[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 8.7.2008

COM(2008) 454 konč.

2008/0144 (CNS)

Predlog

UREDBA SVETA

o uvedbi začasnega posebnega ukrepa za spodbujanje prestrukturiranja ribiških flot Evropske unije, ki jih je prizadela gospodarska kriza

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. OZADJE PREDLOGA

• Razlogi za predlog in njegovi cilji

Cene nafte celo realno dosegajo najvišjo raven do zdaj, kar je odraz sistemskih premikov v svetovnem gospodarstvu. Komisija to vprašanje obravnava z vseh vidikov in je v zvezi s tem nedavno objavila sporočilo z naslovom Soočanje z izzivom višjih cen nafte (COM(2008) 384, Bruselj, 13-VI-2008). Komisija ugotavlja, da EU nima veliko možnosti, da bi neposredno posegla v stanje na svetovnem naftnem trgu. Znano je, da konstantno in zlasti v zadnjih mesecih presenetljivo strmo naraščanje cen nafte močno vpliva na ribiški sektor. Ribištvo ni edini sektor, ki so ga prizadele visoke cene nafte, vendar je problem ribištva posebno zapleten zaradi omejitev, ki izhajajo iz težav ribiške flote zaradi sistemske presežne zmogljivosti, ki so jih še poslabšale majhne možnosti ulova v primerjavi s preteklim obdobjem. Poleg tega se cene rib večinoma niso spreminjale, velika večina ribiških družb pa je malih in srednje velikih podjetij. Visoke cene nafte so strukturni problem, ki zahteva strukturne protiukrepe. Vendar je treba preučiti tudi kratkoročne ukrepe za preprečevanje propadanja ribiškega sektorja. Komisija se je na 1835. zasedanju 17. junija 2008 v Strasbourgu seznanila z informativnim dokumentom SEC(2008) 2079/3 o nujnem paketu za odziv na sedanje težko gospodarsko in družbeno stanje v ribiškem sektorju EU in napaviti korak k trajni odpravi sistemske presežne zmogljivosti. Ta odziv je potreben po vsej EU in mora biti usklajen, da se prepreči izkrivljanje konkurence in diskriminacija med državami članicami ali flotami. Zaradi hude krize, ki so jo povzročile visoke cene goriva, je nujno treba odpraviti temeljne vzroke za strukturne probleme sektorja. Paket se osredotoča predvsem na zmanjšanje presežne zmogljivosti ter zagotavljanje učinkovitejšega in produktivnejšega delovanja plovil. Ker te izredne razmere zahtevajo usklajene rešitve na ravni EU, paket temelji predvsem na povečanju uporabe sredstev iz Evropskega sklada za ribištvo (ESR). Sestavljajo ga zlasti ukrepi, ki temeljijo na začasnem odstopanju od pravil v skladu s ESR, da se podpre hitrejša prilagoditev flote Skupnosti sedanjim razmeram in zagotovi začasna pomoč za ublažitev gospodarskih in družbenih posledic v prehodnem obdobju.

• Splošno ozadje

Ribiški sektor je ključni sestavni del gospodarskega življenja mnogih obalnih regij Evropske unije ter posebno prispeva k varnosti preskrbe s hrano in nacionalnemu zdravju, ker zagotavlja celo vrsto visokokakovostnih proizvodov. Leta 2005 je skupno število zaposlenih v celotni vrednostni verigi za ribiške proizvode v EU-27 znašalo približno 407 000, pri čemer je bilo 187 000 oseb zaposlenih v ribolovnem sektorju in 18 000 v pomožnih dejavnostih. Ribiški sektor EU se je dolgo vrtel v začaranem krogu slabe gospodarske donosnosti in čezmernega izkoriščanja staležev zaradi presežne zmogljivosti. Od reforme skupne ribiške politike leta 2002 je bilo sprejetih več ukrepov za prekinitev začaranega kroga, vendar presežna zmogljivost in čezmerni ribolovni napor še vedno ogrožata gospodarsko sposobnost preživetja sektorja. Zaradi te strukturne šibkosti je znatno povišanje cen nafte ribiški sektor posebno močno prizadelo, zlasti ker so razmere na trgu takšne, da se cene rib pri prvi prodaji v zadnjem desetletju niso spreminjale.

• Obstoječe določbe na področju, na katerega se nanaša predlog

Uredba Sveta (ES) št. 1198/2006 z dne 27. julija 2006 o Evropskem skladu za ribištvo

• Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije

Predlagani ukrepi so oblikovani v skladu s cilji skupne ribiške politike in so skladni s politiko Skupnosti o trajnostnem razvoju.

2. POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENA UČINKA

• Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi

Ni bilo mogoče zaradi nujnosti predloga.

• Zbiranje in uporaba izvedenskih mnenj

Zunanje izvedensko mnenje ni bilo potrebno.

• Ocena učinka

Zaradi nujnosti predloga uradna ocena učinka ni bila izvedena. Kljub temu je mogoče navesti naslednje elemente, ki kažejo, da so predlagana odstopanja najboljša možnost.

Verjetno bo sedanja svetovna rast cen nafte še naprej zmanjševala marže in likvidnost nosilcev ribiške dejavnosti. Mednarodna cena nafte brent se je povišala za več kot petkrat z 20 USD/sod leta 2002 na več kot 140 USD/sod konec junija 2008 in ne kaže, da se bo ustavila. Cene goriva za pomorstvo v EU so se v tem obdobju dejansko povišale za približno 240 % in so zdaj stalno nad 0,7 EUR/l.

Ocenjuje se, da je flota EU leta 2006 za gorivo porabila približno 1 milijardo EUR, tj. približno 15–20 % vrednosti iztovarjanj, s cenami v razponu od 0,45 do 0,55 EUR/l. Danes je cena goriva bistveno višja. Ob današnjih cenah znašajo stroški goriva za celotno floto približno 2 milijardi EUR na leto ali približno 30 % vrednosti iztovarjanj v EU.

