[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 20.10.2010

COM(2010) 598 konč.

PREDLOG SPREMEMBE PRORAČUNA št. 10 K SPLOŠNEMU PRORAČUNU ZA LETO 2010

IZKAZ ODHODKOV PO ODDELKIHOddelek III – Komisija

PREDLOG SPREMEMBE PRORAČUNA št. 10K SPLOŠNEMU PRORAČUNU ZA LETO 2010

IZKAZ ODHODKOV PO ODDELKIHOddelek III – Komisija

Ob upoštevanju:

- Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 314 Pogodbe v povezavi s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 106a Pogodbe,

- Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti[1], in zlasti člena 37 Uredbe,

- splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010, sprejetega 17. decembra 2009[2],

- spremembe proračuna št. 1/2010, sprejete 19. maja 2010[3],

- spremembe proračuna št. 2/2010, sprejete 16. junija 2010[4],

- spremembe proračuna št. 3/2010 (prej deloma predlog spremembe proračuna št. 2/2010[5]), sprejete 7. septembra 2010,

- spremembe proračuna št. 4/2010 (prej predlog spremembe proračuna št. 5/2010[6]), sprejete 21. septembra 2010,

- spremembe proračuna št. 5/2010 (prej predlog spremembe proračuna št. 7/2010[7]), sprejete 22. septembra 2010,

- predlogov sprememb proračuna št. 2/2010[8], 3/2010[9], 6/2010[10], 8/2010[11] in 9/2010[12].

Evropska komisija proračunskemu organu predlaga Predlog spremembe proračuna št. 10 k proračunu za leto 2010.

KAZALO

1. Uvod 4

2. Povečanje proračunskih sredstev v napovedi prihodkov 4

2.1. Popravek lastnih sredstev 4

2.2. Drugi prihodki 5

3. Zmanjšanje odobritev plačil 5

3.1. Razdelek 1a: Konkurenčnost za rast in zaposlovanje 5

3.2. Razdelek 1b: Kohezija za rast in zaposlovanje 6

3.3. Razdelek 2: Ohranjanje in upravljanje naravnih virov 6

3.4. Razdelek 4: EU kot globalni akter 7

4. Spremembe razdelka 1A 10

4.1. Uvedba nove proračunske postavke 10

4.2. Zmanjšanje odobritev za prevzem obveznosti 10

5. Ohranjanje in upravljanje naravnih virov 11

5.1. Zmanjšanje ocen za kmetijske odhodke 11

5.2. Rezerva za ribiške sporazume 12

5.3. Akcijski program EU za boj proti podnebnih spremembam 12

6. Evropske šole vrste 2 12

6.1 Uvod 12

6.2 Glavne stopnje procesa reforme 13

6.3 Prispevek EU in zahtevek za leto 2010 13

6.4 Izvor odobritev 14

7. Zbirna razpredelnica po razdelkih finančnega okvira 16

Spremembe izkaza prihodkov in odhodkov po oddelkih so na voljo na portalu EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-sl.htm). Temu dokumentu je za ponazoritev priložena angleška različica sprememb izkaza po oddelkih v proračunskem formatu.

1. Uvod

Predlog spremembe proračuna (PSP) št. 10 za leto 2010 obsega naslednje elemente:

- neto povečanje proračunskih sredstev v napovedi prihodkov (466 milijonov EUR) po popravku napovedi lastnih sredstev in drugih prihodkov,

- zmanjšanje odobritev plačil v proračunskih vrsticah za razdelke 1a, 1b, 2 in 4 (755,6 milijona EUR), po upoštevanju prerazporeditev, predlaganih v okviru tako imenovane „globalne prerazporeditve“, s katero se prerazporedijo plačila po proračunskih vrsticah, da se upošteva dosedanji napredek pri izvrševanju proračuna;

- uvedbo nove proračunske postavke 06 04 14 04 za financiranje projektov na področju energetske učinkovitosti in energije iz obnovljivih virov v okviru evropskega načrta za oživitev gospodarstva;

- zmanjšanje odobritev za prevzem obveznosti za nekatere ukrepe iz razdelka 1a v višini 15 milijonov EUR;

- zmanjšanje odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil v razdelku 2 za proračunski člen 05 02 03 Nadomestila za proizvode, ki niso navedeni v Prilogi 1, in proračunski člen 05 02 12 Mleko in mlečni izdelki v višini 330 milijonov EUR ter nadaljnje zmanjšanje odobritev za prevzem obveznosti za 28 milijonov EUR in odobritev plačil za 5 milijonov EUR iz rezerve;

- uvedba nove proračunske postavke 26 01 51 31 prispevek EU za evropske šole „vrste 2“. S prerazporeditvijo znotraj področja politike 26 uprave Komisije bo na voljo znesek v višini 4,83 milijona EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil, potreben za leto 2010.

Splošna posledica za odhodke je znižanje v višini 373 milijonov EUR v obveznostih in 1 090,6 milijona EUR v plačilih.

2. Povečanje proračunskih sredstev v napovedi prihodkov

2.1. Popravek lastnih sredstev

Komisija je v skladu s členom 16 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1150/2000 z dne 22. maja 2000[13] popravila napovedi za lastna sredstva. To se nanaša zlasti na salde DDV (davek na dodano vrednost) in BND (bruto nacionalni dohodek) ter na tradicionalna lastna sredstva.

Glede saldov lastnih sredstev iz naslovov DDV in BND Komisija na podlagi razpoložljivih podatkov predlaga, da se vnese znesek v višini 627,9 milijona EUR. To zmanjšanje se nanaša na poglavji 31[14] in 32[15] na strani prihodkov proračuna.

Na tej stopnji so izračuni za salde držav članic še vedno začasni, saj preverjanje podatkov o DDV in BND še vedno poteka. Pri tem je mogoče, da bo Komisija med postopkom za ta PSP zneske popravila.

