EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 29.6.2018 COM(2018) 508 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ o vmesni oceni izvajanja programa za pravice, enakost in državljanstvo za obdobje od 2014 do 2020 {SWD(2018) 358 final}

{SWD(2018) 359 final}



POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ o vmesni oceni izvajanja programa za pravice, enakost in državljanstvo za obdobje od 2014 do 2020 Program za pravice, enakost in državljanstvo se je začel izvajati v posebno težkem obdobju za EU, ko so se zaradi učinkov gospodarske krize splošno znižala nacionalna sredstva in financiranje, ki so na voljo za družbena vprašanja in vprašanja na področju človekovih pravic. Od leta 2014 je cilj programa nadaljnji razvoj Evrope pravic in enakosti v skladu s strategijo Evropa 2020. V tem poročilu so navedeni vmesni rezultati programa ter kvalitativni in kvantitativni vidiki njegovega izvajanja, kot se zahteva v skladu s členom 13(2)(b) uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi programa za pravice, enakost in državljanstvo za obdobje od 2014 do 2020 . Referenčno obdobje vmesne ocene je prva polovica obdobja izvajanja programa, tj. od leta 2014 do sredine leta 2017. Ocena zajema letne delovne programe za leta 2014, 2015 in 2016. Delovni program za leto 2017 pa je bil analiziran predvsem v smislu zasnove in strukture, ne pa tudi v smislu izvajanja. To poročilo temelji na ugotovitvah ocene, ki jo je pripravila Evropska komisija na podlagi ocene zunanjih izvajalcev. 1.Uvod in ozadje Program za pravice, enakost in državljanstvo za obdobje od 2014 do 2020 je nadomestil programe, ki so veljali v programskem obdobju 2007–2013, in sicer program Daphne III, program Temeljne pravice in državljanstvo ter program Progress. Sedanji program je bil uveden z Uredbo (EU) št. 1381/2013 Evropskega parlamenta in Sveta. Splošni cilj Uredbe je: ·prispevati k nadaljnjemu razvoju posameznega področja, na katerem se spodbujajo, varujejo in dejansko uresničujejo enakost in pravice oseb, zapisane v PEU, PDEU, Listini in mednarodnih konvencijah o človekovih pravicah, h katerim je pristopila Unija. Specifični cilji Uredbe so: ·spodbujati dejansko uresničevanje načela nediskriminacije na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti ter spoštovati načelo nediskriminacije na podlagi okoliščin iz člena 21 Listine; ·preprečevati in zatirati rasizem, ksenofobijo, homofobijo in druge oblike nestrpnosti; ·spodbujati in varovati pravice invalidov; ·spodbujati enakost žensk in moških ter pospeševati vsesplošno upoštevanje načela enakosti spolov;

·preprečevati in zatirati nasilje nad otroki, mladimi in ženskami, pa tudi nasilje nad drugimi ogroženimi skupinami; ·spodbujati in varovati pravice otroka; ·prispevati k zagotavljanju najvišje ravni varstva zasebnosti in osebnih podatkov; ·spodbujati in izboljšati uveljavljanje pravic, ki izhajajo iz državljanstva Unije; ·pomagati posameznikom v vlogi potrošnikov ali podjetij na notranjem trgu, da bodo lahko uveljavljali svoje pravice, ki izhajajo iz prava Unije, ob upoštevanju projektov, ki se financirajo v okviru programa varstva potrošnikov. Program izvaja Evropska komisija prek neposrednega centraliziranega upravljanja. Geografsko so vse države članice EU upravičene do sodelovanja v programu. V njem lahko sodelujejo tudi države Evropskega združenja za prosto trgovino, kandidatke in potencialne države kandidatke, če so izpolnjeni nekateri pogoji. Islandija se je programu pridružila pri vseh specifičnih ciljih, Lihtenštajn pa sodeluje le pri tistih, ki se nanašajo na nediskriminacijo, rasizem, ksenofobijo, pravice invalidov in enakost spolov. 