Povzetek Luksemburški pravosodni sistem še naprej deluje z visoko stopnjo zaznane neodvisnosti sodstva in splošno dobro stopnjo učinkovitosti. Postopek za spremembo ustave, namenjen nadaljnji krepitvi neodvisnosti sodstva, napreduje, najnovejši osnutek pa vključuje ustanovitev sodnega sveta in izrecno sklicevanje na neodvisnost sodstva in tožilstva. To bi privedlo do odvzema pristojnosti ministru za pravosodje za dajanje navodil tožilcem v posameznih primerih. Pandemija COVID-19 je pokazala, da je treba digitalizacijo pravosodja še naprej razvijati, da bi zagotovili odpornost pravosodnega sistema in dolgoročno posodobitev pravosodja na splošno. Pripravljajo se konkretni predlogi sprememb za izboljšanje sistema pravne pomoči. Vlada trenutno ocenjuje potrebo po okrepitvi protikorupcijskih pravil, pri čemer se osredotoča predvsem na preprečevanje korupcije. Kodeks ravnanja za poslance parlamenta delno ureja dejavnosti lobiranja, vendar še vedno obstajajo pomanjkljivosti v zvezi s splošno doslednostjo in izvajanjem. Še vedno so možne izboljšave v zvezi s pojavom vrtljivih vrat, saj obstajajo posebne določbe le za člane vlade. To je poudaril tudi odbor za etiko, ki je zunanji organ za spremljanje. Uredba o financiranju političnih strank je bila revidirana, da bi se zagotovila večja preglednost. Zakonodajo za zaščito prijaviteljev nepravilnosti je treba še sprejeti, vendar znotraj policije Velikega vojvodstva obstajajo posebni kanali za prijavo. V okviru pandemije COVID-19 je policija Velikega vojvodstva vse uradnike organov kazenskega pregona opozorila na veljavna etična načela, potem ko je med pandemijo opredelila morebitna korupcijska tveganja. Luksemburg je okrepil dodatne regulativne zaščitne ukrepe za neodvisnost in uspešnost regulativnega organa za medije ter povečal njegove vire. Ti bi morali omogočiti omilitev pomislekov, izraženih v lanskoletnem poročilu v zvezi z njegovo uspešnostjo. Poleg tega poteka reforma programa pomoči za medije, da bi postala tehnološko nevtralna in zajemala tudi spletne novičarske medije, vendar na tej stopnji ni jasno, ali bo vključevala tudi samostojne novinarje. Okvir za zaščito novinarjev ostaja trden. Da bi ublažili vpliv pandemije COVID-19 na medije, so organi vzpostavili začasno shemo pomoči za založnike in novinarje. Še vedno obstajajo pomisleki glede dolgotrajnih postopkov za dostop do uradnih dokumentov. Parlament je predlagal dve novi ustavni spremembi, zlasti uvedbo neposrednega dostopa državljanov do ustavnega sodišča in poenostavitev določb v zvezi z državo, voditeljem države in vlado. O obeh se trenutno razpravlja v parlamentu, medtem ko posvetovanja še potekajo. Luksemburg se je pri sprejemanju ukrepov za obvladovanje pandemije COVID-19 zanašal predvsem na redne zakonodajne postopke, vendar so bili izraženi pomisleki, da so možnosti za sodelovanje deležnikov omejene. Dokončan je bil projekt „Hiša za človekove pravice“, katerega cilj je spodbujanje sinergij in povezovanje institucij, ki varujejo temeljne pravice. Čeprav je pandemija COVID-19 vplivala na delo nevladnih organizacij, je prostor za civilno družbo v Luksemburgu še vedno odprt, vlada pa je v tem obdobju dala na voljo nepovratna sredstva za podporo nevladnim organizacijam.



I.Pravosodni sistem

Pravosodni sistem vsebuje dve ločeni veji sodišč: splošna sodišča, pristojna za civilne in kazenske zadeve, ter upravna sodišča, ki obravnavajo zadeve upravnega prava. Veja splošnih sodišč zajema tri mirovna sodišča, dve okrožni sodišči s splošno pristojnostjo, višje sodišče in kasacijsko sodišče. Veja upravnih sodišč zajema upravno sodišče prve stopnje in višje upravno sodišče. Ustavno sodišče je del sodstva in odloča o skladnosti zakonov z ustavo. Kandidate za sodnike izbere odbor, ki ga sestavljajo izključno sodniki, sodnike pa nato uradno imenuje izvršilna oblast. Sodnike za položaje na vrhovnem sodišču in upravnem pritožbenem sodišču imenuje izvršilna oblast po nasvetu vrhovnega sodišča oziroma upravnega sodišča. Tožilstvo je neodvisno, vendar se pregon izvaja pod nadzorom ministra za pravosodje. Odvetniški zbornici sta neodvisni in zastopata odvetnike s sedežem v Luksemburgu. Vsaka odvetniška zbornica ima skupščino, odvetniški svet, predsednika odvetniške zbornice in disciplinski in upravni svet za celotni poklic. Luksemburg sodeluje v Evropskem javnem tožilstvu.

Neodvisnost

Stopnja zaznane neodvisnosti sodstva je še vedno visoka. 77 % prebivalcev meni, da je stopnja neodvisnosti sodišč in sodnikov „dokaj ali zelo dobra“, enako pa meni tudi 69 % podjetij . Stopnja zaznane neodvisnosti sodstva je od leta 2016 stalno visoka in se je med širšo javnostjo postopoma povečevala, med podjetji pa se je v zadnjih petih letih postopno zmanjševala .

Postopek revizije ustave, katerega cilj je ustanovitev sodnega sveta, napreduje. Med letoma 2009 in 2019 je v Luksemburgu potekala razprava o novem osnutku ustave. Ta projekt je bil leta 2020 opuščen in nadomeščen s predlogom za več ciljno usmerjenih sprememb različnih delov ustave. Predlagana je bila revizija poglavja VI ustave o pravosodju z namenom ustanovitve sodnega sveta in splošne krepitve neodvisnosti sodstva. V zadnjem osnutku ustave so opisane glavne pristojnosti sodnega sveta, in sicer izbira sodnikov, ki jih nato imenuje veliki vojvoda, in izvajanje disciplinskih postopkov proti sodnikom. Posebni pogoji za izvajanje teh pooblastil ter sestava, organizacija in druge pristojnosti sveta se določijo z zakonom. Sedanji osnutek zakonodaje predvideva devetčlansko sestavo: trije člani po uradni dolžnosti, trije sodniki, ki jih izvolijo njihovi kolegi, odvetnik ter dva predstavnika civilne družbe in akademskega sveta, ki ju imenuje parlament. Organi se posvetujejo o nadaljnjih spremembah osnutka, zlasti glede uskladitve določb o sestavi prihodnjega sveta z ustreznimi standardi Sveta Evrope, ki določajo, da mora biti vsaj polovica članov prihodnjega sveta sodnikov, ki jih izvolijo njihovi kolegi .

Revizija ustave, s katero se ministru za pravosodje odvzema pristojnost, da daje tožilcem navodila v posameznih primerih, napreduje. Pregon se uradno izvaja pod vodstvom ministra za pravosodje, ki je pristojen, da tožilstvu naroči pregon posamezne zadeve, vendar ne sme odrediti, naj se pregon opusti. Zdi se, da pravna jamstva v zvezi s to pristojnostjo skupaj z dejstvom, da je tožilstvo v praksi priznano kot neodvisno, zmanjšujejo tveganje za neodvisnost tožilstva. Glede na to, da najnovejši osnutek sprememb ustave v besedilo uvaja neodvisnost tožilstva, deležniki menijo, da bi bila zaradi tega pristojnost ministra za dajanje navodil neustavna. Opozoriti je treba tudi, da minister za pravosodje več kot 20 let ni dal navodil v posameznem primeru. V skladu z osnutkom sprememb bi imel minister za pravosodje še vedno določeno stopnjo pristojnosti v zvezi s tožilstvom, s čimer bi usmerjal kazenskopravne politike. Državni svet je 23. marca 2021 dal pozitivno mnenje o ponovni uvedbi neodvisnosti tožilstva. Vendar pa je svet izrazil naklonjenost prejšnji različici sprememb, ki ministru ni dovoljevala, da bi usmerjal tožilstvo. Revizija je trenutno v parlamentarnem postopku, v katerem lahko pride do nadaljnjih razprav in morebitnih novih sprememb.

Kakovost

Pandemija COVID-19 je razkrila pomanjkljivosti na področju digitalizacije pravosodja. Junija 2020 je bila na začetku pandemije COVID-19 sprejeta začasna zakonodaja, ki omogoča uporabo že obstoječih digitalnih komunikacijskih rešitev, kot je elektronska pošta, zlasti za neobčutljive informacije. Cilj te začasne zakonodaje je omejiti neposreden fizični stik med sodniki, sodnim osebjem in uporabniki sodišč. Poleg začasnih ukrepov, povezanih s pandemijo COVID-19, je cilj projekta za brezpapirno pravosodje, ki zajema 13 podprojektov, odpraviti sedanje pomanjkljivosti z zagotavljanjem dodatnih informacij javnosti o pravosodnem sistemu z vzpostavitvijo portala, na katerem se lahko državljani povežejo z odvetniki, sodniki in notarji, ter s povečanjem deleža sodnih odločb, ki so objavljene na spletu. Vendar konkretni rezultati projekta še niso vidni. Deležniki so izrazili pomisleke, da začasne pravne določbe in sedanje stanje brezpapirnega pravosodja ne omogočajo dela na daljavo in da obravnave prek videokonferenc še niso bile organizirane. Sistem elektronske komunikacije v pravosodnem sistemu so opisali kot dobrodošlo novo orodje, vendar so poudarili, da večina komunikacije med sodišči in odvetniki še vedno poteka po telefaksu. Poleg tega so poudarili omejen obseg razpoložljivih spletnih orodij. Projekt za brezpapirno pravosodje naj bi bil zaključen in operativen do leta 2026.

Pripravljajo se konkretni predlogi za reformo sistema pravne pomoči. Okvir pravne pomoči še naprej predvideva le možnost, da se v celoti povrnejo odvetniški honorarji in pokrijejo pravni stroški, pri čemer je prag upravičenosti v potrošniških zadevah pod Eurostatovim pragom revščine . Ministrstvo za pravosodje je pripravilo prvi predhodni osnutek nove zakonodaje, o katerem potekajo posvetovanja pred njegovo predložitvijo parlamentu. Po navedbah organov bi bil cilj reforme poenostaviti upravne postopke in ponuditi delno pravno pomoč, s čimer bi državljanom omogočili večji dostop do pravnega varstva.

Učinkovitost

Civilno pravosodje še naprej učinkovito deluje, sprejeti pa so bili tudi ukrepi za ublažitev posledic pandemije COVID-19, medtem ko sta kazensko in upravno pravosodje manj učinkovita. Začasni zaostanek pri obravnavi zadev je bil posledica izbruha pandemije COVID-19. Da bi zmanjšali zaostanke, so bile sodne počitnice skrajšane. V civilnih zadevah se je večina zadev nadaljevala v pisnih postopkih. Zato so bili zaostanki odpravljeni. To dokazujejo tudi najnovejši podatki o učinkovitosti civilnega pravosodja, ki je še vedno visoka, čeprav so postopki na drugi in tretji stopnji precej daljši . Število nerešenih civilnih zadev je majhno , stopnja rešenih zadev, ki znaša približno 100 % in je stabilna, pa kaže, da civilno pravosodje uspešno obvladuje obseg prejetih zadev . Zaostanki v kazenskih zadevah so bili znatnejši, saj je bila večina obravnav med marcem in majem 2020 ustavljena. Poleg tega še vedno ni na voljo nobenih podatkov o trajanju sodnih postopkov in številu nerešenih zadev v upravnem sodstvu .

II.Protikorupcijski okvir