Komisija tudi predlaga, da se tradicionalna lastna sredstva v poglavju 12[16] prihodkov zmanjšajo za 100 milijonov EUR. Če bi se zaradi novih podatkov za zadnje četrtletje leta ta ocena izrazito spremenila, bo Komisija med proračunskim postopkom zneske popravila.

2.2. Drugi prihodki

Ob upoštevanju zneskov, ki so v tej fazi leta vknjiženi ali bodo verjetno vknjiženi, se predlaga, da se prvotne napovedi povečajo za neto znesek 1 194 milijonov EUR. Podrobnosti so po vrsticah prikazane v spodnji razpredelnici.

Vrstice prihodkov | Proračun 2010 | PSP 10/2010 | Novi znesek |

6 6 0 1 – Drugi nenamenski prispevki in nadomestila | 30 000 000 | 30 000 000 | 60 000 000 |

7 0 0 0 – Zapadle zamudne obresti na račune pri zakladnicah držav članic | 5 000 000 | 8 000 000 | 13 000 000 |

7 0 1 – Zamudne obresti in druge obresti na globe | 15 000 000 | 161 000 000 | 176 000 000 |

7 1 0 – Globe, periodične denarne kazni in druge kazni | 100 000 000 | 995 000 000 | 1 095 000 000 |

Skupaj | 150 000 000 | 1 194 000 000 | 1 344 000 000 |

3. Zmanjšanje odobritev plačil

Komisija predlaga, da se odobritve plačil za nekatere proračunske vrstice prilagodijo in se na ta način bolj uskladijo z najnovejšimi ocenami potreb, ter izhaja iz predpostavke, da bo proračunski organ sprejel prerazporeditev odobritev plačil med proračunskimi vrsticami, ki jih je Komisija predlagala posamično v t.i. „globalni prerazporeditvi“ (DEC 53/2010). Predlagano zmanjšanje ravni odobritev plačil znaša 755,6 milijona EUR. V spodnjih oddelkih so utemeljena predlagana znižanja plačil za zadevnih 17 proračunskih vrstic.

3.1. Razdelek 1a: Konkurenčnost za rast in zaposlovanje

06 04 14 01 Energetski projekti za podporo oživitvi gospodarstva – Energetska omrežja (–34 milijonov EUR)

V nasprotju s pričakovanji nekateri upravičenci niso zahtevali plačil v okviru predfinanciranja, ker nekateri pogoji niso bili izpolnjeni, npr. bančne garancije, okoljska dovoljenja ali formalne odločitve za naložbe. Zahtev za plačila v okviru predfinanciranja je torej manj, kot se je pričakovalo. To zamudo se je dalo slutiti že v informativnem gradivu proračunske napovedi iz junija[17] in ne bo vplivala na splošno izvajanje načrta za oživitev gospodarstva.

3.2. Razdelek 1b: Kohezija za rast in zaposlovanje

19 08 02 02 Čezmejno sodelovanje (CBR) – Prispevek iz razdelka 1b (–18,1 milijona EUR)

Potrebe po plačilih za programe čezmejnega sodelovanja v okviru Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva, ki so bile nižje od pričakovanih, so posledica dejstva, da sta zaključek razpisov za zbiranje predlogov in podpis pogodb o nepovratnih sredstvih zahtevala veliko več časa, kot je bilo predvideno. To je posledica kompleksnosti programov čezmejnega sodelovanja (sodelovanje različnih držav, vključenost skupnega nadzornega odbora v izbirni postopek, politični značaj programov čezmejnega sodelovanja) in inovativnosti razpisov za zbiranje predlogov (standardni postopki iz Praktičnega vodnika k pogodbenim postopkom za zunanjo pomoč ES so bili v veliki meri prilagojeni posebnim potrebam sodelujočih držav).

3.3. Razdelek 2: Ohranjanje in upravljanje naravnih virov

05 04 02 01 Zaključek programa, ki se financira iz Usmerjevalnega oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega sklada in jamstvenega sklada – Regije iz cilja 1 (2000 do 2006) (–345,4 milijona EUR)

Kar zadeva Usmerjevalni oddelek Evropskega kmetijskega usmerjevalnega sklada in jamstvenega sklada je osnutek proračunskega predloga za leto 2010 temeljil na hipotezi, da se bo zaključevanje programov začelo leta 2009 in da bodo plačila dosegala do 50 % neporavnanih obveznosti. Zaključevanje programov se je leta 2010 že pričelo, države članice pa so dokumente o zaključku poslale šele proti koncu roka iz Uredbe (31. marec 2010 za 40 programov in 30. september 2010 za ostalih 106 programov, ki se jim obdobje do končnega datuma za upravičenost podaljša za šest mesecev). V teh okoliščinah so bile ocene potreb po plačilih za preostalo leto za cilj 1 popravljene navzdol za 345,4 milijona EUR.

11 06 12 Evropski sklad za ribištvo (ESR) – Konvergenčni cilj (–85,7 milijona EUR) in 11 06 13 Evropski sklad za ribištvo (ESR) – Ostali nekonvergenčni cilji (–26,9 milijona EUR)

Sprejemanje sistemov upravljanja in nadzora za operativne programe, ki predstavljajo skoraj 40 % ESR, še poteka in vmesna plačila za te programe niso mogoča. Poleg tega vmesna plačila znašajo manj, kot je bilo predvideno za nekatere operativne programe, katerih izvajanje v praksi je v zaostanku. Pričakuje se tudi, da bodo različni zahtevki za povračilo stroškov vloženi zelo pozno proti koncu leta – prepozno, da bi plačilo obdelali v letu 2010. Zaradi težav z izvajanjem ukrepov osi 1 (za prilagoditev ribiškega ladjevja Skupnosti), zlasti kar zadeva pomisleke v zvezi s skladnostjo z določbami ESR v zvezi z določbami glede javne pomoči, odobrene za začasno in trajno prenehanje v nekaterih državah članicah, pa je prišlo do prekinitve vmesnih plačil.