Ocena stroškov goriva, izražena kot delež prihodka, kaže, da je najbolj prizadet del sektorja vlečno orodje (npr. plovila z vlečnimi mrežami), ki ima običajno motorje z veliko pogonsko močjo. Stroški goriva v nekaterih primerih znašajo do 50 % vrednosti iztovarjanja. Vpliv na plovila, ki uporabljajo mirujoče orodje (npr. pasti, zabodne mreže, parangale), je bistveno manjši, vendar še vedno lahko znaša 5–20 % skupnega ribiškega prihodka. Glede na razpoložljive podatke o zaposlenosti bi bila ob sedanjih cenah goriva izguba delovnih mest 15 % ali več. Izguba delovnih mest ne bi bila omejena na ribolovni sektor, saj je veliko pristaniških služb, borz itd. odvisnih od dejavnosti plovil.

Ulov v EU se od leta 1993 stalno zmanjšuje za povprečno 2 % na leto. Število skoraj vseh pridnenih staležev se je v zadnjih letih zmanjševalo, njihovo izkoriščanje tako ni bilo trajnostno. Pelagični staleži, ki imajo izrazitejši ciklični razvoj, so na splošno bolj uspešni. Majhne možnosti ulova pomenijo, da sektor deluje manj produktivno. Zato se stroški na enoto povečajo in marže zmanjšajo.

Kljub zmanjšanju iztovorjenih količin večine staležev se cene prve prodaje za mnoge pomembne vrste niso spreminjale ali so se realno celo znižale. Vzrok za to je delno povezan s pokvarljivostjo rib, razpršenostjo oskrbe in veliko kupno močjo predelovalcev in tržnih verig, ki imajo dostop do ribjih proizvodov po nizkih uvoznih cenah s svetovnega trga. Za razliko od mnogih drugih industrijskih sektorjev torej ribiči višjih stroškov ne morejo prenesti naprej po verigi.

Eden od ključnih izzivov za ribiško industrijo EU je bil in je še vedno strukturno neskladje pri mnogih vrstah ribolova med zmogljivostjo flote in viri. Po ocenah izpred nekaj let znaša presežna zmogljivost flote EU približno 40 %. Skupna ribiška politika že več let poskuša obravnavati ta problem, vendar še zdaleč ni rešen. Zaradi presežne zmogljivosti in ker se je baza virov z desetletji čezmernega ribolova zmanjšala, industrija ni odporna na zunanje gospodarske pritiske, kot je povečanje cen goriva.

Vendar gospodarska analiza kaže, da bo tudi za nekatere pridnene in pelagične flote, ki so zelo odvisne od goriva, kombinacija zmanjšanja flot, obnovljenih staležev rib in višjih cen rib povrnila donosnost večini sektorja.

Strukturne intervencije so zato nujne za razrešitev vprašanja čezmerne zmogljivosti, ker prispevajo k izboljšanju baze virov, zmanjšanju odvisnosti od goriva in povečanju vrednosti rib na trgu.

3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA

• Povzetek predlaganih ukrepov

S predlogom se uvaja začasna posebna ureditev, ki bo odstopala od nekaterih določb Uredbe Sveta (ES) št. 1198/2006 z dne 27. julija 2006 o Evropskem skladu za ribištvo, za obdobje do 31. decembra 2010.

• Pravna podlaga

Člena 36 in 37 Pogodbe.

• Načelo subsidiarnosti

Predlog je v izključni pristojnosti Skupnosti. Načelo subsidiarnosti se zato ne uporablja.

• Načelo sorazmernosti

Predlog je skladen z načelom sorazmernosti zaradi naslednjegaih razlogov.

Zadevna uredba Sveta državam članicam zagotavlja nove možnosti za učinkovitejšo uporabo Evropskega sklada za ribištvo, da se podpre prestrukturiranje flot, ki jih je gospodarska kriza najhuje prizadela. Predlagana uredba je oblikovana tako, da njeni učinki ne presegajo tega, kar je potrebno zaradi krize, in da ne ogroža osnovnih ciljev skupne ribiške politike, zlasti v zvezi z uravnoteženostjo ribiške zmogljivosti in virov.

Predlog nima nobenih novih finančnih posledic na proračun Skupnosti. Države članice uporabljajo odstopanja s ponovnim načrtovanjem svojih nacionalnih operativnih programov ESR v mejah odobrenih pravic za prevzem obveznosti, ki so zdaj opredeljene za ESR za obdobje 2007–2013.

• Izbira instrumentov

Predlagani instrument: uredba.

Druga sredstva ne bi zadoščala zaradi naslednjega razloga.

Ker predlog sestavljajo začasna odstopanja od uredbe Sveta, je potrebno sprejetje nove uredba Sveta.

4. PRORAČUNSKE POSLEDICE

Predlog nima proračunskih posledic, razen spremembe letnega profila odobritev plačil (OP) v okviru Evropskega sklada za ribištvo.

2008/0144 (CNS)

Predlog

UREDBA SVETA

o uvedbi začasnega posebnega ukrepa za spodbujanje prestrukturiranja ribiških flot Evropske unije, ki jih je prizadela gospodarska kriza

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 36 in 37 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[1],

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta[2],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Uredba Sveta (ES) št. 1198/2006 z dne 27. julija 2006 o Evropskem skladu za ribištvo[3] določa pravila glede strukturne pomoči Skupnosti v ribiškem sektorju. Zlasti poglavje I naslova IV navedene uredbe določa pogoje, pod katerimi lahko države članice prejmejo finančni prispevek iz Evropskega sklada za ribištvo (ESR) za ukrepe za prilagoditev ribiške flote Skupnosti.

(2) Cilj ESR je prispevati k ukrepom, ki so bili sprejeti od reforme skupne ribiške politike leta 2002, da se zmanjša pritisk na staleže rib ob hkratnem zagotavljanju trajnostnih družbenih in gospodarskih pogojev za zadevni sektor.

(3) Glede na sedanji gospodarski položaj, ki je zlasti posledica izrednega povišanja cen goriva, bi morali sprejeti dodatne ukrepe za hitrejšo prilagoditev ribiške flote Skupnosti sedanjim razmeram, s čimer bi zagotovili trajnostne družbene in gospodarske možnosti v zadevnem sektorju. Takšni ukrepi bi morali prispevati k uresničevanju splošnih ciljev, določenih v členu 33 Pogodbe, in ciljev SRP, kakor so določeni v členu 2 Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike[4]. V skladu s tem bi se morali odzvati na sedanje težke gospodarske in družbene razmere, pa tudi na sistemsko presežno zmogljivost.

