Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o vzpostavitvi akcijskega programa za carino in obdavčitev v Evropski uniji za obdobje 2014–2020 (FISCUS) in razveljavitvi odločb št. 1482/2007/ES ter št. 624/2007/ES /* COM/2011/0706 konč. - 2011/0341 (COD) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. OZADJE PREDLOGA Komisija je 29. junija 2011 sprejela predlog naslednjega večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020[1]: proračun za izvajanje strategije Evropa 2020, v katerem je med drugim predlagala novo generacijo programov Carina in Fiscalis. V skladu s politiko poenostavitve, ki jo vodi Komisija, in ob upoštevanju obstoječih vzporednic med sedanjima programoma Carina in Fiscalis je bilo predlagano, da bi se v prihodnje ta dva programa združila v en program (FISCUS), ki pa bi moral ohraniti posebnosti carinskega in davčnega sektorja. Ta program bo prispeval k izvajanju Strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast[2], in sicer z okrepitvijo delovanja enotnega trga Unije in njegove carinske unije. Z usmerjanjem tehničnega napredka in inovacij v nacionalnih davčnih upravah k e-davčnim upravam novi program prispeva tudi k vzpostavitvi enotnega digitalnega trga („Evropska digitalna agenda“). Carinska unija ščiti finančne interese Unije in njenih držav članic pri pobiranju carin, pristojbin in davkov[3]. Zahteva, da je blago iz tretjih držav v skladu z zakonodajo Unije, preden se lahko prosto giblje po Uniji. To vključuje dnevno upravljanje velikega obsega trgovine (obravnava 7 carinskih deklaracij vsako sekundo), zaradi česar je treba na področju carine najti ravnovesje med olajševanjem trgovine za podjetja in varovanjem državljanov pred tveganji za njihovo varnost in zaščito. To je mogoče doseči le z intenzivnim operativnim sodelovanjem med carinskimi upravami držav članic, med njimi in drugimi organi ter med trgovinskimi in drugimi tretjimi stranmi. Nemoteno delovanje davčnih sistemov na notranjem trgu je odvisno od učinkovite in uspešne obdelave čezmejnih transakcij s strani nacionalnih davčnih uprav, preprečevanja davčnih goljufij in boja proti davčnim goljufijam ter od zaščite davčnih prihodkov. To vključuje izmenjavo večjega obsega informacij med davčnimi upravami, ki zagotavlja njihovo učinkovitejše delovanje ter hkrati zmanjšuje upravno, gospodarsko in časovno breme za davkoplačevalce, udeležene v čezmejnih dejavnostih. To je mogoče doseči le na podlagi intenzivnega sodelovanja med davčnimi upravami držav članic in tretjimi stranmi. Predlagan program bo podpiral sodelovanje med carinskimi in davčnimi organi ter drugimi zadevnimi stranmi. Ta program bo nasledil programa Carina 2013 in Fiscalis 2013, ki se iztečeta 31. decembra 2013. Predlagani program FISCUS bo podpiral carinsko in davčno sodelovanje v Uniji ter bo osredotočen na mreženje ljudi in razvoj kompetenc na eni ter na usposabljanje na področju IT na drugi strani. Prva stran omogoča izmenjavo dobrih praks in operativnega znanja med državami članicami in drugimi državami, ki sodelujejo v programu. Druga stran omogoča, da se v okviru programa financirajo vrhunski infrastruktura in sistemi IT , ki omogočajo razvoj carinskih in davčnih uprav v Uniji v popolnoma razvite e-uprave. Glavna dodana vrednost programa izhaja iz povečanja zmožnosti držav članic za ustvarjanje prihodkov in upravljanje vedno bolj kompleksnih trgovinskih tokov ob zmanjševanju stroškov pri razvoju orodij, ki se uporabljajo za te namene. 2. REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENA UČINKA 2.1. Posvetovanje ter strokovno znanje in izkušnje V okviru vmesne ocene sedanjih programov[4] je izvajalec analiziral učinkovitost, uspešnost, pomembnost in dodano vrednost sedanjih programov Carina in Fiscalis 2013. Uporabljeni so bili razpoložljivi podatki o spremljanju za različne dejavnosti. Za vmesno oceno programa Carina 2013 so bila izvedena posvetovanja s trgovinskimi predstavniki. Drugi izvajalec je izvedel študijo možnega okvira za prihodnji program Carina in Fiscalis[5]: njegove izzive, cilje in potencialne možnosti politike, vključno s celovito analizo prihodnjih izzivov, strukturnih težav in možnih izboljšanj delovanja carinske unije. Za to oceno so bila izvedena posvetovanja s carinskimi strokovnjaki na različnih ravneh. Glede na pomembnost dejavnosti, povezanih z izmenjavo informacij, je bila izvedena posebna študija o prihodnji izvedbeni strategiji za izmenjavo informacij. Ta študija je bila predstavljena na delavnicah za glavne uradnike za informiranje davčnih in carinskih uprav, ki so potekale junija 2011. O ugotovitvah študije o prihodnjih programih je potekala razprava s predstavniki sodelujočih držav na delavnicah, ki so bile organizirane junija in julija 2011. Za pripravo na te delavnice je bila spomladi 2011 organizirana okrogla miza na srečanju z ustreznimi programskimi odbori[6], na kateri so bile sodelujoče države pozvane, da opredelijo glavne prednosti programa in možnosti za izboljšanje učinkovitosti programa. Ocene učinka so bile pripravljene na podlagi analize nadaljevanja programov Carina in Fiscalis. Te ocene je odobril Odbor za oceno učinka. Pri razvijanju predloga za prihodnji program, zlasti za načrtovanje programskih dejavnost in oblikovanje ciljev programa, so bila upoštevana številna priporočila za načrtovanje in nadaljnje izboljševanje programa. Najpomembnejša priporočila so bila povezana z uvedbo novih specifičnih ciljev ali s ponovnim poudarkom na obstoječih ciljih. Kar se tiče davčnega sektorja, so bili osredotočeni na zmanjševanje upravnih bremen za davčne uprave in davkoplačevalce, izboljševanje sodelovanja s tretjimi državami in tretjimi stranmi ter krepitev boja proti goljufijam. V programu za carinski sektor je treba nameniti večjo pozornost sodelovanju s tretjimi državami, podjetji in trgovinskimi združenji ter olajševanju trgovine. Poleg tega je bilo na podlagi vmesnih ocen priporočeno, da se uvedejo nova orodja za obvladovanje novih izzivov, zlasti sodelovanje pri posebnih operativnih nalogah, izboljšanje posredovanja rezultatov dejavnosti v okviru programa, pri čemer je treba izkoristiti spletne metode sodelovanja in določiti okvir za učinkovitejše spremljanje realizacij programa. 2.2. Ocena učinka Ob upoštevanju splošnega okvira politike in težav, s katerimi se bosta srečevali področji carine in obdavčitve v naslednjem desetletju, so bile analizirane številne možnosti politike, ki so bile primerjane v oceni učinka za vsakega od sedanjih programov. Skupne možnosti politike: (1) Osnovni scenarij: nadaljevanje programov z ohranitvijo njihovih sedanjih ciljev in zasnove. (2) Brez nadaljevanja programa: oba programa bi bila prekinjena, prav tako se ne bi več zagotavljala sredstva EU za IT-orodja, skupne ukrepe ali dejavnosti usposabljanja, ki podpirajo sodelovanje na področju carine in obdavčevanja. Posebne možnosti politike za področje carine: (3) Okrepljena podpora za pravne obveznosti EU, kot je modernizirani carinski zakonik (MCC): ta možnost politike bi osnovni scenarij razširila tako, da bi program prilagodila novim potrebam, ki izhajajo iz razvijajočega se okolja carinske unije. Ta možnost predvideva razvoj novih IT-sistemov, kot je določeno v carinski zakonodaji EU, tako da bi se postopno uvedel model skupnega razvoja za IT-sisteme in da bi se posodobili osnovno upravljanje, arhitektura in tehnologija. (4) Okrepljena podpora za pravne obveznosti EU in finančna podpora za vzpostavitev tehničnih zmogljivosti: poleg komponent iz prejšnje možnosti bi ta možnost vključevala shemo finančne pomoči, ki omogoča državam članicam, da zaprosijo za podporo pri nakupu opreme za nadzor kopenskih, morskih ali zračnih meja, na primer skenerjev ali laboratorijske opreme. To bi pomagalo državam članicam pri izpolnjevanju zahtev glede pospešitve in poenostavitve nadzora v okviru razvijajočih se tehnologij. (5) Okrepljena podpora za pravne obveznosti EU s povečanim skupnim IT-okoljem: poleg komponent iz možnosti 3, ta možnost podpira carino EU pri tem, da v celoti izkoristi skupni razvoj in upravljanje evropskih IT-sistemov za izvajanje carinske zakonodaje EU, kot so modernizirani carinski zakonik in druge vrste zakonodaje, povezane s carino. Ta možnost bi zagotovila okrepljeno podporo javnim organom pri razvoju in uporabi vseh sistemov, ki so potrebni za vseevropsko elektronsko carinsko okolje, ter podjetjem, da bi se lahko s temi sistemi povezala. Posebne možnosti politike za področje obdavčevanja: (6) Nadgradnja osnovnega scenarija: ta možnost bi vključevala osnovni scenarij, prilagojen specifičnim ciljem prihodnjih izzivov. Dodatna pozornost v primerjavi s sedanjim programom bi bila namenjena boju proti davčnim goljufijam, izogibanju davkom in utaji davkov, odpravi velikega upravnega bremena za davkoplačevalce in davčne uprave ter krepitvi sodelovanja s tretjimi državami in tretjimi stranmi. Ta možnost politike bi zahtevala le neznatno višji proračun v primerjavi s sedanjim programom Fiscalis. (7) Nadgradnja in oblikovanje novih politik: poleg reševanja težav, opisanih v možnosti „nadgradnja osnovnega scenarija“, bi ta možnost zagotovila sredstva za razširitev sodelovanja na nova področja, ki lahko izhajajo iz razvoja politik, in bistveno povečanje zmogljivosti programov za olajševanje skladne uporabe in izvajanja te nove zakonodaje ter opravljanje ustrezne izmenjave informacij in upravnega sodelovanja. Ocene učinka vodijo do naslednjega priporočila. za program Carina je najprimernejša možnost 3 „Okrepljena podpora za pravne obveznosti EU, kot je modernizirani carinski zakonik (MCC)“, medtem ko je na področju obdavčitve najprimernejša možnost 6 „Nadgradnja osnovnega scenarija“. Obe možnosti politike sta v skladu s predlogom za novi proračun za Evropo 2020 in sta sprejemljivi za države članice. Možnost „Okrepljena podpora za pravne obveznosti EU in finančna podpora za vzpostavitev tehničnih zmogljivosti“ se za program Carina ni ohranila, saj bi bilo mogoče nakup opreme, predviden v komponenti za vzpostavitev tehničnih zmogljivosti, sofinancirati prek drugih programov, vključno z regionalnimi strukturnimi skladi, pri čemer bi bilo treba zagotavljati skladnost s specifičnimi cilji predlaganega programa FISCUS. 3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA 3.1. Pravna podlaga Predlog programa FISCUS temelji na dvojni pravni podlagi. Vidiki predloga, povezani s carino, temeljijo na členu 33 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki poziva Evropsko unijo, naj sprejme ukrepe v zvezi s carinskim sodelovanjem in carinsko unijo EU. Veliko vidikov izvajanja davčne politike ostaja predvsem v nacionalni pristojnosti. Vendar predlaganega programa ni mogoče obravnavati kot ukrep davčne politike v nacionalni pristojnosti. Program je dejansko namenjen izboljšanju sodelovanja med davčnimi upravami, ki zagotavljajo mehanizme in sredstva ter potrebno financiranje. Tako program, ko ga bo Komisija izvajala, ne bo sprožil dodatnega usklajevanja nacionalnih davčnih sistemov, ampak bo omogočil zmanjševanje negativnih učinkov, povezanih s soobstojem 27 različnih davčnih sistemov, kot so izkrivljanje konkurence, upravno breme za uprave in davkoplačevalce, obdavčeno nakupovanje itd. Predlagan ukrep je zato jasen podporni ukrep za notranji trg, ki omogoča izboljšanje delovanja različnih davčnih sistemov na notranjem trgu. Pravna podlaga za vidike predlaganega programa, povezane z obdavčitvijo, je zato člen 114 PDEU. 3.2. Subsidiarnost in sorazmernost Ukrepanje na ravni Unije namesto na nacionalni ravni je potrebno iz naslednjih razlogov: · Carinska unija je v izključni pristojnosti Unije. Države članice so se s prenosom pooblastil na Unijo ipso facto strinjale, da se bodo ukrepi na področju carine bolje izvajali na ravni Unije. Vendar obstoječi pravni okvir Unije ne zagotavlja zadostno ustreznega delovanja carinske unije. Dopolnjevati ga morajo podporni ukrepi programa Carina, da bi se carinska zakonodaja EU uporabljala na konvergenten in usklajen način. · Številne dejavnosti na področju carine so čezmejne narave ter vključujejo in zadevajo vseh 27 držav članic, zato jih ne morejo učinkovito in uspešno izvajati posamezne države članice. Ukrepi na