[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 4.7.2008

COM(2008) 406 konč.

PETO LETNO POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU

Pregled ukrepov trgovinske zaščite tretjih držav proti Skupnosti (statistični podatki na dan 31. decembra 2007; pojasnila v zvezi s posameznimi zadevami in besedilo so posodobljeni do marca 2008) [SEC(2008) 2149]

PETO LETNO POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU

PREGLED UKREPOV TRGOVINSKE ZAščITE TRETJIH DRžAV PROTI SKUPNOSTI (STATISTIčNI PODATKI NA DAN 31. DECEMBRA 2007; POJASNILA V ZVEZI S POSAMEZNIMI ZADEVAMI IN BESEDILO SO POSODOBLJENI DO MARCA 2008)

Povzetek

Število veljavnih ukrepov trgovinske zaščite, uvedenih proti EU konec leta 2007, se je v primerjavi s prejšnjim letom rahlo povečalo. To so večinoma protidampinški ukrepi, vendar pa uporaba zaščitnih instrumentov stalno narašča. Komisija je to področje še naprej skrbno spremljala, da bi pomagala zadevni industriji EU in po potrebi posredovala. V tem letu so bili doseženi nekateri pozitivni rezultati, vendar so še vedno prisotne težave iz preteklosti, ki izvoznikom EU pogosto neupravičeno omejujejo dostop na trg. Zato bo Komisija dejavnosti na tem področju nadaljevala in poglobila dvostranske stike s tretjimi državami, da bi pri uporabi instrumentov trgovinske zaščite spodbudila večjo disciplino.

1. UVOD

Število veljavnih ukrepov proti EU ali njenim državam članicam se je v zadnjih letih spreminjalo, vendar so vprašanja v zvezi z njihovo pravilno uporabo ostala nerešena in pred nedavnim so se pojavile še nove težave. EU uporablja instrumente trgovinske zaščite in priznava, da imajo tudi tretje države pravico do njihove uporabe. Vendar pa izkušnje kažejo, da v številnih primerih standardi tretjih držav pri uporabi instrumentov niso vedno ustrezni in z njimi povezani ukrepi niso vedno skladni z zakonskimi zahtevami STO.

Potreba po večji konkurenčnosti EU na svetovnih trgih je eno od glavnih vodil trgovinske politike Komisije. Neupravičeni ukrepi trgovinske zaščite so ovira za zakonit dostop naših izvoznikov na trg, zato bo Komisija poskusila preprečiti uvedbo tovrstnih ukrepov s strani tretjih držav ali vsaj čim bolj omejiti njihov negativni vpliv.

Komisija zato še naprej v okviru možnosti posreduje v posameznih primerih in pri tem ohranja dialog in dvostranske stike z upravami tretjih držav, da bi spodbudila najvišje standarde pri uporabi instrumentov, podobne tistim, ki jih uporablja sama.

V prejšnjih poročilih je bila poudarjena potreba po nadaljnjem spremljanju ukrepov tretjih držav in ohranjanju tehnične pomoči zadevnim industrijam. Trendi in razvoj dogodkov v letošnjem letu vsekakor potrjujejo navedeno, zlasti ob upoštevanju nedavnih pozitivnih rezultatov. Države članice in industrije so tudi jasno izrazile, da se zanesejo na delo in podporo Komisije na tem področju.

2. SPLOšEN RAZVOJ

KONEC LETA 2007 JE BILO v veljavi 147 ukrepov trgovinske zaščite proti Evropski skupnosti ali njenim državam članicam. Ob koncu leta 2006 je bilo teh ukrepov 143.

