TRADE/XXXX

[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 12.9.2008

COM(2008)549 konč.

Predlog

UREDBA SVETA

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz sulfanilne kisline s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Indije na podlagi pregleda zaradi izteka ukrepov na podlagi člena 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 384/96

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

OZADJE PREDLOGA |

Razlogi za predlog in njegovi cilji Ta predlog zadeva uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 2117/2005 z dne 21. decembra 2005 („osnovna uredba“) v postopku glede uvoza sulfanilne kisline s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Indije. |

Splošno ozadje Ta predlog je nastal v okviru izvajanja osnovne uredbe in je posledica preiskave, ki je bila izvedena v skladu z vsebinskimi in postopkovnimi zahtevami iz osnovne uredbe. |

Obstoječe določbe na področju, na katero se nanaša predlog Uredba Sveta (ES) št. 1339/2002 o uvedbi dokončne protidampinške carinske dajatve na uvoz sulfanilne kisline s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Indije, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 123/2006. |

Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije Se ne uporabi. |

POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANKAMI IN OCENA UčINKA |

Posvetovanje z zainteresiranimi strankami |

Zainteresiranim strankam, ki jih zadeva postopek, je bila dana možnost, da med preiskavo zagovarjajo svoje interese v skladu z določbami osnovne uredbe. |

Zbiranje in uporaba izvedenskih mnenj |

Zunanje strokovno znanje ni bilo potrebno. |

Ocena učinka Ta predlog je nastal kot posledica izvajanja osnovne uredbe. Osnovna uredba ne predvideva splošne ocene učinka, pač pa vsebuje izčrpen seznam pogojev, ki jih je treba oceniti. |

PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA |

Povzetek predlaganih ukrepov Komisija je 24. julija 2007 začela s pregledom zaradi izteka izravnalnih ukrepov, ki so veljali za uvoz sulfanilne kisline s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Indije v Skupnost. Pregled zaradi izteka se je začel izvajati po zahtevku za revizijo, ki sta ga 24. aprila 2007 vložila dva proizvajalca Skupnosti, ki predstavljata 100 % proizvodnje sulfanilne kisline v Skupnosti. Priloženi predlog Komisije za uredbo Sveta vsebuje dokončne sklepne ugotovitve glede dampinga, škode in interesa Skupnosti. Zato se predlaga, da Svet sprejme priloženi predlog Uredbe, ki ga je treba objaviti v Uradnem listu Evropske unije najpozneje do 23. oktobra 2008. |

Pravna podlaga Uredba Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 2117/2005 z dne 21. decembra 2005. |

Načelo subsidiarnosti Predlog je v izključni pristojnosti Skupnosti. Načelo subsidiarnosti se zato ne uporablja. |

Načelo sorazmernosti Predlog je v skladu z načelom sorazmernosti, ker je oblika ukrepa opisana v zgoraj navedeni osnovni uredbi in ne daje možnosti za sprejemanje odločitev na nacionalni ravni. |

Navedba o tem, kako je zmanjšana finančna in upravna obremenitev Skupnosti, nacionalnih vlad, regionalnih in lokalnih oblasti, gospodarskih subjektov in državljanov ter kako sorazmerna je z zastavljenim ciljem predloga, se ne uporablja. |

Izbira instrumentov |

Predlagani instrumenti: uredba. |

Druga sredstva ne bi bila primerna, ker zgoraj navedena osnovna uredba ne predvideva drugih možnosti. |

PRORAčUNSKE POSLEDICE |

Predlog ne vpliva na proračun Skupnosti. |

Predlog

UREDBA SVETA

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz sulfanilne kisline s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Indije na podlagi pregleda zaradi izteka ukrepov na podlagi člena 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 384/96

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti[1] („osnovna uredba“), ter zlasti členov 9 in 11(2) Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je Komisija dala po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

1. POSTOPEK

2. Veljavni ukrepi

3. Svet je julija 2002 je z Uredbo (ES) št. 1339/2002[2] uvedel dokončno protidampinško dajatev („obstoječi ukrepi“) v višini 21 % na uvoz sulfanilne kisline, ki se uvršča pod oznako KN ex 2921 42 10 (oznaka TARIC 2921 42 10 60) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“) in s preostalo stopnjo dajatve v višini 18,3 % na uvoz iz Indije. Uvedeni ukrepi temeljijo ugotovitvah glede protidampinškega postopka v skladu s členom 5 osnovne uredbe („prvotna preiskava“).

4. Svet je hkrati z Uredbo (ES) št. 1338/2002[3] uvedel dokončno izravnalno dajatev v višini 7,1 % na uvoz enakega izdelka s poreklom iz Indije.

5. Komisija je v okviru zgoraj omenjenih protidampinških in izravnalnih postopkov s Sklepom 2002/611/ES[4] sprejela cenovno zvezo, ki jo je ponudil indijski proizvajalec izvoznik Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd („Kokan“).

6. Svet je februarja 2004 po ponovni preiskavi za ugotavljanje absorpcije dejstev v skladu s členom 12 osnovne uredbe z Uredbo (ES) št. 236/2004[5] zvišal stopnjo dokončne protidampinške dajatve na uvoz sulfanilne kisline iz LRK iz 21 % na 33,7 %.

7. Kokan je decembra 2003 obvestil Komisijo, da želi prostovoljno umakniti svojo zavezo. V skladu s tem je bil sklep Komisije o sprejetju zaveze razveljavljen s Sklepom Komisije 2004/255/ ES[6].

8. Komisija je aprila 2005 po zahtevi, ki jo je vložilo podjetje Kokan, začela[7] delni vmesni pregled v skladu s členom 11(3) osnovne Uredbe in členom 19 Uredbe (ES) št. 2026/97 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske Skupnosti[8] („osnovna protisubvencijska uredba“), po obsegu omejen na proučitev sprejemljivosti zaveze, ki jo je ponudila družba.

9. Komisija je s sklepom 2006/37/ES[9] sprejela zavezo, ki jo je ponudilo podjetje Kokan v zvezi s protidampinškimi in izravnalnimi postopki, ki so povezani z uvozom sulfanilne kisline s poreklom iz Indije.

10. Hkrati sta bili Uredba Sveta (ES) št. 1338/2002 o dokončni izravnalni dajatvi na uvoz sulfanilne kisline s poreklom iz Indije in Uredba Sveta (ES) št. 1339/2002 o dokončni protidampinški dajatvi na uvoz sulfanilne kisline s poreklom med drugim iz Indije z namenom upoštevanja omenjene zaveze spremenjeni z Uredbo Sveta (ES) št. 123/2006[10].

11. Zahtevek za pregled

12. Komisija je po objavi obvestila o bližnjem izteku ukrepov[11] 24. aprila 2007 prejela zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Ta zahtevek sta vložila dva proizvajalca Skupnosti („vlagatelja“), ki predstavljata 100 % proizvodnje sulfanilne kisline v Skupnosti.

13. Vlagatelja sta trdila in predložila zadostne prima facie dokaze o tem, da obstaja verjetnost nadaljevanja in/ali ponovitve dampinga in ponovnega pojava škode za industrijo Skupnosti glede uvoza sulfanilne kisline s poreklom iz LRK in Indije („zadevni državi“).

14. Komisija je po posvetu s svetovalnim odborom ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepov, in zato 24. julija 2007 z obvestilom o začetku, objavljenem v Uradnem listu Evropske unije[12], napovedala pregled zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.

15. Vzporedne preiskave

16. Komisija je z obvestilom o začetku, objavljenem v Uradnem listu Evropske unije 24. julija 2007[13], začela s pregledom zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 18 osnovne protisubvencijske uredbe o veljavnih izravnalnih ukrepih glede uvoza sulfanilne kisline s poreklom iz Indije. Ta preiskava v zvezi s pregledom še poteka.