ravni EU so potrebni, da bi se okrepila evropska razsežnost carinskega dela, s čimer bi tudi preprečili izkrivljanja na notranjem trgu in podprli uspešno varovanje zunanjih mej EU. · Glede na to so ukrepi EU upravičeni v smislu zagotavljanja ustreznega delovanja in nadaljnjega razvoja carinske unije ter njenega skupnega regulativnega okvira, saj so se izkazali za najučinkovitejši in najuspešnejši odziv EU na pomanjkljivosti in izzive pri izvajanju carinske unije in carinskega sodelovanja EU. · Na področju obdavčitve ne zadostuje, da se sprejme zakonodaja na evropski ravni ter da se šteje kot samoumevno, da bo njeno izvajanje potekalo nemoteno, saj se je treba v nasprotnem primeru zateči k postopku za ugotavljanje kršitev. Za učinkovito izvajanje davčne zakonodaje na ravni EU in nacionalni ravni sta potrebna sodelovanje in usklajevanje na evropski ravni. · Izzivov, povezanih z obdavčitvijo, ni mogoče obvladati brez usmerjevalne vloge Komisije in brez spodbujanja držav članic, da gledajo prek meja svojega upravnega ozemlja. Brez intenzivnega sodelovanja in usklajevanja med državami članicami bi se povečala nelojalna davčna konkurenca in obdavčeno nakupovanje, goljufi pa bi izkoristili pomanjkanje sodelovanja med nacionalnimi organi. · Z ekonomskega vidika so ukrepi na ravni EU veliko bolj učinkoviti. Temelj carinskega in davčnega sodelovanja je visoko zavarovano namensko komunikacijsko omrežje. Povezuje nacionalne carinske in davčne uprave na približno 5 000 stičnih točkah. To skupno IT-omrežje zagotavlja, da se mora vsaka nacionalna uprava le enkrat povezati s to skupno infrastrukturo, da si lahko izmenjuje vse vrste informacij. Če taka infrastruktura ne bi bila na voljo, bi se morale države članice 26-krat povezati z nacionalnimi sistemi vseh posameznih držav članic. Komisija v skladu s členom 17 PEU opravlja usklajevalno, izvršilno in upravno funkcijo, kot določata Pogodbi. Komisija mora usklajevanje izvajati v sodelovanju z nacionalnimi carinskimi in davčnimi organi ter specializiranimi predstavniki, in sicer na operativni ravni in v dolgoročnem smislu, ob upoštevanju obstoječih in prihodnjih izzivov, s katerimi se bo morala srečevati Unija na carinskem in davčnem področju. Različni forumi in orodja programa zagotavljajo ustrezen okvir, na podlagi katerega lahko Komisija prevzame usklajevalno vlogo v carinskem in davčnem sektorju. Program FISCUS je tako v skladu z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti (kot je določeno v členu 5 Pogodbe o Evropski uniji (PEU). 3.3. Instrument V skladu z ugotovitvami ustreznih ocen učinka je posredovanje EU s programom financiranja ustrezno. Ob upoštevanju pozitivne povratne informacije, ki izhaja iz vmesne ocene programov Carina 2013 in Fiscalis 2013, Komisija predlaga prihodnji program FISCUS. Čeprav je novi program naslovljen predvsem na države članice in njihove organe, je njegov namen, da bodo prihodnji programski ukrepi bolj kot v preteklosti vključevali zunanje zainteresirane strani. Glede na ta razvoj dogodkov je ustrezen pravni instrument za vzpostavitev programa „uredba“ in ne „odločba“, ki je bila uporabljena za pretekle programe. 4. PRORAČUNSKE POSLEDICE Izbira časa za pregled programa financiranja EU je povezana s predlogom za novi večletni finančni okvir, kot navaja delovni program Komisije. V skladu s tem predlogom ta uredba o programu FISCUS zagotavlja proračunski okvir v višini 777 600 000 EUR (v tekočih cenah) za obdobje 2014–2020. Program FISCUS se bo izvajal z neposrednim centraliziranim načinom upravljanja in prednostno naravnano. V sodelovanju z zainteresiranimi stranmi sta bila oblikovana delovna programa, ki opredeljujeta prednostne naloge za določeno obdobje. 5. NEOBVEZNI ELEMENTI 5.1. Opombe k posebnim zakonskim določbam 5.1.1. Poglavje I: Splošne določbe Področje uporabe programa je v zvezi s carinskimi vidiki posebej usmerjeno v delovanje carinske unije EU. V zvezi z vidiki obdavčitve je bil program usklajen z najnovejšo davčno zakonodajo Unije, kar pomeni, da ne bo zajemal le DDV, trošarin in davkov na dohodek in kapital, ampak tudi druge davke, ki so določeni v davčni zakonodaji EU. Program FISCUS bo odprt za sodelovanje držav članic, držav kandidatk in potencialnih držav kandidatk. V skladu s splošno politiko Unije v zvezi s tem bodo imele pod določenimi pogoji tudi države v okviru evropske sosedske politike možnost sodelovanja v programu. Pri posebnih ukrepih lahko sodelujejo tudi „zunanji strokovnjaki“ (npr. predstavniki drugih organov, trgovinske, nacionalne in mednarodne organizacije ter po možnosti drugi strokovnjaki). Cilji programa FISCUS so bili preusmerjeni, da bi upoštevali ugotovljene in pričakovane težave in izzive za carinsko in davčno politiko ter carinske in davčne organe v naslednjem desetletju. Splošen cilj programa je podpirati delovanje carinske unije ter okrepiti notranji trg z izboljšanjem delovanja davčnih sistemov, tj. s sodelovanjem med sodelujočimi državami, njihovimi carinskimi in davčnimi upravami, njihovimi uradniki in zunanjimi strokovnjaki. Za zagotovitev ustreznega odziva na prihodnje izzive na področju carine in obdavčevanja v Uniji so bili za namene programa opredeljeni naslednji specifični cilji: 1. podpirati pripravo, skladno uporabo in učinkovito izvajanje zakonodaje Unije na področju carine in obdavčevanja; 2. prispevati k učinkovitemu delovanju carinskih in davčnih organov z izboljšanjem njihove upravne zmogljivosti ter zmanjšanjem upravnega bremena; 3. preprečevati goljufije in utaje davkov ter krepiti konkurenčnost, varnost in zaščito, in sicer s povečevanjem sodelovanja z mednarodnimi organizacijami, drugimi vladnimi organi, tretjimi državami, gospodarskimi subjekti in njihovimi organizacijami; 4. krepiti konkurenčnost evropskih podjetij z olajševanjem trgovanja in zmanjševanjem stroškov za dokazovanje skladnosti; 5. ščititi finančne in gospodarske interese Evropske unije in njenih držav članic z bojem proti goljufijam in utaji davkov; 6. (za carinski sektor) podpirati carinske organe pri varovanju državljanov in gospodarstva v smislu varnosti in zaščite ter pri varovanju okolja. Dodani so bili operativni cilji, ki so osredotočeni na realizacije, ki jih mora doseči program, navedeni pa so v Prilogi 1 k tej uredbi. 5.1.2. Poglavje II: Upravičeni ukrepi Vrste ukrepov, ki se štejejo za upravičene za financiranje programa, so podobne tistim v okviru sedanjih programov, in sicer: · skupni ukrepi, ki spodbujajo izmenjavo znanja in dobrih praks med carinskimi in davčnimi uradniki sodelujočih držav, · evropski informacijski sistemi[7], ki olajšujejo izmenjavo informacij in dostopa do skupnih podatkov ter · dejavnosti usposabljanja, ki prispevajo k povečevanju usposobljenosti carinskih in davčnih uradnikov po vsej Evropi. Za nekatere kategorije ukrepov so bile uvedene spremembe. · Program FISCUS bo vključeval nekatera nova orodja skupnih ukrepov: · Usmerjevalne skupine (nove le za področje obdavčitve) bodo izvajale dejavnosti usklajevalne narave in bodo običajno sestavljene iz vseh zainteresiranih sodelujočih držav. Razlikujejo se od projektnih skupin, ki so običajno sestavljene iz omejenega števila držav, delujejo v omejenem obdobju in si prizadevajo za uresničitev predhodno določenega cilja z natančno opisanim rezultatom. · Skupine strokovnjakov so strukturirane oblike za sodelovanje, združevanje izkušenj in/ali obravnavanje posebnih operativnih dejavnosti. Lahko so stalne ali nestalne narave in lahko prejmejo podporo v obliki spletnih sodelovalnih storitev, upravne pomoči ter infrastrukture in opreme za spodbujanje izvajanja in uspešnosti ukrepa. · Ukrepi za krepitev zmogljivosti javne uprave bodo podpirali carinske in davčne organe, ki se srečujejo s posebnimi težavami, kot so pomanjkanje znanja in strokovne podpore ter organizacijske in druge pomanjkljivosti, ki jih je mogoče rešiti s prikrojenimi podpornimi ukrepi, ki jih zagotavljajo sodelujoče države in/ali uradniki Komisije. · V zvezi z evropskimi informacijskimi sistemi novi program opredeljuje „komponente Unije“ kot sredstva in storitve IT, ki zadevajo nekatere ali vse države članice ter ki si jih lasti ali ki jih je pridobila Komisija. Te komponente Unije so opisane v točki 4 Priloge 2 predlaganega pravnega akta. „Nacionalne komponente“ so vse komponente, ki ne sodijo med „komponente Unije“. Razvijajo, uvajajo in izvajajo jih države članice, zato jih te tudi financirajo in so zanje odgovorne. Ponovno opredelitev komponent Unije je treba obravnavati z vidika spreminjanja prakse razvoja IT-sistemov. Trenutno je vsaka posamezna država članica odgovorna za izvajanje nacionalnih sistemov v skladu s skupnimi specifikacijami, zato obstaja 27 različnih sistemov, 27 vmesnikov za trgovce, 27 programov razvoja, 27 sklopov težav, povezanih s projektom ali izvajanjem itd. Komisija meni, zlasti glede na sedanjo finančno krizo, da je treba IT-sisteme razvijati učinkoviteje, poleg tega pa je treba povečati število osrednjih virov in okrepiti udeležbo držav članic v skupnih projektih. Ta poenostavitev je namenjena znižanju skupnih IT-stroškov ter izboljšanju skladnosti podatkov in uporabe predpisov s postopnim prehodom na skupni IT-razvoj (znanje, podatki, IT-komponente). Prispevala bo k boljšim delovnim metodam, na primer z modeliranjem poslovnih procesov, boljšim specifikacijam kakovosti itd., poleg tega pa bo prispevala k večji standardizaciji, na primer z usklajevanjem vmesnikov za trgovce. Novi pristop h komponentam Unije bo omejil tveganje za različne načrte razvoja in uporabe. Prav tako zagotavlja dodatna sredstva za nadzor zaključka projekta, saj skupni načrti preprečujejo, da bi najpočasnejši član v razvojni verigi določal začetek izvajanja celotnega projekta. Ta povečana odgovornost Komisije bo zahtevala bolj specializirano podporo in osebje na ravni Komisije. 5.1.3. Poglavje IV: Izvajanje Da se zagotovijo enotni pogoji za izvajanje te uredbe, se izvedbena pooblastila podelijo Komisiji. Zato bo sprejet letni delovni program v skladu s postopkom pregleda iz člena 5 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije[8]. 5.2. Poenostavitev 5.2.1. Kako je predlog prispeval k poenostavitvi? (a) Skladnost s finančno uredbo Predlog programa je v celoti v skladu s finančno uredbo in njenimi izvedbenimi določbami. Nepovratna pomoč in javna naročila so glavni finančni instrumenti, ki se uporabljajo za izvajanje programa. Program predvideva ukrepe poenostavitve, predlagane v predlogu Komisije za revizijo finančne uredbe, zlasti uporabo pavšalnega zneska, pavšalnih tarif in stroškov na enoto. Glede na pomembnost obdelave dnevnic in potnih stroškov, ki se plačujejo v okviru programa, bo program uvedel ukrepe poenostavitve, ki jih zagotavlja nova finančna uredba na tem področju. (b) Skladnost med programoma Carina in Fiscalis 2013 Upravljanje prejšnjih programov Carina in Fiscalis je bilo v celoti usklajeno na podlagi enakih predpisov v zvezi z javnimi naročili in modelov dodeljevanja nepovratnih sredstev, skupnih smernic za upravljanje in sistemov, ki temeljijo na informacijski tehnologiji. Model upravljanja vključuje jasne in enostavne postopke za organizacijo dejavnosti programa. Skupini za upravljanje programa Komisije pomagajo skupine za upravljanje programa v različnih carinskih in davčnih upravah, ki imajo vlogo spodbujevalca in prve točke za stik s carinskimi oziroma davčnimi uradniki v državah članicah. Model upravljanja omogoča razvoj dejavnosti v kratkem času, tj. v največ nekaj tednih, hitro odzivanje na novo nastale potrebe, hkrati pa zagotavlja usklajevanje med različnimi dejavnostmi. Države članice so v vmesni oceni izrazile svoje zadovoljstvo z modelom upravljanja programa[9]. Glede na že obstoječo tesno usklajenost programov Carina in Fiscalis in politike poenostavitve Komisije, je bilo sklenjeno, da bo enoten program (FISCUS) predlagan v okviru večletnega finančnega okvira 2014–2020. (c) Ali je program upošteval eksternalizacijo? Upoštevana je bila možnost izvajanja prihodnjega programa prek izvajalske agencije. Agencija bi bila lahko pooblaščena za izvajanje nalog, kot je izbira dejavnosti v okviru programa, upravna priprava in nadaljevanje dejavnosti, spremljanje dejavnosti, donacij in javnih naročil IT-sistemov. Vendar bi taka izvajalska agencija dodala dodatni sloj k strukturi upravljanja, kar bi povečalo stroške usklajevanja in preverjanj ter zapletlo in podaljšalo sprejemanje odločitev z uvajanjem novih upravnih postopkov. Prav tako bi imela negativen vpliv na raven strokovnega znanja in izkušenj Komisije ter povečala tveganje drobitve vsebine v razmerju do upravnih vidikov. Ta možnost ne bi prinesla pričakovanih poslovnih koristi, zato je bila opuščena. V nadomestnem scenariju je bila preučena tudi možnost prenosa vseh pomembnih IT-dejavnosti na nacionalne uprave, razen omrežja CCN/CSI in z njim povezanih storitev. Ta scenarij bi vključeval zelo visoko tveganje, da bi postopno nastale potrebe in pobude za vzpostavitev bolj centralnih struktur upravljanja. Učinek bi bil podoben vplivom prekinitve programov, ki bi ogrozili učinkovitost in uspešnost carinskih in davčnih uprav, vzbujali dvom v enotnost carinske unije in obravnavanja trgovcev ter zmanjšali sposobnost preprečevanja in odkrivanja goljufij. Glede na negativne učinke na rezultate in učinkovitost je bil tudi ta scenarij opuščen. (d) Ali program uporablja skupna IT-orodja za zmanjšanje upravnega bremena za upravičence in izvajalce? Programa Carina 2013 in Fiscalis 2013 že uvajata orodja za olajševanje upravljanja nepovratnih sredstev prek skupnega orodja za poročanje o dejavnostih (ART). 