4.Izplačilo obrokov v skladu s sporazumom o financiranju je pogojeno z razpoložljivim financiranjem in sklepom Komisije, sprejetim v skladu s členom 24 Uredbe (EU) 2021/241, da Hrvaška zadovoljivo izpolnjuje ustrezne mejnike in cilje, opredeljene v zvezi z izvajanjem načrta za okrevanje in odpornost. S pridržkom začetka veljavnosti pravnih obveznosti iz odstavka 1 je za upravičenost do plačila mejnike in cilje treba doseči najpozneje do 31. avgusta 2026.

2.Komisija da Hrvaški na voljo finančni prispevek Unije v obrokih v skladu s Prilogo k temu sklepu. Znesek v višini 818 406 049 EUR se izplača kot predhodno financiranje in je enak 13 odstotkom finančnega prispevka. Komisija lahko predhodno financiranje in obroke izplača v eni ali več tranšah. Višina tranš je odvisna od razpoložljivosti sredstev.

1.Unija da Hrvaški na voljo finančni prispevek v obliki nepovratne podpore v višini 6 295 431 146 EUR. Znesek v višini 4 631 762 551 EUR se da na voljo za pravno obveznost, ki se sprejme do 31. decembra 2022. Ob upoštevanju posodobitve iz člena 11(2) Uredbe (EU) 2021/241, pri kateri se za Hrvaško izračuna znesek, ki je enak ali višji od navedenega zneska, se da na voljo dodaten znesek v višini 1 663 668 594 EUR za pravno prevzeto obveznost, ki se sprejme med 1. januarjem 2023 in 31. decembrom 2023.

Ocena načrta za okrevanje in odpornost Hrvaško na podlagi meril iz člena 19(3) Uredbe (EU) 2021/241 se odobri. Reforme in naložbeni projekti v okviru načrta za okrevanje in odpornost, ureditve in časovni razpored za spremljanje in izvajanje načrta za okrevanje in odpornost, vključno z ustreznimi mejniki in cilji, zadevni kazalniki v zvezi z izpolnjevanjem predvidenih mejnikov in ciljev ter ureditve za zagotavljanje popolnega dostopa Komisije do zadevnih osnovnih podatkov so določeni v Prilogi k temu sklepu.

(57)Podpora, ki se zagotovi, se financira z izposojanjem sredstev s strani Komisije v imenu Unije na podlagi člena 5 Sklepa Sveta (EU, Euratom) 2020/2053. Podpora bi se morala izplačati v obrokih, potem ko bo Hrvaška zadovoljivo izpolnila ustrezne mejnike in cilje, ki so opredeljeni v zvezi z izvajanjem načrta za okrevanje in odpornost.

(56)V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je treba izračun najvišjega finančnega prispevka za Hrvaško posodobiti do 30. junija 2022. Zato bi bilo treba v skladu s členom 23(1) navedene uredbe za Hrvaško dati na voljo znesek za pravno obveznost, ki se sprejme do 31. decembra 2022. Po potrebi bi moral Svet po posodobitvi najvišjega finančnega prispevka na predlog Komisije brez nepotrebnega odlašanja spremeniti ta sklep tako, da vanj vključi posodobljeni najvišji finančni prispevek.

(55)Ocenjeni skupni stroški načrta za okrevanje in odpornost Hrvaške znašajo 6 393 794 220 EUR. Ker načrt za okrevanje in odpornost zadovoljivo izpolnjuje merila za oceno iz Uredbe (EU) 2021/241 in ker je znesek ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost višji od najvišjega finančnega prispevka, ki je na voljo za Hrvaško, bi moral biti finančni prispevek, dodeljen za načrt za okrevanje in odpornost Hrvaške, enak skupnemu znesku finančnega prispevka, ki je na voljo za Hrvaško.

(54)Potem ko je Komisija pozitivno ocenila hrvaški načrt za okrevanje in odpornost z ugotovitvijo, da načrt zadovoljivo izpolnjuje merila za oceno iz Uredbe (EU) 2021/241, bi bilo treba v skladu s členom 20(2) navedene uredbe v tem sklepu določiti reforme in naložbene projekte, potrebne za izvajanje načrta, ustrezne mejnike, cilje in kazalnike ter znesek, ki ga Unija da na voljo v obliki nepovratne finančne podpore.

(53)V načrtu za okrevanje in odpornost Hrvaške niso predstavljeni načrti organov glede načina vključitve deležnikov v izvajanje načrta. Da bi ustrezni akterji prevzeli odgovornost, je ključnega pomena, da v celotnem obdobju izvajanja naložb in reform iz načrta pri spremljanju ozemeljskega razporejanja virov sodelujejo vsi zadevni regionalni in lokalni organi ter drugi deležniki, vključno s socialnimi partnerji in civilno družbo.

(52)Hrvaška je pred predložitvijo načrta za okrevanje in odpornost opravila postopek posvetovanja ter izvedla javno posvetovanje z deležniki po predložitvi osnutka načrta Komisiji decembra 2020. Organi so med januarjem in majem 2021 organizirali več kot 15 tematskih srečanj z različnimi deležniki, na katerih so predstavili priložnosti, ki jih načrt za okrevanje in odpornost prinaša Hrvaški na posameznih področjih, njegovo strukturo, merila, postopke in dopolnjevanje z drugimi skladi Unije. Povzetek načrta je bil objavljen in predstavljen medijem pred sprejetjem 1. aprila 2021. Po sprejetju je vlada povzetek načrta objavila na svoji spletni strani, 14. aprila 2021 pa je o njem potekala razprava v parlamentu.

(51)Načrt vključuje čezmejne in večdržavne projekte na treh področjih. Prvič, predvideni so ukrepi, povezani z interoperabilnostjo informacijskih sistemov v okviru komponente digitalnega prehoda, ki vključuje vzpostavitev, nadgradnjo, medsebojno povezanost osrednjih registrov in vzpostavitev centralnega interoperabilnostnega sistema v skladu z evropskim okvirom interoperabilnosti. Drugič, v okviru komponente izobraževanja se pričakuje, da bo digitalna preobrazba visokošolskega izobraževanja spodbudila in pospešila večjo vključenost visokošolskih ustanov v čezmejne in večnacionalne projekte, zlasti kadar je digitalna zrelost potreben pogoj za udeležbo v njih. Tretjič, v okviru komponente gospodarjenja z vodnimi viri in ravnanja z odpadki imata programa za razvoj javne oskrbe z vodo in javnega kanalizacijskega omrežja pozitiven učinek na okolje, saj zmanjšujeta onesnaževanje okolja in vodnih virov ter prispevata k ohranjanju vodnih teles, njun vpliv pa je v tem smislu čezmejen in globalen.

(50)Za naložbe v digitalne zmogljivosti in povezljivost je bila predložena samoocena varnosti v skladu s členom 18(4)(g) Uredbe (EU) 2021/241. V načrtu za okrevanje in odpornost je opisano, kako je nacionalni regulativni organ pripravil osnutek odloka o načinu in časovnem okviru izvajanja ukrepov za zaščito varnosti in celovitosti komunikacijskih omrežij in storitev, ki vključuje zahteve za zagotovitev varnosti elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev 5G na podlagi priporočil iz sporočila Evropske komisije z dne 29. januarja 2020 z naslovom „Varna uvedba tehnologije 5G v EU – izvajanje nabora orodij EU“.

(49)Načrt za okrevanje in odpornost vključuje ukrepe, ki bi lahko pripomogli k povečanju udeležbe žensk na trgu dela. Pričakuje se, da bo reforma trga dela prispevala k temu cilju, olajšala usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, posredno zmanjšala plačilno vrzel po spolu ter odpravila velike razlike v pokojninah med spoloma . V okviru načrta bi morali biti financirani projekti informacijske in komunikacijske tehnologije, ki obravnavajo vprašanja enakosti. Načrt obsega reformo izobraževalnega sistema, ki je usmerjena v zagotovitev enakih možnosti za vse otroke, zlasti z večjo vključenostjo v predšolsko vzgojo in varstvo ter povečanjem števila pedagoških ur v osnovni šoli. Hrvaška bi morala razviti storitve socialnega mentorstva za podporo težko dosegljivim skupinam upravičencev, kot so invalidi, žrtve nasilja, brezdomci, migranti, Romi in mladi, ki zapuščajo sistem socialnega varstva, da bi se jim zagotovila pomoč pri zaposlovanju. Z načrtom je predvidenih več naložb za obravnavanje posebnih potreb invalidov, kot so ukrepi za zagotovitev fizične dostopnosti stavb in stanovanjskega okolja, zagotavljanje ustreznih storitev mobilnosti, spodbujanje hibridnega dostopa do delovnega mesta in zagotavljanje dostopa do digitalnih javnih storitev.

(48)Načrt Hrvaške za okrevanje in odpornost je sestavljen iz petih komponent in ene pobude, ki so skladne in podpirajo skupne cilje, usmerjene v spodbujanje okrevanja hrvaškega gospodarstva in ublažitev posledic COVID-19, prispevanje k zelenemu in digitalnemu prehodu ter vključujoči rasti in povečanje odpornosti in konkurenčnosti hrvaškega gospodarstva. Komponente načrta, zlasti pobuda za prenovo stavb, bi morale prispevati tudi k odpravi škode zaradi dveh uničujočih potresov, ki sta leta 2020 prizadela osrednjo Hrvaško in povzročila posledice v Zagrebu in njegovi okolici ter na območju Banovine. Vsaka od petih komponent in pobuda temeljijo na skladnih svežnjih reform in naložb, njihovi ukrepi pa se medsebojno krepijo ali dopolnjujejo ali oboje. Sinergije se ustvarjajo tudi med različnimi komponentami in pobudami, ukrepi pa si ne nasprotujejo ali slabijo učinka drug drugega.

(47)V skladu s členom 19(3)(k) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.11 Priloge V k navedeni uredbi načrt v veliki meri (ocena A) vključuje ukrepe za izvajanje reform in javnih naložbenih projektov, ki predstavljajo usklajeno delovanje.

(46)Ureditve, ki jih je v načrtu za okrevanje in odpornost predlagala Hrvaška za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje korupcije, goljufij in nasprotja interesov pri uporabi sredstev, zagotovljenih v skladu z Uredbo (EU) 2021/241, vključno z ureditvami, katerih cilj je preprečevanje dvojnega financiranja, so na splošno ocenjene kot ustrezne. Mejnike, ki zadevajo vzpostavitev pravnega mandata organov, vključenih v izvajanje in nadzor, ustanovitev usklajevalnega organa in nadgradnjo informacijskega sistema, bi bilo treba izpolniti pred predložitvijo prvega zahtevka za plačilo. Poleg tega bi morali imeti akterji, odgovorni za kontrolo, pravna pooblastila in upravno zmogljivost za opravljanje načrtovanih vlog in nalog, pod pogojem, da so mejniki, povezani z analizo delovne obremenitve, in priporočila, ki izhajajo iz nje, izpolnjeni najpozneje do predložitve prvega zahtevka za plačilo.

(45)Sistem za izvajanje načrta za okrevanje in odpornost Hrvaške je opisan na ustrezen način. Sistem je zasnovan dosledno in temelji na zanesljivih procesih in strukturah, zlasti so jasno opredeljene vloge in odgovornosti akterjev za kontrole in revizije, zadevne kontrolne funkcije so ustrezno ločene in zagotovljena je neodvisnost akterjev, ki izvajajo revizije. Usklajevalni organ za izvajanje načrta bi moral biti direktorat za makroekonomske analize v okviru ministrstva za finance. Za vsako komponento in podkomponento je bil za izvajanje reform in naložb imenovan pristojni organ na ravni ministrstva in centralnega vladnega urada v skladu s sektorsko pristojnostjo, določeno v zakonu o sistemu državne uprave. Oddelek za nacionalni sklad v okviru ministrstva za finance bi moral biti organ, ki je odgovoren, da vsakega pol leta po preverjanju doseganja mejnikov in ciljev pripravi in Evropski komisiji pošlje zahtevke za plačilo, ki sta jim priložena izjava o upravljanju in povzetek opravljenih revizij. Naloge revizijskega organa so dodeljene Agenciji za revizijo sistema izvajanja programov Evropske unije (ARPA).

(44)V skladu s členom 19(3)(j) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.10 Priloge V k navedeni uredbi so ureditve, predlagane v načrtu za okrevanje in odpornost, ustrezne (ocena A) za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje korupcije, goljufij in nasprotij interesov pri uporabi sredstev, zagotovljenih v okviru navedene uredbe, pri čemer se pričakuje, da bodo učinkovito preprečevale dvojno financiranje v okviru navedene uredbe in drugih programov Unije. To ne posega v uporabo drugih instrumentov in orodij za spodbujanje in zagotavljanje skladnosti s pravom EU, tudi za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje korupcije, goljufij in nasprotij interesov ter zaščito finančnih interesov Unije v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta.

(43)Hrvaška je na splošno predložila podrobno razčlenitev stroškov za posamezne ukrepe s sklicevanji na prejšnje podobne projekte ali študije, izvedene za utemeljitev stroškov, in zagotovila ustrezno razlago metodologije, ki je bila uporabljena za določitev skupnih stroškov. Za različne ukrepe, pri katerih stroškov ni mogoče natančno določiti vnaprej, kot so projekti, ki jih je treba izbrati s konkurenčnimi postopki, na primer z razpisi za zbiranje predlogov, so v načrtu za okrevanje in odpornost na podlagi preteklih izkušenj na splošno podane utemeljitve, da stroški niso nesorazmerni s cilji ukrepa. Za večino ukrepov se ocene stroškov štejejo za razumne in verjetne. Čeprav si je Hrvaška močno prizadevala zagotoviti potrebne informacije glede izračuna stroškov, z metodologijo in utemeljitvijo stroškov niso dosledno zajeti vsi elementi ukrepov, pri čemer za nekatere dele skupnih stroškov niso podana pojasnila. Omejeno število ocenjenih stroškov je v srednji meri preseglo stroškovni razpon, določen na podlagi primerljivih projektov. Glede na to, da metodologija, uporabljena pri teh ocenah stroškov, ni dovolj pojasnjena ter povezava med utemeljitvijo in samim stroškom občasno ni popolnoma jasna, za merilo ocene stroškov ni mogoče dodeliti višje ocene. Poleg tega je ocenjeni skupni strošek načrta za okrevanje in odpornost v skladu z načelom stroškovne učinkovitosti in je sorazmeren s pričakovanim nacionalnim gospodarskim in socialnim učinkom.