17. Komisija je z obvestilom o začetku, objavljenem v Uradnem listu Evropske unije 29. septembra 2007[14], v skladu s členom 19 protisubvencijske uredbe na lastno pobudo začela delni vmesni pregled, ki je bil omejen na raven subvencioniranja, saj je Komisija imela na voljo dovolj prima facie dokazov za to, da so se okoliščine glede subvencioniranja, na podlagi katerih so bili določeni ukrepi, spremenile in da so omenjene spremembe trajne. Ta preiskava v zvezi s pregledom še poteka.

18. Preiskava

19. Obdobje preiskave

20. Preiskava glede nadaljevanja ali ponovnega pojava dampinga je zajela obdobje od 1. aprila 2006 do 31. marca 2007 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave v zvezi s pregledom ali OPP). Proučevanje trendov, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovnega pojava škode, je zajemalo obdobje od leta 2003 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom („zadevno obdobje“)

21. Stranke, ki jih zadeva preiskava

22. Komisija je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa uradno obvestila proizvajalce izvoznike, uvoznike in uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, ter predstavnike držav izvoznic in vlagateljev, ki so zahtevali začetek pregleda zaradi izteka ukrepov. Zainteresiranim strankam je bila dana možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo Komisijo za zaslišanje v roku, ki je naveden v obvestilu o začetku.

23. Vsem zainteresiranim strankam, ki so zahtevale zaslišanje ter dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo to odobreno.

24. Vsem strankam, za katere je znano, da jih to zadeva, so bili poslani vprašalniki, tj. dvema proizvajalcema Skupnosti in vsem znanim proizvajalcem izvoznikom, uvoznikom in uporabnikom.

25. Odgovore na vprašalnike sta poslala dva proizvajalca Skupnosti in en proizvajalec izvoznik v Indiji, prav tako pa tudi štirje uporabniki. Nobeden izmed proizvajalcev izvoznikov v LRK in nobeden izmed uvoznikov ni poslal izpolnjenega vprašalnika in se ni oglasil med navedeno preiskavo.

26. Komisija je poiskala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovnega pojava dampinga, posledične škode in interesa Skupnosti. Komisija je izvedla preveritvene obiske v poslovnih prostorih naslednjih družb:

27. proizvajalec izvoznik v Indiji:

28. Kokan Synthetics & Chemicals Pvt Ltd., Bombaj, Indija;

29. proizvajalca Skupnosti:

30. Ardenity, Givet, Francija,

31. CUF Quimicos Industrials, Estarreja, Portugalska;

32. uporabnika:

33. Kemira Germany GmbH, Leverkusen, Nemčija,

34. Robama SA, Palafolls, Španija.

35. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

36. Zadevni izdelek

37. Izdelek, ki se pregleduje, je enak kot v prvotni preiskavi, tj. sulfanilna kislina, ki se trenutno uvršča pod oznako KN ex 2921 42 10. V osnovi obstajata dve stopnji sulfanilne kisline, ki se ločita glede na čistost: kislina tehnične kakovosti in kislina očiščene kakovosti. Poleg tega je kislina očiščene kakovosti včasih na trgu prisotna v obliki soli sulfanilne kisline. Sulfanilna kislina se uporablja kot surovina v proizvodnji optičnih belil, dodatkov za beton, barvil za hrano in posebnih barvil. Ker obstajajo različne rabe sulfanilne kisline, lahko uporabniki vse stopnje in oblike nadomestijo ter enakovredno uporabljajo in se jih lahko kot pri prvotni preiskavi šteje za en izdelek.

38. Podobni izdelek

39. Kot je pokazala prvotna preiskava, je ta preiskava v zvezi s pregledom potrdila, da je sulfanilna kislina čist izdelek, njena kakovost in osnovne fizikalne lastnosti pa so enake ne glede na državo porekla. Zadevni izdelek in izdelki, ki jih proizvede in proda zadevni proizvajalec izvoznik v Indiji na domačem trgu ter izvozi v tretje države, prav tako pa tudi izdelki, ki jih proizvedejo in prodajo proizvajalci Skupnosti na trgu Skupnosti, imajo enake osnovne fizikalne in kemične lastnosti ter v osnovi enako uporabo in se jih zato šteje za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

40. VERJETNOST NADALJEVANJA IN/ALI PONOVITVE DAMPINGA

41. V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali je bil damping prisoten v OPP in ali obstaja verjetnost, da se bo zaradi izteka veljavnosti ukrepov nadaljeval ali ponovil.

42. Uvodne opombe

43. Treba je upoštevati, da se je Skupnost leta 2004 razširila na 25 držav članic in leta 2007 na 27 držav članic in se zato obseg izvoza in tržni deleži uvoza v predhodni preiskavi in trenutnem pregledu zaradi izteka ukrepov ne morejo neposredno primerjati.

44. Indija

45. Z namenom upoštevanja zaupnih poslovnih informacij in glede na to, da Kokan predstavlja 100 % uvoza, ki izhaja iz Indije, je bilo pomembne informacije potrebno predstaviti v stopnjah.

46. Ta preiskava temelji na preverjenih odgovorih na vprašalnik sodelujočega proizvajalca izvoznika v Indiji, ki je sodeloval pri preiskavi. Iz informacij, ki sta jih posredovala družba in Eurostat, je razvidno, da je celoten uvoz izdelka med OPP izvedel omenjeni proizvajalec izvoznik.

47. Ugotovljeno je bilo, da je bilo v OPP v Skupnost uvoženo od 800 do 1 000 ton sulfanilne kisline iz Indije, tj. približno 8–10 % potrošnje Skupnosti. Pri prvotni preiskavi je uvoz iz Indije znašal 1 712 ton.

48. Ljudska republika Kitajska

49. Ker ni sodeloval nobeden od kitajskih proizvajalcev izvoznikov, je preiskava, s katero se je ugotavljal obstoj dampinga, temeljila na informacijah, ki jih je Komisija dobila iz drugih virov. Glede tega in v skladu z določbami iz člena 18 osnovne uredbe, so bile uporabljene uradne informacije Eurostata z namenom določanja količine uvoza in cen.

50. Glede na razpoložljive podatke je bilo ugotovljeno, da je bilo v OPP iz LRK v Skupnost uvoženih 1 482 ton sulfanilne kisline, tj. približno 15 % potrošnje Skupnosti. Pri prvotni preiskavi je uvoz iz LRK znašal 2 950 ton. B:

51. Verjetnost nadaljevanja dampinga

52. Indija

53. V skladu s členom 11(9) osnovne uredbe je bila uporabljena ista metodologija pri določanju stopnje dampinga kot pri prvotni preiskavi. Treba je upoštevati, da je bila v prvotni preiskavi določena stopnja dampinga 24,6 %.

54. Normalna vrednost

55. Za določanje normalne vrednosti se je za vsakega sodelujočega proizvajalca izvoznika najprej ugotovilo, ali je bila njegova skupna domača prodaja zadevnega izdelka reprezentativna v primerjavi z njegovo skupno izvozno prodajo v Skupnost. V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe se domača prodaja šteje za reprezentativno, če predstavlja celotni obseg domače prodaje vsaj 5 % celotnega obsega izvoza v Skupnost. Preiskava je pokazala, da je bila prodaja na notranjem trgu reprezentativna.

56. Nato so bile opredeljene tiste vrste zadevnega izdelka, ki so jih na domačem trgu prodali proizvajalci izvozniki, ki imajo v celoti reprezentativno domačo prodajo, in so enake ali neposredno primerljive z vrstami, prodanimi za izvoz v Skupnost. Merila, ki so bila uporabljena pri identifikaciji različnih vrst izdelkov, so bila stopnja (očiščena ali tehnična), oblika (kislina v prahu ali natrijeva sol) in koncentracija kisline.

57. Za vsako vrsto izdelka, ki ga proizvajalec izvoznik prodaja na notranjem trgu in je primerljiv z vrsto izdelka, ki se prodaja za izvoz v Skupnost, je bilo ugotovljeno, ali je obseg prodaje na notranjem trgu dovolj reprezentativen za namene člena 2(2) osnovne uredbe. Domača prodaja posamezne vrste izdelka se je štela za dovolj reprezentativno, ko je obseg skupne domače prodaje te vrste med OPP predstavljal 5 % ali več skupnega obsega prodaje primerljive vrste izdelka, izvoženega v Skupnost. Preiskava je pokazala, da sta se od treh vrst, ki jih je izvažal zadevni proizvajalec izvoznik, dve prodajali v reprezentativnih količinah na domačem trgu.

