Posebno poročilo Identifikacijski sistem za 
zemljišča je koristno orodje 
za določanje upravičenosti 
kmetijskih zemljišč, vendar 
bi bilo mogoče njegovo 
upravljanje še izboljšati SL 2016  št. 25
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE

EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel.: +352 4398-1
Vprašanja:  eca.europa.eu/sl/Pages/ContactForm.aspx
Spletišče:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Veliko dodatnih informacij o Evropski uniji je na voljo na internetu.  
Dostop je mogoč na strežniku Europa (http://europa.eu).
Luxembourg: Urad za publikacije Evropske unije, 2016
Print ISBN 978-92-872-5949-3 ISSN 1831-094X doi:10.2865/81655 QJ-AB-16-025-SL-C
PDF ISBN 978-92-872-5945-5 ISSN 1977-5784 doi:10.2865/57400 QJ-AB-16-025-SL-N
EPUB ISBN 978-92-872-5956-1 ISSN 1977-5784 doi:10.2865/83708 QJ-AB-16-025-SL-E
© Evropska unija, 2016
Reprodukcija je dovoljena z navedbo vira.
Za uporabo ali reprodukcijo fotografij na straneh 17, 18, 19, 22 in 23, katerih lastnik ni Evropsko računsko sodišče, je treba 
pridobiti dovoljenje neposredno od imetnika avtorskih pravic.
Identifikacijski sistem za 
zemljišča je koristno orodje 
za določanje upravičenosti 
kmetijskih zemljišč, vendar 
bi bilo mogoče njegovo 
upravljanje še izboljšati
(v skladu z drugim pododstavkom člena 287(4) PDEU )Posebno poročiloSL 2016  št. 25
02
 Revizijska ekipa
Posebna poročila Evropskega računskega sodišča predstavljajo rezultate njegovih revizij smotrnosti poslovanja in 
skladnosti za posamezna proračunska področja ali upravljavske teme. Računsko sodišče izbira in načrtuje revizijske 
naloge tako, da je njihov učinek kar največji, in pri tem upošteva tveganje za smotrnost ali skladnost, višino ustreznih 
prihodkov ali porabe, prihodnji razvoj ter politični in javni interes.
To revizijo smotrnosti poslovanja je opravil revizijski senat I, ki ga vodi član Evropskega računskega sodišča Phil Wynn 
Owen in ki je specializiran za področje trajnostne rabe naravnih virov. Revizijo je vodil član Sodišča Nikolaos Milionis, 
pri njej pa so sodelovali vodja njegovega kabineta Ioulia Papatheodorou, ataše v njegovem kabinetu Kristian Sniter, 
vodilni upravni uslužbenec Helder Faria Viegas, vodja naloge Jan Huth in namestnica vodje naloge Ramona Bor -
tnowschi. Revizijsko ekipo so sestavljali revizorji Marius Cerchez, Jindrich Dolezal, Blanka Happach, Christine Kleinsas -
ser, Sven Kölling, Ioannis Papadakis, Roberto Resegotti, Bruno Scheckenbach in Maciej Szymura. Jezikovno pomoč sta 
zagotavljala Tom Everett in Michael Pyper, tajniško pa Monika Schmidt.
Od leve proti desni:  I. Papadakis, I. Papatheodorou, H. Faria Viegas, N. Milionis, M. Szymura, J. Huth,  
K. Sniter, R. Bortnowschi, R. Resegotti.
03
 Kazalo
Odstavek
 Glosar
I-IV Povzetek
1-7 Uvod
1-3 Ozadje
4-7 Specifikacije LPIS
8-12 Obseg in cilji revizije ter revizijski pristop
13-33 Del I – Kljub dobrim dosežkom pri izvajanju identifikacijskih sistemov za zemljišča 
so še vedno mogoče izboljšave
14-15 Dobri dosežki pri izvajanju LPIS
16-20 Ortofoto posnetki so bili večinoma posodobljeni
21-25 Fotointerpretacija ni bila vedno zanesljiva ali neovrgljiva
26-28 Sorazmerni sistem se ni vedno zanesljivo uporabljal
29 Polavtomatizirana orodja za odkrivanje so se preizkušala, vendar še ne delujejo
30-31 Nekateri LPIS so zajemali informacije o tem, ali so zemljišča kmetu dejansko na voljo
32-33 Na voljo ni bilo dovolj informacij, da bi bilo mogoče v celoti oceniti stroškovno učinkovitost 
izvajanja LPIS
34-55 Del II – Identifikacijski sistem za zemljišča se je posodabljal, da bi ustrezal 
zahtevam reforme SKP
35-43 Države članice so napredovale pri prilagajanju LPIS obveznostim zelene komponente, vendar 
prilagoditev še ni bila končana
44-55 Poenostavljanje poteka, vendar ostaja izziv
04 Kazalo 
56-72 Del III – Komisija je izboljšala svoje spremljanje LPIS, vendar se ni dovolj 
osredotočila na njegovo uspešnost
57-59 Smernice Komisije, povezane z LPIS, so se v primerjavi s prejšnjim obdobjem SKP izboljšale
60-64 Z akcijskimi načrti in finančnimi popravki so se odpravljale pomanjkljivosti v LPIS
65-69 Zanesljivost rezultatov ocenjevanja kakovosti LPIS so spodkopavale slabosti v metodologiji in 
izvedbi
70-72 Rezultati ocenjevanja kakovosti se niso dovolj uporabljali za izboljšanje kakovosti podatkov v LPIS
73-80 Zaključki in priporočila
 Priloga  I — Sloji LPIS, kot so navedeni v členih 5(1) in 5(2) Uredbe (EU) št. 640/2014
 Priloga  II — Ocenjevanje kakovosti leta 2015 – elementi kakovosti po razredu skladnosti
 Odgovori Komisije
05
 Glosar
Element kakovosti : Eden od šestih posebnih komponent, ki se pri ocenjevanju kakovosti uporabljajo za oceno 
kakovosti LPIS in ugotavljanje njegovih slabosti (člen 6 Uredbe (EU) št. 640/2014).
Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS) : Ta sklad financira neposredna plačila kmetom, ukrepe za upravljanje 
kmetijskih trgov in več drugih ukrepov, kot so veterinarski ukrepi in ukrepi za zdravje rastlin, programi za hrano in 
informacijske dejavnosti.
Generalni direktorat Evropske komisije za kmetijstvo in razvoj podeželja (GD za kmetijstvo in razvoj 
podeželja) : GD za kmetijstvo in razvoj podeželja je odgovoren za izvajanje politike na področju kmetijstva in 
razvoja podeželja, vključno s podporo kmetijam, tržnimi ukrepi, razvojem podeželja, politiko kakovosti, finančnimi 
in pravnimi zadevami ter analizo in vrednotenjem, in za mednarodne odnose v zvezi s kmetijstvom.
Geoprostorska vloga za pomoč : Vnaprej pripravljen obrazec za vlogo za pomoč in ustrezno grafično gradivo za 
kmete, zagotovljena v okviru računalniškega vmesnika, ki temelji na geografskih informacijah, kakor je omenjen 
v členu 72(3) Uredbe (EU) št. 1306/20131. Uporablja se za obdelavo prostorskih in alfanumeričnih podatkov 
o prijavljenih površinah.
Identifikacijski sistem za zemljišča (LPIS) : geografski informacijski sistem, ki IAKS omogoča geolociranje, prikaz in 
prostorsko integracijo njegovih sestavnih podatkov, kot je določeno v členu 70 Uredbe (EU) št. 1306/2013 in členu 5 
Uredbe (EU) št. 640/20142. Vsebuje različne zbirke prostorskih podatkov iz več virov, ki skupaj sestavljajo evidenco 
vseh kmetijskih površin (referenčne parcele) v zadevni državi članici in največjih upravičenih površin v okviru 
različnih shem pomoči EU v okviru prvega in drugega stebra SKP . LPIS uporabljajo alfanumerične in grafične 
elemente.
Integrirani administrativni in kontrolni sistem (IAKS) : Integriran sistem, ki ga sestavljajo podatkovne zbirke 
o kmetijskih gospodarstvih, vlogah, kmetijskih površinah in plačilnih pravicah (v državah članicah, ki uporabljajo 
shemo enotnega plačila). Te podatkovne zbirke se uporabljajo za upravne navzkrižne preglede vseh vlog za pomoč 
za večino ukrepov EKJS (npr. shema enotnega plačila, shema enotnega plačila na površino ali druga neposredna 
plačila).
Izjava o zanesljivosti : Rezultat letnih revizij računovodskih izkazov in skladnosti, s katerimi preučimo zanesljivost 
računovodskih izkazov EU in pravilnost z njimi povezanih transakcij. Izjava o zanesljivosti z ugotovitvami in zaključki 
je objavljena v našem letnem poročilu.
Izvršljiv testni nabor (Executable Test Suite (ETS)) : Nabor testnih primerov (elementi kakovosti), ki so namenjeni 
preizkušanju LPIS, da se pokaže, da se obnaša na določene načine.
Kmetijska dejavnost : (i) Proizvodnja, vzreja ali gojenje kmetijskih proizvodov in kmetijska reja živali, (ii) 
vzdrževanje kmetijskega zemljišča v stanju, primernem za pašo ali pridelavo, ali (iii) izvajanje minimalne dejavnosti, 
kot jo opredelijo države članice, na kmetijskih zemljiščih, ki se naravno vzdržujejo v stanju, primernem za pašo ali 
pridelavo.
Kmetijska parcela : Strnjena površina zemljišča, ki jo prijavi en kmet in ne zajema več kot ene skupine kmetijskih 
rastlin.
1 Uredba (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike in 
razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799/98, (ES) št. 814/2000, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 485/2008 (UL L 347, 20.12.2013, 
str. 549).
2 Delegirana uredba Komisije (EU) št. 640/2014 z dne 11. marca 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede 
integriranega administrativnega in kontrolnega sistema, pogojev za zavrnitev ali ukinitev plačil in za upravne kazni, ki se uporabljajo za neposredna 
plačila, podporo za razvoj podeželja in navzkrižno skladnost (UL L 181, 20.6.2014, str. 48).
06 Glosar 
Kmetijska površina : Katera koli površina, ki se uporablja kot orno zemljišče, trajno travinje, trajni pašnik ali trajni 
nasad.
Kmetijsko-okoljsko-podnebni ukrepi : Kmetijsko-okoljsko-podnebni ukrepi so med najpomembnejšimi ukrepi 
razvoja podeželja, kar zadeva finančno dodelitev iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja. Z njimi se 
skuša doseči javne koristi v zvezi z okoljem in podnebjem.
Kontrolno območje za ocenjevanje kakovosti LPIS : Naključno izbrano območje, ki se uporablja za inšpekcijske 
preglede v okviru ocenjevanja kakovosti, za katerega so na voljo posodobljeni nacionalni ortofoto posnetki ali 
podatki, pridobljeni z daljinskim zaznavanjem z zelo visoko resolucijo.
Največja upravičena površina : Število hektarov, ki so potencialno upravičeni v okviru določene sheme pomoči 
ali podpornega ukrepa. V okviru LPIS je največja upravičena površina med drugim omejena z referenčno površino 
referenčne parcele.
Navzkrižna skladnost : Mehanizem, v okviru katerega morajo kmetje, da bi plačila prejeli v celoti, upoštevati 
sklop osnovnih pravil v zvezi z okoljem, javnim zdravjem in zdravjem živali, dobrobitjo živali in/ali gospodarjenjem 
z zemljišči.
Obiski na terenu : Ad hoc  obiski na terenu, ki se izvajajo pri posodabljanju LPIS ali ocenjevanju kakovosti zaradi 
razjasnitve, če fotointerpretacija ne zadošča za oceno obsega upravičenosti referenčne parcele.
Ocenjena stopnja napake : Letna najboljša ocena napake, ki vpliva na razred plačil, po izračunu Sodišča. Izračuna 
se na podlagi rezultatov preizkusov, ki se izvedejo za reprezentativni vzorec transakcij, izrazi pa kot odstotek 
napačnih plačil v skupni vrednosti plačil. Obstaja 95-odstotna zanesljivost, da je ta delež znotraj intervala zaupanja, 
omejenega s spodnjo in zgornjo mejo.
Ocenjevanje kakovosti : Letno ocenjevanje, v okviru katerega države članice ali regije preizkušajo zanesljivost 
svojih podatkov LPIS na podlagi nekaterih elementov kakovosti. Metodologijo ocenjevanja kakovosti razvija in 
izpopolnjuje Skupno raziskovalno središče. Rezultate ocenjevanja spremlja GD za kmetijstvo in razvoj podeželja.
Ortofoto posnetki : Fotografije, slike in drugi letalski ali satelitski posnetki, ki so pretvorjeni v ortogonalno 
projekcijo (pri čemer se popravi izkrivljenost).
Plačilna agencija : Organ države članice, ki je odgovoren za upravljanje kmetijskih subvencij.
Posodobitev LPIS : Dejavnosti v zvezi z LPIS, s katerimi države članice evidentirajo spremembe, ki sčasoma 
nastanejo na zemljiščih, npr. z risanjem pravilnih meja parcel, ugotavljanjem stopnje upravičenosti kmetijskih 
zemljišč, vrisovanjem neupravičenih površin, opredeljevanjem kategorij sorazmernosti za vsako zadevno referenčno 
parcelo itd. To zajema tudi dejavnosti v zvezi z LPIS, s katerimi države članice zagotavljajo, da so njihovi LPIS skladni 
z najnovejšimi regulativnimi in tehničnimi zahtevami.
3 Uredba (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o pravilih za neposredna plačila kmetom na podlagi shem podpore 
v okviru skupne kmetijske politike ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 637/2008 in Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 (UL L 347, 20.12.2013, str. 608).
07 Glosar 
Površina z ekološkim pomenom : Površina, ki je v skladu s členom 46 Uredbe (EU) št. 1307/20133 opredeljena 
za pridobivanje koristi za okolje, izboljšanje biotske raznovrstnosti in ohranjanje privlačnosti krajine. Površine 
z ekološkim pomenom lahko zajemajo krajinske značilnosti, varovalne pasove, pogozdene površine, zemljišča 
v prahi, površine s kmetijskimi rastlinami, ki vežejo dušik itd.
Pregled na kraju samem : Preverjanje zakonitosti in pravilnosti transakcij v zvezi s pomočjo na površino, ki 
ga opravijo inšpektorji plačilne agencije. Preverjanje zajema obisk prostorov upravičenca ali pregled novejših 
satelitskih posnetkov parcel (tj. daljinsko zaznavanje). Takšne preglede je treba izvajati sistematično in vsako leto 
za določen vzorec kmetijskih gospodarstev. Pri velikih shemah, kot so shema osnovnega plačila, shema enotnega 
plačila na površino ali večina ukrepov razvoja podeželja, ter pogojih zanje se pregledi na kraju samem opravijo za 
5 % vseh zadevnih upravičencev.
Prijavljena površina : Skupna prijavljena površina (s strani vseh kmetov) za referenčno parcelo, ki jo plačilna 
agencija uporabi za nadaljnjo obdelavo.
Referenčna parcela : Geografsko razmejena površina, ki ohranja enotno identifikacijo, kakor je zavedena 
v identifikacijskem sistemu za kmetijske parcele iz člena 70 Uredbe (EU) št. 1306/2013, s privzeto vrednostjo 
potencialno upravičenih hektarov v okviru določene sheme pomoči ali podpornega ukrepa.
Shema osnovnega plačila : Kmetijska shema, upravljana na podlagi plačilnih pravic, ki se dodelijo kmetom v prvem 
letu uporabe sheme in jih kmetje vsako leto aktivirajo.
Skupno raziskovalno središče Evropske komisije : Interna znanstvena služba Evropske komisije, ki zaposluje 
znanstvenike za izvajanje raziskav ter zagotavljanje neodvisnih znanstvenih nasvetov in podpore za politiko EU. 
Enota Skupnega raziskovalnega središča za spremljanje kmetijskih virov (MARS) razvija in posodablja metodologijo 
za ocenjevanje kakovosti.
Sloj LPIS : Vizualni prikaz geografskega sklopa podatkov v katerem koli okolju digitalnih zemljevidov. Konceptualno 
je sloj plast geografske resničnosti na določenem območju.
Trajno travinje in trajni pašniki (skupno ime zanje je „trajno travinje”) : Zemljišče, ki se uporablja za gojenje 
trave ali drugih zelenih krmnih rastlin naravno (samozasejane) ali s setvijo (posejane) in ki najmanj pet let ni bilo 
vključeno v kolobarjenje kmetijskega gospodarstva. Vključuje lahko tudi drugo vegetacijo, kot so grmičevje in/
ali drevesa, ki se lahko uporabljajo za pašo pod pogojem, da so trave in druge zelene krmne rastline prevladujoče. 
Zadevne države članice se lahko odločijo, da v opredelitev vključijo zemljišča, ki se lahko uporabljajo za pašo in so 
del uveljavljenih lokalnih praks, pri katerih trave in druge zelene krmne rastline na površinah za pašo tradicionalno 
ne prevladujejo.
Trave ali druge zelene krmne rastline : Vse zelene rastline, ki tradicionalno rastejo na naravnih pašnikih ali so 
običajno vsebovane v mešanicah semen za pašnike ali travnike v državi članici, ne glede na to, ali se uporabljajo za 
pašo ali ne.
Upravni pregledi : Neavtomatizirani in avtomatizirani pregledi, ki jih za vse vloge izvedejo plačilne agencije, da bi 
preverile upravičenost in ugotovile vse nepravilnosti.
08
 Povzetek
I
Identifikacijski sistem za zemljišča (LPIS) je informacijski sistem, ki temelji na letalskih ali satelitskih posnetkih in 
v katerem so evidentirane vse kmetijske parcele v državah članicah. Je ključni kontrolni mehanizem v okviru skupne 
kmetijske politike (SKP), zasnovan za preverjanje upravičenosti subvencij, izplačanih na podlagi površine zemljišč, 
ki so leta 2015 znašale približno 45,5 milijarde EUR. V izjavi o zanesljivosti, ki jo je pripravilo Sodišče, je bila stopnja 
napake za Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS) za leto 2014 ocenjena na 2,9 % (brez napak v zvezi z navzkrižno 
skladnostjo na 2,2 %). Približno polovica napak je bila povezana s površino. Sistem ima tudi čedalje večjo vlogo pri 
preverjanju skladnosti z različnimi okoljskimi obveznostmi. V 28 državah članicah zdaj deluje 44 nacionalnih ali regi -
onalnih LPIS, ki zajemajo več kot 135 milijonov referenčnih parcel.
