1.UVOD

Uredba o trgih finančnih instrumentov (v nadaljnjem besedilu: MiFIR) in direktiva o trgih finančnih instrumentov (v nadaljnjem besedilu: MiFID II) sta bili 12. junija 2014 objavljeni v Uradnem listu, veljati sta začeli 2. julija 2014, uporabljati pa sta se začeli 3. januarja 2018.

Z MiFID II/MiFIR se uvaja tržna struktura, katere cilj je zagotoviti, da kadar je to primerno, trgovanje poteka na reguliranih platformah ter da je pregledno, da bi se zagotovilo učinkovito in pošteno oblikovanje cen.

MiFIR v tem okviru omogoča izvzetje iz zahtev glede preglednosti pred trgovanjem in po njem za nelastniške finančne instrumente v zvezi s posli, pri katerih je nasprotna stranka članica Evropskega sistema centralnih bank (ESCB), ki so sklenjeni v okviru izvajanja monetarne politike, politike deviznih poslov in politike za finančno stabilnost, za katero ima ta članica ESCB zakonsko pooblastilo, in kadar ta članica to nasprotno stranko prej obvesti, da je posel izvzet. Poleg tega je z MiFIR Komisija pooblaščena, da področje uporabe tega izvzetja razširi na centralne banke tretjih držav, če so izpolnjeni zahtevani pogoji.

Evropska komisija je v ta namen pri Centru za evropske politične študije (CEPS) in Univerzi v Bologni naročila zunanjo študijo z naslovom „Izvzetja centralnih bank in drugih subjektov tretjih držav na podlagi uredbe o zlorabi trga in uredbe o trgih finančnih instrumentov“ (v nadaljnjem besedilu: študija). Študija temelji na anketnem zbiranju podatkov in teoretičnih raziskavah. Analizira pravila o preglednosti pred trgovanjem in po njem, ki se uporabljajo, kadar centralne banke tretjih držav trgujejo z nelastniškimi finančnimi instrumenti, ter obseg, v katerem te centralne banke trgujejo s takimi instrumenti v Uniji.

2.PRAVNA PODLAGA POROČILA: ČLEN 1(9) MiFIR

Člen 1(6) MiFIR vključuje izvzetje iz pravil o preglednosti pred trgovanjem in po njem v zvezi s posli, pri katerih je nasprotna stranka članica Evropskega sistema centralnih bank (ESCB), ki so sklenjeni v okviru izvajanja monetarne politike, politike deviznih poslov in politike za finančno stabilnost, za katero ima ta članica ESCB zakonsko pooblastilo, in kadar ta članica to nasprotno stranko prej obvesti, da je posel izvzet.

Poleg tega je v skladu s členom 1(9) MiFIR Komisija pooblaščena za: „[…] sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 50 v zvezi z razširitvijo področja uporabe odstavka 6 na druge centralne banke.

V ta namen Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu do 1. junija 2015 predloži poročilo, v katerem oceni obravnavo poslov centralnih bank tretjih držav, ki za namene tega odstavka vključujejo Banko za mednarodne poravnave. V poročilo vključi analizo njihovih statutarnih nalog in obsega trgovanja v Uniji. V poročilu:

(a) navede veljavne določbe v zadevnih tretjih državah v zvezi z razkritjem poslov centralnih bank na regulativni podlagi, vključno s posli, ki jih opravljajo članice ESCB v teh tretjih državah, in

(b) oceni potencialni učinek, ki bi ga regulativne zahteve v Uniji v zvezi z razkritjem utegnile imeti na posle centralnih bank tretjih držav.

Če Komisija v poročilu ugotovi, da je potrebno izvzetje iz odstavka 6 za posle, pri katerih je nasprotna stranka centralna banka iz tretje države, ki izvaja monetarno politiko, devizne posle in dejavnosti za finančno stabilizacijo, določi, da se za to centralno banko iz tretje države uporablja izvzetje.“

Komisija je v poročilu , ki ga je sprejela 9. junija 2017, ugotovila, da je izvzetje iz zahtev MiFIR glede preglednosti pred trgovanjem in po njem v skladu s členom 1(9) MIFIR primerno odobriti centralnim bankam tretjih držav iz naslednjih jurisdikcij: Avstralija, Brazilija, Kanada, Posebno upravno območje Hongkong, Indija, Japonska, Mehika, Singapur, Republika Koreja, Švica, Turčija in Združene države – ter Banki za mednarodne poravnave. Z Delegirano uredbo (EU) 2017/1799, sprejeto 14. junija 2017, je bilo centralnim bankam tretjih držav iz navedenih držav odobreno izvzetje iz zahtev MiFIR glede preglednosti pred trgovanjem in po njem v skladu s členom 1(9) MIFIR.

Komisija vzporedno s tem ocenjuje ustreznost odobritve izvzetja iz zahtev MiFIR glede preglednosti pred trgovanjem in po njem v skladu s členom 1(9) MiFIR Ljudski banki Kitajske. Z državami članicami se o osnutku poročila in osnutku delegirane uredbe posvetuje v okviru strokovne skupine Evropskega odbora za vrednostne papirje.

Bank of England se v zgoraj omenjenih poročilu in delegirani uredbi ni obravnavala zaradi njenega statusa centralne banke države članice EU. Vendar je zaradi dejstva, da bo Združeno kraljestvo kmalu postalo tretja država, zdaj primerno, da se Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo v skladu s členom 1(9) MiFIR, v katerem je analizirana primernost razširitve izvzetja iz področja uporabe MiFIR na Bank of England.

3.ANALIZA POLOŽAJA BANK OF ENGLAND

Merila, uporabljena pri ocenjevanju

V skladu z mandatom iz člena 1(9) MiFIR analiza opredeljenih jurisdikcij temelji na dveh ključnih merilih, ki sta bili bistveni za oceno Komisije:

a.Določbe, ki se uporabljajo v zadevnih tretjih državah v zvezi z regulativnim razkritjem poslov centralnih bank, vključno s posli, ki jih opravlja članica ESCB v teh tretjih državah. To vključuje ureditev preglednosti trga, ki se uporablja za posle centralnih bank („preglednost trga“), in/ali preglednost operativnega okvira centralnih bank („operativna preglednost“); ter