58. Preverjeno je bilo, ali se domača prodaja družbe lahko šteje, kot da je bila opravljena v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe.

59. To je bilo izvedeno tako, da je bil določen delež prodaje na notranjem trgu neodvisnim strankam, od katere sta se dve vrsti prodajali v reprezentativnih količinah in med OPP ni prišlo do prodaje z izgubo. Ker več kot 80 % obsega ni bilo prodanega z izgubo na notranjem trgu in je bila tehtana povprečna prodajna cena višja kot tehtani povprečni proizvodni strošek, je bila normalna vrednost za to vrsto izdelka izračunana kot tehtano povprečje cene vse domače prodaje zadevne vrste, ki so jo neodvisni odjemalci plačali ali je zapadla v plačilo, kakor je določeno v členu 2(1) osnovne uredbe.

60. Za vrsto izdelka, ki ni bila prodana v reprezentativnih količinah na notranjem trgu, je bilo treba določiti normalno vrednost. Da bi določili konstruirano normalno vrednost, so bili nastali prodajni, splošni in upravni stroški, ter tehtani povprečni dobiček, ki ga je s prodajo podobnega izdelka na notranjem trgu v običajnem poteku trgovine med OPP ustvaril vsak izmed zadevnih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, prišteti k povprečnim stroškom proizvodnje med OPP v skladu s členoma 2(3) in 2(6) osnovne uredbe.

61. Izvozna cena

62. Preiskava je pokazala, da je indijski proizvajalec izvoznik izvažal neposredno nepovezanim strankam v Skupnosti.

63. Zato je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, tj. na podlagi izvozne cene, ki je bila dejansko plačana ali se plačuje.

64. Primerjava

65. Primerjava normalne vrednosti in izvozne cene je bila opravljena na podlagi cene franko tovarna. Za zagotovitev pravične primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno so bile narejene prilagoditve za razlike, ki so vplivale na cene in primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. Tako so bile opravljene prilagoditve v zvezi s stroški prevoza in zavarovanja.

66. Stopnja dampinga

67. V skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe so se za vsak tip zadevnega izdelka, izvoženega v Skupnost v OPP, tehtane povprečne normalne vrednosti primerjale s tehtano povprečno izvozno ceno vsake ustrezne vrste zadevnega izdelka.

68. Ta primerjava je pokazala odsotnost dampinga pri sodelujočem proizvajalcu izvozniku v Indiji, ki je izvažal v skupnost med OPP.

69. Ob upoštevanju odsotnosti dampinga pri sodelujočem proizvajalcu izvozniku v OPP je treba poudariti, da je med OPP, kot je bilo omenjeno v uvodni izjavi 7 zgoraj, veljala cenovna zaveza, ki je od zadevnega proizvajalca izvoznika zahtevala, da upošteva določeno raven cene za izvoz v Skupnost. Za nekatere transakcije se je izkazalo, da so malo višje kot je raven najnižjih uvoznih cen („NUC“) zaveze, a je večina prodaje potekala po NUC.

70. Ljudska republika Kitajska

71. V skladu s členom 11(9) osnovne uredbe je bila uporabljena ista metodologija pri določanju stopnje dampinga kot pri prejšnji preiskavi. Treba je upoštevati, da je bila v prvotni preiskavi določena stopnja dampinga v višini 21 %. Po ponovni preiskavi za ugotavljanje absorpcije, ki se je začela junija 2003, je bila stopnja dampinga ponovno izračunana in ugotovljeno je bilo, da se je zvišala na 33,7 %, kot je opisano v Uredbi (ES) št. 236/2004.

72. Primerljiva država

73. V skladu z členom 2(7) osnovne uredbe, LRK ni država s tržnim gospodarstvom in zato mora normalna vrednost za uvoz iz LRK temeljiti na podatkih, pridobljenih v tretji državi s tržnim gospodarstvom.

74. V obvestilu o začetku je bila Indija predvidena kot ustrezna tretja država s tržnim gospodarstvom v povezavi z izvozom LRK v Skupnost. Indija je bila tudi pri prvotni preiskavi uporabljena kot primerljiva država.

75. Vlagatelja sta predlagala, da bi bile v tem primeru za primerljivo državo bolj primerne Združene države Amerike (ZDA). Nasprotno od Indije naj bi za ZDA veljalo, da cene sulfanilne kisline v ZDA urejajo neizkrivljene sile trga. Trdilo se je, da se postopek proizvajanja sulfanilne kisline v ZDA izvaja na podoben način kot v LRK in da so količine, ki se proizvajajo in prodajajo v ZDA, reprezentativne. Poleg tega sta vlagatelja trdila, da dostop do surovin v Indiji ni primerljiv s tistim v LRK, saj indijski proizvajalci zaradi sheme vnaprejšnjih dovoljenj raje uvažajo surovine, kot da bi kupovali domače materiale.

76. V zvezi s predlogom ZDA za primerljivo državo je treba poudariti, da ZDA že leta uveljavljajo zaščitne ukrepe v obliki protidampinških ukrepov glede uvoza iz LRK in Indije ter izravnalne ukrepe glede uvoza iz Indije. Zaradi tega razloga ne sme biti izključeno dejstvo, da so na cene vplivali ukrepi trgovinske zaščite.

77. Glede dostopa do surovin je bilo ugotovljeno, da indijski proizvajalci sulfanilne kisline dobavljajo surovine na notranjem trgu. V skladu s tem ne moremo trditi, da je Indija zaradi svojega dostopa do surovin neprimerna primerljiva država. Poleg tega obstaja več proizvajalcev sulfanilne kisline v Indiji in uvoznikov npr. iz LRK, ki so hkrati prisotni na trgu. Zato torej ni dokazov, ki bi kazali na pomanjkanje konkurence v Indiji.

78. V luči zgoraj navedenega in v odsotnosti drugih argumentov, ki bi pričali o spremenjenih okoliščinah glede na prvotno preiskavo, se sklepa, da Indija predstavlja primerno primerljivo državo za namene določanja normalne vrednosti v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe v okviru tega pregleda zaradi izteka ukrepov.

79. Določitev normalne vrednosti

80. V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bila normalna vrednost določena na podlagi preverjenih informacij sodelujočega proizvajalca izvoznika v primerljivi državi. Normalna vrednost je temeljila na ceni, ki so jo plačali ali jo plačujejo v Indiji nepovezani kupci za primerljive vrste zadevnega izdelka, saj so bile določene pri običajnem delovanju trgovine.

81. Izvozna cena

82. Ker kitajski proizvajalci izvozniki niso sodelovali, je morala izvozna cena temeljiti na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Podatki Eurostata so bili izbrani kot ustrezna podlaga za določitev izvozne cene.

83. Primerjava

84. Za namene poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bil sprejet ustrezen prag razlik, ki vplivajo na primerljivost cen. Te prilagoditve so bile narejene glede na prevozne stroške in stroške zavarovanja v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. Normalna vrednost na indijski ravni franko tovarna je bila nato primerjana s prilagojenimi izvoznimi kitajskimi cenami na enaki ravni.

85. Stopnja dampinga

86. Primerjava običajne vrednosti in izvozne cene je pokazala prisotnost dampinga, pri čemer je stopnja dampinga enaka znesku, za katerega tako ugotovljena običajna vrednost presega ceno za izvoz v Skupnost. Ugotovljeno je bilo, da znaša stopnja dampinga kot odstotek uvozne cene CIF meja Skupnosti od 15–20 %.