2.Ključni elementi in izvajanje programa V skladu s členom 5 Uredbe program podpira zelo raznovrstne dejavnosti, kot so analitične dejavnosti, vzajemno učenje, sodelovanje, poglabljanje ozaveščenosti in dejavnosti razširjanja, dejavnosti usposabljanja in ukrepi v podporo glavnim akterjem, katerih dejavnosti prispevajo k izvajanju specifičnih ciljev Uredbe. Program podpira tudi organizacije, ki so dejavne na področju socialnih in človekovih pravic po vsej Evropi, kot so evropske mreže, javne ali zasebne organizacije, ki so običajno nepridobitne, nacionalni, regionalni in lokalni organi v državah članicah EU, nevladne organizacije, univerze in raziskovalne ustanove ter mednarodne organizacije. Med upravičenci programa so v smislu ciljnih skupin, torej skupin, ki imajo lahko koristi od programa, bodisi neposredno s sodelovanjem pri dejavnostih programa bodisi posredno od njegovega izvajanja, tudi javni organi, nevladne organizacije in drugi raziskovalni subjekti, ki si prizadevajo za uresničevanje ciljev programa. Ciljne skupine so tudi vsi državljani, saj je namen ciljev in pobud programa spodbujanje, varstvo in učinkovito izvajanje enakosti in pravic oseb, zlasti tistih, ki so izpostavljene diskriminaciji, nestrpnosti ali nasilju, med katerimi so tudi migranti in manjšine. Kot je določeno v Uredbi, program kot glavne mehanizme financiranja v podporo projektom, povezanim z njegovimi cilji, uporablja nepovratna sredstva za ukrepe, nepovratna sredstva za poslovanje in javna naročila. Nepovratna sredstva za ukrepe običajno trajajo dve leti, na podlagi letnih nepovratnih sredstev za poslovanje pa program financira evropske mreže, ki delujejo na naslednjih področjih: nediskriminacija, rasizem, ksenofobija, homofobija ali druge oblike nestrpnosti, invalidnosti, enakost spolov, preprečevanje vseh oblik nasilja in boj proti njim ter spodbujanje pravic otroka. 2.1.Specifični cilji programa ·Specifični cilj 1: spodbujanje nediskriminacije Program podpira projekte, katerih cilj je preprečevanje in zatiranje diskriminacije na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. Ključna tema tega specifičnega cilja je še zlasti spodbujanje vključevanja Romov. V tem smislu program za pravice, enakost in državljanstvo podpira nacionalne platforme za Rome ter tesno sodeluje z državami članicami EU in njihovimi nacionalnimi kontaktnimi točkami za Rome ter organizacijami civilne družbe, ki delujejo na področju nediskriminacije in vključevanja Romov. Program financira tudi dejavnosti evropske mreže organov za enakost. Med ključnimi nalogami te mreže je krepitev sodelovanja in izmenjave informacij med nacionalnimi organi za enakost, ki jih imenujejo države članice, v zvezi z vprašanji, povezanimi z nediskriminacijo. ·Specifični cilj 2: preprečevanje in zatiranje rasizma, ksenofobije, homofobije in drugih oblik nestrpnosti Financirani projekti s tega področja prispevajo k boljšemu izvajanju sedanje zakonodaje EU v državah članicah ter pomoči žrtvam kaznivih dejanj iz sovraštva in sovražnega govora. Financirane dejavnosti zlasti podpirajo zaščito beguncev in migrantov pred naraščanjem populizma, ekstremizma in nestrpnosti.

·Specifični cilj 3: spodbujanje pravic invalidov Operativni namen tega specifičnega cilja je poglobiti ozaveščenost in izboljšati uveljavljanje pravic invalidov, da se zmanjšajo ovire ter da lahko invalidi polno sodelujejo v družbi in uživajo svoje pravice. Večinoma se izvaja z nepovratnimi sredstvi za poslovanje, s katerimi so podprte dejavnosti mrež na evropski ravni, ki zagovarjajo pravice invalidov, ter javnimi naročili, osredotočenimi na zbiranje podatkov, usposabljanje in dejavnosti ozaveščanja. Na podlagi letnega delovnega programa za leto 2014 je bila s