(42)V skladu s členom 19(3)(i) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.9 Priloge V k navedeni uredbi je utemeljitev v načrtu o znesku ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost v srednji meri (ocena B) razumna in verjetna, skladna z načelom stroškovne učinkovitosti ter sorazmerna s pričakovanim nacionalnim gospodarskim in socialnim učinkom.

(40)Pri izvajanju ukrepov iz načrta za okrevanje in odpornost bi moralo sodelovati več vladnih institucij. Osrednji usklajevalni organ, ki bo ustanovljen v okviru ministrstva za finance, bo vodilni nacionalni organ, zadolžen za splošno usklajevanje in spremljanje izvajanja načrta za okrevanje in odpornost, vključno z aktivnim spremljanjem napredka pri izvajanju ukrepov na podlagi uresničevanja mejnikov in ciljev, določenih za vsako komponento. Za izvajanje reform in naložb načrta za okrevanje in odpornost bodo neposredno odgovorna pristojna ministrstva, odbor za izvajanje na ministrski ravni pa bi moral zagotavljati doslednost pri uporabi vseh sredstev Unije. V načrtu za okrevanje in odpornost so opredeljeni mejniki in cilji vsake naložbe in reforme, ki je vključena v načrt za okrevanje in odpornost. Število mejnikov in ciljev je sorazmerno s številom ukrepov in obsegom načrta glede na hrvaško gospodarstvo. Predlagani kvalitativni in kvantitativni kazalniki, ki se uporabljajo za mejnike in cilje, so dovolj jasni, realistični in izčrpni, da bo mogoče slediti in preverjati njihovo izpolnjevanje. Načrt za okrevanje in odpornost vsebuje celovite ureditve za usklajevanje, izvajanje in spremljanje, za njegovo izvajanje pa bi morala biti bistvena upravna in izvedbena zmogljivost izvedbenih organov, ki jih je v nekaterih primerih treba še opredeliti ali vzpostaviti. Zaradi tega je treba posebno pozornost nameniti vzpostavitvi strukture za izvajanje in usklajevanje, katere osrednji usklajevalni organ bo predvidoma ustanovljen do konca leta 2021, kot je določeno s posebnim mejnikom.

(39)V skladu s členom 19(3)(h) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.8 Priloge V k navedeni uredbi so ureditve, predlagane v načrtu za okrevanje in odpornost, zadostne (ocena A) za zagotovitev učinkovitega spremljanja in izvajanja načrta za okrevanje in odpornost, vključno s predvidenim časovnim razporedom, mejniki in cilji ter povezanimi kazalniki.

(38)Trajni učinek načrta je mogoče okrepiti tudi s sinergijami med načrtom in drugimi programi, ki se financirajo iz skladov kohezijske politike, zlasti z vsebinskim obravnavanjem globoko zakoreninjenih ozemeljskih izzivov in spodbujanjem uravnoteženega razvoja.

(37)Naložbe v izobraževanje, zdravstveno varstvo ter v znanja in spretnosti, prilagojene trgu dela, naj bi po pričakovanjih imele dolgoročen pozitiven učinek na človeški kapital. Naložbe v raziskave in inovacije bi morale prispevati k produktivnosti in konkurenčnosti podjetij, naložbe v čisto energijo, trajnostni turizem, posodobitev prometnega sistema ter v digitalni in zeleni prehod pa bi morale strukturno izboljšati trajnostnost gospodarstva in sčasoma pritegniti dodatne naložbe. Tudi za kombinacijo energijske in potresne prenove stavb se pričakuje, da bo imela trajen vpliv na zmanjšanje porabe energije in izboljšanje varnosti.

(36)Pričakuje se, da bodo reforme, namenjene zmanjšanju upravnega in finančnega bremena podjetij s poenostavitvijo zapletenih predpisov in znižanjem davkom podobnih dajatev, pripomogle k ustvarjanju vrednosti v zasebnem sektorju. Podobno bi morali protikorupcijski ukrepi, ukrepi za preprečevanje pranja denarja ter reforme za zmanjšanje zaostankov in skrajšanje reševanja primerov v pravosodnem sistemu okrepiti institucije in povečati zaupanje vlagateljev, kar bi Hrvaški pomagalo pritegniti naložbe in strokovno znanje. Reforme za liberalizacijo reguliranih poklicev bi morale povečati konkurenco v gospodarstvu, kar bi prineslo koristi potrošnikom in prispevalo k ustvarjanju delovnih mest. Pričakuje se, da bodo reforme, namenjene povečanju učinkovitosti in uspešnosti okvira za raziskave in inovacije, vključno z izboljšano shemo davčnih spodbud za raziskave in razvoj ter programi za podporo inovacijam, okrepili razvoj na področjih odličnosti ter imeli trajen pozitiven učinek na produktivnost in gospodarstvo na splošno. Izboljšanje upravljanja podjetij v državni lasti in okrepljena prodaja teh podjetij in neproizvodnih sredstev bi morala imeti trajen pozitiven učinek na učinkovitost razporejanja virov v gospodarstvu. Predvidene so tudi pomembne pobude za izboljšanje postopkov v javni upravi, kot sta registracija podjetja in plačevanje pristojbin, vključno z njihovo digitalizacijo, ter pobude za podporo razvoju znanj in spretnosti javnih uslužbencev, kar bi moralo imeti trajen pozitiven učinek na kakovost storitev za podjetja in gospodinjstva.

(35)V skladu s členom 19(3)(g) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.7 Priloge V k navedeni uredbi se pričakuje, da bo imel načrt za okrevanje in odpornost v veliki meri (ocena A) trajen učinek na Hrvaško.

(34)Pričakuje se, da bodo imele digitalne reforme in naložbe, podprte z načrtom za okrevanje in odpornost, trajen učinek. Za naložbe, ki podpirajo digitalno preobrazbo hrvaške javne uprave, se na primer pričakuje, da bodo prinesle sistemske spremembe, usmerjene v razvoj interoperabilnih sistemov na nacionalni in mednarodni ravni in podatkovno vodeno odločanje v javni upravi. Za te reforme in naložbe se tudi pričakuje, da bodo spremenile način interakcije hrvaške javne uprave z njenimi uporabniki. Ravno tako naj bi naložbe v povezljivost pripomogle k zmanjšanju digitalnega razkoraka med mestnimi in podeželskimi območji, pri čemer se pričakuje tudi, da bodo izvedeni dopolnilni ukrepi iz drugih nacionalnih skladov ali skladov Unije za zagotovitev doseganja gigabitnih ciljev Unije.

(33)Poleg te posebne komponente, namenjene digitalnemu prehodu, prispeva k digitalni preobrazbi Hrvaške tudi večina drugih komponent. Načrt vključuje pomembne ukrepe za digitalizacijo prometnega, energetskega, zdravstvenega, pravosodnega in izobraževalnega sektorja, med katerimi so posebne naložbe v digitalna orodja za visoko šolstvo. Načrtuje se razvoj celovite strategije za usmerjanje digitalne preobrazbe hrvaške družbe in gospodarstva v naslednjem desetletju, s katero bodo opredeljeni strateški cilji, ki zadevajo digitalni prehod gospodarstva, javne uprave in pravosodja, digitalno povezljivost ter razvoj digitalnih spretnosti in znanj.

(32)Ukrepi za podporo digitalnemu prehodu so prisotni v celotnem načrtu Hrvaške za okrevanje in odpornost, kar kaže na široko in medsektorsko naravo predvidenih prizadevanj za digitalizacijo. V načrtu za okrevanje in odpornost je ena od komponent namenjena izključno digitalni preobrazbi hrvaškega gospodarstva in družbe z doslednimi ukrepi za podporo digitalizaciji javne uprave in zagotavljanje digitalnih javnih storitev. Načrt vključuje tudi naložbe v digitalno povezljivost, ki bodo predvidoma izboljšale digitalno infrastrukturo za fiksne in mobilne internetne storitve na oddaljenih podeželskih območjih, ki zaostajajo na področju digitalne vključenosti.

(31)V skladu s členom 19(3)(f) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.6 Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe, ki v veliki meri (ocena A) prispevajo k digitalnemu prehodu ali k obravnavanju izzivov, ki iz tega izhajajo. Za ukrepe, ki podpirajo digitalne cilje, je namenjen znesek, ki predstavlja 20,4 % skupnih dodeljenih sredstev za načrt, izračunano po metodologiji iz Priloge VII k Uredbi (EU) 2021/241.

(30)Reforme in naložbe bi morale znatno prispevati k doseganju ciljev Hrvaške na področju razogljičenja in podnebja, ki so določeni v hrvaškem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu do leta 2030 ter dolgoročni strategiji za razogljičenje. Kar zadeva okoljske cilje, kot so opredeljeni v Uredbi (EU) 2020/852, načrt vključuje pomembne ukrepe za blažitev podnebnih sprememb, ki so usmerjeni v zmanjševanje emisij toplogrednih plinov, predvsem s povečanjem energijske učinkovitosti stavbnega fonda, naložbami za spodbujanje uporabe obnovljivih virov energije v energetskem in prometnem sektorju ter tudi z uporabo inovativnih tehnologij. Načrt obsega pomembne ukrepe, povezane s prilagajanjem podnebnim spremembam, vključno z ukrepi za podpiranje trajnostne rabe vodnih virov z zmanjšanjem vodnih izgub in porabe energije v omrežjih za oskrbo z vodo. Načrt vključuje tudi znatne naložbe za zmanjšanje poplavne ogroženosti, pri čemer se spodbujajo naravne rešitve. Pričakuje se, da bo načrt Hrvaške prispeval k energetskim in podnebnim ciljem Unije za leto 2030 ter cilju podnebne nevtralnosti Unije do leta 2050.

(29)Na splošno so reforme in naložbe, ki prispevajo k zelenemu prehodu, usklajene z obstoječimi nacionalnimi načrti. Kar zadeva okoljske politike, bi moral načrt za okrevanje in odpornost neposredno prispevati k boljšemu upravljanju naravnih virov. Načrt vključuje naložbe v infrastrukturo za posodobitev vodovodnih sistemov in sistemov za odpadno vodo ter pospešitev prehoda na krožno gospodarstvo. Sredstva so dodeljena za novo infrastrukturo, namenjeno zmanjšanju deleža odpadkov, ki so poslani na odlagališča, vključno z obrati za recikliranje in centri za sortiranje odpadkov. Načrt vključuje naložbe za spodbujanje krožnega gospodarstva v kmetijskem sektorju, da bi se prispevalo k zmanjšanju živilskih odpadkov. Načrt obsega tudi namenske ukrepe za podpiranje varstva biotske raznovrstnosti, kot so sanacija rek in poplavnih ravnic in odstranjevanje invazivnih vrst na občutljivem območju delte Neretve. Ti ukrepi bi morali zagotoviti trajen učinek načrta za okrevanje in odpornost Hrvaške na zeleni prehod, vključno z biotsko raznovrstnostjo in varstvom okolja.

(28)Načrt za okrevanje in odpornost vključuje dolgoročne reforme in naložbe, ki prispevajo k zelenemu prehodu. To zajema naložbe v energijsko učinkovitost s prenovo javnega in zasebnega stavbnega fonda, reforme za spodbujanje uporabe obnovljivih virov energije in naložbe v geotermalno energijo ter v električno in distribucijsko omrežje za lažje vključevanje obnovljivih virov energije. Naložbe v zajemanje in geološko shranjevanje ogljikovega dioksida bi morale zagotoviti predstavitev inovativnih tehnologij s potencialom za blažitev podnebnih sprememb. Poleg tega se z načrtom za okrevanje in odpornost podpira uvedba naprednih biogoriv, proizvodnja obnovljivega vodika in uvedba infrastrukture za oskrbo z gorivom, kar bo v naslednjem desetletju pripomoglo k prehodu na trajnostno mobilnost. Z načrtom se spodbuja tudi prehod s cestnega na železniški prevoz, hkrati pa je predvideno vlaganje v brezemisijska vozila in plovila ter v podpiranje povezane infrastrukture. Naložbe v razvoj zelenih znanj in spretnosti ter podpiranje malih, srednjih in velikih podjetij pri vlaganju v okolju prijazne proizvodne procese in v zagotavljanje bolj trajnostnega turizma bi poleg tega morali prispevati tudi k doseganju zelenih ciljev.

(27)V skladu s členom 19(3)(e) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.5 Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe, ki v veliki meri (ocena A) prispevajo k zelenemu prehodu, vključno z biotsko raznovrstnostjo, ali k obravnavanju izzivov, ki iz tega izhajajo. Za ukrepe, ki podpirajo podnebne cilje, je namenjen znesek, ki predstavlja 40,3 % skupnih dodeljenih sredstev za načrt, izračunano po metodologiji iz Priloge VI k Uredbi (EU) 2021/241. V skladu s členom 17 Uredbe (EU) 2021/241 je načrt za okrevanje in odpornost skladen z informacijami iz nacionalnega energetskega in podnebnega načrta za obdobje 2021–2030.