87. Razvoj uvoza ob razveljavitvi ukrepov

88. Indija

89. Uvodne opombe

90. V odsotnosti dampinga med OPP je bilo proučeno, ali se bo damping iz Indije ponovil, če bodo ukrepi odpravljeni. Da bi podali oceno glede možnosti ponovnega pojava dampinga, je bilo treba proučiti obnašanje pri določanju cen podjetja Kokan, tj. njegovih cen na drugih izvoznih trgih v primerjavi z izvoznimi cenami za Skupnost in cenami na notranjem trgu, njegovo proizvodnjo, zmogljivost proizvodnje in zaloge. Analiza je temeljila na informacijah, ki so se nahajale v odgovoru na vprašalnik in so bile preverjene v prostorih Kokana med preiskavo.

91. Razmerje med cenami v Skupnosti in Indiji

92. Cene na trgu Skupnosti so bile višje od tistih, ki jih je Kokan med OPP dosegel na notranjem trgu. Na ta razvoj je treba gledati v luči dejstev, da so izvozne cene omenjenega podjetja podvržene disciplini NUC podjetja.

93. Odnos med izvoznimi cenami za tretje države, izvoznimi cenami za Skupnost in cenami na notranjem trgu v Indiji.

94. Ugotovljeno je bilo, da so bile običajne izvozne cene, ki jih je zaračunalo podjetje Kokan tretjim državam, veliko nižje od njegovih običajnih izvoznih cen za Skupnost. Ugotovilo se je, da so bile te cene nelojalno znižane, saj so bile veliko nižje od cen, ki jih je zaračunavalo podjetje Kokan na notranjem trgu.

95. Kot je bilo že omenjeno v uvodnih izjavah 7 in 41, je bilo podjetje Kokan podvrženo najnižji cenovni zavezi za njegov izvoz v Skupnost med OPP, saj so bile cene, zaračunane strankam v ostalih tretjih državah, prosto določene. V teh okoliščinah so omenjene cene dokaz za verjetno raven cen za uvoz v Skupnost v primeru, da bodo ukrepi ukinjeni. Zato je bilo sklenjeno, da je podjetje Kokan zelo verjetno zmanjšalo svoje izvozne cene za Skupnost in se bo v primeru, da se ukrepi razveljavijo, damping ponovno pojavil na trgu Skupnosti.

96. Povezava med izvoznimi cenami za tretje države in ravnjo cene za trg Skupnosti

97. Treba je tudi opozoriti, da je bilo ugotovljeno, da so bile izvozne cene v tretje države povprečno nižje od prodajnih cen industrije Skupnosti na trgu Skupnosti. To lahko pomeni, da bi bil zaradi prevladujočih ravni cen za zadevni izdelek na trgu Skupnosti ta trg lahko privlačen za indijske proizvajalce izvoznike. Na podlagi tega se šteje, da v primeru razveljavitve veljavnih ukrepov obstaja ekonomska spodbuda, da bi se izvažalo na trg Skupnosti, na katerem so cene višje.

98. Neizkoriščene zmogljivosti in zaloge

99. Preiskava je razkrila, da sodelujoči proizvajalec izvoznik ni oblikoval zalog v OPP. Kljub temu je bilo ugotovljeno, da bi podjetje lahko povečalo svojo proizvodnjo, saj je bila izkoriščenost zmogljivosti med OPP okoli 65 %. Treba je omeniti, da je neizkoriščena proizvodna zmogljivost sodelujočega proizvajalca izvoznika ustrezala več kot 30 % potrošnje Skupnosti.

100. Sklep glede Indije

101. Preiskava je jasno pokazala, da je raven cen v Indiji in na trgih drugih tretjih držav občutno nižja kot raven cen na trgu Skupnosti. Če se obstoječi protidampinški ukrepi razveljavijo, bo obstajala močna spodbuda za sodelujočega indijskega proizvajalca izvoznika, da začne izrabljati neizkoriščene zmogljivosti in prenese več prodaje na trg Skupnosti ter še naprej izvaža, pa četudi ob povečani količini. Zgornja ocena nakazuje, da se bo povečan izvoz v Skupnost zelo verjetno izvajal ob dampinških cenah.

102. LRK

103. Uvodne opombe

104. Po ugotovitvi prisotnosti dampinga med OPP je bila proučena možnost nadaljevanja dampinga v primeru, da se ukrepi razveljavijo. Ker ni sodeloval nobeden izmed kitajskih proizvajalcev izvoznikov, spodnji sklepi temeljijo na dejstvih, ki so bili na voljo, tj. informacijah, ki sta jih poslala vlagatelja v skladu s členom 18 osnovne uredbe, skupaj s podatki, ki jih je posredoval Eurostat.

105. Proizvodna zmogljivost

106. Javno dostopni podatki kažejo, da je obseg kitajske proizvodnje okoli 22 000 ton, kar je več kot dvakrat več kot znaša potrošnja Skupnosti med OPP. Ker ni sodeloval nihče izmed kitajskih proizvajalcev izvoznikov, niso bile na voljo informacije glede tega, če v LRK obstajajo neizkoriščene zmogljivosti. Klub temu pa imajo glede na dostopne informacije kitajski proizvajalci možnost uporabe dokaj enostavnega serijskega postopka, ki ga trenutno uporabljajo za proizvodnjo posebnih barvil in kemikalij z namenom proizvajanja sulfanilne kisline. Kot je omenjeno v uvodni izjavi 63 v nadaljevanju, je trg Skupnosti že več let zelo privlačno tržišče za kitajske izvoznike. Zato je smotrno sklepati, da bodo vse razpoložljive neizkoriščene zmogljivosti, ki morda obstajajo v LRK, uporabljene za dobavo dodatnih količin na trg Skupnosti in/ali da bo obstoječa proizvodnja, ki jo je povečala menjava v proizvodnji med posebnimi barvili in kemikalijami, preusmerjena na Skupnost v primeru, da bodo protidampinški ukrepi razveljavljeni.

107. Povezava med izvoznimi cenami za tretje države in izvoznimi cenami za Skupnost

108. Glede na dostopne podatke, so bile kitajski izvozne cene za tretje države nižje od kitajskih izvoznih cen za Skupnost v OPP. Zato je zelo možno, da bodo v primeru razveljavljenih ukrepov kitajski izvozniki preusmerili njihov trenutni izvoz v tretje države na trg Skupnosti in da bo ta še naprej potekal po dampinških cenah.

109. Absorpcijske prakse

110. Kot je določeno z Uredbo (ES) št. 236/2004, je bilo ugotovljeno, da je prišlo do absorpcije protidampinške dajatve na izvoz iz LRK v Skupnost. Ta praksa je pokazala na nadaljnjo privlačnost trga Skupnosti za kitajske proizvajalce izvoznike. Ker je bilo ugotovljeno, da je izvoz med OPP potekal po dampinških cenah, se lahko sklene, da se bo damping še naprej nadaljeval, če bo prišlo do ukinitve ukrepov, količina izvoza pa se bo zelo verjetno povečala.

111. Sklep glede LRK

112. Preiskava je pokazala, da so kitajski izvozniki v OPP nadaljevali s prodajo izdelkov po znatni stopnji dampinga. Na podlagi ugotovitev iz uvodnih izjav 62 in 63 se lahko sklene, da se bo v primeru ukinitve obstoječih ukrepov damping zelo verjetno nadaljeval. V primeru odsotnosti ukrepov je zelo možno, da se bo količina dampinškega uvoza znatno povečala.

113. Sklepna ugotovitev o verjetnosti nadaljevanja ali ponovnega pojava dampinga

114. Na podlagi zgoraj omenjenega je bilo zaključeno, da se bo damping v zvezi s kitajskimi izvozniki nadaljeval in se, če bodo ukrepi razveljavljeni, znova pojavil tudi pri indijskih proizvajalcih izvoznikih.

115. OPREDELITEV INDUSTRIJE SKUPNOSTI

116. V Skupnosti podoben izdelek izdelujeta dva proizvajalca, katerih proizvodnja predstavlja celotno proizvodnjo podobnega izdelka Skupnosti v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.

117. Treba je poudariti, da sta se podjetji Sorochimie Chimie Fine in Quimigal SA po prvotni preiskavi preimenovali, in sicer prva v Ardenity in druga v CUF Quimicos Industrials.