podporo programa izdana evropska kartica ugodnosti za invalide, da se olajša čezmejno potovanje invalidov. ·Specifični cilj 4: spodbujanje enakosti spolov Program spodbuja projekte v podporo državam članicam in zadevnim zainteresiranim stranem pri izboljševanju uravnotežene zastopanosti spolov na vseh področjih življenja, zlasti pri gospodarskem odločanju, ter spodbujanju enake gospodarske neodvisnosti žensk in moških. Financiranje na podlagi tega cilja je namenjeno tudi zmanjšanju razlik med spoloma glede plačil, zaslužkov in pokojnin. ·Specifični cilj 5: preprečevanje in zatiranje nasilja nad otroki, mladimi in ženskami ter drugimi ogroženimi skupinami Program financira predvsem projekte, ki pomagajo zaščititi in podpreti najbolj ranljive žrtve nasilja, kot so ženske in otroci, ter dejavnosti za ozaveščanje in preprečevanje nasilja, pri čemer sodeluje z nevladnimi organizacijami, ki delujejo na terenu. Podpira tudi obravnavo povzročiteljev nasilja. Krepitev sistemov za zaščito otrok je ena od prednostnih nalog Komisije, pri čemer program podpira pravice otrok migrantov s financiranjem mednarodnih organizacij, ki delujejo neposredno za te otroke in z njimi. ·Specifični cilj 6: spodbujanje pravic otroka Pravice otroka se spodbujajo prek projektov, ki se osredotočajo na otrokom prijazno pravosodje in zaščito ranljivih otrok (na primer otrok, ki zapuščajo sistem rejništva, in otrok, ki so prišli v nasprotje z zakonom), s podporo zlasti dejavnosti usposabljanja javnih uslužbencev, nevladnih organizacij in odvetnikov, ki se ukvarjajo z otroki. ·Specifični cilj 7: varstvo zasebnosti in osebnih podatkov Kar zadeva varstvo podatkov, je program glavni vir financiranja EU. Dejavnosti, ki se izvajajo v okviru tega specifičnega cilja, so močno povezane z reformo varstva podatkov, ki je bila sprejeta leta 2016. Namen tega cilja programa je financiranje projektov v podporo zlasti prenosu nove zakonodaje o varstvu podatkov v zakonodajo držav članic in njenemu izvajanju ter usposabljanju organov za varstvo podatkov in pooblaščenih oseb za varstvo podatkov. ·Specifični cilj 8: državljanstvo EU Program financira projekte, večinoma dejavnosti ozaveščanja, ki so namenjeni spodbujanju vključevanja državljanov EU v državljansko in politično življenje v EU. Zato podpira projekte, ki lahko pripomorejo k ozaveščanju državljanov o njihovih pravicah, ki izhajajo iz državljanstva Unije. Informacijske kampanje o pravicah iz državljanstva EU se financirajo prek tega specifičnega cilja, glede na evropske volitve leta 2019 pa se osredotočajo zlasti na volilne pravice. ·Specifični cilj 9: pravice potrošnikov ali podjetnikov Program financira tudi projekte, ki podpirajo posameznike kot potrošnike ali podjetnike na notranjem trgu, da uveljavljajo svoje pravice, ki izhajajo iz prava EU. Cilj finančnih sredstev EU na tem področju je prispevati k izboljšanju znanja in ozaveščenosti o pravicah potrošnikov, zlasti na digitalnem trgu. 2.2.Proračun Skupni proračun programa za obdobje 2014–2020 znaša 439 473 000 EUR. Najvišja stopnja prevzetih obveznosti (94,91 %) je bila dosežena leta 2016 (glej preglednico 1). Iz razpoložljivih virov izhaja, da program za pravice, enakost in državljanstvo približno 23 % razpoložljivih sredstev nameni ukrepom javnih naročil, čeprav porazdelitev med njegovimi specifičnimi cilji ni homogena. Preglednica 1: Letne prevzete obveznosti programa za pravice, enakost in državljanstvo za obdobje 2014–2016 Leto Odobreni znesek (v EUR) 2014 49 719 588,56 2015 48 621 670,69 2016 55 854 156,79 Skupaj 2014–2016 154 195 416,04 Viri: letna poročila o spremljanju (poročila o izvajanju letnih delovnih načrtov in podatkovna zbirka projekta za leto 2016).