(4) Pomembno je, da so takšni ukrepi enako na voljo vsem državam članicam, zato jih je treba obravnavati in uskladiti na ravni Skupnosti, da bodo enako dostopni vsem državam članicam in da se prepreči izkrivljanje konkurence med državami članicami ali flotami.

(5) Zato je potrebna pobuda Skupnosti za dopolnitev in začasno odstopanje od nekaterih določb Uredbe (ES) št. 1198/2006. Ta pobuda bi zato morala predvideti posebne ukrepe splošne narave in izvedbo načrtov za prilagoditev flote v državah članicah, s čimer bi se bilo mogoče učinkovito odzvati na sedanje gospodarske težave in hkrati zagotoviti dolgoročno sposobnost preživetja ribiškega sektorja.

(6) Zaradi izjemnega značaja navedenih ukrepov in težkih gospodarskih razmer, ki naj bi jih ti razreševali, bi bilo treba njihovo trajanje omejiti na čim krajše obdobje, ki bi zadostovalo za uresničitev pričakovanih ciljev.

(7) Države članice bi morale ukrepe izvajati v skladu s svojim operativnim programom ESR in jih financirati iz sredstev, ki so jim dodeljena v tem okviru.

(8) Poleg tega bi morale države članice imeti možnost, da ukrepe, za katere se uporabljajo ta sredstva, dopolnijo s sredstvi iz izključno nacionalnih skladov, ki ne vključujejo sredstev iz finančnih instrumentov Skupnosti. Zaradi nujnosti hitrega obravnavanja resnega položaja, v katerem je ribiški sektor, se za navedene ukrepe, katerih cilj je doseči strukturno izboljšanje in dolgoročno gospodarsko sposobnost preživetja sektorja, ne bi smeli uporabljati členi 87, 88 in 89 Pogodbe. Da bi omejili morebitna izkrivljanja konkurence in učinke na notranje trgu, bi morale za navedene ukrepe veljati nekatere omejitve.

(9) Ta pobuda bi morala določiti, kako naj Skupnosti prispeva k ukrepom za trajno in začasno ukinitev ribolovnih dejavnosti, naložbam v ribiška plovila, katerih cilj je zmanjšanje odvisnosti ribiških plovil od goriva, družbeno-gospodarskim nadomestilom in nekaterim skupnim ukrepom. Da se zagotovi učinkovitost navedenih ukrepov in državam članicam omogoči uporaba razpoložljivih sredstev v največjem mogočem obsegu, bi bilo treba znižati pragove za zasebno udeležbo pri financiranju ukrepov.

(10) Kot del prizadevanj za prestrukturiranje bi bilo treba omogočiti začasno ukinitev ribolovnih dejavnosti. Cilj začasne ukinitve ribolovnih dejavnosti bi moral biti zlasti povečanje gospodarskih koristi s podpiranjem obnove staležev ali omogočanjem ugodnejših pogojev trženja. Zato bi bilo treba države članice spodbujati, da pri obdobju začasne ukinitve upoštevajo biološko dinamiko, sezone in tržno dinamiko. Zaradi gospodarske krize je tudi treba olajšati dodeljevanje nadomestil ribičem, ki so pred sprejetjem te uredbe začasno prenehali opravljati svojo dejavnost.

(11) Za pomoč ribiškemu sektorju pri prilagajanju ribolovnim tehnikam, ki porabijo manj goriva, je primerno spodbujati nadomestitev sedanje opreme ribiških plovil s takšno, ki bo omogočala uporabo novih ribolovnih tehnik z manjšo porabo energije. V zvezi s tem bi bilo treba povečati možnosti za prispevke v naložbe v ribiška plovila.

(12) Skupnosti bi morala prispevati tudi k skupnim ukrepom, katerih cilj je lastnikom plovil zagotoviti strokovno znanje in izkušnje v zvezi z energetskimi pregledi za plovila ter strokovno svetovanje pri izdelavi načrtov za prestrukturiranje in posodabljanje ter načrtov za prilagoditev flote. Poleg tega bi bilo treba zagotoviti financiranje pilotnih projektov, katerih cilj je zmanjšanje porabe energije pri plovilih, motorjih, opremi ali orodju.

(13) Zaradi zagotavljanja dolgoročne sposobnosti preživetja ribiškega sektorja bi bilo treba uvesti nov instrument, s katerim bi države članice lahko zmanjšale zmogljivost in povečale donosnost flot. To bi bilo mogoče izvesti z načrti za prilagoditev flote in bi se nanašalo na flote, katerih stroški energije v povprečju znašajo vsaj 30 % proizvodnih stroškov. S temi načrti za prilagoditev flote bi se morala zmogljivost zadevnih flot zmanjšati za vsaj 30 %.

(14) Za ukrepe, ki jih države članice izvajajo v skladu z načrti za prilagoditev flote, bi morali veljati ugodnejši pogoji, s čimer bi te z zmanjšanjem zmogljivosti zagotovile dolgoročno sposobnost preživetja ene ali več svojih flot.

(15) Države članice bi bilo treba spodbudili k dodatni razširitvi shem trajne ukinitve, s čimer bi svoje flote prilagodile razpoložljivim virom. Zato je primerno, da se dovolijo dodatne možnosti prispevkov za trajno ukinitev. Zaradi olajšanja prestrukturiranja bi bilo treba dovoliti dodatne možnosti za začasno ukinitev ribolovnih dejavnosti za ribiče in lastnike ribiških plovil, vključenih v načrte za prilagoditev flote.

(16) Države članice, ki so sprejele načrt za prilagoditev flote, bi morale imeti možnost izvajanja ukrepov delnega neobratovanja, s katerimi bi lahko stroškovno bolj učinkovito uporabljale sredstva, ki so v ESR na voljo za zmanjšanje zmogljivosti in porabe energije zadevne flote. S takšnimi ukrepi delnega neobratovanja bi bilo treba lastnikom plovil, ki umaknejo eno ali več plovil iz flote, omogočiti, da del umaknjene zmogljivosti ponovno izkoristijo z novimi manjšimi plovili, ki porabijo manj energije. Poleg tega bi bilo treba državam članicam omogočiti, da novim plovilom dodelijo omejen del skupne zmogljivosti, umaknjene v skladu z načrtom za prilagoditev flote. V takšnem primeru bi bilo treba zagotoviti sredstva samo za trajno umaknjeni del zmogljivosti.