II
Preučili smo, ali so države članice dobro upravljale svoje LPIS in ali jih je Komisija ustrezno spremljala. Opravljeni so 
bili revizijski obiski na Komisiji in v petih državah članicah (s šestimi LPIS). Poleg tega smo vsem državam članicam 
poslali anketo.
III
Prišli smo do zaključka, da je LPIS koristno orodje za določanje upravičenosti kmetijskih zemljišč, vendar bi bilo 
mogoče njegovo upravljanje še izboljšati. Rezultati v okviru naše izjave o zanesljivosti so v zadnjih letih kazali, da so 
se z akcijskimi načrti in finančnimi popravki odpravljale pomanjkljivosti LPIS v zadevnih državah članicah. Nekatere 
stvari bi bilo mogoče še izboljšati, zlasti:
– v procesih LPIS smo ugotovili nekatere slabosti, ki vplivajo na zmožnost držav članic, da bi zanesljivo preverile 
upravičenost zemljišč. Ortofoto posnetki v LPIS so bili sicer večinoma posodobljeni, vendar fotointerpretacija ni 
bila vedno zanesljiva ali neovrgljiva. V nekaterih LPIS so bile zajete dodatne informacije o lastništvu in zakupnih 
pravicah, da bi se zagotovilo, da je vsako parcelo prijavil pravi kmet. Poleg tega države članice niso analizirale 
stroškovne učinkovitosti svojih LPIS, da bi bolje zasnovale s tem povezane preglede,
– ugotovili smo, da so države članice dosegle napredek pri posodabljanju svojih LPIS zaradi izpolnjevanja novih 
zahtev v okviru SKP za obdobje 2014–2020, vendar pa LPIS še niso bili v celoti prilagojeni zahtevam za zeleno 
komponento. Nekatera prizadevanja Komisije za poenostavitev SKP so imela mešane rezultate,
– zaradi izboljšanih smernic, povezanih z LPIS, rednih revizij in nadaljnjega spremljanja akcijskih načrtov držav 
članic in finančnih popravkov se je uspešnost Komisije pri njeni vlogi spremljanja izboljšala. Toda zanesljivost le -
tnega ocenjevanja kakovosti, ki se opravlja v zvezi z uspešnostjo LPIS v državah članicah, so spodkopale slabosti 
v uporabljeni metodologiji ter nezadostni pregledi in nadaljnje spremljanje Komisije.
09 Povzetek 
IV
Glede na naša revizijska opažanja priporočamo:
(a) države članice naj na podlagi količinsko opredeljene analize stroškov in koristi ter ocene tveganja okrepijo svoja 
prizadevanja za večjo zanesljivost podatkov (z izboljšanjem procesa posodabljanja, razjasnitvijo možnosti upo -
rabe sorazmernega sistema in preverjanjem, ali je zemljišče na voljo kmetu);
(b) države članice naj ob podpori Komisije razvijejo in vzpostavijo okvir za ocenjevanje stroškov vodenja in posoda -
bljanja svojih LPIS, da bi izmerile uspešnost svojih LPIS in stroškovno učinkovitost izboljšav sistema;
(c) države članice naj zagotovijo, da z uporabo svojih LPIS zanesljivo določajo in evidentirajo ter nato spremljajo 
površine z ekološkim pomenom, trajna travinja in nove kategorije zemljišč;
(d) Komisija naj ponovno preuči sedanji pravni okvir LPIS, da bi za naslednje obdobje SKP poenostavila in racionali -
zirala nekatera pravila;
(e) Komisija naj izvede analizo stroškov in koristi, da bi ugotovila, ali je mogoče izboljšati reprezentativnost vzorcev 
za ocenjevanje kakovosti, da bo mogoče doseči boljšo pokritost populacije parcel v LPIS;
(f) Komisija naj izboljša svoje spremljanje rezultatov ocenjevanja kakovosti, tako da analizira vse nedoslednosti 
v poročanju o ocenjevanju kakovosti in jih nadalje spremlja, posreduje povratne informacije državam članicam 
ter zagotovi, da so načrti popravljalnih ukrepov pripravljeni in izvedeni, ko je to potrebno.
10
 Uvod
Ozadje
01 
V okviru skupne kmetijske politike (SKP) so preko Evropskega kmetijskega 
jamstvenega sklada (EKJS) financirani neposredna plačila kmetom in ukrepi za 
odzivanje na tržne nestabilnosti ali okoljske izzive (prvi steber). V okviru SKP so 
preko Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) sofinancirani 
tudi programi razvoja podeželja v državah članicah EU (drugi steber). Z reformira -
no SKP za obdobje 2014–2020 se skuša doseči bolje usmerjena, pravičnejša in bolj 
okolju prijazna („bolj zelena”) plačila neposredne pomoči.
02 
SKP se za zagotavljanje pravilnosti plačil zanaša na integrirani administrativni in 
kontrolni sistem (IAKS), ki je sklop izčrpnih administrativnih pregledov in pregle -
dov na kraju samem za vloge za subvencije. Upravljajo ga države članice. Ključna 
komponenta IAKS je identifikacijski sistem za zemljišča (LPIS). To je informacijski 
sistem, ki temelji na ortofoto posnetkih (letalskih ali satelitskih) in v katerem so 
evidentirane vse kmetijske parcele v državah članicah. Služi dvema glavnima 
namenoma: jasnemu lociranju vseh upravičenih kmetijskih zemljišč na referenč -
nih parcelah in izračunu njihove največje upravičene površine. Uporablja se za 
navzkrižno preverjanje med administrativnimi kontrolnimi postopki in kot podla -
ga za preglede, ki jih na kraju samem izvaja plačilna agencija4.
03 
LPIS so bili prvotno oblikovani za preglede v zvezi s pomočjo, vezano na po -
vršino, ki zdaj5 pomeni plačila v višini do 40 milijard EUR za prvi steber SKP6 in 
približno 5,5 milijarde EUR za drugi steber SKP7. Nekatere države članice so svoje 
LPIS uporabljale tudi za preverjanje, ali so kmetje spoštovali nekatera okoljska 
pravila v okviru shem navzkrižne skladnosti ali shem razvoja podeželja, vezanih 
na površino, kot sta podpora za kmetijsko-okoljske ukrepe in za območja z ome -
jenimi možnostmi. V obdobju SKP 2014–2020 naj bi se del neposredne pomoči 
kmetom izplačal za kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje. 
Nekatere od teh novih obveznosti zelene komponente (glej odstavek 35 v delu II) 
naj bi se spremljale z LPIS.4 Temeljna zakonodaja za LPIS 
za obdobje SKP 2007–2013 sta 
člen 17 Uredbe Sveta (ES) 
št. 73/2009 z dne 
19. januarja 2009 o skupnih 
pravilih za sheme neposrednih 
podpor za kmete v okviru 
skupne kmetijske politike in 
o uvedbi nekaterih shem 
podpor za kmete, spremembi 
uredb (ES) št. 1290/2005, (ES) 
št. 247/2006, (ES) št. 378/2007 
in razveljavitvi Uredbe (ES) 
št. 1782/2003 (UL L 30, 
31.1.2009, str. 16) in člen 6 
Uredbe Komisije (ES) 
št. 1122/2009 z dne 
30. novembra 2009 
o podrobnih pravilih za 
izvajanje Uredbe Sveta (ES) 
št. 73/2009 v zvezi 
z navzkrižno skladnostjo, 
modulacijo ter integriranim 
administrativnim in 
kontrolnim sistemom v okviru 
shem neposrednih podpor za 
kmete, določenih za navedeno 
uredbo, ter za izvajanje 
Uredbe Sveta (ES) 
št. 1234/2007 v zvezi 
z navzkrižno skladnostjo 
v okviru sheme podpore, 
določene za sektor vina. Za 
obdobje 2014–2020 so to 
člen 70 Uredbe (EU) 
št. 1306/2013 ter člena 5 in 6 
Uredbe (EU) št. 640/2014.
5 V skladu s številčnimi podatki 
iz splošnega proračuna EU za 
leto 2015.
6 Odobritve plačil zajemajo 
predvsem proračunske vrstice 
05 03 01 01 – Shema enotnega 
plačila, 28 342 milijonov EUR; 
05 03 01 02 – Shema enotnega 
plačila na površino, 
7 806 milijonov EUR, ter 
sestavne dele proračunskih 
vrstic 05 03 01 03 do 05 03 03, 
ki se nanašajo na druge 
neposredne pomoči in skupaj 
znašajo 4 328 milijonov EUR 
(prerazporeditveno plačilo, 
program posebnih ukrepov za 
najbolj oddaljene regije, 
pomoč na površino za 
bombaž in delno posebna 
podpora (člen 68)).
7 Shemam razvoja podeželja, 
vezanim na površino, v okviru 
proračunske vrstice 05 04 – 
Razvoj podeželja je 
namenjena približno polovica 
odobritev plačil, ki znašajo 
11 162 milijonov EUR.
11 Uvod 
Specifikacije LPIS
04 
LPIS deluje na podlagi referenčnih parcel. Referenčna parcela je enotno identi -
ficirana in geografsko razmejena kmetijska površina8. Od kmetov se pričakuje, 
da podrobno pregledajo vsak zemljevid in iz svojih vlog izločijo vsa neobdelana 
zemljišča in neupravičene značilnosti, kot so stavbe, kmečka dvorišča, grmičevje, 
ceste, gozdovi, jezera itd.
05 
Tehnične specifikacije LPIS se med državami članicami razlikujejo, saj obstajajo 
različne vrste referenčnih parcel (glej tabelo 1 ). V nadaljevanju je kratek opis 
glavnih vrst.8 Glej člena 2(25) in 5(1) Uredbe 
(EU) št. 640/2014 ter člen 4(1)(e) 
Uredbe (EU) št. 1307/2013.Tabela 1Značilnosti vrst referenčnih parcel
Kmetijska parcela Katastrska parcela Kmetov blok Fizični / topografski blok
Glavne 
značilnosti:– ena skupina posevkov
– en kmet– eden ali več kmetov
– temelji na lastništvu
– ena ali več skupin posevkov– en kmet
– ena ali več skupin posevkov
– brez naravnih meja– eden ali več kmetov
– površina, katere meje tvorijo 
nekatere značilnosti (jarki, 
žive meje, zidovi itd.)
– ena ali več skupin posevkov
Glavni vir 
podatkovkmetova vloga kataster, zemljiška knjiga kmetova vloga upravna razvrstitev
Vir: Evropsko računsko sodišče in Evropska komisija (Skupno raziskovalno središče).

12 Uvod 
06 
Belgija, Nemčija in Združeno kraljestvo imajo poseben LPIS za vsako regijo. Vse 
druge države članice imajo po enega, ki zajema celotno državo. Skupaj obstaja 
44 LPIS, ki obsegajo več kot 135 milijonov referenčnih parcel (glej  sliko 1 ).
07 
LPIS upravljajo države članice, ki so odgovorne za kakovost podatkov, vnesenih 
v sisteme. Komisija ima nalogo spremljanja. Zagotavlja smernice in podporo drža -
vam članicam, revidira uspešnost njihovih LPIS, lahko uporabi finančne popravke 
v primeru neuspešnih pregledov LPIS ter nadalje spremlja ukrepanje v zvezi z ak -
cijskimi načrti. Poleg tega je vzpostavila ocenjevanje kakovosti LPIS, pri katerem 
se od držav članic zahteva, da letno preizkušajo kakovost svojih LPIS. Slika 1LPIS v EU po vrstah
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi poročil o oceni kakovosti LPIS za leti 2014 in 2015. 
 
  
Kmetijska parcela
Katastrska parcela
Kmetov blok
Fizični/topografski blok
13
 Obseg in cilji revizije ter 
revizijski pristop
08 
Namen te revizije je bil ugotoviti, ali je identifikacijski sistem za zemljišča, ki se 
izvaja v okviru skupne kmetijske politike, ustrezen za svoj namen.
09 
Sodišče je skušalo odgovoriti na splošno revizijsko vprašanje:
Ali je upravljanje identifikacijskega sistema za zemljišča (LPIS) dobro?
10 
Da bi odgovorili na to vprašanje, smo pregledali, ali je LPIS državam članicam 
omogočal, da so zanesljivo preverile izmero in upravičenost zemljišč, ki so jih 
prijavili kmetje ( del I ), ter ali se je sisteme prilagajalo, da bi ustrezali zahtevam 
SKP za obdobje 2014–2020, zlasti v zvezi z obveznostmi zelene komponente in 
potrebo po poenostavitvi izvajanja politike ( del II ). Preučili smo tudi, ali je Komisi -
ja ustrezno izpolnjevala svojo nalogo spremljanja ( del III ).
11 
Revizijo smo opravili med julijem 2015 in aprilom 2016. Zajemala je obiske na 
Evropski komisiji in v petih državah članicah (Avstrija, Nemčija (Posarje in Severno 
Porenje - Vestfalija), Irska, Poljska in Združeno kraljestvo (Škotska)). Te države čla -
nice so bile izbrane na podlagi tam izplačanih zneskov, sistema referenčnih parcel 
ter nedavne revizijske pokritosti s strani Sodišča in Komisije. Sodišče je v vsaki od 
teh držav članic opravilo pogovore, analiziralo postopke in podatke ter preizkusi -
lo vzorec parcel, da bi pregledalo zanesljivost podatkov v sistemu. Skupno je bilo 
na zaslonu v prisotnosti nacionalnih organov pregledanih več kot 400 referenč -
nih parcel9, na več kot stotih od teh parcel pa so bili opravljeni obiski na kraju 
samem10. Ta vzorec je bil izbran na podlagi tveganja, da bi se ugotovila področja 
LPIS, ki bi jih bilo mogoče izboljšati.
12 
Državam članicam smo tudi poslali anketo, ki je zajela vseh 44 različnih LPIS, da 
bi pridobili ključne podatke in informacije o tem, kako so vzpostavljeni in kako se 
izvajajo. Poleg tega smo opravili dokumentacijsko analizo naših prejšnjih revizij -
skih ugotovitev in prejšnjih revizijskih ugotovitev Komisije ter pregled prejšnjih 
študij. Opravili smo nadaljnje dokumentacijske preglede, da bi analizirali dodatne 
informacije o LPIS v državah članicah ali regijah, ki jih med revizijo nismo obiskali. 
Opravili smo tudi pogovore z uradniki Komisije in preučili ustrezne dokumente.9 Ta številka ne zajema vseh 
referenčnih parcel, ki so bile 
analizirane na zaslonu 
v Severnem Porenju - Vestfaliji. 
Tam je imela revizijska ekipa 
neomejen bralni dostop do 
LPIS pred revizijskim obiskom, 
med njim in po njem.
10 Obseg obiskov na kraju 
samem je zajemal v glavnem 
oceno pravilnosti ugotavljanja 
upravičenih kmetijskih površin 
in skladnosti informacij, 
evidentiranih v zadevnem 
LPIS, z dejanskim statusom 
referenčne parcele.
14
 Del I
Kljub dobrim dosežkom pri izvajanju 
identifikacijskih sistemov za zemljišča so še 
vedno mogoče izboljšave
13 
Da bi podatki iz LPIS služili svojemu namenu, morajo biti posodobljeni, zanesljivi 
in popolni, če naj bodo upravni pregledi uspešni. Države članice morajo redno 
posodabljati svoje ortofoto posnetke in jih pravilno ocenjevati. Če fotointerpre -
tacija ni neovrgljiva, bi morale na podlagi ocene tveganj in stroškov dodatnih 
kontrol obiskati zadevne parcele, da bi pravilno določile njihovo največjo upra -
vičeno površino. V LPIS bi bilo treba vključiti vse informacije, ki so relevantne za 
ocenjevanje upravičenosti zemljišč. Ob podpori Komisije morajo države članice 
tudi zbrati podatke o uspešnosti LPIS, da bi pretehtale, kakšni so stroški dodatnih 
izboljšav v primerjavi s pričakovanimi koristmi.
Dobri dosežki pri izvajanju LPIS
14 
Sodišče je v okviru svoje letne izjave o zanesljivosti redno preučevalo izvajanje 
LPIS v državah članicah. Če so grafične informacije v LPIS ustrezno posodobljene 
in analizirane, daje LPIS znaten prispevek k preprečevanju in ugotavljanju napak, 
povezanih s površino, v vlogah za pomoč. Po zaslugi izboljšanih smernic Komi -
sije (glej odstavke 57 do 59) in akcijskih načrtov, ki so jih vzpostavile Komisija in 
države članice (glej odstavka 60 in 61), se je zanesljivost podatkov v LPIS v zad -
njih letih ves čas izboljševala. Zaradi popravljalnih ukrepov so bile iz LPIS v več 
državah članicah izločene neupravičene površine, Komisija pa je naložila znatne 
finančne popravke (glej odstavke 62 do 64).
15 
Pri delu v zvezi z izjavo o zanesljivosti vsako leto ocenimo stopnjo napake za 
EKJS. Leta 2014 smo jo na podlagi 183 revidiranih transakcij ocenili na 2,9 %11. Ta 
številka je bila blizu 2-odstotnega praga pomembnosti, vendar nad njim. Napake, 
povezane s površino, so predstavljale 44 % od ocenjene stopnje napak za EKJS 
v letu 2014. Polovica teh napak je znašala manj kot 2 %, zato so imele samo ome -
jen učinek na skupno ocenjeno stopnjo napake.
Ortofoto posnetki so bili večinoma posodobljeni
16 
Države članice morajo redno posodabljati LPIS, da bi lahko preverile, da kmetje 
dobivajo plačila samo za upravičene kmetijske površine. Glede na verjetnost 
naravnih ali antropogenih sprememb parcel države članice svoja prizadevanja ve -
činoma osredotočajo na redno zagotavljanje ortofoto posnetkov in njihovo hitro 
vnašanje v LPIS. To je potrebno, da se zagotovi, da sistem zanesljivo in pravilno 
odraža specifične razmere na zemljišču.11 Ocenjena stopnja napake za 
EKJS brez navzkrižne 
skladnosti je leta 2014 znašala 
2,2 %.