Na splošno je bila večina sredstev, namenjenih nepovratnim sredstvom, že razporejena (približno 90-odstotna stopnja prevzetih obveznosti). Glede na načrtovani znesek je največji specifični cilj preprečevanje nasilja nad otroki, sledi mu cilj glede nediskriminacije. Navedena cilja skupaj prevzameta več kot 20 % predvidenega proračuna (26 %). Nasprotno pa so glede na načrtovani znesek najmanjši specifični cilji tisti glede pravic otroka, državljanstva EU, varstva potrošnikov in varstva podatkov. Proračun, namenjen nepovratnim sredstvom, je bil razdeljen med specifične cilje programa, kot je prikazano na sliki 1 v nadaljevanju. Slika 1: Odobrena proračunska sredstva glede na vrsto posega po specifičnem cilju Vir: letna poročila o izvajanju letnih delovnih programov za leti 2014 in 2015, izvlečki iz projekta za leto 2016. AG (nepovratna sredstva za ukrepe), OG (nepovratna sredstva za poslovanje), PROC (ukrepi javnih naročil), RCHI (spodbujanje pravic otroka), RCIT (spodbujanje pravic, ki izhajajo iz državljanstva Unije), RCON (uveljavljanje pravic potrošnikov), RDAP (preprečevanje nasilja nad otroki, mladimi, ženskami in drugimi ogroženimi skupinami), RDAT (zagotavljanje najvišje stopnje varstva podatkov), RDIS (spodbujanje nediskriminacije), RDIB (spodbujanje pravic invalidov), RGEN (spodbujanje enakosti spolov in vsesplošnega upoštevanja načela enakosti spolov), RRAC (boj proti rasizmu, ksenofobiji, homofobiji in drugim oblikam nestrpnosti). Specifični cilj glede nediskriminacije se izvaja z uravnoteženo kombinacijo nepovratnih sredstev za ukrepe, nepovratnih sredstev za poslovanje in dejavnosti javnega naročanja, specifični cilj glede boja proti nasilju pa se izvaja predvsem z nepovratnimi sredstvi za ukrepe. 2.3.Prejete vloge in izbrani projekti Iz podatkov za leti 2014 in 2015 v zvezi z nepovratnimi sredstvi za ukrepe in poslovanje izhaja, da so specifični cilji, glede katerih je bilo predloženih največ vlog, tisti, ki se nanašajo na spodbujanje nediskriminacije in preprečevanje nasilja (glej sliko 2 v nadaljevanju). Slika 2: Število odobrenih vlog za nepovratna sredstva za ukrepe in nepovratna sredstva za poslovanje ter število vlog glede na specifični cilj in leto (2014–2015) Vir: letna poročila o izvajanju letnih delovnih programov za leti 2014 in 2015. RCHI (spodbujanje pravic otroka), RCIT (spodbujanje pravic, ki izhajajo iz državljanstva Unije), RDAP (preprečevanje nasilja nad otroki, mladimi, ženskami in drugimi ogroženimi skupinami), RDIS (spodbujanje nediskriminacije), RDIB (spodbujanje pravic invalidov), RGEN (spodbujanje enakosti spolov in vsesplošnega upoštevanja načela enakosti spolov), RRAC (boj proti rasizmu, ksenofobiji, homofobiji in drugim oblikam nestrpnosti). V obdobju, ki ga pokrivajo letni delovni programi za obdobje 2014–2016, je bilo financiranih 352 projektov. V povprečju je stopnja odobritve v okviru razpisov za zbiranje predlogov v letih 2014 in 2015 med 7 % in 27 % pri skoraj vseh specifičnih ciljih, kar je dokaj nizko. Samo v okviru cilja spodbujanja pravic invalidov so bila nepovratna sredstva dodeljena za skoraj vse predložene vloge. Druga najvišja stopnja odobritve (skoraj 58 %) je bila opažena za leto 2014 za specifični cilj glede enakosti spolov. Leta 2016 je bil zaznan upad vlog, ki je sovpadal z začetkom delovanja portala za udeležence. Vendar pa se zaradi navedenega trenda število odobrenih projektov ni pomembno zmanjšalo.

2.4.Glavni dosežki programa Uvedba sistema kazalnikov za sedanji program za pravice, enakost in državljanstvo se je izkazala za ustrezno za merjenje dosežkov programa. Glede glavnega cilja programa („nadaljnji razvoj posameznega področja, na katerem se spodbujajo, varujejo in dejansko uresničujejo enakost in pravice oseb, zapisane v PEU, PDEU, Listini in mednarodnih konvencijah o človekovih pravicah, h katerim je pristopila Unija“) so bile opredeljene ciljne vrednosti na podlagi petih kazalnikov. Ker je bil dosedanji napredek pri doseganju neposrednih učinkov in izidov programa dober, je razumno pričakovati, da