EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 1.2.2023 COM(2023) 62 final SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU SVETU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora za neto ničelno dobo



1.Uvod: Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora za neto ničelno dobo To desetletje bo odločilno za svet, da omeji globalno segrevanje in sprejme potrebne ukrepe za dosego neto nič. V igri je naša prihodnost in izzivi so kompleksni, vendar pa je pred nami tudi edinstvena priložnost, da to nujnost izkoristimo kot katalizator za naložbe v gospodarstvo, ki temelji na čistih energijah, in industrijo za neto ničelno dobo. Evropski zeleni dogovor določa naše ambicije glede zelenega prehoda, vključno z našimi podnebnimi cilji za dosego neto nič do leta 2050. Sveženj „Pripravljeni na 55“ vsebuje konkreten načrt za trdno usmeritev evropskega gospodarstva, pri čemer načrt REPowerEU pospešuje odmik od fosilnih goriv. Poleg akcijskega načrta za krožno gospodarstvo določa okvir za preoblikovanje industrije EU za neto ničelno dobo. V naslednjih nekaj letih se bo trdno izrisala gospodarska oblika neto ničelne dobe. Ustvarjeni bodo novi trgi, zasnovane, razvite in dane na trg bodo prebojne čiste tehnologije, naši energetski sistemi pa bodo preoblikovani. Zato si bodo tisti, ki bodo danes najprej in hitreje vlagali, zagotovili svoje mesto v tem novem gospodarstvu in ustvarili delovna mesta za novo usposobljeno delovno silo, pomladili industrijske proizvodne baze, znižali stroške za ljudi in podjetja ter kot prvi podprli druge dele sveta pri razogljičenju njihovih gospodarstev. Razsežnost priložnosti za evropsko industrijo postavlja to potrebo v žarišče pozornosti. Mednarodna agencija za energijo ocenjuje, da se bo svetovni trg masovne proizvodnje ključnih tehnologij čiste energije do leta 2030 povečal za več kot trikrat in bo vreden približno 650 milijard USD (približno 600 milijonov EUR). S tem povezana delovna mesta v proizvodnji energije bi se lahko v istem obdobju več kot podvojila. Neto ničelna industrija močno raste na svetovni ravni in povpraševanje včasih že presega ponudbo. EU je dobro opremljena za povečanje in izkoriščanje možnosti za doseganje neto nič. Evropski gospodarski model, ki temelji na enotnem trgu, je v zadnjih desetletjih prinesel večjo blaginjo. Evropa je vodilni akter na področju inovacij, tveganega kapitala ter uvajanja neto ničelnih tehnologij in trajnostnih proizvodov. Ima močno izhodišče – industrijo, ki je dokazala, da postavlja trende in določa standarde, z vse večjo stopnjo digitalizacije. Proizvaja visokokakovostne in inovativne proizvode, ki se uporabljajo po vsem svetu. Ima vodilne svetovne znanstvenike in raziskovalce, ki nenehno razvijajo prebojne rešitve ali izboljšujejo obstoječe tehnologije. EU je tudi pokazala, kako lahko zeleni prehod okrepi konkurenčnost. Postopno opuščanje ruskih fosilnih goriv je pospešilo novo industrijsko revolucijo, katere cilj je končati dobo fosilnih goriv. V našem gospodarstvu se razvija in uvaja širok razpon novih neto ničelnih tehnologij: na področju prometa, stavb, proizvodnje, energije in celo oblikovanja popolnoma novih trgov. Naš neto ničelni ekosistem je bil v letu 2021 vreden več kot 100 milijard EUR, njegova vrednost pa se je od leta 2020 podvojila. EU je dokazala tudi svojo inherentno odpornost na nenehne spremembe in izzive. Industrija se sooča s številnimi izzivi, vse od visoke inflacije, pomanjkanja delovne sile, demografskih sprememb, motenj v dobavnih verigah po pandemiji COVID-19, naraščajočih obrestnih mer do močnega povišanja cen energije in vhodnih materialov. To spremlja še močna, vendar ne vedno poštena konkurenca na razdrobljenem svetovnem trgu. Gospodarstvo EU se je tem neugodnim dejavnikom doslej zelo dobro zoperstavilo in politična enotnost se obrestuje. Cene plina in nafte so padle pod ravni pred vojno. Inflacija v Evropi se je drugi mesec zapored zmanjšala, izrazito pa je padla decembra 2022. Brezposelnost je nižja kot pred finančno krizo leta 2008, trgi dela pa še naprej dobro delujejo. EU je zavezana in prepričana, da lahko pospeši neto ničelno preobrazbo industrije doma. Poleg potreb in priložnosti, kot so uvajanje obnovljivih virov energije, preobrazba energetske in prometne infrastrukture, kot so omrežja, množičen prehod na nefosilni vodik kot medij za shranjevanje, gorivo in surovino, je lahko EU tudi vodilni akter v neto ničelni industriji v prihodnosti. Z našimi partnerji v tujini lahko tudi oblikujemo nove oblike sodelovanja na področju čiste tehnologije. S sodelovanjem s partnerji pri razvoju neto ničelnih tehnologij, diverzifikaciji in krepitvi dobavnih verig ter podpiranju drugih pri njihovem zelenem prehodu je lahko tekmovanje v prizadevanjih za neto nič dobro za planet in podjetja. Spodbudno pa je, da tudi evropski partnerji začenjajo izkoriščati industrijske priložnosti za dosego neto nič. Na podlagi ameriškega zakona o zmanjšanju inflacije bo do leta 2032 mobiliziranih več kot 360 milijard USD (približno 330 milijard EUR). Namen japonskih načrtov za zeleno preobrazbo je zbrati do 20 bilijonov JPY (približno 140 milijard EUR) – z obveznicami za zeleni prehod. Indija je predlagala shemo spodbud, povezanih s proizvodnjo, da bi okrepila konkurenčnost v sektorjih, kot sta sončna fotovoltaika in baterije. Združeno kraljestvo, Kanada in številne druge države so prav tako pripravile svoje naložbene načrte na področju čistih tehnologij. Evropa je zavezana sodelovanju z vsemi partnerji za višje dobro. Vendar morata biti trgovina in konkurenca v neto ničelni industriji pošteni. Nekatere pobude naših partnerjev imajo lahko neželene stranske učinke na naše lastne neto ničelne industrije. Kar je še pomembneje, kitajske subvencije so glede na BDP že dolgo dvakrat višje od subvencij v EU. To je izkrivilo trg in zagotovilo, da Kitajska trenutno prevladuje na področju proizvodnje številnih neto ničelnih tehnologij, zaradi česar je postalo subvencioniranje inovacij na področju čiste tehnologije in njihove proizvodnje prednostna naloga njenega petletnega načrta. Načrtovane naložbe Kitajske v čiste tehnologije znašajo več kot 280 milijard USD (približno 260 milijard EUR). Evropa in njeni partnerji morajo storiti več za boj proti učinkom takšnih nepoštenih subvencij in dolgotrajnemu izkrivljanju trga. Če so javne naložbe na zasebnih trgih prekomerne, izkrivljanja ustvarjajo neenake konkurenčne pogoje in pojavi se nelojalna konkurenca. Komisija bo še naprej v celoti uporabljala instrumente trgovinske zaščite, da bi enotni trg in mednarodno trgovino, ki temelji na pravilih, zaščitila pred nepoštenimi trgovinskimi praksami, kot so damping in izkrivljajoče subvencije. Izzivi na področju konkurenčnosti so še vedno prisotni. Obdobja poceni fosilnih goriv je konec in sedaj je potrebno pospešiti zeleni prehod, da bi industriji zagotovili dostop do obsežne in cenovno dostopne čiste energije. EU mora graditi na svoji največji prednosti, tj. enotnem trgu, in se izogibati razdrobljenosti. Zato se je Komisija zavezala, da bo pripravila celovit evropski pristop, ki bo temeljil na skupnih strateških prednostnih nalogah in oceni naložbenih potreb. V ta namen bo treba preučiti različne možnosti za zagotovitev skupnega odziva EU, vključno s financiranjem EU. Več je treba storiti tudi za lažji dostop podjetij do zasebnega financiranja, zlasti z dokončanjem unije kapitalskih trgov. Večjo konkurenčnost morajo spremljati dobro plačana kakovostna delovna mesta in naložbe v človeški kapital. Odločitve, ki jih sprejemamo danes, bodo začrtale neto ničelno industrijsko dobo. EU mora biti pripravljena prevzeti vodilno vlogo hitro, ambiciozno in s skupno usmeritvijo. Skupni odziv, ki bo temeljil na politikah in instrumentih EU, bo veliko učinkovitejši od 27 nacionalnih pristopov. 