EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 23.2.2021 COM(2021) 87 final 2021/0048(NLE) Predlog UREDBA SVETA o ustanovitvi skupnih podjetij v okviru programa Obzorje Evropa {SEC(2021) 100 final} - {SWD(2021) 37 final} - {SWD(2021) 38 final}



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA ·Razlogi za predlog in njegovi cilji Namen Obzorja Evropa – novega okvirnega programa EU za raziskave in inovacije (2021–2027) – je povečati vpliv EU na področju raziskav in inovacij z združevanjem sovlaganja v okviru evropskega partnerstva z dodatnimi sredstvi zasebnega in javnega sektorja na področjih, na katerih lahko obseg in razpon sredstev za raziskave in inovacije pripomore k doseganju prednostnih ciljev programa EU Obzorje Evropa, zlasti v okviru njegovega stebra II – Globalni izzivi in evropska industrijska konkurenčnost. [Člen 8(1)(c)] uredbe o programu Obzorje Evropa določa, da se institucionalizirana evropska partnerstva na podlagi členov 185 in 187 PDEU „izvede[jo] samo, če [drugi deli programa Obzorje Evropa, vključno z] drug[imi] oblik[ami] evropskih partnerstev[,] ne bi dosegl[i] ciljev ali ne bi imel[i] potrebnega pričakovanega učinka in če [so partnerstva] upravičena zaradi dolgoročne perspektive in visoke stopnje povezanosti“. Sozakonodajalca sta v uredbi o programu Obzorje Evropa opredelila tudi osem prednostnih področij za morebitna institucionalizirana evropska partnerstva na podlagi členov 185 ali 187 PDEU. Na tej podlagi je bilo za kandidatke opredeljenih skupno 12 pobud, za katere je bila opravljena usklajena ocena učinka. Ta predlog zajema devet institucionaliziranih evropskih partnerstev na podlagi člena 187 PDEU, za izvajanje katerih se ustanovijo posamezna skupna podjetja. Poleg tega je Evropska komisija sprejela tudi predlog institucionaliziranega evropskega partnerstva za visokozmogljivostno računalništvo na podlagi člena 187 PDEU (COM(2020) 569 final) in načrtuje sprejetje predloga evropskega partnerstva za meroslovje na podlagi člena 185 PDEU [dodaj sklic]. Med prvotnimi kandidati za institucionalizirana evropska partnerstva sta bili še dve pobudi – ena za sodelovalno, povezano in avtomatizirano mobilnost ter ena za inovativna mala in srednja podjetja. Vendar je bilo v postopku ocene učinka ugotovljeno, da bi bila ustreznejša druga oblika ukrepanja. · Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike Program Obzorje Evropa bo v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 bolj usmerjen k učinkom, pri čemer bo močno poudarjeno zagotavljanje evropske dodane vrednosti. Poleg tega se bo izvajal uspešneje in učinkoviteje, zlasti z zagotavljanjem skladnosti, usklajevanja in dopolnjevanja v okviru programa Obzorje Evropa ter z drugimi pobudami na ravni EU ter na lokalni, regionalni, nacionalni in, kjer je to ustrezno, mednarodni ravni ter z njimi povezanimi viri financiranja. Namen programa Obzorje Evropa je odgovoriti na globalne izzive, s katerimi se spopada EU in zaradi katerih je potreben „popolnoma nov pristop k razvoju in uporabi novih tehnologij in inovativnih rešitev za državljane in ves planet, in sicer v takem obsegu in tako hitro kot še nikoli prej, ter k prilagoditvi našega okvira politike in gospodarskega okvira, tako da bodo globalne nevarnosti pretvorjene v nove priložnosti za našo družbo in gospodarstvo, državljane in podjetja“. Program Obzorje Evropa je še naprej usmerjen v krepitev znanstveno-tehnoloških temeljev Unije in spodbujanje konkurenčnosti, vendar je pri naložbah v raziskave in