program dobro napreduje tudi pri doseganju splošnega cilja. Ključna analitična težava pa je sledenje in pripisovanje sprememb v splošnih kazalnikih posameznim posegom programa. Zlasti je mogoče pričakovati, da bosta dosežena dva od petih zastavljenih ciljev glede splošnega cilja programa, in sicer cilj, ki se nanaša na razliko v plačilu med spoloma, in cilj, ki se nanaša na ozaveščanje o pravicah iz državljanstva Unije. Najverjetneje bo velik zlasti prispevek programa k doseganju rezultatov glede ozaveščanja o pravicah iz državljanstva Unije, saj ima program neposreden vpliv z osredotočanjem na ukrepe ozaveščanja, katerih cilj je omogočanje sprememb. Nasprotno pa bo prispevek programa najverjetneje bolj posreden pri doseganju ciljnih vrednosti v zvezi s stopnjami zaposlenosti žensk, zastopanjem žensk na višjih ravneh odločanja in stopnjo zaposlenosti invalidov, saj spremembe na teh področjih zahtevajo bolj strukturne spremembe na trgih dela in v strukturah gospodarstva, na katere program ne more neposredno vplivati. Iz opravljene ocene pa izhaja, da ima program za pravice, enakost in državljanstvo pomembno vlogo tudi pri podpori takih strukturnih sprememb. Glede napredka pri doseganju devetih specifičnih ciljev je prispevek programa neposreden in bodo ciljne vrednosti najverjetneje dosežene pri specifičnih ciljih glede nediskriminacije, ozaveščanja o pravicah iz državljanstva Unije in pravic potrošnikov. Pri drugih specifičnih ciljih je prispevek programa bolj posreden. To velja za specifični cilj glede spodbujanja enakosti spolov, glede katerega večina ciljnih vrednosti najverjetneje ne bo dosežena, saj je potrebna bolj strukturna sprememba na trgih dela in v strukturah gospodarstva, na to pa program ne more neposredno vplivati. Iz rezultatov ocene na splošno izhaja, da dejavnosti programa prispevajo k doseganju njegovih specifičnih ciljev, vendar je vpliv zmeren zaradi omejenih sredstev programa (na primer na področju enakosti spolov in pravic iz državljanstva Unije) in ker na spremembe vplivajo tudi številni drugi dejavniki in politike. 2.5.Udeleženci in partnerstva K učinkovitosti programa bistveno prispevajo nadnacionalna partnerstva, kar je mogoče zaradi njihovega mrežnega povezovanja in medsebojne povezanosti. Večina sodelujočih je navedla, da se je zaradi partnerstev, razvitih na podlagi programa, izboljšala njihova organizacijska struktura v smislu izvajanja projektov, trajnosti rezultatov in splošne zmogljivosti. Manjše število upravičencev je navedlo tudi, da so partnerstva pozitivno vplivala na njihovo zmožnost zbiranja finančnih sredstev. V oceni oblikovanih partnerstev se je pokazalo tudi ustrezno zastopanje upravičencev glede na vrsto organizacije (39 % vseh upravičencev je neprofitnih organizacij, samo 5 % pa zasebnih profitnih subjektov), po drugi strani pa neenakomerna geografska sestava sodelujočih organizacij (tako kot v predhodnih programih). Italija (večinoma) in Španija (v manjši meri) sta državi z največjim številom organizacij, ki vlagajo vloge (kot koordinatorji ali partnerji), sledijo jim Grčija, Združeno kraljestvo, Romunija in Bolgarija. Organizacije iz istih šestih držav prejmejo približno 50 % dodeljenih nepovratnih sredstva za ukrepe. 3.Kaj je bilo doseženo na podlagi programa za pravice, enakost in državljanstvo?

Kot dokazuje ocena, program na polovici izvajanja na splošno dobro dosega specifične cilje v smislu uspešnosti, učinkovitosti, ustreznosti, skladnosti/dopolnjevanja/sinergij in dodane vrednosti EU. Potrebne pa so izboljšave, zlasti glede enakosti. 