40 02 41 Rezerva za ribiške sporazume (–13 milijonov EUR)

Postavka rezerv 40 02 41 vključuje odobritve za nove ribiške sporazume, ki se lahko sklenejo z nekaterimi tretjimi državami. Vendar noben nov sporazum ne bo začel veljati pred 31. decembrom 2010. Zato razpoložljive odobritve plačil v višini 13 milijona EUR niso potrebne. To pomeni tudi zmanjšanje obveznosti za 13 milijonov EUR, kar je navedeno v točki 5.2 spodaj.

3.4. Razdelek 4: EU kot globalni akter

04 06 01 Instrument za predpristopno pomoč (IPA) – Razvoj človeških virov (–19 milijonov EUR)

Pri pripravi proračuna za leto 2010 so bile izračunane odobritve plačil, vpisane v proračunski člen 04 06 01, da bi zagotovili nemoteno izvajanje komponente IV instrumenta za predpristopno pomoč (operativni program za razvoj človeških virov), ob upoštevanju, da je postopek prenosa upravljanja trajal veliko dlje kot je bilo prvotno predvideno v državah kandidatkah. Upoštevalo se je tudi pravilo N+3 (člen 166 finančne uredbe), kar lahko vodi do morebitne razveljavitve sredstev že konec leta 2010 za Turčijo in leta 2011 za Hrvaško in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo.

Vendar pa bodo v primeru Turčije in Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije nastali odhodki, ki bodo plačani končnim upravičencem in jih bo potrdil nacionalni odredbodajalec, še vedno veliko manjši od napovedanih.

V Turčiji so priprave turških organov za akreditacijo in prenos decentraliziranega upravljanja trajale veliko dlje, kot so ti prvotno pričakovali. Zato je Komisija odločitev o prenosu decentraliziranega upravljanja sprejela šele avgusta 2009, finančni sporazum v zvezi z operativnim programom za razvoj človeških virov za Turčijo pa je bil zaključen šele septembra 2009. Zato je bil odložen tudi začetek razpisov za zbiranje predlogov, prav tako pa tudi plačila.

Razlogi Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije so enake narave. Ukrepi, ki se bodo financirali iz operativnega programa za razvoj človeških virov, zaradi premajhnih upravnih zmogljivosti še vedno niso ustrezno pripravljeni. Čeprav je bil v prvem četrtletju 2010 dosežen napredek pri vzpostavljanju upravnih zmogljivosti, to še vedno ne zadostuje za izgubljeni čas in pomanjkljivo črpanje razpoložljivih virov.

05 05 01 01 – Predpristopni instrument Sapard – Zaključek programa (2000–2006) (–78 milijonov EUR)

Decembra 2009 so bile vložene vloge za končno plačilo za tri programe SAPARD (Hrvaška, Romunija in Bolgarija). Pri postopku zaključka, ki poteka, se je izkazalo, da ni potrebno nobeno novo plačilo in da bodo po zaključku izplačana povračila, in sicer verjetno leta 2011. Zato odobritve plačil v višini 78 milijonov EUR, vpisane v proračun za leto 2010, ne bodo izvedene.

Razlog za to je, da so bile potrebe po plačilih za leto 2010 izračunane na podlagi neporavnanih proračunskih obveznosti v času pripravljanja proračuna v začetku leta 2009. Vendar pa je zaradi prekinitve plačil od junija 2008 do septembra 2009 ter povečanja nadzora, ki je sledilo izvajanju akcijskih načrtov s strani dveh držav upravičenk (Romunija in Bolgarija), skupni znesek sklenjenih pogodb precej manjši od proračunskih obveznosti. Zaradi povečanja nadzora je bila količina plačil manjša od zneskov zahtevkov, ki so jih predložili upravičenci.

07 02 04 – Pripravljalni ukrep – Okoljsko spremljanje območja Črnega morja in skupni evropski okvirni program za razvoj črnomorske regije (–1,7 milijona EUR)

Ta pripravljalni ukrep je bil izglasovan v okviru proračuna za leto 2010, Komisija pa je navedla, da izglasovane odobritve za dosego cilja ukrepa ne bodo potrebne v celoti. Glede na potrebo po nadgradnji obstoječih projektov in rezultatov predhodnega pilotnega projekta, da bi se izognili prekrivanju s potekajočimi in načrtovanimi dejavnostmi, in glede na absorpcijske sposobnosti možnih izvajalskih organizacij v regiji, Komisija ocenjuje, da bi bilo za možne dejavnosti v letu 2010 potrebno največ 500 000 EUR.

Sklep o financiranju, ki jih je sprejela Komisija (Sklep C (2010)5759 z dne 25. avgusta 2010) predvideva izvajanje pripravljalnega ukrepa z donacijami Komisiji za Črno morje in OECD. Sporazumi o donaciji naj bi bili podpisani do novembra 2010, plačila v okviru predfinanciranja v višini največ 300 000 EUR pa bodo izvedena decembra 2010. Zato preostali znesek odobritev plačil (1,7 milijona EUR) ni potreben.