118. Omenjena proizvajalca sta sodelovala pri preiskavi in podprla zahtevo po pregledu. Zaradi tega se šteje, da družbi predstavljata industrijo Skupnosti v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe.

119. STANJE NA TRGU SKUPNOSTI

120. Potrošnja na trgu Skupnosti

121. Potrošnja Skupnosti je bila določena na podlagi:

122. uvoza zadevnega izdelka na trg Skupnosti po podatkih Eurostata,

123. skupnega prometa industrije Skupnosti na trgu Skupnosti po podatkih iz vrnjenih vprašalnikov.

124. Potrošnja sulfanilne kisline v Skupnosti je v OPP znašala okoli 10 000 ton. V obravnavanem obdobju je prišlo do upada potrošnje za 6 %.

Preglednica 1: Potrošnja na trgu Skupnosti

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OPP |

Potrošnja (v tonah) | 10 684 | 10 443 | 10 899 | 9 939 | 9 997 |

Indeks | 100 | 98 | 102 | 93 | 94 |

125. Trenutni uvoz iz zadevnih držav

126. Z namenom upoštevanja zaupnih poslovnih informacij in glede na to, da Kokan predstavlja 100 % uvoza, ki izhaja iz Indije, ter da industrijo Skupnosti predstavljata zgolj dva proizvajalca, je treba informacije v spodnjih preglednicah od 2 do 5 predstaviti v indeksni obliki.

127. Obseg uvoza in tržni delež zadevnega uvoza v OPP

128. Obseg in tržni deleži uvoza zadevnega izdelka iz LRK in Indije sta se spreminjala, kot je prikazano v preglednici. Količina uvoza temelji na podatkih Eurostata.

Preglednica 2: Uvoz iz zadevnih držav

Uvoz (indeks) | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OPP |

LRK | 100 | 106 | 128 | 86 | 84 |

Indija | 100 | 54 | 59 | 56 | 60 |

Zadevne države Skupaj | 100 | 81 | 95 | 72 | 73 |

Vir: Eurostat |

Preglednica 3: Tržni delež zadevnih držav

Tržni delež (indeks) | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OPP |

LRK | 100 | 109 | 126 | 92 | 90 |

Indija | 100 | 55 | 58 | 60 | 64 |

Zadevne države Skupaj | 100 | 83 | 94 | 77 | 78 |

129. Uvoz iz zadevnih držav se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 27 %. Tržni delež zadevnih držav se je med letom 2003 in OPP znatno zmanjšal za 22 %.

130. Če upoštevamo vse posamezne zadevne države, se je količina uvoza iz Indije zmanjšala za 40 % med letom 2003 in OPP, tržni delež indijskega uvoza pa se je zmanjšal za 36 %.

131. Količina uvoza iz LRK se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 16 %, tržni delež pa se je v istem obdobju zmanjšal za 10 %.

132. Razvoj cen in določanje cen uvoza zadevnega izdelka

Preglednica 4: Cene zadevnega uvoza

Cene na enoto (EUR/tono) | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OPP |

LRK | 773 | 876 | 1 138 | 1 128 | 1 040 |

Indeks | 100 | 113 | 147 | 146 | 135 |

Indija (indeks) | 100 | 85 | 96 | 110 | 111 |

Zadevne države Skupaj | 956 | 910 | 1 131 | 1 180 | 1 138 |

Indeks | 100 | 95 | 118 | 123 | 119 |

Vir: Eurostat |

133. Povprečna cena zadevnega uvoza iz LRK se je v obravnavanem obdobju povečala za 35 %. V istem obdobju se je povprečna cena zadevnega uvoza iz Indije povečala za 11 %.

134. Za izračun ravni nelojalnega nižanja cen v OPP so se cene industrije Skupnosti franko tovarna nepovezanim strankam primerjale z uvoznimi cenami CIF meja Skupnosti sodelujočih proizvajalcev izvoznikov zadevnih držav, ki so bile ustrezno prilagojene, da odražajo ceno z vsemi stroški, vključno z raztovarjanjem. Ta prilagoditev se je izvedla z zvišanjem cen po običajnih carinskih dajatvah in pouvoznih stroških za LRK in Indijo ter s pomočjo dodatnega zvišanja kitajskih cen s protidampinško dajatvijo. Primerjava je pokazala, da zaradi prilagojenih kitajskih in indijskih cen ni prišlo do zbijanja cen v industriji Skupnosti.

135. Uvoz iz drugih tretjih držav

Preglednica 5: Uvoz iz drugih tretjih držav

Tujina | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OPP |

Uvoz (Indeks) | 100 | 80 | 100 | 97 | 97 |

Tržni delež (indeks) | 100 | 82 | 98 | 104 | 104 |

Povprečna cena (EUR/tono) | 935 | 927 | 1 100 | 1 255 | 1 285 |

Indeks | 100 | 99 | 118 | 134 | 137 |

Vir: Eurostat |

136. Obseg uvoza iz ostalih tretjih držav se je rahlo zmanjšal za 3 % v obravnavanem obdobju. Kljub manjšemu povpraševanju se je njihov tržni delež povečal za 0,7 odstotnih točk. Glavna država izvoznica, tj. ZDA, je predstavljala največji delež uvoza med obravnavanim obdobjem.

137. Cene sulfanilne kisline iz ostalih tretjih držav so bile malo nižje kot cene industrije Skupnosti ter so od leta 2005 sledile gibanju indijskih cen.

138. Gospodarsko stanje industrije Skupnosti

139. Uvodne opombe

140. Zaradi upoštevanja zaupnosti poslovnih informacij je bilo treba informacije glede dveh podjetij, ki predstavljata industrijo Skupnosti, predstaviti v indeksni obliki.

141. V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe so bili pregledani vsi pomembni gospodarski dejavniki in pokazatelji, ki so povezani z industrijo Skupnosti.

142. Podatki, ki so povezani z industrijo Skupnosti

143. Proizvodnja, obstoječe proizvodne zmogljivosti in izkoriščenost zmogljivosti

Preglednica 6: Proizvodnja, obstoječe proizvodne zmogljivosti in izkoriščenost zmogljivosti

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OPP |

Zmogljivost v tonah (indeks) | 100 | 100 | 100 | 105 | 112 |

Proizvodnja v tonah (indeks) | 100 | 119 | 115 | 115 | 117 |

Izkoriščenost zmogljivosti (indeks) | 100 | 119 | 115 | 109 | 105 |

Vir: Odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik |

144. Stopnja proizvodnje industrije Skupnosti je bila v OPP za 17 % višja od stopnje, ki je bila zabeležena na začetku obravnavanega obdobja. Zmogljivosti proizvodnje industrije Skupnosti so se v obravnavanem obdobju povečale za 12 %, saj je eden izmed proizvajalcev Skupnosti povečal svoje zmogljivosti s pomočjo vlaganj v opremo z namenom pridobivanja čiste sulfanilne kisline. Kombinacija omenjenih dveh dejavnikov je pripeljala do splošnega povečanja stopnje uporabe zmogljivosti industrije Skupnosti med obravnavanim obdobjem. Treba je tudi poudariti, da je industrija Skupnosti v OPP dosegla zadovoljivo raven uporabe zmogljivosti (približno 75 % – 80 %).

145. Zaloge

146. Raven zalog industrije Skupnosti ob koncu leta se je v obravnavanem obdobju znižala za 22 %. Raven zalog se je znatno znižala leta 2004 in 2005, a se je progresivno povečala leta 2006 in v OPP.

Preglednica 7: Količina končnih zalog

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OPP |

Zaloge v tonah (indeks) | 100 | 35 | 38 | 64 | 78 |

Vir: Odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik |

- Obseg prodaje, tržni delež in rast

- Obseg prodaje industrije Skupnosti v OPP je bil za 5 % večji kot na začetku obravnavanega obdobja. Ker je potrošnja Skupnosti v obravnavanem obdobju padla za 6 % (glej uvodno izjavo 70), se je tržni delež industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju povečal za 12 %. Industrija Skupnosti je pridobila približno 7 odstotnih točk tržnega deleža v obravnavanem obdobju. Tržni delež industrije Skupnosti se je v obravnavanem obdobju obdržal nad 50 %.

Preglednica 8: Obseg prodaje in tržni delež

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OPP |

Obseg prodaje v tonah (indeks) | 100 | 114 | 107 | 105 | 105 |

Tržni delež % (indeks) | 100 | 116 | 105 | 113 | 112 |

Vir: Odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik |

147. Treba je poudariti, da je upad potrošnje Skupnosti leta 2006 in v OPP vplival na rast industrije Skupnosti. Povečanje tržnega deleža se lahko pojasni s povečanjem obsega prodaje in s slabšo potrošnjo proti koncu obravnavanega obdobja.

148. Dejavniki, ki so vplivali na cene Skupnosti

149. Povprečne prodajne cene industrije Skupnosti so se v obravnavanem obdobju zvišale za 26 %. Opazovan razvoj od leta 2005 odraža učinke protiabsorpcijskih ukrepov, ki so bili uvedeni v letu 2004. Povprečne prodajne cene industrije Skupnosti so se zelo povišale med leti 2004 in 2005, nato pa ostale dokaj stabilne. Kljub temu pa je bilo omenjeno povišanje na nižji stopnji kot povišanje cene anilina, ki je najpomembnejša surovina za proizvodnjo sulfanilne kisline. Anilin, ki je derivat benzena, je predstavljal približno 50 % celotnih proizvodnih stroškov med OPP in je zaznamoval zvišanje cen za približno 45 % med letom 2003 in OPP.

Preglednica 9: Prodajne cene

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OPP |

Povprečna prodajna cena (indeks) | 100 | 104 | 124 | 125 | 126 |

Vir: Odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik |

- Zaposlovanje in produktivnost

- Stopnja zaposlovanja se je med letom 2003 in OPP znižala za 9 %, medtem pa se je proizvodnja povečala, kar je bil odraz povečanja produktivnosti in konkurenčnosti industrije Skupnosti. Povprečen strošek na zaposlenega se je v istem obdobju povečal za 15 %.

Preglednica 10: Zaposlovanje in produktivnost

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OPP |

Zaposlovanje (indeks) | 100 | 96 | 96 | 98 | 91 |

Produktivnost (indeks) | 100 | 125 | 120 | 117 | 129 |

Povprečni stroški dela (indeks) | 100 | 82 | 94 | 106 | 115 |

Vir: Odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik |

- Dobičkonosnost

Preglednica 11: Dobičkonosnost

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OPP |

Indeks | 100 | -1 286 | 1 519 | 335 | 191 |

Vir: Odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik |

150. Dobičkonosnost industrije Skupnosti je z izjemo leta 2005 znašala približno ali manj kot 1 % njenega prometa. Do večjih izgub je prišlo leta 2004, industrija Skupnosti pa je v letih 2005, 2006 in v OPP zabeležila dobiček. Glede na to, da je bila dobičkonosnost industrije Skupnosti leta 2003 izredno nizka, je očitno povečanje, do katerega je prišlo v obravnavanem obdobju, vodilo do stopnje dobičkonosnosti, ki je še vedno veliko pod ravnjo, ki bi lahko bila sprejemljiva pri tovrstni industriji.

151. Na dobičkonosnost industrije Skupnosti je vplival razvoj cen surovin. Povprečni proizvodni stroški so se med letom 2003 in OPP zvišali za 25 %. Kot je navedeno v uvodni izjavi 86, je anilin glavna surovina pri proizvodnji sulfanilne kisline ter predstavlja približno polovico proizvodnega stroška. Glede na to, da so se cene anilina v letu 2004 zelo zvišale, industrija Skupnosti ni mogla zvišanih cen prenesti na stranke, zato so nastale izgube. Položaj industrije Skupnosti se je izboljšal leta 2005, ko so se cene anilina ustalile in je industrija Skupnosti svoje cene sulfanilne kisline lahko povišala toliko, kolikor je bila potrebna za kritje povišanja stroškov surovin. Leta 2006 in v OPP se je ob vnovičnem dvigu cen anilina dobičkonosnost industrije Skupnosti zmanjšala na raven pod 1 % glede na promet.

152. Naložbe, donosnost naložb in sposobnost zbiranja kapitala

Preglednica 12: Naložbe in donosnost naložb

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OPP |

Naložbe (indeks) | 100 | 39 | 57 | 255 | 305 |

Donosnost naložb (indeks) | 100 | -1 779 | 2 498 | 420 | 224 |

Vir: Odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik |

153. Industrija Skupnosti je v obravnavanem obdobju še naprej vlagala v dejavnosti, povezane s sulfanilno kislino. Leta 2006 in v OPP je poleg investicij, ki so bile v osnovi povezane z vzdrževanjem obstoječih kapitalskih sredstev, en proizvajalec Skupnosti vložil v povečanje svojih zmogljivosti proizvodnje čiste sulfanilne kisline. Treba je poudariti, da bodo omenjene nove zmogljivosti postale operativne šele od leta 2008 naprej.

154. Ker je imela industrija Skupnosti v obravnavanem obdobju nizke dobičke, je postavka za donosnost naložb, ki izraža rezultat pred odbitkom davka v odstotkih čiste začetne in končne knjigovodske vrednosti premoženja, ki se uporablja pri proizvodnji sulfanilne kisline, v OPP ostala zelo nizka, tj. približno 2 %.

155. Preiskava je pokazala, da je slabo finančno stanje negativno vplivalo na kapitalske zahteve industrije Skupnosti. Čeprav je eden izmed proizvajalcev Skupnosti del velike skupine, kapitalske zahteve niso vedno izpolnjene do želene ravni, ker so finančna sredstva znotraj te skupine običajno dodeljena najbolj dobičkonosnim subjektom.

156. Denarni tok

157. Denarni tok je med letom 2003 in OPP zelo upadel, tj. za 85 %, a je še vedno ostal pozitiven. Denarni tok ne sledi trendu dobičkonosnosti, saj so nanj vplivale nedenarne postavke, kot sta amortizacija sredstev in gibanje zalog.

Preglednica 13: Denarni tok

Denarni tok | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OPP |

Indeks | 100 | 41 | 64 | 32 | 15 |

Vir: Odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik |

158. Sklep

159. Med letom 2003 in OPP se je večina kazalnikov za industrijo Skupnosti razvila v pozitivno smer: obseg prodaje, izkoriščenost zmogljivosti, obseg proizvodnje, končno stanje zalog, produktivnost, naložbe in donosnost naložb. Kljub temu je njena dobičkonosnost med OPP ostala pod 1 % prometa.

160. Industrija Skupnosti je imela od leta 2004 do konca OPP koristi od zvišanja cene na enoto sulfanilne kisline. Vendar pa višja prodajna cena ni mogla izravnati višjih stroškov proizvodnje, zato se je dobiček zmanjšal.

161. Treba je poudariti, da je zmanjšanje potrošnje Skupnosti leta 2006 in v OPP zaviralo obnovo industrije Skupnosti.

162. Nedvomno je vzpostavitev protidampinških ukrepov industriji Skupnosti omogočila, da stabilizira svoj položaj, a si ni popolnoma opomogla od škodnega stanja zaradi še naprej prisotnega dampinškega uvoza iz LRK in višjih stroškov surovin, ki jih industrija Skupnosti ni mogla prenesti na svoje stranke. Kljub temu je preiskava pokazala, da je industrija Skupnosti v obravnavanem obdobju začela investirati v novo opremo.

163. V luči zgornje analize se je izkazalo, da so se kazalniki obsega v obravnavanem obdobju razvili pozitivno. Po drugi strani pa so finančni kazalniki v zvezi z industrijo Skupnosti, kot sta dobičkonosnost in denarni tok, pokazali, da je industrija Skupnosti še vedno v ranljivem ekonomskem položaju. Zato je bilo ugotovljeno, da si še ni popolnoma opomogla od učinkov škodljivega dampinga.