(26)Z izbiro ukrepov, ki ali znatno prispevajo k okoljskim ciljem ali nimajo predvidljivega vpliva na okoljske cilje oziroma je ta vpliv nepomemben, je pričakovati, da številni ukrepi v načrtu že od samega začetka ne škodujejo bistveno, na primer na področju izobraževanja in usposabljanja, trga dela in javne uprave. Po potrebi bi se moralo s posebnimi mejniki in cilji zagotoviti, da se prepreči bistveno škodovanje. Zlasti naložbe v zajemanje in shranjevanje ogljikovega dioksida ne bi smele vključevati nakupa ali uporabe opreme za izboljšano pridobivanje nafte ali povečanje proizvodnje nafte. Podobno bi bilo za geotermalne naložbe treba z mejnikom in ciljem zagotoviti, da projekti ne bodo vključevali iskanja ali črpanja nafte ali plina ali nakupa opreme za te namene ali prispevali k izpustom metana in da geotermalno vrtanje ne bo povzročilo pomanjkanja vode in poslabšanja njene kakovosti. Naložbeni projekt letališča Zadar je posebej osredotočen na elektrifikacijo objekta in namestitev fotonapetostnih sistemov, s čimer se zagotavlja, da se podpora iz Uredbe (EU) 2021/241 ne bo uporabila za fizično razširitev letališča. Mejnik za naložbe v sežigalnice medicinskih odpadkov v središču Zagreba bi moral zagotoviti, da sežigalnice vključujejo linije za energijsko predelavo nevarnih medicinskih odpadkov, ki jih ni mogoče reciklirati, opremljene s sistemom čiščenja dimnih plinov in sistemom za neprekinjeno spremljanje emisij. Posebna pozornost je namenjena horizontalnim shemam, za katere bi moralo biti z mejniki zagotovljeno, da so zahteve za skladnost z načelom, da se ne škoduje bistveno, del njihove zasnove.

(25)Hrvaška je v skladu z Uredbo (EU) 2021/241 in tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno, ki jih je sprejela Komisija (2021/C 58/01), predložila dokaze in zagotovila, ki potrjujejo, da ukrepi za izvajanje reform in naložbenih projektov, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ne bi smeli bistveno škodovati nobenemu od šestih okoljskih ciljev, tj. blažitvi podnebnih sprememb, prilagajanju podnebnim spremembam, trajnostni rabi in varstvu vodnih in morskih virov, krožnemu gospodarstvu, preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja ter varstvu in obnovi biotske raznovrstnosti in ekosistemov.

(24)V skladu s členom 19(3)(d) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.4 Priloge V k navedeni uredbi se pričakuje, da bo načrt za okrevanje in odpornost zagotovil, da noben ukrep za izvajanje reform in naložbenih projektov, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ne bo bistveno škodoval okoljskim ciljem (ocena A) v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (načelo, da se ne škoduje bistveno).

(23)Načrt vključuje različne ukrepe za prispevanje k izvajanju evropskega stebra socialnih pravic, ki so med drugim usmerjeni v povečanje dostopa do predšolske vzgoje in varstva, razvijanje digitalnih rešitev za izmenjavo podatkov o socialnih prejemkih in nadomestilih ter uvedbo storitev socialnega mentorstva za spodbujanje zaposlovanja in socialne vključenosti, zlasti med mladimi.

(22)Načrt za okrevanje in odpornost vključuje ukrepe za izboljšanje zaposljivosti najranljivejših oseb, kar bo pripomoglo k zmanjšanju socialne izključenosti in revščine. Tveganje revščine in socialne izključenosti na Hrvaškem je tesno povezano z brezposelnostjo in neaktivnostjo. Starejši, invalidi in osebe, ki živijo v gospodinjstvih brez delovno aktivnih članov, so razmeroma bolj izpostavljeni tveganju revščine, pokritost s shemo denarnih nadomestil za brezposelnost in njena zadostnost pa ostajata nizka. V načrtu za okrevanje in odpornost je dana zaveza za povečanje zadostnosti in razširitve pokritosti z zajamčenim minimalnim nadomestilom, ki je ključni socialni prejemek, namenjen zmanjševanju revščine. Podobno bi se moral povečati tudi znesek denarnega nadomestila za brezposelnost, obdobje njegovega prejemanja podaljšati, minimalne pokojnine pa bi se morale povišati. Poleg tega so ukrepi, povezani z usposabljanjem ter razvojem znanj in spretnosti v turističnem sektorju ter na zelenem in digitalnem področju, posebej osredotočeni na najranljivejše skupine.

(21)Nadaljnja liberalizacija trga storitev, vključno z več poklicnimi storitvami, bi morala prinesti koristi potrošnikom, povečati konkurenco in ustvariti nova delovna mesta. Zmanjšanje upravnega bremena in davkom podobnih dajatev ter upravni ukrepi, ki zadevajo izboljšanje upravljanja podjetij v državni lasti in javnih naročil, boj proti korupciji in krepitev zmogljivosti za preprečevanje pranja denarja, bi morali prispevati k izpolnitvi zavez Hrvaške po pridružitvi mehanizmu deviznih tečajev (ERM II). Ti ukrepi bodo pozitivno vplivali na zaupanje vlagateljev, zaradi česar bo Hrvaška privlačnejša za tuje naložbe in prenos strokovnega znanja. Te reforme in naložbe v učinkovitejši prometni sistem, nadaljnje razogljičenje industrijskih panog, povečanje energijske učinkovitosti stavb ter spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda bi morale dvigniti konkurenčnost in na splošno izboljšati trajnost gospodarstva.

(20)Simulacije, ki jih je opravila Komisija, kažejo, da bi se z izvajanjem načrta za okrevanje in odpornost hrvaški BDP do leta 2026 lahko povečal za 2,9 %. Izvajanje naložb in reform iz načrta bi moralo prispevati k odpravi ključnih gospodarskih pomanjkljivosti Hrvaške, kot sta razmeroma nizka stopnja zaposlenosti in majhen potencial rasti. Naložbe v raziskave in inovacije bodo predvidoma pripomogle k večji konkurenčnosti in produktivnosti Hrvaške, izpopolnjevanje pa bi lahko izboljšalo konkurenčnost delovne sile ter zmanjšalo vrzeli in neusklajenost med znanji in spretnostmi na trgu dela. Znatne naložbe v izobraževanje bi morale prispevati k izboljšanju učnih rezultatov. Vsi ti ukrepi bi morali povečati človeški kapital in produktivnost dela ter s tem tudi prispevek dela k potencialni rasti.

(19)V skladu s členom 19(3)(c) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.3 Priloge V k navedeni uredbi se pričakuje, da bo imel načrt za okrevanje in odpornost velik vpliv (ocena A) na krepitev potenciala rasti, ustvarjanje delovnih mest ter gospodarsko, socialno in institucionalno odpornost države članice, s tem pa prispeval k izvajanju evropskega stebra socialnih pravic, vključno s spodbujanjem politik za otroke in mlade, ter na ublažitev gospodarskih in socialnih posledic krize zaradi COVID-19 ter s tem okrepil ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo in konvergenco v Uniji.

(18)Pričakuje se, da bo načrt za okrevanje in odpornost z obravnavanjem navedenih izzivov prispeval tudi k odpravljanju neravnotežij, s katerimi se sooča Hrvaška, zlasti zaradi visoke stopnje javnega, zasebnega in zunanjega dolga v razmerah nizke potencialne rasti.

(17)Izvajanje načrta za okrevanje in odpornost Hrvaške bi moralo izboljšati poslovno okolje v državi ter odpraviti ovire za rast in naložbe, ki so bile ugotovljene v zaporednih priporočilih Sveta. Sveženj ukrepov, ki zadeva poslovno okolje, je usmerjen v zmanjšanje upravnega bremena in davkom podobnih dajatev, znižanje regulativnih zahtev za poklicne storitve in povečanje dostopa do financiranja. Ukrepi, vključeni v načrt za okrevanje in odpornost, so namenjeni tudi izboljšanju korporativnega upravljanja podjetij v državni lasti in povečanju prodaje teh podjetij in neproizvodnih sredstev. Velik del naložb bi moral biti usmerjen v zeleni in digitalni prehod. Pomembne naložbe, vključene v načrt za okrevanje in odpornost, so namenjene izvajanju priporočil Sveta o energijski učinkovitosti in okoljski infrastrukturi ter učinkovitejšem prometnem sistemu. Z načrtom Hrvaške za okrevanje in odpornost so predvideni nadaljnji ukrepi za obravnavo tudi drugih priporočil, ki jih je Svet naslovil na Hrvaško, vključno s priporočili glede raziskav in inovacij ter zdravstvenega varstva.

(16)Z načrtom je obravnavano priporočilo Sveta za reformo izobraževalnega sistema z ukrepi, ki so namenjeni povečanju vključenosti otrok v predšolsko vzgojo in varstvo, dvigu obveznega števila pedagoških ur v osnovnih šolah, posodobitvi učnih načrtov, spodbujanju digitalnih spretnosti in znanj ter posodobitvi visokošolskega izobraževanja. Ciljno usmerjene reforme in naložbe bi morale izboljšati procese v javnem zavodu za zaposlovanje in prispevati k večji udeležbi na trgu dela s sprejetjem aktivnih politik trga dela, vzpostavitvijo bonov za programe usposabljanja in izpopolnjevanja ter spremembo delovnega prava. Izzivi, ki zadevajo hrvaški sistem socialnega varstva, se rešujejo z ukrepi, ki bodo izboljšali pokritost, zadostnost in ciljno usmerjenost socialnih prejemkov in nadomestil ter omogočili razvoj novih socialnih storitev.

(15)Načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe za okrepitev proračunskega okvira in prispeva k obravnavanju izzivov hrvaške javne uprave, vključno z okvirom za določanje plač in razdrobljenostjo na ravni lokalne uprave. Posebni ukrepi so usmerjeni v povečanje zmogljivosti in učinkovitosti javne uprave za oblikovanje in izvajanje javnih projektov in politik. V načrtu Hrvaške so predvideni ukrepi za izboljšanje učinkovitosti pravosodnega sistema in podane konkretne zaveze za skrajšanje sodnih postopkov, zmanjšanje sodnih zaostankov in izboljšanje digitalizacije pravosodja. V načrtu je predvidena tudi okrepitev preprečevanja in sankcioniranja korupcije.

(14)Načrt vključuje obsežen sklop reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in prispevajo k učinkovitemu reševanju vseh ali znatnega števila gospodarskih in socialnih izzivov, opredeljenih v priporočilih za posamezno državo, ki jih je Svet naslovil na Hrvaško v okviru evropskega semestra v letih 2019 in 2020, zlasti na področju javne uprave, odpornosti zdravstvenega sistema, zaposlovanja, izobraževanja ter spodbujanja znanj in spretnosti, zlasti pri ranljivih skupinah, podnebnega in digitalnega prehoda ter na področju poslovnega okolja in pravosodnega sistema.

(13)Za priporočila v zvezi s takojšnjim odzivom fiskalne politike na pandemijo se lahko šteje, da ne spadajo na področje uporabe načrta Hrvaške za okrevanje in odpornost, ne glede na dejstvo, da se je Hrvaška v letih 2020 in 2021 na splošno ustrezno in zadostno odzvala na takojšnjo potrebo gospodarstva po podpori s fiskalnimi sredstvi v skladu z določbami splošne odstopne klavzule.

(12)V skladu s členom 19(3)(b) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.2 Priloge V k navedeni uredbi se pričakuje, da bo načrt za okrevanje in odpornost prispeval k učinkovitemu obravnavanju vseh ali pomembnega dela izzivov (ocena A), opredeljenih v zadevnih priporočilih za posamezno državo, vključno z njihovimi fiskalnimi vidiki, in priporočilih na podlagi člena 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011, naslovljenih na Hrvaško, ali izzivov, opredeljenih v drugih ustreznih dokumentih, ki jih je Komisija uradno sprejela v okviru evropskega semestra.

(11)K stebru, ki zadeva zdravje ter ekonomsko, socialno in institucionalno odpornost, prispevajo izboljšave zdravstvenega sistema v smislu potrebnih strukturnih reform in zahtev glede infrastrukture in medicinske opreme, s čimer se krepijo tudi ekonomska, socialna in teritorialna kohezija ter konvergenca na Hrvaškem in v Uniji. Poleg tega so predvideni ukrepi za zagotovitev razpoložljivosti primarnega zdravstvenega varstva in zdravil na celotnem ozemlju države, s čimer se bo povečala odpornost in pripravljenost zdravstvenega sistema ter hkrati izboljšala kakovost življenja na podeželskih, oddaljenih in otoških območjih. V načrtu je predvidena podpora za storitve dolgotrajne oskrbe z naložbami, ki so usmerjene v povečanje razpoložljivosti, dostopnosti in kakovosti storitev na domu in v skupnosti ter tudi institucionalne oskrbe, in sicer izključno za osebe, ki so od nje popolnoma funkcionalno odvisne, več komponent pa je namenjenih krepitvi odpornosti javne uprave in institucionalne odpornosti. Načrt vključuje pomembne ukrepe na področju izobraževanja, zlasti povečanje vključenosti otrok v predšolsko izobraževanje in varstvo z naložbami v infrastrukturo, omogočanje enoizmenskega pouka in dvig obveznega števila pedagoških ur v osnovnih šolah, pregled učnih načrtov ter posodobitev visokošolskega izobraževanja, kar naj bi po pričakovanjih vidno izboljšalo rezultate izobraževanja. Pričakuje se, da bodo reforme zmanjšale razdrobljenost javnih raziskovalnih ustanov, kar bo omogočilo prehod na financiranje raziskav in inovacij, usmerjenih v rezultate, poleg tega pa izboljšale poklicno napredovanje na področju raziskovanja s posebnim poudarkom na znanosti, tehnologiji, inženirstvu in matematiki ter informacijski in komunikacijski tehnologiji.