(17) Zaradi nujnosti in potrebe po takojšnjem ukrepanju v vseh državah članicah je za ukrepe iz te pobude primerno povečati delež sofinanciranja Skupnosti iz ESR na 95 %. Zato je tudi pomembno, da se sredstva državam članicam zagotovijo v krajših rokih, kot običajno –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1 Predmet

1. S to uredbo se uvede posebni ukrep Skupnosti, ki je del posebne ureditve na podlagi Evropskega sklada za ribištvo (v nadaljnjem besedilu: ESR), ter predvideva izredno in začasno podporo za osebe in podjetja v ribiškem sektorju, ki jih je prizadela gospodarska kriza zaradi povečanja cen nafte v letu 2008.

2. Ta posebni ukrep sestavljajo:

(a) splošni ukrepi za dopolnitev in začasno odstopanje od nekaterih določb Uredbe (ES) št. 1198/2006 in

(b) posebni ukrepi za dopolnitev in začasno odstopanje od nekaterih določb Uredbe (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 1198/2006, katerih pogoj je izvedba načrta za prilagoditev flote iz člena 12.

Člen 2

Področje uporabe

Ta uredba se uporablja le za državno pomoč, za katero so ustrezni nacionalni organi do 31. decembra 2010 sprejeli upravni sklep.

Člen 3 Finančni okvir

1. Ukrepi, ki se izvajajo v skladu s to uredbo, so upravičeni do finančne podpore iz ESR, ki ne presega odobritev za prevzem obveznosti, opredeljenih za obdobje 2007–2013.

2. Državna pomoč, dodeljena v skladu s tem posebnim ukrepom, se ne sme združiti z drugo državno pomočjo z enakim namenom, zlasti pa ne s pomočjo, ki jo dodelijo Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP), Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), Evropski socialni sklad (ESS), Kohezijski sklad, drugi finančni instrumenti Skupnosti in nacionalni skladi.

Člen 4 Uporaba pravil za državno pomoč

1. Brez poseganja v odstavek 2 se členi 87, 88 in 89 Pogodbe ne uporabljajo za pomoč, ki jo države članice dodelijo na podlagi in v skladu s to uredbo v okviru člena 36 Pogodbe.

2. Za pomoč, ki jo dodelijo države članice in ne vključuje sredstev iz finančnih instrumentov Skupnosti ter presega omejitve iz člena 1(3) Uredbe Komisije (ES) št. …/2008 z julija 2008 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe pri malih in srednje velikih podjetjih za proizvodnjo, predelavo in trženje ribiških proizvodov, se uporabljajo členi 87, 88 in 89 Pogodbe.

3. Za pomoč, ki jo dodelijo države članice in ne vključuje sredstev iz finančnih instrumentov Skupnosti ter ne presega omejitev iz člena 1(3) Uredbe Komisije (ES) št. …/2008 z julija 2008 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe pri malih in srednje velikih podjetjih za proizvodnjo, predelavo in trženje ribiških proizvodov, pošljejo države članice Komisiji povzetek informacij o takšni pomoči. Poleg tega države članice najpozneje do 1. julija predložijo Komisiji poročilo o pomoči, dodeljeni na podlagi tega odstavka.

POGLAVJE II

SPLOšNI UKREPI

Člen 5 Splošni ukrepi

Državna pomoč se osebam in podjetjem iz člena 1 lahko dodeli v skladu s pravili iz tega poglavja do 31. decembra 2010.

Člen 6 Začasna ukinitev ribolovnih dejavnosti

1. Poleg ukrepov iz člena 24 Uredbe (ES) št. 1198/2006 lahko ESR prispeva k financiranju ukrepov pomoči za začasno ukinitev ribolovnih dejavnosti za ribiče in lastnike ribiških plovil, ki lahko trajajo največ tri mesece in se izvajajo v obdobju od 1. julija 2008 do 31. decembra 2009, vendar pod naslednjima pogojema:

(a) začasna ukinitev ribolovnih dejavnosti se začne pred 30. novembrom 2008 in

(b) za upravičena podjetja se v šestih mesecih po začetku veljavnosti te uredbe začnejo uporabljati ukrepi prestrukturiranja, kot so načrti za prilagoditev flote, načrti za prilagajanje ribolovnega napora, nacionalne sheme za neobratovanje, ribolovni načrti ali drugi ukrepi prestrukturiranja/posodabljanja.

2. Ukrepi iz odstavka 1 lahko krijejo naslednje stroške:

(a) stalne stroške, ki jih imajo lastniki plovil, kadar je plovilo privezano v pristanišču, kot so pristaniške takse, stroški zavarovanja, stroški vzdrževanja, finančni stroški, povezani s posojili;

(b) del osnovne plače ribičev.

3. Celotna državna pomoč na državo članico za ukrepe iz odstavka 1 ne presega naslednjih pragov: 6 milijonov EUR ali zneska, ki je enak 8 % finančne pomoči ESR, dodeljene sektorju v zadevni državi članici.

4. Države članice nadzorujejo upoštevanje pogojev iz člena 70 Uredbe (ES) št. 1198/2006 za dodelitev pomoči, dodeljene v skladu s tem poglavjem, Komisija pa izvede finančne popravke v skladu s členom 97 iste uredbe, če države članice ne zagotovijo, da se v šestih mesecih po začetku veljavnosti te uredbe za osebe ali podjetja, ki prejemajo to pomoč, začnejo uporabljati ukrepi prestrukturiranja iz odstavka 1(b).

Člen 7 Naložbe v ribiška plovila in selektivnost

Kadar se prispevek dodeli za financiranje opreme, ki znatno izboljša energetsko učinkovitost ribiških plovil, vključno z ribiškimi plovili za mali priobalni ribolov, znaša z odstopanjem od točke (a) Priloge II k Uredbi (ES) št. 1198/2006 minimalna zasebna finančna udeležba za ta ukrep 40 %.

Člen 8 Družbeno-gospodarsko nadomestilo

Poleg ukrepov iz člena 27 Uredbe (ES) št. 1198/2006 lahko ESR prispeva k financiranju ukrepov za zgodnji izhod iz ribiškega sektorja, kar vključuje predčasno upokojitev delavcev v ribiškem sektorju ne pa tudi delavcev v sektorju ribogojstva in sektorju predelave ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva.