13 05 01 01 – Instrument strukturnih politik v predpristopnem obdobju (ISPA) – Zaključek drugih prejšnjih projektov (2000–2006) (–3,7 milijona EUR)

Proračunska vrstica krije dokončanje predpristopne pomoči ISPA za Bolgarijo, Romunijo in Hrvaško. V primeru Bolgarije in Romunije v skladu z uredbo o Kohezijskem skladu instrument ISPA upravljata skupaj Komisija in država prejemnica. Na zahtevo Bolgarije in Romunije lahko Komisija odobri podaljšanje obdobja upravičenosti projektov (Sporočilo Komisije SEC(2010) 405 z dne 19. aprila 2010 o smernicah za zaključek projektov Kohezijskega sklada in ISPA). Tako zahtevki za plačila, ki so se pričakovali med pripravo proračuna za leto 2010, ne bodo vloženi in se bodo preložili na pozneje (ker se obdobja upravičenosti podaljšujejo za vsak projekt posebej, se lahko to obdobje podaljša do decembra 2012). Poleg tega je pri izvajanju mnogih projektov prišlo do zamud, predvsem zaradi vprašanj javnih naročil. Po posvetovanju zadevnih držav članic so se napovedi odobritev plačil za leto 2010 zmanjšale za 7,7 milijona EUR, od česar je bil del (4 milijone EUR) predlagan za uporabo v globalni prerazporeditvi, preostali znesek (3,7 milijona EUR) pa je vključen v to spremembo proračuna.

19 09 02 – Pripravljalni ukrep – Sodelovanje z državami srednjega dohodkovnega razreda v Latinski Ameriki (1,9 milijona EUR)

Napovedi glede plačil v okviru te proračunske vrstice zadevajo štiri veljavne finančne sporazume, Urugvaj (in projekt MERCOSUR), Kolumbijo in Nikaragvo (projekt Panama). Polni znesek za ukrep, 3,5 milijona EUR, je bil pogodbeno določen že v prejšnjih letih, do konca tega leta pa naj bi bilo izplačanih 1,1 milijona EUR. Preostali znesek v višini 1,9 milijona EUR zato v letu 2010 ni potreben.

19 10 01 03 – Pripravljalni ukrepi – Poslovna in znanstvena izmenjava z Indijo (2,5 milijona EUR)

Zaradi vrste ukrepa in začetnih težav pri izvajanju treh pogodb v povezavi z vzpostavitvijo evropskih poslovnih in tehnoloških središč v Indiji so se zmanjšale potrebe po plačilih. V letu 2010 bosta opravljeni samo dve plačili v skupni višini 1,6 milijona EUR.

20 02 01 Zunanjetrgovinski odnosi, vključno z dostopom do trgov držav nečlanic Skupnosti (–2 milijona EUR)

Ta vrstica se nanaša na pobude v zvezi z večstranskimi trgovinskimi pogajanji in politiko EU na področju zunanje trgovine, pomoč pri izvajanju obstoječih trgovinskih sporazumov, dejavnosti v zvezi s strategijo EU za dostop na trg, spodbujanje pravične trgovine in upravljanje sistema SIGL („Système intégré de Gestion de Licences“). Trenutno poteka nekaj odprtih javnih razpisov (v povezavi z delovanjem in ocenjevanjem podatkovne zbirke o dostopu na trg, ocenjevanjem ukrepov instrumenta trgovinske zaščite in naknadnim ocenjevanjem poglavja o trgovini iz pridružitvenega sporazuma med EU in Čilom); podpisani naj bi bili konec leta 2010. Tako se rezultati teh pogodb in ustrezna plačila pričakujejo šele v letu 2011.

21 04 01 – Okolje in trajnostno upravljanje naravnih virov, vključno z energijo (–14 milijonov EUR)

Globalni sklad za energetsko učinkovitost in obnovljivo energijo se izvaja počasneje, kot se je sprva pričakovalo. To gre pripisati predvsem svetovni finančni krizi, ki vpliva na investicijske sklade na splošno. Zato se del plačila prispevka EU za leto 2010 v proračun za Globalni sklad za energetsko učinkovitost in obnovljivo energijo preloži na leto 2011.

21 05 01 07 – Pripravljalni ukrep – Raziskave in razvoj na področju bolezni, povezanimi z revščino, tropskih bolezni in zapostavljenih bolezni (–1,5 milijona EUR)

Sledi pregledu prvotne napovedi iz decembra 2009. Za opredelitev novih ukrepov na področju raziskav in razvoja so potrebni ustrezno strokovno znanje in tehnične razprave s Svetovno zdravstveno organizacijo, pa tudi revizija osnutkov predlogov. Glede na dolgotrajnost tega procesa se nova obveznost pričakuje pozno letos, ustrezna plačila v okviru predfinanciranja pa v letu 2011.

22 02 01 – Pomoč državam kandidatkam za prehod in vzpostavitev institucij (–54,6 milijona EUR)

Pri pripravi napovedi plačil za Turčijo v okviru osnutka proračuna za leto 2010 niso bile predvidene nekatere težave, tj. potreba po spremembi tehnične zasnove nekaterih predloženih projektov, dodaten čas, potreben za pripravo razpisne dokumentacije za številne projekte, omejene zmogljivosti upravnih struktur (pomanjkanje ustreznih človeških virov) ter dodatne nepredvidene delovne obremenitve za turško izvajalsko agencijo v zvezi s komponento I (pomoč za prehod in vzpostavitev institucij).

22 02 02 – Pomoč potencialnim državam kandidatkam za prehod in vzpostavitev institucij (–53,5 milijona EUR)

Nekateri projekti nacionalnih programov za leto 2007 v okviru instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) so se zavlekli, zato so bile potrebna podaljšanja zaradi nepredvidene kompleksnosti in sprememb tehnične zasnove. Sklepanje in izvrševanje s strani nacionalnih organov je bilo počasnejše, kot je bilo sprva predvideno, tako da je bil napredek s plačili omejen.