5.2.2. Meritev uspešnosti predloga Izvajanje programa bo merjeno na podlagi skladnega niza kazalnikov učinkovitosti, vpliva, rezultata in realizacije, ki so povezani s splošnimi, specifičnimi in operativnimi cilji programa, ter z vzpostavljanjem povezave z načrtom upravljanja Komisije. Podroben seznam kazalnikov vpliva, rezultata in realizacije je na voljo v ocenah učinka zadevnih programov. Komisija je določila naloge za nekatere operativne cilje programa, drugi cilji pa se bodo uresničevali z ukrepi v okviru obstoječih programov. Naloge vseh operativnih ciljev bo pred začetkom programa za leto 2020 opredelila Komisija in predložila odboru programa v overovitev v okviru postopka letnega delovnega programa. 5.2.3. Ali je predlog programa v skladu s splošno politiko Komisije? Program bo prispeval k ciljem strategije Evropa 2020 s krepitvijo notranjega trga, povečevanjem produktivnosti javnega sektorja ter spodbujanjem tehničnega napredka in inovacij v upravah ter zaposlovanja. Podpiral bo vodilne pobude o Evropski digitalni agendi[10], vodilno pobudo o Uniji inovacij[11], vodilno pobudo o Programu za nova znanja in spretnosti ter delovna mesta[12] in vodilno pobudo o industrijski politiki za dobo globalizacije[13]. Program bo podpiral tudi akt za enotni trg[14] ter spodbujal rast in inovacije z uveljavljanjem pravic intelektualne lastnine na meji v skladu z najnovejšo celovito strategijo o pravicah intelektualne lastnine.[15] Kar se tiče zaščite finančnih interesov Unije in držav članic, bo program podpiral pobiranje carin ter različnih pristojbin in davkov na trgovino ter skupna prizadevanja za boj proti goljufijam. Carinska unija je operativna veja trgovinske politike EU, zato bo program prispeval k izvajanju dvostranskih in večstranskih trgovinskih sporazumov, pobiranju carin ter izvajanju trgovinskih ukrepov (kot so pravila o poreklu), embargov in drugih omejitev v skladu s trgovinsko strategijo EU[16]. V zadnjem času so carinski organi dobili vlogo pri varovanju okolja (povezano med drugim z nezakonitim izvozom odpadkov, kemikalijami, snovmi, ki tanjšajo ozonski plašč, nezakonito sečnjo in konvencijo CITES). Poleg tega carinski ukrepi ter sodelovanje med carinskimi, policijskimi in drugimi pristojnimi organi močno prispevajo k zagotavljanju notranje varnosti EU, kot predvidevata akcijski načrt za strategijo notranje varnosti[17] in akcijski načrt stockholmskega programa[18]. 2011/0341 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o vzpostavitvi akcijskega programa za carino in obdavčitev v Evropski uniji za obdobje 2014–2020 (FISCUS) in razveljavitvi odločb št. 1482/2007/ES ter št. 624/2007/ES EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 33 in 114 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[19], v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1) Večletna akcijska programa za carino in obdavčevanje, ki sta bila vzpostavljena za obdobje do leta 2014, sta bistveno prispevala k olajševanju in krepitvi sodelovanja med carinskimi in davčnimi organi v Uniji. Zato je ustrezno, da se zagotovi nadaljevanje teh programov, in sicer z vzpostavitvijo novega programa na istem področju. (2) Glede na sinergije med programoma za obdobje do leta 2014 in v skladu z zavezo Komisije iz sporočila „Proračun za strategijo Evropa 2020“[20], da bo zmanjšala število programov, je treba programa carinskega in davčnega sodelovanja nadomestiti z enim programom. Poleg tega bo vzpostavitev enega programa omogočila večjo poenostavitev in skladnost, prav tako pa bo ohranila možnost izvajanja dejavnosti na ločenih področjih carine in obdavčitve. (3) Dejavnosti programa, tj. evropski informacijski sistemi, skupni ukrepi za carinske in davčne uradnike ter pobude za skupno usposabljanje, naj bi po pričakovanjih prispevale k uresničevanju strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast[21]. Pri zagotavljanju okvira za dejavnosti, ki stremijo k učinkovitejšim carinskim in davčnim organom, krepitvi konkurenčnosti podjetij in spodbujanju zaposlovanja ter prispevajo k zaščiti finančnih in gospodarskih interesov Unije, bo program dejavno krepil delovanje carinske unije in notranjega trga. (4) Davčni sektor programa je treba uskladiti z obstoječo in prihodnjo zakonodajo Unije, da bi se omogočilo izvajanje podpornih dejavnosti za morebitne nove davke ali zakonodajo Unije. Za namene tega programa mora obdavčevanje zajemati poleg DDV, kot določa Direktiva Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost[22], tudi trošarine za alkohol, kot določa Direktiva Sveta 92/83/EGS z dne 19. oktobra 1992 o uskladitvi strukture trošarin za alkohol in alkoholne pijače[23], za tobačne izdelke, kot določa Direktiva Sveta 2011/64/EU z dne 21. junija 2011 o strukturi in stopnjah trošarine, ki velja za tobačne izdelke[24], za energente in električno energijo, kot določa Direktiva Sveta 2003/96/ES z dne 27. oktobra 2003 o prestrukturiranju okvira Skupnosti za obdavčitev energentov in električne energije[25], ter tudi vse druge davke, ki sodijo v področje uporabe davčne zakonodaje Unije v smislu Direktive Sveta 2010/24/EU z dne 16. marca 2010 o vzajemni pomoči pri izterjavi terjatev v zvezi z davki, carinami in drugimi ukrepi[26]. (5) Da bi se podprl proces pristopa in pridružitve tretjih držav, je program odprt za sodelovanje držav pristopnic in kandidatk ter potencialnih kandidatk in partnerskih držav evropske sosedske politike[27], če so izpolnjeni določeni pogoji. Glede na vedno večjo medsebojno povezanost svetovnega gospodarstva je poleg tega koristno, da se pri nekaterih dejavnostih zagotovi tudi možnost sodelovanja zunanjih strokovnjakov, kot so uradniki tretjih držav, predstavniki mednarodnih organizacij ali gospodarski subjekti. (6) Glede na težave in izzive, ugotovljene za prihodnje desetletje, so bili cilji programov, vzpostavljenih za obdobje pred letom 2014, prilagojeni. Program, vzpostavljen s to uredbo, mora imeti ključno vlogo na pomembnih področjih, kot je skladno izvajanje zakonodaje Unije, zaščita finančnih in gospodarskih interesov Unije, zagotavljanje varnosti in zaščite ter povečevanje upravne zmogljivosti carinskih in davčnih organov. Vendar je treba glede na problematično dinamiko na novo ugotovljenih izzivov nameniti dodatno pozornost boju proti goljufijam, zmanjšanju upravnega bremena in olajševanju trgovine. (7) Orodja, ki so se uporabljala v okviru programov, vzpostavljenih za obdobje pred letom 2014, so se izkazala za ustrezna in so bila zato ohranjena. Vendar so bila glede na potrebo po orodjih, ki omogočajo bolj strukturirano operativno sodelovanje, dodana dodatna orodja, kot so skupine strokovnjakov, sestavljene iz strokovnjakov Unije in nacionalnih strokovnjakov, za skupno izvajanje nalog na posebnih področjih. Poleg tega je glede na nedavni razvoj dogodkov ustrezno, da se zagotovi možnost oblikovanja ukrepov v okviru programa, ki prispevajo k razvoju upravne usposobljenosti za zagotavljanje specializirane pomoči državam v stiski. (8) Evropski informacijski sistemi imajo ključno vlogo pri krepitvi carinskih in davčnih sistemov v Uniji ter jih je treba zato še naprej financirati v okviru programa. Poleg tega mora biti omogočeno, da se v program vključijo novi informacijski sistemi, povezani s carino in obdavčitvijo, vzpostavljeni v skladu z zakonodajo Unije. Ti sistemi morajo temeljiti na modelih skupnega razvoja in sodobni IT-arhitekturi, da bi se povečala prilagodljivost in učinkovitost carinskih in davčnih uprav. (9) V okviru programa je treba omogočiti tudi povečevanje usposobljenosti ljudi v obliki skupnega usposabljanja. Carinski in davčni uradniki morajo nadgraditi in posodobiti svoje znanje in veščine, potrebne za izpolnjevanje potreb Unije. Program mora imeti bistveno vlogo pri učinkoviti krepitvi usposobljenosti oseb, in sicer z okrepljeno podporo za usposabljanje, namenjeno carinskim in davčnih uradnikom ter gospodarskim subjektom. Zato je treba sedanji pristop Unije k skupnemu usposabljanju, ki je temeljil predvsem na razvoju osrednjega e-učenja, razviti v večplasten podporni program davčnega usposabljanja za Unijo. (10) Program mora zajemati obdobje sedem let, kar je v skladu s trajanjem večletnega finančnega okvira iz Uredbe Sveta (EU) št. xxx z dne xxx o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020[28]. (11) Določiti je treba finančna sredstva za celotno obdobje trajanja programa, ki predstavljajo v letnem proračunskem postopku prednostni referenčni okvir za proračunski organ v smislu točke [17] Medinstitucionalnega sporazuma št. XX/YY/201Z med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju. (12) V skladu z zavezo Komisije iz njenega sporočila o pregledu proračuna za leto 2010[29], da bo uskladila in poenostavila programe financiranja, je treba sredstva deliti z drugimi programi financiranja Unije, če predvidene dejavnosti programa sledijo ciljem, ki so skupni različnim instrumentom financiranja, pri čemer je treba izključiti dvojno financiranje. Ukrepi v okviru tega programa morajo zagotavljati skladnost pri uporabi sredstev Unije, ki podpirajo delovanje carinske unije. (13) Ukrepe, ki so potrebni za finančno izvajanje te uredbe, je treba sprejeti v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. xxx/20xx z dne xxx o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, ter z Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. xxx/20xx z dne xxx o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. xxx/20xx z dne xxx (dodati je treba številki nove finančne uredbe in izvedbenega akta). (14) Finančni interesi Unije morajo biti skozi celoten cikel odhodkov zaščiteni z ustreznimi ukrepi, med katerimi so preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje nepravilnosti, povračilo izgubljenih, napačno plačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi globe. (15) Da se zagotovijo enotni pogoji za izvajanje te uredbe, se izvedbena pooblastila podelijo Komisiji. Ta pooblastila bi se morala izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije[30]. (16) Ker države članice, ki ne morejo učinkovito izvajati sodelovanja in usklajevanja, ki sta potrebna za izvajanje programa, ciljev ukrepov, ki jih je treba sprejeti, in sicer vzpostavitev večletnega programa za izboljšanje delovanja davčnih sistemov na notranjem trgu in delovanja carinske unije, ne morejo zadostno doseči, ter jih je zato mogoče, glede na učinke programa, učinkoviteje uresničevati na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kot določa člen 5 PEU. V skladu z načelom sorazmernosti, določenim v navedenem členu, ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za dosego navedenih ciljev. (17) Komisiji mora pri izvajanju programa pomagati odbor za program FISCUS. Glavne pristojnosti tega odbora so povezane z letnimi delovnimi programi. (18) Ta uredba mora nadomestiti Odločbo št.