Člen 9 Skupni ukrepi

1. Poleg skupnih ukrepov iz člena 37 Uredbe (ES) št. 1198/2006 lahko ESR prispeva k financiranju ukrepov za zagotavljanje pomoči za:

(a) izvajanje energetskih pregledov za skupine plovil in

(b) strokovno svetovanje o razvoju načrtov prestrukturiranja ali posodobitev, vključno z načrti za prilagoditev flote iz člena 12.

2. Kadar se prispevek dodeli za financiranje ukrepov iz odstavka 1, znaša z odstopanjem od točke (a) Priloge II k Uredbi (ES) št. 1198/2006 najvišja stopnja javnega prispevka 100 %.

3. ESR lahko prispeva k financiranju kompenzacije, dodeljene organizacijam proizvajalcev, ki niso več upravičeni do pomoči v skladu z drugim in tretjim pododstavkom člena 10(1) Uredbe Sveta (ES) št. 104/2000 z dne 17. decembra 1999 o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva[5], in sicer za stroške, ki izhajajo iz obveznosti v skladu s členom 9 navedene uredbe, za kar veljajo pogoji, določeni v odstavkih 2, 3, 4 člena 10 navedene uredbe.

Člen 10 Pilotni projekti

Poleg ukrepov iz člena 41(2) Uredbe (ES) št. 1198/2006 lahko ESR prispeva k financiranju pilotnih projektov, pri katerih se preizkušajo tehnične izboljšave za zmanjšanje porabe energije pri plovilih, motorjih, opremi ali orodju.

POGLAVJE III POSEBNI UKREPI ODSTOPANJA, KI SE UPORABLJAJO SAMO ZA FLOTE, VKLJUčENE V NAčRTE ZA PRILAGODITEV FLOTE

Člen 11 Ukrepi odstopanja, ki se uporabljajo samo za flote, za katere veljajo načrti za prilagoditev flote

Državna pomoč osebam in podjetjem iz člena 1 se lahko v skladu s pravili iz tega poglavja dodeli do 31. decembra 2010, če zanje veljajo načrti za prilagoditev flote iz člena 12.

Države članice nadzorujejo upoštevanje pogojev iz člena 70 Uredbe (ES) št. 1198/2006 za pomoč, dodeljeno v skladu s tem poglavjem, Komisija pa izvede finančne popravke v skladu s členom 97 iste uredbe, če države članice ne zagotovijo, da zahtevana zmanjšanja ribolovne zmogljivosti, trajna ali začasna ukinitev potekajo v skladu s tem poglavjem.

Člen 12 Načrti za prilagoditev flote

1. Države članice lahko sprejmejo in začnejo izvajati načrte za prilagoditev flote, katerih namen je prestrukturiranje ribiških flot, ki jih je prizadela gospodarska kriza.

2. Načrti za prilagoditev flote lahko vključujejo ukrepe iz poglavja I naslova IV Uredbe (ES) št. 1198/2006 in ukrepe, predvidene s to uredbo.

3. V načrt za prilagoditev flote se lahko vključijo samo flote, katerih stroški energije znašajo v povprečju vsaj 30 % proizvodnih stroškov flote, vključenih v ta načrt, in sicer glede na promet za leto 2007;

4. Načrt za prilagoditev flote izpolnjuje naslednje zahteve:

(a) najpozneje do 31. decembra 2012 mora trajno za vsaj 30 % zmanjšati ribolovno zmogljivost flote, vključene v ta načrt; ta prag se lahko zniža na najmanj 20 %, če to odobri Komisija, kadar načrt za prilagoditev flote velja za državo članico, katere flota ima manj kot 100 plovil in bi zmanjšanje za 30 % nesorazmerno vplivalo na donosnost z ribištvom povezanih dejavnosti, ki so odvisne od nje;

(b) vključuje seznam plovil, vključenih v načrt, v katerem so navedeni njihovo ime in številka registra ribolovne flote Skupnosti.

5. Vsako ribiško plovilo je lahko vključeno le v en načrt za prilagoditev flote. Pogoji za vključitev ribiškega plovila v načrt za prilagoditev flote so:

(a) plovila so v dveh letih pred datumom sprejetja načrta za prilagoditev flote opravljala ribolovno dejavnost na morju najmanj 60 dni na leto;

(b) plovila so na dan sprejetja načrta za prilagoditev flote usposobljena za delovanje.

6. Države članice najpozneje devet mesecev po začetku veljavnosti te uredbe Komisiji sporočijo sprejete načrte za prilagoditev flote.

7. Če država članica zahteva spremembo svojega operativnega programa zaradi vključitve načrtov za prilagoditev flote, se ustrezno uporabi člen 18 Uredbe (ES) št. 1198/2006.

Člen 13 Upoštevanje in revizija načrtov za prilagoditev flote

1. V poročila iz člena 67 Uredbe (ES) št. 1198/2006 se vključijo rezultati izvajanja načrtov za prilagoditev flote.

2. Komisija lahko revidira izvajanje načrtov za prilagoditev flote. Pri tem ji lahko pomagajo zunanji strokovnjaki, ki jih financira ESR v skladu z določbami člena 46(1) Uredbe (ES) št. 1198/2006.

3. Če država članica ne upošteva pogojev v načrtih za prilagoditev flote ali v zapisanem roku ne doseže predvidenih rezultatov, se to šteje za neregularnost v smislu člena 97 Uredbe (ES) št. 1198/2006. Ustrezno se uporabljajo merila za popravke, kakor so določena v navedenem členu.

Člen 14 Trajna ukinitev ribolovnih dejavnosti

1. V smislu člena 23 Uredbe (ES) št. 1198/2006 se načrti za prilagoditev flote vključijo v načrte za prilagajanje ribolovnega napora iz navedenega člena.

2. Določbe člena 23(2) Uredbe (ES) št. 1198/2006 se ne uporabljajo za ukrepe za trajno ukinitev, sprejete v okviru načrta za prilagoditev flote.

3. Plovila, za katera je v načrtu za prilagoditev flote predvidena trajna ukinitev ribolovnih dejavnosti, prenehajo svojo ribolovno dejavnost v šestih mesecih po sprejetju tega načrta za prilagoditev flote.