Medtem ko se je število veljavnih ukrepov v zadnjih treh letih do leta 2006 zmanjševalo, se je v letu 2007 v primerjavi s predhodnim letom prvič povečalo. Vendar je treba pri tem upoštevati širitev Unije, ki je potekala januarja 2007. V tem smislu statistika zdaj vključuje skupno 9 veljavnih ukrepov, ki so jih tretje države že pred širitvijo uvedle proti Romuniji in Bolgariji. Skupaj je bilo v letu 2007 uvedenih 23 novih ukrepov (14 začasnih ali dokončnih ukrepov in 9 ukrepov, ki so posledica širitve), medtem ko se je istočasno 19 ukrepov izteklo oziroma so bili razveljavljeni.

Kar zadeva uporabo različnih instrumentov trgovinske zaščite, je večina veljavnih ukrepov, približno dve tretjini, še protidampinških. Podobno kakor v prejšnjih letih se je število izravnalnih ukrepov zmanjšalo, vendar razčlenitev veljavnih ukrepov ponovno kaže na zvišanje števila zaščitnih ukrepov, in sicer z 32 leta 2006 na 36 leta 2007. Ti ukrepi zdaj predstavljajo 25 % vseh veljavnih ukrepov.

Zaščitni ukrepi so uvedeni na podlagi načela erga-omnes, zato vplivajo na izvoznike ES tudi, kadar njihov izvoz ne povzroča nobenih težav domači industriji v državi, ki je uvedla ukrepe. Zato Komisija nadaljuje pritisk na države, ki uvajajo zaščitne ukrepe, da bi se zanje odločale bolj premišljeno, obenem pa si zelo prizadeva čimbolj zmanjšati negativni vpliv uvedenih zaščitnih ukrepov. Posredovanje Komisije je bilo v nekaterih primerih uspešno, žal pa ne vedno, zlati v primeru ukrepov, ki jih je uvedla Turčija.

Kar zadeva države, so ZDA s 25 veljavnimi ukrepi, tj. skoraj 20 % vseh ukrepov, glavni uporabnik instrumentov trgovinske zaščite proti ES. Za številne zadevne proizvode (npr. nizko obogateni uran, toplo valjano jeklo) je obseg menjave precejšen. Druge glavne države so Indija (19 ukrepov), Brazilija (12 ukrepov), Kitajska (10 ukrepov), Ukrajina (10 ukrepov), Mehika in Turčija (vsaka po 9 ukrepov).

Število na novo uvedenih ukrepov (začasnih in dokončnih) se je znatno povišalo s 27 leta 2006 na 18 leta 2007 (vključno s 14 novimi ukrepi in 4 začasnimi ukrepi, ki so bili uvedeni že leta 2006, vendar dokončno potrjeni leta 2007). Razlog za to zmanjšanje je dejstvo, da sta Kitajska in Turčija leta 2006 uvedli skupno 9 ukrepov, leta 2007 pa samo 2. Medtem ko je Kitajska dejansko zmanjšala svojo dejavnost trgovinske zaščite, pa Turčija ostaja njen pomemben uporabnik, kakor je pojasnjeno v nadaljevanju. Podobno kot v prejšnjem letu polovico novih ukrepov predstavljajo zaščitni ukrepi.

Nenazadnje je treba tudi poudariti, da se je po vrhuncu iz leta 2006 število na novo uvedenih postopkov leta 2007 zmanjšalo na razmeroma zmerno raven, z 28 na 20 novih postopkov. To je posledica dejstva, da je bilo leta 2007 uvedenih samo 9 zaščitnih postopkov v primerjavi z 18 v predhodnem letu. To je pozitiven razvoj, za katerega upamo, da se bo nadaljeval.

3. RAZVOJ PO DRžAVAH

Medtem ko sta ZDA in Indija v zadnjih letih zmanjševali število svojih ukrepov, so npr. Brazilija, Ukrajina, Mehika, Turčija in Rusija v zadnjih treh letih ukrepe znatno povečevale. Leta 2005 je bilo v teh petih državah v veljavi skupno 26 ukrepov, število pa se je leta 2007 povečalo na 45 ukrepov.

