[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 8.3.2011

COM(2011) 102 konč.

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

o izvajanju Uredbe (ES) št. 450/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o indeksu stroškov dela (ISD)

1. Uvod

Pri analizi kratko- in srednjeročnega gospodarskega razvoja so pomembni stroški dela na opravljeno delovno uro. Komisija in Evropska centralna banka uporabljata indeks stroškov dela na opravljeno delovno uro za oceno morebitnega inflacijskega pritiska ob razvoju dogodkov na trgu dela. Indeks je treba sproti izračunati za vsako državo članico, vso EU in euroobmočje. Indeks stroškov dela je pomemben za socialne partnerje pri pogajanjih za plače in za samo Komisijo pri spremljanju kratkoročnega razvoja dogodkov pri stroških dela. Indeks stroškov dela (ISD) je eden glavnih evropskih ekonomskih kazalnikov (PEEI)[1].

Uredba (ES) št. 450/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. februarja 2003 o indeksu stroškov dela[2] (v nadaljnjem besedilu: uredba ISD) je ustvarila skupni okvir za pripravo in pošiljanje primerljivih indeksov stroškov dela v Evropski uniji. Komisija (Eurostat) objavi četrtletna poročila o indeksu stroškov dela na uro[3].

Komisija je julija 2003 sprejela Uredbo (ES) št. 1216/2003[4], ki natančneje določa postopke za pošiljanje indeksa, posebne (sezonske) prilagoditve, ki jih je treba izvesti, in vsebino nacionalnih poročil o kakovosti. Komisija je nato marca 2007 sprejela Uredbo (ES) št. 224/2007[5]. Uredba spreminja Uredbo (ES) št. 1216/2003 in razširja področje indeksa stroškov dela, da se vključijo gospodarske dejavnosti, opredeljene v oddelkih L, M, N in O NACE Rev. 1. V razširitev uporabe bodo vključene tudi netržne storitve, ki pomenijo glavni delež teh oddelkov in katerih dinamika je morda drugačna od dinamike tržnih storitev. Komisija je avgusta 2007 sprejela Uredbo (ES) št. 973/2007[6] o spremembi nekaterih uredb ES o posebnih statističnih področjih, med temi indeksu stroškov dela, za izvajanje statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Revizija 2.

Člen 13 Uredbe (ES) št. 450/2003 določa, da Komisija predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu vsaki dve leti. Poročilo naj bi ocenilo zlasti kakovost posredovanih podatkov. Letna nacionalna poročila o kakovosti so obvezna v skladu s členom 8(2) uredbe ISD. V Prilogi I k Uredbi (ES) št. 1216/2003 je kakovost indeksa stroškov dela določena po naslednjih razsežnostih: ustreznost, natančnost, pravočasnost in točnost, dostopnost in jasnost, primerljivost, skladnost ter popolnost.

Primerljivost in popolnost sta se občutno izboljšali, zato se bo to poročilo osredotočalo na natančnost, pravočasnost in skladnost. Nekatere manjše zamude pri pošiljanju niso omenjene, ker so bile začasne.

2. Splošni napredek od zadnjega poročila

Od zadnjega poročila, ki je bilo sprejeto leta 2008[7], je bil dosežen precejšen napredek. Uvedena je bila nova klasifikacija NACE Rev. 2 v skladu z zahtevo ob prvem pošiljanju junija 2009. Uvedba NACE Rev. 2 je zahtevala veliko virov v državah članicah. V veliko primerih je zahtevala tudi podroben pregled metod za zbiranje podatkov, ki so pripeljale do sprememb za izboljšanje kakovosti ISD. Hkrati je poteklo odstopanje za netržne storitve in vse države članice so med letom 2009 priskrbele podatke.

Tudi pravočasnost se je občutno izboljšala in le dve državi članici (Belgija in Irska) imata še vedno nekatere težave pri upoštevanju pravnih rokov za pošiljanje. Pretekli podatki so bili precej popravljeni, saj je bilo to neizogibno zaradi uvedbe nove klasifikacije NACE Rev. 2 in spremenjenih sistemov zbiranja v nekaterih državah članicah. Zaradi pomoči uporabnikom in preglednosti obsega popravkov Eurostatovo spletišče objavlja vse podatke, ki so bili izdani za Evropsko unijo in euroobmočje od leta 2009.

