P9_TA(2020)0253

Evropska podnebna pravila ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 8. oktobra 2020, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi Uredbe (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (COM(2020)0080 – COM(2020)0563 – C9-0077/2020 – 2020/0036(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 395/22)

Sprememba 1

Osnutek zakonodajne resolucije

Navedba sklicevanja 5 a (novo)

Osnutek zakonodajne resolucije Sprememba — ob upoštevanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja, vključno s ciljem trajnostnega razvoja 3 o svetovnem zdravju in dobrem počutju,

Sprememba 2

Osnutek zakonodajne resolucije

Navedba sklicevanja 5 b (novo)

Osnutek zakonodajne resolucije Sprememba — ob upoštevanju dramatičnih posledic onesnaženosti zraka za zdravje ljudi, ki po podatkih Evropske agencije za okolje povzroči 400 000 prezgodnjih smrti na leto,

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava - 1 (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (-1) Zaradi eksistenčne nevarnosti, ki jo predstavljajo podnebne spremembe, je treba okrepiti ambicije in podnebne ukrepe v Uniji in državah članicah. Unija je zavezana h krepitvi prizadevanj za boj proti podnebnim spremembam in izvajanju Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah iz leta 2015, ki je bil sklenjen po 21. zasedanju Konference pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (Pariški sporazum) (1a) , na osnovi pravičnosti in najboljših razpoložljivih znanstvenih dognanj ter prispevanju svojega deleža k svetovnim prizadevanjem za omejitev dviga globalne temperature na 1,5 oC nad predindustrijsko ravnjo.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (1) Komisija je v svojem sporočilu z dne 11. decembra 2019 z naslovom „Evropski zeleni dogovor“ (19) določila novo strategijo za rast, katere cilj je preobraziti Unijo v pravično in uspešno družbo s sodobnim, konkurenčnim in z viri gospodarnim gospodarstvom, ki v letu 2050 ne bo ustvarjalo nobenih neto emisij toplogrednih plinov in v katerem bo rast ločena od rabe virov. Njen cilj je tudi zavarovati, ohraniti in okrepiti naravni kapital Unije ter zaščititi zdravje in dobrobit državljanov pred nevarnostmi, ki izhajajo iz okolja, in njihovimi posledicami. Hkrati mora biti ta prehod pravičen in vključujoč, pri čemer nihče ne sme biti zapostavljen. (1) Komisija je v svojem sporočilu z dne 11. decembra 2019 z naslovom „Evropski zeleni dogovor“ (19) določila novo strategijo za trajnostno rast, katere cilj je preobraziti Unijo v bolj zdravo, pravično in uspešno družbo s sodobnim, trajnostnim, z viri gospodarnim in mednarodno konkurenčnim gospodarstvom z visokokakovostnimi delovnimi mesti , ki v letu 2050 ne bo ustvarjalo neto emisij toplogrednih plinov in v katerem bo rast ločena od rabe virov. Njen cilj je tudi zavarovati, ohraniti , obnoviti in okrepiti naravni kapital Unije , morske in kopenske ekosisteme in biotsko raznovrstnost ter zaščititi zdravje in dobrobit državljanov pred nevarnostmi, ki izhajajo iz okolja, in njihovimi posledicami. Ta prehod mora temeljiti na najnovejših neodvisnih znanstvenih dognanjih. Hkrati pa mora biti socialno pravičen in vključujoč ter temeljiti na solidarnosti in skupnih prizadevanjih na ravni Unije , zagotavljati mora, da nihče ni zapostavljen , obenem pa si je treba prizadevati za ustvarjanje gospodarske rasti, visokokakovostnih delovnih mest in predvidljivega okolja za naložbe ter upoštevati načelo neškodovanja .

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (2) Posebno poročilo Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC) o posledicah globalnega segrevanja za 1,5 oC nad predindustrijsko raven in povezanem globalnem poteku emisij toplogrednih plinov (20) je trdna znanstvena podlaga za boj proti podnebnim spremembam in kaže na potrebo po okrepitvi podnebnih ukrepov. Potrjuje, da je nujno treba zmanjšati emisije toplogrednih plinov in omejiti podnebne spremembe na 1,5 oC, da bi se zlasti zmanjšala verjetnost ekstremnih vremenskih pojavov. V globalnem poročilu o oceni za leto 2019 (21), ki ga je pripravila Medvladna platforma za biotsko raznovrstnost in ekosistemske storitve (IPBES), je bilo ugotovljeno svetovno upadanje biotske raznovrstnosti, pri čemer so podnebne spremembe tretje najpomembnejše gonilo izgube biotske raznovrstnosti (22). (2) Posebno poročilo Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC) o posledicah globalnega segrevanja za 1,5 oC nad predindustrijsko raven in povezanem globalnem poteku emisij toplogrednih plinov (20) je trdna znanstvena podlaga za boj proti podnebnim spremembam in kaže na potrebo po hitri okrepitvi podnebnih ukrepov ter za prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo . Potrjuje, da je nujno treba zmanjšati emisije toplogrednih plinov in omejiti podnebne spremembe na 1,5 oC, da bi se zlasti zmanjšala verjetnost ekstremnih vremenskih pojavov in prelomnih točk . V globalnem poročilu o oceni za leto 2019 (21), ki ga je pripravila Medvladna platforma za biotsko raznovrstnost in ekosistemske storitve (IPBES), je bilo ugotovljeno svetovno upadanje biotske raznovrstnosti, pri čemer so podnebne spremembe tretje najpomembnejše gonilo izgube biotske raznovrstnosti (22). Pokazalo je tudi, da bodo naravne rešitve prispevale 37 % blažitve podnebnih sprememb do leta 2030. Podnebne spremembe imajo močan vpliv na morske in kopenske ekosisteme, ki so glavni ponori za antropogene emisije ogljika z bruto absorpcijo približno 60 % svetovnih antropogenih emisij na leto.

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (3) Dogovorjen dolgoročni cilj je ključnega pomena za doprinos h gospodarski in družbeni preobrazbi, ustvarjanju delovnih mest in rasti ter doseganju ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj in k pravičnemu ter stroškovno učinkovitemu doseganju cilja glede temperature iz Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah iz leta 2015 po 21. zasedanju Konference pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum). (3) Dogovorjen dolgoročni cilj je ključnega pomena za doprinos k pravični gospodarski in družbeni preobrazbi, ustvarjanju visokokakovostnih delovnih mest , socialni blaginji in trajnostni rasti ter doseganju ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj, pa tudi za hitro, pravično, učinkovito, stroškovno učinkovito in družbeno pravično doseganje cilja glede temperature iz Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah iz leta 2015 , ki je bil sklenjen po 21. zasedanju Konference pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum) , pri čemer nihče ne sme biti zapostavljen .

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (3a) Znanost je dokazala medsebojno povezanost zdravstvene, okoljske in podnebne krize, zlasti v povezavi s posledicami podnebnih sprememb in izgubljanjem biotske raznovrstnosti ter ekosistemov. Zdravstvene in sanitarne krize, kot je COVID-19, se bodo lahko v naslednjih desetletjih množile, zato mora Unija kot svetovna akterka izvajati globalno strategijo, katere cilj bo preprečevanje razvoja tovrstnih dogodkov z obravnavanjem težav pri izvoru in spodbujanje celovitega pristopa na podlagi ciljev trajnostnega razvoja.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3 b (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (3b) Svetovna zdravstvena organizacija navaja, da podnebne spremembe vplivajo na družbene in okoljske dejavnike zdravja – čist zrak, neoporečno pitno vodo, zadostno preskrbo s hrano in varno zavetje –, in ocenjuje, da bo med letoma 2030 in 2050 zaradi neustrezne prehranjenosti, malarije, driske in toplotne preobremenjenosti vsako leto umrlo dodatnih 250 000 ljudi, izredno visoke temperature zraka pa bodo neposredno prispevale k večji umrljivosti zlasti med starejšimi in ranljivimi posamezniki. Poplave, vročinski valovi, suše in požari, ki so posledica podnebnih sprememb, občutno vplivajo na zdravje ljudi in med drugim povzročajo podhranjenost, bolezni srca in ožilja, bolezni dihal in okužbe z vektorsko nalezljivimi boleznimi.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3 c (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (3c) Preambula Pariškega sporazuma priznava pravico do zdravja kot ključno človekovo pravico. V skladu z Okvirno konvencijo Združenih narodov o spremembi podnebja vse pogodbenice pri projektih ali ukrepih za zmanjšanje podnebnih sprememb ali prilagoditev nanje uporabljajo „primerne metode, na primer presojo vplivov, ki bodo oblikovane in določene na državni ravni z namenom čim bolj zmanjšati škodljive učinke na gospodarstvo, zdravje in kakovost okolja.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3 d (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (3d) Ta uredba prispeva k varstvu neodtujljivih pravic državljanov Unije do življenja in varnega okolja, kot sta priznani v Evropski konvenciji o človekovih pravicah in Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, ter od ustreznih institucij Unije in držav članic zahteva, da sprejmejo ukrepe, ki so na ravni Unije oziroma nacionalni ravni potrebni za reševanje dejanskih in neposrednih tveganj, ki jih globalna podnebna kriza predstavlja za življenje in blaginjo ljudi ter naravo, od katere so odvisni. V središču te uredbe bi morali biti ljudje, njihov cilj pa bi morala biti zaščita zdravja in blaginje državljanov pred okoljskimi tveganji in vplivi.

Sprememba 153

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3 e (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (3e) Varstvo podnebja bi moralo biti za evropsko gospodarstvo priložnost in v pomoč pri zagotavljanju vodilnega svetovnega položaja glede inovacij. Inovacije na področju trajnostne proizvodnje lahko spodbudijo evropsko industrijsko moč v ključnih tržnih segmentih ter s tem zaščitijo in ustvarjajo delovna mesta. Da bi dosegli pravno zavezujoč cilj glede podnebja do leta 2030 in cilj podnebne nevtralnosti do leta 2050 z zmanjšanjem teh emisij na neto ničelno stopnjo najpozneje do leta 2050, bi morala Komisija olajšati sektorska „podnebna partnerstva“ na ravni Unije z zbliževanjem ključnih deležnikov (npr. iz industrije, nevladnih organizacij, raziskovalnih inštitutov, malih in srednjih podjetij, sindikatov in organizacij delodajalcev). Podnebna partnerstva bi morala delovati kot sektorski dialog in olajševati izmenjavo najboljših praks med evropskimi „akterji, ki so prvi začeli razogličevanje“ ter delovati kot osrednji posvetovalni organ Komisije pri sprejemanju prihodnjih zakonodajnih predlogov v zvezi s podnebjem.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (4) V Pariškem sporazumu je določen dolgoročni cilj, da se dvig globalne temperature omeji na precej pod 2 oC nad predindustrijsko raven in se nadaljujejo prizadevanja, da dvig temperature ne bi presegel 1,5 oC nad predindustrijsko raven (23), poudarjen je pomen prilagajanja negativnim vplivom podnebnih sprememb (24) in usklajevanja finančnih tokov s potekom zmanjševanja emisij toplogrednih plinov in z razvojem, odpornim na podnebne spremembe (25). (4) V Pariškem sporazumu je določen dolgoročni cilj za nadaljevanje prizadevanj , da se dvig temperature omeji na 1,5 oC nad predindustrijsko ravnjo (23), za povečanje sposobnosti prilagajanja negativnim vplivom podnebnih sprememb (24) in za usklajevanje finančnih tokov s potekom zmanjševanja emisij toplogrednih plinov in z razvojem, odpornim na podnebne spremembe (25). Ta uredba bi morala kot splošni okvir za prispevek Unije k Pariškemu sporazumu zagotavljati poln prispevek Unije in držav članic k doseganju teh treh ciljev Pariškega sporazuma.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (5) Cilj podnebnih ukrepov Unije in držav članic je v okviru agende za trajnostni razvoj do leta 2030 in doseganja ciljev Pariškega sporazuma zaščititi ljudi in planet, dobrobit, blaginjo, zdravje, prehranske sisteme ter celovitost ekosistemov in biotske raznovrstnosti pred grožnjo podnebnih sprememb, doseči čim večjo blaginjo v okviru zmogljivosti planeta ter krepiti odpornost in zmanjšati ranljivost družbe zaradi podnebnih sprememb. (5) Cilj podnebnih ukrepov Unije in držav članic je v okviru agende za trajnostni razvoj do leta 2030 in doseganja ciljev Pariškega sporazuma zaščititi ljudi in planet, dobrobit, blaginjo, gospodarstvo, zdravje, prehranske sisteme ter celovitost ekosistemov in biotske raznovrstnosti pred grožnjo podnebnih sprememb, doseči čim večjo blaginjo v okviru zmogljivosti planeta ter krepiti odpornost in zmanjšati ranljivost družbe zaradi podnebnih sprememb. V tem pogledu bi se morali ukrepi Unije in držav članic ravnati po previdnostnem načelu, načelu, da plača onesnaževalec, načelu, da je energetska učinkovitost na prvem mestu in načelu neškodovanja.