°1482/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2007 o vzpostavitvi programa Skupnosti za izboljšanje delovanja sistemov obdavčitve na notranjem trgu (Fiscalis 2013) in razveljavitvi Odločbe št. 225/2002/ES[31] in Odločbo št.°624/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. maja 2007 o vzpostavitvi akcijskega programa za carino v Skupnosti (Carina 2013)[32]. Ti odločbi je zato treba razveljaviti – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: Poglavje I Splošne določbe Člen 1 Predmet 1. Večletni akcijski program „FISCUS“ („program“) je s tem vzpostavljen za izboljšanje delovanja davčnih sistemov na notranjem trgu in delovanja carinske unije. 2. Program bo zajemal carinski in davčni sektor. 3. Program bo zajemal obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020. Člen 2 Opredelitve pojmov V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (a) „carinski ali davčni organi“ pomenijo organe, ki so pristojni za uveljavljanje carinskih ali davčnih predpisov; (b) „zunanji strokovnjaki“ pomenijo (1) predstavnike vladnih organov, tudi iz držav, ki ne sodelujejo v programu, v skladu s členoma 3(1) in 3(2), (2) gospodarske subjekte in njihove organizacije, (3) predstavnike mednarodnih in drugih ustreznih organizacij, (c) „obdavčevanje“ vključuje naslednje davke: (1) davek na dodano vrednost iz Direktive 2006/112/ES, (2) trošarine za alkohol iz Direktive 92/83/EGS, (3) trošarine za tobačne izdelke iz Direktive 2011/64/EU, (4) davke na energente in električno energijo iz Direktive 2003/96/ES, (5) vse ostale davke, ki sodijo v področje uporabe člena 2(1)(a) Direktive 2010/24/EU. Člen 3 Sodelovanje v programu 1. Sodelujoče države so države članice in države iz odstavka 2, če so izpolnjeni pogoji iz odstavkov 2 in 3. 2. Program je odprt za sodelovanje katere koli od naslednjih držav: (a) države pristopnice, države kandidatke in potencialne kandidatke, ki uživajo ugodnosti iz predpristopne strategije, v skladu s splošnimi načeli in splošnimi pogoji za udeležbo teh držav v programih Unije, določenih v njihovih okvirnih sporazumih, sklepih pridružitvenega sveta ali podobnih sporazumih; (b) partnerske države evropske sosedske politike, če so dosegle zadostno raven prilagoditve ustrezne zakonodaje in upravnih metod tistim, ki jih izvaja Unija. Zadevne partnerske države sodelujejo pri programu v skladu z določbami, ki jih je treba opredeliti skupaj z navedenimi državami po vzpostavitvi okvirnih sporazumov o njihovem sodelovanju pri programih Unije. 3. Pri dejavnostih, organiziranih v okviru programa, lahko sodelujejo zunanji strokovnjaki, če je to koristno za uresničevanje ciljev iz členov 4 in 5. Ti strokovnjaki se izberejo na podlagi njihovih sposobnosti, izkušenj in znanja, ki so pomembni za specifične dejavnosti. Člen 4 Splošen cilj Splošen cilj programa je podpirati delovanje carinske unije ter okrepiti notranji trg z izboljšanjem delovanja davčnih sistemov s sodelovanjem med sodelujočimi državami, njihovimi carinskimi in davčnim organi, njihovimi uradniki in zunanjimi strokovnjaki. Ta cilj bo med drugim izmerjen na podlagi naslednjega kazalnika: razvoj stališča zainteresiranih strani programa v zvezi s prispevkom programa k delovanju carinske unije ter h krepitvi notranjega trga. Člen 5 Specifični cilji 1. Specifični cilji programa so: (a) podpirati pripravo, skladno uporabo in učinkovito izvajanje zakonodaje Unije na področju carine in obdavčevanja; (b) prispevati k učinkovitemu delovanju carinskih in davčnih organov z izboljšanjem njihove upravne zmogljivosti ter zmanjšanjem upravnega bremena; (c) preprečevati goljufije in utaje davkov ter krepiti konkurenčnost, varnost in zaščito, in sicer s povečevanjem sodelovanja z mednarodnimi organizacijami, drugimi vladnimi organi, tretjimi državami, gospodarskimi subjekti in njihovimi organizacijami; (d) krepiti konkurenčnost evropskih podjetij z olajševanjem trgovanja in zmanjševanjem stroškov za dokazovanje skladnosti; (e) ščititi finančne in gospodarske interese Evropske unije in njenih držav članic z bojem proti goljufijam in utaji davkov; (f) za carinski sektor: podpirati carinske organe pri varovanju državljanov in gospodarstva v smislu varnosti in zaščite in pri varovanju okolja. 2. Vsi zgoraj navedeni specifični cilji se merijo na podlagi kazalnika, ki temelji na zaznavanju zainteresiranih strani programa v zvezi s prispevkom programa k uresničevanju specifičnih ciljev. Poglavje II Upravičeni ukrepi Člen 6 Upravičeni ukrepi Program zagotavlja, pod pogoji iz letnega delovnega programa iz člena 13, finančno podporo za naslednje vrste ukrepov: (a) Skupni ukrepi za operativno sodelovanje in usklajevanje: (1) seminarji in delavnice; (2) usmerjevalne skupine za usmerjanje in usklajevanje ukrepov, ki sodijo v njihovo področje pristojnosti; (3) projektne skupine, ki so sestavljene iz omejenega števila držav in delujejo v omejenem obdobju, da bi prispevale k uresničevanju predhodno določenega cilja z natančno opisanim rezultatom; (4) delovni obiski, ki jih organizirajo sodelujoče države ali tretje držav, da bi lahko uradniki pridobili ali okrepili strokovno podlago ali znanje na področju carine oziroma obdavčevanja; za delovne obiske, ki jih organizirajo tretje države so v okviru programa upravičeni le potni stroški in dnevnice (nastanitev in dnevnica); (5) skupine strokovnjakov, ki so strukturirana oblika sodelovanja nestalnega ali stalnega značaja in združujejo izkušnje za izvajanje nalog na posebnih področjih ali operativnih dejavnosti, po možnosti s podporo spletnih sodelovalnih storitev, upravne pomoči ter infrastrukture in opreme; (6) krepitev zmogljivosti javne uprave in podporni ukrepi; (7) študije; (8) komunikacijski projekti; (9) kakršna koli druga dejavnost, ki podpira splošne in specifične cilje iz členov 4 in 5. (b) Specifični skupni ukrepi v carinskem sektorju vključujejo dejavnosti spremljanja, ki jih izvajajo skupne ekipe, ki jih sestavljajo Komisija in uradniki sodelujočih držav, da bi analizirale carinske prakse, opredelile težave pri izvajanju pravil ter, kadar je ustrezno, oblikovale predloge za prilagoditev predpisov in delovnih metod Unije. (c) Specifični skupni ukrepi v davčnem sektorju vključujejo večstranski nadzor, ki ga organizirata dve ali več sodelujočih držav, vključno z najmanj eno državo članico, za usklajen nadzor davčne obveznosti enega ali več povezanih davčnih zavezancev. (d) Krepitev IT-zmogljivosti, tj. razvoja, vzdrževanja, delovanja in nadzora kakovosti, komponent Unije iz točke 4 Priloge II v okviru naslednjih sistemov: (1) evropskih informacijskih sistemov iz točk 1, 2 in 3 Priloge II in (2) novih evropskih informacijskih sistemov, vzpostavljenih v skladu z zakonodajo Unije. (e) Povečevanje usposobljenosti ljudi: ukrepi skupnega usposabljanja za krepitev potrebnih znanj in veščin, povezanih s carino in obdavčevanjem. Člen 7 Posebne izvedbene določbe za skupne ukrepe 1. Sodelujoče države zagotovijo, da so uradniki z ustreznim profilom in kvalifikacijami imenovani za sodelovanje pri skupnih ukrepih. 2. Sodelujoče države sprejmejo potrebne ukrepe za izvajanje skupnih ukrepov, zlasti s povečevanjem ozaveščenosti njihovih carinskih ali davčnih organov o teh ukrepih ter z zagotavljanjem optimalne uporabe ustvarjenih realizacij. Člen 8 Posebne izvedbene določbe za evropske informacijske sisteme 1. Komisija in sodelujoče države zagotovijo razvoj, izvajanje in ustrezno vzdrževanje evropskih informacijskih sistemov iz točk 1, 2 in 3 Priloge II. 2. Komisija v sodelovanju s sodelujočimi državami uskladi tiste vidike oblikovanja in delovanja unijskih in neunijskih komponent sistemov in infrastrukture, ki so opredeljene v točkah 1, 2 in 3 Priloge II in so potrebne za zagotovitev operabilnosti, medsebojne povezave in neprestanih izboljšav. Člen 9 Posebne izvedbene določbe za skupno usposabljanje 1. Sodelujoče države v nacionalne programe usposabljanja vključijo skupno razvito vsebino, vključno z moduli e-učenja, programi usposabljanja in skupno dogovorjenimi standardi usposabljanja. 2. Sodelujoče države zagotovijo, da je njihovim uradnikom zagotovljeno začetno in nadaljnje usposabljanje, ki je potrebno za pridobitev skupnega poklicnega znanja in veščin v skladu s programi usposabljanja. 3. Sodelujoče države zagotovijo jezikovno usposabljanje uradnikov, ki jim je potrebno za osvojitev zadostne ravni jezikovnega znanja, da lahko sodelujejo pri programu. Poglavje III Finančni okvir Člen 10 Finančni okvir 1. Finančni okvir za izvajanje programa znaša 777 600 000 EUR (v tekočih cenah). 2. Finančna sredstva za program lahko vključujejo tudi stroške, ki so nastali zaradi dejavnosti priprave, spremljanja, nadzora, revizije in ocenjevanja, ki so potrebne za upravljanje programa in uresničevanje njegovih ciljev; stroške, povezane s študijami, srečanji strokovnjakov, informacijskimi in komunikacijskimi ukrepi, vključno z orodji sporočanja o političnih prednostnih nalogah Evropske unije znotraj institucij, če so povezane s splošnimi cilji te uredbe; stroške, povezane z IT-omrežji, ki se osredotočajo na obdelavo in izmenjavo informacij, ter vse ostale stroške tehnične in upravne pomoči, ki jih je imela Komisija v okviru upravljanja programa. Člen 11 Vrste posredovanja 1. Komisija izvaja program v skladu s finančno uredbo. 2. Finančna podpora Unije za dejavnosti iz člena 6 se zagotovi v obliki: (a) nepovratnih sredstev; (b) pogodb o javnih naročilih; (c) povračila stroškov zunanjih strokovnjakov iz člena 3(3). 3. Delež sofinanciranja za nepovratna sredstva zajema do 100 % upravičenih stroškov, če gre za potne stroške in stroške bivanja, stroške, povezane z organizacijo dogodkov, in dnevnice. Ta delež velja za vse upravičene ukrepe, razen skupin strokovnjakov. Za to kategorijo upravičenih ukrepov bo v letnih delovnih programih določen veljaven delež sofinanciranja, če ti ukrepi zahtevajo dodelitev nepovratnih sredstev. Člen 12 Zaščita finančnih interesov Unije 1. Komisija sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi, da so pri izvajanju ukrepov, ki se financirajo na podlagi te uredbe, finančni interesi Evropske unije zaščiteni s preventivnimi ukrepi pred goljufijo, korupcijo in drugimi nezakonitimi dejavnostmi z učinkovitim preverjanjem, ob odkritju nepravilnosti pa z izterjavo neupravičeno izplačanih zneskov in po potrebi z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi. 2. Komisija ali njeni predstavniki in Računsko sodišče so pristojni za revizijo na podlagi dokumentacije ter preverjanja in inšpekcije na kraju samem pri vseh upravičencih nepovratnih sredstvih, izvajalcih in podizvajalcih, ki so prejeli sredstva Unije. 3. Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) lahko na kraju samem opravi inšpekcije in preglede gospodarskih subjektov, ki jih posredno ali neposredno zadeva tako financiranje, v skladu s postopki iz Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi[33], da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali katerega koli drugega nezakonitega dejanja, ki vpliva na finančne interese Evropske unije, v povezavi s sporazumom o donaciji ali sklepom o donaciji ali pogodbo v zvezi s finančnimi sredstvi Unije. 4. Brez poseganja v odstavke 1,2 in 3, okvirni sporazumi, sklepi Pridružitvenega sveta ali podobni sporazumi s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami ter sporazumi o donaciji in sklepi o donaciji ter pogodbe, ki so posledica izvajanja te uredbe, Komisijo, Računsko sodišče in urad OLAF pooblaščajo za izvajanje takih revizij, preverjanj na kraju samem in inšpekcij. Poglavje IV Izvedbena pooblastila Člen 13 Delovni program 1. Komisija izvaja program prek letnega delovnega programa za vsak sektor programa, vključno s prednostnimi nalogami za program, razčlenitvijo proračuna in merili za ocenjevanje nepovratnih sredstev za ukrepe. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 14(2) in s finančno uredbo. 