Tudi podpis finančnih sporazumov IPA za leti 2008 in 2009 je bil v nekaterih državah preložen za nekaj mesecev zaradi dolžine nekaterih posebnih nacionalnih postopkov. To je sprožilo verižno reakcijo in zavleklo načrtovane pogodbene/plačilne ukrepe. Zaradi političnih težav in premajhne pripravljenosti je nastala tudi velika zakasnitev projektov z mednarodnimi finančnimi institucijami.

4. Spremembe razdelka 1A

4.1. Uvedba nove proračunske postavke

Maja 2010 je Komisija predlagala spremembo Uredbe (ES) št. 663/2009, da bi se nedodeljena sredstva iz poglavja II Uredbe o evropskem načrtu za oživitev gospodarstva uporabila za vzpostavitev posebnega finančnega instrumenta v podporo energetski učinkovitosti in pobudam na področju obnovljivih virov.

Ta finančni instrument bo pripomogel k razvoju unovčljive energetske učinkovitosti in projektov na področju energije iz obnovljivih virov ter olajševal financiranje naložb v energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije, zlasti v mestnih okoljih. Da bi spodbudili veliko število decentraliziranih naložb, bodo upravičenci občinski, lokalni in regionalni javni organi. V skladu z Uredbo o evropskem načrtu za oživitev gospodarstva mora biti instrument omejen na financiranje ukrepov, ki imajo hiter, merljiv in precejšen učinek na oživitev gospodarstva v EU, večjo energetsko varnost in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov.

Ta predlog je popolnoma skladen z deklaracijo Komisije iz uvodne izjave 7 Uredbe o evropskem načrtu za oživitev gospodarstva, v kateri Komisija nakazuje svoj namen, da bo predlagala ukrepe, ki bodo omogočali prerazporeditev nedodeljenih sredstev za financiranje projektov na področju energetske učinkovitosti in energije iz obnovljivih virov.

Predlagano uredbo o spremembi trenutno proučujeta Evropski parlament in Svet.

Komisija zato predlaga uvedbo nove proračunske postavke 06 04 14 04 – Energetski projekti za podporo oživitvi gospodarstva – Energetska učinkovitost in pobude na področju obnovljivih virov energije.

4.2. Zmanjšanje odobritev za prevzem obveznosti

Hkrati se bodo zmanjšale odobritve za prevzem obveznosti, ki so na voljo v okviru naslednjih proračunskih postavk v razdelku 1a:

Vrstica | Znesek (v milijonih EUR) | Obrazložitev |

01 04 09 01 Evropski investicijski sklad – Zagotavljanje vplačanih deležev vpisanega kapitala | –0,99 | Letos se je s plačilom zadnjega obroka povečal kapital Evropskega investicijskega sklada. Zato se lahko dajo na voljo neporabljene odobritve. |

02 03 03 01 Evropska agencija za kemikalije – Prispevek k naslovoma 1 in 2 | –4,4 | Prispevek iz proračuna EU, ki je bil za leto 2010 predviden za Evropsko agencijo za kemikalije, se ne bo uporabil v celoti, saj se prihodki iz nadomestil v okviru postopka registracije REACH natekajo v agencijo hitreje, kot se je pričakovalo. |

02 03 03 02 Evropska agencija za kemikalije – Prispevek k naslovu 3 | –2,65 |

09 02 04 01 Organ evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (BEREC) – Urad – Prispevek k naslovoma 1 in 2 | –2,1 | Odobritev ustanovitve organa BEREC je zahtevala več časa, kot se je prvotno pričakovalo (sprememba proračuna št. 3/2010 je bila končno odobrena 7. septembra 2010), zato so se vzpostavitev agencije in zlasti postopki zaposlovanja zavlekli. Zaradi tega zaostanka popolno izvajanje odobritev iz teh vrstic ne bo mogoče. |

09 02 04 02 Organ evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (BEREC) – Urad – Prispevek k naslovu 3 | –0,86 |

14 04 02 Carina 2013 | –2,0 | Odobritve, ki so na voljo v teh proračunskih postavkah, se v letu 2010 ne bodo uporabile v celoti zaradi manjših stroškov za zunanje dejavnosti na področju IT, kot so bili pričakovani. |

14 05 03 Fiscalis 2013 | –2,0 |

Skupaj | 15,0 |

5. OHRANJANJE IN UPRAVLJANJE NARAVNIH VIROV

5.1. Zmanjšanje ocen za kmetijske odhodke

Razmere na trgu mleka in mlečnih izdelkov so se od priprave proračuna za leto 2010 precej izboljšale, tako da bo v proračunskem členu 05 02 12 Mleko in mlečni izdelki neporabljenih skupaj 280 milijonov EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil, saj je potreba po tržni intervenciji veliko manjša. Zato se predlaga naslednje zmanjšanje odobritev (za prevzem obveznosti in plačil):

05 02 12 01 Nadomestila za mleko in mlečne izdelke –210 milijonov EUR

05 02 12 02 Intervencijsko skladiščenje posnetega mleka v prahu –20 milijonov EUR

05 02 12 04 Intervencijsko skladiščenje masla in smetane –50 milijonov EUR

To zmanjšanje je treba upoštevati v okviru splošnega razvoja teh treh proračunskih vrstic. V proračunu za leto 2009 so odobritve za te tri proračunske vrstice (ki ustrezajo izvoznim nadomestilom in skladiščenju) znašale 26 milijonov EUR. Zaradi lanske mlečne krize so se aktivirale intervencije, proračunske vrstice pa okrepile. Končno izvajanje leta 2009 je znašalo 268 milijonov EUR. V proračunu za leto 2010 je Komisija sprejela vse zaščitne ukrepe, da bi lahko reševala krizo, če bi se nadaljevala v tem letu. Predvideni proračun za te vrstice je znašal 560 milijonov EUR, kar pomeni povečanje v primerjavi z izvajanjem leta 2009. Na srečo so se razmere na trgu mleka in mlečnih izdelkov precej izboljšale. Izvozna nadomestila so se konec leta 2009 ustavila, Komisija pa previdno prodaja zaloge. Cene svežega mleka so se precej zvišale, cena mlečnih izdelkov, na primer masla ali mleka v prahu, pa je precej nad intervencijsko ravnjo. Zato naj velik del proračuna za leto 2010 ne bi bil uporabljen.