2.Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora – ostanimo na čelu napredka V času teh prelomnih priložnosti in izzivov potrebuje Evropa nov industrijski načrt v okviru zelenega dogovora. Načrt bo del evropskega zelenega dogovora, ki nas usmerja na pot do podnebne nevtralnosti in bo Evropi omogočil vodilno vlogo na svetovni ravni v neto ničelni industrijski dobi. Izhodišče načrta je potreba po občutnem povečanju tehnološkega razvoja, proizvodnje in nameščanja neto ničelnih proizvodov ter oskrbe z energijo v naslednjem desetletju kot tudi dodane vrednosti vseevropskega pristopa, da se bomo skupaj soočili s tem izzivom. To otežuje svetovna konkurenca za pridobivanje surovin in privabljanje usposobljenega osebja. Cilj načrta je odpraviti to dihotomijo z osredotočanjem na področja, na katerih je prispevek Evrope lahko največji. Njegov namen je tudi preprečiti tveganje, da bi našo odvisnost od ruskih fosilnih goriv nadomestili z drugimi strateškimi odvisnostmi, ki bi lahko ovirale naš dostop do ključnih tehnologij in vhodnih materialov za zeleni prehod, in sicer z mešanico diverzifikacije ter lastnega razvoja in proizvodnje. Načrt bo dopolnjeval tekoča prizadevanja za preoblikovanje industrije v okviru evropskega zelenega dogovora in industrijske strategije EU, zlasti akcijskega načrta za krožno gospodarstvo. Glavna prednostna naloga ostajajo tudi posodobitev in razogljičenje energijsko intenzivnih panog ter zagotavljanje prehajanja med delovnimi mesti in ustvarjanja kakovostnih delovnih mest z usposabljanjem in izobraževanjem. Zato je potreben odločen skupni evropski odziv za spodbujanje neto ničelne industrije. Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora bo temeljil na naših prednostih: odprtosti, inovativnosti, vključevanju in trajnostnosti. Z ustreznimi pogoji bo imela neto ničelna industrija v Evropi ključno vlogo pri preoblikovanju celine v zeleno gospodarstvo, saj bo zagotavljala blaginjo v EU in imela vodilno vlogo v svetu na področju tehnologije ter boja proti podnebnim spremembam in onesnaževanju okolja. Ta osnutek novega industrijskega načrta v okviru zelenega dogovora temelji na štirih stebrih:

2.1.Predvidljivo, skladno in poenostavljeno regulativno okolje EU se je tradicionalno zanašala na močno regulativno okolje za ustvarjanje ugodnih pogojev za podjetja, zagotavljanje kakovostnih delovnih mest za našo delovno silo in visoko raven varstva našega okolja. Te tri razsežnosti se lahko vzajemno krepijo, če je pravno urejanje uravnoteženo in pametno zasnovano, kar zahteva stalno pozornost. Zato je Komisija letos uvedla dodatno „preverjanje konkurenčnosti“ za vse nove predpise, da bi zagotovila, da se obravnavajo vsi morebitni učinki na konkurenčnost in preprečijo nepotrebna bremena. Enostavno, predvidljivo in jasno regulativno okolje je ključno za spodbujanje naložb. Ukrepi na ravni EU preprečujejo razdrobljenost na 27 regulativnih pristopov. Spomladi letos bo Komisija predložila tri ključne predloge za industrijsko konkurenčnost, ki temeljijo na potrebi po reformi: Prvič, Komisija kot del industrijskega načrta v okviru zelenega dogovora predlaga akt o neto ničelni industriji, da bi podprla industrijsko proizvodnjo ključnih tehnologij v EU. S tem aktom bi zagotovili poenostavljen regulativni okvir za proizvodne zmogljivosti proizvodov, ki so ključni za doseganje naših ciljev podnebne nevtralnosti, kot so baterije, vetrne elektrarne, toplotne črpalke, sončna energija, elektrolizatorji, tehnologije zajemanja in shranjevanja ogljika. Akt o neto ničelni industriji bi zlasti: ·po sektorski analizi po potrebi opredelil cilje za industrijsko zmogljivost do leta 2030 za zagotovitev, da strateške odvisnosti ne ogrožajo zelenega prehoda. Upošteval bo celotno dobavno in vrednostno verigo prek meja, da pri dobavi ne bo prihajalo do ozkih grl; ·skrajšal trajanje in izboljšal predvidljivost postopkov izdaje dovoljenj z opredelitvijo specifičnih rokov za različne faze izdaje dovoljenj ter znatno okrepil upravne zmogljivosti držav članic, npr. z uvedbo enotne kontaktne točke „vse na enem mestu“ za vlagatelje in deležnike iz industrije med celotnim upravnim postopkom. Ker so evropske vrednostne verige močno integrirane in medsebojno povezane na enotnem trgu (glej sliko 1), bi akt o neto ničelni industriji določil preprosta in operativna merila za opredelitev strateško pomembnih projektov za neto ničelno dobavno verigo. To bi moralo zagotoviti, da bodo imele vse države članice še naprej koristi od inovativne industrijske uporabe s spodbujanjem strateških projektov, vključno z večdržavnimi projekti, ki so dostopni tako razvitim kot manj razvitim regijam. Ti projekti bi lahko imeli koristi od pospešenih postopkov izdaje dovoljenj ter privabili tako zasebno kot javno financiranje na ravni EU in na nacionalni ravni. Evropski standardi lahko pomagajo spodbujati uvajanje čistih in digitalnih tehnologij. Predvidevanje in razvoj visokokakovostnih evropskih standardov bi lahko industriji EU zagotovila pomembno konkurenčno prednost, tudi na svetovni ravni, zlasti za nove industrijske vrednostne verige. Tako bi standardi lahko dokazali „tržljivost“ in privabili naložbe v podjetja, ki jih uporabljajo. Evropski standardi bi industrijam EU omogočili, da svoje tehnologije razširijo po enotnem trgu, kar je zelo pomembno za zagonska podjetja in MSP. ·Akt bi Komisiji lahko omogočil, da zahteva evropske standarde za spodbujanje hitrega uvajanja ključnih tehnologij.

Slika 1 Dobavne verige in delovna mesta na področju vetrne energije so visoko integrirani v EU in po Evropi Vir: Wind Europe. Na zemljevidu so predstavljeni obrati EU za proizvodnjo vetrne energije po segmentih. Velikost krogov je sorazmerna s številom delovnih mest na obrat (majhni krogi: 10–50 zaposlenih; veliki krogi: več kot 1 000 zaposlenih). Za spodbujanje inovacij bo Komisija ocenila možnost vzpostavitve regulativnih peskovnikov, ki bodo omogočili hitro preskušanje in prelomne inovacije za preskušanje novih tehnologij. Takšni regulativni peskovniki lahko tudi omogočijo poenostavitev postopka odobritve/certificiranja za dajanje proizvodov na trg. Ti postopki so zdaj lahko dolgotrajni, kar upočasnjuje uvajanje inovativnih proizvodov in predstavlja veliko breme, zlasti za MSP in zagonska podjetja. Komisija bo še naprej financirala testne zmogljivosti kot pomemben korak za uvajanje tehnologije na trg. Za nadaljnje spodbujanje širšega povpraševanja po neto ničelnih proizvodih imajo lahko pomembno vlogo različne oblike javnega ukrepanja, kot so javna naročila, koncesije in spodbude podjetjem in končnim uporabnikom za uporabo neto ničelnih tehnologij, ki temeljijo na trajnostnosti in krožnosti. Javni organi v EU porabijo približno 14 % BDP (približno 2 bilijona EUR na leto) za storitve, gradnje in proizvode. Politika javnih naročil in druga javna podpora imata lahko pomembno vlogo