2. Komisija mora pri pripravi letnega delovnega programa v carinskem sektorju upoštevati skupni pristop glede carinske politike, ki se stalno prilagaja novemu razvoju dogodkov v partnerstvu med Komisijo in državami članicami v Skupini za carinsko politiko, ki jo sestavljajo vodje carinskih uprav iz Komisije in držav članic ali njihovi predstavniki. Komisija redno obvešča Skupino za carinsko politiko o ukrepih, ki se nanašajo na izvajanje carinskega sektorja programa. Člen 14 Postopek Odbora 1. Komisiji pomaga odbor za program FISCUS. Odbor se lahko sestane v dveh ločenih sestavih, pri čemer eden obravnava vidike v zvezi s carinskim sektorjem, drugi pa vidike v zvezi z davčnim sektorjem programa. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011. 2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011. Poglavje V Spremljanje in ocenjevanje Člen 15 Spremljanje programskih ukrepov 1. Komisija v sodelovanju s sodelujočimi državami spremlja program in njegove ukrepe, da bi nadzorovala izvajanje ukrepov. 2. Vrsta ključnih kazalnikov uspešnosti iz člena 5(2) se med drugim uporablja za merjenje učinkov in vplivov programa. Merijo se glede na predhodno določen scenarij, ki izraža razmere pred izvajanjem. Člen 16 Ocena 1. Komisija zagotovi vmesno in končno oceno programa, pri čemer se osredotoča na ustrezna vprašanja glede ocene, ki jih pravočasno vključi v proces odločanja. Rezultati se upoštevajo pri odločitvah o morebitni obnovi, spremembi ali opustitvi poznejših programov. Te ocene izvaja neodvisni zunanji ocenjevalec. 2. Komisija najpozneje do sredine leta 2018 pripravi poročilo o vmesni oceni v zvezi z uresničevanjem ciljev programskih ukrepov, učinkovitostjo uporabe sredstev in evropski dodani vrednosti programa. To poročilo dodatno obravnava poenostavitev, nadaljnjo ustreznost ciljev ter prispevek programa k prednostnim nalogam Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast. 3. Komisija najpozneje do konca leta 2021 pripravi končno ocenjevalno poročilo o dolgoročnemu učinku in trajnostnosti vplivov programa. 4. Sodelujoče države predložijo na zahtevo Komisije vse podatke in informacije, pomembne za namen prispevanja k vmesnim in končnim ocenjevalnim poročilom Komisije. Poglavje VI Končne določbe Člen 17 Razveljavitev Odločbi št. 1482/2007/ES in št. 624/2007/ES se razveljavita s 1. januarjem 2014. Vendar finančne obveznosti, povezane z ukrepi iz navedenih odločb, še naprej veljajo v skladu z navedenimi odločbami, dokler niso izpolnjene. Člen 18 Začetek veljavnosti Ta uredba začne veljati na dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od 1. januarja 2014. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, Za Evropski parlament Za Svet Predsednik Predsednik PRILOGA I. Operativni cilji programa Operativni cilji za izvajanje in spremljanje enega ali več specifičnih ciljev iz člena 5 so naslednji: 1. vzpostavitev ukrepov, ki krepijo splošno razumevanje in izvajanje zakonodaje Unije o carini in obdavčevanju; 2. podpiranje in olajševanje skupnih operativnih dejavnosti na področju carine in obdavčevanja; 3. razvijanje in vzdrževanje evropskih informacijskih sistemov za carino in obdavčevanje; 4. krepitev znanja in veščin ter kompetenc na področju carine in obdavčevanja za carinske in davčne uradnike ter zunanje strokovnjake; 5. podpiranje razvoja e-uprave za carinske in davčne organe ter zunanje zainteresirane strani; 6. oblikovanje ukrepov, povezanih s carino in obdavčevanjem, ki vključujejo tretje države in zunanje strokovnjake; 7. podpiranje opredeljevanja in izmenjave najboljših praks; 8. vzpostavitev skupin strokovnjakov za skupno izvajanje posebnih operativnih nalog. II. Evropski informacijski sistemi in njihove unijske komponente Kot je določeno v členu 6(d). 1. Skupni evropski informacijski sistemi so naslednji: (a) skupno komunikacijsko omrežje/skupni sistemski vmesnik (CCN/CSI), CCN mail3, CSI bridge, http bridge, CCN LDAP in povezana orodja, spletni portal CCN, spremljanje CCN; (b) podporni sistemi, zlasti orodje za konfiguracijo aplikacij za CCN, orodje za avtomatizirano upravljanje dobave (TASMAN), orodje za poročanje o dejavnostih (ART2), elektronsko upravljanje projekta prek spleta Taxud (TEMPO), orodje za upravljanje storitev (SMT), sistem za upravljanje uporabnikov (UM), sistem BPM, nadzorna plošča, ki prikazuje razpoložljivost, in AvDB, portal za upravljanje IT-storitev, upravljanje imenika in dostopa uporabnikov; (c) informacijski in komunikacijski prostor programa za carino in obdavčevanje (PICS). 2. Evropski informacijski sistemi, ki so specifični za carino, so: (a) sistemi carinskega gibanja, zlasti (novi) računalniško podprt tranzitni sistem ((N)CTS), NCTS TIR za Rusijo, sistem kontrole izvoza (ECS) in sistem kontrole uvoza (ICS). Te sisteme podpirajo naslednje aplikacije/komponente: sistem za izmenjavo podatkov s tretjimi državami (SPEED bridge), vozlišče za pretvorbo Edifact SPEED (SPEED-ECN), standardna preskusna aplikacija SPEED (SSTA), standardna prehodna preskusna aplikacija (STTA), prehodna preskusna aplikacija (TTA), osrednje službe/referenčni podatki (CSRD), osrednje službe/informacijski sistem za upravljanje (CS/MIS); (b) sistem obvladovanja tveganj Skupnosti (CRMS), ki zajema obrazce o informacijah o tveganosti (RIF) in funkcionalne domene skupnih profilov CPCA; (c) sistem gospodarskih subjektov (EOS), ki zajema Sistem registracije in identifikacije gospodarskih subjektov (EORI), pooblaščene gospodarske subjekte (AEO), redne odpremne storitve (RSS) in vzajemno priznavanje funkcionalnih domen partnerskih držav. Generična spletna storitev je podporna komponenta tega sistema; (d) tarifni sistem (TARIC3), ki je referenčni podatkovni sistem za druge aplikacije, kot so sistem upravljanja kvot (QUOTA2), sistem upravljanja nadzora in spremljanja (SURV2), sistem evropskih zavezujočih tarifnih informacij (EBTI3) in Evropski carinski seznam kemičnih snovi (ECICS2). Kombinirana nomenklatura (KN) in aplikacije tarifnih opustitev (Opustitve) upravljajo pravne informacije z neposredno povezavo s tarifnim sistemom; (e) aplikacije za namene nadzora, zlasti sistem upravljanja s primeri (SMS) in informacijski sistem postopkov predelave (ISPP); (f) sistem proti ponarejanju in piratstvu (COPIS); (g) sistem razširjanja podatkov (DDS2), ki upravlja vse informacije, ki so na voljo javnosti prek interneta; (h) informacijski sistem za boj proti goljufijam (AFIS). 3. Evropski informacijski sistemi, ki so specifični za obdavčevanje, so: (a) sistemi, povezani z DDV, zlasti sistem izmenjave informacij o DDV (VIES) in vračilu DDV, vključno z začetno aplikacijo VIES, orodjem za spremljanje VIES, statističnim sistemom za obdavčevanje, VIES na spletu, orodjem za konfiguracijo VIES na spletu, preskusnimi orodji za VIES in vračilo VAT, algoritmi številke DDV, izmenjavo e-obrazcev za DDV, DDV na e-storitve (VoeS); preskusnim orodjem VoeS in preskusnim orodjem e-obrazcev za DDV; (b) sistemi, povezani z izterjavo, zlasti e-obrazci za izterjavo terjatev, e-obrazci za enotni izvršilni naslov (UIPE) in za enotno obliko priglasitve (UNF); (c) neposredni sistemi, povezani z obdavčevanjem, zlasti sistem obdavčevanja prihrankov, preskusno orodje obdavčevanja prihrankov, e-obrazci za neposredno obdavčevanje, davčna identifikacijska številka TIN na spletu, izmenjave iz člena 8 Direktive 2011/16/EU in s tem povezana preskusna orodja; (d) drugi sistemi, povezani z obdavčevanjem, zlasti podatkovna zbirka Davki v Evropi (TEDB), CCN/Mail za države OECD; (e) sistemi trošarin, zlasti sistem izmenjave podatkov o trošarinah (SEED), sistem gibanja trošarinskih izdelkov in trošarinskega nadzora (EMCS), e-obrazci MVS, preskusna aplikacija (TA); (f) drugi osrednji sistemi, zlasti aplikacija za komunikacijo in obveščanje držav članic (MSCIA), samopostrežni sistem preskušanja (SSTS), statistični sistem, povezan z obdavčevanjem, osrednja aplikacija za spletne obrazce, osrednje službe/informacijski sistem za upravljanje trošarin (CS/MISE). 4. Unijske komponente evropskih informacijskih sistemov so: (a) IT-sredstva, kot so strojna oprema, programska oprema in omrežne povezave sistemov, vključno s povezano podatkovno infrastrukturo; (b) IT-storitve, potrebne za podpiranje razvoja, vzdrževanja, izboljševanja in delovanja sistemov; (c) vsi drugi elementi, ki jih je Komisija za namene učinkovitosti, varnosti in poenostavitve opredelila kot skupne za sodelujoče države. OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1. OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1 Naslov predloga/pobude 1.2 Zadevna področja ABM/ABB 1.3 Vrsta predloga/pobude 1.4. Cilji 1.5 Utemeljitev predloga/pobude 1.6 Trajanje ukrepa in finančnih učinek 1.7. Načrtovani načini upravljanja 2. UKREPI UPRAVLJANJA 2.1 Določbe glede spremljanja in poročanja 2.2 Sistem upravljanja in nadzora 2.3 Ukrepi preprečevanja goljufij in nepravilnosti 3. OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1 Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in proračunske vrstice odhodkov 3.2 Ocenjeni učinek na odhodke 3.2.1. Povzetek ocenjenega učinka na odhodke 3.2.2. Ocenjeni učinek na odobritve za poslovanje 3.2.3. Ocenjeni učinek na odobritve upravne narave 3.2.4. Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom 3.2.5. Udeležba tretjih oseb pri financiranju 3.3. Ocenjeni učinek na prihodke OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1. OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1. Naslov predloga/pobude Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi akcijskega programa za carino in obdavčitev v Evropski uniji za obdobje 2014–2020 (FISCUS) in razveljavitvi odločb št. 1482/2007/ES ter št. 624/2007/ES. 1.2. Zadevna področja ABM/ABB[34] 1404 Carinska politika 1405 Politika obdavčitve 1.3. Vrsta predloga/pobude ¨ Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep ¨ Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep, ki je nadaljevanje pilotnega projekta/pripravljalnega ukrepa[35] X Predlog/pobuda je namenjena podaljšanju obstoječega ukrepa ¨ Predlog/pobuda se nanaša na nadaljevanje obstoječega ukrepa z novo usmeritvijo 1.4. Cilji 1.4.1. Večletni strateški cilji Komisije, ki naj bi bili doseženi s predlogom/pobudo Predlagani program FISCUS bo prispeval k strategiji Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast[36], in sicer (1) s krepitvijo delovanja enotnega trga, (2) z zagotavljanjem podpornega okvira za dejavnosti, ki povečujejo produktivnost javnega sektorja, in (3) s spodbujanjem tehničnega napredka in inovacij v evropskih carinskih in davčnih upravah. Področje obdavčitve Program bo podpiral zlasti vodilno pobudo o Evropski digitalni agendi[37], vodilno pobudo o Uniji inovacij[38] in vodilno pobudo o industrijski politiki za dobo globalizacije[39]. Podpiral bo nacionalne davčne uprave, tako da bodo postale popolnoma razvite e-davčne uprave, hkrati pa bo prispeval k zmanjševanju upravnega bremena za davkoplačevalce, in sicer s pametnejšim izvajanjem davčne zakonodaje Unije. Program bo podpiral tudi akt za enotni trg[40], zlasti nekatera ključna področja za politiko obdavčevanja, ki so bila poudarjena v tem pravnem aktu, in področja, ki zadevajo zmanjševanje bremena za davkoplačevalce. Prihodnje politične pobude, ki jih bo program podpiral in pomagal izvajati, kot je predlagana direktiva o davku na energijo, nova strategija o DDV, skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb za podjetja in pobude v zvezi z odpravo čezmejnih davčnih ovir za državljane, bodo, ko bodo sprejete, bistveno prispevale k uresničevanju ciljev akta o enotnem trgu. Področje carine Carinska unija je temelj notranjega trga. Brezmejni notranji trg za blago zahteva, da je blago iz tretjih držav v skladu s formalnostmi in drugimi zahtevami, ko vstopa ali ko se sprosti v prosti pomet; po izpolnjenih pogojih se lahko blago prosto giblje znotraj zunanjih meja EU. Carina podpira razvoj pravičnih in konkurenčnih pogojev na notranjem trgu z enotno uporabo skupnih pravil in predpisov. Podpira rast in inovativnost na notranjem trgu, na primer z uveljavljanjem pravic intelektualne lastnine (IPR) na meji (glej tudi evropski načrt za preprečevanje ponarejanja in piratstva[41] in novo strategijo za IPR na notranjem trgu , ki jo je nedavno sprejela Komisija). Odzivi na nedavno javno posvetovanje[42] o prihodnosti notranjega trga kažejo visoka pričakovanja industrijskih združenj v zvezi z nadaljnjimi ukrepi EU proti ponarejanju in piratstvu. Carina ima ključno vlogo pri učinkovitem uveljavljanju IPR, kot potrjujejo statistični podatki o carinskih dejavnostih na področju IPR.