15
Del I – Kljub dobrim dosežkom pri izvajanju identifikacijskih 
sistemov za zemljišča so še vedno mogoče izboljšave
17 
Zastareli ortofoto posnetki povzročajo tveganje, da podatki iz LPIS ne bodo več 
točni. Komisija je priporočila, da bi bilo treba sklop podatkov v LPIS posodabljati 
v tri- do petletnem obdobju12, da bi sistem odražal razmere na terenu. Za velik 
delež parcel na Škotskem smo ugotovili, da posnetki iz LPIS niso bili vedno poso -
dobljeni vsakih pet let (glej okvir 1 ).12 GD za kmetijstvo in razvoj 
podeželja, letno poročilo 
o dejavnostih za leto 2014, 
končno poročilo, Priloga 10, 
del 3.2, področje dejavnosti 
ABB03: Zato je LPIS treba 
posodabljati, v ta namen pa bi 
morale države članice 
razmisliti o stalnem 
osveževanju ortofoto 
posnetkov v tri- do petletnem 
obdobju, odvisno od 
spreminjanja terena (zaradi 
posredovanja človeka ali 
odsotnosti takšnega 
posredovanja).
Primer zastarelih ortofoto posnetkov v LPIS
Na Škotskem  smo našli posnetke iz let 2008 in 2009, ki so bili torej stari več kot sedem let. Po oceni organov je 
bilo več kot 35 000 parcel v LPIS (6,9 % celote) fotografiranih pred letom 2010.Okvir 1
18 
Med revizijo smo ugotovili dobre prakse rednega pridobivanja ortofoto posnet -
kov za LPIS, npr. v Avstriji, Nemčiji (Severno Porenje - Vestfalija in Posarje) in na 
Poljskem.
19 
Nekatere države članice so si posebej prizadevale, da bi nove ortofoto posnetke 
vnašale pravočasno. Dežela Severno Porenje - Vestfalija je v letu 2015 v svoj LPIS 
vnesla celo ortofoto posnetke, narejene spomladi istega leta (kot začasne digi -
talne letalske posnetke). Takšno hitro ukrepanje pripomore k posodobljenosti 
sistema in zmanjšuje število zamudnih in zahtevnih izterjav v primeru, da se up -
ravičenost zemljišč spremeni. Poleg tega so v sistemu shranjeni tudi stari ortofoto 
posnetki, na katerih si je mogoče ogledati prejšnje stanje referenčne parcele iz 
LPIS.
16
Del I – Kljub dobrim dosežkom pri izvajanju identifikacijskih 
sistemov za zemljišča so še vedno mogoče izboljšave
20 
Našli smo tudi primere daljših zamud pri vnašanju novih ortofoto posnetkov 
v LPIS. V Avstriji je to trajalo več kot leto dni. Tudi na Škotskem so nastajale velike 
zamude13 pri posodabljanju LPIS, in sicer predvsem zaradi pomanjkanja usluž -
bencev za fotointerpretacijo, pa tudi zaradi zamud pri prejemanju novih ortofoto 
posnetkov od izvajalca.
Fotointerpretacija ni bila vedno zanesljiva ali 
neovrgljiva
21 
Poleg rednega posodabljanja ortofoto posnetkov je sistematična in točna in -
terpretacija bistvena za to, da se zagotovi, da so upravičene kmetijske površine 
pravilno evidentirane v LPIS, neupravičene površina pa iz LPIS pravilno izlo -
čene. Nacionalni organi bodo lahko zanesljive upravne preglede vlog kmetov 
izvajali samo, če bodo lahko pravilno interpretirali prejete posnetke. Komisija 
priporoča, naj nacionalni organi za nove ortofoto posnetke po njihovem preje -
mu opravijo sistematično fotointerpretacijo. Ena od plačilnih agencij, ki smo jih 
obiskali (Posarje), ni imela vzpostavljenega takšnega sistematičnega procesa 
fotointerpretacije.
22 
Naša revizija je potrdila14, da fotointerpretacija, ki se je izvajala med posodabljanji 
LPIS, ni bila vedno zanesljiva, zato so bile v različne LPIS vnesene nepravilne naj -
večje upravičene površine. Natančneje, površine ali očitno neupravičene značil -
nosti so bile nepravilno vrisane (glej okvir 2 ).13 Letalski poleti v letu 2014 so 
zajeli 160 000 parcel, od 
katerih so bili do oktobra 2015 
podatki obdelani samo za 
90 000.
14 V tem kontekstu glej tudi naše 
letno poročilo za leto 2014, 
zlasti priporočilo 1 iz 
poglavja 7: „države članice [naj 
si] še naprej prizadevajo za to, 
da v svoje podatkovne zbirke 
LPIS vključujejo zanesljive in 
posodobljene informacije 
o velikosti in upravičenosti 
kmetijskih zemljišč, zlasti 
trajnih pašnikov, ter v okviru 
upravnih pregledov 
sistematično analizirajo in 
uporabljajo vse informacije, ki 
so na voljo, tudi posodobljene 
ortografske posnetke, in se 
tako izognejo plačilom za 
neupravičena zemljišča” 
(UL C 373, 10.11.2015).
17
Del I – Kljub dobrim dosežkom pri izvajanju identifikacijskih 
sistemov za zemljišča so še vedno mogoče izboljšave
Primeri nepravilne ocene največje upravičene površine, ki bi jih bilo mogoče 
ugotoviti s fotointerpretacijo
Nepravilno ocenjena neupravičena površina
V Posarju  smo našli parcele, ki so bile evidentirane kot v celoti upravičene, čeprav je bilo pravzaprav z novih 
posnetkov jasno razvidno, da so bile večinoma neupravičene (zaraščene).Okvir 2
Posnetek iz posarskega LPIS:
© Plačilna agencija za Posarje.
Stanje, ugotovljeno na kraju samem:
Vir: Evropsko računsko sodišče.© Škotska plačilna agencija.Na Škotskem  smo našli neupravičene površine, ki so bile nepravilno evidentirane v LPIS. V LPIS je bila kot 
v celoti upravičena evidentirana referenčna parcela, ki jo je deloma tvorilo strmo pobočje in kamnita površina 
brez zelene odeje. Rdeči puščici kažeta dva od problematičnih delov.
18
Del I – Kljub dobrim dosežkom pri izvajanju identifikacijskih 
sistemov za zemljišča so še vedno mogoče izboljšave
23 
Včasih za točno oceno upravičenosti zemljišč na ortofoto posnetkih ne zadošča 
samo fotointerpretacija. Za orno zemljišče ali preprosto travinje je z njo sicer obi -
čajno mogoče zanesljivo ugotoviti upravičeno površino, ki jo je treba evidentirati 
v LPIS, vendar to ne velja tudi za posebne vrste travinja, kot so pašniki z gozdnim 
drevjem ali alpski pašniki (glej okvir 3 ).Neupravičene značilnosti, ki niso bile ustrezno izločene
V Avstriji  je bil najden primer nepravilno vrisanega jezera. Poleg tega je na parceli na največji upravičeni 
površini stala hiša.
Na Irskem  je bila zatem, ko je kmet sporočil spremembo površine, v LPIS za parcelo dodeljena največja 
upravičena površina 1,4 ha, čeprav je parcela vključevala kmečko dvorišče in hlev ter je bila torej v celoti 
neupravičena.
V Severnem Porenju - Vestfaliji  smo našli še druge primere slabosti pri ugotavljanju pravilne največje upravi -
čene površine .Okvir 2
© Avstrijska plačilna agencija (AMA).
19
Del I – Kljub dobrim dosežkom pri izvajanju identifikacijskih 
sistemov za zemljišča so še vedno mogoče izboljšave
Samo s fotointerpretacijo ni vedno mogoče priti do nedvoumnega zaključka
Na Škotskem  smo našli primere parcel, ki so bile prijavljene kot pašniki z gozdnim drevjem (glej posnetek iz 
LPIS na levi), vendar dejansko niso bile upravičene do plačila, ker se niso uporabljale za pašo ali paša na njih 
sploh ni bila mogoča, ker ni bilo trave (glej posnetek na desni). To je bilo mogoče potrditi le z obiskom na 
kraju samem. Parcele so bile nepravilno zajete v največjo upravičeno površino in v preteklosti je bilo zanje 
odobreno plačilo.Okvir 3
Posnetek iz škotskega LPIS:
© Škotska plačilna agencija.
Stanje, ugotovljeno na kraju samem:
Vir: Evropsko računsko sodišče.
Posnetek iz škotskega LPIS:
© Škotska plačilna agencija.
Stanje, ugotovljeno na kraju samem:
Vir: Evropsko računsko sodišče.
20
Del I – Kljub dobrim dosežkom pri izvajanju identifikacijskih 
sistemov za zemljišča so še vedno mogoče izboljšave
24 
Če obstajajo dvomi o tem, ali se parcele (zlasti travinje) dejansko uporabljajo za 
kmetijske namene, organi nekaterih držav članic kot del procesa posodabljanja 
izvedejo obiske na terenu v podkrepitev fotointerpretacije na zaslonu. Tovrstna 
prizadevanja smo opazili v Avstriji (alpski pašniki) in na Škotskem, vendar na so 
na Škotskem prisotni tudi veliki zaostanki pri teh obiskih (več kot 76 000 obiskov 
zaradi pregleda zemljišč), ki so bili napovedani, da bi se zagotovila posodoblje -
nost informacij v LPIS, vendar še niso bili izvedeni, predvsem zaradi pomanjkanja 
virov.
25 
Priložnostni obiski na terenu so edini način za zagotavljanje točnosti, kadar s fo -
tointerpretacijo ni mogoče priti do nedvoumnega zaključka, vendar povzročajo 
stroške. Zato bi bilo treba skrbno načrtovati njihovo število in obseg tako, da se 
strošek za dodatno točnost pretehta glede na pričakovane koristi v zvezi s pravil -
nostjo plačil.V nekaterih primerih je upravičenost parcele odvisna od tega, ali je pod drevjem ali drugo vegetacijo, npr. 
praprotjo, uleksom ali orlovo praprotjo, trava. V skrajnih primerih, kot se je pokazalo na Irskem , bi to lahko 
korenito spremenilo oceno upravičenosti, vendar se to pri fotointerpretaciji ne pokaže.
Orlova praprot, pod katero je trava  
(upravičeno ali delno upravičeno zemljišče na Irskem) 
Vir: Evropsko računsko sodišče.
Orlova praprot, pod katero ni trave  
(neupravičeno zemljišče na Irskem)
Vir: Evropsko računsko sodišče.
V Avstriji  in v  Severnem Porenju  - Vestfaliji  smo našli še druge primere slabosti v zvezi s parcelami 
s travinjem.Okvir 3
21
Del I – Kljub dobrim dosežkom pri izvajanju identifikacijskih 
sistemov za zemljišča so še vedno mogoče izboljšave
Sorazmerni sistem se ni vedno zanesljivo uporabljal
26 
Države članice lahko v svojih LPIS uporabljajo sorazmerni sistem za referenčne 
parcele s trajnim travinjem, ki vsebujejo tako upravičeno kmetijsko površino 
kot neupravičene naravne značilnosti, kot so grmičevje, drevje, kamenje, grmi 
ali rogoz. Države članice za ugotovitev upravičene površine znotraj referenčnih 
parcel določijo različne razpone odstotkov upravičenosti, ki ustrezno vplivajo na 
plačilo15. Namen tega je poenostaviti določanje upravičene površine na parce -
lah, na katerih točna stopnja upravičenosti ni očitna. Človekove gradnje, kot so 
stavbe, stalne ulice ali betonski zidovi, ne spadajo v to kategorijo. Pred uporabo 
sorazmernosti jih je treba v LPIS izločiti in vrisati.
27 
V okviru sorazmernega sistema fotointerpretacija ali avtomatizirane ocene, ki 
se izvedejo brez vsakega razmisleka ali po potrebi potrditve na kraju samem, 
običajno ne zadoščajo za zanesljivo določitev pravilnih upravičenih površin. Med 
revizijo smo obiskali več alpskih pašnikov v Avstriji16 in zemljišč z več lastniki na 
Irskem17, za katere je bila opravljena ocena sorazmernosti. Na kraju samem smo 
ugotovili, da so imeli nacionalni inšpektorji in/ali izvajalci fotointerpretacij težave 
z doslednim vrisovanjem parcel, uporabo razpona koeficientov upravičenosti in 
določanjem posameznih odstotkov upravičenosti (glej okvir 4 ). Nacionalni organi 
niso pripravili ustreznih strategij za obvladovanje tveganja, kot so izčrpni in ilu -
strativni katalogi sorazmernosti z jasnim opisom in ocenjevalnimi merili za vsak 
razpon, obiski na terenu za vse dvomljive primere ali dopolnilna tehnična orodja 
za zadovoljivo reševanje teh težav.
28 
Komisija priporoča, naj bodo države članice pri ocenjevanju travinja s koeficien -
tom upravičenosti pod 50 % zelo previdne, saj obstaja veliko tveganje napake.18 
V Avstriji se je izvajal sistem za izračun površine gorskih pašnikov, pokritih z drev -
jem, kamenjem in drugim. Avstrijski in irski sorazmerni sistem sta dovoljevala 
nizke koeficiente upravičenosti (za primer v Avstriji glej okvir 5 ).15 Člen 10 Delegirane uredbe 
Komisije (EU) št. 640/2014.
16 Pet alpskih pašnikov v deželah 
Spodnja Avstrija, Štajerska, 
Salzburg in Gornja Avstrija.
17 Štiri parcele zemljišč z več 
lastniki na Irskem, ki so 
običajno večji pašniki v lasti 
več kot ene osebe. Vsak 
solastnik ima v lasti 
hipotetičen delež skupne 
površine.
18 Skupno raziskovalno središče, 
Technical guidance on the pro 
rata system for permanent 
grassland  (tehnične smernice 
za sorazmerni sistem za trajno 
travinje), DS-CDP-2015-06 
final.
22
Del I – Kljub dobrim dosežkom pri izvajanju identifikacijskih 
sistemov za zemljišča so še vedno mogoče izboljšave
Primer nepravilnih ocen sorazmernosti, ki kaže na omejitve uporabnosti posnetkov 
v LPIS
Na Irskem  je bila parcela s travinjem, ki je deloma pokrita z grmi, drevjem, praprotjo in vresjem, evidentirana 
v LPIS kot 90-odstotno upravičena. Med revizijskim obiskom je bila ocenjena le kot 70-odstotno upravičena, 
tako da je bil del plačila morda previsok.
Primer parcel z nizkimi koeficienti upravičenosti
Na sliki spodaj je gozdnata referenčna parcela z nekaj trave pod drevjem, ki je bila v  avstrijskem  LPIS eviden -
tirana kot 21-odstotno upravičena. Na kraju samem smo ugotovili, da je bila ta stopnja previsoka.Okvir 4 Okvir 5Posnetek iz irskega LPIS:
Posnetek iz avstrijskega LPIS:
© Irska plačilna agencija (DAFM). © Avstrijska plačilna agencija (AMA).Stanje, ugotovljeno na kraju samem:
Stanje, ugotovljeno na kraju samem:
Vir: Evropsko računsko sodišče. Vir: Evropsko računsko sodišče.

23
Del I – Kljub dobrim dosežkom pri izvajanju identifikacijskih 
sistemov za zemljišča so še vedno mogoče izboljšave
Polavtomatizirana orodja za odkrivanje so se 
preizkušala, vendar še ne delujejo
29 
Eden od načinov za ublažitev tveganja, da bo v LPIS vnesena nepravilna upravi -
čena površina, in za doseganje objektivnejših rezultatov je razvijanje in uporaba 
avtomatiziranih orodij za odkrivanje sprememb. Programska oprema lahko na 
podlagi ortofoto posnetkov pomaga pri fotointerpretaciji z razpoznavanjem 
oblik, predmetov, tekstur ali povezav s soležnimi segmenti. Države članice, kot 
sta Avstrija in Irska, so razmišljale o sklopu takšnih orodij, ki bi se uporabljala za 
interpretacijo podatkov iz LPIS. Preizkušanje sicer še ni dalo dokončnih rezultatov 
(glej okvir 6 ), vendar odobravamo prizadevanja teh držav za stalno izboljševanje 
zanesljivosti podatkov in uporabo inovativnih tehnik, da bi izboljšale zanesljivost 
in zmanjšale upravne stroške.
Rezultati, doseženi s polavtomatiziranimi orodji za odkrivanje v Avstriji
V Avstriji  je bila nedavno opravljena študija za preizkušanje zanesljivosti polavtomatiziranega orodja za odkri -
vanje, ki ga je razvila Univerza za naravne vire in bioznanosti na Dunaju. Primerjava rezultatov za upravičene 
površine, evidentirane v avstrijskem LPIS (slika na levi), s površinami, določenimi s polavtomatiziranim orod -
jem za odkrivanje (slika na desni), je pokazala bistvene razlike.Okvir 6
Vir: ©Atzberger, C.,  The current capabilities of (semi-)automatic determination of pasture grazing areas using remote 
sensing  (trenutne zmogljivosti (pol)avtomatiziranega ugotavljanja območij za pašo z  daljinskim zaznavanjem), Dunaj, 
2014.

24
Del I – Kljub dobrim dosežkom pri izvajanju identifikacijskih 
sistemov za zemljišča so še vedno mogoče izboljšave
Nekateri LPIS so zajemali informacije o tem, ali so 
zemljišča kmetu dejansko na voljo
30 
Kmetom mora biti prijavljena površina na voljo (npr. biti morajo njen lastnik ali 
imeti zakupno pravico do nje), da imajo pravico do kmetijskih plačil. Če se jih 
ne zaprosi, naj predložijo dokaze o zakonskih pravicah do prijavljenih zemljišč, 
obstaja tveganje, da bodo prejemali plačila za zemljišča, ki jim niso na voljo, kot 
so javna zemljišča ali zasebna zemljišča v lasti drugih subjektov. Čeprav zakono -
daja EU tega ne zahteva, menimo, da je vedno, ko je to izvedljivo in stroškovno 
učinkovito, dobra praksa dopolnjevati LPIS z informacijami o tem, ali so parcele 
kmetu na voljo. To bi državam članicam omogočilo navzkrižno preverjanje teh 
informacij z vlogami za pomoč, kot smo ugotovili na Škotskem (glej okvir 7 ).