164. VERJETNOST PONOVNEGA POJAVA ŠKODE

165. Splošno

166. Na podlagi člena 11(2) osnovne uredbe je bila izvedena analiza verjetnosti nadaljevanja škode v primeru razveljavitve obstoječih ukrepov. V tem pogledu je bil še zlasti proučen možen razvoj obsega izvoza in cen zadevnih držav, prav tako pa tudi možni vplivi na položaj industrije Skupnosti v primeru odsotnosti ukrepov.

167. Razvoj obsega uvoza in cen zadevnih držav v primeru razveljavitve ukrepov

168. Tudi ob izvajanju protidampinških ukrepov je imel uvoz iz zadevnih držav v OPP tržni delež 24,6 %.

169. Preiskava je pokazala, da ima sodelujoči indijski proizvajalec izvoznik veliko prostih zmogljivosti, ki ustrezajo več kot 30 % potrošnje Skupnosti. Nadalje so informacije, ki so na voljo Komisiji, pokazale, da je obstoječa proizvodnja sulfanilne kisline v LRK približno 22 000 ton, kar ustreza več kot polovici potrošnje Skupnosti. Na podlagi enakih informacij lahko sklepamo, da kitajski proizvajalci brez težav preidejo s proizvodnje posebnih barvil in kemikalij na sulfanilno kislino. Zmogljivosti, ki bi bile morda na voljo v zadevnih državah, nakazujejo, da lahko omenjeni proizvajalci izvozniki povečajo trenutno proizvodnjo in s tem izvoz sulfanilne kisline v Skupnost.

170. Ugotovljeno je bilo tudi, da se je potrošnja Skupnosti v obravnavanem obdobju nekoliko zmanjšala, ob tem pa se ne pričakuje, da bo potreba v naslednjih letih tako velika, da bo prišlo v primeru, da se ukrepi ne izvajajo več, do absorpcije potencialnega povečanja uvoza iz LRK in Indije. V tem primeru bo izvoz sulfanilne kisline iz Indije verjetno nadomestil velik prodajni delež industrije Skupnosti, saj bodo cene uvoza zelo verjetno nižje kot cene industrije Skupnosti.

171. S preiskavo je bilo ugotovljeno, da trg Skupnosti ostaja privlačen za kitajske in indijske proizvajalce izvoznike. Kot je bilo navedeno v uvodnih izjavah 57 in 62, je bilo ugotovljeno, da je povprečna izvozna cena indijske in kitajske prodaje ostalim tretjim državam veliko nižja od povprečne izvozne cene v Skupnost. Kljub dejstvu, da nelojalno nižanje cen pri kitajskih in indijskih izvoznih cenah pri uskladitvi s trenutnimi protidampinškimi in normalnimi carinskimi dajatvami ni bilo ugotovljeno, so bile kitajske in indijske CIF cene v povprečju občutno nižje (približno 18 %) kot povprečne cene v Skupnosti. Zato se bo uvoz sulfanilne kisline iz zadevnih držav v Skupnost brez ukrepov najverjetneje zelo povečal v smislu i) neizkoriščenih zmogljivosti (tj. v Indiji), ii) preusmeritve izvoza iz ostalih tretjih držav na trg Skupnosti, iii) možnosti preusmeritve proizvodnje iz posebnih barvil in kemikalij na proizvodnjo sulfanilne kisline (tj. LRK) ob cenah, ki bodo znatno nižje od trenutnih cen v Skupnosti.

172. Sklep o verjetnosti ponovnega pojava škode

173. Na podlagi prej navedenega lahko sklepamo, da bi v primeru izteka veljavnosti ukrepov uvoz na trg Skupnosti iz zadevnih držav potekal v velikih količinah in ob dampinških cenah, ki bi bile nižje od cen industrije Skupnosti. Vse to bi najverjetneje povzročilo učinek trenda nižanja cen na trgu Skupnosti, kar bi po pričakovanjih negativno vplivalo na gospodarski položaj industrije Skupnosti. To bi še zlasti negativno vplivalo na obnovo, do katere je delno prišlo med obravnavanim obdobjem, ter vodilo do ponovnega pojava škode.

174. INTERES SKUPNOSTI

175. Uvod

176. V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo proučeno, ali bi bila ohranitev obstoječih protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Skupnosti kot celote. Pri določitvi interesa Skupnosti so bili upoštevani vsi različni s tem povezani interesi.

177. Ker je sedanja preiskava obenem pregled zaradi izteka ukrepov, omogoča analiza stanja, kjer že veljajo protidampinški ukrepi, oceno morebitnega nepotrebnega negativnega učinka, ki ga imajo sedanji protidampinški ukrepi na zadevne stranke.

178. Na podlagi tega je bilo proučeno, ali so kljub sklepom o verjetnosti ponovitve škodljivega dampinga obstajali utemeljeni razlogi za sklep, da ohranitev ukrepov v tem konkretnem primeru ni v interesu Skupnosti.

179. Interes industrije Skupnosti

180. Smiselno je pričakovati, da bo industrija Skupnosti imela še naprej koristi od trenutno veljavnih ukrepov in bo njen tržni delež še naprej rasel ter da bo izboljšala svojo dobičkonosnost. V primeru, da se ukrepi ne ohranijo, obstaja verjetnost, da bo industrija Skupnosti ponovno utrpela škodo zaradi povečanega uvoza po dampinških cenah iz zadevnih držav in da se bo trenutno ranljivo finančno stanje še poslabšalo.

181. Na splošno je mogoče skleniti, da bi bilo nadaljevanje ukrepov jasno v interesu industrije Skupnosti.

182. Interes uvoznikov

183. Treba je poudariti, da je bilo med prvotno preiskavo ugotovljeno, da izvajanje ukrepov ne bi imelo večjega vpliva na trgovce Skupnosti s sulfanilno kislino. Kot je bilo navedeno zgoraj, noben uvoznik ni sodeloval v preiskavi, zato ni utemeljenih razlogov, ki bi nakazovali, da bi bilo izvajanje ukrepov v nasprotju z interesom uvoznikov.

184. Interes uporabnikov

185. Komisija je poslala vprašalnike vsem 31 znanim uporabnikom, od katerih so samo štirje vrnili izpolnjen vprašalnik. Tri vrnjene vprašalnike so poslale družbe Skupnosti, ki proizvajajo optična belila in en vprašalnik družba, ki proizvaja barvila. Kljub temu pa informacije, ki so jih posredovali omenjeni uporabniki glede učinka ukrepov in deleža, ki ga je sulfanilna kislina predstavljala pri njihovih proizvodnih stroških, niso bile pomembne.

186. Obseg zadevnega izdelka, ki so ga uvažali omenjeni štirje uporabniki, je predstavljal 47,3 % celotnega uvoza v Skupnosti. Ker so omenjeni štirje uporabniki sulfanilno kislino kupovali od industrije Skupnosti v velikih količinah, so predstavljali približno 40 % celotne potrošnje Skupnosti v OPP.

187. Trije uporabniki so navedli enake razloge za nasprotovanje nadaljevanju izvajanja ukrepov, saj naj bi bile proizvodne zmogljivosti industrije Skupnosti nezadostne za potrebe domačega povpraševanja, ukrepi pa škodijo konkurenčnosti nadaljnjih izdelkov. Četrti uporabnik ni podal mnenja in se ni izrazil, ali je za ali proti ohranjanju ukrepov.

188. V zvezi s stanjem dobave na trgu Skupnosti je treba opozoriti, da bi lahko sedanja proizvodna zmogljivost industrije Skupnosti zadovoljila približno 80 % povpraševanja Skupnosti. Treba je tudi poudariti, da je industrija Skupnosti investirala v nove objekte da bi povečala donos čiste sulfanilne kisline. Kakor koli, namen ukrepov ni zapreti trg Skupnosti za uvoz iz zadevnih držav, temveč zagotoviti, da poteka uvoz po nedampinških in neškodljivih cenah. Zato se pričakuje, da se bo uvoz iz zadevnih držav še naprej pojavljal tem na trgu kot do sedaj po uveljavitvi ukrepov leta 2002.