(10)Prispevek načrta k stebru pametne, trajnostne in vključujoče rasti je močno osredotočen na izboljšanje poslovnega okolja, podporo malim, srednjim in velikim podjetjem ter spodbujanje inovacij, raziskav in razvoja. Ukrepi vključujejo nadaljnje zmanjševanje upravnega in parafiskalnega bremena podjetij in liberalizacijo več reguliranih poklicev ter podjetjem omogočajo dostop do kapitala, da lahko dosežejo višjo stopnjo konkurenčnosti in povečajo produktivnost, hkrati pa prilagodijo svoje poslovne procese zelenemu in digitalnemu prehodu, vključno s povečanjem naložb v zeleno tehnologijo. Poleg tega je načrt osredotočen na povečanje trajnosti turizma in uporabe digitalnih tehnologij v tem sektorju, zlasti s posodobitvijo infrastrukture za izboljšanje energijske učinkovitosti in povečanje uporabe obnovljivih virov energije, hkrati pa se spodbuja sprejetje novih poslovnih načrtov v skladu z načeli krožnega gospodarstva. Socialno kohezijo bi bilo treba okrepiti predvsem z aktivnimi politikami trga dela, ki so namenjene tudi ranljivim skupinam, ukrepi na področju izobraževanja ter s socialnimi politikami za zmanjšanje revščine. Poleg tega bi bilo treba okrepiti teritorialno kohezijo, zlasti dostopnost in povezanost manj gosto poseljenih območij in otokov, z razširitvijo, nadgradnjo in izboljšanjem upravljanja cestne, železniške in pomorske infrastrukture, zagotavljanjem boljše povezave med južnim in severnim električnim omrežjem ter z nadgradnjo javnih kanalizacijskih omrežij in omrežij za oskrbo z vodo.

(9)Zelena razsežnost načrta vključuje ustrezne ukrepe, ki naj bi prispevali k doseganju podnebnih ciljev ter ohranjanju okolja in biotske raznovrstnosti. Glavne komponente, ki so osredotočene na zeleni prehod, obsegajo naložbe v prenovo stavb, energijo iz obnovljivih virov in energijsko učinkovitost, gospodarjenje z vodo in ravnanje z odpadki ter trajnostno in inovativno mobilnost. Poleg tega načrt vsebuje naložbe v raziskave, razvoj in inovacije, ohranjanje biotske raznovrstnosti in ekosistemov ter prehod na zelena delovna mesta in krožno gospodarstvo. Izrecen poudarek je na digitalni preobrazbi hrvaškega gospodarstva in družbe z različnimi ukrepi v podporo digitalizaciji javne uprave in zagotavljanju spletnih javnih storitev. Vključene so tudi naložbe v fiksno in brezžično digitalno povezljivost ter dopolnilne reforme v skladu z vodilno pobudo Unije o digitalni povezljivosti in skupno zbirko orodij Unije za povezljivost, da bi se spodbujale naložbe v digitalno infrastrukturo na oddaljenih podeželskih območjih, ki zaostajajo z vidika storitev gigabitne povezljivosti.

(8)Načrt vključuje ukrepe, ki prispevajo k vsem šestim stebrom, znaten delež komponent načrta pa obravnava več stebrov hkrati. Tak pristop pripomore k zagotavljanju, da se vsak steber obravnava celovito in usklajeno. Poleg tega se glede na specifične izzive Hrvaške poseben poudarek na pametni, trajnostni in vključujoči rasti ter ekonomski in institucionalni odpornosti, skupaj s splošnim uteževanjem vseh stebrov, šteje za zadostno uravnotežen.

(7)V skladu s členom 19(3)(a) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.1 Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost v veliki meri (ocena A) predstavlja celovit in ustrezno uravnotežen odziv na gospodarske in socialne razmere ter s tem ustrezno prispeva k vsem šestim stebrom iz člena 3 navedene uredbe ob upoštevanju specifičnih izzivov, s katerimi se sooča zadevna država članica, in dodeljenih finančnih sredstev zadevne države članice.

(6)Izvajanje načrtov držav članic za okrevanje in odpornost bo pomenilo usklajena prizadevanja za naložbe in reforme po vsej Uniji. Z usklajenim hkratnim izvajanjem reform in naložb ter izvajanjem čezmejnih projektov se bodo te reforme in naložbe vzajemno krepile in ustvarile pozitivne učinke prelivanja po vsej Uniji. Približno tretjina učinka instrumenta na rast in ustvarjanje delovnih mest v državah članicah bo tako posledica prelivanja iz drugih držav članic.

(5)Načrti za okrevanje in odpornost bi morali slediti splošnim ciljem mehanizma za okrevanje in odpornost, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/241, in instrumenta EU za okrevanje, vzpostavljenega z Uredbo Sveta (EU) 2020/2094, da bi podprli okrevanje po krizi zaradi COVID-19. Spodbujati bi morali ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo Unije s prispevanjem k šestim stebrom iz člena 3 Uredbe (EU) 2021/241.

(4)Hrvaška je 14. maja 2021 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Načrt je bil predložen po postopku posvetovanja z lokalnimi in regionalnimi organi, socialnimi partnerji, organizacijami civilne družbe in drugimi ustreznimi deležniki, izvedenem v skladu z nacionalnim pravnim okvirom. Nacionalna odgovornosti za načrte za okrevanje in odpornost je podlaga za njihovo uspešno izvajanje in trajen učinek na nacionalni ravni ter verodostojnost na ravni Unije. Komisija je v skladu s členom 19 Uredbe (EU) 2021/241 ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost v skladu s smernicami za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi.

(3)Komisija je 2. junija 2021 za Hrvaško objavila poglobljeni pregled v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da na Hrvaškem obstajajo makroekonomska neravnotežja, zlasti zaradi javnega, zasebnega in zunanjega dolga v razmerah nizke potencialne rasti.

(2)Svet je 9. julija 2019 in 20. julija 2020 v okviru evropskega semestra na Hrvaško naslovil priporočila. Zlasti ji je priporočil, naj v skladu s splošno odstopno klavzulo v okviru Pakta za stabilnost in rast sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo; če gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb; okrepi proračunski okvir in spremljanje pogojnih obveznosti na centralni in lokalni ravni; okrepi odpornost zdravstvenega sistema ter spodbuja enakomerno geografsko porazdelitev zdravstvenih delavcev in ustanov, tesnejše sodelovanje med vsemi ravnmi uprave in naložbe v e-zdravje. Svet je poleg tega priporočil, naj okrepi ukrepe in institucije trga dela ter njihovo usklajevanje s socialnimi službami, hkrati pa tudi konsolidira socialne prejemke in nadomestila ter izboljša možnosti, da se z njimi zmanjša revščina. Svet je tudi priporočil, naj izvede reformo izobraževanja ter izboljša dostop do izobraževanja in usposabljanja na vseh ravneh ter njuno kakovost in ustreznost za trg dela ob istočasnem spodbujanju pridobivanja znanj in spretnosti. Svet je Hrvaški priporočil, naj ohrani ukrepe za zagotavljanje likvidnosti malih in srednjih podjetij ter samozaposlenih; dodatno zniža davkom podobne dajatve ter omejitve na področju regulacije trgov blaga in storitev; izboljša korporativno upravljanje podjetij v državni lasti ter poveča prodajo teh podjetij in neproizvodnih sredstev. Svet je Hrvaški priporočil, naj okrepi zmogljivost in učinkovitost javne uprave za oblikovanje in izvajanje javnih projektov in politik na centralni in lokalni ravni; zmanjša ozemeljsko razdrobljenost javne uprave in racionalizira funkcionalno porazdelitev pristojnosti ter ob posvetovanju s socialnimi partnerji uvede usklajene okvire za določanje plač v javni upravi in za javne storitve. Hrvaški je bilo priporočeno tudi, naj da prednost zrelim javnim naložbenim projektom in ekonomsko politiko v zvezi z naložbami osredotoči na raziskave in inovacije, trajnostni mestni in železniški promet, čisto energijo, obnovljive vire energije, okoljsko infrastrukturo ter zeleni in digitalni prehod ob upoštevanju regionalnih razlik. Svet je Hrvaški poleg tega priporočil, naj izboljša preprečevanje in sankcioniranje korupcije, zlasti na lokalni ravni, ter poveča učinkovitost pravosodnega sistema. Komisija je ob predložitvi načrta za okrevanje in odpornost ocenila napredek pri izvajanju priporočil za zadevno državo in ugotovila, da sta bili priporočilo o takojšnjem odzivu fiskalne politike za učinkovit odziv na pandemijo, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo, ter priporočilo o ohranitvi ustrezne likvidnosti za mala in srednja podjetja ter samozaposlene popolnoma upoštevani.

(1)Izbruh COVID-19 negativno vpliva na gospodarstvo Hrvaške. V letu 2019 je bruto domači proizvod na prebivalca (BDP na prebivalca) Hrvaške znašal 42,7 % povprečja EU. V skladu s pomladansko napovedjo Komisije iz leta 2021 se je realni BDP Hrvaške v letu 2020 zmanjšal za 8,0 %, v obdobju 2020–2021 pa naj bi se skupno zmanjšal za 3,4 %. Dolgoročnejši vidiki z učinkom na srednjeročno gospodarsko uspešnost vključujejo okorno poslovno okolje, neskladja v znanju in spretnostih, pomanjkanje delovne sile ter nizko raven naložb v raziskave, razvoj in digitalne infrastrukture, kar skupaj prispeva k nizki potencialni rasti. Poleg tega mora Hrvaška izboljšati učinkovitost svoje javne uprave, da bo lahko bolje oblikovala, usklajevala, izvajala in ocenjevala javne politike ter zagotovila zmogljivosti za črpanje sredstev EU zaradi potencialnega priliva financiranja Unije, ki bo v obdobju do konca leta 2027 predstavljalo približno 40 % BDP.

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost in zlasti člena 20 Uredbe,

EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 8.7.2021 COM(2021) 401 final PRILOGA

k predlogu izvedbenega sklepa Sveta o odobritvi načrta za okrevanje in odpornost za Hrvaško {SWD(2021) 197 final}



PRILOGA ODDELEK 1: REFORME IN NALOŽBE V OKVIRU NAČRTA ZA OKREVANJE IN ODPORNOST 1.Opis reform in naložb A. KOMPONENTA 1.1: ODPORNO, ZELENO IN DIGITALNO GOSPODARSTVO Ta komponenta hrvaškega načrta za okrevanje in odpornost temelji na širokem horizontalnem pristopu k obravnavanju nekaterih strukturnih pomanjkljivosti hrvaškega gospodarstva. Gospodarsko rast in konvergenco Hrvaške s preostalo Unijo ovirajo nizka produktivnost, razmeroma nizke naložbe zasebnega sektorja, omejen dostop do financiranja za najbolj inovativna podjetja in na splošno poslovno okolje, za katerega sta značilna razmeroma visoka upravna in parafiskalna obremenitev ter pretirana regulacija poklicev. Poleg tega je delež industrijske proizvodnje najnižji med osrednjimi in vzhodnimi državami članicami, Hrvaška pa zaostaja tudi za primerljivimi državami pri naložbah v inovacije, izdelke višje tehnološke ravni ter zeleni in digitalni prehod. Cilji komponente so trije: -Izboljšanje poslovnega okolja z nadaljevanjem reform za zmanjšanje upravnih in davkom podobnih bremen ter za nadaljnjo liberalizacijo reguliranih poklicev. -Doseganje boljše razporeditve kapitalskih virov v gospodarstvu z oblikovanjem sprememb regulativnega okvira za spodbujanje naložb zasebnega sektorja; Podpiranje produktivnih naložb podjetij z nepovratnimi sredstvi in ugodnimi finančnimi instrumenti, zlasti pri uvajanju zelenih tehnologij; Ter izboljšanje dostopa do alternativnih ali inovativnih načinov financiranja. -Podpiranje podjetij pri prilagajanju njihovih dejavnosti novemu digitalnemu okolju s posebnim poudarkom na kulturnih in ustvarjalnih sektorjih, ki so jih ukrepi omejitve gibanja, ki so omejili osebne storitve, še posebej močno prizadeli. Komponenta obravnava priporočilo za posamezno državo z zagotavljanjem likvidnosti malim in srednjim podjetjem, zmanjšanjem davkom podobnih dajatev in omejitev pri ureditvi trga blaga in storitev, spodbujanjem zasebnih naložb ter usmerjanjem naložb v zeleni in digitalni prehod (priporočilo za posamezno državo 3, 2020). Prispeva tudi k obravnavi priporočila za zmanjšanje najbolj obremenjujočih davkom podobnih dajatev ter pretirane regulacije trga proizvodov in storitev (priporočilo za posamezno državo št. 4, 2019). Komponenta je razdeljena na dve podkomponenti, C1.1.1 (Krepitev konkurenčnosti in zeleni prehod gospodarstva) in C.1.1.2 (Spodbujanje inovacij in digitalizacija gospodarstva).