Dobra praksa pri preverjanju dokazov o pravici do uporabe zemljišča
Na Škotskem  je treba vsaki prijavljeni spremembi lastništva ali pravice do uporabe parcel priložiti ustrezne 
referenčne dokumente, ki jih podpišeta obe stranki v prenosu. Podobno je treba za vse novoprijavljene parce -
le priložiti dokazilo p pravici do uporabe zemljišča. Škotski LPIS vsebuje informacije o lastništvu zemljišč in/ali 
najemnih pogodbah.Okvir 7
31 
Preostale štiri revidirane države članice od kmetov le občasno zahtevajo dokaze 
o lastništvu, zakupu ali katerih koli drugih pravicah do zemljišč, ki so jih prijavili. 
Zato ne morejo biti vedno prepričane, ali so referenčne parcele, evidentirane 
v njihovih LPIS, kmetu v celoti in zakonito na voljo. V Avstriji in v Severnem Pore -
nju - Vestfaliji smo odkrili primere, v katerih parcele ob gozdu ali cesti niso bile 
na voljo kmetu, vendar so bile vseeno prijavljene in je bilo zanje izvršeno plačilo. 
Zadevne informacije iz zemljiške knjige, ki so že vključene v LPIS, niso bile upora -
bljene kot dodaten vir informacij.
25
Del I – Kljub dobrim dosežkom pri izvajanju identifikacijskih 
sistemov za zemljišča so še vedno mogoče izboljšave
Na voljo ni bilo dovolj informacij, da bi bilo mogoče 
v celoti oceniti stroškovno učinkovitost izvajanja LPIS
32 
Glavne naloge LPIS so lociranje, določanje in opredeljevanje velikosti kmetijskih 
zemljišč. Kot je opisano v odstavkih 16 do 29, države članice v vzpostavljanje, 
vodenje in posodabljanje svojih LPIS vlagajo znatna finančna sredstva. Zato smo 
od držav članic in Komisije skušali pridobiti informacije o stroških za LPIS. Države 
članice niso mogle zagotoviti zanesljivih in primerljivih informacij o stroških. Ime -
le so težave pri količinskem opredeljevanju skupnih stroškov naložb v svoje LPIS, 
letnih tekočih stroškov in stroškov posebnih funkcij, kot so proces posodabljanja 
LPIS ali različni sloji LPIS ali ocenjevanje kakovosti. Zato države članice ne morejo 
oceniti, kako stroškovno učinkovite so izboljšave sistema.
33 
Komisija ima informacije o vzpostavljanju LPIS v novih državah članicah in infor -
macije o stroških posnetkov, vendar pa od držav članic ni zahtevala informacij 
o tekočih stroških, pa tudi ne zagotovila smernic o tem, kako bi bilo zanesljive in 
primerljive informacije mogoče pripraviti. Zato ne more ustrezno oceniti stroškov, 
povezanih z novimi sistemskimi zahtevami ali razvojem politik.
26
 Del II  
Identifikacijski sistem za zemljišča se je 
posodabljal, da bi ustrezal zahtevam reforme SKP
34 
Zaradi novih zahtev v okviru SKP za obdobje 2014–2020 je treba posodobiti LPIS 
držav članic. Spremembe se večinoma nanašajo na nove obvezne zahteve za ze -
leno komponento, ki dodajajo 30 % osnovnim plačilom za nekatere prakse, ki so 
potencialno koristne za podnebje in okolje v vsej EU. Analizirali smo, v kolikšnem 
obsegu je LPIS mogoče uporabljati za spremljanje teh zahtev za zeleno kompo -
nento. V zvezi s tem smo tudi preučili, kako so nekatere države članice v svoje 
LPIS prostovoljno vključile nekatere krajinske značilnosti, ki so zaščitene v okviru 
navzkrižne skladnosti in razvoja podeželja. Ker je ena od ključnih prednostnih na -
log Komisije poenostavitev SKP , da bi se z manj zapletenimi pravili dosegali boljši 
rezultati, smo analizirali tudi zadevna prizadevanja Komisije.
Države članice so napredovale pri prilagajanju LPIS 
obveznostim zelene komponente, vendar prilagoditev 
še ni bila končana
35 
Z novo SKP za obdobje 2014–2020 so bila uvedena zelena neposredna izplačila. 
Da bi kmetje prejemali ta plačila, morajo ohranjati trajno travinje, diverzificirati 
kmetijske rastline in nameniti delež ornih zemljišč za površine z ekološkim pome -
nom19 (glej sliko 2 ).
36 
LPIS je sicer lahko uspešno orodje za spremljanje trajnega travinja in nekaterih 
površin z ekološkim pomenom (glej odstavke 37 do 41), vendar je manj uspešen 
pri bolj začasnih zahtevah, kot je diverzifikacija kmetijskih rastlin (glej sliko 2 ). 
Zato LPIS ni ustrezno orodje za to, da bi plačilni agenciji omogočal administrativ -
no pregledati, ali so bili posevki dejansko diverzificirani.19 Uredba (EU) št. 1307/2013.
27
Del II – Identifikacijski sistem za zemljišča se je posodabljal, da 
bi ustrezal zahtevam reforme SKPSlika 2Obveznosti zelene komponente: osnovni pregled
Vir: Evropska komisija.
30 % ﬁnančnih sredstev za neposredna plačila za uporabo treh osnovnih praks: 
Enakovrednost: Države članice se lahko odločijo, da lahko kmetje namesto uporabe teh treh praks izvajajo prakse, ki 
štejejo za enakovredne (npr. kolobarjenje namesto diverziﬁkacije kmetijskih rastlin).  Ohranjanje površine z ekološkim pomenom, ki zajema vsaj 5 % ornega zemljišča kmetijskega gospodarstva   
 √   velja samo za kmetije z več kot 15 hektari ornih zemljišč 
 √   po poročilu Komisije leta 2017 in zakonodajnem predlogu se bo razmerje morda povečalo na 7 % 
 √   površine z ekološkim pomenom lahko vključujejo: ozare, varovalne pasove, zemljišča v prahi, krajinske značilnosti,
 pogozdene površine, terase, površine z naknadnimi posevki ali ozelenitvijo in s kmetijskimi rastlinami, ki vežejo dušik, panjevce s kratko obhodnjo, kmetijsko-gozdarske površine, pasove zemljišč ob gozdu Diverziﬁkacija kmetijskih rastlin  
 √   vsaj dve kmetijski rastlini, če orno zemljišče kmetijskega gospodarstva zajema več kot 10 hektarov 
 √   vsaj tri kmetijske rastline, če orno zemljišče kmetijskega gospodarstva zajema več kot 30 hektarov 
 √   glavna kmetijska rastlina ne zajema več kot 75 % ornega zemljišča, dve glavni kmetijski rastlini skupaj pa ne
 zajemata več kot 95 % ornega zemljišča Ohranjanje trajnega travinja     
√  prepoved oranja na določenih površinah 
 √  nationalno/regionalno razmerje s 5-odstotnim manevrskim prostorom
28
Del II – Identifikacijski sistem za zemljišča se je posodabljal, da 
bi ustrezal zahtevam reforme SKP
Slabosti pri tem, kako države članice določajo trajno 
travinje
37 
Splošno priznano je, da trajno travinje pozitivno vpliva na okolje in treba ga je 
zaščititi. Trajno travinje je zemljišče, ki se uporablja za gojenje trave ali drugih ze -
lenih krmnih rastlin naravno (samozasejane) ali s setvijo (posejane) in ki najmanj 
pet let ni bilo vključeno v kolobarjenje kmetijskega gospodarstva20. Za spreminja -
nje trajnega travinja nazaj v orna zemljišča obstajajo zakonske omejitve. Da ne bi 
prišlo do velikega zmanjšanja, morajo države članice zagotoviti, da se razmerje 
med površinami s trajnimi pašniki in skupnimi kmetijskimi površinami, ki so jih 
prijavili kmetje, ne zmanjša za več kot 5 %21.
38 
Primer dobre prakse smo ugotovili v Posarju, kjer je podsloj LPIS omogočal slede -
nje prehodu posameznih komponent parcel v trajno travinje na najnižji mogoči 
ravni, na primer pri delitvah in spajanju parcel, ter spremljanje tega prehoda. 
Toda v drugih petih obiskanih državah članicah/regijah je obstajalo tveganje, da 
ne bodo zaznane spremembe obstoječega trajnega travinja ali zemljišč, ki naj bi 
postala trajno travinje, ker spremljanje ni ustrezno, izvorni podatki v LPIS pa so 
nepopolni (glej okvir 8 ).
Države članice so še razvijale sloj v zvezi s površinami 
z ekološkim pomenom
39 
Države članice morajo v skladu z novo zakonodajo do leta 2018 evidentirati 
vse trajne površine z ekološkim pomenom v enega od slojev svojih LPIS, da se 
pregleda, ali so kmetje izpolnili svojo obveznost, da njihove površine z ekološkim 
pomenom na splošno predstavljajo vsaj 5 % njihovih zemljišč22.
40 
V grafičnem gradivu, ki se od leta zahtevkov 2016 posreduje upravičencem, 
morajo biti navedene vrsta, velikost in lokacija površin z ekološkim pomenom, 
ki so bile določene v prejšnjem letu, vključno s tistimi, ki niso trajne23. Da bi 
države članice izpolnile to določbo, bodo morale v svojih LPIS pred letom 2018 
vzpostaviti osnovni sloj v zvezi s površinami z ekološkim pomenom. Dokument 
Komisije s smernicami zahteva, da bi moral sloj v zvezi s površinami z ekološkim 
pomenom od prvega leta (2015) vključevati vse potencialne površine z ekološkim 
pomenom, ki so jih izbrale države članice in za katere se pričakuje, da bodo ostale 
nespremenjene vsaj tri leta24. S to razlago skuša Komisija zagotoviti postopno 
vzpostavljanje sloja v zvezi s površinami z ekološkim pomenom, da bi bil do 
leta 2018 povsem operativen.20 Člen 4(1)(h) Uredbe (EU) 
št. 1307/2013.
21 Člen 45(2) Uredbe (EU) 
št. 1307/2013.
22 Pri izračunu tega odstotka se 
na primer krajinske značilnosti 
ne upoštevajo same po sebi, 
pač pa se jih ponderira in 
pretvori v hektare.
23 Člen 17(4) Izvedbene uredbe 
Komisije (EU) št. 809/2014 
z dne 17. julija 2014 o pravilih 
za uporabo Uredbe (EU) 
št. 1306/2013 Evropskega 
parlamenta in Sveta v zvezi 
z integriranim 
administrativnim in 
kontrolnim sistemom, ukrepi 
za razvoj podeželja in 
navzkrižno skladnostjo 
(UL L 227, 31.7.2014, str. 69).
24 GD za kmetijstvo in razvoj 
podeželja; EFA layer guidance 
document  (DSCG/2014/31 final 
rev1).
29
Del II – Identifikacijski sistem za zemljišča se je posodabljal, da 
bi ustrezal zahtevam reforme SKP
41 
V anketi nas je večina držav članic/regij (26 od 44) obvestila, da so v svoje LPIS 
že v celoti uvedle sloj v zvezi s površinami z ekološkim pomenom, preostalih 18 
pa je ukrenilo vse potrebno, da bi ga uvedle do leta 2018, kot zahteva uredba. 
Digitalizacija podatkov o vseh trajnih površinah z ekološkim pomenom na ornih 
ali njim soležnih zemljiščih se uvaja v vseh obiskanih državah članicah. Vendar 
Škotska v LPIS še ni digitalizirala nobenih od teh podatkov, dežela Severno Po -
renje - Vestfalija pa ni v vseh primerih pravilno določila kategorij trajnih površin 
z ekološkim pomenom in njihovih velikosti, kar vodi do napačnih izračunov, saj 
se koeficienti za nekatere elemente razlikujejo, na primer za žive meje ali poljske 
goščave25. Na Irskem so se pri uvajanju sloja v zvezi s površinami z ekološkim 
pomenom s trajnimi krajinskimi značilnostmi v LPIS organi odločili, da bodo za 
lociranje elementov tega sloja, kot so žive meje in odtočni jarki, uporabili druga -
čen sklop informacij od tistega, ki ga uporablja nacionalna kartografska agencija. 
Ker se ta sloj tehnično ne ujema s sedanjim irskim slojem LPIS, so meje in poligoni 
elementov sloja v zvezi s površinami z ekološkim pomenom v LPIS prestavljeni, 
zato jih je težko natančno locirati.25 Glej Prilogo X Uredbe (EU) 
št. 1307/2013: npr. 1 m žive 
meje (faktor pretvorbe 5 in 
utežni faktor 2) šteje kot 10 m2 
površine z ekološkim pomen, 
1 m2 poljske goščave (utežni 
faktor 1,5) pa šteje samo kot 
1,5 m2.Slabosti pri spremljanju trajnega travinja
Vrsto kmetijskih zemljišč je treba letno spremljati z uporabo LPIS, da se je mogoče odločiti, ali je orno zemlji -
šče postalo trajno travinje. Trajno travinje postane, če se je pet let ali več na splošno uporabljalo za gojenje 
trave ali drugih zelenih krmnih rastlin, čeprav je bilo zorano in zasejano z drugo vrsto zelenih krmnih rastlin.
Sledljivost petletnega obdobja spremembe ni zagotovljena
Če se v  Avstriji  referenčne parcele prenesejo na drugega kmeta ali se spremeni njihova velikost, je njihova 
povezava s prejšnjimi leti izgubljena. Posledično ni več mogoče zanesljivo določiti statusa zemljišč v LPIS, 
potencialno trajno travinje pa ostane nezaznano. Isto velja na Poljskem  in Škotskem , saj tamkajšnja LPIS ne 
vsebujeta informacij o starosti netrajnega travinja (npr. drugo ali tretje leto zasejanosti s travo). Zato organi 
ne morejo slediti parcelam s travinjem, da bi zagotovili, da so v LPIS po preteku petletnega obdobja na novo 
evidentirane kot trajno travinje. Podobno stanje obstaja na Irskem .
V LPIS ni navedena točna lokacija trajnega travinja
V Severjem Porenju - Vestfaliji  na splošno znotraj referenčne parcele ni mogoče razlikovati med trajnim 
travinjem in ornim zemljiščem. Slike površin v kmetijski rabi, ki so jih kot del vloge za podporo narisali kmetje, 
niso bile vnesene v LPIS, zato ni bilo mogoče slediti natančni obliki trajnega travinja in potencialnega trajnega 
travinja.Okvir 8
30
Del II – Identifikacijski sistem za zemljišča se je posodabljal, da 
bi ustrezal zahtevam reforme SKP
Slabosti pri evidentiranju krajinskih elementov, ki so 
zaščiteni v okviru sheme navzkrižne skladnosti ali 
kmetijsko-okoljske sheme
42 
Zaščita površin z ekološkim pomenom je nadaljevanje drugih politik ali instru -
mentov za spodbujanje bolj okolju prijaznega kmetijstva, kot so ukrepi navzkriž -
ne skladnosti ali kmetijsko-okoljsko-podnebni ukrepi v okviru razvoja podeželja. 
Kot del teh pravil so države članice opredelile standarde za zaščito okoljsko 
občutljivih območij in nekaterih vrst krajinskih elementov (kot so grmi, drevje, 
varovalni pasovi ali poljske goščave).
43 
Zdajšnji pravni okvir EU držav članic ne obvezuje k temu, da bi v LPIS vrisale kra -
jinske elemente, zaščitene v okviru navzkrižne skladnosti. Vseeno pa je v anketi 
Sodišča 28 držav članic/regij izjavilo, da so to storile v skladu z nacionalnimi zako -
ni. 16 držav članic/regij je poročalo, da ti elementi niso v celoti evidentirani v LPIS. 
Tri od petih obiskanih držav članic so svoje krajinske elemente, zaščitene v okviru 
navzkrižne skladnosti, evidentirale v LPIS. Pravilna identifikacija in evidentiranje 
takšnih elementov v LPIS sta koristna zaradi spremljanja morebitnih sprememb 
ali primerov neskladnosti, vključno s prepovedjo, da bi bili takšni elementi sčaso -
ma odstranjeni ali uničeni, nudila pa bi tudi uspešno pomoč pri administrativnih 
navzkrižnih pregledih. Isto velja za države članice, kot je Avstrija, ki za nekatere 
vrste krajinskih elementov izplačujejo kmetijsko-okoljsko-podnebno pomoč. 
Ugotovili smo slabosti pri pravilni identifikaciji in evidentiranju takšnih elemen -
tov v avstrijski in nemške LPIS (glej okvir 9 ). Težave pri uvajanju zanesljivih slojev 
v zvezi s krajinskimi elementi v LPIS kažejo, da bo uvedba izčrpnega in uspešnega 
sloja v zvezi s površinami z ekološkim pomenom pomenila izziv.
31
Del II – Identifikacijski sistem za zemljišča se je posodabljal, da 
bi ustrezal zahtevam reforme SKP
Primeri nepravilne identifikacije in evidentiranja krajinskih elementov
V Severnem Porenju - Vestfaliji  krajinski elementi, zaščiteni v okviru navzkrižne skladnosti, niso bili vedno 
pravilno vrisani. Nekaterih deli izločenih krajinskih elementov, ki so prikazani spodaj (vrisano z oranžno barvo), 
kot so poljske goščave ali drevesa v vrsti, so bili dejansko upravičeni, nekaterih drugi krajinski elementi iste 
vrste pa so ostali neevidentirani.Okvir 9
© Kmetijska zbornica Severnega Porenja - Vestfalije.
V Avstriji  je plačilna agencija rutinsko evidentirala pasove gozdnih površin kot krajinske elemente (poljska 
goščava – modri trikotnik), čeprav so del sosednjih gozdov. To običajno pomeni, da kmetije, ki obdelujejo 
soležno kmetijsko območje, nimajo pravic do gozdnih površin, zato ne izpolnjujejo zahtev za pomoč v okviru 
kmetijsko-okoljske sheme.
© Avstrijska plačilna agencija (AMA).
32
Del II – Identifikacijski sistem za zemljišča se je posodabljal, da 
bi ustrezal zahtevam reforme SKP
Poenostavljanje poteka, vendar ostaja izziv
44 
Poenostavitev je osnovni cilj Komisije26, saj meni, da je poenostavitev SKP bistve -
na za večjo konkurenčnost kmetijskega gospodarstva, ohranjanje in ustvarjanje 
delovnih mest ter prispevek k dobremu razvoju podeželskih območij27. Načeloma 
bi morala poenostavitev veljati tudi za LPIS.