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (5a) Na podlagi regulativnega okvira, ki ga je vzpostavila Unija, in s prizadevanji evropske industrije so se emisije toplogrednih plinov v Uniji med letoma 1990 in 2018 zmanjšale za 23 %, medtem ko je bila gospodarska rast v istem obdobju 61-odstotna, kar dokazuje, da je mogoče gospodarsko rast ločiti od emisij toplogrednih plinov.

Sprememba 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (6) K doseganju podnebne nevtralnosti bi morali prispevati vsi gospodarski sektorji. Glede na to, kakšen pomen ima proizvodnja in poraba energije za emisije toplogrednih plinov, je prehod na trajnosten, cenovno dostopen in varen energetski sistem, ki temelji na dobro delujočem notranjem energetskem trgu , bistvenega pomena. Digitalna preobrazba, tehnološke inovacije ter raziskave in razvoj so prav tako pomembni dejavniki za doseganje cilja podnebne nevtralnosti. (6) K doseganju podnebne nevtralnosti morajo prispevati vsi gospodarski sektorji , vključno z letalskim in pomorskim prometom, in svoje emisije hitro zmanjšati skoraj na nič. Pomemben dejavnik pri tem bi moralo biti načelo, da plača onesnaževalec . Glede na to, kakšen pomen ima proizvodnja in poraba energije za emisije toplogrednih plinov, je prehod na zelo energetsko učinkovit, trajnosten, cenovno ugoden in varen energetski sistem, ki temelji na obnovljivih virih energije, ob hkratnem zmanjšanju energijske revščine in opiranju na dobro delujoč notranji energetski trg , bistvenega pomena. Prispevek krožnega gospodarstva k podnebni nevtralnosti bi bilo treba razširiti z izboljšanjem učinkovite rabe virov ter povečanjem uporabe nizkoogljičnih materialov ob spodbujanju preprečevanja odpadkov in recikliranja. Digitalna preobrazba, tehnološke inovacije ter raziskave in razvoj , za katere so potrebna dodatna sredstva, so prav tako pomembni dejavniki za doseganje cilja podnebne nevtralnosti. Unija in države članice bodo morale sprejeti ambiciozne in usklajene regulativne okvire, da bi zagotovile prispevek vseh gospodarskih sektorjev k podnebnim ciljem Unije.

Sprememba 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (6a) Skupni seštevek antropogenih emisij toplogrednih plinov skozi čas in ustrezna koncentracija toplogrednih plinov v ozračju sta zlasti pomembna za podnebni sistem in zvišanje temperature. Posebno poročilo IPCC o dvigu temperature za 1,5 oC in zbirka scenarijev, na kateri temelji, sta najboljši razpoložljivi in najnovejši znanstveni dokaz o preostalem svetovnem proračunu toplogrednih plinov, da bi se dvig globalne temperature v 21. stoletju omejil na 1,5 oC nad predindustrijsko ravnjo. Zaradi skladnosti z zavezami Unije glede prizadevanj za omejitev dviga temperature na 1,5 oC nad predindustrijsko ravnjo, je treba določiti pravičen delež Unije v preostalem svetovnem proračunu toplogrednih plinov. Proračun toplogrednih plinov je prav tako pomembno orodje za povečanje preglednosti in odgovornosti podnebne politike Unije. V svoji poglobljeni analizi v podporo sporočilu Komisije z dne 28. novembra 2018 z naslovom „Čist planet za vse – Evropska strateška dolgoročna vizija za uspešno, sodobno, konkurenčno in podnebno nevtralno gospodarstvo“ je Komisija ugotovila, da bi ogljični proračun EU-28 za obdobje 2018-2050, ki bi bil skladen z omejitvijo dviga temperature na 1,5 oC, znašal 48 Gt CO2. Komisija bi morala določiti neto proračun toplogrednih plinov za EU-27, izražen v ekvivalentu CO2, na podlagi najnovejših znanstvenih izračunov, ki jih uporablja IPCC, ki bo predstavljal pravičen delež Unije v preostalih svetovnih emisijah glede na cilje Pariškega sporazuma. Proračun toplogrednih plinov Unije bi moral biti vodilo pri začrtanju poti Unije k nevtralnosti emisij toplogrednih plinov do leta 2050, zlasti pri njenih prihodnjih ciljih do leta 2030 in 2040.

Sprememba 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (7) Unija si prizadeva za ambiciozno politiko na področju podnebnih ukrepov in je vzpostavila regulativni okvir za doseganje svojega cilja zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 2030. Zakonodaja, ki izvaja ta cilj, med drugim obsega Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (26), ki vzpostavlja sistem za trgovanje s pravicami do emisij toplogrednih plinov v Uniji, Uredbo (EU) 2018/842 Evropskega parlamenta in Sveta (27), ki je uvedla nacionalne cilje za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov do leta 2030, in Uredbo (EU) 2018/841 Evropskega parlamenta in Sveta (28), ki od držav članic zahteva, da uravnotežijo emisije toplogrednih plinov in odvzeme zaradi rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva. (7) Unija je vzpostavila regulativni okvir za doseganje svojega sedanjega cilja zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 2030 , ki ga je sprejela že pred začetkom veljavnosti Pariškega sporazuma . Zakonodaja, ki izvaja ta cilj, med drugim obsega Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (26), ki vzpostavlja sistem za trgovanje s pravicami do emisij toplogrednih plinov v Uniji, Uredbo (EU) 2018/842 Evropskega parlamenta in Sveta (27), ki je uvedla nacionalne cilje za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov do leta 2030, in Uredbo (EU) 2018/841 Evropskega parlamenta in Sveta (28), ki od držav članic zahteva, da uravnotežijo emisije toplogrednih plinov in odvzeme zaradi rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva.

Sprememba 17

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (7a) Sistem za trgovanje z emisijami je temelj podnebne politike Unije in njeno ključno orodje za stroškovno učinkovito zmanjševanje emisij.

Sprememba 18

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (9) Unija si s svežnjem „Čista energija za vse Evropejce“ (29) prizadeva za ambiciozno agendo za razogljičenje, zlasti z izgradnjo trdne energetske unije, kar vključuje cilje za leto 2030 za energijsko učinkovitost in uporabo energije iz obnovljivih virov iz direktiv 2012/27/EU (30) in (EU) 2018/2001 (31) Evropskega parlamenta in Sveta, ter s krepitvijo ustrezne zakonodaje, vključno z Direktivo 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta (32). (9) Unija si s svežnjem „Čista energija za vse Evropejce“ (29) prizadeva za agendo za razogljičenje, zlasti z izgradnjo trdne energetske unije, kar vključuje cilje za leto 2030 za energijsko učinkovitost in uporabo energije iz obnovljivih virov iz direktiv 2012/27/EU (30) in (EU) 2018/2001 (31) Evropskega parlamenta in Sveta, ter s krepitvijo ustrezne zakonodaje, vključno z Direktivo 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta (32).

Sprememba 19

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (9a) Komisija je oblikovala in sprejela več zakonodajnih pobud na energetskem področju, zlasti v zvezi z energijo iz obnovljivih virov in energijsko učinkovitostjo, vključno z energijsko učinkovitostjo stavb. Te pobude so del svežnja, katerega splošni vodili sta „energijska učinkovitost na prvem mestu“ in vodilni svetovni položaj Unije na področju obnovljivih virov energije. Te pobude bi bilo treba upoštevati pri dolgoročnem nacionalnem napredku v zvezi z doseganjem cilja podnebne nevtralnosti do leta 2050, da bi zagotovili visoko energijsko učinkovit energetski sistem, ki bo temeljil na obnovljivih virih energije, in razvoj obnovljivih virov energije v Uniji.

Sprememba 20

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9 b (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (9b) S prehodom na čisto energijo se bo oblikoval energetski sistem, v katerem bodo primarno oskrbo z energijo večinoma zagotavljali obnovljivi viri energije, kar bo bistveno izboljšalo zanesljivost oskrbe z energijo, zmanjšalo energetsko odvisnost in spodbudilo ustvarjanje domačih delovnih mest..

Sprememba 21

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9 c (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (9c) Energetski prehod izboljšuje energetsko učinkovitost in zmanjšuje energetsko odvisnost Unije in držav članic. Ta strukturna sprememba v smeri učinkovitejšega gospodarstva, ki bo temeljilo na obnovljivih virih energije v vseh sektorjih, ne bo koristila samo trgovinski bilanci, ampak bo tudi izboljšala energetsko varnost in zmanjšala energijsko revščino.

Sprememba 22

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9 d (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (9d) Za zagotovitev solidarnosti in omogočanje učinkovitega energetskega prehoda je treba v okviru podnebne politike Unije začrtati jasno pot za dosego podnebne nevtralnosti do leta 2050. Unija bi morala ostati realna glede stroškovne učinkovitosti in tehničnih izzivov ter zagotoviti, da bodo viri energije, ki jih bo mogoče dispečirati za uravnoteženje obdobij največjega in najmanjšega povpraševanja v energetskem sistemu, kot so vodikove tehnologije, razpoložljivi in cenovno dostopni.

Sprememba 23

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9 e (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (9e) Varovanje podnebja gospodarstvu Unije ponuja priložnost, da pospeši svoje delovanje in izkoristi prednosti prvega na trgu, tako da ima vodilni položaj na področju čistih tehnologij. Tako bi lahko Unija utrdila svoj vodilni položaj na področju svetovnih inovacij v industriji. Z inovacijami na področju trajnostne proizvodnje se lahko okrepi industrija Unije v ključnih tržnih segmentih ter se s tem zaščitijo obstoječa delovna mesta in ustvarjajo nova.

Sprememba 24

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9 f (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (9f) Treba je podpreti potrebne naložbe v nove trajnostne tehnologije, ki so bistvene za doseganje cilja podnebne nevtralnosti. Pri tem je pomembno spoštovati tehnološko nevtralnost in hkrati preprečiti učinek vezanosti. Kot je navedla Komisija v sporočilu z dne 8. julija 2020 z naslovom „Strategija za vodik za podnebno nevtralno Evropo“, bi lahko z uporabo vodika prispevali k izpolnjevanju zaveze Unije, da najpozneje do leta 2050 doseže ogljično nevtralnost, zlasti v energetsko intenzivnih sektorjih.

Sprememba 154

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9 g (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (9 g) Komisija bi morala okrepiti prizadevanja za oblikovanje evropskih zavezništev, zlasti v izjemno pomembnih sektorjih baterij in vodika. Usklajeni na evropski ravni, ponujajo odlične priložnosti za procese regionalnega okrevanja po krizi zaradi COVID-19 in uspešne strukturne spremembe. Zakonske zahteve bi morale oblikovati okvir za inovacije na področju podnebju prijazne mobilnosti in proizvodnje energije. Ta zavezništva bi morala prejeti ustrezno podporo in financiranje bi se moralo upoštevati v prihodnji zunanji in sosedski politiki, pa tudi v trgovinskih sporazumih.

Sprememba 25

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (10) Unija je vodilna v svetu pri prehodu na podnebno nevtralnost in je odločena prispevati h krepitvi globalnih prizadevanj in globalnega odziva na podnebne spremembe z uporabo vseh orodij, ki jih ima na voljo, vključno s podnebno diplomacijo. (10) Unija ima odgovornost in sredstva, da ostane vodilna v svetu pri prehodu na podnebno nevtralnost, in je odločena , da jo bo dosegla na pošten, socialno pravičen in vključujoč način ter da bo prispevala h krepitvi globalnih prizadevanj in globalnega odziva na podnebne spremembe z uporabo vseh orodij, ki jih ima na voljo, vključno s podnebno diplomacijo , trgovino, naložbami in industrijskimi politikami . Unija bi morala okrepiti svojo okoljsko diplomacijo v vseh mednarodnih forumih, ki so pomembni za doseganje mednarodnih podnebnih ciljev v skladu s Pariškim sporazumom.

Sprememba 26

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (11) Evropski parlament je pozval k nujnemu prehodu na podnebno nevtralno družbo najpozneje do leta 2050 in napovedal, da bo ta prehod postal evropska zgodba o uspehu (33), ter razglasil izredne podnebne in okoljske razmere (34). Evropski svet je v svojih sklepih z dne 12. decembra 2019 (35) podprl cilj doseganja podnebno nevtralne Unije do leta 2050 v skladu s cilji Pariškega sporazuma in ob tem ugotovil, da je treba vzpostaviti omogočitveni okvir, za prehod pa bodo potrebne znatne javne in zasebne naložbe. Poleg tega je Evropski svet pozval Komisijo, naj čim prej v letu 2020 pripravi predlog za dolgoročno strategijo Unije, da bi jo Svet lahko sprejel in predložili Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja. (11) Evropski parlament je pozval Komisijo in države članice, naj okrepijo podnebno ukrepanje, da bi omogočile nujen prehod na podnebno nevtralno družbo čim hitreje in najpozneje do leta 2050 in da bo ta prehod postal evropska zgodba o uspehu (33), ter razglasil izredne podnebne in okoljske razmere (34). Unijo je tudi večkrat pozval, naj poveča svoj podnebni cilj za leto 2030 in ta cilj vključi v evropska podnebna pravila (34a) . Evropski svet je v svojih sklepih z dne 12. decembra 2019 (35) potrdil cilj doseganja podnebno nevtralne Unije do leta 2050 v skladu s cilji Pariškega sporazuma na podlagi poštenosti in pravičnega prehoda ter ob upoštevanju različnih izhodišč držav članic, ob tem pa je tudi ugotovil, da je treba vzpostaviti omogočitveni okvir, za prehod pa bodo potrebne znatne javne in zasebne naložbe. Poleg tega je Evropski svet pozval Komisijo, naj čim prej v letu 2020 pripravi predlog za dolgoročno strategijo Unije, da bi jo Svet lahko sprejel in predložili Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja.