inovacije v EU njegov pristop bolj strateški in temelji na učinkih. Posledično je v ciljih programa Obzorje Evropa poudarjena potreba po naslednjih ukrepih: „uresničevanje strateških prednostnih nalog Unije, prispevek k uresničevanju ciljev in politik EU, prispevek k obravnavi globalnih izzivov, vključno s cilji trajnostnega razvoja na podlagi načel Agende 2030 in Pariškega sporazuma“. Evropska partnerstva so ključni pristopi v okviru programa Obzorje Evropa. Dopolnjujejo obstoječi okvir politike z obravnavanjem globalnih izzivov in prednostnih ciljev EU, za katere sta potrebna kritična masa in dolgoročna vizija, o kateri se dogovorijo in ki se ji zavežejo zadevni sektorji. Izzivi podnebnih in okoljskih sprememb, doseganje vodilnega položaja Evrope na tehnološkem področju in odprte strateške avtonomije ter zagotavljanje trajnostnega in vključujočega okrevanja zahtevajo usmerjanje razpršenih prizadevanj na področju raziskav in inovacij v skupno vizijo o potrebnem procesu preobrazbe. Evropska partnerstva v sodelovanju z javnim in zasebnim sektorjem pomagajo pospešiti uvajanje novih rešitev, zlasti tistih, ki lahko do leta 2030 zmanjšajo emisije toplogrednih plinov v skladu s cilji evropskega zelenega dogovora, ter pomagajo doseči zeleni in digitalni prehod. Omogočajo sistematično sodelovanje z raznovrstnimi deležniki in končnimi uporabniki, vključno z organi za standardizacijo in mednarodnimi partnerji, da se zagotovi, da se te rešitve uporabijo in da se lahko z njimi dosegajo ambiciozni cilji. Poleg tega pomagajo krepiti evropski raziskovalni prostor z usklajevanjem načrtov za raziskave in inovacije, izboljšanjem znanj in spretnosti ter povečanjem absorpcijskih sposobnosti evropskih podjetij. Devet institucionaliziranih evropskih partnerstev na podlagi člena 187 PDEU je popolnoma v skladu z novim pristopom politike programa Obzorje Evropa k evropskim partnerstvom, ki je usmerjen k učinkom. So del portfelja 49 kandidatov za evropska partnerstva, s čimer zagotavljajo skladnost ureditve partnerstev. V okviru strateškega načrtovanja je bilo sklenjeno, da se bodo institucionalizirana evropska partnerstva uporabila za cilje in učinke, ki jih ni bilo mogoče doseči z drugimi oblikami evropskih partnerstev, ter za prednostne naloge z dolgoročno perspektivo in visoko stopnjo povezanosti. ·Skladnost z drugimi politikami Unije Obzorje Evropa – novi okvirni program za raziskave in inovacije – bo imelo v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 osrednjo vlogo pri vodenju družbenega, gospodarskega in okoljskega prehoda, potrebnega za izpolnjevanje prednostnih nalog politike EU. V procesu strateškega načrtovanja v okviru programa Obzorje Evropa je bil razvit prvi strateški načrt za obdobje 2021–2024. Ključne strateške usmeritve za podporo raziskavam in inovacijam, sooblikovane z deležniki, so v celoti skladne s prednostnimi nalogami EU. Ukrepi v okviru stebra II Obzorja Evropa „Globalni izzivi in evropska industrijska konkurenčnost“ bodo torej usmerjeni v izbrane teme z velikim učinkom, ki lahko pomembno prispevajo k izpolnjevanju prednostnih nalog politike EU. Evropska partnerstva so oblikovana ob polnem upoštevanju okvira in strukture Obzorja Evropa, v povezavi z družbenimi izzivi, ki tvorijo prednostne naloge na področju raziskav in inovacij v okviru stebra II Obzorja Evropa. Imela bodo pomembno vlogo pri doseganju strateških ciljev Komisije, tj. pospešiti prehod na zeleno, podnebno nevtralno in digitalno Evropo ter hkrati okrepiti odpornost in konkurenčnost