Razpoložljivost in kakovost indeksa stroškov dela (ISD) sta se na splošno izboljšali. Mnoge države so uvedle spremembe pri sistemih zbiranja podatkov, da bi odpravile morebitna preostala neskladja iz kakovostnih standardov in pojmov po Uredbi (ES) št. 450/2003. Irska in Švedska zdaj na primer vključujeta neredna plačila, Finska pa zdaj zajema vse vrste zaposlenih in ne le zaposlene za polni delovni čas. Tudi poročanje držav članic o metapodatkih se je izrazito izboljšalo. Še več jih je namreč pravočasno predložilo nacionalna poročila o kakovosti ter skoraj vse zdaj poročajo o metapodatkih vsako četrtletje in pri tem razložijo spremembe v podatkih. Nihanje indeksa se je zmanjšalo, večidel po zaslugi izboljšanih serij za opravljene ure, ki se zdaj podrobneje spremljajo kot v preteklosti.

Prejem ISD iz vseh držav članic EU omogoča Eurostatu, da združuje agregate Evropske unije in dovolj natančno primerja razvoj stroškov dela na uro med državami članicami. Vendar je še vedno veliko vprašanj, ki zahtevajo dodatno prizadevanje nekaterih držav članic, da se dokonča proces usklajevanja. Ta vprašanja so obravnavana v nadaljevanju.

Medtem ko so države članice uvedle potrebno infrastrukturo za pripravo ISD, je Komisija (Eurostat) ohranila in okrepila sistem priprave za pravočasen sprejem, preverjanje, obdelavo, shranjevanje in širjenje podatkov o indeksu stroškov dela. Ti procesi, ki so leta 2005 v celoti postali operativni, se redno pregledujejo in posodabljajo.

3. ocena skladnosti (do septembra 2010)

3.1 Pregled

Več držav, ki po poročilu iz leta 2008 niso popolnoma skladne, je ukrenilo vse potrebno, da so postale skladne. Nizozemska izpolnjuje zahteve pravočasnosti iz uredbe ISD. Švedska, Finska in Irska so vnesle potrebne spremembe v svoje sisteme zbiranja, tako da zdaj izpolnjujejo opredelitve ISD. Avstrija je spremenila svojo metodo ocenjevanja in izboljšala pravočasnost predložitve podatkov. Oddelki od G do S NACE Rev. 2 so kljub temu pokazali kar precejšnje popravke pri njihovih prvih ocenah, zaradi česar jih je treba nadaljnje preučiti. Grčija je izboljšala mnogo vidikov, vendar podatki za ISD še vedno močno nihajo.

Zdaj, ko vse države članice poročajo o glavnih spremenljivkah ISD iz uredbe ISD, se lahko izvajanje skladnosti bolj osredotoči na druge zahteve iz uredbe ISD. Kakovost postopkov za sezonske prilagoditve bo treba v prihodnosti podrobneje ovrednotiti ob misli, da bo sezonsko prilagojeni ISD glavna referenca v Eurostatovih sporočilih za javnost, kot so to vse druge medletne makroekonomske statistike. Švedska in Finska sta edini državi članici, ki Eurostatu ne pošiljata sezonsko prilagojenih podatkov. Pri Finski je to utemeljeno s kratkoročnimi serijami, ki so na voljo z njihovim novim sistemom zbiranja (od leta 2007). Uredba (ES) št. 1216/2003 je za več držav članic določila, naj opravijo študije izvedljivosti, da bi ocenile, kako pridobiti indeks ocene skupnih stroškov dela, razen bonusov (TEB). Izsledki študij izvedljivosti so bili v mnogih primerih negativni in v zadnjih letih ni bil dosežen bistven napredek. Trenutno Avstrija, Bolgarija, Malta, Nemčija, Italija, Francija in Irska ne ocenjujejo TEB. Bolgarija, Nemčija in Irska bodo to zmožne storiti v bližnji prihodnosti. Avstrija in Italija bi lahko ocenili TEB, vendar z le zelo delnim zajemom glede oddelkov NACE ali velikosti enot. Francija in Malta menita, da ocena TEB ni izvedljiva.

3.2 Podrobnosti o pomanjkljivostih v kakovosti

3.2.1 Natančnost

Pri raznih vidikih IDS obstajajo pomisleki glede natančnosti. Na splošno nastanejo zaradi pomanjkljivosti izvornih podatkov in lahko povzročijo veliko nihanje serij ISD. Poleg tega se lahko zgodi, da nenatančni podatki niso popolnoma primerljivi s podatki drugih držav članic in lahko povzročijo neskladnosti med ISD in drugimi viri podatkov, ki merijo podobne vidike (npr. razvoj urnega plačila zaposlenih, merjenega z nacionalnimi računi). Na splošno prizadete države članice razpravljajo o znanih težavah pri natančnosti v letnem poročilu o kakovosti, Komisija (Eurostat) pa spremlja doseženi ali načrtovani napredek pri uvajanju boljših virov.

Težave z natančnostjo imajo trenutno tri države članice. Nemčija in Madžarska trenutno ne uporabljata izvornih podatkov, ki bi jima omogočali polno skladnost z Uredbo. Podatki ISD, ki jih je predložila Grčija, pogosto kažejo nerazložljive stopnje rasti, ki se težko skladajo z dogodki na trgu dela.

Nemčija: v prvem četrtletju 2010 je Nemčija začela uporabljati novo četrtletno raziskavo plač kot nov vir za oceno ISD. Prej so se kot vir uporabljali podatki iz nacionalnih računov. Prehod k posebnemu viru gre šteti za izboljšanje, toda pomeni tudi manjši zajem malih podjetij v nekaterih gospodarskih sektorjih. Trenutno se z uporabo metod zmanjšuje težava pri zajemu. Zaposleni v malih podjetjih so zajeti v ponderjih za izračun indeksa stroškov dela pri agregiranju oddelkov od B do S NACE Rev. 2.

Grčija: velika nihanja serij ISD in večji popravki. Poročilo o kakovosti, poslano leta 2009, je preveč zgoščeno, da bi omogočilo kakršno koli sklepanje na vzroke za težave s kakovostjo.

Madžarska: izvorni podatki ne zajemajo zelo majhnih podjetij z manj kot petimi zaposlenimi in zanje ni nobenega imputiranja.

3.2.2 Pravočasnost

Pravočasnost se od zadnjega poročila iz leta 2008 izboljšuje. Kljub temu nekatere države članice iz različnih vzrokov za nekatera četrtletja niso pravočasno predložile ISD (70 dni po referenčnem četrtletju). Pravočasnost je izjemno pomembna, saj je zaradi zamud pri pošiljanju podatkov treba uporabiti ocene za agregate EU in euroobmočja. To lahko zahteva nepotrebno velike popravke. V nadaljevanju so navedene države članice, ki so podatke predložile tako pozno (> t+75), da jih ni bilo mogoče vključiti v četrtletno sporočilo za javnost, ki ga objavi Komisija. Eurostat je moral pri navedenih državah ekstrapolirati vrednosti ISD za agregate EU in euroobmočja za tisto četrtletje.

Belgija trikrat ni pravočasno poslala podatkov v zadnjih štirih četrtletjih. Zamude pri pošiljanju so se občutno zmanjšale v primerjavi s prejšnjimi leti. Belgija se dodatno trudi pri delu z upravnimi registri in za učinkovitejše postopke. Zavezala se je, da bo polno skladnost dosegla od leta 2011 naprej.

Irska ni pravočasno poslala podatkov v zadnjih dveh četrtletjih 2009 in ni predložila podatkov za prvi dve četrtletji 2010. Razlog za to so težave z uvajanjem nove klasifikacije NACE Rev. 2 in novega sistema za zbiranje podatkov. Stanje se bo predvidoma izboljšalo leta 2011.

Komisija je zaprosila države, naj ukrenejo vse potrebno, da bodo v prihodnosti upoštevale roke za predložitev podatkov.

3.2.3 Skladnost

V letnem poročilu o kakovosti se od držav članic zahteva, da primerjajo stopnje rasti ISD s stopnjami rasti urnega plačila zaposlenih iz nacionalnih računov (opredelitev ESR95). Obe zbirki podatkov merita isti pojav z odstopanji v opredelitvah, izčrpnosti virov in metodologiji za izračun stopenj rasti. Ni mogoče pričakovati popolne skladnosti, ampak stopnja skladnosti med njima se lahko uporabi kot kazalec kakovosti ISD. Ker četrtletnih podatkov za urno plačilo zaposlenih (podatki nacionalnih računov) ne pripravljajo vse države članice, popoln pregled skladnosti ni mogoč. Naslednji pregled temelji na poročilih o kakovosti iz leta 2008. Poleg tega se primerjava omejuje na zelo majhno število agregiranih oddelkov NACE, ker nacionalni računi še vedno uporabljajo klasifikacijo NACE Rev. 1, medtem ko ISD uporablja NACE Rev. 2.

Ciper in Malta: ker so nacionalni računi vir za ISD (Malta) oziroma je ISD vir za nacionalne račune (Ciper), je skladnost nujna.

Češka, Nemčija, Grčija, Španija, Italija, Nizozemska, Avstrija, Slovenija: zadostna stopnja skladnosti. Smer stopnje rasti je na splošno enaka in stopnje rasti so podobne velikosti.

Danska, Francija, Estonija, Litva, Romunija in Slovaška: majhna skladnost; velika odstopanja pri stopnjah rasti iz teh dveh virov.

Belgija, Bolgarija, Irska, Latvija, Luksemburg, Madžarska, Poljska, Portugalska, Finska, Švedska in Združeno kraljestvo: četrtletni podatki o nacionalnih računih niso na voljo ali niso omenjeni v poročilu o kakovosti.

Eurostat podrobno analizira skladnost ISD s podatki nacionalnih računov in raziskave stroškov dela ter bo to nadaljeval. O izsledkih analize pogosto razpravlja z državami članicami, da bi se izboljšala skladnost med različnimi statističnimi področji.

4. Sklepi

Na splošno se je od prejšnjega poročila v letu 2008 stopnja izpolnjevanja uredbe ISD še naprej povečevala. Večina držav članic je zdaj skladnih. Države članice so še naprej usmerjale vire v izvajanje ukrepov za doseganje bolj primerljivih in pravočasnih serij indeksa. To je jasno povečalo splošno kakovost in s tem uporabnost podatkov.

Pravočasnost pošiljanja podatkov se je izboljšala, število držav članic s težavami z natančnostjo pa se je zmanjšalo.

Zadnja leta je Komisija (Eurostat) redno pozivala države članice, naj se še bolj prizadevajo za izboljšanje. Komisija bo s predloženimi podatki in drugo nacionalno dokumentacijo redno spremljala preostale neskladnosti in vprašanja kakovosti. Če želena ali načrtovana izboljšanja ne bodo ustrezno napredovala, bo Komisija stopila v stik z zadevnimi nacionalnimi organi in sprejela potrebne ukrepe za zagotovitev skladnosti.

[1] COM (2002) 661, Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o statistiki na euroobmočju.

[2] UL L 69, 13.3.2003, str. 1 .

[3] Četrtletno poročilo se objavlja na datume, ki so določeni v koledarju objav; oba sta na voljo na spletni strani Eurostata (http://ec.europa.eu/eurostat).

[4] Uredba Komisije (ES) št. 1216/2003 z dne 7. julija 2003 o izvajanju Uredbe (ES) št. 450/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o indeksu stroškov dela (UL L 169, 8.7.2003, str. 37).

[5] Uredba Komisije (ES) št. 224/2007 z dne 1. marca 2007 o spremembi Uredbe (ES) št. 1216/2003 glede gospodarskih dejavnosti, ki so zajete v indeksu stroškov dela (UL L 64, 2.3.2007, str. 23).

[6] Uredba Komisije (ES) št. 973/2007 z dne 20. avgusta 2007 o spremembi nekaterih uredb ES o posebnih statističnih področjih, ki izvajajo statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti NACE Revizija 2 (UL L 216, 21.8.2007, str. 10) .

[7] COM(2009) 33.