Sprememba 27

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (12) Unija bi si morala prizadevati za ravnovesje med antropogenimi emisijami toplogrednih plinov in odvzemi v celotnem gospodarstvu v Uniji do leta 2050 z uporabo naravnih in tehnoloških rešitev. Vse države članice bi si morale skupaj prizadevati za vseevropski cilj podnebne nevtralnosti do leta 2050; države članice, Evropski parlament, Svet in Komisija pa bi morali sprejeti potrebne ukrepe za dosego tega cilja. Ukrepi na ravni Unije bodo pomemben del ukrepov, potrebnih za doseganje cilja. (12) Unija in države članice bi si morala prizadevati za ravnovesje med antropogenimi emisijami toplogrednih plinov in odvzemi v celotnem gospodarstvu v Uniji ter na ravni držav članic najpozneje do leta 2050 z uporabo naravnih in tehnoloških rešitev. Vse države članice bi morale doseči vseevropski cilj podnebne nevtralnosti do leta 2050; države članice, Evropski parlament, Svet in Komisija pa bi morali sprejeti potrebne ukrepe za dosego tega cilja. Ukrepi na ravni Unije bodo pomemben del ukrepov, potrebnih za doseganje cilja. Po letu 2050 bi morale Unija in vse države članice še naprej zmanjševati emisije, da bi zagotovile, da bodo odvzemi toplogrednih plinov presegali antropogene emisije.

Sprememba 28

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (12a) Vsaka država članica je odgovorna, da vsaka posebej doseže podnebno nevtralnost najpozneje do leta 2050. Zaradi pravičnosti in solidarnosti ter za pomoč pri energetskem preoblikovanju držav članic z različnimi izhodiščnimi točkami so potrebni zadostni podporni mehanizmi in sredstva Unije, kot je na primer Sklad za pravični prehod iz Uredbe (EU) …/… Evropskega parlamenta in Sveta (1a) , in drugi ustrezni mehanizmi financiranja.

Sprememba 29

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12 b (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (12b) Preambula Pariškega sporazuma priznava pomen zagotavljanja celovitosti vseh ekosistemov, vključno z oceani. Okvirna konvencija Združenih narodov o spremembi podnebja poudarja, da njene pogodbenice spodbujajo trajnostno upravljanje, ohranjanje in povečanje ponorov in zbiralnikov vseh toplogrednih plinov, vključno z biomaso, gozdovi in oceani ter drugimi kopenskimi, obalnimi in morskimi ekosistemi. Če cilji iz Pariškega sporazuma ne bodo doseženi, bi lahko temperatura presegla prelomno točko, na kateri ocean ne bo več mogel absorbirati toliko ogljika in sodelovati pri blažitvi podnebnih sprememb.

Sprememba 30

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12 c (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (12c) Naravni ponori ogljika imajo pomembno vlogo pri prehodu na podnebno nevtralno družbo. Komisija preučuje razvoj regulativnega okvira za certificiranje odvzemov ogljika v skladu z akcijskim načrtom za krožno gospodarstvo in strategijo od vil do vilic. Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 in njene pobude bodo imele pomembno vlogo pri obnovi degradiranih ekosistemov, zlasti tistih, ki imajo največji potencial za zajemanje in shranjevanje ogljika ter preprečevanje in zmanjševanje vplivov naravnih nesreč. Obnova ekosistemov bi pomagala ohranjati, upravljati in krepiti naravne ponore ter spodbujati biotsko raznovrstnost ob hkratnem boju proti podnebnim spremembam.

Sprememba 144

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12 d (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (12d) Komisija bi morala preučiti izvedljivost uvedbe sistemov dobropisov za ogljik, vključno s certificiranjem odvzemov toplogrednih plinov prek sekvestracije ogljika pri rabi zemljišč, tleh in biomasi v kmetijstvu, da bi dosegli cilj Unije glede podnebne nevtralnosti, tako kot tudi izvedljivost razvijanja ločenega trga za odvzem ogljika za sekvestracijo toplogrednih plinov na kopnem. Takšen okvir bi moral temeljiti na najboljši razpoložljivi znanosti in sistemu ocene in odobritve s strani Komisije, pri tem pa preprečiti negativne vplive na okolje, zlasti na biotsko raznovrstnost, na javno zdravje ali na socialne ali gospodarske cilje. Komisija bi morala predstaviti rezultate te ocene do 30. junija 2021.

Sprememba 31

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12 e (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (12e) Komisija bi morala za večjo jasnost pripraviti opredelitev naravnih in drugih ponorov ogljika.

Sprememba 156

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12 f (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (12f) Pri prehodu na podnebno nevtralnost bi morala Unija ohraniti konkurenčnost svoje industrije, zlasti svoje energetsko intenzivne vključno z razvojem učinkovitih ukrepov, s katerimi bi v skladu s pravili STO preprečevali selitev virov CO2 in zagotovili, da bodo imele tretje države v primerjavi z Unijo enake konkurenčne pogoje, da ne bi zaradi neizvajanja podnebnih politik v skladu s Pariškim sporazumom prišlo do nelojalne konkurence.

Sprememba 33

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (13) Unija bi morala po letu 2050 nadaljevati svoje podnebne ukrepe in ohraniti vodilno vlogo na področju podnebja na mednarodnem prizorišču, da bi zaščitila ljudi in planet pred nevarnimi podnebnimi spremembami, da bi dosegla temperaturne cilje iz Pariškega sporazuma, pri tem pa upoštevala znanstvena priporočila Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC). (13) Unija bi morala po letu 2050 nadaljevati svoje podnebne ukrepe in ohraniti vodilno vlogo na področju podnebja na mednarodnem prizorišču, zlasti z zagotavljanjem pomoči najranljivejšim skupinam prebivalstva z zunanjim delovanjem in razvojno politiko, da bi zaščitila ljudi in planet pred nevarnimi podnebnimi spremembami, da bi dosegla temperaturne cilje iz Pariškega sporazuma, pri tem pa upoštevala znanstvena priporočila Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC ), Programa Združenih narodov za okolje (UNEP), Medvladne platforme o biotski raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah (IPBES) in Evropskega odbora za podnebne spremembe (ECCC ).

Sprememba 34

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (13a) Podnebne spremembe bodo v primeru, da se jim ne prilagodimo oziroma ne zmanjšamo emisij toplogrednih plinov, močno vplivale na ekosisteme, ljudi in gospodarstva v Uniji. S prilagajanjem podnebnim spremembam bi neizogibne vplive dodatno zmanjšali na stroškovno učinkovit način, pri čemer bi uporaba naravnih rešitev prinesla pomembne dodatne koristi.

Sprememba 35

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13 b (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (13b) Negativni učinki podnebnih sprememb lahko presežejo zmogljivosti držav članic za prilagajanje. Zato bi morale države članice in Unija sodelovati pri preprečevanju, zmanjševanju in odpravljanju izgube ali škode, kot je določeno v členu 8 Pariškega sporazuma, tudi z Varšavskim mednarodnim mehanizmom.

Sprememba 36

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (14) Prilagajanje je ključni element dolgoročnega globalnega odziva na podnebne spremembe. Zato bi morale države članice in Unija izboljšati svojo sposobnost prilagajanja, okrepiti odpornost in zmanjšati ranljivost zaradi podnebnih sprememb, kot je določeno v členu 7 Pariškega sporazuma, ter čim bolj povečati dodatne koristi z drugimi okoljskimi politikami in zakonodajo. Države članice bi morale sprejeti celovite nacionalne strategije in načrte za prilagajanje. (14) Prilagajanje je ključni element dolgoročnega globalnega odziva na podnebne spremembe. Zato bi morale države članice in Unija izboljšati svojo sposobnost prilagajanja, okrepiti odpornost in zmanjšati ranljivost zaradi podnebnih sprememb, kot je določeno v členu 7 Pariškega sporazuma, ter čim bolj povečati dodatne koristi z drugimi okoljskimi politikami in zakonodajo. Države članice bi morale sprejeti celovite nacionalne strategije in načrte za prilagajanje , Komisija pa bi morala pomagati spremljati napredek pri prilagajanju z razvojnimi kazalniki .

Sprememba 37

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (14a) Države članice bi morale pri sprejemanju svojih strategij in načrtov prilagajanja posebno pozornost nameniti najbolj prizadetim področjem. Poleg tega je bistveno spodbujanje, ohranjanje in obnova biotske raznovrstnosti, da se v celoti izkoristi njen potencial za uravnavanje podnebja in prilagajanje. Strategije in načrti za prilagajanje bi morali zato spodbujati naravne rešitve in prilagajanje, ki temelji na ekosistemih in prispeva k obnovi in ohranjanju biotske raznovrstnosti in ustrezno upoštevati ozemeljske posebnosti in lokalno znanje ter določiti konkretne ukrepe za zaščito morskih in obalnih ekosistemov. Poleg tega bi bilo treba odpraviti dejavnosti, ki ovirajo zmožnost ekosistemov, da se prilagajajo podnebnim spremembam, da bi se zagotovila odpornost biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev.

Sprememba 38

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14 b (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (14b) Strategije za prilagajanje bi morale tudi spodbujati spremembo modela na prizadetih območjih, ki bi temeljila na okolju prijaznih in naravnih rešitvah. Poskrbeti bi morale za samozadostnost za zagotovitev boljših življenjskih razmer, vključno s trajnostnim in lokalnim kmetijstvom in trajnostnim gospodarjenjem z vodo in energijo iz obnovljivih virov, v skladu s cilji trajnostnega razvoja, za povečanje odpornosti in zaščite njihovih ekosistemov.

Sprememba 39

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (15) Države članice ter Evropski parlament, Svet in Komisija bi morali pri sprejemanju ustreznih ukrepov za doseganje cilja podnebne nevtralnosti na ravni Unije in na nacionalni ravni upoštevati pomen prehoda na podnebno nevtralnost za dobrobit državljanov, blaginjo družbe in konkurenčnost gospodarstva; energetske in prehranske varnosti ter cenovne dostopnosti ; pravičnosti in solidarnosti med državami članicami in v njih, ob upoštevanju njihovih gospodarskih zmožnosti, nacionalnih razmer in sčasoma potrebe po konvergenci; potrebe po poštenem in socialno pravičnem prehodu; najboljših razpoložljivih znanstvenih podatkov , zlasti ugotovitev Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC); potrebe po vključevanju tveganj v zvezi s podnebnimi spremembami v odločitve o naložbah in načrtovanju; stroškovne učinkovitosti in tehnološke nevtralnosti pri doseganju zmanjšanja in odvzemov toplogrednih plinov ter krepitvi odpornosti; postopnega napredka v zvezi z okoljsko celovitostjo in prizadevanji. (15) Države članice ter Evropski parlament, Svet in Komisija bi morali pri sprejemanju ustreznih ukrepov za doseganje cilja podnebne nevtralnosti na ravni Unije in na nacionalni ravni upoštevati vpliv prehoda na podnebno nevtralnost na zdravje, kakovost življenja in ekonomsko blaginjo državljanov , socialno pravičnosti , blaginjo družbe in konkurenčnost gospodarstva , vključno s pošteno konkurenco in enakimi konkurenčnimi pogoji na svetovni ravni. Države članice ter Evropski parlament, Svet in Komisija bi morali upoštevati tudi vse birokratske ovire ali druge zakonodajne ovire, ki bi lahko gospodarske akterje ali sektorje ovirale pri izpolnjevanju podnebnih ciljev; socialne, gospodarske in okoljske stroške neukrepanja ali nezadostnega ukrepanja; dejstvo, da podnebne spremembe nesorazmerno močno vplivajo na ženske, in potrebo po okrepitvi enakosti spolov; potrebo po spodbujanju trajnostnih načinov življenja; karseda učinkovito rabo energije in virov, energetsko in prehransko varnost ter cenovno dostopnost, še zlasti ob upoštevanju potrebe po boju proti energijski revščini ; pravičnost in solidarnost ter enake konkurenčne pogoje med državami članicami in v njih, ob upoštevanju njihovih gospodarskih zmožnosti, nacionalnih razmer in različnih izhodišč ter sčasoma potrebo po konvergenci; potrebo po poštenem in socialno pravičnem prehodu v skladu s smernicami Mednarodne organizacije dela iz leta 2015 za pravičen prehod v okoljsko vzdržne družbe in gospodarstva za vse ; najboljše razpoložljive znanstvene podatke , zlasti ugotovitev Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC) in Medvladne platforme za biotsko raznovrstnost in ekosistemske storitve (IPBES) ; potrebo po vključevanju tveganj v zvezi s podnebnimi spremembami ter ocen občutljivosti na podnebne spremembe in prilagajanja podnebnim spremembam v odločitvah o naložbah in načrtovanju ob zagotavljanju, da so politike Unije odporne proti podnebnim spremembam ; stroškovno učinkovitost in tehnološko nevtralnost pri doseganju zmanjšanja in odvzemov toplogrednih plinov ter krepitev odpornosti na osnovi pravičnosti ; potrebo po upravljanju, ohranjanju in obnavljanju morskih in kopenskih ekosistemov ter biotske raznovrstnosti; trenutno stanje infrastrukture ter morebitne potrebe po posodobitvi infrastrukture Unije in naložb vanjo; postopni napredek v zvezi z okoljsko celovitostjo in prizadevanji ; zmožnost različnih gospodarskih akterjev za gospodarsko in družbeno vzdržno vlaganje v prehod ter morebitno tveganje selitve virov CO2 in ukrepe za njegovo preprečevanje.