V ZDA je zmanjšanje v glavnem posledica razveljavitve različnih ukrepov, medtem ko je trend v Indiji še vedno pod vplivom zaključka ukrepov po posvetovanjih STO glede velikega števila ukrepov. Glede Rusije, Ukrajine in Turčije je treba poudariti, da se povečanje ukrepov skoraj izključno nanaša na nove zaščitne ukrepe, uvedene leta 2007. Nenazadnje pa je povišanje v Braziliji in Mehiki znak povečane dejavnosti v zvezi z instrumenti trgovinske zaščite v Latinski Ameriki.

Podroben opis trendov in glavnih postopkov po posameznih tretjih državah je na voljo v prilogi.

4. TEKOčE TEžAVE

Čeprav je bil na splošno dosežen določen napredek, se je Komisija še vedno soočala z enakimi težavami kot v preteklosti. Te težave se v glavnem nanašajo na nizke standarde za začetek preiskave, nezadostno analize škode in vzročnosti ter neupoštevanje pravice do obrambe zainteresiranih strank. Podrobneje so bile obrazložene v prejšnjih poročilih, zato v tem poročilu niso obravnavane.

Povečana uporaba zaščitnih ukrepov je bila ena od težav že prejšnje leto in žal je bila prisotna tudi v letu 2007. Poleg tega se je pojavila še ena težava, in sicer, da pri protidampinških preiskavah v Argentini in Braziliji večini novih držav članic EU še vedno ni samodejno priznan status tržnega gospodarstva.

Zadnji dve težavi sta podrobno opisani v nadaljevanju.

4.1. Široka uporaba zaščitnih ukrepov

Zadnja leta je opaziti zaskrbljujoč trend povečevanja zaščitnih ukrepov, kar se je potrdilo tudi v letu 2007. Med letoma 2006 in 2007 se je število veljavnih zaščitnih ukrepov povečalo z 32 na 36. Konec leta 2007 je bil eden od štirih ukrepov trgovinske zaščite zaščitni ukrep. Medtem ko je bilo leta 2007 na novo uvedenih manj zaščitnih postopkov (9 v primerjavi z 18 v letu 2006), so ti postopki še vedno predstavljali polovico novih postopkov.

Številne države zaščitne ukrepe še vedno vidijo kot enostaven in hiter način za uvedbo ukrepov proti uvozu, saj v nasprotju s protidampinškimi ali protisubvencijskimi ukrepi pri njih ni treba dokazati nepoštenega elementa tržnih tokov, ampak „zgolj“ povečanje uvoza, ki povzroči ali pa bi lahko povzročil škodo. Pravni pogoji za uvedbo zaščitnih ukrepov pa so v mednarodnem merilu zelo strogi, pravzaprav veliko strožji od tistih, ki se zahtevajo za druge instrumente trgovinske zaščite, saj se ti ukrepi nanašajo na prosto trgovino in ne na nepošteno trgovino. Žal ti pogoji pogosto niso izpolnjeni.

Poleg tega, in kar je še bolj pomembno, se zaščitni ukrepi, ob upoštevanju večstranske narave instrumenta, uvedejo proti celotnemu uvozu ne glede na poreklo, pa najsi je uvoz dejansko vzrok težav ali ne. Posledica tega je, da so nepravični zaščitni ukrepi v različnih primerih prizadeli izvoz EU, čeprav je bilo jasno, da ta ni povzročil škode domači industriji, ki je zahtevala zaščito. Ti izvozniki so tako včasih nepravično kaznovani, njihov dostop na trg pa oviran brez upravičenega razloga.

Če so težave povezane s poceni uvozom, bi jih bilo pogosto bolj primerno reševati s protidampinškim instrumentom. Čeprav nekatere države uvajajo oblike ukrepov, ki se posebej nanašajo na naravo in vzrok težav, npr. poceni uvoz, pa druge države temu pristopu ne sledijo sistematično. Zato ima Komisija obenem nalogo, da poskuša čim bolj zmanjšati vpliv tovrstnih ukrepov na izvoz EU. To ni enostavna naloga, saj nekatere države kažejo manjšo pripravljenost za uvedbo ukrepov, ki so osredotočeni zgolj na dejanski izvor težav.

4.2. Status tržnega gospodarstva za nove države članice EU

V letu 2007 se je izkazalo, da Brazilija in Argentina v okviru protidampinških preiskav novejše države članice EU še vedno obravnavata kot države, ki še niso dosegle polnega in brezpogojnega statusa tržnega gospodarstva. V praksi to pomeni, da preiskovalni organ za izračun dampinga uporablja nadomestno normalno vrednost. Čeprav je v navedenih dveh državah trenutno v teku le ena preiskava, ki se posebej nanaša na nove države članice, Komisija to jemlje zelo resno, saj je nedopustno, da se držav članic EU ne obravnava kot držav s polnim statusom tržnega gospodarstva. Poleg tega tudi ni sprejemljivo, da se nekatere države članice EU obravnava drugače kot druge, saj so vse sprejele pravni red Skupnosti.

Zato je Komisija odločno posredovala za hitro razrešitev te težave. V odgovor na vprašanja Brazilije in Argentine v zvezi s statusom tržnega gospodarstva „novih“ držav članic so bile predložene pomembne informacije. Na podlagi tega se argentinski in brazilski organi ne bi smeli več sklicevati na „tehnične razloge“ kot izgovor, da se Bolgariji, Češki republiki, Estoniji, Madžarski, Latviji, Litvi, Poljski, Romuniji, Slovaški republiki in Sloveniji ne prizna statusa tržnega gospodarstva.

Načeloma je treba vse države članice EU obravnavati kot tržna gospodarstva ne glede na datum njihovega pristopa. Preden države kandidatke pristopijo k EU, morajo ne samo izpolniti predpogoj (kot sestavni del meril za pristop), da so dosegle polni status tržnega gospodarstva, temveč tudi sprejeti in izvajati celoten pravni red Skupnosti, ki ureja gospodarsko dejavnost v dotedanjih državah članicah. Zato ni nobenih zakonskih ali gospodarskih razlogov, da se katero koli državo članico EU obravnava kot gospodarstvo v prehodu ali celo netržno gospodarstvo. Komisija si v okviru dvostranskih odnosov z Brazilijo in Argentino aktivno prizadeva za čim hitrejšo rešitev te težave.

5. GLAVNI DOSEžKI

Kot je bilo navedeno že v lanskem poročilu, ima dejavnost Komisije na področju spremljanja postopkov, ki jih uvedejo tretje države, gotovo nekaj vpliva na število uvedenih postopkov in veljavnih ukrepov proti ES ali državam članicam, ki se je v zadnjih letih na splošno zmanjšalo.

Poleg konkretnih dosežkov, ki so podrobno opisani v nadaljevanju, je treba poudariti, da je Komisija okrepila svoje stike z industrijami, vključenimi v katero koli preiskavo trgovinske zaščite, da bi jim zagotovila pomoč, podporo in informacije v zvezi z ukrepi tretjih držav. V nekaterih primerih so ti stiki vodili do sodelovanju industrije EU, v drugih primerih pa se podjetja za sodelovanje v preiskavi niso odločila. V teh primerih, četudi ni bilo doseženih konkretnih pozitivnih rezultatov (sodelovanje je vsekakor pomemben predpogoj), se je Komisija vsaj prepričala, da je industrija seznanjena s preiskavami v teku in morebitnimi negativnimi posledicami zavračanja sodelovanja. Sodelovanje pri preiskavah trgovinske zaščite je nenazadnje vedno gospodarska odločitev, ki jo morajo zadevna podjetja sprejeti na podlagi splošnih premislekov.

Glavni uspehi v letu 2007 so bili naslednji:

1. Ničelna nastavitev – preklic ukrepov

Čeprav je bilo to izpostavljeno že v prejšnjem poročilu, je treba opomniti, da so ZDA na podlagi intenzivnega dela Komisije v sodelovanju z izvozniki in zadevnimi državami članicami aprila 2007 uresničile, čeprav le deloma, odločitve odbora STO glede metode ničelne nastavitve, ki jih je zahtevala Evropska komisija (DS294). Za številne evropske izvoznike so bile sporne protidampinške dajatve v celoti preklicane ali znatno zmanjšane.

Žal pa s tem niso bile razrešene vse težave in Komisija je morala zahtevati ustanovitev tako imenovanega odbora za izvajanje, saj ZDA niso v ustreznem obsegu izvajale odločitev odbora STO. Drugi odbor ES za ničelno nastavitev proti ZDA (DS350) je trenutno v postopku oblikovanja.

2. Odsotnost podaljšanja ukrepov ZDA ob pregledu zaradi izteka ukrepov za jeklene proizvode

Kot je bilo pojasnjeno zgoraj, so največji izvozniki palic iz nerjavnega jekla že bili priča razveljavitvi njihovih ukrepov s strani ZDA zaradi uresničevanja odločitve STO glede ničelne nastavitve. Komisija je v sodelovanju z zadevno industrijo naknadno v okviru pregleda zaradi izteka ukrepov trdila, da so bili zaradi teh razveljavitev tržni deleži preostalih izvoznikov, ki morajo še vedno plačevati dajatve, mnogo nižji kot pri skupnih začetnih količinah, zato je malo verjetno, da bi bila domača industrija znatno oškodovana. Po sprejetju tega argumenta so ZDA razveljavile protidampinške ukrepe in/ali izravnalna naročila palic iz nerjavnega jekla iz Francije, Nemčije, Združenega kraljestva in Italije, saj ni verjetnosti nastanka znatne škode za industrijo ZDA. Ta primer ponovno kaže na pomembnost tesnega sodelovanja med Komisijo, državami članicami in industrijo ES.

Razveljavitev teh dajatev je poleg odprave protidampinških ukrepov v letih 2006/2007 za druge jeklene proizvode (npr. na dolžino rezane plošče, ploščati proizvodi s korozijsko zaščito, cevni material za naftovode) zelo dobrodošel razvoj.

3. Zmanjšanje števila ukrepov s strani Indije

Število veljavnih ukrepov, ki jih je uvedla Indija, se je v zadnjih letih zmanjševalo zaradi uspešnih pregledov na podlagi posvetovanj STO, ki jih je zahtevala EU. V nekaterih primerih, kjer pregled ni bil zahtevan, je bilo pričakovati možen iztek ukrepov po običajnem obdobju veljavnosti petih let. Žal je Indija v zvezi z navedenimi ukrepi začela dva pregleda zaradi izteka ukrepov (enega v letu 2006 in enega v letu 2007). Komisija je močno nasprotovala tem novim preiskavam z utemeljitvijo, da bi bilo povsem nesprejemljivo, da se takšni ukrepi, za katere se je že v začetku štelo, da so brez pravne podlage, podaljšajo za nadaljnjih pet let.

Naše posredovanje je bilo uspešno najmanj v enem primeru. Čeprav industrija EU ni sodelovala, je Indija leta 2007 sklenila, da se ukrepi ohranijo za vse države, vključene v preiskavo, z izjemo tistih, ki se nanašajo na EU.

4. Izboljšanje pravic do obrambe v kitajskih preiskavah

V lanskoletnem poročilu je bilo navedeno, da ima Kitajska še naprej težave v zvezi z nezadostno transparentnostjo in razkrivanjem informacij v njihovih postopkih. Transparentnost je bistven dejavnik pri upravljanju instrumentov trgovinske zaščite, saj je pomemben element pri zagotavljanju pravice do obrambe zainteresiranih strank. Čeprav se je to vprašanje pri kitajskih oblasteh v okviru posameznih primerov stalno izpostavljalo, ni bilo zabeleženih večjih izboljšav. Zato se je ta težava ponovno obravnavala v okviru dvostranske „skupine za najboljšo prakso“, ko so bili kitajski upravi podrobno predstavljeni primeri, kako EU obravnava ta vidik preiskav. Kitajci so sprejeli naš nasvet in kaže, da bodo v prihodnje ta vidik pri svojih postopkih izboljšali. Čeprav Kitajska nima v teku novih postopkov, bomo v upanju, da bodo naši dvostranski odnosi obrodili sadove, ta vidik še naprej skrbno spremljali tudi v prihodnjih postopkih. Vzdrževanje dvostranskih odnosov s tretjimi državami prispeva k razširjanju visokih standardov EU in spodbujanje tretjih držav k njihovi uporabi.

5. Odprava in zmanjšanje vpliva ukrepov s strani Mehike

Pozitivni rezultati so bili doseženi v okviru dveh preiskav, ki jih je Mehika zaključila v letu 2007. Prva se nanaša na protidampinško preiskavo proti uvozu nekaterih pesticidov iz Danske. Komisija je v tem primeru danskega proizvajalca aktivno podpirala in mu pomagala. Začasni zaščitni ukrepi so bili izpodbijani v več kot 90 % na podlagi napačnega izračuna stopnje dampinga, tako da je Mehika po različnih posredovanjih končno sprejela cenovno zavezujočo ponudbo, ki jo je predložil danski izvoznik. Čeprav bi bila prekinitev preiskave brez uvedbe kakršnih koli ukrepov v tem primeru najbolj zaželen rezultat, je bilo doseženo vsaj zmanjšanje negativnega gospodarskega vpliva in zagotovljen dostop na trg. Komisija bo še naprej skrbno spremljala ta primer, saj obstajajo možnosti, da bo edini proizvajalec v Mehiki v bližnji prihodnosti razglasil stečaj, kar bi pomenilo, da kakršni koli ukrepi ne bi bili več potrebni.

Drugi primer se nanaša na protidampinško preiskavo proti uvozu varjenih cevi iz Nemčije. Čeprav je bil tudi v tem primeru uveden začasni ukrep, je Komisija intenzivno posredovala na različnih stopnjah, večinoma z utemeljitvijo pomanjkanja dokazov o znatni škodi domače industrije, ki so jo v začasni fazi preiskave navajale mehiške oblasti. Ta prizadevanja so bila uspešna in Mehika se je na koncu odločila, da postopek prekine brez uvedbe kakršnega koli ukrepa.

Zaradi celovitega pregleda je treba tudi omeniti, da razrešitev spora s strani STO v primeru izravnalnih dajatev, uvedenih na uvoz oljčnega olja, še ni zaključena. Vmesno poročilo, ki naj bi bilo objavljeno do sredine maja 2008, je še vedno v teku.

6. Vpliv zaščitnih ukrepov

Na podlagi zgoraj navedenega Komisija poziva, da se zaščitni instrument uporablja samo v izrednih okoliščinah; v nasprotju s protidampinškimi in izravnalnimi dajatvami se namreč uporablja proti pošteni trgovini, pa tudi zato, ker imajo iz tega izhajajoči ukrepi negativen vpliv tudi na tiste izvoznike, ki ne povzročajo nobene škode. Kadar se ukrepom ni možno izogniti, Komisija predlaga tiste vrste ukrepov, ki imajo najmanjši negativni vpliv na izvoznike EU.

V tem pogledu je bila Komisija uspešna v primeru treh zaščitnih ukrepov, ki jih je leta 2007 uvedla Ukrajina. Ti ukrepi se uporabljajo samo za uvoz pod določeno ceno, kar dejansko ne vpliva na izvoz EU, ki presega to ceno.

Enak uspeh je bil dosežen v primeru ukrepov, ki jih je uvedla Turčija proti uvozu določenih motornih koles. Čeprav so bili začasni ukrepi v obliki posebne dajatve na kos uvedeni ob začetku tega postopka, so se dokončni ukrepi, uvedeni leta 2007, po različnih posredovanjih prav tako uporabljali samo za uvoz pod določeno uvozno ceno. Posledično to ni vplivalo na izvoz EU, saj so bile cene izvoza v povprečju nad tem pragom.

Žal pa Komisija ni bila uspešna v vseh primerih. Kljub številnim posredovanjem in razgovorom s turškimi oblastmi ni bilo mogoče doseči pozitivnega rezultata pri dveh zaščitnih ukrepih, za katera so bile dajatve uvedene v začetku leta 2008. Ta ukrepa sta v obliki posebne dajatve na kos, kar vpliva tudi na izvoz EU. Vendar pa sta se ta primera jasno nanašala na poceni uvoz iz določenih držav, ki niso države EU. Medtem ko Turčija še vedno ostaja glavni uporabnik zaščitnih ukrepov, si bo Komisija močno prizadevala, da jo prepriča, naj uporablja instrumente, ki veljajo za določeno državo, če težave povzročajo samo točno določene države.

7. Avstralsko prašičje meso

Konec leta 2007 je Avstralija začela zaščitno preiskavo uvoza prašičjega mesa. Avstralski prašičerejci so oktobra 2007 zahtevali začetek zaščitne preiskave v zvezi z uvozom zamrznjenih kosov prašičjega mesa, saj naj bi se znašli v težkem položaju, čeprav konkurirajo z uvozom samo določenega segmenta trga s prašičjim mesom. Trenutno samo ZDA, Kanada in Danska izpolnjujejo sanitarne in fitosanitarne zahteve za izvoz v Avstralijo. Avstralski preiskovalni organ je 14. decembra 2007 in ponovno 4. aprila 2008 predlagal, da se ukrepi ne uvedejo, saj med uvozom in težavnim položajem avstralskih prašičerejcev ni bilo ugotovljene vzročne povezave, glavni razlog za nastanek škode pa so bile višje domače cene krmila (prašičerejci po vsem svetu, tudi v EU, so priča podobni situaciji). To je primer dobrega usklajevanja med EU, državo članico in industrijo EU, da se prepreči uvedba ukrepov, ki nimajo pravne podlage.

6. SKLEPNA UGOTOVITEV

Medtem ko se je v zadnjih nekaj letih število ukrepov, uvedenih proti EU, zmanjšalo, je to število v letu 2007 ostalo razmeroma stabilno. Zaradi trenutnih razmer v svetovnem gospodarstvu je upravičeno pričakovati, da se bo število ukrepov v bližnji prihodnosti verjetno ponovno povečalo. Če se industrije soočajo s težkimi gospodarskimi razmerami, se pogosto bolj nagibajo k uporabi zaščitnih ukrepov.

Še vedno so prisotne „stare“ in že znane težave, pojavile pa so se tudi nove. Zato je skrbno spremljanje postopkov tretjih držav potrebno bolj kot kdaj koli prej. Neutemeljeni ukrepi izvoznike Skupnosti prikrajšajo za poslovne priložnosti v tujini in ovirajo konkurenčnost Evrope. Zato je treba te ovire dostopa na trg obravnavati sistematično. Na podlagi tega Komisija skrbno spremlja dejavnost tretjih držav, še naprej nudi pomoč industriji EU in po potrebi posreduje.

V tem letu se je ponovno izkazalo, da skupna prizadevanja Komisije, industrij in zadevnih držav članic močno povečujejo možnosti uspešnega posredovanja v postopkih tretjih držav. Letos je bil dosežen opazen napredek: v nekaterih primerih ukrepi niso bili uvedeni, v drugih pa je bil zmanjšan njihov negativni gospodarski vpliv na gospodarske subjekte Skupnosti. Komisija bo še naprej krepila svoje stike z industrijo ter posredovala v največji možni meri in v najbolj ustrezni obliki.

Komisija še naprej pospešuje tudi dvostranske stike s tretjimi državami, da bi izboljšala disciplino in spodbujala visoke standarde, ki jih uporablja pri svojih preiskavah.