Člen 15 Začasna ukinitev ribolovnih dejavnosti

1. Poleg ukrepov iz člena 24 Uredbe (ES) št. 1198/2006 in člena 6 te uredbe lahko ESR prispeva k financiranju ukrepov pomoči za začasno ukinitev ribolovnih dejavnosti za ribiče in lastnike ribiških plovil, vključenih v načrt za prilagoditev flote, če se začasna ukinitev izvede v obdobju od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2009, pri čemer je trajanje te začasne ukinitve omejeno:

(a) 3 mesece pred trajnim umikom plovila ali v obdobju med zamenjavo motorja se lahko po 1. januarju 2010 odobrijo največ 3 dodatni meseci, če motor še ni zamenjan;

(b) šest tednov v primeru drugih plovil, vključenih v načrt za prilagoditev flote, če za ta plovila velja katero od ostalih ukrepov iz odstavka 2 člena 12.

2. Ukrepi iz odstavka 1 lahko krijejo naslednje stroške:

(a) stalne stroške, ki jih imajo lastniki plovil, kadar je plovilo privezano v pristanišču, kot so pristaniške takse, stroški zavarovanja, stroški vzdrževanja, finančni stroški, povezani s posojili;

(b) del osnovne plače ribičev.

3. Celotna državna pomoč na državo članico za ukrepe iz odstavka 1 ne presega naslednjih pragov: 6 milijonov EUR ali zneska, ki je enak 8 % finančne pomoči ESR, dodeljene sektorju v zadevni državi članici.

Člen 16 Naložbe v ribiška plovila in selektivnost

1. Kadar se prispevek dodeli za financiranje opreme, orodja ali zamenjave motorja, in je njegov namen znatno izboljšati energetsko učinkovitost ribiških plovil, vključno z ribiškimi plovili za mali priobalni ribolov, znaša z odstopanjem od točke (a) Priloge II k Uredbi (ES) št. 1198/2006 minimalna zasebna finančna udeležba za ta ukrep 40 %.

2. Države članice določijo minimalno zasebno finančno udeležbo iz odstavka 1 na podlagi objektivnih meril, kot je starost plovila, izboljšanje energetske učinkovitosti ali količina zmanjšane zmogljivosti, predvidena v načrtu za prilagoditev flote.

3. Starostna meja iz člena 25(1) Uredbe (ES) št. 1198/2006 se ne uporablja za plovila, ki na podlagi tega člena prejemajo pomoč za zamenjavo opreme ali orodja.

4. Z odstopanjem od člena 25(3)(c) Uredbe (ES) št. 1198/2006 lahko ESR prispeva k financiranju zamenjave motorja plovila, skupne dolžine več kot 24 metrov, vključenega v načrt za prilagoditev flote, če ima novi motor vsaj za 20 % manjšo moč od starega in večjo energetsko učinkovitost.

5. Z odstopanjem od odstavka 7 člena 25 Uredbe (ES) št. 1198/2006 se za plovila, vključena v načrt za prilagoditev flote, dovoli dodatna zamenjava orodja, če novo orodje znatno poveča energetsko učinkovitost. Pogoji iz točk (a) in (b) navedenega odstavka se ne uporabljajo.

POGLAVJE IV UKREPI ZA DELNO NEOBRATOVANJE NA PODLAGI NAčRTOV ZA PRILAGODITEV FLOTE

Člen 17 Delno neobratovanje

V skladu s pravili iz tega poglavja se lahko do 31. decembra 2010 dodeli državna pomoč lastnikom plovil, ki zaradi gradnje novega plovila z manjšo zmogljivostjo in manjšo porabo energije trajno umaknejo eno ali več plovil, vključenih načrt za prilagoditev flote, in pod pogojem, da načrt za prilagoditev flote izpolnjuje naslednji zahtevi:

(a) vključuje plovila, ki uporabljajo isto ribolovno orodje, in

(b) vključuje plovila, katerih delež v zmogljivosti flote, ki uporablja to orodje v državi članici, znaša vsaj 70 %.

Takšen trajni umik se v nadaljnjem besedilu imenuje delno neobratovanje.

Države članice nadzorujejo upoštevanje pogojev iz člena 70 Uredbe (ES) št. 1198/2006 za pomoč, dodeljeno v skladu s tem poglavjem, Komisija pa izvede finančne popravke v skladu s členom 97 iste uredbe, če države članice ne zagotovijo, da zahtevano zmanjšanje ribolovne zmogljivosti poteka v skladu s tem poglavjem.

Člen 18 Državna pomoč za trajno ukinitev ribolova

1. Dodatno k določbam iz člena 23 Uredbe (ES) št. 1198/2006 lahko lastnik plovila, ki se odloči za delno neobratovanje, prejme državno pomoč za trajno ukinitev ribolovnih dejavnosti v višini razlike med umaknjeno zmogljivostjo in zmogljivostjo, prerazporejeno na novo plovilo.

2. Ribolovna zmogljivost novega plovila ne presega 40 % zmogljivosti plovila, ki ga je lastnik plovila umaknil.

3. Države članice po potrebi ustrezno prilagodijo ribolovno dovoljenje.

Člen 19 Umik in prilagoditev ribolovne zmogljivosti

1. Z odstopanjem od odstavkov 3 in 4 člena 11 Uredbe (ES) št. 2371/2002 lahko države članice prerazporedijo do 25 % zmogljivosti, trajno umaknjene na podlagi načrta za prilagoditev flote, na nova plovila, kakor je navedeno v členu 17.

2. Referenčne ravni iz člena 12 Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 se izračunajo kot razlika med trajno umaknjeno in prerazporejeno zmogljivostjo.

3. Zmogljivosti, prerazporejene v skladu z odstavkom 1, državam članicam ni treba upoštevati pri vzpostavitvi ravnovesja med vstopi in izstopi v skladu s členom 13 Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002.

4. Kadar se pri načrtih za prilagoditev flote delno neobratovanje uporabi za več kot 33 % prvotne zmogljivosti flote, je treba skupno zmogljivost na podlagi načrta za prilagoditev flote zmanjšati za najmanj 66 %.

POGLAVJE V FINANčNE DOLOčBE

Člen 20 Finančne določbe

1. Z odstopanjem od člena 53 Uredbe (ES) št. 1198/2006 velja za prispevek ESR za dejavnosti, ki se financirajo v okviru tega posebnega ukrepa, zgornja meja 95 % vseh javnih izdatkov in se ne upošteva pri zgornjih mejah iz člena 53(3).