evropske industrije. Devet institucionaliziranih evropskih partnerstev, zajetih v predlogu, prispeva k prednostnim nalogam EU naslednje: Partnerstvo za krožno Evropo na biološki osnovi: Pomembno prispeva k izpolnjevanju podnebnih ciljev do leta 2030, s čimer tlakuje pot za podnebno nevtralnost do leta 2050, ter povečanju trajnostnosti in krožnosti sistemov proizvodnje in porabe v skladu z evropskim zelenim dogovorom. Njegov cilj je razviti in razširiti trajnostno pridobivanje in pretvorbo biomase v izdelke na biološki osnovi z osredotočanjem na večstopenjsko predelavo v biorafinerijah ter z uporabo pristopov krožnega gospodarstva, kot je uporaba bioloških odpadkov iz kmetijstva, industrije in komunalne dejavnosti. Njegov cilj je tudi podpirati uporabo inovacij na biološki osnovi na regionalni ravni z dejavno udeležbo lokalnih akterjev ter za oživitev podeželskih, obalnih in obrobnih regij. Partnerstvo za čisto letalstvo: Letalstvo postavlja na pot do podnebne nevtralnosti s pospeševanjem razvoja, povezovanjem ter potrjevanjem večinoma prelomnih rešitev na področju raziskav in inovacij, tako da jih je mogoče čim prej uvesti v uporabo. Njegov cilj je tudi razviti naslednjo generacijo visokoučinkovitih nizkoogljičnih zrakoplovov z novimi viri napajanja, motorji in sistemi, ki bodo izvirali iz faze raziskav in predstavitev na visokih ravneh tehnološke pripravljenosti. S podpiranjem raziskav in inovacij v letalstvu se izboljšata konkurenčnost in zaposlovanje v letalskem sektorju, kar bo izjemno pomembno za okrevanje. Nekateri cilji, ki jih je treba doseči do leta 2030: predstaviti prelomne letalske tehnološke inovacije, s katerimi je mogoče neto emisije toplogrednih plinov do leta 2030 zmanjšati za vsaj 55 % v primerjavi z ravnmi iz leta 1990, in to na poti do doseganja podnebne nevtralnosti do leta 2050. Partnerstvo za čisti vodik: Pospešilo bo razvoj in uporabo evropske vrednostne verige za tehnologije čistega vodika, s čimer bo prispevalo k trajnostnemu, razogljičenemu in popolnoma povezanemu energetskemu sistemu ter k sporočilu o strategiji za vodik za podnebno nevtralno Evropo (COM(2020) 301 final). Glavna pozornost je namenjena proizvodnji, distribuciji in hrambi čistega vodika ter oskrbi sektorjev, ki jih je težko razogljičiti, kot sta težka industrija in promet težkih vozil. Nekateri cilji do leta 2030: proizvodnja čistega vodika po ceni približno 1,5–3 EUR/kg, za kar bo treba doseči cilje do leta 2030 glede izboljšanja učinkovitosti in znižati stroške naložb v osnovna sredstva. Poleg tega se ob tem predpostavljajo razpoložljivost električne energije iz obnovljivih virov po ugodnih cenah ter omogočanje prodora na množične trge in znižanje stroškov distribucije na manj kot 1 EUR/kg vodika pri velikem obsegu.

Partnerstvo za evropske železnice: Pospešilo bo razvoj in uporabo inovativnih tehnologij (zlasti digitalizacije in avtomatizacije) za dosego popolne preobrazbe železniškega sistema in izpolnitev ciljev evropskega zelenega dogovora, npr. preusmeritev precejšnjega dela 75-odstotnega notranjega tovornega prometa po cesti na promet po železnici in notranjih plovnih poteh. Partnerstvo bo razvijalo rešitve s široko podporo v vsej EU, zaradi česar se bo uvajanje na trg do leta 2030 povečalo za do 75 %, izboljšala se bo konkurenčnost železnic in podprt bo vodilni položaj Evrope na področju železniške tehnologije. Partnerstvo za svetovno zdravje v okviru tretjega programa partnerstva evropskih držav in držav v razvoju na področju kliničnega preskušanja (EDCTP3): Pridobljene bodo nove rešitve za zmanjšanje bremena nalezljivih bolezni v podsaharski Afriki ter okrepljene raziskovalne zmogljivosti za pripravo in odziv na ponavljajoče se izbruhe nalezljivih bolezni v podsaharski Afriki in drugod po svetu. Do leta 2030 naj bi napredovalo toliko, da bi pridobilo licenco za vsaj dve novi zdravstveni tehnologiji za boj proti nalezljivim boleznim ter da bi podprlo vsaj 100 raziskovalnih inštitutov v 30 državah, da se omogoči učinkovit in hiter raziskovalni odziv za razvoj zdravstvenih tehnologij proti ponavljajočim se epidemijam. Pobuda za inovativno zdravje: Pomagala bo oblikovati ekosistem na področju zdravstvenih raziskav in inovacij po vsej EU, ki bo olajšal prenos znanstvenih spoznanj v konkretne inovacije. Podprla bo razvoj varnih, učinkovitih, v ljudi usmerjenih in stroškovno učinkovitih proizvodov in storitev, ki so usmerjeni v ključne neizpolnjene potrebe na področju javnega zdravja in spodbujajo medsektorske zdravstvene inovacije za svetovno konkurenčno evropsko zdravstveno industrijo. Vključevala bo preprečevanje, diagnosticiranje, zdravljenje in obvladovanje bolezni. Nekateri od njenih ciljev do leta 2030 naj bi vključevali uvedbo vsaj 30 velikih medsektorskih projektov, ki bodo osredotočeni na zdravstvene inovacije in bodo omogočali povezovanje zdravstvenih proizvodov ali storitev. Pobuda bo prispevala k doseganju ciljev evropskega načrta za boj proti raku, nove industrijske strategije za Evropo in strategije EU za zdravila. Partnerstvo za ključne digitalne tehnologije: Ključne digitalne tehnologije zajemajo elektronske sestavne dele, njihovo načrtovanje, izdelavo in integracijo v sisteme ter programsko opremo, ki določa njihovo delovanje. Glavni cilj tega partnerstva je podpreti digitalno preobrazbo vseh gospodarskih in družbenih sektorjev, izkoristiti to preobrazbo v dobro Evrope in podpreti evropski zeleni dogovor. Do leta 2030 naj bi vodilna vloga EU pri ključnih digitalnih tehnologijah okrepila industrijska središča, ki bodo izkoristila nastajajoče priložnosti za vzpostavitev tehnološke suverenosti in krepitev konkurenčnosti. Partnerstvo za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba: Cilj partnerstva je digitalno preobraziti upravljanje zračnega prometa, da bi evropski zračni prostor postal najučinkovitejše in okolju najprijaznejše nebo za letenje na svetu ter da bi podprli konkurenčnost in okrevanje evropskega letalskega sektorja po krizi zaradi COVID-19. Cilji so med drugim: izboljšanje povezljivosti, povezovanje in avtomatizacija zrak–zemlja, povečanje prilagodljivosti in nadgradljivosti upravljanja zračnega prostora ter varno vključevanje brezpilotnih zrakoplovov. Do leta 2030 naj bi bile zagotovljene rešitve, opredeljene v osrednjem načrtu za upravljanje zračnega prometa v Evropi za fazo D na ravni tehnološke pripravljenosti 6. Partnerstvo za pametna omrežja in storitve: Podpiralo bo tehnološko suverenost pametnih omrežij in storitev v skladu z novo industrijsko strategijo za Evropo in naborom orodij za kibernetsko varnost tehnologije 5G. Njegov namen je pomagati pri reševanju družbenih izzivov ter omogočiti digitalni in zeleni prehod. Kar zadeva krizo zaradi COVID-19, bo podprlo tehnologije, ki so namenjene tako premagovanju zdravstvene krize kot gospodarskemu okrevanju. Partnerstvo bo evropskim akterjem omogočilo razvoj tehnoloških zmogljivosti za sisteme 6G kot podlage za prihodnje digitalne storitve do leta 2030. Pomagalo bo pri razvoju vodilnih trgov za infrastrukturo in storitve 5G, in sicer z usklajevanjem vzpostavitve tehnologije 5G z Instrumentom za povezovanje Evrope 2 – Digitalno (IPE 2 Digitalno). 