Znesek, predviden v proračunu za leto 2010 za posebne ukrepe v sektorju mleka (300 milijonov EUR), določen v okviru postopka sprave, je bil izveden.

Poleg 280 milijonov EUR v okviru člena 05 02 12 se predvideva, da bo v okviru člena 05 02 03 Nadomestila za proizvode, ki niso navedeni v Prilogi 1, neporabljen znesek 50 milijonov EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil.

5.2. Rezerva za ribiške sporazume

Kot je pojasnjeno v točki 3.3. zgoraj, je glede na to, da se pred 31. decembrom 2010 ne načrtujejo novi sporazumi, mogoče v okviru proračunskega člena 40 02 41 Rezerve za ribiške sporazume zmanjšati odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil za 13 milijonov EUR.

5.3. Akcijski program EU za boj proti podnebnih spremembam

V spremembi osnutka proračuna za leto 2010 je Evropski parlament ustvaril proračunski člen 07 03 23 Akcijski program EU za boj proti podnebnim spremembam z zneskom 15 milijonov EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in 5 milijonov EUR v odobritvah plačil. Te odobritve so bile vključene v rezervo (40 02 41 01). V proračunskih opombah je navedeno: „ Namen tega člena je prispevati k financiranju ukrepov za ublažitev in prilagajanje znotraj EU, da bi dosegli cilje, dogovorjene na konferenci o podnebnih spremembah, ki bo potekala v Københavnu decembra 2009 .“.

Ob odsotnosti pravne podlage (člen 49 finančne uredbe) Komisija ni mogla izvajati odobritev. Zato se predlaga, da se dohodki za leto 2010 izbrišejo. Vendar pa se v osnutku proračuna za leto 2011 predlaga podoben ukrep v okviru pilotnega projekta za vključevanje podnebnih ukrepov in prilagajanje na podnebne spremembe (proračunski člen 07 13 03).

6. Evropske šole vrste 2

6.1 Uvod

Sistem evropskih šol deluje na podlagi medvladne konvencije[18], ki jo je podpisala Evropska unija. Evropska komisija zastopa EU v svetu guvernerjev, telesu, ki nadzoruje sistem evropskih šol.

Svet guvernerjev je 23. aprila 2009 sklenil splošen sporazum o reformi sistema evropskih šol. S to reformo se je začel proces odpiranja sistema prek ustanavljanja t.i. evropskih šol vrste 2, tj. šol, ki pripadajo nacionalnemu sistemu države članice z enim ali več jezikovnimi oddelki, ki zagotavljajo evropsko maturo. Te šole so ponavadi v bližini telesa Unije, npr. institucije, agencije ali raziskovalnega središča, obiskujejo pa jo dijaki države članice, kjer se šola nahaja, pa tudi otroci zaposlenih v teh telesih Unije.

Za podelitev evropske mature prejmejo evropske šole vrste 2 posebno akreditacijo sveta guvernerjev, s čimer se zagotovi, da izpolnjujejo niz pogojev v zvezi s pedagoškimi zahtevami evropskega učnega načrta. Ta učni načrt in evropska matura sta v konvenciji izrecno navedena, zlasti v členih 4 in 5. V okviru reforme iz aprila 2009 je svet guvernerjev sprejel, da lahko take akreditirane šole prejmejo prispevek iz proračuna EU. Ta prispevek mora biti sorazmeren s številom vpisanim dijakov, katerih starši so zaposleni v institucijah EU. V sklepu o reformi je tudi opisana metoda za izračun zneska na dijaka ob upoštevanju posebnosti sistema evropskih šol.

V skladu z reformo je po tem, ko svet guvernerjev akreditira šolo, potreben podpis konvencije o odobritvi med evropsko šolo vrste 2 in glavnim tajništvom evropske šole. Na tej podlagi Komisija podpiše sporazum o prispevku z evropsko šolo vrste 2 ali državnim organom z javnimi pooblastili, ki je pristojen za šolo.

Akreditacijo evropskega šolanja je prejelo pet šol. Svet guvernerjev je sredi avgusta 2010 akreditiral te šole, tako da so uradno postale prve evropske šole vrste 2[19]. Ko bodo podpisani sporazumi o prispevku s Komisijo, bo sledila ratifikacija.

6.2 Glavne stopnje procesa reforme

V nadaljevanju so opredeljene glavne stopnje, ki vodijo k splošnemu sporazumu o reformi iz aprila 2009, in njeno poznejše izvajanje.

Na ministrskem zasedanju sveta guvernerjev novembra 2006 so bili sprejeti številni ključni elementi reforme, zlasti glede načela, da mora biti prispevek Unije akreditiranim nacionalnim šolam sorazmeren številu vpisanih dijakov, katerih starši delajo za institucije Unije, ter izplačan neposredno šoli ali organu, pristojnem za šolo.

Svet guvernerjev je 16. novembra 2007 odločil, da se v konvenciji o odobritvi vsake evropske šole vrste 2 vključi klavzula o tem prispevku Unije in pogojih za njegovo dodelitev. Komisija bo podpisala ta del, tako da bo lahko zagotavljala nadzor nad njegovim izvajanjem.

Svet guvernerjev je 23. aprila 2009 sprejel splošno reformo sistema, kot je opisana zgoraj.