pri zagotavljanju, da se za javni denar ustvari čem več koristi javnega interesa, hkrati pa spodbujata zanesljivost oskrbe z diverzifikacijo virov. V ta namen bi Komisija z uporabo razpoložljivih pravnih orodij in obstoječih standardov EU opredelila trajnostne značilnosti in morebitne zahteve za neto ničelne proizvode. Spodbujala bi predvidljivejše in enotnejše povpraševanje po neto ničelnih rešitvah ter javnim organom omogočila, da postavijo ambiciozne zahteve glede trajnostnosti. Drugič, Komisija bo predlagala akt o kritičnih surovinah. Proizvodnja neto ničelnih tehnologij EU je mogoča le, če se zagotovi dostop do ustreznih kritičnih surovin, vključno z diverzifikacijo virov in recikliranjem surovin, da se zmanjša odvisnost EU od visoko koncentrirane dobave iz tretjih držav ter spodbudijo kakovostna delovna mesta in rast v krožnem gospodarstvu. Cilj navedenega akta bo zagotoviti zanesljivo oskrbo EU, vključno s krepitvijo mednarodnega sodelovanja, olajšanjem pridobivanja (kjer je ustrezno), predelave in recikliranja, ob hkratnem zagotavljanju visokih okoljskih standardov ter stalnih raziskav in inovacij, npr. za zmanjšanje uporabe materialov in razvoj nadomestkov na biološki osnovi. Dosegli smo že otipljiv uspeh: nekatera podjetja EU danes v baterijah namesto grafita uporabljajo lignin iz lesa. Tretjič, energija. Rusko izrabljanje energije kot orožja je bilo jasen znak, da moramo poskrbeti za zanesljivo oskrbo in odpravo odvisnosti. Konkurenčnost številnih podjetij so močno oslabile visoke cene energije in motnje v več dobavnih verigah. To velja zlasti za energijsko intenzivne panoge. Za obravnavanje visokih stroškov energije in nadomestitev dragih fosilnih goriv s cenejšimi obnovljivimi viri energije so bili sprejeti pomembni ukrepi v skladu z načrtom REPowerEU. Na primer, leta 2022 so zmogljivosti za proizvodnjo vetrne in sončne energije iz obnovljivih virov v EU presegle 400 GW, kar je več kot 25-odstotno povečanje glede na leto 2020. Vzpostavili smo energetsko platformo EU za združevanje povpraševanja po plinu, uskladili uporabo infrastrukture in se pogajali z mednarodnimi partnerji, ustvarili smo prihranke, napolnili skladišča in določili cenovne zgornje meje na kratkoročnih trgih. Zaključenih je bilo več infrastrukturnih projektov in medsebojnih povezav na področju električne energije in plina. Komisija bo marca predstavila reformo zasnove trga z električno energijo, o kateri trenutno poteka javno posvetovanje. Dolgoročne cenovne pogodbe bi lahko imele pomembno vlogo pri tem, da bi imeli vsi odjemalci električne energije koristi od bolj predvidljivih in nižjih stroškov energije iz obnovljivih virov. Kot je določeno v načrtu REPowerEU, bodo za spodbujanje industrijske konkurenčnosti potrebni preoblikovanje industrijskih procesov, obsežna pospešitev in povečanje proizvodnje energije iz obnovljivih virov ter odločnejša prizadevanja za energijsko učinkovitost in zmanjšanje povpraševanja po energiji, pa tudi prekvalifikacija in izpopolnjevanje delovne sile. Novi regulativni okvir EU za baterije je ključni element prehoda EU na neto ničelno gospodarstvo, saj zagotavlja konkurenčne in odporne vrednostne verige za proizvodnjo, ponovno uporabo in recikliranje baterij v EU. V prihodnje se bo uredba o okoljsko primerni zasnovi za trajnostne proizvode uporabljala za širši nabor proizvodov in dodatno razširila razpon zahtev glede trajnostnosti, pri kateri se industrija EU odlikuje. Komisija bo v okviru obstoječih in prihodnjih delovnih načrtov za okoljsko primerno zasnovo dala prednost delu na področju neto ničelnih tehnologij. Poleg tega je ključno, da lahko potrošniki izbirajo na podlagi preglednih in zanesljivih informacij o trajnostnosti, trajnosti in ogljičnem odtisu proizvodov. Preglednost trga je orodje, ki olajšuje uvajanje tehnološko in okoljsko naprednejših neto ničelnih proizvodov. Komisija bo na primer predlagala enotno energijsko nalepko za toplotne črpalke, da bi lahko uporabniki do konca tega leta primerjali različne tehnologije. Predlog Komisije o krepitvi vloge potrošnikov za zeleni prehod je prav tako korak v tej smeri. Končno, infrastruktura je ključna za neto ničelno poslovno okolje, ki ga želimo vzpostaviti z industrijskim načrtom v okviru zelenega dogovora. Popolna pokritost omrežij TEN-T z infrastrukturo za polnjenje z električno energijo in gorivi ter razvoj in krepitev evropskega hrbteničnega vodikovega omrežja ter razširitev in okrepitev inteligentnega energetskega omrežja, da se zajamejo velike količine obnovljivih virov energije v omrežje TEN-T, zahtevajo visoke naložbe ter tudi okrepitev našega regulativnega okvira. Zdaj je čas za opredelitev potrebne infrastrukture v skladu z evropsko naravnanostjo. Komisija poziva sozakonodajalca, naj čim prej sprejmeta uredbo o infrastrukturi za alternativna goriva, da bi pomagala vzpostaviti omrežje za polnjenje z električno energijo in gorivom, primerno za prihodnost. Za razvoj in krepitev infrastrukture za vodik in električno energijo bo Komisija nadalje preučila potrebe po sredstvih in virih instrumenta za povezovanje Evrope ter bo uporabila celotno področje uporabe revidirane uredbe o TEN-E, da bi pospešila načrtovanje, financiranje in uvajanje ključne (čezmejne) infrastrukture. V prihodnjih letih je treba pospešiti zlasti razvoj in uvajanje čezmejne infrastrukture. Komisija bo preučila tudi nadaljnje načine, vključno z morebitnimi zakonodajnimi ukrepi, da bi zagotovila, da države članice vzpostavijo čezmejno energetsko infrastrukturo, da ne bi prihajalo do nepotrebnih zamud pri uvajanju strateške infrastrukture. Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora bo uspešen pri spodbujanju konkurenčnosti, če si bodo vsi akterji (organi, socialni partnerji, vlagatelji, potrošniki) skupaj prizadevali za iste cilje. Nedavno vzpostavljena evropska platforma za čiste tehnologije in industrijski forum za čisto energijo bi skupaj z drugimi ustreznimi deležniki podprla načrt, usklajevala ukrepe za doseganje naložbenih in proizvodnih ciljev ter nadalje spodbujala priložnosti za navezovanje stikov. Komisija bo še naprej tesno sodelovala z Evropskim parlamentom, da bi bil industrijski načrt v okviru zelenega dogovora uspešen. 2.2.Pospešitev dostopa do financiranja Svetovna neto ničelna industrija je doživela močno rast, saj so se naložbe v čisto energijo v letu 2022 medletno povečale za 10 %. Neto ničelna industrija EU je konkurenčna v nekaterih sektorjih, kot so vetrna energija ali toplotne črpalke, celo v okolju z razmeroma visokimi cenami energije, v drugih segmentih, kot so sončni fotonapetostni paneli, pa ni trdno zasidrana. Poleg tega je za zagotovitev pravočasnega prehoda na neto ničelno gospodarstvo potreben hitrejši razvoj teh sektorjev. Tržni deleži industrije EU so pod velikim pritiskom, saj subvencije v tujini izkrivljajo konkurenčne pogoje. Zato je treba razširiti in pospešiti dostop do financiranja za neto ničelno industrijo. To je drugi steber industrijskega načrta v okviru zelenega dogovora. Svojo vlogo mora odigrati tudi ciljno usmerjeno javno financiranje. Financiranje EU in nacionalno financiranje imata že danes pomembno vlogo pri spodbujanju neto ničelnih inovacij, proizvodnje, uvajanja ter s tem povezane krepitve omrežij in infrastrukture. Zasebno financiranje bo ključno za sprostitev naložb v neto ničelno industrijo.