3.1.Uspešnost Program dobro napreduje pri doseganju splošnega cilja in specifičnih ciljev. Včasih pa je težko slediti spremembam splošnih kazalnikov in jih pripisati posegom programa, saj na nekatere spremembe vplivajo številni drugi dejavniki. Kazalniki spremljanja, izbrani za merjenje dosežkov programa, so na splošno ustrezni, lahko pa bi se uvedle tudi nekatere izboljšave. Ključni rezultat, dosežen v okviru vseh specifičnih ciljev, je izboljšanje znanj, spretnosti in kompetenc strokovnjakov. Drug pomemben dosežek programa je prispevek rezultatov projektov k sistematičnim spremembam, vključno z boljšimi orodji, postopki, storitvami in politikami, ki se razvijajo v okviru vseh specifičnih ciljev. Večina upravičencev je potrdila, da so bile dejavnosti komuniciranja, ki jih je izvedla Komisija za promocijo programa, večinoma uspešne, posledično pa se je priljubljenost programa v primerjavi s predhodnimi programi povečala. Kljub temu pa si je treba še naprej prizadevati za zagotovitev, da so doseženi vsi potencialni vložniki v vseh državah članicah. V primerjavi s predhodnimi programi so bile koristi programa velike, tudi v smislu števila prejetih vlog in dodeljenih sredstev. Dodaten dosežek je bil visoka stopnja finančnega izvajanja programa, saj je raven financiranja, ki so jo zahtevali vložniki in je bila dodeljena v zvezi z vsakim specifičnim ciljem v letih 2014–2015, nekoliko višja kot v predhodnih programih. Poleg tega se je v oceni na podlagi več kazalnikov ter odgovorov zainteresiranih strani v anketah in razgovorih pokazal napredek pri izboljšanju ravni poznavanja prava EU ter njenih politik, pravic in vrednot. Tudi partnerstva, oblikovana med izvajanjem dejavnosti programa, so pozitivno vplivala na znanja, spretnosti in zmogljivosti upravičencev in udeležencev programa. Glede trajnosti dejavnosti programa po koncu financiranja je večina anketiranih zainteresiranih strani menila, da je zelo verjetno, da bodo ukrepi trajni v smislu pridobitve novih spretnosti in znanja, ozaveščenosti ter oblikovanja orodij in postopkov, ki se ohranijo tudi po koncu projektov. Nekoliko nižja so bila pričakovanja glede nadaljevanja dejavnosti usposabljanja po zaključku projektov. Vendar pa samo tretjina sodelujočih pričakuje, da se bodo partnerstva, financirana med projektom, ohranila tudi po obdobju financiranja. Podobno majhen je tudi delež zainteresiranih strani, ki menijo, da so se zaradi partnerstev, oblikovanih med projekti, financiranimi na podlagi programa, izboljšale njihove zmožnosti pridobivanja finančnih sredstev. Na splošno je zelo malo dokazov o trajnosti rezultatov projektov po koncu financiranja. Nazadnje, več kot 80 % anketirancev je navedlo, da je program (zelo) uspešen pri zadovoljevanju potreb zadevnih ciljnih skupin. Več kot 70 % upravičencev programa, anketiranih v okviru ocene, je tudi menilo, da je program izredno in zelo uspešen pri ciljnem usmerjanju na prava področja politike in najpomembnejše ciljne skupine. I 3.2.Učinkovitost Analiza učinkovitosti temelji na kvalitativni oceni mnenja upravičencev o stroškovni učinkovitosti ukrepov, saj omejeni razpoložljivi podatki v vezi s stroški in koristmi posegov programa ne omogočajo uporabe standardnih kvantitativnih metodologij za analizo stroškov in koristi. Večina upravičencev in predstavnikov držav članic meni, da so stroški programa bodisi sorazmerni s koristmi bodisi večji od njih. Zlasti uspešnost projektov v smislu dejavnosti usposabljanja presega pričakovanja pri več specifičnih ciljih. To velja za specifični cilj glede preprečevanja nasilja nad otroki, mladimi in ženskami, navedeno pa je še bolj izjemno glede na zmanjšanje nastalih izdatkov (približno 60 % predvidenih). Ključni dosežek programa v primerjavi s predhodnimi je tudi manjša obremenjenost upravičencev v smislu časa in finančnih sredstev. Poleg tega zainteresirane strani menijo, da so spremembe v zasnovi programa v primerjavi z obdobjem 2007–2013 najpomembnejši dejavnik učinkovitosti projektov pri doseganju rezultatov. Upravičenci menijo, da so sedanji instrumenti financiranja ustrezni za program. Menijo pa, da bi se lahko uporabili tudi alternativni ukrepi, kot so mikrokrediti in mala posojila. Nazadnje, več upravičencev je opozorilo, da je težava v smislu učinkovitosti razmeroma veliko časa, ki preteče med predložitvijo vloge in začetkom dejavnosti projekta, saj se lahko v tem dolgem obdobju spremenijo kontekstualni dejavniki, zaradi česar so potrebna dodatna prizadevanja pri prilagajanju projekta novim okoliščinam.