Komisija je 14. oktobra 2009 sprejela sklep C(2009) 7719. S tem sklepom je vzpostavila pravno podlago za prispevek EU, temelji pa na (i) členu 49(6)(e) finančne uredbe v zvezi z avtonomijo institucij pri upravljanju ter (ii) konvenciji.

Na tristranskem srečanju 15. oktobra 2009 in na podlagi točke 47(2) Medinstitucionalnega sporazuma o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju[20] iz leta 2006, je Komisija proračunski organ obvestila o ustanovitvi nove vrste evropskih šol, pri tem pa poudarila politično nujnost za popolno izvajanje reforme po splošnem sporazumu iz aprila 2009.

6.3 Prispevek EU in zahtevek za leto 2010

Sklep Komisije z dne 14. oktobra 2009 je podlaga za uporabo prispevka EU sorazmerno na število dijakov, katerih starši so zaposleni v institucijah Unije in ki so vpisani v šole, ki jih je akreditiral svet guvernerjev. To zadeva otroke članov institucij EU, uradnikov v skladu s statutom, drugih zaposlenih, za katere se uporabljajo pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev, ter zaposlenih v katerem koli drugem telesu EU, ki ga je ustanovila EU in ima pravno osebnost.

Prispevek se uporablja od šolskega leta 2009–2010, tj. od septembra 2009. Na podlagi sedanjih razmer se njegov letni učinek na proračun za prihodnja leta ocenjuje na 2,2 milijona EUR. Končni znesek prispevka je odvisen od števila vpisanih otrok.

Metodo izračuna prispevka za evropske šole vrste 2 je svet guvernerjev odobril januarja 2009, formalno pa jo je vključil v sporazum o reformi aprila 2009. Ta metoda opisuje, kako določiti letni znesek na učenca in dijaka na prvi in drugi stopnji evropskih šol vrste 2. Upošteva letne stroške na dijaka v sistemu evropskih šol in zadevnem nacionalnem sistemu, pa tudi število jezikovnih oddelkov za evropski učni načrt v okviru evropskih šol vrste 2. Komisija na podlagi najnovejših razpoložljivih podatkov Eurostata za nacionalne sisteme in svoje enote za sodelovanje s sistemom evropskih šol, te zneske letno posodablja.

Za proračunsko leto 2010 bo moral proračun kriti dve šolski leti; 2009–2010 in 2010–2011. Učinek se tako ocenjuje na 4,83 milijona EUR[21], znesek za šolsko leto 2009–2010 ni mogel biti vključen v predhodni predlog proračuna (PPP 2010), ker je bil ta sprejet pred sporazumom o reformi.

Komisija je v svoj predlog proračuna za leto 2011 vključila oblikovanje dodatne proračunske vrstice 26 01 51 31[22] in znesek 2,5 milijona EUR za kritje potreb za šolsko leto 2011–2012. Posebna vrstica je potrebna zaradi ločevanja prispevka za evropske šole vrste 2 od prispevka za druge evropske šole, ki se še naprej financira iz proračunskih postavk 26 01 51 01 do 26 01 51 28.

V tem predlogu spremembe proračuna se za proračun 2010 predlaga oblikovanje posebne proračunske postavke 26 01 51 31 in dodelitev sredstev v višini 4,83 milijona EUR za to novo postavko.

6.4 Izvor odobritev

Znesek 4,83 milijona EUR, ki se bo dodelil proračunski postavki 26 01 51 31, bo na voljo z zmanjšanjem obstoječih odobritev (za prevzem obveznosti in plačil) iz razdelka 5 v proračunu za leto 2010, za katerega so bile potrebe v letu 2010 manjše od prvotno ocenjenih. Gledano v celoti se skupne odobritve, ki so na voljo Komisiji, ne spremenijo.

Spremenijo se naslednje vrstice:

Vrstica | Znesek (v milijonih EUR) | Obrazložitev |

26 01 11 01 Uradni list Evropske unije | –2,08 | Leta 2009 je začela veljati nova pogodba o pripravi uradnega lista serij L in C, s čimer so se stroški proizvodnje precej zmanjšali. Komisija je zato zmanjšala svoj zahtevek za proračunska sredstva za leto 2010 (–29 %), še bolj pa za leto 2011 (–10 %). Kljub temu so prihranki zaradi nove pogodbe v letu 2010 večji od pričakovanih. Poleg tega je število proizvedenih strani odvisno od zakonodajne dejavnosti in je bilo manjše od pričakovanega. |

26 01 50 04 Medinstitucionalno sodelovanje na socialnem področju | –0,75 | Zamude pri podpisu pogodb o dodatnih mestih v zasebnih ustanovah za varstvo otrok (jasli). |

26 01 51 01 Evropske šole: urad glavnega tajnika (Bruselj) | –0,6 | Nižji odhodki za zaposlene od predvidenih ter manjše število misij, sestankov in potreb sveta guvernerjev in njegovih različnih delovnih skupin po prevajanju/tolmačenju. |

26 01 51 25 Alicante (ES) | –0,4 | Nižji odhodki za zaposlene od prvotno ocenjenih. |

26 03 03 Erasmus za javno upravo | –1,0 | Komisija je dodelila približno 1 milijon EUR za izvajanje pripravljalnih ukrepov kot nadaljevanja dveh pilotnih projektov, izvedenih v letih 2008 in 2009. Vendar pa ni mogoče izvesti več kot dveh dvotedenskih pripravništev, ne da bi ogrozili kakovost programa, pa tudi iz organizacijski razlogov. Zato 1 milijon EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil ne bo uporabljen za predvideni namen. |