V okviru instrumenta NextGenerationEU je v 27 nacionalnih načrtih za okrevanje in odpornost, ki se financirajo iz mehanizma za okrevanje in odpornost, že na voljo 250 milijard EUR za zelene ukrepe, vključno z naložbami v podporo razogljičenju industrije. Program Obzorje Evropa namenja 40 milijard EUR raziskavam in inovacijam v okviru zelenega dogovora, tudi v partnerstvu z industrijo. V kohezijskih politikah je za zeleni prehod na voljo približno 100 milijard EUR, kar vključuje Sklad za pravični prehod. Komisija bo še naprej spodbujala hitro mobilizacijo kohezijskih naložb v podporo neto ničelnemu industrijskemu načrtu, vključno s pospešitvijo zasnove projektov na področju energijske učinkovitosti in obnovljivih virov energije ter povračil zanje prek standardnih shem povračil. Doslej so ti viri financiranja EU dajali prednost raziskavam in inovacijam ter uvajanju energije iz obnovljivih virov in z njo povezane infrastrukture, namesto da bi bili usmerjeni v proizvodne zmogljivosti v sektorju. Financiranje neto ničelnih industrijskih vrednostnih verig se lahko s ciljno usmerjeno državno pomočjo poveča po obsegu in pospeši. Da pa bi se izognili razdrobljenosti enotnega trga zaradi različnih ravni nacionalne podpore in različnih zmogljivosti za odobritev take podpore, je treba zagotoviti tudi ustrezno financiranje na ravni EU, da se olajša razcvet takih industrijskih vrednostnih verig po vsej Uniji. 2.2.1 Nacionalno financiranje Državna pomoč: politika konkurence EU zagotavlja orodja za podporo razvoju in uvajanju ključnih najsodobnejših tehnologij, ki so strateškega pomena za zeleni in digitalni prehod, hkrati pa ohranja celovitost enotnega trga in spoštuje mednarodne obveznosti EU. Komisija je samo v letu 2022 odobrila sheme pomoči s skupnim proračunom v višini 51 milijard EUR za uvedbo novih zmogljivosti za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov in razogljičenje industrijske proizvodnje po vsej Uniji. Komisija je že marca 2022 po ruski agresiji proti Ukrajini sprejela začasni okvir za krizne razmere, s katerim je državam članicam zagotavlja orodje za odpravljanje negativnih gospodarskih učinkov, ki jih je povzročila vojna, in olajšanje strukturnih prilagoditev za boljši odziv na nastale gospodarske razmere. Okvir je bil dvakrat spremenjen in že vključuje posebne določbe o poenostavljeni podpori za energijo iz obnovljivih virov, tehnologije za razogljičenje in ukrepe za energijsko učinkovitost. Komisija namerava sedaj državam članicam dovoliti dodatno prožnost pri dodeljevanju pomoči, ki bo začasna in omejena na skrbno opredeljena območja. Komisija se bo z državami članicami posvetovala o predlogu za začasno prilagoditev pravil o državni pomoči, tj. do konca leta 2025, da bi s poenostavljenimi izračuni, enostavnejšimi postopki in pospešenimi odobritvami še dodatno pospešila in poenostavila dodeljevanje državne pomoči. Te spremembe bodo državam članicam pomagale tudi pri izvajanju posebnih projektov v okviru nacionalnih načrtov za okrevanje. Komisija namerava prilagoditi pravila o državni pomoči v skladu s petimi osmi pod pogoji, potrebnimi za omejitev izkrivljanj enotnega trga, preprečevanje večjih razlik med regijami in zagotavljanje skladnosti z mednarodnimi obveznostmi. Štiri od teh osi se bodo izvajale s predlagano spremembo začasnega okvira za krizne razmere, ki bo preoblikovan v začasni okvir za krizne razmere in prehod: 1.Poenostavitev pomoči za uvajanje obnovljivih virov energije Začasni okvir za krizne razmere je že poenostavil pomoč za uvajanje energije iz obnovljivih virov. Osnutek začasnega okvira za krizne razmere in prehod bi šel korak dlje, saj bi: -razširil določbe na vse tehnologije obnovljivih virov energije (v okviru RED II) ter na shranjevanje obnovljivega vodika in biogoriv; -odpravil potrebe po odprtih razpisih za manj zrele tehnologije (za katere so razpisi morda manj uspešni) ter -podaljšal roke za dokončanje projektov. 2.Poenostavitev pomoči za razogljičenje industrijskih procesov Začasni okvir za krizne razmere je že poenostavil pomoč industriji za razogljičenje. Začasni okvir za krizne razmere in prehod bi naredil korak dlje z več določbami, kot so: ̶omogočanje pomoči s sklicevanjem na standardne odstotke naložbenih stroškov na podlagi praktičnih izkušenj – za uporabo vodika, energijsko učinkovitost in elektrifikacijo; ̶prožnejše zgornje meje pomoči na upravičenca v shemah, ki izpolnjujejo posebne pogoje.

3.Okrepljene sheme podpore za naložbe v proizvodnjo strateških neto ničelnih tehnologij, vključno z možnostjo dodelitve višje pomoči, ki bi ustrezala pomoči, ki so jo za podobne projekte prejeli konkurenti s sedežem zunaj EU, ob hkratnem zagotavljanju sorazmernosti takšne pomoči 4.Bolj ciljno usmerjena pomoč za večje nove proizvodne projekte v strateških neto ničelnih vrednostnih verigah ob upoštevanju svetovnih vrzeli v financiranju

Cilj osnutka začasnega okvira za krizne razmere in prehod bi bil zagotoviti enake konkurenčne pogoje z drugimi jurisdikcijami in na notranjem trgu, in sicer zlasti v sektorjih, v katerih je bilo ugotovljeno tveganje preselitve dejavnosti v tretje države, poleg tega bi bili zneski pomoči sorazmerni. Začasni okvir za krizne razmere in prehod bi državam članicam omogočil, da vzpostavijo sheme za podporo novim naložbam v proizvodne obrate v opredeljenih strateških neto ničelnih sektorjih, vključno z davčnimi ugodnostmi. Dovoljeni znesek pomoči bi se prilagodil z višjo intenzivnostjo pomoči in zgornjimi mejami zneska pomoči, če se naložba izvaja na območjih, ki prejemajo pomoč, da bi se prispevalo k cilju zbliževanja med državami članicami in regijami. Potrebni bi bili ustrezni pogoji za preverjanje, ali obstajajo konkretna tveganja preusmeritve naložbe izven EGP in da ni tveganja za preselitev znotraj EGP. Države članice lahko uskladijo svoje nacionalne davčne spodbude s skupno shemo, ki bi jo pripravila Komisija, in s tem vzpostavijo skupno shemo, ki bo podjetjem po vsej EU zagotavljala večjo preglednost in predvidljivost. Poleg tega bi lahko države članice dodelile pomoč, enakovredno pomoči, ki jo nudi tretja država za posamezne začetne naložbe v iste ciljne sektorje, ki so pomembni za vodilni položaj na področju neto ničelne tehnologije, pod pogoji, kot je meddržavno sodelovanje, s precejšnjimi pozitivnimi učinki prelivanja med državami članicami in s posebnim poudarkom na območjih, ki prejemajo pomoč. Taka pomoč bi morala obravnavati utemeljena tveganja preusmeritve nekaterih naložb v tretje države zunaj EGP in ne bi smela olajšati preselitve proizvodnih dejavnosti med državami članicami. Pomoč bi bila omejena na to, kar je potrebno za izvedbo projekta v EGP. Komisija se bo še naprej zavzemala za hitre postopke v okviru začasnega okvira za krizne razmere in prehod, kot že velja za pomoč, odobreno v skladu z začasnim okvirom za krizne razmere, kjer je povprečni čas odobritve znašal 19 dni. 5.Znatno zvišanje pragov za priglasitev državne pomoči na teh področjih Komisija bo pravila o državni pomoči za to peto os prilagodila z nadaljnjo revizijo uredbe o splošnih skupinskih izjemah glede na zeleni dogovor. Poleg določb, povezanih s pomembnimi projekti skupnega evropskega interesa (glej spodaj), bi to državam članicam omogočilo več prožnosti: ̶za podporo ukrepom v ključnih sektorjih, kot so vodik, zajemanje in shranjevanje ogljika, brezemisijska vozila in energijska učinkovitost stavb, z nadaljnjim zvišanjem pragov za priglasitev pomoči Komisiji; ̶za razširitev obsega pomoči za naložbe v infrastrukturo za polnjenje z električno energijo in gorivom; ̶za nadaljnje olajšanje pomoči za pridobivanje spretnosti. V EU je danes v teku pet pomembnih projektov skupnega evropskega interesa, tj. velikih razvojnih projektov, ki jih izvaja več držav članic za financiranje novih tehnologij na strateških področjih, z močnimi pozitivnimi učinki prelivanja prek meja ter za inovacije, delavce in stranke: eden na področju mikroelektronike, dva v zvezi z baterijami in dva na področju vodika, v pripravi pa je še več projektov. Javna podpora v višini 18 milijard EUR za odobrene pomembne projekte skupnega evropskega interesa naj bi sprostila dodatnih 36 milijard EUR zasebnih naložb, kar je dvakrat toliko. Da bi pospešili uvajanje novih projektov, bo odobritev pomembnih projektov skupnega evropskega interesa dodatno racionalizirana in poenostavljena. ·Kodeks dobrih praks za pregledno, vključujočo in hitrejšo zasnovo pomembnih projektov skupnega evropskega interesa bo omogočil poenostavljeno oceno, države članice in Komisija pa ga bodo to pomlad potrdile. ·Komisija se pripravlja tudi na pospešitev izvajanja manjših inovativnih projektov, povezanih s pomembnimi projekti skupnega evropskega interesa, ki jih izvajajo zlasti mala in srednja podjetja, in sicer z višjimi pragovi za priglasitev in večjo intenzivnostjo pomoči v skladu z uredbo o splošnih skupinskih izjemah. 