Sprememba 40

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (16) Za prehod na podnebno nevtralnost so potrebne spremembe v celotnem spektru politik ter skupno prizadevanje vseh sektorjev gospodarstva in družbe, kot je poudarila Komisija v svojem sporočilu „Evropski zeleni dogovor“. Evropski svet je v svojih sklepih z dne 12. decembra 2019 izjavil, da morajo biti vse politike in ustrezna zakonodaja Unije skladne s ciljem podnebne nevtralnosti in k temu cilju prispevati ter spoštovati enake konkurenčne pogoje, Komisijo pa je pozval, naj preuči, ali je za to treba prilagoditi obstoječa pravila. (16) Za prehod na podnebno nevtralnost so potrebne temeljite spremembe v celotnem spektru politik , obsežno in trajno financiranje ter skupno prizadevanje vseh sektorjev gospodarstva in družbe , vključno z letalskim in pomorskim prometom , kot je poudarila Komisija v svojem sporočilu „Evropski zeleni dogovor“. Evropski svet je v svojih sklepih z dne 12. decembra 2019 izjavil, da morajo biti vse politike in ustrezna zakonodaja Unije skladne s ciljem podnebne nevtralnosti in k temu cilju prispevati ter spoštovati enake konkurenčne pogoje, Komisijo pa je pozval, naj preuči, ali je za to treba prilagoditi obstoječa pravila.

Sprememba 41

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (16a) Pri doseganju podnebne nevtralnosti bodo morali sodelovati vsi ključni gospodarski sektorji, in sicer energetika, industrija, promet, ogrevanje in hlajenje ter gradbeni sektor, kmetijstvo, odpadki ter raba zemljišč, sprememba rabe zemljišč in gozdarstvo. Vsi sektorji, ne glede na to, ali so vključeni v sistem za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji (EU ETS) ali ne, bi morali sprejeti primerljiva prizadevanja za uresničitev cilja Unije glede podnebne nevtralnosti. Za zagotovitev predvidljivosti in zaupanja za vse gospodarske akterje, vključno s podjetji, delavci, vlagatelji in potrošniki, in da bi dosegli njihovo vključenost, bi morala Komisija pripraviti smernice za sektorje gospodarstva, ki bi lahko največ prispevali k doseganju cilja podnebne nevtralnosti. Smernice bi morale vsebovati okvirne usmeritve zmanjšanja toplogrednih plinov v teh sektorjih na ravni Unije. To bi jim dalo gotovost za sprejetje ustreznih ukrepov in načrtovanje potrebnih naložb ter jim tako pomagalo, da ostanejo na poti prehoda. To bi bil hkrati tudi mehanizem za vključitev sektorjev v iskanje rešitev za podnebno nevtralnost.

Sprememba 42

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16 b (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (16b) Pri prehodu na podnebno nevtralnost morajo sodelovati vsi sektorji. Unija bi si morala še naprej prizadevati za okrepitev in spodbujanje krožnega gospodarstva in nadaljnjo podporo obnovljivim rešitvam in alternativam, ki lahko nadomestijo proizvode in materiale, ki temeljijo na fosilnih gorivih. Nadaljnja uporaba obnovljivih proizvodov in materialov bo različnim sektorjem prinesla velike koristi v smislu blažitve podnebnih sprememb in drugih prednosti.

Sprememba 43

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16 c (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (16c) Ob upoštevanju tveganja selitve virov CO2 bi moral biti prehod na podnebno nevtralnost z nadaljnjimi prizadevanji za njeno ohranitev resničen, zeleni prehod, ki bi privedel do dejanskega zmanjšanja emisij in ne bi ustvaril napačnih rezultatov za Unijo glede na to, da so se proizvodnja in emisije preselile iz Unije. Za doseganje tega bi morale biti politike Unije zasnovane za zmanjšanje tveganja selitve virov CO2 in preučitev tehnoloških rešitev.

Sprememba 44

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16 d (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (16d) Prehod na podnebno nevtralnost ne sme izključiti kmetijskega sektorja, saj je edini proizvodni sektor, ki lahko skladišči ogljikov dioksid. Dolgoročno skladiščenje zagotavljajo predvsem gozdarstvo, stalni travniki in večletne poljščine na splošno.

Sprememba 45

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16 e (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (16e) Za doseganje podnebne nevtralnosti bi bilo treba upoštevati posebno vlogo kmetijstva in gozdarstva, ker sta samo vitalno in produktivno kmetijstvo in gozdarstvo zmožna oskrbovati prebivalstvo z visoko kakovostno in varno hrano v zadostnih količinah in po ugodnih cenah ter z obnovljivimi surovinami za vse namene biogospodarstva.

Sprememba 46

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16 f (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (16f) Gozdovi imajo pomembno vlogo pri prehodu na podnebno nevtralnost. Trajnostno gospodarjenje z gozdovi, ki je blizu naravi, je ključnega pomena za neprekinjeno absorpcijo toplogrednih plinov iz ozračja in zagotavlja tudi obnovljive in podnebju prijazne surovine za lesne proizvode, ki skladiščijo ogljik in lahko delujejo kot nadomestek za materiale in goriva na osnovi fosilnih goriv. Trojna vloga gozdov (ponori, shranjevanje in nadomeščanje) prispeva k zmanjšanju izpustov ogljika v ozračje, hkrati pa zagotavlja, da gozdovi še naprej rastejo in zagotavljajo številne druge storitve.

Sprememba 47

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16 g (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (16 g) Zakonodaja Unije bi morala z izmenjavo primerov dobre prakse in industrijskega znanja spodbujati pogozdovanje in trajnostno gospodarjenje z gozdovi v državah članicah, ki nimajo pomembnih gozdnih virov.

Sprememba 48

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (17) Kot je Komisija napovedala v sporočilu o evropskem zelenem dogovoru, je na podlagi celovite ocene učinka in ob upoštevanju svoje analize celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov, predloženih Komisiji v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta (9) , v sporočilu z naslovom „Krepitev evropskih podnebnih ambicij do leta 2030 – Vlaganje v podnebno nevtralno prihodnost v korist naših državljanov“ (10) ocenila cilj Unije glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov za leto 2030. Glede na cilj podnebne nevtralnosti do leta 2050 bi bilo treba do leta 2030 zmanjšati emisije in povečati odvzeme toplogrednih plinov, da bi se neto emisije toplogrednih plinov, tj. emisije, potem ko se odštejejo odvzemi, do leta 2030 v celotnem gospodarstvu in na domačem trgu zmanjšale za vsaj 55 % v primerjavi z ravnmi iz leta 1990 . Ta novi podnebni cilj Unije za leto 2030 je naslednji cilj za namene točke 11 člena 2 Uredbe (EU) 2018/1999 in zato nadomešča vseevropski cilj za emisije toplogrednih plinov za leto 2030 iz navedene točke. Poleg tega bi morala Komisija do 30. junija 2021 oceniti, kako bi bilo treba spremeniti zadevno zakonodajo Unije za izvajanje podnebnega cilja za leto 2030, da bi dosegli takšno zmanjšanje neto emisij. (17) Komisija je v svojem sporočilu z naslovom „Evropski zeleni dogovor“ napovedala, da bo ocenila in pripravila predloge za povečanje cilja zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v Uniji za leto 2030, da se zagotovi njegova skladnost s ciljem podnebne nevtralnosti do leta 2050. Komisija je v navedenem sporočilu poudarila, da bi morale vse politike Unije prispevati k doseganju cilja podnebne nevtralnosti, pri tem pa bi morali sodelovati vsi sektorji. Glede na cilj Unije, da bo najpozneje do leta 2050 dosegla podnebno nevtralnost, je bistveno, da se podnebni ukrepi dodatno okrepijo in zlasti, da se podnebni cilj Unije za leto 2030 dvigne na 60-odstotno zmanjšanje emisij v primerjavi z ravnmi iz leta 1990 . Posledično bi morala Komisija do 30. junija 2021 oceniti, kako bi bilo treba ustrezno spremeniti zakonodajo Unije za izvajanje tega strožjega cilja in drugo zakonodajo Unije za prispevanje k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov in spodbujanje krožnega gospodarstva.

Sprememba 49

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (17a) Da bi zagotovili, da bodo Unija in vse države članice ostale na dobri poti k doseganju cilja podnebne nevtralnosti, in da bi zagotovili predvidljivost in zaupanje vseh gospodarskih akterjev, tudi podjetij, delavcev in sindikatov, vlagateljev in potrošnikov, bi morala Komisija preučiti možnosti za določitev podnebnega cilja Unije za leto 2040 ter po potrebi Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti ustrezne zakonodajne predloge.

Sprememba 50

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17 b (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (17b) Do 30. junija 2021 bi morala Komisija pregledati in po potrebi predlagati spremembe vseh politik in instrumentov, povezanih z doseganjem podnebnega cilja Unije za leto 2030 in cilja podnebne nevtralnosti iz člena 2(1). Zaradi strožjih ciljev Unije je treba zagotoviti, da sistem EU za trgovanje z emisijami ustreza zadevnemu namenu. Komisija bi morala zato hitro pregledati Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (1a) in okrepiti sklad za inovacije iz navedene direktive, da bi nadalje zagotavljala finančne spodbude za nove tehnologije, povečala rast, konkurenčnost in podporo za čiste tehnologije, pri tem pa zagotovila, da bo krepitev sklada za inovacije prispevala k procesu pravičnega prehoda.

Sprememba 51

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17 c (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (17c) Da bi opozorila na pomen in težo podnebne politike ter političnim akterjem zagotovila potrebne informacije v zakonodajnem postopku, bi morala Komisija vso prihodnjo zakonodajo ocenjevati z novega vidika, z vključitvijo podnebja in posledic za podnebje ter določitvijo učinka, ki ga bo imel vsak predlagani akt na podnebje in okolje, in sicer enakovredno, kot ocenjuje tudi pravno podlago, subsidiarnost in sorazmernost.

Sprememba 52

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17 d (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (17d) Komisija naj poleg tega poskrbi, da bo industrija ustrezno pripravljena na pomemben prehod na podnebno nevtralnost in zelo ambiciozne cilje za leti 2030 in 2040, tako da bo zagotovila trden regulativni okvir in finančna sredstva, ki bodo ustrezna glede na izzive. Ta regulativni in finančni okvir bi bilo treba redno pregledovati in po potrebi prilagajati, da bi preprečili selitve virov CO2, zapiranje industrijskih obratov, izgubo delovnih mest in nelojalno mednarodno konkurenco.

Sprememba 53

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17 e (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (17e) Komisija bi morala oceniti zaposlitvene potrebe, vključno s potrebami glede izobraževanja in usposabljanja, razvoja gospodarstva ter zagotovitve poštenega in pravičnega prehoda.

Sprememba 157

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17 f (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (17f) Da bo lahko Unija uresničila cilj podnebne nevtralnosti najpozneje do leta 2050 ter vmesne podnebne cilje za leti 2030 in 2040, bi morale institucije Unije in vse države članice čim prej, najpozneje pa do leta 2025, postopno odpraviti vse neposredne in posredne subvencije za fosilna goriva. Postopno opuščanje teh subvencij ne bi smelo vplivati na prizadevanja za boj proti energijski revščini in upoštevati bi se morala premostitvena vloga zemeljskega plina pri prehodu na ogljično nevtralno gospodarstvo.