45 
V posebnih uredbah28 je bil sprejet nov sklop pravil za LPIS, skupaj z zahteva -
mi za zeleno komponento. Ta pravila vsebujejo dodatne zahteve (npr. obvezna 
geoprostorska vloga za pomoč, več slojev LPIS (glej seznam obveznih slojev LPIS 
v Prilogi I )) in možnosti (tj. prag stabilnosti, pravilo 100 dreves) za države članice. 
Poleg tega vključitev novih kategorij upravičenih zemljišč pomeni dodatne izzive 
za LPIS, ker so uveljavljene lokalne prakse različne.
Geoprostorska vloga za pomoč – koristno orodje
46 
Zaradi ugotovitve vseh kmetijskih parcel, ki jih uporablja en upravičenec, in 
obdelave prostorskih in alfanumeričnih podatkov morajo organi držav članic do 
leta 2018 vsem upravičencem zagotoviti vnaprej določeno geoprostorsko vlogo 
za pomoč in ustrezno grafično gradivo29. V okviru naše ankete o LPIS nam je 
33 držav članic/regij povedalo, da tak sistem že obstaja in kaže, kako se vse vloge 
za pomoč prostorsko ujemajo z informacijami v LPIS. V preostalih 11 državah 
članicah/regijah30 tak sistem (še) ni bil vzpostavljen.
47 
Načeloma bi morali kmetje kmalu začeti oddajati vloge za pomoč, za katere bi 
uporabili geoprostorske metode, torej bi morala biti položaj in velikost njihovih 
parcel izpeljana iz posnetkov v LPIS. Od leta 2018, ko bo moral biti sistem v ce -
loti vzpostavljen, bi morali v primerih, ko upravičenci tega ne bi mogli storiti, 
nacionalni ali regionalni organi zagotoviti tehnično pomoč ali vloge za pomoč 
v papirni obliki. Organi bi morali tudi zagotoviti, da so vse prijavljene površine 
digitalizirane.26 Glej http://www.consilium.
europa.eu/en/policies/
cap-simplification .
27 Glej http://ec.europa.eu/
agriculture/simplification/
index  en.htm.
28 Uredba (EU) št. 1306/2013, 
Delegirana uredba Komisije 
(EU) št. 640/2014 in Izvedbene 
uredba Komisije (EU) 
št. 809/2014.
29 Člen 17 Uredbe (EU) 
št. 809/2014.
30 Številka zajema osem nemških 
regij.
33
Del II – Identifikacijski sistem za zemljišča se je posodabljal, da 
bi ustrezal zahtevam reforme SKP
48 
Naše revizijske ugotovitve kažejo, da so geoprostorske vloge za pomoč tam, kjer 
so bile uvedene, bistveno izboljšale kakovost informacij v LPIS (npr. v Avstriji in 
Posarju). Med upravnimi pregledi se takoj ugotovijo prekrivanja referenčnih/kme -
tijskih parcel ali nedoslednosti v mejah parcel. V tej zvezi je tudi Poljska že razvila 
elektronski sistem geoprostorskih vlog za pomoč, da bi kmetom omogočila vla -
ganje na spletu. Vendar je bil v letu zahtevkov 2015 manj kot 1 % vlog predložen 
v elektronski obliki, ker so poljski kmetje raje uporabljali tradicionalne aplikacije 
z uporabo papirne oblike.
Obiskane države članice so se odločile, da ne bodo 
uporabljale praga stabilnosti
49 
Nova komponenta okvira SKP za obdobje 2014–2020 je možnost, da države člani -
ce ne posodobijo svojih LPIS, če je razlika med novo največjo upravičeno povr -
šino referenčne parcele in prej ocenjeno največjo upravičeno površino manjša 
od 2 % (prag stabilnosti)31. Namen tega novega pravila je poenostaviti admini -
strativno obravnavo LPIS. Toda Komisija je državam članicam dala smernice32, da 
posodobitev pri razliki pod 2 % pravno sicer ni potrebna, vendar je priporočljiva 
(da se za največjo upravičeno površino izključijo neupravičeni deli) pri vseh oči -
tnih spremembah33 upravičene površine, tudi če je sprememba pod 2-odstotnim 
pragom. Nobena od držav članic, obiskanih med revizijo, se ni odločila za upora -
bo dvoodstotnega praga stabilnosti.
Zapletenost neobveznega pravila 100 dreves
50 
Novi okvir SKP vsebuje določbo, da se površine z razpršenimi drevesi na kmetijski 
površini zdaj štejejo za upravičene, če dreves ni več kot 100 na hektar in se lahko 
kmetijske dejavnosti opravljajo na podoben način kot na parcelah brez dreves na 
isti površini34. Drevesa, ki se lahko uporabljajo za pašo, se ne upoštevajo za prag 
100 dreves. Drevesa, ki se lahko uporabljajo za pašo, so po razlagi Komisije tista, 
ki so dejansko v celoti na voljo rejnim živalim za pašo. Naša analiza je potrdila, da 
je takšna drevesa težko ugotoviti s fotointerpretacijo, kar pomeni negotovost pri 
ocenjevanju (delne) upravičenosti zemljišča do kmetijske pomoči ter zapletenost 
in upravno obremenitev za države članice.31 Člen 5(3) Uredbe (EU) 
št. 640/2014.
32 DSCG/2014/33 – final rev 3, 
poglavje 3.2.
33 Pojav neupravičene značilnosti 
(npr. novozgrajena hiša).
34 Člen 9(3) Uredbe (EU) 
št. 640/2014: Kmetijska parcela 
z razpršenimi drevesi se šteje 
kot upravičena površina, če se 
lahko kmetijske dejavnosti na 
isti površini opravljajo na 
podoben način kot na 
parcelah brez dreves in število 
dreves na hektar ne presega 
največje gostote. Največjo 
gostoto določijo države 
članice in jo sporočijo na 
podlagi tradicionalnih praks 
pridelave, naravnih pogojev in 
okoljskih razlogov.
34
Del II – Identifikacijski sistem za zemljišča se je posodabljal, da 
bi ustrezal zahtevam reforme SKP
Nove specifikacije za upravičena zemljišča so bile izziv 
za LPIS
51 
V določbah za SKP za obdobje 2014–2020 so bile določene nove specifikacije 
in razjasnitve v zvezi z upravičenimi zemljišči. Splošno pravilo je, da so do plačil 
v okviru prvega stebra upravičena samo kmetijska zemljišča, ki so evidentirana 
v LPIS in se uporabljajo predvsem za kmetijske dejavnosti. Upravičenost se ugo -
tavlja glede na status zemljišča (orno zemljišče, trajno travinje in stalni nasad) in 
njegovo uporabo. Sprejemljive dejavnosti so kmetijska proizvodnja (npr. goje -
nje kmetijskih rastlin) ali vzdrževanje v stanju, primernem za pašo ali pridelavo. 
Slednje pomeni, da kmetje na teh zemljiščih izvajajo redne (npr. letne) minimalne 
dejavnosti vzdrževanja ali da imajo zemljišča nekatere značilnosti, zaradi katerih 
so primerna za pašo ali pridelavo. To se načeloma nanaša na vse vrste zemljišč.
52 
Če so države članice opredelile minimalne dejavnosti vzdrževanja za zemljišča, 
ki se ne uporabljajo za proizvodnjo, je malo verjetno, da bo njihovo izvajanje 
mogoče preveriti v LPIS. V LPIS je s primerjavo aktualnih posnetkov s starejšimi 
informacijami v sistemu verjetno mogoče identificirati le površine, ki so povsem 
zaraščene in to ne le v omejenem obdobju, kar kaže na odsotnost dejavnosti. Po 
drugi strani je dolžnost držav članic, da preverijo pravilnost statusa zadevnih re -
ferenčnih parcel, npr. s pregledi na kraju samem, nato pa ga pravilno evidentirajo 
v svojih LPIS (glej okvir 10 ).Okvir 10Dobra praksa pri evidentiranju minimalne dejavnosti vzdrževanja v LPIS
Na Hrvaškem  se za referenčne parcele, za katere je prijavljena minimalna dejavnost vzdrževanja, uporablja 
posebna oznaka, s katero so parcele opredeljene kot začasno neupravičene, če pregledi na kraju samem poka -
žejo, da dejavnost dejansko ni bila izvedena. Za trajno neupravičene površine se uporablja drugačna oznaka. 
To je dobra rešitev za evidentiranje neskladnosti z zahtevo minimalne dejavnosti vzdrževanja v LPIS.
35
Del II – Identifikacijski sistem za zemljišča se je posodabljal, da 
bi ustrezal zahtevam reforme SKP
53 
Nova kategorija upravičenega trajnega travinja se nanaša na zemljišča, ki se lahko 
uporabljajo za pašo in so del uveljavljenih lokalnih praks, pri katerih trave in 
druge zelene krmne rastline tradicionalno ne prevladujejo. Države članice morajo 
ugotoviti in opredeliti take površine ter jih evidentirati v svoje LPIS. Običajno 
so to površine z omejenim kmetijskim potencialom, poraščene z vresjem (npr. 
v Nemčiji), ali skupni pašniki (na Portugalskem), ki se na videz lahko zdijo opuš -
čene ali slabo vzdrževane. Kot smo ugotovili na Irskem in v Severnem Porenju - 
Vestfaliji, fotointerpretacija posnetkov v LPIS zato pogosto ne zadošča, da bi bila 
tovrstna zemljišča točno opredeljena kot upravičena. Isto velja za minimalno 
dejavnost vzdrževanja (glej odstavek 52). Nacionalni organi bi morali uporabljati 
pristop, ki bolj temelji na tveganju, na primer ciljno usmerjene obiske na kraju sa -
mem (glej tudi odstavke 23 do 25) ali polavtomatizirana orodja (glej odstavek 29).
Sedanja prizadevanja Komisije za poenostavitev LPIS 
še niso dokončana
54 
Analizirali smo, kako si je Komisija prizadevala poenostaviti novi okvir SKP za 
obdobje 2014–2020 v zvezi z LPIS od njegove uvedbe. Maja 2015 je bilo uvedenih 
šest večjih sprememb, ki bi lahko vplivale na LPIS (glej sliko 3 ):Slika 3Spremembe, uvedene z novo SKP , ki vplivajo na LPIS
Vir: Evropska komisija.
(a) možnost omejene varovalne površine med mejo parcele in soležno površino 
z ekološkim pomenom v ustrezno upravičenih primerih,
(b) žive meje ali gozdni pasovi imajo lahko do štiri metre vrzeli,
(c) manjkajoča površina z ekološkim pomenom se lahko nadomesti z drugo površino z ekološkim pomenom, četudi slednja ni bila prijavljena,
(d) možnost, da se v LPIS kartirajo samo prijavljene površine z ekološkim pomenom,
(e) spremembe identiﬁkacije površin z ekološkim pomenom v sloju za te površine,
(f) spremembe pristopa k identiﬁkaciji posameznih vrst trajnega travinja v LPIS.
36
Del II – Identifikacijski sistem za zemljišča se je posodabljal, da 
bi ustrezal zahtevam reforme SKP
55 
Naša analiza je pokazala, da te spremembe koristijo upravičencu (točke (a) do (c) 
ali plačilni agenciji (točke (d) do (f)), vendar ne nujno obema. Zapletenost pravil in 
postopkov, ki so potrebni za spremembe (a) do (c), je še zlasti povečala upravno 
obremenitev za države članice, saj je težko ugotoviti pravilnost varovalnih pasov 
in vrzeli, katerih dovoljena velikost se je v LPIS povečala na štiri metre. Poleg tega 
pregledi na kraju samem zahtevajo več časa, ker je manjkajoče ali nepravilno 
določene površine z ekološkim pomenom mogoče nadomestiti z drugimi povr -
šinami z ekološkim pomenom. O tem, ali je kmet upošteval pravila, ni mogoče 
dokončno presoditi le na podlagi primerjalne analize informacij o površinah 
z ekološkim pomenom v prvotnem zahtevku in informacij v LPIS. V primerih 
neskladnosti je lahko potrebno dodatno ukrepanje držav članic.
37
 Del III  
Komisija je izboljšala svoje spremljanje LPIS, vendar 
se ni dovolj osredotočila na njegovo uspešnost
56 
Komisija ima glede LPIS pomembno vlogo spremljanja in pomaga zagotavljati, da 
so LPIS, ki jih upravljajo države članice, uspešni in učinkoviti. Predvsem bi morala 
državam članicam nuditi ustrezno podporo in smernice za spodbujanje dosledne 
razlage pravil EU in uspešnega spremljanja plačil SKP . Komisija tudi redno revi -
dira različne LPIS v državah članicah in regijah zaradi pridobitve zagotovila, da 
pravilno delujejo, in ščiti proračun EU, tako da ob ugotovitvi večjih slabosti upo -
rabi finančne popravke. Poleg tega bi morala pobliže nadalje spremljati akcijske 
načrte, sestavljene za odpravo teh slabosti v LPIS. Z ocenjevanjem kakovosti LPIS 
bi morala pridobiti zanesljiv pregled nad uspešnostjo LPIS po vsej EU in zmožnost 
ocenjevanja napredka, ki so ga v zvezi z vsemi ugotovljenimi slabostmi doseg -
le države članice. Razen tega bi moralo poznavanje stroškovne učinkovitosti 
pregledov, povezanih z LPIS, te preglede bolje usmeriti na področja, na katerih so 
učinkovitejši, ter omogočiti boljše ocenjevanje izvajanja novega razvoja politik in 
kontrolnih stroškov zanj.
Smernice Komisije, povezane z LPIS, so se v primerjavi 
s prejšnjim obdobjem SKP izboljšale
57 
V prejšnjem obdobju SKP (2007–2013) Komisija ni določila nobenih posebnih 
smernic za LPIS. To stanje se je za obdobje 2014–2020 SKP bistveno spremenilo, 
saj je bilo v letih 2014 in 2015 izdanih več smernic, povezanih z LPIS35.
58 
Komisija je ustanovila enoto36, ki se ukvarja izključno z izvrševanjem neposrednih 
plačil, da bi okrepila smernice in podporo za države članice v pripravah na izvaja -
nje reforme SKP leta 2015. Zlasti od leta 2014 je okrepila svoje zagotavljanje infor -
macij državam članicam in komuniciranje z njimi, na primer z nizom dvostranskih 
srečanj, objavljanjem gradiva ali organizacijo rednih delavnic v zvezi z LPIS.
59 
Čeprav so se smernice Komisije, povezane z LPIS, v primerjavi s prejšnjim obdob -
jem SKP izboljšale, pa so v bistvu osredotočene na vidike zakonitosti in pravilnos -
ti ter zagotavljajo le malo informacij o tem, kako izboljšati stroškovno učinkovi -
tost spremljanja.35 GD za kmetijstvo in razvoj 
podeželja: DSCG/2014/31 (sloj 
v zvezi s površinami 
z ekološkim pomenom), 
DSCG/2014/32 (pregledi na 
kraju samem), DSCG/2014/33 
(LPIS), DSCG/2014/39 
(geoprostorske vloga za 
pomoč); Skupno raziskovalno 
središče (v sodelovanju 
z GD za kmetijstvo in razvoj 
podeželja): DS-CDP-2015-06 
(tehnične smernice za 
sorazmerni sistem za trajno 
travinje), DS-CDP-2015-11 
(posodobitev LPIS) in 
DS-CDP-2015-10 (upravljanje 
sloja).
36 Enota D.3 GD za kmetijstvo in 
razvoj podeželja obstaja od 
januarja 2014.
38
Del III – Komisija je izboljšala svoje spremljanje LPIS, vendar se 
ni dovolj osredotočila na njegovo uspešnost
Z akcijskimi načrti in finančnimi popravki so se 
odpravljale pomanjkljivosti v LPIS
60 
Akcijski načrti (glej sliko 4 ) so orodje, ki ga Komisija uporablja za obravnavo 
sistemskih slabosti v LPIS, ugotovljenih na ravni posamezne države članice. Do 
konca leta 2015 so ustrezne države članice na zahtevo Komisije pripravile skupaj 
sedem skupnih akcijskih načrtov za LPIS. Poleg akcijskih načrtov, ki so nastali na 
zahtevo Komisije, lahko države članice ali regije sestavijo akcijske načrte tudi na 
lastno pobudo, da bi odpravile posebne slabosti. Od leta 2007 je bilo pripravlje -
nih deset takšnih načrtov.
61 
V primerjavi z obdobjem SKP 2007–2013 zdaj obstaja izrecna pravna podlaga za 
akcijske načrte, ki nastanejo na zahtevo Komisije37. Uredba določa, da morajo ak -
cijski načrti vsebovati jasne kazalnike napredka in da jih določijo zadevne države 
članice v posvetovanju s Komisijo. Najnovejši akcijski načrti (za Grčijo, Španijo, 
Francijo in Anglijo) vsebujejo takšne kazalnike. Komisija je v svojem letnem 
poročilu o dejavnostih za leto 2015 izrazila mnenje, da bi morala Francija, ker ni 
izpolnila ključnih obveznosti iz akcijskega načrta, sprejeti ukrepe za obravnavo 
teh vprašanj in zagotoviti podrobnejše kazalnike napredka. Zaradi popravljalnih 
ukrepov, izvedenih v letih 2014 in 2015 so se v Grčiji površine, evidentirane kot 
trajni pašniki, s 3,6 milijona hektarov zmanjšale na 1,5 milijona hektarov, v Španiji 
pa so se upravičena kmetijska zemljišča zmanjšala z 18,4 milijona hektarov na 
15,6 milijona hektarov38.
62 
Komisija je med letom 1999 in koncem leta 2015 sprejela 49 sklepov, s katerimi 
je iz financiranja EU izvzela nekatere odhodkovne postavke držav članic v okviru 
evropskih kmetijskih skladov. Podlaga za to je vključevala kršitve določb, pove -
zanih z LPIS. Trije sklepi v letu 2015 so se nanašali na kršitve, povezane z LPIS. 
V istem letu se je zaradi pomanjkljivosti, povezanih z LPIS, s finančnimi popravki 
soočalo osem držav članic39.