2.2.2 Financiranje EU Da bi EU podprla prehod za doseganje neto ničelnih ciljev in ciljev REPowerEU z raznolikimi viri in zanesljivo oskrbo, bo še naprej potrebovala konkurenčno neto ničelno industrijo. Glede na ambiciozne evropske cilje EU in mednarodno konkurenco so do leta 2030 potrebne večje naložbe v proizvodnjo neto ničelnih tehnologij. V EU so prisotne pomembne razlike glede podpore, ki jo zagotavljajo države članice. Medtem ko je bilo leta 2020 0,57 % BDP EU dodeljenega za podporo energije iz obnovljivih virov, je ena država dodelila skoraj 1 % svojega BDP, deset drugih pa je porabilo manj kot polovico povprečja EU. Da bi se izognili razdrobljenosti enotnega trga zaradi različnih ravni nacionalne podpore, olajšali zeleni prehod po vsej Uniji, preprečili povečanje razlik med regijami ter odpravili vrzel med trenutno razpoložljivim financiranjem in potrebami po financiranju za okrepitev neto ničelne industrije, moramo povečati tudi financiranje EU. Skupaj z industrijskim načrtom v okviru zelenega dogovora bo proračun EU še naprej prispeval k ciljno usmerjenemu in hitremu financiranju neto ničelne industrije EU. REPowerEU je naš namenski instrument, ki ga podpirajo drugi skladi EU. Komisija bo še naprej zagotavljala podporo državam članicam pri oblikovanju, razvoju in izvajanju reform ter pomagala okrepiti upravno zmogljivost držav članic, da bi zagotovila učinkovito izvajanje financiranja. REPowerEU

Na podlagi dogovora, doseženega konec leta 2022, se bo podpora EU prehodu povečala z dodatnim financiranjem iz mehanizma za okrevanje in odpornost v okviru REPowerEU: državam članicam bodo na voljo dodatna nepovratna sredstva v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost (20 milijard EUR) za spodbujanje okolju prijaznejše industrije, podporo neto ničelnim projektom EU v industriji in pomoč energijsko intenzivnim panogam zaradi visokih cen energije. Države članice bodo lahko za te cilje namenile tudi nepovratna sredstva iz rezerve za prilagoditev na brexit (5,4 milijarde EUR). Poleg tega bodo lahko uporabila preostala posojila mehanizma za okrevanje in odpornost (225 milijard EUR) z znatnim predhodnim financiranjem za te naložbe in reforme . Komisija je danes objavila smernice o načrtih za okrevanje in odpornost, da bi državam članicam pomagala pri izvajanju mehanizma za okrevanje in odpornost ter njegove komponente REPowerEU. Smernice zagotavljajo prožnost za prilagoditev načrtov sedanjim razmeram in pripravo poglavij REPowerEU. V njih so priznane težave, ki izhajajo iz motenj v dobavnih verigah, cen energije in inflacije, državam članicam pa ponujajo učinkovite rešitve za ohranitev ambicioznosti prvotnih načrtov. Komisija odločno spodbuja države članice, naj v svoje spremenjene načrte za okrevanje in odpornost vključijo enostavne in učinkovite ukrepe za zagotavljanje takojšnje podpore podjetjem in izboljšanje njihove konkurenčnosti: ·(i) točke „vse na enem mestu“ za izdajanje dovoljenj za projekte na področju obnovljivih virov energije in neto ničelne projekte, da bi pospešili, digitalizirali in racionalizirali postopke za pridobitev potrebnih odobritev in dovoljenj za vzpostavitev in izvajanje neto ničelnih tehnoloških projektov, skupaj z namensko krepitvijo upravne zmogljivosti za odpravo upravnih ozkih grl pri izdajanju dovoljenj; (ii) davčne olajšave ali druge oblike podpore za naložbe podjetij v zelene neto ničelne tehnologije v obliki davčnega dobropisa, pospešene amortizacije ali subvencije, povezane s pridobitvijo ali izboljšanjem zelenih naložbenih sredstev; ·(iii) ter naložbe v opremljanje delovne sile s spretnostmi, potrebnimi za ta industrijski prehod. Skupina Evropske investicijske banke (EIB) bo podpirala doseganje vseh ciljev načrta RePowerEU z dodatnimi posojili in lastniškim kapitalom. Komisija in skupina EIB bosta še naprej sodelovali, da bi preučili, kako bi lahko skupina EIB okrepila svoje dejavnosti na področju čistih tehnologij in druge dejavnosti, ki prispevajo k zelenemu dogovoru. Program InvestEU Program InvestEU je še posebej primeren za spodbujanje neto ničelnih naložb v EU. Je instrument Unije za spodbujanje zasebnih naložb na prednostnih področjih EU. EU prek EIB, EIS, EBRD in 14 drugih izvajalskih partnerjev podpira javne in zasebne naložbe v neto ničelne tehnološke in industrijske inovacije. Med projekti, ki so upravičeni do podpore, so raziskave, razvoj in inovacije na področju baterijskih tehnologij, recikliranje kritičnih surovin, predstavitveni obrati za proizvodnjo materialov v dobavni verigi baterij za električna vozila, tehnologije vodikovega pogona, inovativni obrati za napredna biogoriva in oprema za napredno proizvodno tehnologijo, ki se uporablja pri predelavi jekla. Program InvestEU lahko na podlagi proračunskega jamstva EU v višini 26,2 milijarde EUR mobilizira več kot 372 milijard EUR javnega, predvsem pa zasebnega financiranja. Komisija je doslej podpisala jamstvene sporazume v okviru InvestEU v skupni vrednosti 21 milijard EUR. Na podlagi teh jamstvenih sporazumov je EIS že podpisal jamstvene sporazume InvestEU z 48 finančnimi posredniki iz 19 držav članic za posojila v višini 2,3 milijarde EUR za evropska MSP in mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo ter 54 sporazumov s skladi iz 14 držav članic za kapitalske naložbe v vrednosti 1,9 milijarde EUR. Primeri naložb EIB in EIS na področju čistih tehnologij, ki jih podpira InvestEU: ·naložba EIB v komercialni predstavitveni obrat za proizvodnjo prekurzorjev za katodne aktivne materiale (p-CAM) v višini 37 milijonov EUR. P-Cam se uporablja v dobavni verigi baterij za električna vozila (visokotehnološke litij-ionske baterijske celice); ·posojilo EIB v višini 315 milijonov EUR skupnemu podjetju za razvoj tehnologije in proizvodov na področju tehnologij avtomobilskega vodikovega pogona in aktivnih varnostnih sistemov; ·naložba EIB v višini 32 milijonov EUR v podporo raziskovalno-razvojnim projektom, ki jih izvaja proizvodno podjetje, dejavno na področju tehnologij za elektrifikacijo za kmetijske stroje in opremo ter sistemov prenosa moči za traktorje in terenska vozila; ·jamstvo EIS v višini 101 milijon EUR za sklad, ki podpira tehnološka podjetja v zgodnji fazi (tvegani kapital), industrijska podjetja z visokim potencialom za rast ter podjetja v sektorju razogljičenja (projekti na področju energije iz obnovljivih virov in podjetja, ki dajejo poudarek trajnostnosti); ·posojilo v višini 125 milijonov EUR novemu obratu za proizvodnjo katodnih materialov. Katodni materiali se bodo dobavljali proizvajalcem visokotehnoloških litij-ionskih baterij, ki se uporabljajo predvsem v električnih vozilih. Za zagotovitev pravočasnega uresničevanja ciljev industrijskega načrta v okviru zelenega dogovora bi bilo treba postopke programa InvestEU poenostaviti, njegove produkte pa uskladiti s sedanjimi potrebami. Jamstvene sporazume in finančne produkte je treba uskladiti z revidiranim okvirom za državno pomoč, medtem ko bodo posebne določbe uredbe o splošnih skupinskih izjemah znatno poenostavile vidike državne pomoči za nacionalne razdelke programa InvestEU. Komisija bo še naprej sodelovala z banko EU, to je z EIB, in z drugimi partnerji, da bi učinkovito in pravočasno obravnavala potrebe po financiranju prednostnih projektov, kot so pomembni projekti skupnega evropskega interesa. Večina financiranja prek programa InvestEU se izvede na začetku programskega obdobja, saj največji del sredstev izvira iz instrumenta NextGenerationEU. Do konca leta 2023 je treba prevzeti obveznosti za jamstvo EU v višini 14,83 milijarde EUR, tako da bo za obdobje 2024–2027 na voljo le 11,37 milijarde EUR. Hkrati je mogoče pričakovati, da se bo povpraševanje po podpori iz programa InvestEU znatno povečalo glede na spremenjene pogoje za upravičenost, ki so predvideni v prihodnjem začasnem okviru za krizne razmere in prehod. Zlasti bi se z odpravo sedanjih omejitev financiranja za proizvodne projekte na področjih, ki jih pokriva začasni okvir za krizne razmere in prehod, povečala povpraševanje in uporaba jamstva EU s strani izvajalskih partnerjev. Zato Komisija ocenjuje, kako bi bilo mogoče povečati skupno financiranje za InvestEU, zlasti za obdobje 2024–2027.