Sprememba 55

Predlog uredbe

Uvodna izjava 18

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (18) Da bi Unija in države članice ostale na dobri poti k doseganju cilja podnebne nevtralnosti in napredka pri prilagajanju, bi morala Komisija napredek redno ocenjevati. Če skupni napredek držav članic pri doseganju cilja podnebne nevtralnosti ali prilagajanju ne bi bil zadosten ali ukrepi Unije ne bi bili v skladu s ciljem podnebne nevtralnosti ali ne bi ustrezali z vidika povečanja sposobnosti prilagajanja, krepitve odpornosti ali zmanjšanja ranljivosti, bi morala Komisija sprejeti potrebne ukrepe v skladu s Pogodbama. Komisija bi morala tudi redno ocenjevati ustrezne nacionalne ukrepe in izdati priporočila, če ugotovi, da ukrepi države članice niso v skladu s ciljem podnebne nevtralnosti ali ne ustrezajo z vidika povečanja sposobnosti prilagajanja, krepitve odpornosti in zmanjšanja ranljivosti zaradi podnebnih sprememb. (18) Da bi Unija in vse države članice ostale na dobri poti k doseganju podnebnih ciljev Unije in napredka pri prilagajanju, bi morala Komisija napredek redno ocenjevati. Če napredek posameznih držav članic in skupni napredek držav članic pri doseganju podnebnih ciljev Unije ali prilagajanju ne bi bil zadosten ali če kateri koli ukrep Unije ne bi bil v skladu s podnebnimi cilji Unije ali ne bi ustrezal z vidika povečanja sposobnosti prilagajanja, krepitve odpornosti ali zmanjšanja ranljivosti, bi morala Komisija sprejeti potrebne ukrepe v skladu s Pogodbama. Komisija bi morala tudi redno ocenjevati ustrezne nacionalne ukrepe in izdati priporočila, če ugotovi, da ukrepi države članice niso v skladu s podnebnimi cilji Unije ali ne ustrezajo z vidika povečanja sposobnosti prilagajanja, krepitve odpornosti in zmanjšanja ranljivosti zaradi podnebnih sprememb. Komisija bi morala to oceno in njene rezultate objaviti ob njenem sprejetju.

Sprememba 56

Predlog uredbe

Uvodna izjava 18 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (18a) Podnebno nevtralnost bo mogoče doseči le, če si bodo vse države članice delile breme in se bodo v celoti zavezale prehodu na podnebno nevtralnost. Vsaka država članica mora izpolniti vmesne in končne cilje in, če bi Komisija ocenila, da ta obveznost ni izpolnjena, bi morala biti pooblaščena, da zoper zadevno državo članico sprejme ukrepe. Ukrepi bi morali biti sorazmerni, ustrezni in v skladu s Pogodbama.

Sprememba 57

Predlog uredbe

Uvodna izjava 18 b (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (18b) Znanstveno strokovno znanje ter najboljši razpoložljivi in najnovejši dokazi so skupaj z dejstvi in preglednimi informacijami o podnebnih spremembah nujni in morajo biti podlaga za podnebne ukrepe in prizadevanja Unije, da bi lahko najpozneje do leta 2050 dosegli podnebno nevtralnost. Neodvisni nacionalni posvetovalni organi za podnebje imajo v državah članicah, v katerih obstajajo, pomembno vlogo pri obveščanju javnosti in prispevanju k politični razpravi o podnebnih spremembah. Zato se države članice, ki tega še niso storile, spodbuja k temu, da ustanovijo nacionalni posvetovalni organ za podnebje, ki bo sestavljen iz znanstvenikov, izbranih na podlagi njihovega strokovnega znanja na področju podnebnih sprememb in drugih disciplin, pomembnih za doseganje ciljev te uredbe. Komisija bi morala v sodelovanju s temi nacionalnimi posvetovalnimi organi za podnebje ustanoviti neodvisen znanstveni svetovalni odbor za podnebne spremembe, tj. Evropski svet za podnebne spremembe (ECCC), ki bi moral dopolnjevati delo Evropske agencije za okolje (EEA) ter obstoječih raziskovalnih institucij in agencij Unije. Njegove naloge se ne bi smele prekrivati z nalogami, ki jih ima Medvladni panel za podnebne spremembe na mednarodni ravni. ECCC bi moral imeti naslednjo strukturo: znanstveni odbor, katerega člani bi bili izbrani visoki strokovnjaki, podpiral pa ga bi upravni odbor, ki bi se sestal dvakrat letno. Namen ECCC je institucijam Unije vsako leto predložiti ocene skladnosti ukrepov Unije za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov s podnebnimi cilji Unije in njenimi mednarodnimi podnebnimi zavezami. ECCC bi moral poleg tega preučiti ukrepe in načine za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov ter določitev potenciala za sekvestracijo ogljika.

Sprememba 58

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (19) Komisija bi morala zagotoviti zanesljivo in objektivno oceno na podlagi najnovejših znanstvenih, tehničnih in socialno-ekonomskih ugotovitev, v kateri bo zastopano različno neodvisno strokovno znanje, svojo oceno pa pripraviti na podlagi ustreznih informacij, vključno z informacijami, ki so jih predložile in sporočile države članice, poročili Evropske agencije za okolje in najboljšimi razpoložljivimi znanstvenimi podatki , vključno s poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe. Ker se je Komisija zavezala, da bo preučila, kako se lahko taksonomija EU uporablja v okviru evropskega zelenega dogovora v javnem sektorju, bi morala ocena vključevati informacije o okoljsko trajnostnih naložbah Unije in držav članic v skladu z Uredbo (EU) 2020/… [uredbo o taksonomiji], ko so te informacije na voljo. Komisija bi morala uporabljati evropsko statistiko in podatke, kadar so na voljo, ter zagotoviti strokovni pregled. Evropska agencija za okolje bi morala po potrebi in skladno s svojim letnim delovnim programom pomagati Komisiji. (19) Komisija bi morala zagotoviti zanesljivo in objektivno oceno na podlagi najnovejših znanstvenih, tehničnih in socialno-ekonomskih ugotovitev, v kateri bo zastopano različno neodvisno strokovno znanje, svojo oceno pa pripraviti na podlagi ustreznih informacij, vključno z informacijami, ki so jih predložile in sporočile države članice, poročili Evropske agencije za okolje in najboljšimi razpoložljivimi znanstvenimi dokazi , vključno s poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe , Programa OZN za okolje, Medvladne platforme za znanstveno politiko o biotski raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah, Evropskega sveta za podnebne spremembe in po možnosti neodvisnih nacionalnih posvetovalnih organov za podnebje. Ker se je Komisija zavezala, da bo preučila, kako se lahko taksonomija EU uporablja v okviru evropskega zelenega dogovora v javnem sektorju, bi morala ocena vključevati informacije o okoljsko trajnostnih naložbah Unije in držav članic v skladu z Uredbo (EU) 2020/… [uredbo o taksonomiji], ko so te informacije na voljo. Komisija bi morala uporabljati evropsko statistiko in podatke, kadar so na voljo, ter zagotoviti strokovni pregled. Evropska agencija za okolje bi morala po potrebi in skladno s svojim letnim delovnim programom pomagati Komisiji.

Sprememba 59

Predlog uredbe

Uvodna izjava 20

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (20) Ker imajo državljani in skupnosti pomembno vlogo pri spodbujanju prehoda na podnebno nevtralnost, bi bilo treba spodbujati močno javno in družbeno angažiranost na področju podnebnih ukrepov. Komisija bi zato morala sodelovati z vsemi deli družbe, da bi jim omogočila , da sprejmejo ukrepe za podnebno nevtralno družbo, odporno na podnebne spremembe, vključno z uvedbo evropskega podnebnega pakta . (20) Ker imajo državljani , skupnosti in regije pomembno vlogo pri spodbujanju prehoda na podnebno nevtralnost, bi bilo treba spodbujati in omogočati močno javno in družbeno angažiranost na področju podnebnih ukrepov na lokalni, regionalni in nacionalni ravni . Komisija in države članice bi zato morale na popolnoma pregleden način sodelovati z vsemi deli družbe, da bi jim omogočile , da sprejmejo ukrepe za socialno pravično in podnebno nevtralno družbo, ki bo odporna na podnebne spremembe in v kateri bosta spola uravnoteženo zastopana , med drugim tako da se začne izvajati evropski podnebni pakt .

Sprememba 60

Predlog uredbe

Uvodna izjava 21

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (21) Za zagotovitev predvidljivosti in zaupanja za vse gospodarske akterje, vključno s podjetji, delavci, vlagatelji in potrošniki, za zagotovitev trajnega prehoda na podnebno nevtralnost in postopnega zmanjšanja ter v pomoč pri oceni skladnosti ukrepov in napredka pri doseganju cilja podnebne nevtralnosti bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, da se določi krivulja za doseganje neto ničelnih emisij toplogrednih plinov v Uniji do leta 2050. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje37. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njihovi strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. (21) Za zagotovitev predvidljivosti in zaupanja za vse gospodarske akterje, vključno s podjetji, malimi in srednjimi podjetji, delavci in sindikati , vlagatelji in potrošniki, za zagotovitev trajnega prehoda na podnebno nevtralnost in postopnega zmanjšanja ter v pomoč pri oceni skladnosti ukrepov in napredka pri doseganju cilja podnebne nevtralnosti bi morala Komisija o ceniti možnosti za določitev krivulje za doseganje neto ničelnih emisij toplogrednih plinov v Uniji do leta 2050 ter Evropskemu parlamentu in Svetu po potrebi predložiti ustrezne zakonodajne predloge .

Sprememba 61

Predlog uredbe

Uvodna izjava 22

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (22) V skladu z zavezanostjo Komisije načelom o boljši pripravi zakonodaje bi si bilo treba prizadevati za skladnost instrumentov Unije v zvezi z zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov. Sistem merjenja napredka pri doseganju cilja podnebne nevtralnosti ter skladnosti sprejetih ukrepov s tem ciljem bi moral temeljiti na okviru upravljanja iz Uredbe (EU) 2018/1999 in biti skladen z njim. Zlasti bi bilo treba sistem rednega poročanja ter sosledje ocen in ukrepov Komisije na podlagi poročanja uskladiti z zahtevami za predložitev informacij in poročil držav članic iz Uredbe (EU) 2018/1999. Uredbo (EU) 2018/1999 bi bilo zato treba spremeniti, da se v ustrezne določbe vključi cilj podnebne nevtralnosti. (22) V skladu z zavezanostjo Komisije načelom o boljši pripravi zakonodaje bi si bilo treba prizadevati za skladnost instrumentov Unije v zvezi z zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov. Sistem merjenja napredka pri doseganju podnebnih ciljev Unije ter skladnosti sprejetih ukrepov s tem ciljem bi moral temeljiti na okviru upravljanja iz Uredbe (EU) 2018/1999 in biti skladen z njim. Zlasti bi bilo treba sistem rednega poročanja ter sosledje ocen in ukrepov Komisije na podlagi poročanja uskladiti z zahtevami za predložitev informacij in poročil držav članic iz Uredbe (EU) 2018/1999. Uredbo (EU) 2018/1999 bi bilo zato treba spremeniti, da se v ustrezne določbe vključi cilj podnebne nevtralnosti.

Sprememba 62

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (23) Podnebne spremembe so že po definiciji čezmejni izziv in potrebno je usklajeno ukrepanje na ravni Unije, da bi lahko učinkovito dopolnili in okrepili nacionalne politike. Ker cilja te uredbe ( doseči podnebno nevtralnost v Uniji do leta 2050) ne morejo zadovoljivo doseči same države članice, temveč se ta cilj zaradi obsega in učinkov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev – (23) Podnebne spremembe so že po definiciji čezmejni izziv in potrebno je usklajeno ukrepanje na ravni Unije, da bi lahko učinkovito dopolnili in okrepili nacionalne politike. Ker cilja te uredbe (podnebno nevtralnost v Uniji in v vseh državah članicah doseči najpozneje do leta 2050) ne morejo zadovoljivo doseči same države članice, temveč se ta cilj zaradi obsega in učinkov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev –

Sprememba 63

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (23a) Unija je trenutno odgovorna za 10 % svetovnih emisij toplogrednih plinov. Cilj podnebne nevtralnosti je omejen na emisije, ki nastanejo pri proizvodnji v Uniji. A dosledna podnebna politika pomeni, da se nadzorujejo tudi emisije, ki nastanejo zaradi potrošnje ter uvoza energije in virov.

Sprememba 64

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23 b (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (23b) Podnebni odtis potrošnje Unije je ključno orodje, ki ga velja razviti, da bodo podnebni cilji Unije na splošno bolj skladni.

Sprememba 65

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23 c (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (23c) Da bi bila podnebna politika Unije v celoti učinkovita, bi morala obravnavati selitev virov CO2 in za njeno preprečevanje razviti ustrezna orodja, kot je mehanizem za ogljično prilagoditev na mejah, ob tem pa spoštovati standarde Unije in zaščititi vodilne akterje njene industrije.

Sprememba 66

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23 d (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (23d) V zadnji letih se uvoz kmetijskih proizvodov in živil iz tretjih držav stalno povečuje. Zaradi tega trenda bi bilo treba preveriti, za katere proizvode, uvožene iz tretjih držav, naj veljajo zahteve, ki bodo primerljive s tistimi, ki veljajo za kmete v Uniji, če je izvor teh zahtev povezan s cilji politik Unije glede zmanjšanja vpliva podnebnih sprememb. Komisija naj Evropskemu parlamentu in Svetu v zvezi s tem do 30. junija 2021 predloži poročilo in sporočilo.