2. Z odstopanjem od člena 81(1) Uredbe (ES) št. 1198/2006 izplača Komisija na zahtevo države članice drugi znesek vnaprejšnjega financiranja, ki ustreza 7 % prispevka iz ESR, za obdobje od leta 2007 do leta 2013 za ta operativni program. Za operativne programe, sprejete v letu 2007, se zgornja zahteva sporoči Komisiji najpozneje do 31. oktobra 2008. Za operativne programe, sprejete v letu 2008, se zgornja zahteva sporoči Komisiji najpozneje do 30. junija 2009. Izplačilo se lahko glede na razpoložljivi proračun ESR porazdeli čez dve proračunski leti.

3. Z odstopanjem od člena 81(2) Uredbe (ES) št. 1198/2006 organ, ki ga določi država članica, v primeru, da je bil drugi znesek vnaprejšnjega financiranja izplačan v skladu z odstavkom 2, Komisiji povrne skupni znesek, ki je bil izplačan kot del vnaprejšnjega financiranja, če v 24 mesecih od dne, ko Komisija izplača prvi obrok drugega zneska vnaprejšnjega financiranja, ni bil poslan zahtevek za plačilo na podlagi operativnega programa.

POGLAVJE VI

KONČNE DOLOČBE

Člen 21 Izvedbena pravila

Izvedbena pravila za to uredbo se lahko sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 101(3) Uredbe (ES) št. 1198/2006.

Člen 22 Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA

Začasni ukrep, ki se uvaja na podlagi Uredbe Sveta, dopolnjuje ukrepe iz Evropskega sklada za ribištvo (ESR) iz Uredba Sveta (ES) št. 1198/2006 z dne 27. julija 2006. Ta ocena finančnih posledic tako dopolnjuje že obstoječo oceno iz Uredbe o ESR. Predlog nima proračunskih posledic, razen spremembe letnega profila odobritev plačil (OP) v okviru Evropskega sklada za ribištvo. Ta spremenjeni profil OP je posledica podvojitve možnega vnaprejšnjega financiranja s 7 % na 14 % načrtovanega skupnega zneska iz ESR.

1. NASLOV PREDLOGA:

Uredba Sveta o uvedbi začasnega posebnega ukrepa za spodbujanje prestrukturiranja ribiških flot Evropske unije, ki jih je prizadela gospodarska kriza

2. OKVIR ABM/ABB

Zadevno področje: Ribištvo in pomorske zadeveDejavnost: 11.06 Evropski sklad za ribištvo (ESR)

3. PRORAČUNSKE VRSTICE

3.1. Proračunske vrstice (vrstice za poslovanje in z njimi povezane vrstice za tehnično in upravno pomoč (nekdanje vrstice BA)) z navedbo imena postavke:

11.0612: ESR – Konvergenčni cilj in 11.0613: ESR – Ostali nekonvergenčni cilji

3.2. Trajanje ukrepa in finančni vpliv:

od začetka veljavnosti Uredbe do 31. decembra 2010

3.3. Značilnosti proračuna:

Proračunska vrstica | Vrsta odhodkov | Novo | Prispevek Efte | Prispevki držav prosilk | Razdelek v finančni perspektivi |

11.0612 in 11.0613 | neobvezni | dif[6]. | NE | NE | NE | št. 2 |

4. POVZETEK SREDSTEV

4.1. Finančna sredstva

4.1.1. Povzetek odobritev za prevzem obveznosti (OPO) in odobritev plačil (OP)

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Vrsta odhodkov | Oddelek | 2008 | 2009 | 2010 in pozneje | Skupaj |

Odhodki iz poslovanja[7] |

Odobritve za prevzem obveznosti (OPO) | 8.1. | a |

Odobritve plačil (OP)[8] | b | 230 975 | 70 372 | –301 347 | 0,000 |

Upravni odhodki, ki jih referenčni znesek krije[9] |

Tehnična in upravna pomoč (NS) | 8.2.4. | c |

REFERENČNI ZNESEK SKUPAJ |

Odobritve za prevzem obveznosti | a+c |

Odobritve plačil | b+c | 230 975 | 70 372 | –301 347 | 0,000 |

Upravni odhodki, ki jih referenčni znesek ne krije[10] |

Človeški viri in z njimi povezani odhodki (NS) | 8.2.5. | d |

Upravni stroški, ki jih referenčni znesek ne krije, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (NS) | 8.2.6. | e |

Predvideni stroški financiranja ukrepa skupaj |

OPO, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | a+c+d+e |

OP, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | b+c+d+e | 230 975 | 70 372 | –301 347 | 0,000 |

4.1.2. Skladnost s finančnim načrtovanjem

X Predlog je skladen s sedanjim finančnim načrtovanjem.

( Predlog bo zahteval ponovno načrtovanje ustreznega razdelka v finančni perspektivi.

( Predlog lahko zahteva uporabo določb Medinstitucionalnega sporazuma[11] (tj. instrumenta prilagodljivosti ali spremembe finančne perspektive).

4.1.3. Finančni vpliv na prihodke

X Predlog nima finančnih posledic za prihodke.

( Predlog ima finančni vpliv – učinek na prihodke je naslednji: 4.2 EPDČ za človeške vire (vključno z uradniki, začasnim in zunanjim osebjem) – glej podrobnosti v točki 8.2.1.

Enako kot v oceni finančnih posledic za ESR

Letne potrebe | Leto n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 in pozneje |

Število potrebnih človeških virov skupaj |

5. ZNAČILNOSTI IN CILJI

Podrobnosti o ozadju predloga so predstavljene v obrazložitvenem memorandumu in oceni finančnih posledic, priloženi Uredbi o ESR.

5.1. Potreba, ki jo je treba kratkoročno ali dolgoročno kriti …

Namen paketa predlaganih ukrepov je v skupnem okviru ESR omogočiti izredno in začasno podporo za osebe in podjetja v ribiškem sektorju, ki jih je prizadela gospodarska kriza zaradi povečanja cen nafte v letu 2008.

