1Uvod

Komisija je decembra 2015 sprejela akcijski načrt za krožno gospodarstvo, da bi znova spodbudila delovna mesta, rast in naložbe ter razvila ogljično nevtralno in konkurenčno gospodarstvo, učinkovito z viri. Zdaj je 54 ukrepov iz akcijskega načrta končanih ali se izvajajo, vendar se bo delo v zvezi z nekaterimi od njih nadaljevalo po letu 2019.

Okvir EU za spremljanje krožnega gospodarstva kaže, da je prehod prispeval k temu, da se v EU znova ustvarjajo delovna mesta. Leta 2016 je bilo v sektorjih, pomembnih za krožno gospodarstvo, zaposlenih več kot štiri milijone delavcev, kar je 6 % več kot leta 2012. V prihodnjih letih bodo zagotovo ustvarjena dodatna delovna mesta, da bi se izpolnilo povpraševanje, ki ga bodo predvidoma ustvarili popolnoma delujoči trgi sekundarnih surovin.

Zaradi krožnosti so se v EU in zunaj nje pojavile nove poslovne priložnosti in novi poslovni modeli ter razvili novi trgi. Leta 2016 so dejavnosti krožnega gospodarstva, kot so popravila, ponovna uporaba ali recikliranje, ustvarile skoraj 147 milijard EUR dodane vrednosti ter obsegale približno 17,5 milijarde EUR naložb.

V Evropi se je recikliranje komunalnih odpadkov v obdobju 2008–2016 povečalo, prispevek recikliranih materialov k splošnemu povpraševanju po materialih pa se nenehno izboljšuje. Vendar se z recikliranimi materiali v povprečju izpolni le manj kot 12 % povpraševanja po materialih v EU. To je podobno kot v nedavnem poročilu deležnikov, ki nakazuje, da bi popolna krožnost zajela le 9 % svetovnega gospodarstva, tako da bi ostalo ogromno prostora za izboljšave.

Okvir EU za spremljanje krožnega gospodarstva, ki ga je Komisija predstavila leta 2018, vključuje deset ključnih kazalnikov, ki zajemajo vsako fazo življenjskega cikla izdelkov ter vidike konkurenčnosti. Vsi kazalniki se redno posodabljajo in so na voljo na namenskem spletišču. Nekatere države članice so oblikovale dodatne nacionalne kazalnike krožnega gospodarstva in s tem dopolnile pregled, ki ga zagotavlja okvir EU. Tudi Evropski parlament, Svet in Evropski ekonomsko-socialni odbor so poudarili vlogo drugih kazalnikov pri zajemanju manjkajočih vidikov krožnega gospodarstva, kot sta ocenjevanje tokov materialov v industrijski simbiozi in obračunavanje naravnega kapitala.

Z akcijskim načrtom se je sploh prvič spodbudil sistemski pristop vzdolž celotnih vrednostnih verig. Komisija je z njim načela krožnosti vključila v proizvodnjo in potrošnjo plastike, upravljanje voda, prehranske sisteme in upravljanje posameznih tokov odpadkov. To je lahko storila zaradi odločne podpore in vključevanja držav članic, Evropskega parlamenta, poslovne skupnosti in državljanov. Poleg tega je načrt prispeval k prizadevanjem za uresničitev agende za trajnostni razvoj do leta 2030.

V tem poročilu so predstavljeni glavni rezultati izvajanja akcijskega načrta. Poleg tega so orisani prihodnji izzivi za oblikovanje našega gospodarstva in nadaljnje ustvarjanje konkurenčne prednosti ter postavitev temeljev za podnebno nevtralno gospodarstvo, v katerem je pritisk na naravne in sladkovodne vire ter ekosisteme čim manjši. Poročilo je bilo pripravljeno v odziv na zahtevo Sveta, naj Komisija „letno predloži pisno poročilo o napredku, doseženem pri izvajanju akcijskega načrta,“ ki jo je izrazil tudi Evropski parlament. Celotno stanje v zvezi z izvajanjem akcijskega načrta je predstavljeno v priloženem delovnem dokumentu služb Komisije (SWD).

2Vzpostavitev krožnega gospodarstva

2.1Krožni postopki oblikovanja in proizvodnje

Oblikovanje je začetek življenjskega cikla izdelkov in ključno za zagotovitev krožnosti. Komisija je z izvajanjem delovnega načrta za okoljsko primerno zasnovo za obdobje 2016–2019 dodatno spodbudila krožno zasnovo izdelkov in cilje energijske učinkovitosti. -Ukrepi na področju okoljsko primerne zasnove in označevanja z energijskimi nalepkami za številne izdelke zdaj vključujejo pravila o zahtevah za učinkovito rabo materialov, kot so razpoložljivost nadomestnih delov, preprostost popravila ter olajševanje obravnavanja po koncu življenjske dobe. -Komisija je evropske organizacije za standardizacijo pooblastila za razvoj horizontalnih meril za merjenje trajnosti, možnosti ponovne uporabe, popravljivosti, možnosti recikliranja in prisotnosti kritičnih surovin. Ta merila bi bilo treba uporabljati pri obstoječih in novih standardih.