Sprememba 67

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23 e (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (23e) Komisija je v svojem sporočilu o evropskem zelenem dogovoru izpostavila, da je treba za podnebno nevtralnost kot eno od prednostnih politik pospešiti prehod na trajnostno in pametno mobilnost. Navedla je, da bo za zagotovitev prehoda na trajnostno in pametno mobilnost leta 2020 sprejela celovito strategijo za trajnostno in pametno mobilnost z ambicioznimi ukrepi, s katerimi bi pri vseh načinih prevoza bistveno zmanjšali emisije CO2 in onesnaževal, tudi s spodbujanjem uporabe čistih vozil in alternativnih goriv v cestnem, pomorskem in letalskem prometu ter povečanjem deleža trajnostnejših načinov prevoza, kot so železnica in celinske plovne poti, ter izboljšanjem učinkovitosti v celotnem prometnem sistemu, spodbujanjem trajnostnejših potrošniških izbir in prakse z nizkimi emisijami ter naložbami v rešitve z nizkimi ali ničelnimi emisijami, tudi na področju infrastrukture.

Sprememba 68

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23 f (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (23f) Prometna infrastruktura bi lahko imela ključno vlogo pri pospeševanju prehoda na trajnostno in pametno mobilnost, tako da bi se pripravila na modalni prehod na bolj trajnostne načine prevoza, zlasti za tovorni promet. Hkrati lahko pojavi, povezani s podnebnimi spremembami, kot so dvig vodne gladine, skrajne vremenske razmere, suša in naraščanje temperatur, poškodujejo infrastrukturo, povzročijo motnje v delovanju in pritisk na zmogljivost in učinkovitost dobavne verige ter tako negativno vplivajo na mobilnost v Evropi. Zato je izjemno pomembno, da se jedrno omrežje vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T) dokonča do leta 2030, dopolnilno omrežje TEN-T pa do leta 2040, pri tem pa je treba upoštevati obveznosti v skladu z zakonodajo Unije, da je treba v celotnem življenjskem ciklu projektov zmanjševati njihove emisije toplogrednih plinov. Komisija bi morala poleg tega razmisliti o tem, da bi predlagala zakonodajni okvir za boljše obvladovanje tveganj, večjo odpornost in boljše prilagajanje prometne infrastrukture na podnebne spremembe.

Sprememba 69

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23 g (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (23 g) V osrčju zakonodajnega ukrepanja Unije bi morala biti povezljivost evropskega železniškega omrežja, predvsem mednarodna, da bi potniški železniški promet postal privlačnejši za potovanja na srednjih in dolgih razdaljah ter da bi se izboljšale zmogljivosti železnic in tovornega prometa po celinskih plovnih poteh.

Sprememba 70

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23 h (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (23h) Pomembno je zagotoviti zadostne naložbe v razvoj ustrezne infrastrukture za mobilnost brez emisij, vključno z intermodalnimi platformami, in okrepiti vlogo Instrumenta za povezovanje Evrope (IPE) kot orodja za podporo prehodu na pametno, trajnostno in varno mobilnost v Uniji.

Sprememba 71

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23 i (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (23i) V skladu s prizadevanji Unije za preusmeritev cestnega prometa na železnico, da bi kot priprava na evropsko leto železnice 2021 dali prednost najučinkovitejšemu načinu prevoza z vidika CO2, bi moral biti pri zakonodaji poseben poudarek na tem, da bi vzpostavili pravo enotno evropsko železniško območje, tako da bi do leta 2024 odpravili vsa upravna bremena in protekcionistično nacionalno zakonodajo.

Sprememba 72

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23 j (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (23j) Da bi lahko dosegli cilj podnebne nevtralnosti do leta 2050, mora Komisija tudi zaostriti specifično zakonodajo o standardih emisijskih vrednosti CO2 za avtomobile, kombinirana vozila in tovornjake, sprejeti posebne ukrepe, s katerimi bo omogočila elektrifikacijo cestnega prometa, in pripraviti pobude za povečanje proizvodnje in uporabe trajnostnih alternativnih goriv.

Sprememba 73

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23 k (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (23k) Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 28. novembra 2019 o konferenci OZN o podnebnih spremembah leta 2019 v Madridu, Španija (COP25), ugotovil, da z aktualnimi globalnimi cilji in ukrepi, ki sta jih določili Mednarodna pomorska organizacija in Mednarodna organizacija za civilno letalstvo, ne bi dosegli potrebnega zmanjšanja emisij, tudi če bi bili izvedeni v celoti, in da so na evropski in svetovni ravni potrebni obsežni nadaljnji ukrepi, skladni s ciljem ničelnih neto emisij toplogrednih plinov v celotnem gospodarstvu1a.

Sprememba 158

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23 l (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (23l) Komisija bi morala okrepiti svoja prizadevanja za dobro delujoč notranji trg, ki je pomemben sestavni del energetskega prehoda in bo pripomogel k njegovi finančni vzdržnosti. Zato bi bilo treba v večletnem finančnem okviru dati prednost razvoju omrežij za električno energijo in plin. Programi za okrevanje po krizi zaradi COVID-19 bi morali prav tako podpirati razvoj nadnacionalnih energetskih omrežij. Potrebni so učinkoviti in hitri postopki odločanja, s katerimi bi podprli razvoj nadnacionalnih omrežij, zlasti plinske infrastrukture, ki bo usmerjena v prihodnost in primerna tudi za uporabo vodika.

Sprememba 74

Predlog uredbe

Člen 1

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba Člen 1 Člen 1 Predmet urejanja in področje uporabe Predmet urejanja in področje uporabe Ta uredba vzpostavlja okvir za trajno in postopno zmanjševanje emisij toplogrednih plinov ter povečanje odvzemov po naravnih ali drugih ponorih v Uniji. Ta uredba vzpostavlja okvir za trajno , predvidljivo in hitro zmanjševanje emisij toplogrednih plinov ter povečanje odvzemov po naravnih ali drugih ponorih v Uniji , kar je v skladu s podnebnimi in okoljskimi cilji Unije . Ta uredba določa zavezujoč cilj podnebne nevtralnosti v Uniji do leta 2050, kar je v skladu z dolgoročnim ciljem glede temperature iz člena 2 Pariškega sporazuma, in zagotavlja okvir za doseganje napredka pri uresničevanju globalnega cilja prilagajanja iz člena 7 Pariškega sporazuma. Določa tudi zavezujoč cilj zmanjšanja neto emisij toplogrednih plinov v Uniji za leto 2030. Ta uredba določa zavezujoč cilj podnebne nevtralnosti v Uniji najpozneje do leta 2050, kar je v skladu z dolgoročnim ciljem glede temperature iz člena 2 Pariškega sporazuma, in zagotavlja okvir za doseganje napredka pri uresničevanju globalnega cilja prilagajanja iz člena 7 Pariškega sporazuma. Ta uredba se uporablja za antropogene emisije in odvzeme toplogrednih plinov iz dela 2 Priloge V k Uredbi (EU) 2018/1999 po naravnih ali drugih ponorih. Ta uredba se uporablja za antropogene emisije in odvzeme toplogrednih plinov iz dela 2 Priloge V k Uredbi (EU) 2018/1999 po naravnih ali drugih ponorih.

Spremembi 75 in 159

Predlog uredbe

Člen 2

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba Člen 2 Člen 2 Cilj podnebne nevtralnosti Cilj podnebne nevtralnosti 1. Emisije in odvzemi toplogrednih plinov po vsej Uniji , ki jih ureja zakonodaja Unije, se uravnotežijo najpozneje do leta 2050, s čimer se do tega datuma emisije zmanjšajo na ničelno stopnjo . 1. Antropogene emisije iz virov toplogrednih plinov, ki jih ureja zakonodaja Unije, po vsej Uniji in njihovi odvzemi po ponorih se v Uniji uravnotežijo najpozneje do leta 2050, s čimer se do tega datuma dosežejo neto ničelne emisije toplogrednih plinov. Vse države članice neto ničelne emisije toplogrednih plinov dosežejo najpozneje do leta 2050. 2. Ustrezne institucije Unije in države članice sprejmejo potrebne ukrepe na ravni Unije oziroma na nacionalni ravni, da se omogoči skupno doseganje cilja podnebne nevtralnosti iz odstavka 1, pri čemer se upošteva pomen spodbujanja pravičnosti in solidarnosti med državami članicami. 2. Ustrezne institucije Unije in države članice na podlagi najboljših razpoložljivih in najsodobnejših znanstvenih dognanj sprejmejo potrebne ukrepe in nudijo podporo na ravni Unije ter na nacionalni , regionalni in lokalni ravni, da se omogoči doseganje cilja podnebne nevtralnosti v Uniji in vseh državah članicah, kot je določen v odstavku 1, pri čemer se upošteva pomen spodbujanja pravičnosti in solidarnosti in poštenega prehoda med državami članicami , socialne in ekonomske kohezije, zaščite ranljivih državljanov Unije ter pomen upravljanja, obnavljanja, varovanja in krepitve morske in kopenske biotske raznovrstnosti, ekosistemov in ponorov ogljika . 2a. Od 1. januarja 2051 morajo odvzemi toplogrednih plinov po ponorih v Uniji in vseh državah članicah presegati antropogene emisije. 2b. Komisija po podrobni oceni učinka in ob upoštevanju proračuna za emisije toplogrednih plinov iz člena 3(2a) do 31. maja 2023 preuči možnosti za določitev cilja Unije za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov do leta 2040 v primerjavi z letom 1990 ter, kadar je to ustrezno, Evropskemu parlamentu in Svetu predloži zakonodajne predloge. Pri preučevanju možnosti za podnebni cilj za leto 2040 se Komisija posvetuje z Evropskim svetom za podnebne spremembe in upošteva merila iz člena 3(3). 2c. Komisija najpozneje 12 mesecev po sprejetju podnebnega cilja za leto 2040 oceni, kako bi bilo treba spremeniti vse predpise Unije, ki so pomembni za doseganje tega cilja, in razmisli o sprejetju potrebnih ukrepov, vključno s sprejetjem zakonodajnih predlogov, v skladu s Pogodbama. 2d. Komisija do decembra 2020 pripravi načrt, ki določa ukrepe, ki jih je treba sprejeti na ravni Unije, da se zagotovi uporaba ustreznih sredstev za potrebne naložbe, s katerimi bi dosegli podnebno nevtralno gospodarstvo Unije. V načrtu se pregledajo obstoječi mehanizmi nadomestil za države članice z nižjimi dohodki, pri čemer se upošteva povečano breme, povezano z višjimi podnebnimi ambicijami, ter podporo iz instrumenta za okrevanje in odpornost, programov InvestEU in Sklada za pravični prehod.

Spremembe 100, 148 in 150

Predlog uredbe

Člen 2 a

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba Člen 2a Člen 2a Podnebni cilj za leto 2030 1. Da bi dosegli cilj podnebne nevtralnosti iz člena 2(1), je zavezujoč podnebni cilj Unije za leto 2030 zmanjšanje neto emisij toplogrednih plinov (tj. emisij, potem ko se odštejejo odvzemi) do leta 2030 za vsaj 55 % v primerjavi z ravnmi iz leta 1990. Podnebni cilj za leto 2030 1. Podnebni cilj Unije za leto 2030 je zmanjšati emisije za 60 % v primerjavi z letom 1990. 2. Komisija do 30. junija 2021 pregleda zadevno zakonodajo Unije, da se omogoči doseganje cilja iz odstavka 1 tega člena in cilja podnebne nevtralnosti iz člena 2(1) , ter razmisli o sprejetju potrebnih ukrepov , vključno s sprejetjem zakonodajnih predlogov, v skladu s Pogodbama. 2. Komisija do 30. junija 2021 oceni, kako bi bilo treba spremeniti vse predpise Unije, ki so povezani z doseganjem podnebnega cilja Unije za leto 2030, in drugo ustrezno zakonodajo Unije , ki spodbuja krožno gospodarstvo in prispeva k zmanjševanju emisij toplogrednih plinov, da bo mogoče doseči cilj iz odstavka 1 tega člena glede zmanjšanja emisij in cilj podnebne nevtralnosti iz člena 2(1) . Poleg tega naj sprejme potrebne ukrepe , vključno s sprejetjem zakonodajnih predlogov, v skladu s Pogodbama. Komisija naj predvsem preuči, kako bi lahko emisije iz vseh sektorjev, vključno z letalskim in pomorskim prometom, uskladili s podnebnim ciljem za leto 2030 in ciljem glede podnebne nevtralnosti do leta 2050, da bi neto emisije v teh dveh sektorjih najpozneje do leta 2050 zmanjšali na nič. Poleg tega naj Evropskemu parlamentu in Svetu, kadar je to ustrezno, predloži zakonodajne predloge. Komisija mobilizira zadostna sredstva za vse naložbe, potrebne za dosego ciljev iz tega odstavka. 2a. Komisija svoje predloge iz odstavka 2 utemelji na celoviti oceni učinka, ki zajema okoljske, gospodarske in socialne učinke ter odraža gospodarske razmere po COVID-19 in namenja posebno pozornost potencialu posameznih sektorjev za zmanjšanje in odvzeme emisij toplogrednih plinov ter vplivu izstopa Združenega kraljestva iz EU na emisije Unije. Komisija oceni kumulativni učinek spremembe zakonodaje Unije o izvajanju cilja Unije za leto 2030 iz odstavka 1 na različne industrijske sektorje. 2b. Komisija pri pripravi predlogov iz odstavka 2 za revizijo ustrezne podnebne in energetske zakonodaje do leta 2030 zagotovi stroškovno učinkovito in pravično ravnovesje med sistemom za trgovanje z emisijami in sektorjem, vključenim v porazdelitev prizadevanj, ter med nacionalnimi cilji v sektorju, vključenem v porazdelitev prizadevanj, v nobenem primeru pa ne zgolj naloži dodatnih prizadevanj za posamezno državo članico, in sicer za 15 % ambicioznejše cilje. Komisija oceni učinke uvedbe več evropskih ukrepov, ki bi lahko dopolnjevali obstoječe ukrepe, kot so tržni ukrepi, ki vključujejo močan solidarnostni mehanizem.

Sprememba 76

Predlog uredbe

Člen 2 b (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba Člen 2b Posvetovalni organi držav članic za podnebje in Evropski svet za podnebne spremembe 1. Vse države članice do 30. junija 2021 uradno obvestijo Komisijo o svojem nacionalnem neodvisnem posvetovalnem organu za podnebje, ki je med drugim odgovoren za znanstveno strokovno svetovanje o nacionalni podnebni politiki. Če takega organa ni, se države članice spodbudi, da ga ustanovijo. Da bi države članice podprle znanstveno neodvisnost in samostojnost nacionalnega neodvisnega posvetovalnega organa za podnebje, se jih spodbuja, da sprejmejo ustrezne ukrepe, ki bodo temu organu omogočale, da deluje popolnoma pregledno in da so njegove ugotovitve javno dostopne, in o teh ukrepih uradno obvestijo Komisijo. 2. Komisija do 30. junija 2022 v sodelovanju s temi nacionalnimi posvetovalnimi organi za podnebje ustanovi Evropski svet za podnebne spremembe (ECCC), ki bo stalni, neodvisni, interdisciplinarni znanstveni posvetovalni panel za podnebne spremembe in ki bo pri svojem delovanju upošteval najnovejše znanstvene ugotovitve Medvladnega panela za podnebne spremembe. Evropski svet za podnebne spremembe dopolnjuje delo Evropske agencije za okolje ter obstoječih raziskovalnih institucij in agencij v Uniji. Da bi se izognili podvajanju dela, Evropska agencija za okolje deluje kot sekretariat Evropskega sveta za podnebne spremembe, hkrati pa ohranja njegovo proračunsko in upravno neodvisnost. 3. Mandat članov Evropskega sveta za podnebne spremembe traja pet let in se lahko enkrat podaljša. Evropski svet za podnebne spremembe je sestavljen iz znanstvenega odbora, v katerem je največ 15 visokih strokovnjakov s celotnim obsegom strokovnega znanja, potrebnega za dejavnosti iz odstavka 4. Znanstveni odbor je neodvisno odgovoren za pripravo znanstvenega mnenja Evropskega sveta za podnebne spremembe. 4. Dejavnosti znanstvenega odbora zajemajo: (a) ocenjevanje skladnosti obstoječih in predlaganih usmeritev Unije, proračuna za emisije toplogrednih plinov in podnebnih ciljev glede na zaveze Unije in mednarodne podnebne zaveze; (b) ocenjevanje verjetnosti, da proračun Unije za emisije toplogrednih plinov ne bo presežen, in da bo z obstoječimi in načrtovanimi ukrepi dosežena podnebna nevtralnost; (c) ocenjevanje skladnosti ukrepov Unije za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov s cilji iz člena 2; (d) določanje ukrepov in iskanje priložnosti za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in povečanje potenciala za sekvestracijo ogljika; ter (e) ugotavljanje posledic neukrepanja ali nezadostnega ukrepanja. 5. Pri izvajanju dejavnosti iz odstavka 4 Evropski svet za podnebne spremembe zagotovi ustrezno posvetovanje z neodvisnimi nacionalnimi posvetovalnimi organi za podnebje. 6. Delo znanstvenega odbora podpira upravni odbor. Upravni odbor sestavljajo po en član vsakega neodvisnega nacionalnega posvetovalnega organa za podnebje, priglašenega Komisiji v skladu z odstavkom 1, dva predstavnika, ki ju izbere Komisija, dva predstavnika, ki ju izbere Evropski parlament, in predsednik sekretariata, ki ga imenuje Evropska agencija za okolje. Upravni odbor se sestane dvakrat letno in je odgovoren za vzpostavitev in spremljanje dejavnosti Evropskega sveta za podnebne spremembe. Evropski parlament in Svet soglasno imenujeta upravni odbor na podlagi predloga Komisije. Predsednik upravnega odbora je izvoljen izmed njegovih članov. Upravni odbor je odgovoren za: (a) sprejetje letnega delovnega programa na predlog znanstvenega odbora in zagotavljanje njegove skladnosti z mandatom Evropskega sveta za podnebne spremembe; (b) imenovanje članov znanstvenega odbora, s čimer poskrbi za to, da sestava znanstvenega odbora zagotavlja obseg strokovnega znanja, potrebnega za dejavnosti iz delovnega programa; (c) odobritev letnega proračuna Evropskega sveta za podnebne spremembe; ter (d) usklajevanje nacionalnih posvetovalnih organov za podnebje. 7. Člane znanstvenega odbora imenuje upravni odbor osebno. Predsednik znanstvenega odbora je izvoljen izmed njegovih članov. Znanstveni odbor z dvotretjinsko večino sprejme svoj poslovnik, ki zagotavlja, da je odbor znanstveno povsem neodvisen in samostojen. Kandidati za članstvo v znanstvenem odboru se določijo z odprtim postopkom ocenjevanja. Strokovne izkušnje kandidatov za znanstveni odbor, ki izpolnjujejo pogoje za prijavo iz razpisa, se primerjalno ocenijo na podlagi naslednjih izbirnih meril: (a) znanstvena odličnost; (b) izkušnje z izvajanjem znanstvenih ocen in/ali zagotavljanjem znanstvenega svetovanja na strokovnih področjih; (c) obsežno strokovno znanje iz podnebnih in okoljskih znanosti ali drugih znanstvenih področij, pomembnih za doseganje podnebnih ciljev Unije; (d) izkušnje iz strokovnega pregledovanja znanstvenega dela; (e) strokovne izkušnje v interdisciplinarnem okolju v mednarodnem okviru. S sestavo znanstvenega odbora se zagotovi uravnotežena zastopanost spolov, disciplinsko in sektorsko strokovno znanje ter regionalna porazdelitev. 8. Evropski svet za podnebne spremembe o svojih ugotovitvah na podlagi odstavka 4 vsako leto poroča Komisiji, Evropskemu parlamentu in Svetu. Evropski svet za podnebne spremembe po potrebi pripravi priporočila za Komisijo, da se zagotovi doseganje ciljev te uredbe. Evropski svet za podnebne spremembe zagotovi, da postopke izvaja popolnoma pregledno in svoja poročila objavi. Komisija obravnave poročila in morebitna priporočila ter najpozneje v treh mesecih po njihovem prejemu Evropskemu svetu za podnebne spremembe pošlje formalni odgovor. Odgovor na ta poročila in priporočila se objavi.

Spremembe 77, 123 in 145

Predlog uredbe

Člen 3

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba Člen 3 Člen 3 Krivulja za doseganje podnebne nevtralnosti Krivulja za doseganje podnebne nevtralnosti 1. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 9 za dopolnitev te uredbe z določitvijo krivulje na ravni Unije za doseganje cilja podnebne nevtralnosti iz člena 2(1) do leta 2050. Komisija najpozneje v šestih mesecih po vsakem pregledu globalnega stanja iz člena 14 Pariškega sporazuma pregleda krivuljo . 1. Komisija do 31. maja 2023 oceni možnosti za vzpostavitev okvirne krivulje na ravni Unije za dosego cilja iz člena 2(1), začenši s podnebnim ciljem Unije do leta 2030 iz člena 2 a (1) in ob upoštevanju vmesnega zavezujočega podnebnega cilja do leta 2040 iz člena 2(2b), ter po potrebi pripravi ustrezen zakonodajni predlog . 1a. Potem ko je krivulja iz odstavka 1 določena, jo Komisija pregleda najpozneje v šestih mesecih po vsakem pregledu globalnega stanja iz člena 14 Pariškega sporazuma, začenši s pregledom globalnega stanja leta 2028. Komisija pripravi zakonodajni predlog za prilagoditev krivulje, če na podlagi pregleda meni, da je prilagoditev primerna. 2. Krivulja izhaja iz podnebnega cilja Unije za leto 2030 iz člena 2a(1). 2. Komisija pri pripravi zakonodajnih predlogov za določitev krivulje v skladu z odstavkom 1 upošteva proračun Unije za emisije toplogrednih plinov, ki določa skupno preostalo količino emisij toplogrednih plinov kot ekvivalenta CO2, ki bi lahko bile izpuščene najpozneje do leta 2050, ne da bi to ogrožalo zaveze Unije iz Pariškega sporazuma . 2a. Komisija v poročilu določi proračun Unije za emisije toplogrednih plinov ter ga do 31. decembra 2021 predloži Parlamentu in Svetu. Komisija to poročilo in metodologijo, na podlagi katere ga je pripravila, javno objavi. 3. Pri pripravi krivulje v skladu z odstavkom 1 Komisija upošteva naslednje : 3. Pri pripravi zakonodajnih predlogov za določitev ali prilagoditev krivulje v skladu z odstavkom 1 oziroma 1a Komisija upošteva naslednja merila : (-a) najboljše razpoložljive in najnovejše znanstvene dokaze, vključno z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe, Medvladne platforme za znanstveno politiko o biotski raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah, Evropskega sveta za podnebne spremembe in, če je mogoče, posvetovalnih organov držav članic o podnebju. (-aa) socialne, gospodarske in okoljske stroške neukrepanja ali nezadostnega ukrepanja; (-ab) potrebo po zagotovitvi poštenega in socialno pravičnega prehoda za vse; (a) stroškovno in ekonomsko učinkovitost; (b) konkurenčnost gospodarstva Unije; (b) konkurenčnost gospodarstva Unije , zlasti malih in srednjih podjetij ter sektorjev, ki so najbolj izpostavljeni selitvi virov CO2 ; (ba) ogljični odtis končnih proizvodov in potrošnje v Uniji; (c) najboljšo razpoložljivo tehnologijo ; (c) najboljše razpoložljive, stroškovno učinkovite, varne in nadgradljive tehnologije, pri čemer je treba spoštovati koncept tehnološke nevtralnosti in preprečevati morebitne učinke vezave ; (d) energijsko učinkovitost, cenovno dostopnost in zanesljivo oskrbo z energijo; (d) energijsko učinkovitost in načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“ , cenovno dostopnost energije, zmanjšanje energijske revščine in zanesljivo oskrbo z energijo; (da) potrebo po postopni opustitvi fosilnih goriv in njihovi nadomestitvi s trajnostno proizvedenimi obnovljivo energijo, materiali in proizvodi; (e) pravičnost in solidarnost med državami članicami in v njih; (e) pravičnost in solidarnost med državami članicami in regijami ter v njih; (f) potrebo po zagotavljanju okoljske učinkovitosti in postopnega napredka; (f) potrebo po zagotavljanju okoljske učinkovitosti in postopnega napredka; (fa) potrebo po zagotavljanju okoljske trajnosti, vključno s potrebo po obravnavanju krize na področju biotske raznovrstnosti, skupaj z obnovo degradiranih ekosistemov, in preprečevanju nepopravljive škode za ekosisteme, da bi dosegli cilje Unije na področju biotske raznovrstnosti; (fb) postopno zagotavljanje stabilnih, dolgotrajnih in podnebno učinkovitih naravnih ponorov; (g) naložbene potrebe in priložnosti; (g) naložbene potrebe in priložnosti za inovacije v skladu z Uredbo (EU) 2020/… [uredba o taksonomiji], pri čemer se upošteva tveganje nasedlih naložb. (h) potrebo po zagotovitvi poštenega in socialno pravičnega prehoda; (i) mednarodni razvoj in prizadevanja za dosego dolgoročnih ciljev Pariškega sporazuma in končnega cilja Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja; (j) najboljše razpoložljive in najnovejše znanstvene dokaze, vključno z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC). 3a. Najpozneje … [1 leto po začetku veljavnosti te uredbe] Komisija po poglobljenem dialogu z vsemi ustreznimi deležniki v določenem sektorju izda sektorski načrt razogljičenja za doseganje podnebne nevtralnosti najpozneje do leta 2050.

Spremembi 78 in 146

Predlog uredbe

Člen 4

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba Člen 4 Člen 4 Prilagajanje podnebnim spremembam Prilagajanje podnebnim spremembam -1a. Komisija do 31. januarja 2021 in nato vsakih 5 let sprejme posodobljeno strategijo EU za prilagajanje podnebnim spremembam. Cilj posodobljene strategije EU je zagotoviti, da se politike za prilagajanje prednostno obravnavajo, vključujejo in dosledno izvajajo v politikah EU ter njenih mednarodnih zavezah, trgovinskih sporazumih in mednarodnih partnerstvih. 1. Ustrezne institucije Unije in države članice zagotovijo stalen napredek pri povečanju sposobnosti prilagajanja, krepitvi odpornosti in zmanjšanju ranljivosti zaradi podnebnih sprememb v skladu s členom 7 Pariškega sporazuma. 1. Ustrezne institucije Unije in države članice si prizadevajo za doseganje nacionalnih ciljev in ciljev Unije za prilagajanje podnebnim spremembam, določenih v strategiji EU za prilagajanje podnebnim spremembam, in zagotovijo stalen napredek pri povečanju sposobnosti prilagajanja, krepitvi odpornosti in zmanjšanju ranljivosti , vključno tako morskih in kopenskih ekosistemov, zaradi podnebnih sprememb v skladu s členom 7 Pariškega sporazuma ter prilagajanje vključijo v ustrezne socialno-ekonomske in okoljske politike in ukrepe. Osredotočijo se zlasti na najranljivejše skupine prebivalstva in gospodarske sektorje, ki jih to najbolj prizadene, v posvetovanju s civilno družbo ugotovijo pomanjkljivosti na teh področjih in izvajajo popravne ukrepe . 2. Države članice na podlagi zanesljivih izhodiščnih scenarijev v zvezi s podnebjem in ranljivostjo ter ocen napredka oblikujejo in izvajajo strategije in načrte za prilagajanje, ki vključujejo celovit okvir za obvladovanje tveganja. 2. Države članice do 31. decembra 2021 in nato vsakih 5 let na podlagi zanesljivih izhodiščnih scenarijev in kazalnikov v zvezi s podnebjem in ranljivostjo in ocen napredka na podlagi najboljših razpoložljivih in ažurnih znanstvenih dokazih ter ob upoštevanju lokalnih potreb in posebnosti sprejmejo in izvajajo nacionalne in regionalne strategije in načrte za prilagajanje, ki vključujejo celovite lokalne okvire za obvladovanje tveganja. Te strategije in načrti vključujejo ukrepe v skladu z nacionalnimi cilji in cilji Unije na področju prilagajanja podnebju. Te strategije zlasti upoštevajo ranljive in prizadete skupine, skupnosti in ekosisteme ter vključujejo ukrepe za upravljanje, obnovo in varstvo morskih in kopenskih ekosistemov, da se okrepi njihova odpornost. Države članice v svojih strategijah upoštevajo posebno ranljivost kmetijstva in prehranskih sistemov ter prehransko varnost, spodbujajo pa tudi naravne rešitve in ekosistemsko prilagajanje. 2a. Komisija upravičence finančnih instrumentov Unije, vštevši projekte, ki jih podpira Evropska investicijska banka, poziva k izvedbi obremenitvenega testa za projekte, za katere se meni, da bi lahko podnebne spremembe nanje še posebej močno vplivale. Komisija do … [šest mesecev po začetku veljavnosti te uredbe] sprejme delegirane akte za dopolnitev te uredbe, v katerih določi podrobna merila za obremenitveni test, vključno s seznamom zadevnih panog, projektov in regij, ter prag prometa upravičencev, pri čemer zagotovi, da ne bo prišlo do prevelikega upravnega bremena. Komisija na podlagi strategije EU za prilagajanje podnebnim spremembam in podatkov Evropske agencije za okolje za upravičence določi smernice o tem, kako uskladiti naložbeni projekt z zahtevami po prilagajanju podnebnim spremembam.

Sprememba 161

Predlog uredbe

Člen 4 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba Člen 4a Skladnost finančnih tokov z usmeritvijo k podnebno nevtralni in odporni družbi 1. Ustrezne institucije Unije in države članice zagotovijo stalen napredek pri usklajevanju javnih in zasebnih finančnih tokov z usmeritvijo k podnebno nevtralni in odporni družbi v skladu s členom 2(1)(c) Pariškega sporazuma ob upoštevanju podnebnih ciljev Unije iz člena 2 te uredbe. 2. Komisija do 1. junija 2021, nato pa v rednih časovnih presledkih, v okviru ocen iz člena 5 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, v katerem oceni, kako bi bilo treba spremeniti vso ustrezno zakonodajo Unije, vključno z večletnimi finančnimi okviri Unije in vsemi posebnimi uredbami v zvezi s skladi in instrumenti v okviru proračuna Unije, da se vanjo vključijo zavezujoče in izvršljive določbe, s katerimi se zagotovi skladnost javnih in zasebnih finančnih tokov s podnebnimi cilji Unije iz člena 2 te uredbe. Oceni se dodajo zakonodajni predlogi, kadar je ustrezno. 3. Komisija enkrat letno razkrije, kateri del odhodkov Unije je v skladu s taksonomskimi kategorijami iz Uredbe (EU) 2020/… [uredba o taksonomiji]. 4. Da bi dosegli podnebne cilje Unije iz člena 2, institucije Unije in vse države članice postopno odpravijo vse neposredne in posredne subvencije za fosilna goriva ter v skladu s tem mobilizirajo trajnostne naložbe. Zagotoviti je treba, da postopno odpravljanje teh subvencij ne bo posegalo v prizadevanja za izkoreninjenje energijske revščine.

Sprememba 80

Predlog uredbe

Člen 5

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba Člen 5 Člen 5 Ocena napredka in ukrepov Unije Ocena napredka in ukrepov Unije 1. Komisija do 30. septembra 2023 in nato vsakih 5 let skupaj z oceno, predvideno v členu 29(5) Uredbe (EU) 2018/1999, oceni: 1. Komisija do 30. septembra 2023 in nato vsaki 2 leti skupaj z oceno, predvideno v členu 29(5) Uredbe (EU) 2018/1999, oceni: (a) skupni napredek držav članic pri doseganju cilja podnebne nevtralnosti iz člena 2(1), kot je bil opredeljen v krivulji iz člena 3( 1 ); (a) napredek posameznih držav članic in skupni napredek držav članic pri doseganju podnebnih ciljev Unije iz člena 2 , kot so opredeljeni v krivulji, ki se določi v skladu s členom 3 (1) ; če krivulja ni na voljo, se oceno izvede na podlagi meril iz člena 3(3) in podnebnega cilja za leto 2030; (b) skupni napredek vseh držav članic pri prilagajanju iz člena 4. (b) napredek posamezne države članice in skupni napredek vseh držav članic pri prilagajanju iz člena 4. Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži ugotovitve navedene ocene skupaj s poročilom o stanju energetske unije, pripravljenim v zadevnem koledarskem letu v skladu s členom 35 Uredbe (EU) 2018/1999. Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži navedene ocene in njihove ugotovitve skupaj s poročilom o stanju energetske unije, pripravljenim v zadevnem koledarskem letu v skladu s členom 35 Uredbe (EU) 2018/1999 , ter jih javno objavi . 2. Komisija do 30. septembra 2023 in nato vsakih 5 let pregleda: 2. Komisija do 30. septembra 2023 in nato vsaki 2 leti pregleda: (a) skladnost ukrepov Unije s ciljem podnebne nevtralnosti iz člena 2(1), kot je bil opredeljen v krivulji iz člena 3( 1 ); (a) skladnost ukrepov in politik Unije , vključno s sektorsko zakonodajo, njenega zunanjega delovanja in proračuna s podnebnimi cilji Unije iz člena 2 , kot so bili opredeljeni v krivulji, ki se določi v skladu s členom 3 (1) ; če krivulja ni na voljo , se oceno izvede na podlagi meril iz člena 3( 3 ) in podnebnega cilja za leto 2030 ; (b) ustreznost ukrepov Unije za zagotovitev napredka pri prilagajanju iz člena 4. (b) ustreznost ukrepov in politik Unije , vključno s sektorsko zakonodajo, njenega zunanjega delovanja in proračuna Unije za zagotovitev napredka pri prilagajanju iz člena 4; 3. Kadar Komisija na podlagi ocene iz odstavkov 1 in 2 ugotovi, da ukrepi Unije niso v skladu s ciljem podnebne nevtralnosti iz člena 2 (1) ali ne ustrezajo zagotovitvi napredka pri prilagajanju iz člena 4, ali da je napredek pri doseganju cilja podnebne nevtralnosti ali prilagajanja iz člena 4 nezadosten, hkrati sprejme potrebne ukrepe v skladu s Pogodbama ter izvede pregled krivulje iz člena 3(1). 3. Kadar Komisija na podlagi ocene iz odstavkov 1 in 2 ugotovi, da ukrepi in politike Unije niso v skladu s podnebnimi cilji Unije iz člena 2 ali niso primerni za zagotovitev napredka pri prilagajanju iz člena 4, ali da je napredek pri doseganju podnebnih ciljev Unije iz člena 2 ali prilagajanja iz člena 4 nezadosten, čim prej ali najkasneje takrat, ko izvede pregled krivulje iz člena 3(1 a ) , sprejme potrebne ukrepe v skladu s Pogodbama, da bi to neskladnost odpravila . 4. Komisija pred sprejetjem oceni vsak osnutek ukrepa ali zakonodajni predlog glede na cilj podnebne nevtralnosti iz člena 2 (1) , kot je bil opredeljen v krivulji iz člena 3( 1 ), in to analizo vključi v oceno učinka , ki spremlja navedene ukrepe ali predloge , ob sprejetju pa objavi rezultate navedene ocene . 4. Komisija oceni skladnost vsakega osnutka ukrepa, vključno z zakonodajnimi in proračunskimi predlogi, s podnebnimi cilji Unije iz člena 2 ter osnutek ukrepa pred sprejetjem uskladi s temi cilji. Ta analiza se vključi v vse ocene učinka, ki spremljajo te ukrepe ali predloge. Ko sta določena krivulja iz člena 3(1) in proračun za toplogredne pline iz člena 3(2a), ocena temelji na njiju. Komisija zagotovi, da so ta ocena in njeni rezultati neposredno dostopni javnosti takoj , ko je ocena končana , v vsakem primeru pa pred sprejetjem s tem povezanega ukrepa ali predloga . 4a. Komisija oceno iz odstavka 4 uporablja za spodbujanje iz menjave dobrih praks in opredelitev ukrepov, ki bodo prispevali k doseganju ciljev te uredbe.

Sprememba 81

Predlog uredbe

Člen 6

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba Člen 6 Člen 6 Ocena nacionalnih ukrepov Ocena nacionalnih ukrepov 1. Komisija do 30. septembra 2023 in nato vsakih 5 let oceni: 1. Komisija do 30. septembra 2023 in nato vsaki 2 leti oceni: (a) skladnost opredeljenih nacionalnih ukrepov na podlagi nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov ali dvoletnih poročil o napredku, predloženih v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999, kot je ustrezno za doseganje cilja podnebne nevtralnosti iz člena 2 (1) , z navedenim ciljem , kot je izražen v krivulji iz člena 3( 1 ); (a) skladnost opredeljenih nacionalnih ukrepov na podlagi nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov , nacionalnih dolgoročnih strategij ali poročil o napredku, predloženih v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999, kot je ustrezno za doseganje podnebnih ciljev Unije iz člena 2, z navedenimi cilji , kot so izraženi v krivulji , ki se določi v skladu s členom 3(1); če krivulja ni na voljo, se oceno izvede na podlagi meril iz člena 3( 3 ) in podnebnega cilja za leto 2030 ; (b) ustreznost relevantnih nacionalnih ukrepov za zagotovitev napredka pri prilagajanju iz člena 4. (b) ustreznost in učinkovitost relevantnih nacionalnih ukrepov za zagotovitev napredka pri prilagajanju iz člena 4. Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži ugotovitve navedene ocene skupaj s poročilom o stanju energetske unije, pripravljenim v zadevnem koledarskem letu v skladu s členom 35 Uredbe (EU) 2018/1999. Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži navedene ocene in njihove ugotovitve skupaj s poročilom o stanju energetske unije, pripravljenim v zadevnem koledarskem letu v skladu s členom 35 Uredbe (EU) 2018/1999 , ter jih javno objavi . 2. Kadar Komisija ob ustreznem upoštevanju skupnega napredka, ocenjenega v skladu s členom 5(1), ugotovi, da ukrepi države članice niso v skladu z navedenim ciljem , kot je izražen v krivulji iz člena 3(1), ali ne ustrezajo z vidika zagotovitve napredka pri prilagajanju iz člena 4, lahko tej državi članici izda priporočila. Komisija ta priporočila javno objavi. 2. Kadar Komisija ob ustreznem upoštevanju napredka posameznih držav članic in skupnega napredka, ocenjenega v skladu s členom 5(1), ugotovi, da ukrepi države članice niso v skladu s podnebnimi cilji Unije , kot je izražen v krivulji iz člena 3(1), potem ko je krivulja določena, ali ne ustrezajo z vidika zagotovitve napredka pri prilagajanju iz člena 4, tej državi članici