63 
Sodišče je v svojem letnem poročilu za leto 2014 ocenilo, ali je šest držav članic 
v vzorcu40 uspešno in pravočasno obravnavalo pomanjkljivosti, povezane z LPIS, 
in ali je Komisija v skladu z zakonodajo uporabila finančne popravke. Komisija 
je v vseh preučenih primerih uvedla finančne popravke ali postopke potrditve 
skladnosti.37 Člen 41(2) Uredbe (EU) 
št. 1306/2013, ki je začela 
veljati 1. januarja 2014.
38 V skladu z informacijami, ki jih 
je zagotovila Komisija 
v svojem odgovoru na 
okvir 7.8 našega letnega 
poročila za leto 2014.
39 Belgija, Bolgarija, Španija, 
Francija, Irska, Litva, 
Portugalska in Združeno 
kraljestvo.
40 Bolgarija, Grčija, Španija, Italija, 
Portugalska in Romunija.
39
Del III – Komisija je izboljšala svoje spremljanje LPIS, vendar se 
ni dovolj osredotočila na njegovo uspešnost
Pregled akcijskih načrtov za LPIS in finančni popravki v zvezi z LPIS od leta 2006Slika 4
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi podatkov Evropske komisije.
698
228 3145402
6855621193
5 10430278
108
35
3072Akcijski načrti, za katere je dala pobudo Komisija: 
Bolgarija, Anglija, Francija, Grčija (dva), Portugalska in Romunija 
Akcijski načrti na pobudo države članice:Avstrija, Irska, Italija, Litva, Poljska, Nizozemska, Severna Irska, Škotska, Španija in Švedska 
Finančni popravki: Številke kažejo kumulativni znesek 
(v milijonih EUR) ﬁnančnih popravkov za proračunsko leto 2006 in naslednja proračunska leta v skupni vrednosti 2 710 milijonov EUR.
11
40
Del III – Komisija je izboljšala svoje spremljanje LPIS, vendar se 
ni dovolj osredotočila na njegovo uspešnostTabela 264 
Toda med zadevnim letom zahtevkov in koledarskim letom, v katerem je bil 
končno uveden finančni popravek, je pogosto minilo veliko časa (glej tabelo 2 ). 
Roki, ki so bili določeni v uredbi za obdobje SKP 2014–2020 so bili zasnovani za 
racionalizacijo postopka potrditve skladnosti.
Primeri sklepov Komisije iz leta 2015, s katerimi so bili iz financiranja EU izločeni 
nekateri odhodki, ki so povezani z LPIS in so nastali v državah članicah v okviru 
evropskih kmetijskih skladov
Zadevna država članica Zadevna leta zahtevkov Številka sklepa Komisije
Bolgarija 2009 Sklep (EU) 2015/103
Španija 2006, 2007 in 2008 Sklep (EU) 2015/103
Francija 2008 in 2009 Sklep (EU) 2015/103
Litva 2007 in 2008 Sklep (EU) 2015/103
Portugalska 2009 Sklep (EU) 2015/1119
Irska 2008 in 2009 Sklep (EU) 2015/1119
Vir: Evropska komisija.
Zanesljivost rezultatov ocenjevanja kakovosti LPIS so 
spodkopavale slabosti v metodologiji in izvedbi
65 
Komisija je od leta 2010, po ugotovitvi ponavljajočih se slabosti v zvezi z LPIS po 
vsej EU in uvedbi bistvenih finančnih popravkov za države članice (glej odstav -
ke 60 do 64) uvedla ocenjevanje kakovosti LPIS41 kot obvezno orodje. Od držav 
članic se je zahtevalo, naj letno proaktivno ugotovijo vse slabosti v sistemu in po 
potrebi uvedejo popravljalne ukrepe. Ocenjevanje kakovosti naj bi bilo sistemati -
čen in dosleden pregled kmetijskih površin in nekaterih s tem povezanih elemen -
tov po vsej EU. Temelji na preučitvi vzorca s po 500 do 1 250 referenčnimi parce -
lami na LPIS. Okvir ocenjevanja kakovosti zdaj zajema šest elementov kakovosti, 
ki jih je treba preizkusiti42 (glej Prilogo II ). Spremembe metodologije ocenjevanja 
kakovosti so se objavljale letno in včasih je hkrati krožilo več verzij, dokler ni bila 
sprejeta končna. Metodološke spremembe os se tekom časa močno razlikovale43.41 Pravna podlaga zanj je bil prej 
člen 6(2) Uredbe (ES) 
št. 1122/2009, zdaj pa člen 6 
Uredbe (EU) št. 640/2014.
42 Sedmi element kakovosti, 
stopnja nepravilnosti, 
ugotovljenih med pregledi na 
kraju samem, je bil umaknjen, 
in sicer od ocenjevanja 
kakovosti leta 2015.
43 Te spremembe so npr. 
zajemale spremembo ali 
izpopolnjevanje ključnih 
konceptov in opredelitev (npr. 
kritične pomanjkljivosti 
v ETS 5.1), spremembe formule 
za izračun elementa kakovosti 
(npr. peti element 
kakovosti v sedmi element 
kakovosti v ETS 5.1), dodajanje 
novih komponent elementu 
kakovosti (npr. prvi element 
kakovosti v ETS 5.3), umik 
elementa kakovosti (sedmi 
element kakovosti v ETS 6.0) 
ali spremembo številčenja 
elementov kakovosti 
(zamenjava tretjega in 
četrtega elementa kakovosti 
v ETS 6.0).
41
Del III – Komisija je izboljšala svoje spremljanje LPIS, vendar se 
ni dovolj osredotočila na njegovo uspešnost
66 
Eden od pomislekov, ki so jih države članice v naši anketi o LPIS dosledno ome -
njale in ki so ga potrdila strokovnjaki, udeleženi v medsebojnem strokovnem 
pregledu ocenjevanja kakovosti44, je bila zapletenost metodologije ocenjevanja 
kakovosti in potreba po poenostavitvi. Z revizijo smo potrdili težave, s katerimi se 
soočajo države članice pri pravilni in dosledni uporabi metodologije ocenjevanja 
kakovosti LPIS (glej okvir 11 ).
67 
Težave smo odkrili tudi pri pristopu k vzorčenju, ki se je uporabljal v okviru oce -
njevanja kakovosti. Da bi vzorec LPIS, ki se uporablja za ocenjevanje kakovosti, 
dal smiselne rezultate, bi moral biti reprezentativen za celotno populacijo kmetij -
skih parcel v vsaki državi članici/regiji, v kateri se to ocenjevanje kakovosti izvaja. 
Regulativni okvir zahteva, da države članice izvedejo ocenjevanje kakovosti na 
podlagi vzorca območij, znotraj njih pa vzorca referenčnih parcel v LPIS.44 Peer review of the LPIS QA 
Framework  (medsebojni 
strokovni pregled okvira 
ocenjevanja kakovosti LPIS), ki 
sta ga izvedla Sytze de Bruin 
(Univerza v Wageningenu) in 
Gábor Csornai, (svetovalec) 
V4.0, november 2011.Okvir 11Primer nepravilne ali nedosledne uporabe metodologije ocenjevanja kakovosti
V Severnem Porenju - Vestfaliji je zatem, ko je bil določen vzorec parcel v okviru ocenjevanja kakovosti za 
leto 2014, plačilna agencija v okviru sistematičnega posodabljanja LPIS (ki je vključeval preučitev novih po -
snetkov, pridobljenih za ocenjevanje kakovosti) popravila 237 referenčnih parcel (skoraj 30 % velikosti vzorca). 
Šele nato je bilo na podlagi posodobljenih informacij v sistemu izvedeno preizkušanje v okviru ocenjevanja 
kakovosti. Rezultati ocenjevanja kakovosti so bili torej pristranski.
Metodologija ocenjevanja kakovosti LPIS zahteva, da plačilne agencije izvajajo obiske na terenu zaradi pre -
gledovanja stanja parcel, za katere fotointerpretacija ne omogoča oblikovanja zaključkov. Toda v okviru naše 
ankete o LPIS je le 17 od 44 respondentov navedlo, da izvajajo takšne obiske. Na Irskem , Poljskem  in Škot -
skem  nekatere referenčne parcele med ocenjevanjem kakovosti niso bile izmerjene, čeprav je bilo merjenje 
izvedljivo in ga je metodologija celo zahtevala.
Četrti element kakovosti se je razlagal nedosledno. Na Poljskem  organi niso upoštevali, da so parcele, ki jih 
je mogoče identificirati v LPIS (torej tiste, ki so digitalizirane in imajo enotno identifikacijsko številko), lahko 
ocenjene, kot da imajo hudo pomanjkljivost. Ker so ti pogoji predpogoj za vključitev v LPIS, ni v zvezi s četrtim 
elementom kakovosti mogla biti nobena parcela ocenjena negativno45.
Na Irskem , v Avstriji  in Nemčiji  (Posarje  in Severno Porenje - Vestfalija ) smo ugotovili, da je premalo 
ustreznega ločevanja nalog med uslužbenci, ki izvajajo ocenjevanje kakovosti, in uslužbenci, ki posodablja -
jo LPIS. Zato obstaja tveganje, da bodo ti uslužbenci pri ocenjevanju kakovosti analizirali svoje lastno delo 
posodabljanja.
45 Druge države članice so za negativno oceno parcel v zvezi s četrtim elementom kakovosti navedle različne razloge, kot so multiparcele ali 
multipoligoni; upravičena ni bila nobena površina, čeprav je bila največja upravičena površina večja od 0; zaradi neveljavnega perimetra ali 
odsotnosti meja ni bilo mogoče najti parcele; manjkali sta več kot dve meji.
42
Del III – Komisija je izboljšala svoje spremljanje LPIS, vendar se 
ni dovolj osredotočila na njegovo uspešnost
68 
Pri ocenjevanjih kakovosti v obdobju 2010–2014 so območja izbrale države člani -
ce, referenčne parcele za preizkušanje pa Komisija (Skupno raziskovalno središče). 
Med našimi obiski smo ugotovili slabosti pri izbiri vzorcev za države članice tako 
za območja kot za referenčne parcele. Te slabosti so vplivale na reprezentativ -
nost in primerljivost rezultatov med različnimi državami članicami in leti (glej 
okvir 12 ).Okvir 12Nekatere slabosti, ugotovljene pri izbiri vzorcev za ocenjevanje kakovosti 
v obdobju 2010–2014
V vseh državah članicah, ki so bile obiskane med to revizijo, območja za ocenjevanje kakovosti niso bila izbra -
na iz populacije kot celote, pač pa izmed območij, ki jih pokriva daljinsko zaznavanje46, ki pa so predstavljala 
le majhen del ozemlja države članice/regije. Parcele, ki niso na površinah z daljinskim zaznavanjem, sploh niso 
mogle biti izbrane. Še ena težava je bila, da območja za ocenjevanje kakovosti niso nujno vsebovala vseh vrst 
krajine v državi članici/regiji (kot so alpski pašniki v  Avstriji  ali zemljišča z več lastniki na Irskem ).
Na Irskem  območja za ocenjevanje kakovosti za leti 2013 in 2014 niso bila dovolj razpršena, zato je dvomljivo, 
kako so bila izbrana.
46 Razen če država članica ali regija ne uporablja daljinskega zaznavanja (Avstrija, Škotska).
69 
Komisija si je od ocenjevanja kakovosti leta 2015 prizadevala za izboljšanje učin -
kovitosti metodologije vzorčenja pri ocenjevanju kakovosti in za obvladovanje 
stroškov. Posledično se je število območij za ocenjevanje kakovosti, ki se upora -
bljajo za vzorčenje, znatno zmanjšalo. Komisija je opravila dva statistična preizku -
sa, da bi potrdila reprezentativnost nove metodologije vzorčenja. Ta sta potrdila, 
da med letoma 2014 in 2015 ni bistvene razlike v reprezentativnosti vzorca, 
čeprav je v nekaterih primerih na reprezentativnost vzorca negativno vplivalo 
omejeno število območij za ocenjevanje kakovosti, torej bi jo bilo mogoče izbolj -
šati, če bi to upravičila ocena razmerja med stroški in koristmi.
43
Del III – Komisija je izboljšala svoje spremljanje LPIS, vendar se 
ni dovolj osredotočila na njegovo uspešnost
Rezultati ocenjevanja kakovosti se niso dovolj 
uporabljali za izboljšanje kakovosti podatkov v LPIS
70 
Eden od ciljev ocenjevanja kakovosti je to, da se po potrebi uvedejo popravljalni 
ukrepi. Države članice morajo običajno v primeru, da ni skladnosti z bistvenimi 
elementi kakovosti, pripraviti načrte popravljalnih ukrepov. Toda dve revidira -
ni državi članici/regiji (Irska in Škotska) kljub temu, da so bili bistveni elementi 
kakovosti dosledno izven pragov, nista pripravili nobenih načrtov popravljalnih 
ukrepov. To nista bila osamljena primera. Komisija je za leto 2014 ugotovila, da od 
20 držav članic ali regij, ki bi morale glede na rezultate ocenjevanja kakovosti za 
leto 2014 predložiti načrt popravljalnih ukrepov, tega ni storilo šest (30 %).
71 
Za spremljanje rezultatov ocenjevanja kakovosti je odgovorna Komisija. Izvedla je 
preglede verodostojnosti ter stopila v stik z državami članicami in regijami, za ka -
tere je ugotovila očitne napake ali napake v izračunih v njihovih poročilih o oceni 
kakovosti. Vendar pa Komisija (GD za kmetijstvo in razvoj podeželja) za prihajajo -
če rezultate ocenjevanja kakovosti ni opravila podrobnejše preučitve, kar zadeva 
zanesljivost ocenjevanja kakovosti LPIS ali vzroke neskladnosti. Prav tako niso bile 
opravljene analiza trendov za podatke iz preteklih obdobij v državah članicah in 
regijah, analiza osamelcev pri ocenjevanju kakovosti in analiza po vrsti referenč -
ne parcele. Takšne analize bi lahko Komisiji pomagale najti nepojasnjena odsto -
panja ali trende pri elementih kakovosti.
72 
Komisija je opravila omejeno število informativnih obiskov v posameznih državah 
članicah ali regijah zaradi razprave o njihovih rezultatih ocenjevanja kakovosti in 
razjasnitve metodologije ter nekaj posameznih revizij ocenjevanja kakovosti47. 
Nekatera ocenjevanja kakovosti LPIS so bila zajeta v redne revizije pomoči na 
površino48, ki jih opravlja Komisija, čeprav rezultati ocenjevanja kakovosti niso bili 
izrecno upoštevani pred odločanjem o tem, katere države članice bodo obiskane. 
Iz rezultatov ocenjevanja kakovosti za leto 2014 je Skupno raziskovalno središče 
pripravilo poročila o pregledu za ocenjevanje kakovosti LPIS za pet držav članic/
regij49, ki jih je leta 2015 revidiral GD za kmetijstvo in razvoj podeželja. Nato je 
bilo Skupno raziskovalno središče povabljeno k sodelovanju pri treh zadevnih 
misijah. Ti informativni obiski in revizije niso zadoščali za pridobitev zagotovila 
o zanesljivosti rezultatov ocenjevanja kakovosti, ki se letno prejmejo za vse LPIS.47 Leta 2014 na primer na Irskem 
in Nizozemskem.
48 Leta 2013 je bilo ocenjevanje 
kakovosti za LPIS vključeno 
samo v Španiji, Italiji in na 
Švedskem. Revizije za 
leto 2014 so zajemale 
ocenjevanje kakovosti za LPIS 
v Bolgariji, na Irskem, v Litvi, na 
Nizozemskem in v Združenem 
kraljestvu (Anglija).
49 Belgija (Flandrija), Danska, 
Ciper, Finska in Združeno 
kraljestvo (Škotska).
44
 Zaključki in priporočila
73 
Informacije, evidentirane v LPIS (ki je bistvena komponenta IAKS) so podlaga za 
pravilna plačila na površino, ki se izplačajo kmetom. Za LPIS veljajo nekatere zah -
teve iz uredb o SKP in moral bi delovati kot orodje za spremljanje novih elemen -
tov SKP . Zato je bistvenega pomena, da so podatki v LPIS zanesljivi, da se zagoto -
vi zakonitost in pravilnost plačil. Zanesljivost podatkov je odvisna od uspešnosti 
in učinkovitosti posodabljanja, pregledov in spremljanja, ki jih opravljajo Komisija 
in države članice.
74 
Pri reviziji je bilo obravnavano naslednje vprašanje: ali je upravljanje identifi -
kacijskega sistema za zemljišča (LPIS) dobro? Prišli smo do zaključka, da je LPIS 
koristno orodje za določanje upravičenosti kmetijskih zemljišč, vendar bi bilo 
mogoče njegovo upravljanje še izboljšati.
75 
Če je LPIS ustrezno posodobljen in analiziran, lahko znatno prispeva k prepreče -
vanju in ugotavljanju napak, povezanih s površino, v vlogah za pomoč. Rezultati 
v okviru naše izjave o zanesljivosti so v zadnjih letih kazali, da so akcijski načrti in 
finančni popravki odpravljali pomanjkljivosti LPIS v zadevnih državah članicah, 
toda na nekaterih področjih so še vedno mogoče izboljšave.
76 
V procesu posodabljanja LPUS so bili ortofoto posnetki sicer večinoma posodo -
bljeni, vendar so imele revidirane države članice težave s pravilnim določanjem 
največjih upravičenih površin referenčnih parcel. To se je v glavnem dogajalo 
v primerih, ko za dokončno oceno upravičenosti zemljišč niso zadoščali samo 
ortofoto posnetki, npr. pri nekaterih vrstah travinja (glej odstavke 14 do 29). V ne -
katerih LPIS so bile zajete dodatne informacije o lastništvu in zakupnih pravicah, 
da bi se zagotovilo, da je vsako parcelo prijavil pravi kmet (glej odstavka 30 in 31). 
Države članice niso analizirale stroškovne učinkovitosti svojih LPIS, da bi bolje 
zasnovale s tem povezane preglede, kar bi pomagalo zasnovati učinkovitejše 
kontrolne sisteme in prispevalo k vsem prihodnjim ocenam učinka politik (glej 
odstavke 32 do 33).