A.1. Opis reform in naložb za nepovratno finančno podporo Podkomponenta C1.1.1 Krepitev konkurenčnosti in prehoda na zeleno gospodarstvo Cilj te podkomponente je spodbujati gospodarsko dejavnost, konkurenčnost in naložbe z nadaljnjim zmanjševanjem upravnih in davkom podobnih bremen za podjetja, nadaljnjo liberalizacijo reguliranih poklicev, izboljšanjem dostopa do posojil s pomočjo nepovratnih sredstev, ugodnih posojil in lastniških instrumentov, privabljanjem neposrednih tujih naložb ter podpiranjem kulturnega in ustvarjalnega sektorja pri njihovem digitalnem prehodu. Reforma C1.1.1 R1: nadaljevanje reforme poslovnega in regulativnega okolja. Cilj te reforme je dodatno izboljšati poslovno okolje Hrvaške z:

-digitalizacija storitev, ki jih podjetjem zagotavljajo državne in javne uprave, in -izboljšanje regulativnih pogojev za podjetja ter nadaljnje zmanjševanje upravnega in davčnega bremena. -sprejetje strategije in akcijskega načrta za izboljšanje ocene gospodarskega učinka Reforma vključuje sprejetje 5. akcijskega načrta za zmanjšanje upravnega bremena ter davkom podobnih in nedavčnih dajatev, vzpostavitev informacijskega sistema za spremljanje izvajanja ukrepov ter posodobitev in digitalizacijo registra nedavčnih pristojbin. Sprejetje strategije in akcijskega načrta za izboljšanje postopkov za oceno gospodarskega učinka, ki se uporabljajo v javni upravi, za boljšo podporo inovacijam in sprejetje novih poslovnih modelov. V tem okviru se test ocene učinka za MSP prenese na digitalno platformo, da se olajša sodelovanje javnih uslužbencev ter podpreta spletno usposabljanje in komuniciranje. Del naložbe je stalno usposabljanje javnih uslužbencev na posebnih področjih. Ukrepi v okviru naložbe vključujejo uvedbo regulativnega peskovnika, ki omogoča nadzorovano preskušanje novih poslovnih modelov. Ta reforma se zaključi do 31. decembra 2024. Reforma C1.1.1 R2 Nadaljevanje reforme reguliranih poklicev Cilj reforme je povečati produktivnost v hrvaškem gospodarstvu z nadaljnjo liberalizacijo trgov storitev. Reforma vključuje poenostavitev ali popolno odpravo vsaj 50 regulativnih zahtev za poklicne storitve, ki temeljijo na izvajanju drugega in tretjega akcijskega načrta o liberalizaciji trgov storitev, vključno s poklici odvetnikov, notarjev, davčnih svetovalcev, revizorjev, farmacevtov in lekarn, fizioterapevtov, arhitektov, inženirjev in turističnih vodnikov, ter ob upoštevanju priporočil Svetovne banke v zvezi z vpisom in stroški članstva poklicnih zbornic, razdrobljenih izključnih pravic v posameznih poklicih in inženirjih (kot so strokovni inženirji), omejitve glede lastništva in članstva strokovnih zbornic, razdrobljenih izključnih pravic v posameznih poklicih in inženirjih (kot so storitveni inženirji). Reforma se zaključi do 31. decembra 2024. Reforma C1.1.1 R3 Spodbujanje strateškega okvira za spodbujanje zasebnih naložb Cilj reforme je, da Hrvaška postane privlačna destinacija za naložbe z razvojem in sprejetjem strateškega okvira za spodbujanje in pospeševanje neposrednih tujih naložb. Reforma vključuje tri analitične študije: Zagotavljanje i) pregleda institucionalnega okolja, ii) ocene učinka neposrednih tujih naložb in iii) priporočil za regulativne in institucionalne spremembe ter oblikovanje davčnih spodbud; Sprejetje strateškega okvira, vključno z akcijskim načrtom, in vzpostavitev digitalne platforme za lažje izvajanje. Strateški okvir naj bi zagotovil skladnost in usklajevanje politik med različnimi ministrstvi in institucijami, ki se ukvarjajo s spodbujanjem in spodbujanjem naložb, povečal učinek naložb na produktivnost, ustvarjanje delovnih mest in regionalni razvoj ter podprl digitalni in podnebni prehod Hrvaške. Reforma se zaključi do 31. decembra 2024. Reforma C1.1.1 R6 Razvoj odpornih kulturnih in ustvarjalnih sektorjev Reforma vključuje začetek veljavnosti sprememb zakona o elektronskih medijih in avtorskih pravicah ter sorodnih pravicah, ki vzpostavljajo učinkovito pravno varstvo avtorjev ustvarjalnih, kulturnih in medijskih vsebin na internetu, ob upoštevanju potrebe po odpravi ovir za uspešno trženje zaščitenih vsebin na internetu. Pričakuje se, da bo novi pravni okvir spodbudil podjetnike, da svoje poslovne procese prilagodijo industrijskim standardom na enotnem digitalnem trgu z razvojem novih in inovativnih spletnih poslovnih modelov ter novih in inovativnih izdelkov in storitev. Prenovljeni okvir za avtorske pravice naj bi spodbujal kulturno in ustvarjalno industrijo z zagotavljanjem stabilnega pravnega okvira za ustvarjanje spletnih platform in aplikacij, olajšanjem spletnega licenciranja ustvarjalnih, kulturnih in medijskih vsebin ter s tem spodbujanjem kulturne, jezikovne in medijske raznolikosti. Pričakuje se, da bodo spremembe pravnega okvira za medije in avtorske pravice olajšale čezmejno distribucijo televizijskih in radijskih programov, in sicer z jasnimi pravili o tako imenovanem neposrednem kroženju signalov, ter olajšale ponovno uporabo javnih vsebin za ustvarjanje novih inovativnih izdelkov in storitev na enotnem digitalnem trgu. Poleg tega bo zakonodajna reforma zagotovila preglednost pri objavi lastniških struktur, povezanih z registrom dejanskih lastnikov, in objavo teh informacij na spletni strani ponudnika, uvedena pa bo tudi večja preglednost v zvezi z informacijami o zneskih in virih financiranja. Reforma se zaključi do 30. junija 2022. Naložba C1.1.1 R1–I1 Digitalizacija vladnih storitev in storitev javne uprave, ki se zagotavljajo poslovnemu sektorju (G2B) Cilj naložbe je izboljšati dostopnost, preglednost in učinkovitost javnih storitev, ki se zagotavljajo podjetjem z digitalizacijo na izbranih prednostnih področjih, kot sta registracija podjetij in licenciranje. Pričakuje se, da bo to omogočilo nadaljnje povezovanje informacij o vstopu na trg in naložbah na Hrvaškem, s čimer se bosta izboljšali točnost in dostopnost podatkov ter posledično oblikovanje in izvajanje politike na različnih ravneh državne uprave. Cilj je tudi izboljšati izmenjavo informacij in konsolidacijo podatkov v vladnih upravah, da bi se izvajalo načelo „samo enkrat“. Naložba vključuje naslednje ukrepe: -Prvi ukrep vključuje naložbe, ki temeljijo na obstoječi digitalni platformi START za ustanavljanje družb z omejeno odgovornostjo in uporabnikom omogočajo spletno registracijo novih korporacij. S tem ukrepom se razširijo funkcionalnosti platforme START, da se poveča obseg storitev, izboljšata dostop in razpoložljivost sistema ter zagotovi, da so vsi novi poslovni podatki vključeni v eno podatkovno zbirko. V okviru tega ukrepa se izvedejo trije naložbeni projekti. Prvič, da bi povečali uporabo platforme START in bolje povezali postopke, ki so se začeli prek digitalnih in fizičnih platform, bo v različnih vejah finančne agencije ustanovljenih, opremljenih in delujočih 20 novih fizičnih točk dostopa do platforme START. Drugič, v platformo START se uvedejo nove funkcije z njeno nadgradnjo in povezovanjem z različnimi podatkovnimi zbirkami poslovnega registra, da se omogoči dostop do upravnega postopka z digitalno overitvijo. Tretjič, vzpostavi se digitalna platforma za licenciranje (START Plus), da se poveča preglednost pogojev za vstop na trg in preglednost poslovnih predpisov.

-Drugi ukrep vključuje konsolidacijo plačil obveznih stroškov podjetij in je eden od predpogojev za pristop Hrvaške k Evropskemu mehanizmu deviznih tečajev II (ERM II) in bančni uniji. Z ukrepom se vzpostavi enotna digitalna platforma za pristojbine, ki podjetjem omogoča spletno plačevanje sedmih najpogostejših in najpogostejših obveznih pristojbin ter prispeva k optimizaciji obstoječega upravnega postopka z zagotavljanjem naslednjih funkcij: I) navedbo pristojbin, ki jih mora plačati nosilec dejavnosti, ii) ohranitev koledarja plačil z roki za poravnavo, iii) zagotavljanje možnosti, da se zahtevani obrazci izpolnijo in predložijo pristojnim nosilcem v elektronski obliki, iv) zagotavljanje možnosti neposrednega spletnega plačevanja pristojbin in v) zagotavljanje pregleda plačanih pristojbin. -Tretji ukrep bo poenostavil in digitaliziral postopke, povezane z zakonom o strateških naložbenih projektih, zakonom o spodbujanju naložb in zakonom o državni pomoči za raziskovalne in razvojne projekte; Ter nadalje razvijati in nadgrajevati elektronsko zbirko podatkov o podjetjih, vzpostavljeno z zakonom o izboljšanju podjetniške infrastrukture. Digitalizacija zgoraj navedenih postopkov zahteva uvedbo digitalne platforme za predložitev vlog in dostop do njih. Prvi in tretji ukrep se zaključita do 31. decembra 2024, drugi pa do 30. junija 2022. Naložba C1.1.1 R1–I2 Ohranitev upravne in davčne olajšave Ta naložba je sestavni del potekajoče reforme poslovnega okolja, katere cilj je nadaljnje zmanjšanje upravnega in davčnega bremena za podjetja, ter vključuje ukrepe za izvajanje štirih akcijskih načrtov, ki naj bi znatno izboljšali poslovno okolje na Hrvaškem. Ta naložba je razdeljena na dva sklopa ukrepov, ki vključujeta: -Izvajanje akcijskih načrtov za leta 2017, 2018, 2019 in 2020 za zmanjšanje upravnega bremena na področjih ribištva, fitosanitarnega in veterinarskega nadzora, turizma in gostinstva, ravnanja z odpadki, socialnega varstva, znanstvenih dejavnosti in sodnih postopkov z optimizacijo in digitalizacijo najbolj obremenjujočih upravnih postopkov. Ta podnaložbe podpirajo tudi celovito izvajanje akcijskega načrta za zmanjšanje davkom podobnih dajatev na področju energetskih dejavnosti, kmetijstva in zemljiškega katastra. -Izvajanje petega akcijskega načrta za zmanjšanje upravnega bremena za dodatnih 265 445 617 EUR (2 000 000 000 HRK), zmanjšanje davkom podobnih in nedavčnih dajatev za 132 722 808 EUR (1 000 000 000 HRK) ter vzpostavitev informacijskega sistema za spremljanje izvajanja ukrepov ter posodobitev in digitalizacijo registra nedavčnih pristojbin. Prvi sklop ukrepov se zaključi do 31. decembra 2022. Drugi sklop ukrepov se zaključi do 31. decembra 2025. Naložba C1.1.1 R4-I1 Podpora podjetjem za prehod na gospodarstvo, gospodarno z energijo in viri Z naložbo se z nepovratnimi sredstvi financirajo produktivne naložbe malih in srednjih podjetij ter podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo v zelenih tehnologijah, ki prispevajo k energetsko učinkovitemu gospodarstvu, gospodarnemu z viri, v energetsko intenzivnih panogah, vključno z kovinskopredelovalno, tekstilno, prehrambeno, kemično, gradbenim in lesnopredelovalno industrijo. V teh energetsko intenzivnih panogah je zaposlenih veliko ljudi, za razogljičenje pa so potrebne znatne naložbe. Nepovratna sredstva se finančno vzdržnim podjetjem iz zgoraj navedenih upravičenih sektorjev dodelijo le, če dokažejo, da načrtovane naložbe prispevajo k enemu ali več od naslednjih ciljev: -spodbujanje krožnega gospodarstva z uvedbo učinkovite rabe virov v proizvodnem ciklu in življenjskem ciklu proizvodov, vključno s trajnostno oskrbo s primarnimi in sekundarnimi surovinami; -razogljičenje in zmanjšanje emisij energetsko intenzivnih industrij, vključno s predstavitvijo in uvedbo inovativnih tehnologij z nizkimi emisijami. Prispevek k navedenim ciljem se dokaže s sklicevanjem na intervencijski področji iz prilog VI in VII k Uredbi (EU) 2021/241. Pričakovani učinek naložb, financiranih s tem ukrepom, je zmanjšanje škodljivih emisij za vsaj 20 % v primerjavi z naložbami, ki niso namenjene energetski učinkovitosti in uporabi obnovljivih virov energije, uporabi recikliranih materialov in materialov, ki jih je mogoče reciklirati, v skupni količini materialov v proizvodnji vsaj 20 %. Za zagotovitev, da je ukrep v skladu s tehničnimi smernicami „Brez znatne škode“ (2021/C58/01), se merila za upravičenost iz projektne naloge za prihodnje razpise za projekte I.zahteva uporabo tehničnih smernic Komisije o preverjanju trajnosti za sklad InvestEU t II.izločitev naslednjega seznama dejavnosti in sredstev iz upravičenosti: (i) dejavnosti in sredstva, povezana s fosilnimi gorivi, vključno z nadaljnjo uporabo ; (ii) dejavnosti in sredstva v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS), ki dosegajo predvidene emisije toplogrednih plinov, ki niso nižje od ustreznih referenčnih vrednosti ; (iii) dejavnosti in sredstva, povezana z odlagališči odpadkov , sežigalnicami in obrati za mehansko-biološko obdelavo ; ter (iv) dejavnosti in sredstev, pri katerih lahko dolgoročno odstranjevanje odpadkov škoduje okolju; ter III.zahtevati preverjanje pravne skladnosti projektov z ustrezno zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo za vse transakcije, vključno s tistimi, ki so izvzete iz preverjanja trajnosti. Naložba se zaključi do 31. decembra 2024. Naložba C1.1.1 Finančni instrument R4-I2 za mikro, mala in srednja podjetja