[43]Poleg tega bo program podpiral velik razpon ukrepov politike v okviru carinske unije. Na primer zaščito finančnih interesov EU in držav članic s pobiranjem carin ter različnih pristojbin in davkov na trgovino ter skupna prizadevanja za boj proti goljufijam. Leta 2010 je približno 12,3 % (15,7 milijarde EUR) proračuna EU zajemalo tradicionalna lastna sredstva.[44] Carinska unija je operativna veja trgovinske politike EU, ki izvaja dvostranske in večstranske trgovinske sporazume, pobira carine, izvaja trgovinske ukrepe (kot so pravila o poreklu), embarge in druge omejitve. Dokument za razpravo Trgovina, rast in svetovne zadeve: Trgovinska politika kot temeljna sestavina strategije Evropa 2020[45], ki je bil objavljen novembra 2010, poudarja dnevni red za mednarodno carinsko delovanje v okviru dvostranskih sporazumov ter v Svetovni carinski organizaciji. Poudarja, da učinkoviti carinski postopki zmanjšujejo stroške usklajevanja za trgovce, olajšujejo zakonito trgovino in pomagajo obvladovati vse večja tveganja v zvezi z zaščito, varnostjo in pravicami intelektualne lastnine. Vloga carinske unije pri prispevanju k notranji varnosti EU je postala zelo pomembna in se bo še naprej povečevala, kot predvidevata akcijski načrt za strategijo notranje varnosti[46] in akcijski načrt stockholmskega programa.[47] Poleg tega carinski ukrepi in sodelovanje med carinsko upravo, policijo in drugimi izvršnimi organi prispevajo k splošnim ciljem varnosti, kot je boj proti pranju denarja, organiziranemu čezmejnemu kriminalu in terorizmu. 1.4.2. Specifični cilji in zadevne dejavnosti ABM/ABB Specifični cilji in zadevne dejavnosti ABM/ABB Zadevne dejavnosti ABB so carinska politika (1404) in politika obdavčitve (1405). Specifični cilji programa bodo: (1) podpirati pripravo, skladno uporabo in učinkovito izvajanje zakonodaje Unije na področju carine in obdavčevanja; (2) prispevati k učinkovitemu delovanju carinskih in davčnih organov z izboljšanjem njihove upravne zmogljivosti ter zmanjšanjem upravnega bremena; (3) preprečevati goljufije in utaje davkov ter krepiti konkurenčnost, varnost in zaščito, in sicer s povečevanjem sodelovanja z mednarodnimi organizacijami, drugimi vladnimi organi, tretjimi državami, gospodarskimi subjekti in njihovimi organizacijami; (4) krepiti konkurenčnost evropskih podjetij z olajševanjem trgovine in zmanjševanjem stroškov za dokazovanje skladnosti; (5) ščititi finančne in gospodarske interese Evropske unije in njenih držav članic z bojem proti goljufijam in utaji davkov; (6) podpirati carinske organe pri varovanju državljanov in gospodarstva v smislu varnosti in zaščite ter pri varovanju okolja. 1.4.3. Pričakovani izid in učinki Navedite, kakšne posledice naj bi imel predlog/pobuda na upravičence / ciljne skupine. Z vidika carine so se države članice s prenosom pooblastil na EU, pri čemer je carinska unija v izključni pristojnosti EU, ipso facto strinjale, da se bodo ukrepi na področju carine bolje izvajali na ravni EU. Vendar obstoječi pravni okvir EU ne zagotavlja ustreznega delovanja carinske unije. Spremljajoči podporni ukrepi, določeni v programu Carina, so potrebni za zagotovitev, da se carinska zakonodaja EU izvaja na konvergenten in usklajen način, tako da se obravnavanje trgovcev, preprečevanje goljufij in pravne obveznosti ne razlikujejo. Poleg tega so številne dejavnosti na področju carine čezmejne narave ter vključujejo in zadevajo vseh 27 držav članic, zato jih ne morejo učinkovito in uspešno zagotavljati posamezne države članice. Ukrepi na ravni EU so potrebni, da bi se okrepila evropska razsežnost carinskega dela, s čimer bi tudi preprečili izkrivljanja na notranjem trgu in podprli učinkovito varovanje mej EU. Solidarnost in delitev odgovornosti sta načeli, na katerih temelji carinska unija. Razmere, v katerih potreba po učinkovitih ukrepih presega sposobnost posameznih držav članic za njihovo oskrbo, škodujejo Uniji kot celoti. Posredovanje EU je potrebno za ohranjanje javnega dobra EU, kadar povpraševanja EU (npr. po varnosti) ne more ustrezno zadovoljiti ponudba posameznih držav članic. V takih primerih se ukrepi EU prenesejo v skupno financiranje vzpostavitve tehničnih zmogljivosti, da bi se izpolnilo povpraševanje po učinkovitem nadzoru kljub omejeni sposobnosti oskrbe posameznih držav članic. Predlagani program je namenjen izboljšanju sodelovanja med davčnimi upravami ter zagotoviti mehanizme in sredstva za izboljšanje takega sodelovanja, skupaj s potrebnim financiranjem za uresničevanje teh ciljev. Tako program, ko ga bo Komisija izvajala, ne bo sprožil dodatnega usklajevanja nacionalnih davčnih sistemov, ampak bo omogočil zmanjševanje negativnih učinkov, povezanih s soobstojem 27 različnih davčnih sistemov, kot so goljufije, izkrivljanje konkurence, upravno breme za uprave in podjetja, obdavčeno nakupovanje itd. Predlagan ukrep je zato jasen podporni ukrep za notranji trg, saj bo omogočil izboljšanje delovanja različnih davčnih sistemov na notranjem trgu. Medtem ko so države članice odgovorne za upravljanje delovanja nacionalnih davčnih sistemov, je na podlagi izzivov, opredeljenih v oceni učinka predloga, jasno, da je še bolj kot doslej potrebno okrepljeno upravno sodelovanje med davčnimi organi. Sodelovanje v celotni EU omogoča davčnim organom, da razvijejo sinergije, preprečijo podvajanja in izmenjujejo dobre prakse na vseh področjih, povezanih z obdavčevanjem, kot so poslovni inženiring, IT, mednarodno sodelovanje itd. Podpora za davčno sodelovanje v okviru sedanjega programa Fiscalis 2013 je pokazala svojo vrednost, te izkušnje pa bodo zelo dragocene pri odzivanju na prihodnje izzive, zlasti na zastarelo tehnološko arhitekturo, težave pri sodelovanju na operativni ravni v zvezi s posebnimi nalogami, neenaka finančna sredstva za podpiranje dejavnosti davčnih organov in težave pri vzpostavljanju strukturnega sodelovanja z glavnimi zainteresiranimi stranmi davčnih organov. 1.4.4. Kazalniki izida in učinkov Navedite, s katerimi kazalniki se bo spremljalo izvajanje predloga/pobude. Spremljanje dejavnosti programa se bo izvajalo, da bi se zagotovila ustrezna uporaba pravil in postopkov za izvajanje programa in da bi se ugotovilo, ali program uspešno uresničuje svoje cilje. Vzpostavljen bo okvir za spremljanje, vključno z: intervencijsko logiko, celovitim nizom kazalnikov, merilnimi metodami, načrtom za zbiranje podatkov, jasnim in strukturiranim procesom poročanja in spremljanja ter vmesnimi in končnimi ocenami. Izvajanje programa bo merjeno na podlagi skladnega niza kazalnikov učinkovitosti, vpliva, rezultata in realizacije, ki so povezani s splošnimi, specifičnimi in operativnimi cilji programa, ter z vzpostavljanjem povezave z načrtom upravljanja Komisije. Podroben seznam kazalnikov vpliva, rezultata in realizacije je na voljo v ocenah učinka zadevnih programov. GD TAXUD je opredelil naloge nekaterih operativnih ciljev programa. Za druge operativne cilje to trenutno še ni izvedljivo. Naloge teh operativnih ciljev bo pred začetkom programa za leto 2020 opredelil GD TAXUD in predložil odboru programa v overovitev v okviru postopka letnega delovnega programa. Splošni cilj bo izmerjen na podlagi razvoja stališča vseh zadevnih zainteresiranih strani programa v zvezi s prispevkom programa k podpori za delovanje carinske unije ter h krepitvi notranjega trga z izboljšanjem delovanja davčnih sistemov, njegova naloga pa bo, da se bo stališče zainteresiranih strani v zvezi s prispevkom programa k temu cilju stabiliziralo ali pozitivno razvilo. Kazalniki za merjenje specifičnih ciljev so navedeni v členu 5(2) predloga. 1.5. Utemeljitev predloga/pobude 1.5.1. Potrebe, ki jih je treba kratkoročno ali dolgoročno zadovoljiti Predlog prispeva k strategiji Evropa 2020 in izvajanju različnih drugih vrst zakonodaje Unije, kot je opisano v poglavju 1.4.1. 1.5.2. Dodana vrednost ukrepanja Evropske unije EU Izvajanje ukrepov na ravni Unije je bolj koristno kot na ravni 27 držav članic, kot je natančno opisano v poglavju 3.2 obrazložitvenega memoranduma. 1.5.3. Glavna spoznanja iz podobnih izkušenj Z ekonomskega vidika so ukrepi na ravni EU veliko bolj učinkoviti. Temelj sodelovanja na področju carine in obdavčitve je visoko zavarovano namensko komunikacijsko omrežje, ki deluje od začetka izvajanja prvih programov carinskega in davčnega sodelovanja v zgodnjih 90. letih prejšnjega stoletja. Povezuje nacionalne carinske in davčne uprave na približno 5 000 stičnih točkah. To skupno IT-omrežje zagotavlja, da se mora vsaka nacionalna uprava le enkrat povezati s to skupno infrastrukturo, da si lahko izmenjuje vse vrste informacij. Če taka infrastruktura ne bi bila na voljo, bi se morale države članice 26-krat povezati z nacionalnimi sistemi vseh posameznih držav članic. Drugi gradniki programa so dejavnosti, ki združujejo carinske oziroma davčne uradnike, da bi si izmenjavali najboljše prakse, se učili drug od drugega, analizirali težave ali na primer oblikovali smernice. Če bi se morale države članice učiti druga od druge z razvijanjem lastnih dejavnosti zunaj okvira programa, bi razvile lastna orodja in načine dela. Sinergija med dejavnostmi bi se izgubila, skupne dejavnosti pa se na ravni 27 držav članic ne bi izvajale sistematično. Veliko učinkoviteje je, da Komisija s podporo programa deluje kot posrednica med dejavnostmi med sodelujočimi državami. Druga pomembna dodana vrednost je neopredmetene narave. Program je pomembno prispeval k ustvarjanju občutka skupnega interesa, ki spodbuja vzajemno zaupanje in ustvarja duh sodelovanja med državami članicami ter med njimi in Komisijo na področju carine in obdavčevanja. 1.5.4. Skladnost in možnosti dopolnjevanja z drugimi relevantnimi instrumenti Eden od scenarijev politike, ki je bil oblikovan za področje carine, predvideva finančno podporo carinskih organov držav članic za nakup opreme in vzpostavitev tehnične zmogljivosti. Države članice lahko namesto izdelave finančnega načrta v ta namen v okviru programa FISCUS zaprosijo za financiranje te potrebe v okviru drugih programov, vključno z regionalnimi strukturnimi skladi. Na podlagi vmesne ocene programov GD HOME za preprečevanje kriminala in boj proti njemu (ISEC) ter preprečevanje, pripravljenost in obvladovanje posledic v zvezi s terorizmom ter drugimi tveganji, povezanimi z varnostjo (CIPS)[48], je bilo ugotovljeno, da model upravljanja programov Carina in Fiscalis „zagotavlja najbolj obetavne možnosti za izboljšanje upravljanja ISEC/CIPS, saj zagotavlja takojšen in prožen odziv na operativne potrebe“.[49] Temelj vseevropskih IT-sistemov je omrežje CCN/CSI, ki ga tudi uporablja OLAF, in sicer za izmenjavo (in shranjevanje) informacij o nepravilnostih in goljufijah. Tako lahko oba generalna direktorata izkoristita ekonomije obsega. 1.6. Trajanje ukrepa in finančnih posledic X Časovno omejen predlog/pobuda – ¨ trajanje predloga/pobude od 1. 1. 2014 do 31. 12. 2020 – ¨ finančne posledice med letoma 2014 in 2023 (med letoma 2021 in 2023 le za odobritve plačil) ¨ Časovno neomejen predlog/pobuda – Izvedba z začetnim obdobjem postopne krepitve med letoma LLLL in LLLL, – ki mu sledi polno delovanje. 