5.2. Dodana vrednost zaradi vključitve Skupnosti, skladnost predloga z drugimi finančnimi instrumenti in možne sinergije

Glej finančno poročilo ESR

5.3. Cilji in pričakovani rezultati predloga ter z njimi povezani kazalniki v okviru ABM

Glej finančno poročilo ESR

5.4. Metoda izvedbe (okvirno)

( Centralizirano upravljanje

( neposredno Komisija

( posredno s prenosom na:

( izvajalske agencije

( organe, ki so jih ustanovile Skupnosti, kakor je navedeno v členu 185 finančne uredbe

( nacionalne javne organe/organe, ki opravljajo javne storitve

X Deljeno ali decentralizirano upravljanje

X z državami članicami

( s tretjimi državami

( Skupno upravljanje z mednarodnimi organizacijami (treba jih je navesti)

Opombe:

6. NADZOR IN VREDNOTENJE – ENAKO KOT V OCENI FINANČNIH POSLEDIC ZA ESR

6.1. Sistem nadzora

Glej finančno poročilo ESR

6.2. Vrednotenje

6.2.1. Predhodno vrednotenje

Ta predlog nima dodatnih finančnih posledic, ampak samo spreminja časovni razpored za plačila, zato posebno predhodno vrednotenje tega predloga ni potrebno.

6.2.2. Ukrepi, sprejeti po vmesnem/naknadnem vrednotenju (na podlagi podobnih preteklih izkušenj)

Glej ureditev za ESR

6.2.3. Oblika in pogostnost prihodnjega vrednotenja

Glej ureditev za ESR

7. UKREPI PROTI GOLJUFIJAM

Glej ureditev za ESR

8. PODROBNOSTI O SREDSTVIH – ENAKO KOT V OCENI FINANČNIH POSLEDIC ZA ESR

8.1. Cilji predloga z vidika stroškov financiranja

odobritve za prevzem obveznosti v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Leto n | Leto n+1 | Leto n+2 | Leto n+3 | Leto n+4 | Leto n+5 |

Uradniki ali začasno osebje[13] (XX 01 01) | A*/AD |

B*, C*/AST |

Osebje[14], financirano iz člena XX 01 02 |

Drugo osebje[15], financirano iz člena XX 01 04/05 |

SKUPAJ |

8.2.2. Opis nalog, ki izhajajo iz ukrepa

8.2.3. Človeški viri – viri delovnih mest (po sistemizaciji)

( Delovna mesta, trenutno dodeljena za upravljanje programa, ki se nadomesti ali podaljša

( Delovna mesta, ki so bila predhodno dodeljena pri izvajanju LSP/PPP za leto n

( Delovna mesta, potrebna v naslednjem postopku LSP/PPP

( Delovna mesta, ki bodo zapolnjena s prerazporeditvijo obstoječih človeških virov znotraj službe (notranja prerazporeditev)

( Delovna mesta, potrebna za leto n, ki niso predvidena pri izvajanju LSP/PPP za zadevno leto

8.2.4. Drugi upravni odhodki, ki jih referenčni znesek krije ( XX 01 04/05 – Odhodki za upravno poslovodenje )

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Proračunska vrstica (številka in ime postavke) | Leto n | Leto n+1 | Leto n+2 | Leto n+3 | Leto n+4 | Leto n+5 in pozneje | SKUPAJ |

Druga tehnična in upravna pomoč |

– notranja |

– zunanja |

Tehnična in upravna pomoč SKUPAJ |

8.2.5. Stroški financiranja človeških virov in z njimi povezani stroški, ki jih referenčni znesek ne krije

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Vrsta človeških virov | Leto n | Leto n+1 | Leto n+2 | Leto n+3 | Leto n+4 | Leto n+5 in pozneje |

Uradniki in začasno osebje (XX 01 01) |

Osebje, financirano iz člena XX 01 02 (pomožno osebje, napoteni nacionalni izvedenci, pogodbeno osebje itd.) (navesti proračunsko vrstico) |

Stroški za človeške vire in z njimi povezani stroški (ki jih referenčni znesek NE krije) SKUPAJ |

Izračun – Uradniki in začasni uslužbenci

Izračun – Osebje, financirano iz člena XX 01 02

8.2.6. Drugi upravni odhodki, ki jih referenčni znesek ne krije v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno) |

Leto n | Leto n+1 | Leto n+2 | Leto n+3 | Leto n+4 | Leto n+5 in pozneje | SKUPAJ |

XX 01 02 11 01 – Misije |

XX 01 02 11 02 – Sestanki in konference |

XX 01 02 11 03 – Odbori[17] |

XX 01 02 11 04 – Študije in konzultacije |

XX 01 02 11 05 – Informacijski sistemi |

2 Drugi odhodki za poslovodenje skupaj (XX 01 02 11) |

3 Drugi odhodki upravne narave (opredeliti, vključno s sklicem na proračunsko vrstico) |

Upravni odhodki, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (ki jih referenčni znesek NE krije), SKUPAJ |

Izračun – Drugi upravni odhodki, ki jih referenčni znesek ne krije

[1] UL C , , str. .

[2] UL C , , str. .

[3] UL L 223, 15.8.2006, str. 1.

[4] UL L 358, 31.12.2002, str. 59. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 865/2007 (UL L 192, 24.7.2007, str. 1).

[5] Uredba Sveta (ES) št. 104/2000 z dne 17. decembra 1999 o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva, UL L 17, 21.1.2000, str. 22.

[6] Diferencirana sredstva.

[7] Odhodki, ki ne spadajo v poglavje xx 01 zadevnega naslova xx.

[8] Prerazporejene OP za dodatna predplačila, ki se nanašajo na leto 2008, za vse države članice, katerih operativni programi so bili sprejeti v 2007, in za predplačila, ki se nanašajo na 2009 za vse države članice, katerih operativni programi bodo sprejeti v 2008. Čez celotno programsko obdobje brez neto povečanja.

[9] Odhodki iz člena xx 01 04 naslova xx.

[10] Odhodki iz poglavja xx 01, razen odhodkov iz člena xx 01 04 ali xx 01 05.

[11] Glej točki 19 in 24 Medinstitucionalnega sporazuma.

[12] Kakor je opisano v oddelku 5.3.

[13] Teh stroškov referenčni znesek NE krije.

[14] Teh stroškov referenčni znesek NE krije.

[15] Te stroške referenčni znesek krije.

[16] S sklicevanjem na posebno oceno finančnih posledic zakonodajnega predloga za zadevno(-e) izvajalsko(-e) agencijo(-e).

[17] Opredeliti vrsto odbora in skupino, v katero spada.