2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST ·Pravna podlaga Ti predlogi za institucionalizirana evropska partnerstva temeljijo na členu 187 PDEU, v skladu s katerim lahko EU ustanovi skupna podjetja ali katero koli drugo strukturo, potrebno za učinkovito izvajanje raziskovalnih, tehnološko razvojnih in predstavitvenih programov EU. ·Subsidiarnost (za neizključno pristojnost) Pristojnost za raziskave si v skladu s PDEU delijo EU in njene države članice. V členu 4(3) je določeno, da lahko EU na področju raziskav, tehnološkega razvoja in vesolja izvaja posebne dejavnosti, vključno z opredelitvijo in izvajanjem programov, ne da bi to države članice oviralo, da delujejo na istih področjih. Predlagane pobude so osredotočene na področja, na katerih obstaja dokazljiva dodana vrednost pri delovanju na ravni EU zaradi obsega, hitrosti in razpona prizadevanj, potrebnih, da EU doseže dolgoročne cilje Pogodbe ter izpolni prednostne naloge in zaveze iz svoje strateške politike. Predlagane pobude bi morale tudi dopolnjevati in krepiti nacionalne in podnacionalne dejavnosti na istem področju. Ker evropska partnerstva temeljijo na skupnem dolgoročnem strateškem načrtu za raziskave in inovacije, so zelo primerna za obravnavo kompleksnih čezmejnih izzivov. Obravnavajo lahko sklop sistemskih, tržnih in preobrazbenih neuspehov, kar je osnovni pogoj za pospešitev razvoja in širjenja inovacij. Osredotočajo se na: ·krepitev sodelovanja in izmenjave znanja med ključnimi akterji v evropskem sistemu raziskav in inovacij, vključno z meddisciplinarnim in medsektorskim sodelovanjem ter izboljšanim povezovanjem vrednostnih verig in ekosistemov; ·zagotavljanje usklajenosti in povezanosti evropskih, nacionalnih/regionalnih ter panožnih strategij in programov raziskav in inovacij ter naložb vanje z dogovorjenimi usmeritvami; ·ustvarjanje kritičnega obsega naložb s skupnimi prednostnimi nalogami ter povečevanje zasebnih naložb v raziskave in inovacije; ·zmanjšanje tveganj in negotovosti za industrijo, povezanih z vlaganjem v raziskovalne in inovacijske dejavnosti ter nove tehnologije/rešitve, z delitvijo tveganj in zagotavljanjem predvidljivosti naložb. Delovanje na nacionalni ravni ali samo v industriji ne more doseči obsega, hitrosti in razpona podpore raziskavam in inovacijam, ki jih EU potrebuje za dosego dolgoročnih ciljev iz Pogodbe, izpolnitev prednostnih nalog strateške politike (vključno s podnebnimi in energetskimi cilji iz Pariškega sporazuma in evropskega zelenega dogovora) ter prispevanje k reševanju globalnih izzivov in izpolnjevanju ciljev trajnostnega razvoja. ·Sorazmernost Na načelu sorazmernosti temelji celotni pristop, na katerem sloni ta predlog. Od vzpostavitve sedanjih partnerstev so se spremenile politične in pravne okoliščine. Zdaj je večja osredotočenost na potrebi po racionalizaciji ključnih prednostnih nalog politike EU in zagotovitvi, da imajo merljiv učinek. Glede na nove okoliščine je pomembno, da se novo evropsko partnerstvo izbere le, kadar ima resnično in dokazljivo dodano vrednost. Vsako institucionalizirano evropsko partnerstvo mora torej dokazati svojo dodano vrednost, zlasti da njegovih ciljev ni mogoče učinkoviteje doseči s preprostejšimi sredstvi, vključno s privzetim pristopom tradicionalnih razpisov v okviru Obzorja Evropa ali preprostejših oblik partnerstva, kot so „skupaj načrtovana partnerstva“.