1.7. Načrtovani načini upravljanja[50] X Neposredno centralizirano upravljanje – Komisija ¨ Posredno centralizirano upravljanje –prenos izvrševanja na: ¨ izvajalske agencije, ¨ organe, ki jih ustanovita Skupnosti,[51] ¨ nacionalne javne organe/organe, ki opravljajo javne storitve, ¨ osebe, ki se jim zaupa izvedba specifičnih ukrepov v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji in so določene v zadevnem temeljnem aktu v smislu člena 49 finančne uredbe. ¨ Deljeno upravljanje z državami članicami ¨ Decentralizirano upravljanje s tretjimi državami ¨ Skupno upravljanje z mednarodnimi organizacijami navedite) Pri navedbi več kot enega načina upravljanja je treba to natančneje razložiti v oddelku „opombe“. Opombe / 2. UKREPI UPRAVLJANJA 2.1. Določbe glede spremljanja in poročanja Navedite pogostost in pogoje. Spremljanje dejavnosti programa se bo izvajalo, da bi se zagotovila ustrezna uporaba pravil in postopkov za izvajanje programa (funkcija revizije). Predlogi za dejavnosti skupnega ukrepa se stalno spremljajo s spletno podatkovno zbirko, tj. orodjem za poročanje o dejavnostih (ART), ki vsebuje predloge in z njimi povezane dejavnosti. Isto orodje omogoča upravičencem nepovratnih sredstev, predvidenih v okviru programa, tj. carinskim/davčnim upravam držav članic, da prek spleta poročajo o odhodkih, financiranih iz nepovratnih sredstev, za namene sodelovanja v dejavnostih skupnega ukrepa. Države članice morajo vsako leto posredovati Komisiji finančno poročilo z uporabo orodja za poročanje o dejavnostih. Za IT-dejavnosti in dejavnosti krepitve zmogljivosti na področju usposabljanja, ki se financirajo prek postopkov javnih naročil, veljajo standardna pravila poročanja in spremljanja. Program bo ocenjen dvakrat. Rezultati vmesne ocene bodo na voljo do sredine leta 2018, rezultati končne ocene programa pa do konca leta 2021. Države članice bodo kot glavne upravičenke programa pomembno prispevale k zbiranju podatkov, bodisi z zagotavljanjem informacij na ravni posameznih orodij (večinoma prek ART) ali informacij o širšem učinku programa (bodisi s sodelovanjem pri dejavnostih merjenja zaznavanja ali z izdajanjem poročil). Doslej so dejavnosti ocenjevanja obstoječih programov zadevale predvsem primarne zainteresirane strani programa, tj. carinske/davčne organe in njihove strokovnjake, ki so ciljno občinstvo programa. Glede na pomembnost posvetovanja z zainteresiranimi stranmi, ki niso vključene v program (tj. gospodarski subjekti), o učinkih programa nanje in o tem, v kolikšnem obsegu izkoriščajo na primer boljše sodelovanje med carinskimi/davčnimi upravami, bo ta razsežnost neposrednih učinkov vključena v prihodnje ocene programa. 2.2. Sistem upravljanja in nadzora 2.2.1. Ugotovljena tveganja Potencialna tveganja za izvajanje programa so povezana z: – izvajanjem sporazuma o donaciji, podpisanega s konzorcijem držav članic in držav kandidatk. Stopnja tveganja naj bi bila majhna, saj so upravičenke javne uprave sodelujočih držav; izvajanjem javnih naročil, sklenjenih v okviru programa. Primeri tveganj bi bili: – države članice prijavijo stroške za dejavnost, ki ni odobrena v okviru programa, – države članice dvakrat prijavijo iste stroške, – neupoštevanjem pravil javnega naročanja, – plačilo računa za neobstoječ produkt. 2.2.2. Načrtovani načini nadzora Glavni elementi uporabljene strategije nadzora so: Za javna naročila: Uporabljajo se nadzorni postopki za javna naročila, določena v finančni uredbi. Javno naročilo se izvaja po običajnem postopku preverjanja s strani služb Komisije za plačilo, pri čemer se upoštevajo pogodbene obveznosti ter zdravo finančno in splošno poslovodenje. Ukrepi proti goljufijam (nadzori, poročila itd.) so predvideni v vseh pogodbah, sklenjenih med Komisijo in upravičenci. Določijo se podrobni razpisni pogoji, ki služijo kot podlaga za posamezne pogodbe. Pri postopku priznavanja je treba izrecno slediti metodologiji TAXUD TEMPO: produkti se pregledajo, po potrebi spremenijo in dokončno potrdijo (ali zavrnejo). Računa ni mogoče plačati brez „pisne potrditve“. Tehnično potrjevanje za javna naročila GD TAXUD izvaja nadzor nad produkti ter spremlja dejavnosti in storitve, ki jih opravljajo izvajalci. Prav tako redno izvaja presojo kakovosti in varnosti izvajalcev. Presoje kakovosti potrjujejo skladnost dejanskih procesov izvajalca s pravili in postopki, določenimi v njihovem načrtu kakovosti. Presoje varnosti se osredotočajo na specifične procese, postopke in ureditve. Za donacije Sporazum o donaciji, ki ga podpišejo upravičenci programa (carinske uprave držav članic in držav kandidatk), določa pogoje, ki veljajo za financiranje dejavnosti v okviru nepovratnih sredstev, ter vključuje poglavje o nadzornih metodah. Vse sodelujoče uprave so se zavezale spoštovanju finančnih in upravnih pravil Komisije o odhodkih. Dejavnosti, ki jih lahko upravičenci financirajo iz nepovratnih sredstev, so določene v spletni podatkovni zbirki (ART – orodje za poročanje o dejavnostih). Države članice poročajo o stroških prek iste podatkovne zbirke, ki ima številne vgrajene kontrole za zmanjševanje napak. Države članice lahko na primer poročajo le o stroških za dejavnosti, h katerim so bile povabljene, to pa lahko storijo le enkrat. Poleg kontrol, ki so vgrajene v sistem poročanja, GD TAXUD izvaja pisne kontrole in preverjanja na kraju samem na podlagi vzorca. Ta strategija nadzora omogoča, da upravno breme za upravičence nepovratnih sredstev ostane čim bolj omejeno in sorazmerno z dodeljenimi proračunskimi sredstvi in ugotovljenimi tveganji. Poleg zgoraj omenjenih kontrol GD TAXUD opravlja tradicionalne finančne kontrole: Predhodno preverjanje dodeljenih sredstev: Vsa dodeljena sredstva v okviru GD TAXUD preverja vodja enote za človeške vire in finance. Zato je 100 % dodeljenih zneskov predmet predhodnega preverjanja. Ta postopek na visoki ravni zagotavlja zakonitost in pravilnost transakcij. Predhodno preverjanje plačil: Vsaj eno plačilo (iz vseh kategorij odhodkov) na teden se naključno izbere za predhodno preverjanje, ki ga izvaja vodja enote za človeške vire in finance. Določena ni nobena naloga v zvezi s pokritjem, saj je namen tega preverjanja „naključno“ preverjanje plačil, da bi se ugotovilo, ali so bila vsa plačila pripravljena v skladu z zahtevami. Preostala plačila se vsak dan obdelujejo v skladu z veljavnimi pravili. Izjave AOSD: Vsi odredbodajalci na podlagi nadaljnjega prenosa (AOSD) podpišejo izjave, ki podpirajo letno poročilo o dejavnostih za zadevno leto. Te izjave pokrivajo dejavnosti v okviru programa. AOSD izjavijo, da so bile dejavnosti, povezane z izvajanjem proračuna, izvedene v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja, da so veljavni sistemi upravljanja in nadzora ustrezno zagotovili zakonitost in pravilnost transakcij ter da so bila tveganja, povezana s temi dejavnostmi, ustrezno ugotovljena ter sporočena ter da so bili izvedeni blažilni ukrepi. Vzpostavljene kontrole omogočajo GD TAXUD, da ima zadostno zagotovilo o kakovosti in pravilnosti odhodkov, ter zmanjšujejo tveganje neskladnosti. Globina ocene dosega tretjo raven[52] za skupne ukrepe in četrto raven[53] za javna naročila. Zgornji ukrepi strategije nadzora zmanjšujejo potencialna tveganja skoraj na nično raven ter zajemajo vse upravičence. Dodatni ukrepi za nadaljnje zmanjšanje tveganja bi povzročili nesorazmerno visoke stroške in zato niso predvideni. GD TAXUD meni, da med sedanjim in tekočim programom ni razlik s stališča nadzora, zato bo uporabljal enako strategijo nadzora pri programu za leto 2020. Stroški, povezani z izvajanjem zgornje strategije nadzora, so omejeni na 2,60 % proračuna in naj bi po pričakovanjih ostali na isti ravni. Strategija nadzora programa se šteje za učinkovito pri omejevanju tveganja neskladnosti na skoraj nično raven in sorazmerno s povezanimi tveganji. 2.3. Ukrepi preprečevanja goljufij in nepravilnosti Navedite obstoječe ali načrtovane preprečevalne in zaščitne ukrepe. Poleg uporabe vseh regulativnih nadzornih mehanizmov bo GD pripravil strategijo proti goljufijam, ki bo v skladu z novo strategijo Komisije proti goljufijam (CAFS), sprejeto 24. junija 2011, da bi med drugim zagotovil, da so njegove notranje kontrole, povezane z bojem proti goljufiji, v celoti v skladu z CAFS, ter da je njegov pristop k obvladovanju tveganja za goljufije usmerjen k opredeljevanju področij s tveganjem za goljufije in ustreznim odzivom. Po potrebi bodo vzpostavljene povezovalne skupine in ustrezna IT-orodja, namenjena analizi primerov goljufij, povezanih s programom FISCUS. 3. OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1. Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice · Obstoječe odhodkovne proračunske vrstice Po vrsti, v skladu z razdelki večletnega finančnega okvira in proračunskimi vrsticami. Razdelek večletnega finančnega okvira || Proračunska vrstica || Vrsta odhodkov || Prispevek Številka [poimenovanje………………………...……….] || dif./nedif. ([54]) || držav[55] Efte || držav kandidatk[56] || tretjih držav || v smislu člena 18(1)(aa) finančne uredbe || || || || || || · Zahtevane nove proračunske vrstice Po vrsti, v skladu z razdelki večletnega finančnega okvira in proračunskimi vrsticami. Razdelek večletnega finančnega okvira || Proračunska vrstica || Vrsta odhodkov || Prispevek Številka [poimenovanje………………………...……….] || dif./ nedif. || držav Efte || držav kandidatk || tretjih držav || v smislu člena 18(1)(aa) finančne uredbe 1 || 14.04.03 – FISCUS (carinski sektor) || dif. || NE || ٱDA || NE || NE 1 || 14.04.04 – FISCUS (davčni sektor) || dif. || NE || ٱDA || NE || NE 1 || 14.01.04.05 FISCUS – Odhodki za upravno poslovodenje || nediferencirani || NE || NE || NE || NE 3.2. Ocenjeni učinek na odhodke[57] 3.2.1. Povzetek ocenjenega učinka na odhodke Stroški, povezani z morebitno uvedbo novega evropskega IT-sistema, če bi bil ta potreben, ter z izvajanjem predloga o davku na finančne transakcije, niso vključeni v proračun v okviru programa FISCUS, glede na zgodnjo fazo procesa predloga o davku na finančne transakcije. v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Razdelek večletnega finančnega okvira || 1 || Pametna in vključujoča rast GD: TAXUD || || || Leto 2014 || Leto 2015 || Leto 2016 || Leto 2017 || Leto 2018 || Leto 2019 || Leto 2020 || Leto 2021–2023 || SKUPAJ  Odobritve za poslovanje || || 14.0403 || prevzete obveznosti || (1) || 71,300 || 73,400 || 75,500 || 77,600 || 79,800 || 82,100 || 84,300 || || 544,000 plačila || (2) || 14,260 || 46,765 || 62,390 || 67,740 || 69,650 || 71,625 || 73,645 || 137,925 || 544,000 14.0404 || prevzete obveznosti || (1a) || 33,100 || 33,100 || 33,100 || 33,200 || 33,200 || 33,200 || 33,300 || || 232,200 plačila || (2a) || 9,268 || 24,163 || 27,473 || 29,818 || 29,863 || 29,873 || 29,908 || 51,834 || 232,200 Odobritve upravne narave, ki se financirajo iz sredstev nekaterih specifičnih programov[58] || || 14.010405 || || (3) || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || || 1,400 Odobritve GD TAXUD SKUPAJ || prevzete obveznosti || =1+1(a)+3 || 104,600 || 106,700 || 108,800 || 111,000 || 113,200 || 115,500 || 117,800 || || 777,600 plačila || =2+2(a)+3 || 23,728 || 71,128 || 90,063 || 97,758 || 99,713 || 101,698 || 103,753 || 189,759 || 777,600  Odobritve za poslovanje SKUPAJ || prevzete obveznosti || (4) || 104,400 || 106,500 || 108,600 || 110,800 || 113,000 || 115,300 || 117,600 || || 776,200 plačila || (5) || 23,528 || 70,928 || 89,863 || 97,558 || 99,513 || 101,498 || 103,553 || 189,759 || 776,200  Odobritve upravne narave, ki se financirajo iz sredstev nekaterih specifičnih programov, SKUPAJ || (6) || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || || 1,400 Odobritve za RAZDELEK 1 večletnega finančnega okvira, SKUPAJ || prevzete obveznosti || =4+ 6 || 104,600 || 106,700 || 108,800 || 111,000 || 113,200 || 115,500 || 117,800 || || 777,600 plačila || =5+ 6 || 23,728 || 71,128 || 90,063 || 97,758 || 99,713 || 101,698 || 103,753 || 189,759 || 777,600 Razdelek večletnega finančnega okvira || 5 || „Upravni odhodki“ v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) || || || Leto 2014 || Leto 2015 || Leto 2016 || Leto 2017 || Leto 2018 || Leto 2019 || Leto 2020 || SKUPAJ GD: TAXUD ||  Človeški viri || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 105,483  Drugi upravni odhodki || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 4,270 GD TAXUD SKUPAJ || || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 109,753 Odobritve za RAZDELEK 5 večletnega finančnega okvira SKUPAJ || (prevzete obveznosti SKUPAJ = plačila SKUPAJ) || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 109,753 || || || Leto 2014 || Leto 2015 || Leto 2016 || Leto 2017 || Leto 2018 || Leto 2019 || Leto 2020 || Leto 2021–2023 || SKUPAJ Odobritve za RAZDELKE od 1 do 5 večletnega finančnega okvira SKUPAJ || prevzete obveznosti || 120,279 || 122,379 || 124,479 || 126,679 || 128,879 || 131,179 || 133,479 || || 887,353 plačila || 39,407 || 86,807 || 105,742 || 113,437 || 115,392 || 117,377 || 119,432 || 189,759 || 887,353 Ocenjeni učinek na odobritve za poslovanje – X Predlog/pobuda zahteva porabo odobritev za