45 Zaključki in priporočila 
Izboljšanje procesov zaradi večje zanesljivosti podatkov 
v LPIS in merjenja uspešnosti
Priporočilo 1 - Izboljšanje procesov zaradi večje zanesljivosti 
podatkov v LPIS
Države članice naj na podlagi količinsko opredeljene analize stroškov in koristi ter 
ocene tveganja v sedanjem obdobju SKP okrepijo svoja prizadevanja za večjo za -
nesljivost podatkov v LPIS na podlagi pravočasnega in temeljitega posodabljanja 
sistema. Zaradi zapletenosti ocen sorazmernosti naj si države članice, ki upora -
bljajo to možnost, v sedanjem obdobju SKP dodatno prizadevajo, da bi razvile 
katalog sorazmernosti z jasnim opisom in ocenjevalnimi merili in uporabljale 
dopolnilna tehnična orodja, s čimer bi povečale objektivnost analize ortofoto po -
snetkov in zagotovile ponovljivost. Države članice naj tudi razmislijo o možnosti, 
da bi v LPIS evidentirale podatke o lastništvu in zakupnih pravicah, vedno ko je to 
izvedljivo in stroškovno učinkovito.
Priporočilo 2 - Merjenje stroškovne učinkovitosti izvajanja 
LPIS
Države članice naj v sedanjem obdobju SKP ob podpori Komisije razvijejo in 
vzpostavijo okvir za ocenjevanje stroškov vodenja in posodabljanja svojih LPIS. 
To bi jim moralo omogočiti merjenje uspešnosti njihovih LPIS in stroškovne učin -
kovitosti izboljšav sistema.
77 
Z določbami o LPIS v pravnem okviru SKP za obdobje 2014–2020 se je povečalo 
število zahtev, katerih izpolnjevanje morajo pregledovati države članice. Prila -
goditev LPIS obveznostim zelene komponente napreduje, vendar še ni končana, 
pogoje za plačila za zeleno komponento pa je z LPIS mogoče preverjati le del -
no (glej odstavke 34 do 41). Drugi elementi, ki koristijo okolju, kot so krajinske 
značilnosti, zaščitene v okviru navzkrižne skladnosti, niso zajeti v LPIS, v primerih, 
ko so se jih države članice prostovoljno odločile vključiti, pa smo odkrili primere 
nepravilnega evidentiranja v sistem (glej odstavke 42 do 43).
78 
Poenostavitev poteka, vendar kljub koristim, ki jih prinašajo koristna orodja, kot 
so geoprostorske vloge za pomoč, še naprej ostaja izziv, saj se nekatere določbe 
v praksi ne uporabljajo (dvoodstotni prag stabilnosti) ali pa njihovo izvajanje 
pomeni znaten izziv (pravilo 100 dreves ali nove kategorije upravičenih zemljišč). 
Sedanja prizadevanja za posodobitev LPIS še niso končana (glej odstavke 44 do 
55).
46 Zaključki in priporočila 
Preudarnejša obravnava pravne kompleksnosti
Priporočilo 3 - Zanesljivejše evidentiranje trajnih okoljskih 
značilnosti
Države članice naj zagotovijo, da z uporabo svojih LPIS zanesljivo določajo in 
evidentirajo ter nato spremljajo površine z ekološkim pomenom, trajno travinje in 
nove kategorije zemljišč. Poleg tega naj ocenijo, kakšni so stroški in koristi tega, 
da se v njihove LPIS zajamejo vsi krajinski elementi, zaščiteni v okviru navzkrižne 
skladnosti ali kmetijsko-okoljskih shem, da bi dodatno okrepile spremljanje in 
zaščito takšnih elementov, ki koristijo okolju in biotski raznovrstnosti.
Priporočilo 4 - Racionalizacija nekaterih pravil v zvezi z LPIS 
v sedanjem pravnem okviru
Komisija naj ponovno preuči sedanji pravni okvir LPIS, da bi za naslednje ob -
dobje SKP poenostavila in racionalizirala nekatera pravila, povezana z LPIS, npr. 
s ponovnim razmislekom o potrebi po dvoodstotnem pragu stabilnosti in pravilu 
100 dreves.
79 
Spremljanje zakonitosti in pravilnosti LPIS, ki ga izvaja Komisija, se je v primerjavi 
s prejšnjim obdobjem SKP izboljšalo. Revizijsko delo Komisije je izčrpno, akcijske 
načrte se spodbuja v skladu z zahtevami in uporabljajo se finančni popravki (glej 
odstavke 56 do 64).
80 
Vendar pa smernice Komisije v zvezi z LPIS dejansko obravnavajo vidike zakoni -
tosti in pravilnosti ter se ne osredotočajo na to, kako izboljšati splošno uspešnost 
sistema LPIS. Komisija je zlasti uvedla ocenjevanje kakovosti LPIS, da bi državam 
članicam omogočila proaktivno ugotoviti morebitne slabosti v sistemu in po 
potrebi uvesti popravljalne ukrepe. To naj bi LPIS dodajalo vrednost, toda za -
nesljivost rezultatov ocenjevanja kakovosti so spodkopavale slabosti v uporabi 
metodologije (te so morda nastale zaradi zapletenosti metodologije), pa tudi 
težave s pristopom k vzorčenju (glej odstavke 65 do 69). Poleg tega se rezultati 
ocenjevanja kakovosti ne uporabljajo uspešno za izboljšanje podatkov v LPIS, saj 
niso vedno pripravljeni načrti popravljalnih ukrepov. Komisija rezultatov ocenje -
vanja kakovosti ni dovolj uporabljala za to, da bi spodbujala izboljšave LPIS (glej 
odstavke 70 do 72).
47 Zaključki in priporočila 
Ponovna opredelitev osredotočenosti Komisije na povečanje 
dodane vrednosti ocenjevanja kakovosti LPIS za sedanje 
obdobje
Priporočilo 5 - Izboljšanje reprezentativnosti vzorcev za 
ocenjevanje kakovosti
Komisija naj pred začetkom ocenjevanja kakovosti leta 2017 izvede analizo stro -
škov in koristi, da bi ugotovila, ali je mogoče izboljšati reprezentativnost vzorcev 
za ocenjevanje kakovosti, da bo dosežena boljša pokritost populacije parcel 
v LPIS.
Priporočilo 6 - Boljše spremljanje rezultatov ocenjevanja 
kakovosti
Komisija naj od leta 2016 izboljša svoje spremljanje rezultatov ocenjevanja kako -
vosti, tako da analizira vse nedoslednosti v poročanju o ocenjevanju kakovosti in 
jih nadalje spremlja, posreduje povratne informacije državam članicam ter zago -
tovi, da so načrti popravljalnih ukrepov pripravljeni in izvedeni, ko je to potrebno. 
Poleg tega naj vsako leto izvede analizo trendov za vsako državo članico in vrsto 
referenčne parcele, da bo mogoče pravočasno ugotoviti morebitne težave.
To poročilo je sprejel senat I, ki ga vodi član Evropskega računskega sodišča Phil 
WYNN OWEN, v Luxembourgu na zasedanju 7. septembra 2016.
 Za Evropsko računsko sodišče
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Predsednik

48
 Priloge
Sloji LPIS, kot so navedeni v členih 5(1) in 5(2) Uredbe (EU) št. 640/2014
 ο Površine, ki se uporabljajo kot orno zemljišče, trajno travinje in trajni pašnik ali stalni nasad (člen 4(1)(e) Uredbe 
št. 1307/2013).
 ο Kmetijsko zemljišče s kmetijsko-okoljsko-podnebnimi zavezami (člen 28(2) Uredbe št. 1305/2013).
 ο V skladu s členom 32(2)(b) Uredbe št. 1307/2013 vsaka površina, ki je v letu 2008 imela pravico do plačil na podlagi 
sheme enotnega plačila ali sheme enotnega plačila na površino iz naslovov III oziroma IVa Uredbe (ES) št. 1782/2003 
ter ki:
(i) ne ustreza več opredelitvi „upravičenega hektara” zaradi izvajanja direktive o habitatih (92/43/EGS), 
okvirne direktive o vodah (2000/60/ES) in direktive o pticah (2009/147/ES),
(ii) je v obdobju trajanja zadevne obveznosti posameznega kmeta pogozdena v skladu s členom 31 Ured -
be (ES) št. 1257/1999, členom 43 Uredbe (ES) št. 1698/2005 ali členom 22 Uredbe (EU) št. 1305/2013 
ali na podlagi nacionalne sheme, katere pogoji so skladni s členom 43(1), (2) in (3) Uredbe (ES) 
št. 1698/2005 ali členom 22 Uredbe (EU) št. 1305/2013, ali
(iii) je v času trajanja zadevne obveznosti posameznega kmeta površina pod praho v skladu s členi 22, 
23 in 24 Uredbe (ES) št. 1257/1999 ali členom 39 Uredbe (ES) št. 1698/2005 ali členom 28 Uredbe (EU) 
št. 1305/2013.
 ο Informacije o določitvi največje upravičene površine za:
(i) ukrepe razvoja podeželja, vezane na površino,
(ii) shemo osnovnega plačila,
(iii) shemo enotnega plačila na površino,
(iv) prerazporeditveno plačilo,
(v) plačila za kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje,
(vi) plačila za območja z naravnimi omejitvami,
(vii) plačila za mlade kmete,
(viii) prostovoljno vezano podporo,
(ix) proizvodno vezano plačilo za bombaž,
(x) shemo za male kmete,
(xi) POSEI (ukrepi za najbolj oddaljene regije),
(xii) Egejske otoke.Priloga  I
49 Priloge 
 ο Informacije o lokaciji in velikosti površin z ekološkim pomenom.
 ο Informacije, ki upravičujejo uporabo posebnih določb za:
(i) gorska območja in druga območja s pomembnimi naravnimi ali drugimi posebnimi omejitvami iz 
člena 32 Uredbe (EU) št. 1305/2013,
(ii) področja Natura 2000, zajeta z Direktivo 2000/60/ES,
(iii) kmetijska zemljišča, odobrena za proizvodnjo bombaža v skladu s členom 57 Uredbe 
(EU) št. 1307/2013,
(iv) površine, ki se naravno vzdržujejo v stanju, primernem za pašo ali pridelavo, iz člena 4(1)(c)(iii) Uredbe 
(EU) št. 1307/2013,
(v) površine, ki so jih države članice določile za regionalno in/ali skupinsko izvajanje površin z ekološkim 
pomenom v skladu s členom 46(5) in (6) Uredbe (EU) št. 1307/2013,
(vi) površine, priglašene Komisiji v skladu s členom 20 Uredbe (EU) št. 1307/2013,
(vii) površine z okolju prijaznim trajnim travinjem, ki jih pokriva direktiva o habitatih ali direktiva o pticah,
(viii) nova občutljiva območja iz člena 45(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013,
(ix) površine, ki so jih določile države članice v skladu s členom 48 Uredbe (EU) št. 1307/2013.Priloga I
50 Priloge 
Ocenjevanje kakovosti leta 2015 – elementi kakovosti po razredu skladnosti
Prvi razred skladnosti – 
ocenjevanje kakovosti LPISPrvi element 
kakovostiPravilna opredelitev velikosti največje upravičene površine.
Drugi element 
kakovostiDelež in razporeditev referenčnih parcel, kjer so pri največji upravičeni površini upošte -
vane neupravičene površine ali kjer niso upoštevane kmetijske površine.
Tretji element 
kakovostiObstoj referenčnih parcel s kritičnimi pomanjkljivostmi50.
Drugi razred skladnosti  – 
ugotavljanje morebitnih 
slabosti v LPISČetrti element 
kakovostiKategorizacija referenčnih parcel, kjer so pri največji upravičeni površini upoštevane 
neupravičene površine, niso upoštevane kmetijske površine ali so bile odkrite kritične 
pomanjkljivosti51.
Peti element 
kakovostiRazmerje med prijavljeno površino in največjo upravičeno površino znotraj referenčnih 
parcel.
Šesti element 
kakovostiOdstotni delež referenčnih parcel, na katerih so se z leti zgodile spremembe.
Vir: člen 6 Uredbe (EU) št. 640/2014 in portal Skupnega raziskovalnega središča52.
1 Opomba:  pred letom 2015 četrti element kakovosti.
2 Opomba:  pred letom 2015 tretji element kakovosti.
3 Glej https://marswiki.jrc.ec.europa.eu/wikicap/index.php/LPISQA_Legacy/ETS/Decisions .Priloga  II
51 Odgovori  
Komisije
Povzetek
I
Komisija meni, da identifikacijski sistem za zemljišča (LPIS) bistveno prispeva k preprečevanju in zmanjšanju stopenj 
napake v shemah pomoči, za katere se uporablja.
III Prva alinea
LPIS je temelj integriranega administrativnega in kontrolnega sistema (IAKS). Gre za orodje, ki omogoča, da se 
izvede večina upravnih pregledov. Pomaga pri preprečevanju, odkrivanju in odpravljanju napak v zgodnjih fazah 
obdelave vlog za pomoč. Poleg tega LPIS skupaj z geoprostorsko vlogo za pomoč prispeva k preprečevanju napak 
v zgodnjih fazah postopka ter spodbuja pravočasno odpravljanje napak.
Ne glede na navedeno so za posodabljanje LPIS in pravilno razlago ortofoto posnetkov odgovorne države članice. 
Metodologija za ocenjevanje kakovosti LPIS, ki jo je razvila Komisija, pomaga državam članicam pri odkrivanju sla -
bosti v zvezi z nepravilno obdelavo ali fotointerpretacijo posnetkov in sprejemanju popravljalnih ukrepov.
III Tretja alinea
Komisija je od revidiranega obdobja okrepila spremljanje rezultatov ocenjevanja kakovosti LPIS.
IV (a)
To priporočilo velja za države članice.
Kar zadeva relevantnost, ustreznost in uporabnost preverjanja v LPIS, ali je zemljišče na voljo kmetu, glej odgovor 
Komisije na odstavek 30.
IV (b)
Komisija sprejema priporočilo, naj države članice podpira s spodbujanjem izmenjave dobrih praks in izvedbo študije 
izvedljivosti.
IV (c)
To priporočilo velja za države članice.
IV (d)
Komisija sprejema to priporočilo.
Vsa pravila v zvezi z LPIS bodo pregledana in po potrebi revidirana v okviru nove SKP po letu 2020.
IV (e)
Komisija sprejema to priporočilo.
Spremljanje reprezentativnosti vzorcev je del procesa, ki nenehno poteka.
Odgovori Komisije 52
IV (f)
Komisija sprejema priporočilo in ga je začela izvajati.
Za leti zahtevkov 2014 in 2015 so države članice prejele povratne informacije o svojem poročanju o ocenjevanju 
kakovosti LPIS v obliki uradnih dopisov, vključno s pripombami na zahtevane pripravljalne ukrepe, ki pa niso bili 
zagotovljeni.
Komisija je analizirala vse popravljalne ukrepe in v zvezi s tistimi, ki jih je ocenila kot neustrezne ali nezadostne, 
zahtevala revidirane popravljalne ukrepe. Komisija v okviru svojih nalog spremljanja razvija in uporablja posebno 
oceno tveganja kot sredstvo za določitev držav članic, ki bi lahko imele težave s pravilno uporabo metodologije 
ocenjevanja kakovosti LPIS, vključno z opredelitvijo problemov v sistemu in njihovim odpravljanjem z ustreznimi 
popravljalnimi ukrepi.
Del I 
13
LPIS je temelj IAKS in ključni instrument za nadziranje večine neposrednih plačil. Zanesljiv, posodobljen in točen 
LPIS je zelo pomemben za izpolnjevanje ciljev politike. Poleg tega bi državam članicam lahko koristilo, če bi proučile 
stroškovno učinkovitost svojih sistemov za izboljšanje uspešnosti.
20
Kar zadeva primere zamud pri vnašanju novih ortofoto posnetkov v LPIS, je Komisija državam članicam že večkrat 
priporočila, naj LPIS posodobijo pred začetkom postopka prijav1.
22
Komisija meni, da rezultati ocenjevanja kakovosti LPIS, ki izhajajo iz statistično reprezentativnega vzorca, kažejo, da 
je stopnja precenitve na ravni EU manjša od 2 %. Pravilna določitev največje upravičene površine za vsako refe -
renčno parcelo v LPIS ni izvedljiva brez ogromnih stroškov2.
1 To je izrecno navedeno v oddelku 4.4 dokumenta DS-CDP-2015-11- FINAL- LPIS Update („ cilj je zagotoviti, da so novi posnetki pripravljeni in na 
voljo za uporabo v geoprostorski vlogi za pomoč “). Poleg tega je pojasnjeno, da obdelava ortofoto posnetkov običajno ne bi smela trajati dlje kot 
3 mesece.
2 V skladu z analizo rezultatov ocenjevanja kakovosti LPIS je bila na ravni Evropske unije povprečna stopnja pomembne precenitve največjih 
upravičenih površin referenčnih parcel (QE1b-/LIB) v letu 2013 0,93 %, v letu 2014 1,14 % in v letu 2015 0,64 %. Podatki opredeljujejo pristranskost 
sistema (QE1a) v letu 2013 na +0,41 %, v letu 2014 na –1,16 % in v letu 2015 na –0,34 %. Pregledanih je bilo 39 700, 42 550 oziroma 41 300 
referenčnih parcel.
Odgovori Komisije 53
Okvir 2 – Primeri nepravilne ocene največje upravičene površine, ki bi jih bilo mogoče 
ugotoviti s fotointerpretacijo
Komisija ne izpodbija primerov nepravilne ocene največje upravičene površine, ki jih je navedlo Računsko sodišče. 
Vendar ti posebni primeri niso reprezentativni za druge LPIS. Različni LPIS po EU se razlikujejo v številnih vidikih, 
prav tako pa so zelo različne tudi značilnosti kmetijskih površin v EU.
23
Komisija je državam članicam priporočila, naj izvedejo hitre terenske obiske v primeru dvoma o nedvoumnosti foto -
interpretacije glede upravičenosti. Kot je navedeno v odstavku 25, so stroški hitrih terenskih ogledov znatni, zato je 
Komisija pripravila navodila, platforme in delavnice, da bi povečala učinkovitost fotointerpretacije.
29
Tehnične smernice za sorazmerni sistem za trajno travinje DS-CDP-2015-06 final določajo dobre prakse za podporo 
državam članicam pri izvajanju sorazmernega sistema.
