato, ker se bo število migracij zaradi dela znotraj Evrope v prihodnosti precej povečalo, in delno zato, ker bo sicer neuspešno načrtovanje povzročilo socialne napetosti in slabe odnose v skupnosti, ki bodo ovirali migracije znotraj Evrope, ogrozijo pa lahko celo evropsko enotnost kot tako;
29.

pozdravlja dejavnosti Evropske komisije v zvezi z varno in učinkovito uporabo sodobne biotehnologije v državah v razvoju ter podporo njihovih zmogljivosti za oceno in obvladovanje tveganj. EU mora skupaj z mednarodno skupnostjo konkretno opredeliti prispevek raziskav k boju proti boleznim, ki so povezane z revščino, kot so HIV/AIDS, malarija, tuberkuloza in druge. Odbor priznava prizadevanja Evropske komisije in držav članic za ohranjanje in trajnostno rabo genskih virov v državah v razvoju;
38.

se strinja s Komisijo, da sta boj proti podnebnim spremembam in prilagajanje njihovim posledicam velik izziv za najbolj oddaljene regije glede na njihov geografski položaj in ranljivost; posebni ukrepi, ki so na tem področju potrebni za preprečevanje negativnih posledic za dostopnost, gospodarstvo in prebivalstvo teh regij, morajo biti praktični in učinkoviti;
45.

priporoča, da se lokalne in regionalne oblasti držav kandidatk in partnerskih držav ter njihova nacionalna združenja predvsem v večji meri vključijo v ukrepe EU, kot so usposabljanje in tesno sodelovanje uslužbencev organov kazenskega pregona, sodelovanje z agencijo Frontex, socialna zaščita in usposabljanje uradnikov s področja dela, rehabilitacija žrtev trgovine z ljudmi, zbiranje podatkov in spremljanje migracijskih tokov;
3.

poudarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti velik interes in pomembno vlogo na vseh področjih, obravnavanih v akcijskem načrtu Komisije: — Prijetno staranje na delovnem mestu. Lokalne in regionalne oblasti so glavni delodajalec. Starostna struktura njihove delovne sile je pogosto bolj raznolika in starejša kot v zasebnem sektorju, zato je zelo pomembno, da sodelujejo pri projektih, navedenih v akcijskem načrtu, in hkrati izvajajo podobne ukrepe na lokalni ravni; — Prijetno staranje v skupnosti in doma. Lokalne in regionalne oblasti so glavni izvajalci javnih zdravstvenih in socialnih storitev. Staranje povečuje povpraševanje po teh storitvah in spreminja njihovo vsebino. Hkrati postaja vedno težje najti kvalificirano delovno silo za opravljanje teh storitev. Informacijska tehnologija ima pomembno vlogo pri iskanju rešitev za te izzive. Doslej je bil izkoriščen le majhen del možnosti, ki jih ponuja ta tehnologija, vendar so za prihodnji razvoj pomembna zlasti prednostna področja, kot so spodbujanje samostojnega življenja doma, povečanje lastne odgovornosti varovancev za svoje zdravje in izboljšanje učinkovitosti opravljanja storitev;
19.

ponovno obžaluje, da obstaja očitna neuravnoteženost med izjemnim pomenom vseevropskih prometnih omrežij za EU, na kar opozarja sporočilo, in odločilno vlogo, ki jo lahko igra po eni strani finančna spodbuda EU in po drugi strani zelo nizka proračunska sredstva, ki so dodeljena projektom, čeprav so osredotočena na čezmejna področja in ozka grla; zato poudarja, da je treba doseči sinergije med vsemi viri financiranja, ki so na voljo na ravni EU. Evropska komisija bi morala proučiti tudi možne nove vire financiranja v prihodnosti. Za to bi utegnil biti potreben vmesni pregled direktive o evrovinjeti, da bi upoštevali tudi zunanje stroške;
1.7

se strinja s potrebo po izboljšanju mehanizmov spremljanja in ocenjevanja ter ugotavlja, da so predlogi Komisije v duhu z njegovimi priporočili. To je pozitiven razvoj proti bolj sistematičnemu, bolj strukturiranemu in bolj integriranemu pristopu, ki bo omogočil povečanje preglednosti, razumljivosti in izvedljivosti politike. Na osnovi znanj in izkušenj nacionalnih, regionalnih in lokalnih oblasti bi lahko razvili skladno in verodostojno celoto kazalnikov, ki bi zagotavljali dragocene informacije in omogočali, da se izognemo nepotrebnemu podvajanju;
2.21

se odločno zavzema za takšno politiko spodbujanja prodaje, ki bo vključevala ne le kampanje obveščanja za odgovorno in zmerno uživanje vina, ampak tudi kampanje o evropskem agroživilskem modelu kakovosti, ki se bodo osredotočile na njegove značilnosti in njegovo povezavo s pridelovalnimi območji ter kulturo, zgodovino in tradicijo ljudi, ki tam živijo.K temu bi pripomogel sistem ekonomske pomoči, ki bi izhajala iz skupne ureditve trga in dopolnjevala druge instrumente za promocijo agroživilstva, ki bi jih v prihodnosti EU imela na voljo oziroma bi jih izvajala;
2.10

Po mnenju Odbora je treba različne vidike demografskih sprememb, kot je staranje prebivalstva, raziskovati v okviru nacionalnih raziskovalnih programov in jih potem čim bolj uskladiti na evropski ravni. Postopke za usklajevanje programov je treba razvijati v okviru medregionalnega sodelovanja v skladu s shemo ERA-NET na podlagi člena 169 Pogodbe ES. Po drugi strani je treba spodbujanje raziskav o staranju prebivalstva bistveno okrepiti s sedmim okvirnim programom. Ustrezna vprašanja, povezana z „aktivnim staranjem“, obravnava tudi sporočilo Komisije o povečanju zaposlenosti starejših delavcev in kasnejšemu odhodu s trga dela. Vendar pa aktivno staranje zajema precej več; tako bi morali na primer znanje o ljudeh, ki se zdravo starajo, razširiti in pokazati, kaj lahko starejše generacije prispevajo družbi. V državah članicah EU obstajajo kulturne razlike in izkušnje v zvezi z demografskimi spremembami, ki lahko predstavljajo izhodišče za vrsto različnih raziskovalnih vprašanj, ki bi jih morali obravnavati interdisciplinarno. Relevantne teme so prenizko število rojstev, emigracija in drastični upad števila prebivalstva ter teme, kot so posledice staranja prebivalstva na potrebe po zdravstvenih in socialno-varstvenih storitvah ter samopomoči. Usklajevanje med evropskimi in nacionalnimi raziskovalnimi programi je sicer omenjeno v okviru programa Sodelovanje, vendar bi ga bilo po mnenju Odbora treba okrepiti. Pojem „staranje“ zajema tako socialne kot tudi gospodarske in kulturne komponente. Razvoj družbenih rešitev in prilagoditvenih strategij je kot odgovor na demografske spremembe eden največjih političnih izzivov v prihodnjih letih, zlasti na regionalni ravni. Zato je zelo pomembno vključevanje lokalnih in regionalnih ravni v oblikovanje nacionalnih programov.
2.23

meni, da je treba razviti in okrepiti ukrepe za nastanitev priseljencev in njihovo integracijo v družbo in delovno življenje, in priporoča več informacij o rezultatih študij, povezanih z integracijo, in o dobri praksi;
2.17

zaskrbljujoče ugotavlja, da so bili ukinjeni inovacijski ukrepi, čeprav so služili izvajanju zelo pomembnih in učinkovitih pilotnih projektov za tržišča delovne sile, zaposlovanje in poklicno izobrazbo; meni, da je smiselno, da se ohrani inovacijski instrument, ki se ne izgubi v splošnem dejavnostih, ki jih podpira sklad, in da se tudi v prihodnje ohrani enotno delovanje s podporo in spodbujanjem Skupnosti, kar bi še naprej omogočalo, da se testirajo novi načini postopanja glede na zaposlovanje, delojemalce (moške in ženske), socialno vključevanje in ozemeljske razlike;
1. Ukrepi, predvideni s to uredbo, z izjemo ukrepov, navedenih v členu 16, uvajajo posredovanja, namenjena za urejanje kmetijskih trgov v smislu člena 2(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1258/1999. 2. Skupnost financira ukrepe, predvidene v naslovih II in III te uredbe, do višine letnega zneska, ki znaša: — za francoske prekomorske departmaje: 84,7 milijonov EUR, — za Azore in Madeiro: 77,3 milijonov EUR, — za Kanarske otoke: 127,3 milijonov EUR, 3. Zneski, letno dodeljeni za programe, predvidene v naslovu II, ne smejo biti višji od naslednjih zneskov: — za francoske prekomorske departmaje: 20,7 milijonov EUR, — za Azore in Madeiro: do 17,7 milijonov EUR, — za Kanarske otoke do: 72,7 milijonov EUR,

1. Ukrepi, predvideni s to uredbo, z izjemo ukrepov, navedenih v členu 16, uvajajo posredovanja, namenjena za urejanje kmetijskih trgov v smislu člena 2(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1258/1999. 2. Skupnost financira ukrepe, predvidene v naslovih II in III te uredbe, do višine letnega zneska, ki znaša :, izračunanega na osnovi zneskov, porabljenih za financiranje specifičnega sistema preskrbe v referenčnem obdobju 2004, in na osnovi povprečja let 2002, 2003 in 2004 za Madeiro, Azore in Kanarske otoke in zgornjih mej izdatkov, za pomoč lokalni proizvodnji. — za francoske prekomorske departmaje: 84,7 milijonov EUR, — za Azore in Madeiro: 77,3 milijonov EUR, — za Kanarske otoke: 127,3 milijonov EUR, 3. Zneski, letno dodeljeni za programe, predvidene v naslovu II, ne smejo biti višji od naslednjih zneskov: — za francoske prekomorske departmaje: 20,7 milijonov EUR, — za Azore in Madeiro: do 17,7 milijonov EUR, — za Kanarske otoke do: 72,7 milijonov EUR,
2.3

priporoča, da se nameni finančna podpora ter strukturirana promocija regionalnim in lokalnim avdiovizualnim festivalom, ki igrajo pomembno in posebno vlogo pri ustvarjanju in razvijanju evropske identitete, saj bogatijo njeno sestavo in značaj z vnašanjem izvirnih kulturnih, zgodovinskih in jezikovnih elementov lokalnih skupnosti in družb. Eden od ukrepov, ki bi jih lahko predvideli v tej smeri, je dodeljevanje pomoči za spodbujanje snemanja večjega števila filmov v majhnih mestih in regijah Evrope;
2.12

priporoča, naj se glede na zdrav razvoj evropskega trga z avdiovizualnimi vsebinami še bolj pretehta promocija evropskih kinematografskih in televizijskih filmov, in sicer ne v okviru kvotne ureditve iz členov 4 in 5 direktive TVWF kot sedaj, temveč raje z zagotavljanjem večje podpore produkciji in distribuciji s subvencioniranjem programov; poudarja svoje stališče, da je treba pri ocenjevanju teh del pozornost zlasti nameniti ohranjanju evropske kulture in vplivu na regionalno politiko in gospodarstvo; za ta namen bi bilo treba razviti poseben program subvencioniranja produkcije in distribucije regionalne narave in/ali uporabiti različne evropske jezike;
5.9

EESO želi ponoviti nekaj pomislekov in zahtev socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe glede vsebine nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost: — Naložbe, skladne s cilji zelenega dogovora in digitalne preobrazbe – ter s tem povezanega pravičnega prehoda – in cilji, povezanimi s šibkimi točkami posameznih držav na socialnem področju ter zaposlovanjem, zdravjem in socialno zaščito, bi morale skupaj z izvajanjem potrebnih strukturnih reform, navedenih v priporočilih za posamezne države za leti 2019 in 2020, privesti do prehoda na bolj okoljsko in socialno trajnosten gospodarski model, ki povečuje produktivnost. — V nacionalnih načrtih za okrevanje in odpornost bi bilo treba jasno opredeliti povezavo med naložbenimi projekti in programom reform posamezne države ter določiti ustrezne kazalnike, časovne okvire in metodologijo spremljanja. — Instrument NextGenerationEU nacionalnim proračunom zagotavlja doslej največjo finančno podporo EU. Komisija bi morala pri ocenjevanju nacionalnih načrtov zahtevati, da se evropska sredstva uporabijo tudi za ustvarjanje resnične evropske dodane vrednosti s podpiranjem čezmejnih infrastrukturnih naložb in projektov. Čezmejne naložbe imajo jasne pozitivne učinke prelivanja na gospodarskem in socialnem področju, ki jih je treba bolj promovirati. — Naložbe v okviru nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost bi morale delovati kot vzvod za druge zasebne naložbe v sektorjih, ki so v teh načrtih opredeljeni kot prednostni. Naložbeni programi morajo v zadostni meri upoštevati upravičene projekte, ki jih predlagajo MSP ter podjetja socialne ekonomije. — Kot je Olivier De Schutter, posebni poročevalec OZN za izredno revščino in človekove pravice, zelo jasno povedal v svojem govoru na plenarnem zasedanju EESO 28. januarja 2021, obstaja tveganje, da se socialna vprašanja, vključno z instrumenti za boj proti revščini in neenakosti, v nacionalnih načrtih za okrevanje in odpornost ne bodo ustrezno upoštevala. Glede na to, da je digitalizacija gospodarstva in družbe eden od glavnih ciljev instrumenta NextGenerationEU, je pomembno poudariti, da je tveganje, da se digitalna vrzel ne bo zmanjšala, zelo veliko. — Za spodbujanje in dopolnjevanje gospodarskih in družbenih sprememb, ki jih spodbuja instrument NextGenerationEU, so bistvene naložbe v kakovostno izobraževanje, vseživljenjsko učenje ter raziskave in razvoj, pa tudi naložbe, ki krepijo zdravstvene sisteme in politike javnega zdravja v družbah, ki jih je močno prizadela pandemija COVID-19.