poslovanje, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: odobritve za prevzem obveznosti v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Navedba ciljev in realizacij ò || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SKUPAJ REALIZACIJE Vrsta realizacije[59] || Povprečni stroški realizacije || Število realizacij || Stroški || Število realizacij || Stroški || Število realizacij || Stroški || Število realizacij || Stroški || Število realizacij || Stroški || Število realizacij || Stroški || Število realizacij || Stroški || Skupno število realizacij || Stroški SKUPAJ Splošni cilj: okrepiti notranji trg z izboljšanjem delovanja carinske unije in sistemov obdavčevanja s sodelovanjem med sodelujočimi državami, njihovimi carinskimi in davčnimi upravami, njihovimi uradniki in zunanjimi strokovnjaki Carinski sektor || || || || || || || || || || || || || || || || Krepitev IT-zmogljivosti || Število IT-pogodb || || približno 30 || 57,000 || || 59,100 || || 61,200 || || 63,300 || || 65,500 || || 67,800 || || 70,000 || || 443,900 Skupni ukrepi || Število organiziranih dogodkov || || približno 450 || 11,500 || || 11,500 || || 11,500 || || 11,500 || || 11,500 || || 11,500 || || 11,500 || || 80,500 Izgradnja človeških zmogljivosti || Število izobraževanj || || potrjeno naknadno || 2,800 || || 2,800 || || 2,800 || || 2,800 || || 2,800 || || 2,800 || || 2,800 || || 19,600 Vmesni seštevek za carinski sektor || || 71,300 || || 73,400 || || 75,500 || || 77,600 || || 79,800 || || 82,100 || || 84,300 || || 544,000 Davčni sektor || || || || || || || || || || || || || || || || Krepitev IT-zmogljivosti || Število IT-pogodb || || približno 20 || 23,300 || || 23,300 || || 23,300 || || 23,300 || || 23,300 || || 23,300 || || 23,300 || || 163,100 Skupni ukrepi || Število organiziranih dogodkov || || približno 260 || 8,500 || || 8,500 || || 8,500 || || 8,500 || || 8,500 || || 8,500 || || 8,500 || || 59,500 Izgradnja človeških zmogljivosti || Število izobraževanj || || potrjeno naknadno || 1,300 || || 1,300 || || 1,300 || || 1,400 || || 1,400 || || 1,400 || || 1500 || || 9,600 Vmesni seštevek za davčni sektor || || 33.100 || || 33,100 || || 33,100 || || 33,200 || || 33,200 || || 33,200 || || 33,300 || || 232,200 STROŠKI SKUPAJ || || || || 104,400 || || 106,500 || || 108,600 || || 110,800 || || 113,000 || || 115,300 || || 117,600 || || 776,200 3.2.2. Ocenjeni učinek na odobritve upravne narave 3.2.2.1. Povzetek – X Predlog/pobuda zahteva porabo odobritev upravne narave, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) || Leto 2014 || Leto 2015 || Leto 2016 || Leto 2017 || Leto 2018 || Leto 2019 || Leto 2020 || SKUPAJ RAZDELEK 5 večletnega finančnega okvira || || || || || || || || Človeški viri || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 105,483 Drugi upravni odhodki || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 4,270 Seštevek za RAZDELEK 5 večletnega finančnega okvira || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 109,753 Odobritve zunaj RAZDELKA 5[60] večletnega finančnega okvira || || || || || || || || Človeški viri || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Drugi odhodki upravne narave || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Seštevek za odobritve zunaj RAZDELKA 5 večletnega finančnega okvira || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. SKUPAJ || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 109,753 3.2.2.2. Ocenjene potrebe po človeških virih – X Predlog/pobuda zahteva porabo človeških virov, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: ocena, izražena v celih številkah (ali na največ eno decimalno mesto natančno) || Leto 2014 || Leto 2015 || Leto 2016 || Leto 2017 || Leto 2018 || Leto 2019 || Leto 2020  Načrt delovnih mest (za uradnike in začasne uslužbence) 14 01 01 01 (sedež ali predstavništva Komisije) || 97 || 97 || 97 || 97 || 97 || 97 || 97 14 01 01 02 (delegacije) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 14 01 05 01 (posredne raziskave) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 10 01 05 01 (neposredne raziskave) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Zunanje osebje (v ekvivalentu polnega delovnega časa EPDČ)[61] 14 01 02 01 (PU, ZU, ZU, NNS iz „splošnih sredstev“) || 26 || 26 || 26 || 26 || 26 || 26 || 26 14 01 02 02 (PU, ZU, MSD, LU in NNS na delegacijah) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 14 01 04 05 [62] || – na sedežu[63] || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. – v delegaciji || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 14 01 05 02 (PU, ZU, NNS za posredne raziskave) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 10 01 05 02 (PU, ZU, NNS za neposredne raziskave) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Druge proračunske vrstice (navedite) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. SKUPAJ || 123 || 123 || 123 || 123 || 123 || 123 || 123 14 je zadevno področje politike ali naslov. Potrebe po človeških virih se krijejo z osebjem iz GD, že dodeljenim za upravljanje tega ukrepa in/ali prerazporejenim v GD, po potrebi dopolnjenim z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v okviru postopka letne dodelitve virov in glede na proračunske omejitve. Opis nalog: Uradniki in začasni uslužbenci || Dejavnosti upravljanja programa v ožjem pomenu[64] in dejavnosti izvajanja programa, kot so študije, razvoj, vzdrževanje in delovanje evropskih IT-sistemov Zunanje osebje || Pomoč za dejavnosti izvajanja programa, kot so študije, razvoj, vzdrževanje in delovanje evropskih IT-sistemov 3.2.3. Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom – X Predlog/pobuda je skladna z veljavnim večletnim finančnim okvirom. 3.2.4. Udeležba tretjih oseb pri financiranju – V predlogu/pobudi ni načrtovano sofinanciranje tretjih oseb. Ocenjeni učinek na prihodke – X Predlog/pobuda nima finančnih posledic za prihodke. [1] COM(2011) 500 konč. z dne 29. junija 2011, Proračun za strategijo Evropa 2020. [2] COM(2010) 2020 konč. z dne 3. marca 2010: Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast. [3] V letu 2010 je bilo približno 12,3 % (15,7 milijard EUR) proračuna EU izvedenega iz tradicionalnih lastnih sredstev. Generalni direktorat za proračun, Tematsko poročilo o strategiji carinskih kontrol v državah članicah – Kontrola tradicionalnih lastnih sredstev, str. 3. [4] Vmesna ocena Fiscalis 2013: http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/common/publications/studies/fiscalis2013_mid_term_report_en.pdf. Vmesna ocena Carina 2013: http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/common/publications/studies/customs2013_mid_term_report_en.pdf. [5] DELOITTE, The future business architecture for the Customs Union and Cooperative Model in the Taxation Area in Europe. [6] Zapisnik 9. seje Odbora Fiscalis z dne 3. maja 2011. Zapisnik 9. seje carinskega odbora z dne 11. aprila 2011. [7] Prej imenovani vseevropski IT sistemi. [8] UL L 55, 28.2.2011, str. 13. [9] The Evaluation Partnership, vmesna ocena programa Carina 2013, str. 72–80. RAMBOLL, vmesna ocena programa Fiscalis 2013, odstavki 268–305. [10] COM(2010) 245 konč./2, Evropska digitalna agenda. [11] COM(2010) 546 z dne 6. oktobra 2010, vodilna pobuda iz strategije Evropa 2020 Unija inovacij. [12] COM(2010) 682 z dne 23. novembra 2010, Program za nova znanja in spretnosti ter delovna mesta [13] COM(2010) 614, vodilna pobuda iz strategije Evropa 2020 Celostna industrijska politika. [14] COM(2011) 0206 konč. [15] COM(2011) 287, Enotni trg na področju varstva pravic intelektualne lastnine – Spodbujanje ustvarjalnosti in inovacij za zagotavljanje ekonomske rasti, kakovostnih delovnih mest in vrhunskih proizvodov in storitev v Evropi. [16] COM(2010) 612, Trgovina, rast in svetovne zadeve: Trgovinska politika je temeljna sestavina strategije EU 2020. [17] COM(2010) 673 konč., Bruselj, 22.11.2010, Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu — izvajanje strategije notranje varnosti EU: pet korakov k varnejši Evropi. [18] COM(2010) 171 konč., Bruselj, 20.4.2010, Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zagotavljanje območja svobode, varnosti in pravice za državljane Evrope – Akcijski načrt izvajanja stockholmskega programa. [19] UL C , , str. . [20] COM(2011) 500 konč., del I. [21] COM(2010) 2020. [22] UL. L 347, 11.12.2006, str.1. [23] UL L 316, 31.10.1992, str. 21. [24] UL L 176, 5.7.2011, str. 24. [25] UL L 283, 31.10.2003, str. 51. [26] UL L 84, 31.3.2010, str. 1. [27] COM(2004) 373. [28] Se izpolni. [29] COM(2010) 700. [30] UL 28.2.2011 L 55–13. [31] UL L 330, 15.12.2007, str. 1. [32] UL L 154, 14.6.2007, str. 25. [33] UL L 292, 15.11.1996, str. 2. [34] ABM: upravljanje po dejavnostih – ABB: oblikovanje proračuna po dejavnostih. [35] Kot je navedeno v členu 49(6)(a) ali (b) finančne uredbe. [36] COM(2010) 2020 konč. z dne 3. marca 2010: Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast. [37] COM(2010) 245 konč./2, Evropska digitalna agenda. [38] COM(2010) 546 z dne 6. oktobra 2010, vodilna pobuda iz strategije Evropa 2020 Unija inovacij. [39] COM(2010) 614, vodilna pobuda iz strategije Evropa 2020 Celostna industrijska politika. [40] COM(2011) 0206 konč. [41] Sprejet leta 2008 s strani Sveta (2008/C 253/01). [42] SEC(2011) 467 konč., 13.4.2011. Pregled odzivov na javno posvetovanje o sporočilu „K aktu za enotni trg“. [43] http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/customs/customs_controls/counterfeit_piracy/ statistics/statistics_2010.pdf. [44] Generalni direktorat za proračun, tematsko poročilo o strategiji carinskega nadzora v državah članicah — nadzor tradicionalnih lastnih sredstev, str. 3. [45] COM(2010) 612, Trgovina, rast in svetovne zadeve, str. 12. [46] COM(2010) 673 konč., Bruselj, 22.11.2010, Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu — izvajanje strategije notranje varnosti EU: pet korakov k varnejši Evropi. [47] COM(2010) 171 konč., Bruselj, 20.4.2010, Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zagotavljanje območja svobode, varnosti in pravice za državljane Evrope – Akcijski načrt izvajanja stockholmskega programa. [48] COM(2005) 124 z dne 6. aprila 2005 določa proračun v višini 745 milijonov EUR v finančnem okviru 2007–2013. [49] Economisti Associati, ocena programov „Preprečevanje kriminala in boj proti njemu“ ter „Preprečevanje, pripravljenost in obvladovanje posledic v zvezi s terorizmom ter drugimi tveganji, povezanimi z varnostjo“ 2. december 2010, str. 89. [50] Pojasnitve načinov upravljanja in sklicevanje na finančno uredbo so na voljo na spletišču BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [51] Kot je navedeno v členu 185 finančne uredbe. [52] Globina kontrol – tretja raven: kontrola v zvezi s povsem neodvisnimi potrdilnimi informacijami. [53] Globina kontrol – četrta raven: kontrola v zvezi z in vključno z dostopom do pomembne dokumentacije, ki je na voljo na ravni zadevnega procesa. [54] Dif. = diferencirana sredstva / nedif. = nediferencirana sredstva. [55] EFTA: Evropsko združenje za prosto trgovino. [56] Države kandidatke in, če je ustrezno, potencialne države kandidatke z zahodnega Balkana. [57] Odhodki so izraženi v tekočih cenah. [58] Tehnična in/ali upravna pomoč ter odhodki za podpiranje izvajanja programov in/ali ukrepov EU (prej vrstice BA), posredne raziskave, neposredne raziskave. [59] Realizacije so proizvodi in storitve, ki bodo dobavljeni (npr.: število financiranih izmenjav študentov, število kilometrov novo zgrajenih cest, itd.). [60] Tehnična in/ali upravna pomoč ter odhodki za podpiranje izvajanja programov in/ali ukrepov EU (prej vrstice BA), posredne raziskave, neposredne raziskave. [61] PU= pogodbeni uslužbenec; INT= začasni uslužbenec ("Intérimaire"); JED= "Jeune Expert en Délégation" (mlajši strokovnjaki v delegaciji); LA= lokalni uslužbenec; SNE= napoteni nacionalni strokovnjak; [62] Pod zgornjo mejo za zunanje osebje iz odobritev za poslovanje (prej vrstice BA). [63] V glavnem za strukturna sklada, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) in Evropski sklad za ribištvo (ESR). [64] Število delovnih mest, povezanih z dejavnostmi upravljanja programa v ožjem smislu, je omejeno na 18.