S krožno oblikovanimi oziroma načrtovanimi izdelki in storitvami je mogoče čim bolj zmanjšati rabo virov ter spodbujati ponovno uporabo, predelavo in možnost recikliranja materialov v prihodnje. Učinkovita raba virov se že obravnava z različnimi politikami EU: te poleg direktive o okoljsko primerni zasnovi in uredbe o označevanju z energijskimi nalepkami vključujejo še prostovoljna orodja, kot so merila za znak EU za okolje ali zelena javna naročila. V delovnem dokumentu služb Komisije o politikah, povezanih z izdelki, ki je objavljen skupaj s tem poročilom, so proučene možnosti za boljšo predstavitev različnih obstoječih orodij politike o izdelkih na ravni EU in njihovega prispevka h krožnemu gospodarstvu. To vključuje proučitev možnosti razširitve politike o okoljsko primerni zasnovi, ki je bila uspešna za izdelke, povezane z energijo, na skupine izdelkov, ki niso povezani z energijo, ter dodatno podporo sektorju popravil v EU. Poleg tega so v dokumentu analizirane morebitne priložnosti v dodatnih sektorjih, na primer sektorjih embalaže, tekstila in pohištva. Trenutno se pregledujejo bistvene zahteve za embalažo, da bi se izboljšala zasnova za ponovno uporabo in visokokakovostno recikliranje embalaže.

Krožnost pomeni tudi prilagoditev industrijskih postopkov. Komisija je vidike krožnosti (poraba energije in uporaba materialov, preprečevanje nastajanja odpadkov, recikliranje in zmanjševanje nevarnih kemikalij) uvedla v posameznih referenčnih dokumentih o najboljših razpoložljivih tehnikah (referenčni dokumenti BAT) na podlagi direktive o industrijskih emisijah, s čimer so postali referenčni standardi, ki jih države članice uporabljajo pri izdajanju dovoljenj za industrijske obrate. Poleg tega je rezultat preverjanja ustreznosti sistema za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS) potrdil, da je s sistemom mogoče izboljšati okoljsko učinkovitost organizacij.

Prehod je osredotočen na mala in srednja podjetja (MSP). Ta lahko izkoristijo svetovanje, ki ga izvajata evropska podjetniška mreža in evropsko središče znanja o učinkoviti rabi virov, da bi izboljšala učinkovito rabo virov in proizvodne postopke. Poleg tega je Komisija vzpostavila namensko vseevropsko mrežo za inovativne napredne proizvodne tehnologije in razvija bazo znanja za nadomestitev zadevnih nevarnih snovi, ki povzročajo zaskrbljenost. Malim in srednjim podjetjem koristi tudi pilotni program preverjanja okoljskih tehnologij, v okviru katerega lahko razvijalci tehnologije dokazujejo navedbe o učinkovitosti inovativnih tehnologij in pridobijo zaupanje na novih trgih.

2.2Krepitev vloge potrošnikov

Za prehod na bolj krožno gospodarstvo je potrebno dejavno sodelovanje državljanov pri spreminjanju vzorcev potrošnje. V ta namen je v priloženem dokumentu o politikah, povezanih z izdelki, predstavljen strateški pristop k povečanju uspešnosti znaka EU za okolje, da bi se potrošnikom v skladu s priporočili iz preverjanja ustreznosti zagotovile točne okoljske informacije. Poleg tega je v njem predstavljeno podrobno vrednotenje pilotne faze o okoljskem odtisu.

Z metodo okoljskega odtisa izdelka in metodo okoljskega odtisa organizacije, ki ju je razvila Komisija, lahko podjetja predložijo zanesljive, ponovljive in primerljive okoljske trditve. Z metodama je mogoče opredeliti okoljske kritične točke in podpreti podjetja pri ekologizaciji njihove dobavne verige ter povečanju njihove trajnostnosti in krožnosti. Poleg tega bodo lahko potrošniki sprejemali ozaveščene odločitve na podlagi zanesljivih informacij. Približno 300 podjetij iz 27 različnih sektorjev ter več kot 2 000 deležnikov je pet let delalo, da bi preskusili ti metodi, ki zanje pomenita dobro prakso pri ocenjevanju življenjskega cikla.

Potrošniki se lahko pri odločanju o nakupu na podlagi informacij o trajnosti in popravljivosti izdelkov usmerijo v bolj trajnostne izbire. Komisija na podlagi pozitivnih izkušenj, pridobljenih z uredbo o označevanju z energijskimi nalepkami, razvija sistem točkovanja v zvezi s popravljivostjo izdelka. Poleg tega se s predlogom o nekaterih vidikih pogodb o prodaji blaga, v zvezi s katerim se zdaj izvajajo zadnji koraki zakonodajnega postopka, podaljšuje rok za obrnitev dokaznega bremena, kar bo potrošnikom pomagalo uporabiti pravice garancijskega roka in jih varovalo pred izdelki z napako.

Komisija je predlagala še okrepitev varstva potrošnikov pred neresničnimi okoljskimi trditvami in praksami predčasnega zastaranja z boljšimi možnostmi za posamezna in kolektivna pravna sredstva zoper nepoštene poslovne prakse. To dopolnjuje informacije iz revidiranih smernic za uporabo in izvajanje direktive o nepoštenih poslovnih praksah.