3.3 Ustreznost Program zelo ustreza potrebam zainteresiranih strani in upravičencev, tj. v smislu razvoja znanja, usposabljanja, ozaveščanja in strukturne podpore. Zainteresirane strani, anketirane v okviru ocene, so visoko ocenile ustreznost ukrepov programa pri zadovoljevanju njihovih potreb. V oceni pa so opredeljene tudi nekatere vrzeli v zvezi s potrebami nekaterih zainteresiranih strani in državljanov, ki bi jim program lahko namenil več pozornosti, kot so ženske, ki so žrtve večplastne diskriminacije (na primer migrantke, invalidke in starejše ženske). Potrebe, opredeljene ob sprejetju programa, so še vedno pomembne, saj iz opravljene ocene izhaja, da je zaradi počasnega napredka za več ciljev, ki se nanašajo predvsem na enakost spolov ali pravice invalidov, malo verjetno, da bodo doseženi. Program je tudi dovolj prilagodljiv, da se lahko vanj vključijo nove potrebe. Drug kazalnik nadaljnje ustreznosti programa za sedanje potrebe je večje povpraševanje po nepovratnih sredstvih v primerjavi s predhodnimi programi, zlasti glede specifičnih ciljev, ki se nanašajo na nasilje nad otroki, nediskriminacijo in boj proti rasizmu. 3.4 Skladnost, dopolnjevanje, sinergije Iz odgovorov upravičencev izhaja, da so za program značilni visoka notranja skladnost (skladnost med specifičnimi cilji in posegi), hkrati pa tudi visoka zunanja skladnost ter dopolnjevanje z drugimi instrumenti, programi in ukrepi EU. V oceni niso bila ugotovljena pomembna prekrivanja z drugimi programi, ki jih financira EU. Iz tega je očitno mogoče sklepati, da so v primerjavi s predhodnimi programi specifični cilji tega programa bolj racionalizirani in jasneje opredeljeni. Poleg tega je program zelo skladen z mednarodno dogovorjenimi načeli, kot je agenda za trajnostni razvoj do leta 2030. Ob tem skoraj 90 % upravičencev meni, da so cilji, ciljne vrednosti in vrste ukrepov programa za pravice, enakost in državljanstvo tudi na splošno skladni z nacionalnimi politikami na tem področju. 3.5 Dodana vrednost EU Bistvo dodane vrednosti EU tega programa je njegova osnovna „evropska“ in nadnacionalna razsežnost. Večina upravičencev meni, da brez dejavnosti programa podobni projekti ne bi bili izvedeni ali ne bi mogli zajeti enakega števila upravičencev in ciljnih skupin, saj na ravni držav članic ni na voljo dovolj sredstev. To še zlasti velja za ukrepe usposabljanja na področju preprečevanja vseh oblik nasilja in varstva podatkov. Podobno je še zlasti pomembno, da se organizacije na ravni EU tudi financirajo iz EU, saj bi bilo za nadnacionalne mreže še težje zagotoviti nacionalno financiranje. Poleg tega iz odgovorov anketiranih zainteresiranih strani izhaja, da so projekti, financirani na podlagi programa, kakovostnejši in inovativnejši od tistih, ki se financirajo na nacionalni ravni. Te projekte, ki omogočajo eksperimentiranje z inovativnimi pristopi, je mogoče zlasti uporabiti, da se nacionalnim vladam dokažejo koristi izvedenih dejavnosti. Tako pri usposabljanju v šolah na področju ustrahovanja ne bi bile uporabljene inovativne metode, na primer metode, ki vključujejo storilce in žrtve, drug primer pa so projekti, katerih cilj je uvedba evropske kartice ugodnosti za invalide. Navedeni projekti so bili deležni podpore v okviru specifičnega cilja glede pravic invalidov, njihov cilj pa je bil vzpostaviti ustrezne nacionalne organizacije v zvezi z evropsko kartico ugodnosti za invalide (vladne in nevladne subjekte) ter določiti zadevne nacionalne svežnje ugodnosti, ki so jih države članice pripravljene vzajemno priznati. Nazadnje, povpraševanje po financiranju iz programa je med izvajanjem programa ostalo stalno visoko. Iz vseh navedenih ugotovitev izhaja, da na področjih, ki jih zajema program, ostaja stalno povpraševanje po ukrepih na ravni EU. 3.6 Enakost