Cilj naložbe je nadaljnje spodbujanje naložbenih dejavnosti na hrvaškem trgu z zagotavljanjem ugodnejših pogojev financiranja za MSP v fazi rasti in razvoja (subjekti z dostopom do financiranja) in podpiranjem dostopa do financiranja za posebne ciljne skupine, ki običajno nimajo takega dostopa (kot so mikro podjetniki, zagonska podjetja, mladi podjetniki, naložbe v raziskave, razvoj in inovacije, gospodarski subjekti, ki vlagajo v manj razvita območja). Finančni instrumenti, za katere se pričakuje, da se bodo uporabili v okviru te naložbe, so i) neposredna posojila hrvaške agencije za MSP, inovacije in naložbe (HAMAG BICRO) in Hrvaške banke za obnovo in razvoj (HBOR) mikro, malim in srednjim podjetjem, ki imajo zaradi svoje velikosti, pomanjkanja zgodovine poslovanja in na splošno večjih tveganj financiranja običajno težaven dostop do bančnih kreditov ali pa nimajo dostopa do njih; Ter ii) subvencioniranje obresti za mikro, mala in srednja podjetja v fazi rasti in razvoja, ki jih dodelita HAMAG BICRO in HBOR prek rednih programov jamstev in posojil ter se izvajajo v sodelovanju s finančnimi posredniki ali prek neposrednih posojil banke HBOR. Naložba vključuje naslednje finančne instrumente: -HAMAG BICRO mikropodjetjem, malim in srednjim podjetjem, ki imajo zaradi svoje velikosti in velikosti kredita običajno otežen dostop do financiranja za obdobje do deset let, neposredno zagotovi mikrokredite v višini do 100 000 EUR z ugodnimi obrestnimi merami in nižjimi zahtevami glede zavarovanja posojil. Pričakuje se, da bo ta finančni instrument zagotovil financiranje v višini 39816843 EUR (300000000 HRK). Najmanj 7608756 EUR (57 328 173 HRK) se nameni podpori okolju prijaznim proizvodnim procesom in izboljšanju učinkovite rabe virov v MSP, 6327139 EUR (47671827 HRK) za pomoč MSP pri digitalizaciji njihovega poslovanja, preostalih 25880948 EUR (195000000 HRK) pa se nameni za naložbe, namenjene krepitvi konkurenčnosti in odpornosti. Ta finančni instrument se upravlja ločeno od drugih instrumentov HAMAG BICRO, da se zagotovi, da se vsa neporabljena sredstva ali vrnjena sredstva iz tega instrumenta s povračilom kapitala uporabijo za podobne namene in z enakimi pogoji za upravičenost v zvezi z vplivom na okolje. -Banka HBOR neposredno zagotavlja posojila v višini več kot 100000 EUR mikro, malim in srednjim podjetjem, ki imajo zaradi višje stopnje tveganja običajno otežen dostop do financiranja z ugodnimi obrestnimi merami in nižjimi zahtevami glede zavarovanja posojil. Ukrep naj bi bil usmerjen predvsem v financiranje projektov s strani zagonskih podjetij, mladih podjetnikov, podjetnic, naložb v raziskave, razvoj in inovacije ter naložb na gospodarsko manj razvitih območjih. Pričakuje se, da bo ta finančni instrument zagotovil 66361404 EUR (500000000 HRK) financiranja. Najmanj 12681260 EUR (95546955 HRK) se nameni podpori okolju prijaznim proizvodnim procesom in izboljšanju učinkovite rabe virov v MSP, 10545231 EUR (79453045 HRK) za pomoč MSP pri digitalizaciji njihovega poslovanja, preostalih 43134913 EUR (3225000000 HRK) pa se nameni naložbam, namenjenim krepitvi konkurenčnosti in odpornosti. Ta finančni instrument se upravlja ločeno od drugih instrumentov banke HBOR, da se zagotovi, da se vsa neporabljena sredstva ali vrnjena sredstva iz tega instrumenta s povračilom kapitala uporabijo za podobne namene in z enakimi pogoji za upravičenost v zvezi z vplivom na okolje. -Ustanovitev sklada za subvencioniranje obresti za olajšanje posojilnih pogojev za bančna posojila, odobrena v okviru obstoječih jamstvenih shem HAMAG BICRO mikro, malim in srednjim podjetjem. Pričakuje se, da bo ta finančni instrument zagotovil 13272281 EUR (100000000 HRK) financiranja. Najmanj 2536252 EUR (191093991 HRK) se nameni za podpiranje okolju prijaznih proizvodnih procesov in izboljšanje učinkovite rabe virov v MSP, za pomoč MSP pri digitalizaciji njihovega poslovanja se uporabi 219046 EUR (HRK 15890699 EUR), preostalih 8626.983 EUR (65000000 HRK) pa se nameni za naložbe, namenjene krepitvi konkurenčnosti in odpornosti. -Ustanovitev sklada za subvencioniranje obresti za olajšanje posojilnih pogojev za bančna posojila, odobrena v okviru obstoječih kreditnih instrumentov banke HBOR za mikro, mala in srednja podjetja. Pričakuje se, da bo ta finančni instrument zagotovil 26 544 562 milijonov EUR (200 000 000 HRK) financiranja. Najmanj 50725504 EUR (HRK 38 218 782) se nameni podpori okolju prijaznim proizvodnim procesom in izboljšanju učinkovite rabe virov v MSP, uporabi se 4 218 093 milijonov EUR (31 781 218 218 HRK) za pomoč MSP pri digitalizaciji njihovega poslovanja, preostalih 17 253 965 milijonov EUR (130000000 HRK) pa se nameni za naložbe, namenjene krepitvi konkurenčnosti in odpornosti. Da se zagotovi skladnost ukrepa s tehničnimi smernicami „Brez znatne škode“ (2021/C58/01), pravni sporazum med Ministrstvom za gospodarstvo in trajnostni razvoj ter hrvaško agencijo za MSP, inovacije in naložbe (HAMAG BICRO) ali hrvaško banko za obnovo in razvoj (HBOR) ter poznejša naložbena politika finančnega instrumenta I.zahteva uporabo tehničnih smernic Komisije o preverjanju trajnosti za sklad InvestEU ter II.izločitev naslednjega seznama dejavnosti in sredstev iz upravičenosti: (i) dejavnosti in sredstva, povezana s fosilnimi gorivi, vključno z nadaljnjo uporabo ; (ii) dejavnosti in sredstva v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS), ki dosegajo predvidene emisije toplogrednih plinov, ki niso nižje od ustreznih referenčnih vrednosti ; (iii) dejavnosti in sredstva, povezana z odlagališči odpadkov , sežigalnicami in obrati za mehansko-biološko obdelavo ; ter (iv) dejavnosti in sredstev, pri katerih lahko dolgoročno odstranjevanje odpadkov škoduje okolju; ter III.zahtevati preverjanje pravne skladnosti projektov HAMAG BICRO, HBOR ali finančnih posrednikov z ustrezno zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo za vse transakcije, vključno s tistimi, ki so izvzete iz preverjanja trajnosti. Naložba se zaključi do 30. junija 2026. Naložba C1.1.1 Finančni instrument R4-I3 za podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo in velika podjetja Cilj naložbe je spodbujati konkurenčnost ter zeleni in digitalni prehod podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo in velikih podjetij z zagotavljanjem ugodnejših virov financiranja kot ključnega pogoja za kratkoročno in srednjeročno rast naložb. Finančni instrumenti, ki naj bi se uporabljali v okviru te naložbe, so: -Nov „krovni“ jamstveni sklad, katerega cilj je izdaja individualnih ali portfeljskih jamstev za investicijska posojila in posojila za obratni kapital podjetjem s srednje veliko tržno kapitalizacijo in velikim podjetjem z načrtovano dodelitvijo 79633685 EUR (600000000 HRK). Vsa neporabljena sredstva ali vrnjena sredstva iz tega instrumenta s povračilom kapitala se uporabijo za podobne namene in z enakimi pogoji za upravičenost v zvezi z vplivom na okolje; -In sklad za subvencioniranje obresti za zmanjšanje stroškov financiranja (kot so plačila obresti, pristojbine in premije) posojil podjetjem s srednje veliko tržno kapitalizacijo in velikim subjektom z načrtovano dodelitvijo v višini 26544562 EUR (2000000000 HRK). Finančni instrumenti se uporabljajo za naložbe v nove, sodobne in napredne tehnologije (stroji in oprema), v širitev in krepitev poslovne zmogljivosti (širitev proizvodnih in storitvenih objektov in zmogljivosti), pri čemer imajo prednost projekti na področju energije iz obnovljivih virov, energijske učinkovitosti, krožnega gospodarstva, varstva okolja, digitalizacije proizvodnje, javnih naročil in prodajnih postopkov. Da se zagotovi skladnost ukrepa s tehničnimi smernicami „Brez znatne škode“ (2021/C58/01), se s pravnim sporazumom med Ministrstvom za gospodarstvo in trajnostni razvoj ter Hrvaško banko za obnovo in razvoj (HBOR) in poznejšo naložbeno politiko finančnega instrumenta: I.zahteva uporabo tehničnih smernic Komisije o preverjanju trajnosti za sklad InvestEU ter II.izločitev naslednjega seznama dejavnosti in sredstev iz upravičenosti: (i) dejavnosti in sredstva, povezana s fosilnimi gorivi, vključno z nadaljnjo uporabo; (ii) dejavnosti in sredstva v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS), ki dosegajo predvidene emisije toplogrednih plinov, ki niso nižje od ustreznih referenčnih vrednosti; (iii) dejavnosti in sredstva, povezana z odlagališči odpadkov, sežigalnicami in obrati za mehansko-biološko obdelavo; ter (iv) dejavnosti in sredstev, pri katerih lahko dolgoročno odstranjevanje odpadkov škoduje okolju; ter III.zahtevati preverjanje pravne skladnosti projektov banke HBOR ali finančnih posrednikov z ustrezno zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo za vse transakcije, vključno s tistimi, ki so izvzete iz preverjanja trajnosti.

Naložba se zaključi do 30. junija 2026. Naložba C1.1.1 Finančni instrument R4-I4 za osebe javnega sektorja Cilj naložbe je zagotoviti koncesijsko financiranje javnim subjektom za projekte na področju gospodarske, občinske, prometne in socialne infrastrukture ter za projekte na področju tehnologije, ki prispevajo k zelenemu in digitalnemu prehodu javnega sektorja, z načrtovanimi sredstvi v višini 26544562 EUR (2000000000 HRK). Pričakuje se, da bo najmanj 30 % proračuna ali 7963368 EUR (60000000 HRK) v okviru te naložbe podprlo okolju prijazne proizvodne procese in učinkovito rabo virov v javnem sektorju. Da se zagotovi skladnost ukrepa s tehničnimi smernicami „Brez znatne škode“ (2021/C58/01), se s pravnim sporazumom med Ministrstvom za gospodarstvo in trajnostni razvoj ter Hrvaško banko za obnovo in razvoj (HBOR) in poznejšo naložbeno politiko finančnega instrumenta I.zahteva uporabo tehničnih smernic Komisije o preverjanju trajnosti za sklad InvestEU ter II.izločitev naslednjega seznama dejavnosti in sredstev iz upravičenosti: (i) dejavnosti in sredstva, povezana s fosilnimi gorivi, vključno z nadaljnjo uporabo; (ii) dejavnosti in sredstva v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS), ki dosegajo predvidene emisije toplogrednih plinov, ki niso nižje od ustreznih referenčnih vrednosti; (iii) dejavnosti in sredstva, povezana z odlagališči odpadkov, sežigalnicami in obrati za mehansko-biološko obdelavo; ter (iv) dejavnosti in sredstev, pri katerih lahko dolgoročno odstranjevanje odpadkov škoduje okolju; ter III.zahtevati preverjanje pravne skladnosti projektov banke HBOR ali finančnih posrednikov z ustrezno zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo za vse transakcije, vključno s tistimi, ki so izvzete iz preverjanja trajnosti. Naložba se zaključi do 30. junija 2026. Naložba C1.1.1 R5-I1 - Naložbe v finančne instrumente lastniškega kapitala in navideznega lastniškega kapitala Cilj naložbe je zagotoviti hitrejši razvoj zasebnih podjetij, ki ne morejo pridobiti financiranja od tradicionalnih finančnih institucij z načrtovano dodelitvijo 29862632 EUR (252000000 HRK). Naložba vključuje vlaganje ali sovlaganje v i) aktivne ali prihodnje sklade tveganega kapitala in ii) sklade zasebnega kapitala s posebnim poudarkom na financiranju zagonske faze in faze rasti inovativnih in rastočih MSP. Skladi v okviru te naložbe vključujejo udeležbo profesionalnih zasebnih vlagateljev, ki predstavljajo vsaj 30 % pričakovanega obsega vsakega sklada, in naj bi bili razviti v sodelovanju z Evropskim investicijskim skladom. Skladi uporabljajo sistem okoljskega in socialnega upravljanja, da se zagotovi njihova uporaba samo za projekte, ki so v skladu z načelom „brez znatne škode“. Vsa neporabljena sredstva ali vrnjena sredstva iz tega instrumenta s povračilom kapitala se uporabijo za podoben namen in z enakimi pogoji za upravičenost v zvezi z vplivom na okolje. Naložba se zaključi do 30. junija 2026. Naložba C1.1.1 R6-I1 Preoblikovanje in krepitev konkurenčnosti kulturnih in ustvarjalnih industrij Naložba zagotavlja financiranje z nepovratnimi sredstvi za krepitev zmogljivosti mikro-, malih, srednjih podjetij ter drugih pravnih in fizičnih oseb, dejavnih na področju kulturnih in ustvarjalnih sektorjev (kot so arhitektura, avdiovizualne dejavnosti, mediji, dediščina, oblikovanje, uprizoritvene umetnosti, knjige in založništvo, uporabne in vizualne umetnosti) za prilagoditev novemu regulativnemu in zakonodajnemu okviru enotnega digitalnega trga. Naložba se zaključi do 30. junija 2026. Naložba C1.1.1 R6-I2 Vzpostavitev sistema za preverjanje dejstev in javno razkritje medijev Naložba podpira vzpostavitev sistema za preverjanje dejstev v medijih, ki ga izvaja Agencija za elektronske medije, vključno z razvojem postopkov in pravil, vzpostavitvijo registra dejanskih lastnikov, krepitvijo zmogljivosti za digitalno kompetenco preverjevalcev dejstev, razvojem tehnoloških programov, platform in medijskih komunikacijskih sistemov ter oblikovanjem podatkovne zbirke. Naložba vključuje: -Nepovratna sredstva Agenciji za elektronske medije za vzpostavitev sistema za krepitev zmogljivosti za preverjanje dejstev, vključno z razvojem postopkov in pravil, registrov in podatkovnih zbirk za preverjanje dejstev ter razvoj tehnoloških programov in platform ter medijskih komunikacijskih sistemov, s čimer bi se okrepila digitalna usposobljenost preverjevalcev dejstev. -Nepovratna sredstva za oblikovanje podatkovne zbirke in vzpostavitev sistema za objavo zaščitenih podatkov in virov financiranja. Naložba se zaključi do 30. junija 2026. Podkomponenta C.1.1.2 Spodbujanje inovacij in digitalizacija gospodarstva

Cilj te podkomponente je izboljšati položaj hrvaškega gospodarstva v vrednostni verigi s spodbujanjem inovacij in digitalizacije v zasebnem sektorju. Ukrepi te podkomponente vključujejo sprejetje naložbam prijaznejšega zakonodajnega okvira, zagotavljanje upravne in finančne podpore mladim in inovativnim podjetjem za spodbujanje razvoja in komercializacije inovativnih proizvodov ter zagotavljanje podpore podjetjem pri njihovem digitalnem prehodu. Reforma sistema spodbud za raziskave in razvoj C1.1.2 R1 Cilj reforme je povečati število podjetij, ki vlagajo, in obseg naložb v raziskave in razvoj. Reforma vključuje analizo obstoječe sheme davčnih spodbud za raziskave in razvoj ter spremembo in dopolnitev pravnega okvira za davčne spodbude za raziskave in pristanišča;razvojne davčne spodbude za spodbujanje zasebnega sektorja k povečanju intenzivnosti naložb v raziskave in razvoj, povečanju števila upravičencev do davčnih spodbud za raziskave in razvoj, poenostavitvi postopkov in zmanjšanju upravnih bremen ob hkratnem izboljšanju preglednosti in dostopnosti. Spremembe Zakona o državni pomoči za raziskovalne in razvojne projekte temeljijo na analizi ustreznosti in učinkovitosti sedanjega sistema davčnih olajšav. Reforma se zaključi do 31. decembra 2024. Naložba C1.1.2 R2-I2 Vlaganje v upravljavske zmogljivosti malih in srednjih podjetij Cilj naložbe je pomagati podjetjem, da razširijo svoje dejavnosti, povečajo svojo produktivnost in ustvarijo delovna mesta z zagotavljanjem podpore za poslovno svetovanje MSP, da se poveča njihova sposobnost upravljanja. Podpora naj bi vključevala i) oceno poslovnega modela in oblikovanje akcijskega načrta, ii) skupinsko usposabljanje za zaposlene in vodstvene delavce, iii) posebno svetovalno podporo ter iv) k rezultatom usmerjeno mentorstvo in mentorstvo. Naložba se zaključi do 31. decembra 2025. Naložba C1.1.2 R2-I3 Podpora nepovratnih sredstev za zagonska podjetja Cilj teh naložb je spodbuditi rast zagonskih podjetij v visokotehnoloških in na znanju temelječih sektorjih v predkomercialni fazi s podporo razvoju proizvodov, večji proizvodni zmogljivosti in pripravljenosti za naložbe. Naložba zagotavlja nepovratna sredstva za naložbeno pripravljenost zagonskih podjetij za projekte, ki so zreli zunaj faze potrditve koncepta, vendar še niso pripravljeni za trg. To vključuje nadgradnjo, zasnovo, validacijo zmogljivosti, vrednotenje trga, preskušanje, razvoj pilotnih linij, varstvo intelektualne lastnine in zunanje storitve, namenjene razvoju inovativne zamisli, pa tudi usposabljanje o blažitvi in oceni tveganja potreb po financiranju. Financirane dejavnosti lahko vključujejo tudi del stroškov dostopa do globalnih poslovnih mrež ali grozdov, sprejetja novih tržnih orodij in dostopa do novih trgov. Upravičeni upravičenci vključujejo inovativna MSP do pet let od registracije, ki niso nastala z združitvijo in spadajo v opredelitev inovativnega MSP v skladu z uredbo o splošnih skupinskih izjemah. Naložba se zaključi do 30. junija 2025. Naložba C1.1.2 R2-I4 Krepitev pospeševalnih dejavnosti Naložba zagotavlja finančno podporo za obdobje štirih let za vzpostavitev programa pospeševanja na Hrvaškem. Program pospeševanja zagotavlja mentorstvo, podporo za pripravljenost za naložbe in dostop do mrež vlagateljev za skupine do 120 zagonskih podjetij v obdobju najmanj treh mesecev. Podpora za pripravljenost za naložbe naj bi vključevala dostop do mentorstva in svetovanja za poslovne menedžerje in podjetnike, svetovanje o poslovnih strategijah in strategijah razvoja izdelkov, dostop do tehnoloških strokovnjakov, strokovnjakov za pravice intelektualne lastnine, dobaviteljev tehnologije, dostop do potencialnih strank, smernice o začetnih naložbenih dejavnostih. Upravičenci naložbe naj bi vključevali i) zagonska podjetja v začetni fazi, ki potrebujejo podporo pri razvoju proizvodov, in ii) bolj zrela zagonska podjetja, ki so bolje pripravljena na naložbe. Upravičenci iz prve skupine se udeležijo osnovnega usposabljanja o pripravljenosti za naložbe, pri čemer se osredotočijo na prvo predstavitev in razumejo potrebe strank; Upravičenci iz druge skupine so deležni bolj naprednega usposabljanja, ki je osredotočeno na pogajanja, iskanje strank. Naložba se zaključi do 30. junija 2026. Naložba C1.1.2 R2-I5 komercializacija inovacijskih projektov Cilj naložbe je spodbuditi trženje inovativnih projektov za zrele projekte blizu vstopa na trg ter povečati izvoz inovativnih izdelkov, storitev ali tehnologij s strani MSP s podpiranjem oblikovanja prodajnih in distribucijskih kanalov na tujih trgih ter s krepitvijo povezav med znanstvenimi ustanovami in industrijo, pa tudi med malimi in srednjimi podjetji ter večjimi podjetji. Pričakuje se, da bo naložba MSP zagotovila priložnosti za vstop v vrednostno verigo v večjem obsegu. Naložba podpira prilagoditev razvitega proizvoda ali storitve in pripravo na njuno dajanje na trg. Upravičene dejavnosti za prilagoditev razvitega izdelka vključujejo dodatno preskušanje in vključevanje rezultatov preskusov v končni izdelek, svetovalne storitve, krepitev zmogljivosti, revizije študij izvedljivosti, zasnovo izdelka in varstvo pravic intelektualne lastnine. Upravičene dejavnosti za pripravo lansiranja proizvodov vključujejo pripravo ali revizijo poslovnega načrta ali načrta trženja, tržne raziskave in preskušanje, preskušanje proizvodov s potencialnimi strankami, pripravo proizvodnje in naložbe v proizvode brez serije ter operativne dejavnosti trženja. Naložbe podpirajo MSP z zrelimi inovacijskimi projekti, ki so blizu začetku trženja, in naj bi po pričakovanjih dajali prednost predlogom, ki prispevajo k zelenemu prehodu.

Naložba se zaključi do 31. decembra 2024. Naložba C1.1.2 R3-I1 Priprava strateških dokumentov za digitalno preobrazbo gospodarstva in umetno inteligenco Cilj naložbe je podpreti hrvaška podjetja pri uvajanju digitalnih orodij pri njihovem poslovanju, razvoju digitalnih poslovnih modelov in pridobivanju digitalnih znanj in spretnosti. Naložba zagotavlja finančno podporo za pridobitev tehnične pomoči za pripravo nacionalnega načrta za digitalno preobrazbo hrvaškega gospodarstva in nacionalnega načrta za razvoj umetne inteligence Republike Hrvaške. Naložba se zaključi do 31. marca 2022. Naložbeni kuponi C1.1.2 R3-I2 Digitalizacija Cilj naložbe je podpreti MSP pri razvoju digitalnega poslovnega modela, krepitvi njihove zmogljivosti za digitalizacijo ali izboljšanju kibernetske varnosti z uvedbo sistema bonov. Sistem bonov naj bi zajemal usposabljanje in storitve za izboljšanje digitalnih znanj in spretnosti, vključno z znanji in spretnostmi, povezanimi s tehnologijami v oblaku, prilagajanjem poslovnih modelov digitalni preobrazbi, digitalnim trženjem, kibernetsko odpornostjo ter uvajanjem kompleksnih digitalnih izdelkov in storitev. Naložba se zaključi do 30. junija 2026. Naložbe C1.1.2 R3-I3 Nepovratna sredstva za digitalizacijo Cilj naložbe je podpreti digitalno preobrazbo hrvaških podjetij z zagotavljanjem finančne podpore za uvajanje digitalnih rešitev v njihove poslovne dejavnosti. S to naložbo se zagotovijo nepovratna sredstva za nakup digitalnih orodij in opreme ter za krepitev digitalnih znanj in spretnosti, vključno z znanji in spretnostmi, povezanimi s tehnologijami v oblaku, za razvoj in uvedbo novih proizvodov, storitev in postopkov. Upravičene dejavnosti v okviru naložbe vključujejo uvedbo novega poslovnega modela ali vidno izboljšanje v smislu novih proizvodnih zmogljivosti ali možnosti dobave ali poslovnih praks. Nepovratna sredstva se dodelijo samo finančno vzdržnim podjetjem, ki dokažejo, da so načrtovane naložbe v skladu z načelom „brez znatne škode“. Naložba se zaključi do 30. junija 2026. Naložbe C1.1.2 Podpora R4-I1 za vozlišča za digitalne inovacije Naložba zagotavlja finančno podporo za vzpostavitev in delovanje evropskih vozlišč za digitalne inovacije. Naložba vključuje: -Financiranje tehnične pomoči za razvoj nacionalnega okvira za vzpostavitev in spremljanje sistemov vozlišč za digitalne inovacije na Hrvaškem; -Nacionalno sofinanciranje za vzpostavitev in delovanje vsaj treh nacionalnih evropskih vozlišč za digitalne inovacije za tri leta in -Vzpostavitev nacionalne kontaktne točke v okviru Evropskega centra za inovacije, napredne tehnologije ter razvoj znanj in spretnosti ter vzpostavitev mehanizma za razvoj in spremljanje nacionalnega vozlišča za digitalne inovacije. Dejavnosti evropskih vozlišč za digitalne inovacije naj bi vključevale predhodno testiranje naložb, razvoj znanj in spretnosti ter usposabljanje, dostop do financiranja in razvoj inovacijske mreže. Naložba se zaključi do 31. decembra 2025. A.2. Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje nepovratne finančne podpore številka Ukrep Mejnik/cilj Ime Kvalitativni kazalniki

(za mejnike) Kvantitativni kazalniki

(za cilje) Čas Opis vsakega mejnika in cilja Enota Izhodiščna raven Ciljna raven Q Leto 1 C1.1.1. R1 M Sprejetje strategije za oceno gospodarskih učinkov uredbe na sektor MSP s strani hrvaške vlade in spremljajočega akcijskega načrta Sprejetje strategije in akcijskega načrta Q4 2022 MINGOR, ki se osredotoča predvsem na gospodarski vpliv predpisov na sektor MSP, sprejme zavezujočo strategijo regulativne politike za ministrstva, ki jasno določa upravljavske in operativne pristojnosti v fazah izvajanja obveznega testa MSP med regulativnim postopkom. Na podlagi strategije regulativne politike se sprejme akcijski načrt za organizacijo, načrtovanje, usklajevanje in spremljanje izvajanja ustreznih orodij in metodologij s strani resornih ministrstev (predvsem za test MSP in druge ekonomske analize predpisov, če se odkrije znaten gospodarski vpliv). 2 C1.1.1. R1-I1 M Operativna digitalna platforma za plačilo pristojbin Digitalna platforma za plačilo pristojbin Q2 2022 Vzpostavi se enotna plačilna platforma za obvezne pristojbine kot nova digitalna javna storitev, da se optimizira obstoječi upravni postopek in zagotovijo naslednje funkcije:

Seznam pristojbin, ki jih mora plačati nosilec dejavnosti

(2) Časovni razpored plačil z roki za njihovo poravnavo

(3) Možnost neposrednega spletnega plačila pristojbin

(4) Pregled plačanih obveznosti. 3 C1.1.1. R1-I1 M Nadgradnja sistemov START Zagon platforme z nadgrajenimi dodatnimi storitvami Q4 2024 Digitalna platforma za ustanavljanje družb z omejeno odgovornostjo, imenovana platforma START, se nadgradi z digitalizacijo dodatnih storitev za namene registracije in poročanja ter povezovanja obstoječih zagonskih sistemov; 4 C1.1.1. R1-I1 T Vzpostavitev fizičnih točk dostopa do platforme START številka 0 20 Q4 2024 Vzpostavijo se fizične točke dostopa do platforme START. 5 C1.1.1. R1-I1 M Ciljno usmerjeni postopki za digitalizacijo MINGOR na podlagi zakona Republike Hrvaške o strateških naložbenih projektih, zakona o spodbujanju naložb in zakona o državni pomoči za raziskovalne in razvojne projekte ter nadaljnje digitalizacije in mreženja sistema JRPI Ciljno usmerjeni postopki za digitalizacijo MINGORJA Q4 2024 Digitalizacija postopkov za izvajanje hrvaškega zakona o strateških naložbenih projektih, zakona o spodbujanju naložb in zakona o državni pomoči za raziskovalne in razvojne projekte ter nadaljnje digitalizacije in mrežnega povezovanja enotnega registra podjetniške infrastrukture (JRPI) 6 C1.1.1. R1-I2 T Izvajanje akcijskega načrta za zmanjšanje nedavčnih in davkom podobnih dajatev do leta 2020 % (odstotek) 0 100 Q1 2022 Izvajanje akcijskega načrta za zmanjšanje nedavčnih in davkom podobnih dajatev 2020, ki ga je hrvaška vlada sprejela maja 2020 in vsebuje 33 ukrepov za zmanjšanje nedavčnih in davkom podobnih dajatev ter 17 ukrepov za znižanje pristojbin za poklicne preglede, bo zasebnemu sektorju prineslo neposredno razbremenitev stroškov. 7 C1.1.1. R1-I2 T Izvajanje ukrepov v akcijskih načrtih za zmanjšanje upravnega bremena za gospodarstvo v letih 2018, 2019 in 2020 % (odstotek) 61,02 95 Q4 2022 Izvajanje ukrepov za zmanjšanje upravnega bremena, opredeljenih v akcijskih načrtih za leta 2018, 2019 in 2020, ki znašajo vsaj 95 % predvidenega zmanjšanja stroškov. Akcijski načrti za razbremenitev upravnih bremen optimizirajo in digitalizirajo upravne postopke, ki so opredeljeni kot najbolj obremenjujoči za zasebni sektor. Vsi ukrepi za razbremenitev se oblikujejo v sodelovanju s predstavniki poslovne skupnosti, zbornic in poklicnih združenj. 8 C1.1.1. R1-I2 M Digitalizacija testa ocene učinka za MSP z razvojem digitalne platforme za sodelovanje koordinatorjev, spletno usposabljanje in medsebojno komuniciranje Delujoča digitalna platforma Q4 2023 Pri uporabi svetovalnih storitev IT se razvije in vzpostavi digitalna platforma za izvajanje testa MSP. Platforma je sestavljena iz podatkovne zbirke IT za teste MSP, podatkovne zbirke standardiziranih vrednosti, ki se uporablja za izračun ocene učinka, ter omogoča sistematično spremljanje in spremljanje izračunanih učinkov, analitičnih poročil in simulacij učinka. Poleg podatkovne zbirke je sestavni del platforme tudi portal, namenjen medsebojni komunikaciji in izmenjavi izkušenj med nacionalnimi strokovnjaki, ki sestavljajo mrežo za boljše pravno urejanje.

Vse dejavnosti se izvajajo s projekti tehnične pomoči (TSI). 9 C1.1.1. R1-I2 T Izvajanje ukrepov iz novega akcijskega načrta za zmanjšanje nedavčnih in davkom podobnih dajatev Število (EUR) 0 132 722 808 Q4 2023 Pomemben element pri ocenjevanju poslovnega okolja so različne pristojbine v obliki davkom podobnih dajatev in upravnih pristojbin. Vse pristojbine, ki izhajajo iz določb o javnih predpisih in jih podjetja plačajo centralnim vladnim organom, lokalnim in regionalnim organom ali drugim subjektom z javnimi pooblastili, se analizirajo in preučijo.

Izvajanje ukrepov za zmanjšanje bremena davku podobnih in nedavčnih dajatev za podjetja v novem/drugem akcijskem načrtu za zmanjšanje davkom podobnih in davkom podobnih dajatev bo imelo za posledico neposredno razbremenitev stroškov v višini najmanj 132722808 EUR. 10 C1.1.1. R1-I2 T Izvajanje prvega sklopa ukrepov, določenih v novem/petem akcijskem načrtu za zmanjšanje upravnega bremena za podjetnike Število (EUR) 0 132 722 808 Q4 2024 Z razvojem novega/petega akcijskega načrta o razbremenitvi upravnih bremen se nadaljujeta optimizacija in digitalizacija upravnih postopkov, ki so za zasebni sektor opredeljeni kot najbolj obremenjujoči. Zagotavlja ugodnejše pravno in upravno okolje za podjetja z nadaljnjim izvajanjem ukrepov za zmanjšanje bremen, poenostavitev in cenejše poslovanje.



Z izvajanjem ukrepov, določenih v novem/petem akcijskem načrtu za zmanjšanje upravnega bremena v gospodarstvu, se bo zmanjšalo breme za podjetnike za vsaj 132722808 EUR. Izvajanje ukrepov se zagotovi s sodelovanjem med Ministrstvom za gospodarstvo in trajnostni razvoj ter osrednjim državnim uradom za razvoj digitalne družbe. 11 C1.1.1. R1-I2 T Izvajanje drugega sklopa ukrepov, določenih v novem/petem akcijskem načrtu, za nadaljnje zmanjšanje upravnega bremena za podjetnike Število (EUR) 132 722 808 265 445 617 Q4 2025 Z izvajanjem ukrepov iz novega/petega akcijskega načrta za zmanjšanje upravnega bremena v gospodarstvu se bo zmanjšalo breme za podjetnike za vsaj 132722808 EUR v primerjavi s ciljem, določenim do 4Q/2024.

To zmanjšanje bremena se doseže z optimizacijo in digitalizacijo upravnih postopkov, ki so z merjenjem in analizo opredeljeni kot najbolj obremenjujoči za zasebni sektor. Izvajanje ukrepov se zagotovi s sodelovanjem med Ministrstvom za gospodarstvo in trajnostni razvoj ter osrednjim državnim uradom za razvoj digitalne družbe. 12 C1.1.1. R2 T Poenostavitev ali odprava vsaj 50 regulativnih zahtev za poklicne storitve številka 250 300 Q4 2024 Izvajanje akcijskih načrtov za liberalizacijo trgov storitev za leti 2019 in 2020, ob upoštevanju priporočil projekta tehnične pomoči v sodelovanju s Svetovno banko ter priporočil glede:

Stroški registracije in članstva v poklicnih zbornicah;

Razdrobljene izključne pravice v posameznih poklicih (npr. arhitekti in inženirji);

Opravljanje podiplomskega strokovnega izpita (npr. arhitekti in inženirji);

Omejitve za davčne svetovalce glede lastništva in upravljalnih deležev ali glasovalnih pravic. 13 C1.1.1. R3 M

Vzpostavitev strateškega okvira za spodbujanje zasebnih naložb Sprejetje akcijskega načrta za spodbujanje naložb in začetek uporabe digitalne platforme za usklajevanje in zagotavljanje učinkovitega spodbujanja in podpore naložbam na mednarodni, nacionalni in regionalni ravni. Q4 2024 Na podlagi analize in priporočil se vzpostavi strateški okvir za spodbujanje zasebnih naložb, ki vključuje sprejetje in objavo nacionalnega načrta za spodbujanje naložb za obdobje 2023-2030, akcijskega načrta za spodbujanje naložb 2023-2028, začetek veljavnosti novega zakona o spodbujanju naložb ter začetek uporabe operativne digitalne platforme za usklajevanje ter učinkovito spodbujanje in podporo naložbam na mednarodni, nacionalni in regionalni ravni.





14 C1.1.1. R4-I1 M Objava razpisov za financiranje naložb, usmerjenih v okolju prijazne dejavnosti, z uveljavljenimi merili upravičenosti za vložnike in projekte (vključno z merili skladnosti DNSH) Objava obvestila o razpisu za zbiranje predlogov za nepovratna sredstva Q2 2022 Objava razpisov za zbiranje predlogov za nepovratna sredstva za podporo zelenemu prehodu MSP in podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo na energetsko učinkovito gospodarstvo. Nepovratna sredstva podpirajo razvoj in uporabo zelenih tehnologij v poslovnih procesih podjetij za zmanjšanje negativnih podnebnih in okoljskih vplivov, spodbujanje trajnostne proizvodnje, povečanje zaposlovanja na bolj trajnostnih delovnih mestih ter krepitev lokalne in regionalne konkurenčnosti (v skladu s taksonomijo EU).

Merila za izbor/upravičenost odražajo zahteve ustreznih področij ukrepanja iz prilog VI in VII k uredbi o regionalnem skladu za reševanje in zagotavljajo, da so podprti projekti skladni s tehničnimi smernicami DNSH (2021/C58/01), in sicer z uporabo seznama izključitev in zahteve po skladnosti z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo.

Ta ukrep ne podpira naložb v naprave, ki spadajo na področje uporabe sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS).

Nepovratna sredstva podpirajo naložbe podjetij iz zasebnega sektorja, katerih cilj je:

Projekti, osredotočeni na krožno gospodarstvo z vključevanjem vidikov učinkovite rabe virov v proizvodnjo in življenjski cikel proizvodov, vključno s trajnostno oskrbo s primarnimi in sekundarnimi surovinami, in/ali

Razogljičenje energetsko intenzivnih industrij in znatno zmanjšanje emisij v teh panogah, vključno s predstavitvijo inovativnih tehnologij z nizkimi emisijami. 15 C1.1.1. R4-I1 T Dodelitev nepovratnih sredstev MSP in podjetjem s srednje veliko tržno kapitalizacijo za naložbe, usmerjene v okolju prijazne dejavnosti številka 0 290 Q4 2024 Vsaj 250 MSP in vsaj 40 podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo je prejelo podporo v skladu z merili za upravičenost/izbiro iz mejnika št. 14.

Okvirna razčlenitev razdelitve nepovratnih sredstev:

40 % za MSP in 60 % za podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo.

Najvišji znesek nepovratnih sredstev EU za posamezna MSP znaša do 1000000 EUR, za posamezna podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo pa do 4700000 EUR. Najvišje ravni podpore se določijo na podlagi izkušenj, pridobljenih pri izvajanju kohezijske politike. 16 C1.1.1. R4-I2 M Vzpostavitev finančnega instrumenta za podporo naložbam mikro, malih in srednjih podjetij Sporazumi, objavljeni med (i) ustreznim ministrstvom (MINGOR ali MINFIN) in HAMAG BICRO ter (ii) ustreznim ministrstvom (MINGOR ali MINFIN) in HBOR za zagotavljanje ugodnih pogojev financiranja naložb in obratnih sredstev, potrebnih za izvedbo naložb in/ali povečanje obsega poslovanja gospodarskih subjektov. Q1 2022 Ukrep spodbuja mikro, mala in srednja podjetja, da vlagajo v nove tehnologije, nakup sodobnih strojev in opreme ter povečanje proizvodne in storitvene zmogljivosti, pa tudi ukrepe za prehod na zeleno gospodarstvo (kot so sprejetje zelenih tehnologij, uvedba poslovnih modelov, ki temeljijo na krožnem gospodarstvu, obnovljivi viri energije, energetska učinkovitost).

Ta ukrep ne podpira naložb v naprave, ki spadajo na področje uporabe sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS).

Ukrep zajema 4 finančne instrumente:

1) neposredna mikroposojila hrvaške agencije za MSP, inovacije in naložbe (HAMAG BICRO) v višini do 100000 EUR za podjetja, ki imajo težave pri dostopu do posojil poslovnih bank. Ta finančni instrument se upravlja ločeno od drugih instrumentov HAMAG BICRO, da se zagotovi, da se vsa neporabljena sredstva ali vrnjena sredstva iz tega instrumenta s povračilom kapitala uporabijo za podobne namene in z enakimi pogoji za upravičenost v zvezi z vplivom na okolje.

2) neposredna posojila Hrvaške banke za obnovo in razvoj (HBOR) nad 100000 EUR posebnim ciljnim skupinam, kot so zagonska podjetja, mladi podjetniki, podjetnice, naložbe na prikrajšanih območjih in raziskave, razvoj in inovacije, ki zaradi višje stopnje tveganja nimajo dostopa do bančnega financiranja. Ta finančni instrument se upravlja ločeno od drugih instrumentov banke HBOR, da se zagotovi, da se vsa neporabljena sredstva ali vrnjena sredstva iz tega instrumenta s povračilom kapitala uporabijo za podoben namen in z enakimi pogoji za upravičenost v zvezi z vplivom na okolje.



3) subvencija obrestne mere HAMAG BICRO za posojila mikro, malim in srednjim podjetjem, ki uporabljajo obstoječe jamstvene instrumente HAMAG BICRO

4) subvencije obrestne mere banke HBOR za posojila mikro, malim in srednjim podjetjem, ki uporabljajo obstoječe programe posojil HBOR



Za projekte, ki prispevajo k zelenemu prehodu, so predvideni ugodnejši pogoji za posojila kot za projekte, ki se ne osredotočajo na zeleni prehod.

Združevanje teh finančnih instrumentov s financiranjem iz drugih virov EU ali nacionalnih virov je dovoljeno pod pogojem, da ni dvojnega financiranja naložbe.

Naložbena politika vseh štirih finančnih instrumentov zagotavlja skladnost s tehničnimi smernicami (2021/C58/01) podprtih transakcij v okviru tega ukrepa, in sicer z uporabo preverjanja trajnosti, seznama izključitev in zahteve po skladnosti z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo.

Od skupnega zneska ukrepa:

(I) se dodeli najmanj 27898772 EUR za podporo okolju prijaznih proizvodnih procesov in učinkovite rabe virov v MSP, pri čemer se pričakuje, da bo vsaj 11288934 EUR namenjenih zmanjšanju toplogrednih plinov;

2319935509 EUR za pomoč MSP pri digitalizaciji operacij;

94896808 EUR se nameni za naložbe, namenjene krepitvi konkurenčnosti in odpornosti. 17 C1.1.1. R4-I2 T Posojila/subvencije obrestne mere za mikro, mala in srednja podjetja številka 0 800 Q2 2026 Zagotavljanje 800 posojil/subvencij obrestne mere s strani HAMAG BICRO mikro, malim in srednjim podjetjem v skladu z naložbeno politiko in merili za upravičenost, opredeljenimi v okviru cilja št. 16.



18 C1.1.1. R4-I2 T Posojila/subvencije obrestne mere za mikro, mala in srednja podjetja številka 0 500 Q2 2026 Zagotavljanje 500 posojil/subvencij obrestne mere s strani banke HBOR mikro, malim in srednjim podjetjem v skladu z naložbeno politiko in merili za upravičenost, opredeljenimi v okviru cilja št. 16. 19 C1.1.1. R4-I3 M Vzpostavitev finančnega instrumenta za podporo naložbam podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo in velikih podjetij Sporazum med pristojnim ministrstvom (MINGOR ali MINFIN) in HBOR o zagotovitvi ugodnih (spodbujevalnih) pogojev financiranja in jamstev za naložbe in obratni kapital, ki so potrebni za izvedbo naložb in/ali povečanje obsega gospodarske dejavnosti. Q1 2022 Ustanovi se nov krovni jamstveni sklad, namenjen podjetjem s srednje veliko tržno kapitalizacijo in velikim podjetjem, ki bo izdajala jamstva za posojila za naložbe in posojila za obratni kapital, potrebna za izvajanje naložb ter rast podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo in velikih subjektov. Skupna dodeljena sredstva za krovni jamstveni sklad znašajo 79633685 EUR.

Vsa neporabljena sredstva ali vrnjena sredstva iz tega instrumenta s povračilom kapitala se uporabijo za podoben namen in z enakimi pogoji za upravičenost v zvezi z vplivom na okolje.

Ustanovi se sklad subvencioniranih obrestnih mer za odobrena posojila in provizije/premije, izdane za podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo in velike subjekte, s skupno dodelitvijo 26544562 EUR za spodbujanje novih naložb in rasti podjetij.



Predlagani ukrepi vključujejo sodelovanje s finančnimi posredniki (bankami in lizinškimi družbami), da se doseže učinek „nabiranja v zasebnem sektorju“.

Oba finančna instr