189. Treba je tudi upoštevati, da je proizvodnja sulfanilne kisline zunaj Skupnosti zdaj omejena na nekaj držav, kot so Indija, LRK in ZDA. Zato je pomembno, da se industriji Skupnosti omogoči, da deluje v okviru učinkovitih konkurenčnih pogojev, da so lahko domače zaloge izdelka še vedno dostopne vsem uporabnikom v Skupnosti.

190. Glede konkurenčnosti uporabnikov je treba upoštevati, da je bilo kljub pomanjkanju informacij, ki so jih podali uporabniki v okviru te preiskave, v prvotni preiskavi dokazano, da se bodo zaradi protidampinških ukrepov skupni stroški optičnih belil in barvil, ki vsebujejo sulfanilno kislino, zvišali za manj kot 1 %.

191. Na podlagi zgoraj opisanega se v okviru pregleda zaradi izteka ukrepov šteje, da ohranitev ukrepov nima večjega neželenega učinka na položaj uporabnikov.

192. Sklep o interesu Skupnosti

193. Glede na zgoraj navedeno se sklene, da ni utemeljenih razlogov proti ohranitvi obstoječih protidampinških ukrepov.

194. PROTIDAMPINŠKI UKREPI

195. Vse stranke so bile obveščene o osnovnih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravala priporočiti ohranitev obstoječih ukrepov. Odobreno jim je bilo tudi obdobje, v katerem so lahko podale svoje pritožbe in stališča. Prejeta ni bila nobena pripomba, zaradi katere bi se spremenili zgoraj navedeni sklepi.

196. Glede na sklepe v zvezi z možnim nadaljevanjem dampinga glede uvoza sulfanilne kisline iz LRK, verjetnostjo ponovitve dampinga pri uvozu iz Indije, verjetnostjo ponovitve škode in interesom Skupnosti je treba protidampinške ukrepe na uvoz sulfanilne kisline ohraniti, da se prepreči, da bi dampinški uvoz ponovno povzročal škodo industriji Skupnosti.

197. Stopnja dajatve se ne bo uporabljala za uvoz zadevnega izdelka, ki ga za izvoz v Skupnost proizvaja in prodaja ena indijska družba, od katere je bila sprejeta zaveza s Sklepom Komisije 2006/37/ES –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1. Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz sulfanilne kisline, ki spada pod oznako KN ex 2921 42 10 (oznaka TARIC 2921 42 10 60) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Indije.

2. Stopnja dokončne protidampinške dajatve, ki se uporablja pred obračunom dajatev za neto ceno franko meja Skupnosti za izdelke iz odstavka 1, je naslednja:

Država | Dokončna dajatev (%) |

Ljudska republika Kitajska | 33,7 |

Indija | 18,3 |

3. Ne glede na odstavek 1 se dokončna dajatev ne uporablja pri uvozu, ki se sprosti v prosti promet v skladu s členom 2.

4. Če ni drugače določeno, se uporabljajo veljavne carinske določbe.

Člen 2

1. Uvoženo blago, deklarirano za sprostitev v prosti promet in fakturirano v družbah, katerih zaveze je Komisija sprejela in katerih imena so navedena v občasno spremenjenem Sklepu 2006/37/ES, se oprosti protidampinških dajatev, uvedenih na podlagi člena 1, pod pogojem, da:

- ga izdelajo, odpravijo in fakturirajo omenjene družbe neposredno prvi neodvisni stranki v Skupnosti in

- je takemu uvozu priložen račun na podlagi zaveze, tj. trgovinska faktura, ki vsebuje vsaj podatke in izjavo, predvidene v Prilogi k tej uredbe, in

- da blago, deklarirano in predloženo carini, natančno ustreza opisu na računu na podlagi zaveze.

2. Carinski dolg nastane ob sprejetju deklaracije za sprostitev v prosti promet, če se izkaže, da blago, opisano v členu 1 in izvzeto iz dajatev v skladu s pogoji, navedenimi v odstavku 1, ne izpolnjuje enega ali več navedenih pogojev. Pogoj iz druge alinee odstavka 1 ni izpolnjen, kadar račun na podlagi zaveze ni v skladu z določbami iz Priloge ali ni pristen ali kadar Komisija umakne sprejetje zaveze v skladu s členom 8(9) Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 ali členom 13(9) osnovne protisubvencijske uredbe s sklepom ali uredbo, ki zadeva konkretne transakcije ter razglasi ustrezne račune na podlagi zaveze za neveljavne.

3. Uvozniki kot običajno poslovno tveganje sprejmejo dejstvo, da lahko neizpolnjevanje enega ali več pogojev s strani katere koli stranke, navedene v odstavku 1 in podrobneje opredeljene v odstavku 2, povzroči nastanek carinskega dolga v skladu s členom 201 Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti[15]. Nastali carinski dolg se izterja na podlagi preklica sprejetja zavez s strani Komisije.

Člen 3

Ta uredba začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, […]

Za Svet

Predsednik […]

PRILOGA

Trgovinska faktura za prodajo sulfanilne kisline v Skupnost, za katero velja zaveza, vsebuje naslednje podatke:

1. naslov „TRGOVINSKA FAKTURA, KI SPREMLJA BLAGO, KI JE PREDMET ZAVEZE“;

2. ime družbe, ki izdaja trgovinska faktura in je omenjena v členu 1 Sklepa Komisije 2006/37/ES, ki sprejema zavezo in izdaja trgovinska faktura;

3. številko trgovinske fakture;

4. datum izdaje trgovinske fakture;

5. dodatna oznaka TARIC, po kateri je blago na fakturi carinjeno na meji Skupnosti;

6. natančen opis blaga z naslednjimi podatki:

- številčno oznako izdelka (PCN), ki se uporablja za namene zaveze (npr. „PA99“, „PS85“ ali „TA98“),

- tehničnimi/fizikalnimi specifikacijami številčne kode izdelka, to je za „PA99“ in „PS85“ beli zelo sipek prah, za „TA98“ pa sivi zelo sipek prah,

- številčno kodo izdelka družbe (CPC) (če se uporablja),

- oznako KN,

- količino (v tonah);

7. prodajne pogoje, ki zajemajo:

- ceno na tono,

- veljavne plačilne pogoje,

- veljavne dobavne pogoje,

- skupne popuste in rabate;

8. ime družbe, ki nastopa kot uvoznik v Skupnost in kateri družba neposredno izda trgovinsko fakturo, ki spremlja blago, za katero velja zaveza;

9. ime uradnika družbe, ki izda trgovinsko fakturo, in naslednjo podpisano izjavo:

„Podpisani potrjujem, da se prodaja blaga za neposredni izvoz v Evropsko skupnost, zajetega s to fakturo, opravlja v obsegu in po pogojih zaveze, ki jo je ponudila [DRUŽBA] in sprejela Evropska komisija s Sklepom 2006/37/ES. Izjavljam, da so podatki v tej trgovinski fakturi popolni in resnični.“

[1] UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2117/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 17).

[2] UL L 196, 25.7.2002, str. 11.

[3] UL L 196, 25.7.2002, str. 1.

[4] UL L 196, 25.7.2002, str. 36.

[5] UL L 40, 12.2.2004, str. 17.

[6] UL L 80, 18.3.2004, str. 29.

[7] UL C 101, 27.4.2004, str 34.

[8] UL L 288, 21.10.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 461/2004 (UL L 77, 13.3.2004, str. 12).

[9] UL L 22, 26.1.2006, str. 52.

[10] UL L 22, 26.1.2006, str. 5.

[11] UL C 272, 22.9.2005, str. 18.

[12] UL C 171, 22.9.2005, str. 18.

[13] UL C 171, 22.9.2005, str. 14.

[14] UL C 229, 22.9.2005, str. 9.

[15] UL L 302, 19.10.1992, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 1791/2006 (UL L 363, 20.12.2006, str. 1).