Program je zagotovil posebno podporo spodbujanju presečnih prednostnih nalog enakosti spolov, pravic otroka in pravic invalidov. Vsesplošno upoštevanje načela enakosti spolov se spodbuja prek namenskega specifičnega cilja. Poleg tega so bili posebni ukrepi na področju enakosti spolov financirani tudi v okviru drugih specifičnih ciljev. To pomeni, da je bilo veliko finančnih sredstev namenjenih neposredno spodbujanju enakosti spolov in vsesplošnemu upoštevanju načela enakosti spolov. Vsesplošno upoštevanje načela enakosti spolov in s tem povezani mehanizmi se upoštevajo v vseh fazah načrtovanja, izvajanja in spremljanja programa, hkrati pa je še vedno mogoče okrepiti zaščito žensk, ki so prikrajšane na več področjih, in v opredeljevanje prednostnih nalog programa bolj vključiti organe za enakost. Glede zaščite pravic otroka ima program dva specifična cilja, ki se neposredno nanašata na spodbujanje pravic otroka. Dodatno bi bilo mogoče ukrepe, ki bi bili lahko pomembni za otroke, financirati tudi na podlagi drugih specifičnih ciljev. Poleg tega se spoštovanje pravic otroka krepi tudi s tem, da morajo organizacije, ki predložijo vlogo za financiranje in bodo med izvajanjem projekta delale neposredno z otroki, Komisiji predložiti opis svoje politike varstva otrok. Vsesplošno upoštevanje pravic otroka v vseh fazah programa pa bi bilo mogoče nadalje izboljšati, zlasti prek vključevanja organov, ki zastopajo interese otrok, v opredeljevanje prednostnih nalog programa. V programu je predviden specifični cilj za spodbujanje pravic invalidov in specifični cilj za spodbujanje učinkovitega izvajanja načela nediskriminacije, tudi na podlagi invalidnosti. Vse vloge, predložene na podlagi tega specifičnega cilja, so prejele sredstva. Povečati je treba vsesplošno upoštevanje pravic invalidov v vseh fazah programa, zlasti prek neposredne povezave s strategijo EU o invalidnosti za obdobje 2010–2020 in z večjim vključevanjem organov, ki zastopajo interese invalidov, v določanje prednostnih nalog programa. Glede enakosti se še vedno zdi, da program ne zajema potreb oseb, ki so prikrajšane na več področjih, saj specifični cilji ne podpirajo sinergij in ukrepov za skupine, ki spadajo v dva ali več ciljev. Poleg tega je sofinanciranje očitno ovira za male nevladne organizacije, ki želijo sodelovati v programu. Nazadnje, program bi si moral v prihodnje prizadevati za bolj uravnoteženo razdelitev sredstev med različne ciljne skupine upravičencev in države članice. Za boljše razumevanje, kako program spodbuja enakost na podlagi financiranih dejavnosti, se v skladu z Uredbo zbirajo podatki o udeležencih, ki so razčlenjeni na podlagi spola, invalidnosti ali starosti. Vendar se to še ne dela. 3.7 Možnosti za poenostavitev Iz ocene izhaja, da je sedanji način neposrednega upravljanja ustrezen glede na obseg in cilje programa. Večina upravičencev pa meni, da obstaja možnost za nadaljnjo poenostavitev izvajanja, upravljanja in zasnove programa. Upravičenci so med razlogi navedli zlasti, da je finančno poročanje preveč podrobno, zlasti v primerjavi s tistim, ki se uporablja v okviru drugih programov EU (na primer Obzorje 2020 in Erasmus+), in poudarili možnost zmanjšanja sedanjega upravnega bremena v smislu zahtev glede priprave osnutkov predlogov, spremljanja in poročanja. Drug ključni predlog upravičencev se nanaša na nepovratna sredstva za poslovanje, ki bi se lahko po njihovem mnenju podaljšala na vsaj dve leti (namesto na eno), da bi se zmanjšalo upravno breme v smislu prijave projektov in postopkov upravljanja. Vendar pa letna nepovratna sredstva za poslovanje Komisiji omogočajo pregled nad dejavnostmi financiranih organizacij in omogočajo več prožnosti za prilagajanje delovanja upravičencev nastajajočim potrebam na njihovih strokovnih področjih. Poleg tega so zaradi nedoločenosti standardnih stroškov včasih potrebna dolgotrajna pogajanja med projektnimi partnerji o stroških različnih dejavnosti. Po drugi strani pa so se upravičenci in uradniki Komisije strinjali, da se z nedavno uvedenim sistemom za predložitev vlog (portal za udeležence) poenostavlja postopek predložitve vlog ter izboljšuje zbiranje in združevanje podatkov o spremljanju. Še vedno pa je postopek mogoče nadalje poenostaviti, zlasti v zvezi z upravno dokumentacijo, ki jo je treba predložiti. Upravičenci pa opozarjajo na še eno ključno vprašanje, in sicer da je večina finančnih sredstev, ki je na voljo v okviru programa, zaradi zneskov sofinanciranja, ki se zahtevajo glede določenih zneskov nepovratnih sredstev, malim nevladnim organizacijam civilne družbe razmeroma nedostopna. Nazadnje, vsi upravičenci se strinjajo, da je element upravnega bremena tudi predolgo obdobje med predložitvijo vloge in začetkom projektnih dejavnosti.