Sklad za inovacije Sklad za inovacije podpira razvoj in uvajanje prelomnih tehnologij in rešitev, ki razogljičujejo energijsko intenzivno industrijo, spodbujajo energijo iz obnovljivih virov in shranjevanje energije (vključno z baterijami in vodikom) ter s podpiranjem proizvodnje ključnih komponent za baterije, vetrno in sončno energijo, elektrolizatorje, gorivne celice in toplotne črpalke krepijo neto ničelne dobavne verige. V tem desetletju bo v okviru sklada za inovacije po ocenah na voljo 40 milijard EUR. Revidirana in nadgrajena direktiva o sistemu trgovanja z emisijami, o kateri je bil dogovor dosežen konec leta 2022 v okviru svežnja „Pripravljeni na 55“, skladu za inovacije omogoča, da prek konkurenčnih razpisov subvencionira 100 % vrzeli v financiranju za povečanje uvajanja čistih tehnologij in njihove proizvodnje. Sklad za inovacije lahko torej deluje kot evropska točka „vse na enem mestu“ za tako podporo ter tako zmanjša težave vlagateljev pri kombiniranju različnih tokov prihodkov in virov financiranja. Komisija bo jeseni 2023 začela prvo dražbo – oz. konkurenčni postopek zbiranja ponudb – za podporo proizvodnji obnovljivega vodika. Izbrani ponudniki na tej dražbi bodo prejeli fiksno premijo za vsak kilogram obnovljivega vodika, proizvedenega v obdobju 10 let. To bo imelo podoben učinek kot davčni dobropis za proizvodnjo iz zakona ZDA o zmanjšanju inflacije, razlika pa bo v tem, da bo premija, ki bo temeljila na prejetih ponudbah, zagotovila stroškovno učinkovito, hitro in upravno nezapleteno podporo EU. Pogoji za to prvo pilotno dražbo z okvirnim proračunom 800 milijonov EUR bodo oznanjeni junija 2023. Tej pilotni dražbi bodo sledile nadaljnje dražbe ali druge oblike podpore za proizvodnjo in uporabo vodika, ki prispevajo k ciljem načrta REPowerEU glede vodika, s čimer bo zajet domači del vodikove banke EU. Komisija na podlagi teh izkušenj razmišlja o razširitvi novega konkurenčnega razpisnega mehanizma, da bi se povečala proizvodnja komponent za sončno in vetrno energijo, baterije ter elektrolizatorje, in sicer na podlagi analize potreb neto ničelnega sektorja EU, ocene velikosti trga in nabora morebitnih projektov. Tudi tu bi bila podpora iz sklada za inovacije v obliki proizvodne subvencije, namesto kritja 60-odstotnega deleža relevantnih stroškov, kar je sedanja praksa sklada. Prihodki iz sistema EU za trgovanje z emisijami se bodo v prihodnjih letih povečali. Večji del tega zneska bo predstavljal nacionalne prihodke, ki jih morajo države članice porabiti za podnebne ukrepe. Komisija spodbuja države članice, naj delež teh prihodkov namenijo povečanju proizvodnje neto ničelnih tehnologij. Delež povečanih prihodkov iz sistema EU za trgovanje z emisijami bi lahko podprl tudi okrepitev učinkovitega neto ničelnega investicijskega subjekta EU, kot je sklad za inovacije. Na voljo so torej številna sredstva, ki so večinoma usmerjena v inovacije in uvajanje novih tehnologij. Komisija z oceno potreb po naložbah, ki trenutno poteka, preučuje možnosti za doseganje večjega skupnega financiranja na ravni EU za podporo naložbam v proizvodnjo neto ničelnih tehnologij. Uresničevanje celovitega evropskega pristopa bo bistvenega pomena za zaščito enotnega trga pred razdrobljenostjo ter za doseganje čim večjih sinergij in obsega. Komisija bo na kratki rok sodelovala z državami članicami, pri čemer se bo za iskanje premostitvene rešitve za zagotavljanje hitre in ciljno usmerjene podpore tam, kjer je najbolj potrebna, ob zgoraj opisani začasni in ciljni usmerjeni spremembi pravil o državni pomoči osredotočila na že navedene instrumente – REPowerEU, InvestEU in sklad za inovacije. Čeprav praktično izvajanje teh različnih elementov morda ne bo potekalo sočasno, smo zavezani uresničevanju tega celovitega evropskega pristopa. Srednjeročno namerava Komisija zagotoviti strukturni odgovor na potrebe po naložbah, tako da bo v okviru pregleda večletnega finančnega okvira še pred poletjem 2023 predlagala Evropski sklad za suverenost. Cilj je ohraniti evropsko prednost na področju kritičnih in nastajajočih tehnologij, ki so pomembne za zeleni in digitalni prehod, od tehnologij, povezanih z računalništvom, vključno z mikroelektroniko, kvantnim računalništvom in umetno inteligenco, do biotehnologije in bioproizvodnje ter neto ničelnih tehnologij. Ta strukturni instrument bo temeljil na izkušnjah z usklajenimi večdržavnimi projekti v okviru pomembnih projektov skupnega evropskega interesa in si bo prizadeval izboljšati dostop vseh držav članic do takih projektov, s čimer bo zaščitil kohezijo in enotni trg pred tveganji, ki jih povzroča neenaka razpoložljivost državne pomoči. Komisija bo sodelovala z državami članicami pri zasnovi Evropskega sklada za suverenost, da bi zagotovila, da bo ta ustrezal njihovim potrebam. 2.2.3 Zasebno financiranje Daleč največji delež naložb, potrebnih za neto ničelni prehod, bo treba zagotoviti iz zasebnega financiranja. Javno financiranje lahko privabi zasebne naložbe, vendar ne bo zadostovalo za zapolnitev naložbenih vrzeli. Za uspešno neto ničelno preobrazbo potrebujemo zelo velike zneske financiranja iz zasebnega sektorja, zlasti financiranje, ki ga na kapitalskih trgih zagotovi širok razpon vlagateljev, od malih do velikih institucionalnih vlagateljev. Dobro delujoči kapitalski trgi in okvir za trajnostno financiranje so zato bistvenega pomena. EU mora zagotoviti, da lahko njeni kapitalski trgi podprejo potreben obseg in raznolikost financiranja za podjetja EU, zlasti v strateških industrijskih segmentih. EU mora okrepiti prizadevanja za vzpostavitev popolnoma razvite unije kapitalskih trgov. Cilj unije kapitalskih trgov je povečati velikost posameznih kapitalskih trgov in njihovo čezmejno povezovanje, da bi povečali priložnosti za financiranje in naložbene priložnosti za posameznike in podjetja, vključno s tistimi, ki delujejo v sektorju čistih tehnologij. Globlji in resnično povezani enotni trg za kapital bi podjetjem EU zagotovil sredstva, ki jih potrebujejo za lastno financiranje, za širitev in za zmanjšanje odvisnosti od bančnega financiranja, ter omogočil pridobitev financiranja za upravljanje zelenega prehoda. Izgradnja unije kapitalskih trgov je zato bistven prispevek k političnim ciljem Komisije glede zelene in digitalne svetovne konkurenčnosti evropskih podjetij ter k odprti strateški avtonomiji EU. Za uresničitev popolnoma povezanega kapitalskega trga EU so potrebne večje ambicije in zavezanost vseh ključnih deležnikov pri doseganju hitrega dogovora o zakonodajnih predlogih Komisije za izvajanje akcijskega načrta za unijo kapitalskih trgov iz leta 2020. Okvir EU za trajnostno financiranje podpira prizadevanja vlagateljev in podjetij za povečanje naložb, ki bi bile usklajene s cilji evropskega zelenega dogovora. Politike EU na področju trajnostnega financiranja bodo podpirale zeleni prehod, saj bo zasebno financiranje zelenih projektov in podjetij v skladu s prenovljeno strategijo za trajnostno financiranje postalo privlačnejše in dostopnejše.