Poleg tega je bil pristop Španije, ki uporablja tehnologijo LIDAR (zaznavanje in določevanje svetlobe), izmenjan kot 
potencialno orodje v okviru delavnice o nadzoru in upravljanju kmetijskih zemljišč v IAKS, ki je potekala od 23. do 
25. maja 2016.
30
Zakonodaja EU ne zahteva dopolnitev LPIS s podatki o tem, ali so parcele kmetu na voljo. Sistematično navzkrižno 
preverjanje z informacijami o tem, ali so parcele kmetu na voljo ali ne, se ne zahteva. Komisija državam članicam 
priporoča, naj v primeru dvomov v zvezi s tem, ali so zemljišča kmetom na voljo, izvajajo preglede na kraju samem.
32
V okviru deljenega upravljanja države članice znotraj obstoječega pravnega okvira izberejo najbolj stroškovno 
učinkovit način izvajanja skupne kmetijske politike. Komisija je organizirala več delavnic, da bi razširila dobre prakse, 
med drugim v zvezi z ugotavljanjem in opredeljevanjem velikosti kmetijskih zemljišč z namenom izboljšanja stro -
škovne učinkovitosti.
33
Komisija se zaveda stroškov glavnih funkcij LPIS in to upošteva pri predlogih zakonodaje EU. Ob tem so LPIS zelo raz -
noliki in države članice izbirajo različne možnosti izvajanja. V okviru deljenega upravljanja so države članice odgo -
vorne, da svoje politične odločitve sprejmejo ob upoštevanju stroškovne učinkovitosti svojih LPIS.
Odgovori Komisije 54
Del II 
38
Države članice so na podlagi navodil za LPIS seznanjene z zahtevo in načini ugotavljanja geografskega položaja 
trajnega travinja (na najnižji možni ravni). Z ocenjevanjem kakovosti LPIS, zlasti QE 2, morajo države članice oceniti 
kakovost te klasifikacije in po potrebi sprejeti ustrezne popravljalne ukrepe.
Okvir 8 – Slabosti pri spremljanju trajnega travinja
Pri analizi rezultatov ocenjevanja kakovosti LPIS je bilo res ugotovljeno, da je klasifikacija kmetijskih zemljišč ena 
glavnih točk, v zvezi s katero države članice sprejemajo popravljalne ukrepe.
Glej tudi odgovor Komisije na odstavek 38.
40
Čeprav Komisija državam članicam priporoča, naj vključijo vse potencialne površine z ekološkim pomenom v sloj 
v zvezi s temi površinami v LPIS, je Komisija v okviru pobude za poenostavitev zmanjšala minimalne zahteve, kar 
zadeva popolnost sloja v zvezi s površinami z ekološkim pomenom. V oddelku 5.10 ustreznih smernic o popolnosti 
sloja v zvezi s površinami z ekološkim pomenom (DSCG/2014/31 FINAL REV 1) je navedeno, da mora sloj v zvezi 
s površinami z ekološkim pomenom vključevati – po preverjanju in pred izplačilom – vsaj vse prijavljene površine 
z ekološkim pomenom, ki se naj sčasoma ne bi spreminjale.
44
Poenostavitev SKP je stalen proces, ki se ravna po treh glavnih načelih: brez sprememb temeljnega akta (stabilnost 
politike); v korist kmeta; in zagotavljanje dobrega finančnega poslovodenja. Komisija potrjuje, da se po njenem 
mnenju poenostavitev nanaša tudi na LPIS.
45
Uvedba geoprostorske vloge za pomoč je poenostavitev za kmete na stopnji prijave. Podobno je cilj 2-odstotnega 
praga stabilnosti preprečiti, da bi plačilne agencije po nepotrebnem in prepogosto posodabljale referenčne parcele 
v LPIS za manjše spremembe v izmerjeni površini. Končno je pravilo v zvezi z največjo dovoljeno gostoto dreves (t. i. 
pravilo 100 dreves) namenjeno tudi zagotavljanju jasnih, preprostih in neposrednih meril za ocenjevanje upraviče -
nosti parcel s posameznimi drevesi.
46
Podatki Komisije kažejo, da je imelo 14 držav članic in 4 nemške zvezne dežele ter Flandrija popolno pokritost ozem -
lja že leta 2015, čeprav obveznost nalaga le vsaj 25-odstotno pokritost od leta 2016.
Odgovori Komisije 55
48
Geoprostorske vloge za pomoč so prav tako očitna poenostavitev za kmete, saj bi lahko v primeru razpolaganja 
s stabilnimi in zanesljivimi informacijami v fazi prijave preprosto elektronsko izbrali vnaprej določene informacije in 
potrdili njihovo pravilnost.
50
Za določitev upravičene površine za trajno travinje bi lahko države članice uporabile bodisi sorazmerni sistem bodisi 
največjo dovoljeno gostoto dreves (t. i. pravilo 100 dreves). Pri obeh možnostih bi morale države članice vnaprej 
analizirati ter določiti rastlinske vrste, za katere se šteje, da se lahko uporabljajo za pašo, in ki ne bodo izključene iz 
upravičene površine. Povečano upravno breme je neposredna posledica odločitev držav članic.
Namen največje dovoljene gostote dreves in sorazmernega sistema je nacionalnim upravam zagotoviti preprostejše 
in neposrednejše načine ocenjevanja največje upravičene površine referenčnih parcel s posameznimi drevesi, saj bi 
bilo težko vrisati vsako posamezno neupravičeno drevo.
52
LPIS je zelo učinkovito orodje za preverjanje stabilnih elementov za upravičenost kmetijskih parcel, vendar obstaja 
nekaj pogojev za upravičenost, kot so dejavnosti vzdrževanja, ki jih je težje nadzorovati z LPIS. LPIS razlikuje med 
obravnavo nevzdrževanih zemljišč (tj. odsotnost kmetijske dejavnosti) in opuščenih zemljišč. Obe vrsti zemljišč sta 
neupravičeni, toda nevzdrževana zemljišča so lahko le začasen pojav, medtem ko je za opuščena zemljišča bolj ver -
jetno, da bodo trajno neupravičena.
53
Glej odgovora Komisije na odstavka 23 in 33.
55
Komisija meni, da je poenostavitev iz točke b koristna za upravičence in plačilne agencije.
Odgovori Komisije 56
Del III 
56
Ocenjevanje kakovosti LPIS je letni postopek, katerega končni cilj je izboljšati kakovost in zanesljivost LPIS, in sicer 
z analizo ugotovljenih tehničnih slabosti in sprejemanjem popravljalnih ukrepov za njihovo odpravljanje.
59
Komisija pri pripravi smernic in tehničnih navodil upošteva dobre prakse in vidik stroškovne učinkovitosti, pri čemer 
tesno sodeluje z državami članicami.
64
Finančni popravki se naložijo za proračunska leta, tako da se prošnje, predložene v danem letu zahtevkov, plačajo 
v naslednjem proračunskem letu. Poleg tega so v finančne popravke običajno vključeni izdatki, ki so nastali v 24 
mesecih pred začetkom preiskave. Na podlagi pravila 24 mesecev je mogoče zajeti daljša obdobja in s tem podalj -
šati zaščito proračuna EU.
65
Osnovna enota pregleda ocenjevanja kakovosti LPIS je referenčna parcela, ki deluje kot okvir za kmetijsko površino, 
ki je lahko predmet vloge za pomoč.
Ocenjevanje kakovosti LPIS naj bi bilo sistematičen in dosleden pregled različnih sistemov, ki so jih neodvisno raz -
vile države članice. Njegov cilj je ugotoviti morebitne slabosti teh sistemov, da jih lahko države članice odpravijo na 
lastno pobudo.
Osnutki metodologij so dejansko krožili in se ponavljali (kar je državam članicam omogočilo odzivanje), da bi se vse 
utemeljene pripombe držav članic zbrale in ustrezno upoštevale pred objavo končne različice.
Večino metodoloških sprememb so povzročile spremembe zakonodaje in posebne zahteve, ki so jih izrazile zainte -
resirane strani LPIS (države članice), da bi se bolje upoštevali njihovi posebni načini izvajanja LPIS.
66
Metodologija ocenjevanja kakovosti LPIS je v bistvu preprosta. Shranjene informacije se primerjajo s tem, kar se 
izmeri v okviru tega ocenjevanja, rezultati pa se nato analizirajo.
Navidezno kompleksnost sedanjih smernic ustvarjata i) uvedba postopkovnih možnosti, ki so jih zahtevale države 
članice zaradi upoštevanja različnih strategij izvajanja LPIS, in ii) zanesljiv format dokumentiranja, ki temelji na seriji 
standardov ISO 19100.
Odgovori Komisije 57
Okvir 11 – Primer nepravilne ali nedosledne uporabe metodologije ocenjevanja 
kakovosti
Ne glede na morebitno težavo v Severnem Porenju - Vestfaliji Komisija ocenjevanja kakovosti LPIS ne šteje sistema -
tično za pristranskega, če je določeno število parcel v vzorcu posodobljenih v okviru sistematične posodobitve LPIS 
v obdobju med vzorčenjem in dejansko izvedbo ocenjevanja. Takšna situacija lahko odraža dejansko upravljanje 
posodobitve LPIS.
Komisija je v letih 2014 in 2015 organizirala več informativnih srečanj v okviru delavnic v zvezi z LPIS / pregledi na 
kraju samem, da bi države članice opozorila na pomembnost obiskov na terenu.
Načelo štirih oči, ki je bilo uvedeno v izvršljivem testnem naboru (ETS) 6.0, izrecno določa potrebo po neodvisnem 
izvajalcu.
Skupni odgovor Komisije na odstavka 67 in 68:
Leta 2015 sta bili spremenjeni strategija vzorčenja in zagotavljanje posnetkov, namenjena odpravljanju te težave. 
Od ocenjevanja leta 2015 Komisija neodvisno od držav članic opravlja vzorčenje območij za ocenjevanje kakovosti 
in izbira vzorec referenčnih parcel za analizo. Ista metodologija se zdaj uporablja za vse LPIS, kar zagotavlja tako 
reprezentativnost populacije kot doslednost po vsej EU in v času.
Okvir 12 – Nekatere slabosti, ugotovljene pri izbiri vzorcev za ocenjevanje kakovosti 
v obdobju 2010–2014
Glede na to, da so bila območja daljinskega zaznavanja večinoma izbrana naključno, so imele načeloma vse refe -
renčne parcele enake možnosti, da bodo izbrane. Kljub temu je bila odgovornost za izbiro referenčnih parcel prene -
sena na Skupno raziskovalno središče, da bi se zagotovila boljša in nepristranska izbira vzorca.
70
Načrt popravljalnih ukrepov je treba pripraviti, če ocena ugotovitev razkrije specifične slabosti, ki zahtevajo 
posebno posredovanje. Odločitev o pripravi takšnega načrta bi bilo treba sprejeti šele po oceni ugotovitev ocenje -
vanja kakovosti LPIS.
Komisija je pri analizi ocenjevanja kakovosti LPIS odkrila primere neustreznih bistvenih elementov kakovosti, vendar 
zadevne države članice kljub temu niso pripravile popravljalnih ukrepov. Na to so bile opozorjene na delavnicah 
LPIS in od leta 2015 se ti primeri pozorno spremljajo.
Skupni odgovor Komisije na odstavka 71 in 72:
Od leta 2015 se za obdobje, ki ga zajema revizija, celovito spremlja ukrepanje na podlagi poročil. Vendar se poročila 
o ocenjevanju kakovosti ter popravljalni ukrepi, ki jih pripravijo države članice, analizirajo od leta 2014.
Komisija se je osredotočala na zanesljivost in doslednost podatkov iz poročil. Analize trendov se bodo izvedle 
v okviru okrepljenega spremljanja ocenjevanja kakovosti LPIS, če bo to primerno. Ker se je metodologija za ocenje -
vanje kakovosti z leti razvijala, splošna analiza trendov ni preprosta, saj podatki niso v celoti primerljivi.
Komisija namerava opraviti obiske v podporo izvajanju v nekaterih državah članicah ter jim pomagati pri izboljšanju 
kakovosti njihovih LPIS.
Odgovori Komisije 58
Komisija se je zavedala, da rezultati ocenjevanja kakovosti LPIS za leto zahtevkov 2011 v času ocenjevanja niso bili 
najbolj zanesljivi, ker je bilo to prvo poskusno leto.
Zaključki in priporočila
76
Zakonodaja EU ne zahteva dopolnitev LPIS s podatki o tem, ali so parcele kmetu na voljo. Sistematično navzkrižno 
preverjanje z informacijami o tem, ali so parcele kmetu na voljo ali ne, se ne zahteva. Komisija državam članicam 
priporoča, naj v primeru dvomov v zvezi s tem, ali so zemljišča kmetom na voljo, izvajajo preglede na kraju samem.
Priporočilo 1 – Izboljšanje procesov zaradi večje zanesljivosti podatkov v LPIS
To priporočilo velja za države članice.
Priporočilo 2 – Merjenje stroškovne učinkovitosti izvajanja LPIS
Komisija sprejema priporočilo, naj države članice podpira s spodbujanjem izmenjave dobrih praks in izvedbo študije 
izvedljivosti.
78
Cilj 2-odstotnega praga stabilnosti je preprečiti, da bi plačilne agencije po nepotrebnem in prepogosto posoda -
bljale referenčne parcele v LPIS za manjše spremembe v izmerjeni površini. Končno je pravilo v zvezi z največjo 
dovoljeno gostoto dreves (t. i. pravilo 100 dreves) namenjeno tudi zagotavljanju jasnih, preprostih in neposrednih 
meril za ocenjevanje upravičenosti parcel s posameznimi drevesi.
Priporočilo 3 – Zanesljivejše evidentiranje trajnih okoljskih značilnosti
To priporočilo velja za države članice.
Priporočilo 4 – Racionalizacija nekaterih pravil v zvezi z LPIS v sedanjem pravnem 
okviru
Komisija sprejema to priporočilo.
Vsa pravila v zvezi z LPIS bodo pregledana in po potrebi revidirana v okviru nove SKP po letu 2020.
Odgovori Komisije 59
80
Kar zadeva ocenjevanje kakovosti LPIS, ki ga države članice pošljejo Komisiji, kadar je ustrezno, se od držav članic 
zahtevajo tudi formalne povratne informacije, vključno s pojasnili vsebine (odsotnosti) načrtov popravljalnih ukre -
pov. Poleg tega so na letnih delavnicah državam članicam predstavljeni splošni rezultati in opažanja, države članice 
pa tudi sodelujejo v razpravah o njih. Leta 2016 so bila opažanja predstavljena tudi na srečanju odbora za neposre -
dna plačila, da bi se povečala ozaveščenost predstavnikov držav članic v zvezi z dejanskimi prednostmi ocenjevanja 
kakovosti LPIS za izboljšanje njihovih LPIS (glej tudi odgovor Komisije na odstavka 70 in 22).
Komisija stalno spremlja pristop k vzorčenju.
Priporočilo 5 – Izboljšanje reprezentativnosti vzorcev za ocenjevanje kakovosti
Komisija sprejema to priporočilo.
Spremljanje reprezentativnosti vzorcev je del procesa, ki nenehno poteka.
Priporočilo 6 – Boljše spremljanje rezultatov ocenjevanja kakovosti
Komisija sprejema priporočilo in ga je začela izvajati.
Za leti zahtevkov 2014 in 2015 so države članice prejele povratne informacije o svojem poročanju o ocenjevanju 
kakovosti LPIS v obliki uradnih dopisov, vključno s pripombami na zahtevane pripravljalne ukrepe, ki pa niso bili 
zagotovljeni.
Komisija je analizirala vse popravljalne ukrepe in v zvezi s tistimi, ki jih je ocenila kot neustrezne ali nezadostne, 
zahtevala revidirane popravljalne ukrepe. Komisija v okviru svojih nalog spremljanja razvija in uporablja posebno 
oceno tveganja kot sredstvo za določitev držav članic, ki bi lahko imele težave s pravilno uporabo metodologije 
ocenjevanja kakovosti LPIS, vključno z opredelitvijo problemov v sistemu in njihovim odpravljanjem z ustreznimi 
popravljalnimi ukrepi.

KAKO DO PUBLIKACIJ EVROPSKE UNIJE
Brezplačne publikacije:
  en izvod:  
na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  več kot en izvod ter plakati in zemljevidi:  
pri predstavništvih Evropske unije (http://ec.europa.eu/represent_sl.htm), 
pri delegacijah v državah, ki niso članice EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sl.htm),  
pri službi Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sl.htm) ali  
s klicem na telefonsko številko 00 800 6 7 8 9 10 11 (brezplačna številka za celotno EU) (*).
(*)  Informacije so brezplačne, kakor tudi večina klicev (nekateri operaterji, telefonske govorilnice ali hoteli lahko klic zaračunajo).
Publikacije, ki so naprodaj:
 na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Dogodek Datum
Sprejetje revizijskega memoranduma / začetek revizije 3.6.2015
Osnutek poročila uradno poslan Komisiji (ali drugemu revidirancu) 13.6.2016
Sprejetje končnega poročila po razčiščevalnem postopku 7.9. 2016
Prejeti uradni odgovori Komisije (ali drugega revidiranca) v vseh jezikih 13.9.2016
Identifikacijski sistem za zemljišča (LPIS) je informacijski 
sistem, ki temelji na fotografijah kmetijskih parcel in se 
uporablja za kontrolo plačil v okviru skupne kmetijske 
politike, ki so leta 2015 znašala pribl. 45,5 milijard EUR. 
Prišli smo do zaključka, da je LPIS koristno orodje za 
določanje upravičenosti kmetijskih zemljišč, vendar bi bilo 
mogoče njegovo upravljanje še izboljšati. V procesih LPIS 
smo odkrili nekaj slabosti, ki vplivajo na zmožnost držav 
članic za zanesljivo preverjanje upravičenosti zemljišč. 
Ugotovili smo, da so države članice dosegle napredek pri 
posodabljanju svojih LPIS zaradi izpolnjevanja novih 
zahtev skupne kmetijske politike za obdobje 2014–2020, 
vendar pa LPIS še niso bili v celoti prilagojeni zahtevam 
v zvezi z ozelenitvijo. Komisija je izboljšala svoje 
spremljanje LPIS, vendar se ni dovolj osredotočila na 
njegovo smotrnost.
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE