OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Davek na dodano vrednost (DDV) je splošni davek na potrošnjo, ki ga na koncu krije končni uporabnik, poberejo pa podjetja, ki dobavijo blago ali opravijo storitev. Področje uporabe DDV, kot je določeno v členu 2 direktive o DDV, je zelo široko in zajema vse dobave blaga in vsako opravljanje storitev, ki jih davčni zavezanec opravi na ozemlju države članice za plačilo, ter celoten uvoz blaga v Evropsko unijo (EU). Eden od ciljev direktive o DDV je bil pripraviti skupni seznam oprostitev plačila DDV, tako da bi se lastna sredstva EU lahko pobirala na enoten način v vseh državah članicah. Zato je za oprostitev kakršne koli transakcije iz naslova DDV potrebna posebna določba v direktivi o DDV.

Direktiva o DDV ne določa nobene splošne oprostitve za dobavo blaga ali opravljanje storitev za varnostne in obrambne namene. Načeloma se bo zato za blago, ki se dobavi oboroženim silam, ali storitve, ki se zanje opravljajo, ali za blago, ki ga oborožene sile uvozijo, plačal DDV. Stroški DDV se odražajo v povečanju prihodkov, ki jih davek ustvari za državno blagajno (ker so vojaške sile javni organi, jim takšnega DDV ni mogoče povrniti), kar posledično vpliva na proračun, ki financira dejavnosti, kot je nacionalna obramba.

Vendar pa Direktiva določa oprostitev za dobavo blaga ali opravljanje storitev oboroženim silam katere koli države članice Severnoatlantske zveze, ki sodeluje pri skupni obrambi zunaj lastne države. Ta oprostitev je bila uvedena, da bi se obravnavali primeri, v katerih je prekinjen krožni tok prihodkov in odhodkov, ker bi DDV na take dobave blaga ali opravljanje storitev običajno pomenil prihodek za državo, v kateri se oborožene sile nahajajo, ne pa za državo teh oboroženih sil.

Direktiva o trošarinah določa podobno oprostitev trošarine za gibanje trošarinskega blaga oboroženim silam katere koli članice Severnoatlantske zveze (v nadaljnjem besedilu: zveza NATO).

Čeprav so obrambna prizadevanja zveze NATO zajeta v direktivi o DDV od leta 1977 in v direktivi o trošarinah od leta 1993, nobena od oprostitev ne velja za dobave blaga ali opravljanje storitev, povezane s skupno obrambo znotraj okvira Unije, ker še ni skupne obrambne politike Unije. Vendar je skupna varnostna in obrambna politika (v nadaljnjem besedilu: SVOP), ki je bila leta 2000 vzpostavljena kot evropska varnostna in obrambna politika (v nadaljnjem besedilu: EVOP), ključni instrument za zunanje delovanje in vključuje postopno oblikovanje skupne obrambne politike Unije.

Lizbonska pogodba, ki je začela veljati decembra 2009, je bila mejnik v razvoju SVOP. Pogodba o Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: PEU), kakor je bila spremenjena z Lizbonsko pogodbo, vključuje klavzulo o vzajemni pomoči in omogoča državam članicam, da okrepijo svoje sodelovanje v vojaških zadevah s „stalnim strukturnim sodelovanjem“ (PESCO). Z Lizbonsko pogodbo je bila ustanovljena tudi Evropska služba za zunanje delovanje (v nadaljnjem besedilu: ESZD), ki pomaga visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko pri izpolnjevanju vseh njegovih odgovornosti, vključno s SVOP. Dejstvo, da je visoki predstavnik tudi eden od podpredsednikov Komisije, olajšuje združevanje vseh potrebnih sredstev EU in izvajanje celostnega pristopa h kriznemu upravljanju EU.

Vojaški odbor EU (v nadaljnjem besedilu: VOEU), ki je bil ustanovljen leta 2001, je najvišji vojaški organ Sveta. Vodi vse vojaške aktivnosti v okviru EU ter svetuje v zvezi z načrtovanjem in izvajanjem vojaških misij in operacij v okviru SVOP ter razvojem vojaških zmogljivosti.

Istega leta je bil ustanovljen tudi Vojaški štab Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: VŠEU), ki prav tako deluje pod vojaškim vodstvom VOEU in je vir vojaškega strokovnega znanja EU. Zagotavlja zgodnje opozarjanje, oceno razmer in strateško načrtovanje za misije in naloge iz členov 42(1) in 43(1) PEU. Prav tako prispeva k oblikovanju, ocenjevanju in preverjanju ciljev glede zmogljivosti.

Junija 2016 so bili z globalno strategijo za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije postavljeni temelji za nadaljnji razvoj SVOP v smeri treh glavnih prednostnih nalog: odzivanja na zunanje konflikte in krize, krepitve zmogljivosti partnerjev ter zaščite Unije in njenih državljanov. Evropski svet je decembra 2017 pozval visoko predstavnico, Komisijo in države članice, naj si prizadevajo za napredek na področju vojaške mobilnosti, in sicer tako v okviru stalnega strukturnega sodelovanja kot tudi v okviru sodelovanja med EU in zvezo NATO.

Komisija in visoka predstavnica sta marca 2018 kot nadaljnji ukrep na podlagi njunega Skupnega sporočila o izboljšanju vojaške mobilnosti v EU iz novembra 2017 predstavili Skupno sporočilo o akcijskem načrtu za vojaško mobilnost. Akcijski načrt priznava potrebo po enaki obravnavi obrambnih prizadevanj, da se zmanjša upravno breme, s tem pa tudi zamude in stroški vojaške mobilnosti, ter države članice spodbudi k sodelovanju. Od Komisije zahteva, da oceni izvedljivost uskladitve obravnave DDV za obrambna prizadevanja v okviru EU in pod okriljem zveze NATO.

Svet je 19. novembra 2018 sprejel sklepe o varnosti in obrambi v okviru globalne strategije EU. Svet je pozdravil znaten napredek na področju varnosti in obrambe v zadnjih dveh letih in poudaril, da je pomembno ohraniti zagon z nadaljnjim sodelovanjem držav članic in institucij EU. Zlasti je pozdravil napredek pri izvajanju stalnega strukturnega sodelovanja ter trenutno izvajanje prizadevanj za izboljšanje mobilnosti vojaškega osebja, materiala in opreme za rutinske dejavnosti ter med krizami in konflikti v EU in zunaj nje.

V skladu z akcijskim načrtom in sklepi Sveta je cilj tega predloga uskladitev obravnave DDV za obrambna prizadevanja v okviru EU in zveze NATO, kolikor je to izvedljivo. V predlogu je treba priznati, da sicer v okviru Severnoatlantske zveze obstajajo kolektivna obrambna prizadevanja, vendar pa skupne obrambne politike Unije za zdaj še ni.

Režim za oprostitev trošarine, kot je določen v direktivi o trošarinah, bi moral biti podobno usklajen.

•Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

Predlog dopolnjuje akcijski načrt za DDV iz leta 2016, ki določa načine za posodobitev sistema DDV, da bi postal enostavnejši, odpornejši na goljufije in prijaznejši za podjetja.

Skladnost s poglavjem 8 naslova IX direktive o DDV (Oprostitve za nekatere transakcije, ki se obravnavajo kot uvoz), zlasti s členom 151(1)(c) (in (d)) direktive o DDV in njegovo razlago s strani Sodišča Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: SEU) in s členom 12(1)(c) direktive o trošarinah, se doseže tako, da se iz oprostitev izvzamejo dobave blaga ali opravljanje storitev oboroženim silam države članice, v kateri se to blago dobavi ali se te storitve opravijo.