2.3.Izboljšanje spretnosti Zeleni prehod mora biti osredotočen na ljudi in vključujoč, da bi zagotovili pravične in poštene rezultate, ustvarili kakovostna delovna mesta in poskrbeli, da nihče ne bo zapostavljen. Evropsko gospodarstvo je leta 2000 imelo 3,2 milijona zelenih delovnih mest, leta 2019 pa že 4,5 milijona. Z zelenim prehodom se bodo povečale zahteve po novih spretnostih na vseh ravneh, za kar bosta potrebna obsežno izpopolnjevanje in prekvalifikacija delovne sile. Samo industrija baterij ocenjuje, da bo do leta 2025 potrebovala dodatnih 800 000 delavcev. V naslednjem desetletju se bo odvijala huda bitka za talente. Produktivnost naše industrije, blaginja naše družbe in naša sposobnost doseganja neto ničelnih ciljev bodo odvisni od naše zmožnosti, da zadržimo delavce in privabimo nove. Zato mora biti tretji steber industrijskega načrta v okviru zelenega dogovora osredotočen na zelene in digitalne spretnosti na vseh ravneh in za vse ljudi, vključevanje žensk in mladih pa morata biti v samem jedru načrta. Povpraševanje po talentih je izjemno. Pomanjkanje delovne sile, kot je razvidno iz stopnje prostih delovnih mest, se je v sektorjih, ki veljajo za ključne za zeleni prehod, med letoma 2015 in 2021 podvojilo, vse večje pa je tudi povpraševanje po tehničnih spretnostih, potrebnih za zeleni prehod. V dvojnem prehodu naj bi po ocenah sodelovalo od 35 % do 40 % vseh delovnih mest in zahteve po tehničnih – tudi digitalnih – spretnostih ter višjih ravneh izobrazbe v zelenem gospodarstvu so na splošno večje kot v drugih gospodarskih panogah. Splošna produktivnost dela je višja v zelenih sektorjih, pri čemer je na primer produktivnost v sektorju čistih energij za približno 20 % višja od povprečne v celotnem gospodarstvu, zaradi česar so zelene spretnosti še pomembnejše za prihodnjo blaginjo. EU sprejema ukrepe za reševanje izzivov v zvezi s spretnostmi, ki jih prinaša dvojni zeleni in digitalni prehod, in sicer s svojim krovnim okvirom – evropskim programom znanj in spretnosti, ki deluje v sinergiji z evropskim izobraževalnim prostorom. Evropski pakt za znanja in spretnosti, ki je nedavno obeležil drugo obletnico obstoja, podpira 14 obsežnih partnerstev v evropskih industrijskih ekosistemih in jim pomaga opremiti delovno silo s potrebnimi spretnostmi za prehod na ogljično nevtralno in digitalno gospodarstvo. Partnerstva spodbujajo usklajeno ukrepanje podjetij, delavk in delavcev, javnih organov, socialnih partnerjev, ponudnikov izobraževanja in usposabljanja ter služb za zaposlovanje. Doslej se jim je pridružilo več kot 1 000 članov, vključno z velikimi multinacionalnimi podjetji, MSP, lokalnimi ponudniki usposabljanja in gospodarskimi zbornicami. Skupaj so se zavezali, da bodo pomagali pri izpopolnjevanju in prekvalifikaciji 6 milijonov ljudi. Poleg navedenega se industrijski forum za čisto energijo zavezuje, da bo okrepil prizadevanja za razvoj spretnosti in ustrezne naložbe. Akcijski načrt za digitalno izobraževanje, digitalno desetletje ter strukturirani dialog o digitalnem izobraževanju in spretnostih, ki je potekal leta 2022, so pripravili podlago za pospešitev ukrepov za reformo izobraževalnih sistemov ter zagotavljanje osnovnih in naprednih digitalnih spretnosti v gospodarstvu in v vseh življenjskih obdobjih. To je močno izhodišče za zagotovitev, da lahko tako družba kot tudi podjetja uporabljajo digitalne spretnosti za natančnejšo in učinkovitejšo rabo naravnih virov ter s tem za bolj pozitiven vpliv na okolje. Nedavno sporočilo o izkoriščanju potenciala talentov v evropskih regijah podpira politike, ki v vseh regijah EU prispevajo k pridobivanju in razvoju spretnosti, potrebnih za zeleni prehod. Leto 2023 bo kot evropsko leto spretnosti edinstvena priložnost za razvoj spretnosti, ki so potrebne za uspevanje v hitro spreminjajočem se gospodarstvu, in za okrepitev prizadevanj. Čas je, da EU in njene države članice postanejo drznejše in ambicioznejše pri uvajanju prelomnih sprememb v svoje programe izobraževanja in pridobivanja spretnosti ter da izrabijo priložnosti, ki jih ponuja okvir EU: ·Komisija sodeluje z državami članicami pri določanju ciljev in kazalnikov za spremljanje ponudbe in povpraševanja po spretnostih in delovnih mestih v sektorjih, pomembnih za zeleni prehod. V sektorju neto ničelnih tehnologij še vedno prevladuje neuravnotežena zastopanost spolov. Ženske so na primer v poklicnem in visokošolskem izobraževanja premalo zastopane na podpodročjih naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, ki so zelo pomembna za energetski sektor . V sektorju obnovljivih virov energije ženske predstavljajo le tretjino delovne sile, zato obstaja jasna priložnost za izkoriščanje polnega potenciala ženskega talenta. ·Komisija sodeluje z državami članicami in visokošolskim sektorjem pri izvajanju evropske strategije za univerze kot ključne strategije za zagotavljanje spretnosti, ki bodo kos izzivom prihodnosti. EU v ta namen zagotavlja znatno finančno podporo, tudi prek pobude za evropske univerze v sklopu programa Erasmus+ (1,1 milijarde EUR). ·Poleg tega moramo v Evropo privabiti in v njej tudi obdržati vrhunske talente, zlasti na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike. Ustvariti moramo nove priložnosti za prihod mednarodnih študentov in raziskovalcev s teh področij v Evropo. ·V okviru pakta za znanja in spretnosti bo do februarja 2023 vzpostavljeno obsežno partnerstvo za znanja in spretnosti na področju energije iz obnovljivih virov na kopnem. Partnerstvo bo opredelilo zaveze in cilje ter razvilo vizijo konkretnih potreb po izpopolnjevanju in prekvalifikaciji za sektor obnovljivih virov energije v Evropi. ·Do konca tega leta bo vzpostavljeno partnerstvo za spretnosti na področju toplotnih črpalk, v teku pa so prizadevanja za oblikovanje partnerstva za spretnosti na področju energijske učinkovitosti. ·Komisija bo po vzoru Akademije za evropsko zavezništvo za baterije predlagala ustanovitev akademij za neto ničelne industrije, ki bi poskrbele za uvedbo programov izpopolnjevanja in prekvalifikacije v industrijah, ki so strateškega pomena za zeleni prehod, kot so surovine, vodik in sončne tehnologije. Ustanovila bo akademijo, ki bo ponujala tradicionalne in spletne programe usposabljanja za trajnostno gradnjo s poudarkom na uporabi bioloških materialov, krožnosti in digitalnih tehnologijah. Vrednotenje spretnosti lahko skupaj s prizadevanji za podporo priznavanju kvalifikacij, pridobljenih v državah članicah in v tretjih državah, ter s politikami mobilnosti delovne sile olajša usklajevanje spretnosti ljudi s potrebami delodajalcev. Ljudje se učijo na različne načine in v različnih okoljih zunaj formalnih struktur izobraževanja in usposabljanja. V podporo temu: ·bo Komisija v okviru programa znanj in spretnosti EU olajševala priznavanje kvalifikacij. S podpiranjem potrjevanja kvalifikacij s strani delodajalcev in izvajalcev usposabljanja bi se lahko omogočilo priznavanje kvalifikacij po hitrem postopku ter zmanjšalo upravno breme; ·bo Komisija nadalje proučila, kako v interesu mobilnih državljanov EU in državljanov tretjih držav združiti pristop, ki priznava dejanske spretnosti (pristop „najprej spretnosti“) z obstoječimi pristopi, ki temeljijo na kvalifikacijah; ·za privabljanje talentov iz držav zunaj EU Komisija preučuje pristop, ki temelji na spretnostih, da bi z razvojem nabora talentov EU državljanom tretjih držav olajšala dostop do trgov dela EU v prednostnih sektorjih, in bo predstavila predlog o priznavanju kvalifikacij državljanov tretjih držav. Ljudi je mogoče bolje podpreti pri pridobivanju novih spretnosti. EU ima trdne okvire politike za finančno podporo razvoju spretnosti, pri čemer Svet v svojih priporočilih podpira številne reforme na področju individualnih učnih računov in mikrodokazil kot tudi kakovostnih in učinkovitih vajeništev ter poklicnega izobraževanja in usposabljanja. Da bi te reforme politike delovale usklajeno in prinesle konkretne rezultate po vsej Evropi, je potrebno uskladiti javno in zasebno financiranje, kar bi lahko vključevalo naslednje:

·zgornja meja iz uredbe o splošnih skupinskih izjemah za pomoč MSP za usposabljanje se bo povečala z 2 milijonov EUR na 3 milijone EUR; ·ukrepi, ki zagotavljajo priložnosti za usposabljanje delavcev v okviru pomembnih projektov skupnega evropskega interesa, se bodo upoštevali pri ocenjevanju skladnosti takih projektov s pravili o državni pomoči ; ·za spodbujanje večjih naložb v usposabljanje na področju novih neto ničelnih tehnologij in proizvodnih procesov bo Komisija preučila, kako bi lahko podjetja odhodke za usposabljanje obravnavala kot naložbo in ne kot odhodek ali strošek poslovanja. Na voljo so tudi sredstva EU. Večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027 in instrument NextGenerationEU podpirata naložbe v višini približno 64,8 milijarde EUR za usposabljanje, prekvalifikacijo in izpopolnjevanje. Pri tem je kohezijska politika prek Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) glavni instrument EU za podporo naložbam v spretnosti ter daje za zelene spretnosti in zelena delovna mesta na voljo 5,8 milijarde EUR. ESS+ dopolnjuje Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) z naložbami v spretnosti, izobraževanje in usposabljanje, vključno z infrastrukturo. Mehanizem za pravični prehod s 3 milijardami EUR podpira usposabljanje ter razvoj spretnosti delavcev za prilagajanje zelenemu prehodu. Mehanizem za okrevanje in odpornost zagotavlja znatno finančno podporo. 14 držav članic v svoje nacionalne načrte za okrevanje in odpornost vključuje ukrepe za usposabljanje za zelene spretnosti in delovna mesta, ki so skupaj vredni približno 1,5 milijarde EUR. 2.4.Trgovina in odporne dobavne verige EU pozdravlja pobude, ki se izvajajo po vsem svetu za doseganje podnebne nevtralnosti in okoljske trajnostnosti. Neto ničelni cilj je mogoče najbolje doseči, če spodbude za neto ničelne tehnologije temeljijo na načelih poštene konkurence in odprte trgovine. Četrti steber industrijskega načrta v okviru zelenega dogovora se nanaša na sodelovanje na svetovni ravni in na trgovino, ki prispeva k čistemu prehodu. Evropska unija je trgovinska velesila in iz tega črpa svojo konkurenčno in politično moč. EU je še vedno privlačna destinacija za svetovne naložbe. Brez učinkovitosti, ki jih prinaša trgovina, in vzajemno koristnih partnerstev, ki smo jih razvili s tretjimi državami, ne bi razvili naše odpornosti in premagali izzivov iz preteklih let. Obenem smo morali zaradi porasta nepoštenih in prisilnih trgovinskih praks razviti nova orodja in uveljavljati naše pravice, da bi ohranili enake konkurenčne pogoje . Vse to odraža prizadevanja EU za odprto strateško avtonomijo. Odprtost trgovine je bistveni element naše strategije za ohranjanje vodilnega položaja EU na področju neto ničelnih tehnologij. Trgovinska politika skrbi, da je naš enotni trg še naprej povezan s centri rasti zunaj naše celine, hkrati pa zagotavlja dostop do vhodnih materialov, ki so ključnega pomena za zeleni prehod. Po eni strani odprta trgovina z odpiranjem novih izvoznih trgov in ustvarjanjem ekonomije obsega ustvarja priložnosti za našo industrijo. Po drugi strani pa zagotavlja dostop do surovin, delov, komponent in storitev, ki jih potrebuje naša industrija, saj dve tretjini našega uvoza predstavljajo vmesni izdelki. EU bo sodelovala s svojimi partnerji pri spodbujanju stabilnosti v mednarodni trgovini ter krepitvi pravne varnosti za vlagatelje in podjetja, tako da bo še naprej podpirala Svetovno trgovinsko organizacijo (STO), vključno z njeno reformo. STO ima vlogo pri podpiranju podnebne nevtralnosti, saj zagotavlja forum za razprave o trgovinskih vidikih zelenega prehoda, pojasnjuje, kako spodbujati zelene naložbe na način, ki zmanjšuje izkrivljanje trgovine, ter krepi pravila o subvencijah, ki negativno vplivajo na trgovino in podnebje. Komisija bo prav tako še naprej spodbujala mrežo sporazumov EU o prosti trgovini, obenem pa bo že obstoječe sporazume kar najbolje izkoristila z učinkovitim izvajanjem in izvrševanjem. Zlasti si bo prizadevala za zaključek pogajanj z Avstralijo do poletja 2023 ter za znaten napredek z Indijo in Indonezijo, hkrati pa preučila možnosti z drugimi partnerji v indijsko-pacifiški regiji. Predlagala bo tudi ratifikacijo sporazumov s Čilom, Mehiko in Novo Zelandijo ter si prizadevala za napredek z Mercosurjem. Poleg tega si bo prizadevala za dokončanje pogajanj za sporazum o gospodarskem partnerstvu s Kenijo. Komisija bo podprla čisti prehod z nadaljnjim razvojem drugih oblik sodelovanja s partnerji zunaj tradicionalnih trgovinskih sporazumov. Novo orodje za sodelovanje vzpostavljata Svet za trgovino in tehnologijo med EU in ZDA in podoben organ, ki je v pripravi z Indijo. EU in ZDA si z delom posebne projektne skupine EU-ZDA za zakon o zmanjšanju inflacije prizadevata poiskati pragmatične rešitve za pomisleke EU, da bi ohranili in okrepili čezatlantske vrednostne verige ter zagotovili pozitivno sodelovanje pri skupnem interesu doseganja neto ničle. EU je razvila sporazume o spodbujanju trajnostnih naložb (SIFA), zlasti s partnerji v Afriki, da bi olajšala privabljanje in širjenje naložb ter obenem vključila zaveze na področju okolja in pravic delavcev. Podnebje in energija sta ključni področji za partnerstva v okviru strategije Global Gateway, tj. prispevka EU k zmanjšanju svetovne naložbene vrzeli po vsem svetu. Poleg tega bo EU podpirala prizadevanja držav v razvoju za prilagoditev in izpolnjevanje avtonomnih zahtev EU glede trajnosti. Še naprej bo razvijala dialog o politikah in konkretne ukrepe na področju raziskav in inovacij z Unijo za Sredozemlje in Afriško unijo, da bi spodbudila sodelovanje pri obnovljivih virih energije in obnovljivem vodiku. Komisija predlaga, da bi bilo treba naložbe na drugih ključnih področjih partnerstev, kot sta digitalno področje ali promet, dodatno uskladiti z neto ničelnim ciljem. Z izvajanjem gospodarskih in naložbenih načrtov za Zahodni Balkan, vzhodno partnerstvo in južno sosedstvo bo še naprej podpirala trajnostne naložbe v energijo, promet in digitalno povezljivost. Razvite bodo tudi številne nove pobude: ·s podobno mislečimi partnerji bomo sodelovali pri vzpostavitvi kluba za kritične surovine, da bi zagotovili varno, trajnostno in cenovno dostopno svetovno oskrbo s surovinami, ki so bistvene za naš zeleni in digitalni prehod, s konkurenčno in raznoliko industrijsko bazo. Navedeni klub bo na podlagi obstoječih mednarodnih pobud razvil načela za združevanje držav „potrošnic“ surovin in držav, bogatih z viri, ter bo spodbujal sodelovanje, da se državam v razvoju, ki so bogate z viri, omogoči napredovanje po vrednostni verigi; ·razvili bomo partnerstva za čiste tehnologije / neto ničelno industrijo, ki bodo spodbujala sprejetje neto ničelnih tehnologij na svetovni ravni in podpirala vlogo industrijskih zmogljivosti EU pri utiranju poti svetovnemu prehodu na čisto energijo. ·Razvili bomo strategijo za izvozne kredite, vključno z instrumentom EU za izvozne kredite in okrepljenim usklajevanjem finančnih orodij EU. Ti lahko spodbujajo skladnost s politikami EU, kot sta evropski zeleni dogovor ali strategija Global Gateway, ki vključujeta zaveze za naložbe v infrastrukturo v skladu s potmi do neto ničelnih emisij. Odprtost uspeva le v okolju poštenosti. Države po svetu so razvile nove pobude v podporo zelenemu prehodu. Če so javne naložbe na zasebnih trgih prekomerne, izkrivljanja ustvarjajo neenake konkurenčne pogoje in pojavi se nelojalna konkurenca.Posebna zaskrbljenost se poraja v zvezi z netržnimi gospodarstvi. EU želi biti na čelu odločnega odziva pri obravnavanju teh trendov. Prvič, Komisija bo še naprej v celoti uporabljala instrumente trgovinske zaščite za zaščito enotnega trga pred nepoštenimi trgovinskimi praksami, kot so damping in izkrivljajoče subvencije, pri čemer bo poudarek namenjala sektorjem, ki so ključni za doseganje neto ničelnega cilja. Sprejeli bomo tudi dodatne pobude, da bi preprečili izogibanje našim ukrepom.