Skupaj | –4,83 |

7. Zbirna razpredelnica po razdelkih finančnega okvira

Finančni okvir Razdelek/podrazdelek | Finančni okvir 2010 | Proračun 2010 (vklj. s SP 1–5/2010 ter PSP 2, 3, 6, 8 in 9/2010 | PSP 10/2010 | Proračun 2010 (vklj. s SP 1–5/2010 ter PSP 2, 3, 6, 8 9 in 10/2010 |

|OPO |OP |OPO |OP |OPO |OP |OPO |OP | | 1. TRAJNOSTNA RAST | | | | | | | | | | 1a. Konkurenčnost za rast in zaposlovanje |14 167 000 000 | |14 861 853 253 |11 275 379 263 |–15 000 000 |–34 000 000 |14 846 853 253 |11 241 379 263 | |1b. Kohezija za rast in zaposlovanje |49 388 000 000 | |49 387 592 092 |36 371 862 500 | |–18 100 000 |49 387 592 092 |36 353 762 500 | | Skupaj | 63 555 000 000 | |64 249 445 345 |47 647 241 763 |–-15 000 000 |–52 100 000 |64 234 445 345 |47 595 141 763 | | Razlika do zgornje meje[23] | | |–194 445 345 | | | |–179 445 345 | | | 2. OHRANJANJE IN UPRAVLJANJE NARAVNIH VIROV | | | | | | | | | | Od tega odhodki, povezani s trgom, in neposredna izplačila |47 146 000 000 | |43 819 801 768 |43 701 207 586 |–330 000 000 |–330 000 000 |43 489 801 768 |43 371 207 586 | | Skupaj | 59 955 000 000 | |59 498 833 302 |58 135 640 809 |–-358 000 000 |–806 000 000 |59 140 833 302 |57 329 640 809 | | Razlika do zgornje meje | | |456 166 698 | | | |814 166 698 | | | 3. DRŽAVLJANSTVO, SVOBODA, VARNOST IN PRAVICA | | | | | | | | | | 3a. Svoboda, varnost in pravica |1 025 000 000 | |1 006 487 370 |738 570 370 | | |1 006 487 370 |738 570 370 | |3b. Državljanstvo |668 000 000 | |747 914 040 |739 301 540 | | |747 914 040 |739 301 540 | | Skupaj | 1 693 000 000 | |1 754 401 410 |1 477 871 910 | | |1 754 401 410 |1 477 871 910 | | Razlika do zgornje meje[24] | | |18 512 630 | | | |18 512 630 | | | 4. EU KOT GLOBALNI AKTER[25] |7 893 000 000 | | 8 160 182 000 |7 787 695 183 | |–232 539 617 |8 160 182 000 |7 555 155 566 | | Razlika do zgornje meje | | | –-18 300 000 | | | | | | | 5. UPRAVA[26] | 7 882 000 000 | |7 918 504 785 |7 917 999 785 | | |7 918 504 785 |7 917 999 785 | | Razlika do zgornje meje | | | 43 495 215 | | | | 43 495 215 | | | SKUPAJ | 140 978 000 000 |134 289 000 000 |141 581 366 842 |122 966 449 450 |–-373 000 000 |–1 090 639 617 |141 208 366 842 |121 875 809 833 | | Razlika do zgornje meje | | |518 729 198 |11 651 432 550 | | |891 729 198 |12 808 963 707 | |

[1] UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

[2] UL L 64, 12.3.2010.

[3] UL L 183, 16.7.2010.

[4] UL L 206, 6.8.2010.

[5] COM(2010) 108.

[6] COM(2010) 320.

[7] COM(2010) 383.

[8] COM(2010) 108.

[9] COM(2010) 149.

[10] COM(2010) 315.

[11] COM(2010) 533.

[12] COM(2010) xxx.

[13] UL L 130, 31.5.2000, str. 1.

[14] Neporabljena sredstva in popravek neporabljenih sredstev iz naslova DDV za prejšnja proračunska leta zaradi uporabe člena 10(4), (5) in (8) Uredbe (ES, Euratom) št. 1150/2000.

[15] Stanje sredstev in popravki stanja sredstev na osnovi bruto domačega dohodka/proizvoda za prejšnja proračunska leta kot rezultat uporabe člena 10(6) do (8) Uredbe (ES, Euratom) št. 1150/2000.

[16] Carine in druge dajatve, določene na podlagi člena 2(1)(a) Sklepa 2007/436/ES.

[17] SEC(2010) 767/2.

[18] UL L 212, 17.8.1994, str. 3–14.

[19] Šole v Parmi (akreditirana julija 2007), Dunshaughlinu (julija 2007), Heraklionu (oktobra 2008), Helsinkih (januarja 2009) in Strasbourgu (prva faza – 16. november 2009).

[20] UL C 139, 14.6.2006, str. 1–17.

[21] Ocenjene potrebe za šolsko leto 2009–2010: 2,09 milijona EUR in za šolsko leto 2010–2011: 2,74 milijona EUR, skupaj 4,83 milijona EUR.

[22] 26 01 51 31 z naslovom „Prispevek EU za evropske šole vrste 2“ v proračunu Komisije.

[23] Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) ni vključen v izračun razlike do zgornje meje v okviru razdelka 1a (500 milijonov EUR). 195 milijonov EUR nad zgornjo mejo se financira z uporabo instrumenta prilagodljivosti.

[24] Vključeni znesek Solidarnostnega sklada Evropske unije (EUSF) se vnese dodatno, poleg ustreznih razdelkov, kakor je predvideno v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 17. maja 2006 (UL C 139, 14.6.2006).

[25] Pri razpoložljivi razliki v razdelku 4 za leto 2010 se ne upoštevajo odobritve, povezane z rezervo za nujno pomoč (248,9 milijona EUR).

[26] Za izračun razlike do zgornje meje v razdelku 5 se upošteva opomba (1) k finančnemu okviru za obdobje 2007–2013, in sicer za znesek v višini 80 milijonov EUR pri prispevkih osebja za sistem pokojninskega zavarovanja.