Sorazmernost kandidatov za partnerstva je bila ocenjena z naslednjo proučitvijo v dveh korakih: (1)utemeljitev uporabe partnerskega pristopa na zadevnem področju (vključno z upoštevanjem načela dodatnosti, načela usmerjenosti in povezave s strateškimi prednostnimi nalogami) namesto drugih oblik ukrepanja, ki so na voljo v okviru Obzorja Evropa; (2)če se šteje, da je partnerski pristop ustrezen, je bilo na podlagi sorazmernosti ocenjeno, katera vrsta partnerstva (skupaj načrtovano, sofinancirano ali institucionalizirano partnerstvo) bi bila najučinkovitejša za doseganje predvidenih ciljev. ·Izbira instrumenta Namen tega predloga je ustanoviti devet skupnih podjetij na podlagi člena 187 PDEU. Člen 188(1) PDEU določa, da se za tovrstno strukturo sprejme uredba Sveta. 3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z DELEŽNIKI IN OCEN UČINKA ·Naknadne ocene/preverjanja primernosti obstoječe zakonodaje Pri razvoju Obzorja Evropa so bile temeljito obravnavane ugotovitve preteklih ocenjevanj. Te ugotovitve so bile upoštevane tudi pri novem pristopu k partnerstvom, ki temelji na učinku, in so pripomogle k operacionalizaciji meril za njihovo izbiro, izvajanje, spremljanje in postopno ukinitev. Kot je navedeno v Prilogi 5 k oceni učinka programa Obzorje Evropa, so bile možnosti za izboljšanje naslednje: ·v vmesni oceni programa Obzorje 2020 je bilo ugotovljeno, da je postala skupna ureditev partnerstev preveč zapletena in razdrobljena. Na področju raziskav in inovacij v okviru Obzorja 2020 je skupno približno 100 partnerstev, zajemajo pa v povprečju približno 25 % razpoložljivega proračuna Obzorja 2020, pri čemer javno-zasebna partnerstva zajemajo približno 17,5 % proračuna Obzorja 2020. V vmesni oceni je bila ugotovljena potreba po racionalizaciji skupne ureditve evropskih partnerstev na področju raziskav in inovacij, izboljšanju odprtosti in preglednosti partnerstev ter njihovi povezavi s prihodnjimi strateškimi prednostnimi nalogami na področju raziskav in inovacij v EU in nalogami Obzorja Evropa; ·ocena na podlagi člena 187 je pokazala, da je treba dejavnosti javno-zasebnih partnerstev uskladiti s politikami EU ter nacionalnimi in regionalnimi politikami. Priporočena sta bila pregled ključnih kazalnikov uspešnosti in vključitev širše skupine deležnikov v strukture upravljanja ali v vložene predloge. Poudarjena je bila tudi potreba po izboljšanju in okrepitvi komunikacije, zlasti za zagotovitev učinkovitega razširjanja rezultatov projektov. Za posamezne pobude je v tematskih delih vsake ocene učinka, ki spremlja ta predlog, pojasnjeno, kako so bila upoštevana tudi spoznanja iz preteklih ocenjevanj, tako pozitivna kot negativna. ·Posvetovanja z deležniki Ta predlog in spremljajoče ocene učinka so bili predmet širokega posvetovanja z deležniki, tako med pripravo predloga programa Obzorje Evropa kot pozneje za vse kandidate za evropska partnerstva: –posvetovanja z državami članicami so bila izvedena prek vzporedne strateške sestave Odbora za program Obzorje Evropa; –med 11. septembrom in 6. novembrom 2019 je potekalo odprto javno posvetovanje za kandidate za institucionalizirana partnerstva na podlagi členov 185 in 187 PDEU, v okviru katerega je bilo podanih več kot 1 600 odgovorov; –potekala so ciljno usmerjena posvetovanja za pripravo ocen učinka za 12 kandidatov za institucionalizirana partnerstva. Za vsakega kandidata je zunanji svetovalec opravil razgovor z reprezentativnim vzorcem deležnikov, pri čemer jih je prosil za mnenje o potrebnosti in dodani vrednosti ukrepanja EU. Ugotovitve vseh posvetovanj z deležniki so bile vključene v posamezne ocene učinka, ki spremljajo predlagana partnerstva, in so pripomogle k opredelitvi izbire prednostnega načina izvajanja. ·Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj Komisija je za pripravo ocene učinka za ta predlog zunanjega izvajalca prosila, naj opravi študijo o kandidatih za institucionalizirana partnerstva in za zagotovitev primerljivosti razvije skupno metodologijo za ocenjevanje uspešnosti, učinkovitosti in skladnosti pobud ter njihove dodane vrednosti Unije. Zunanja študija je javno dostopna v spletni knjigarni EU Bookshop in je navedena v ocenah učinka za vsako pobudo. Komisija je uporabila dokaze, zbrane za študijo, zlasti o mnenjih deležnikov, rezultate naknadne ocene, opredelitev težav, ki jih je treba obravnavati, in pričakovane učinke možnosti politike, opravila pa je tudi svojo analizo teh informacij glede na nedavne spremembe politike in dodatne dokaze, ki so postali razpoložljivi po koncu študije. ·Ocena učinka

Ko so bili kandidati za institucionalizirana evropska partnerstva opredeljeni, se je začel postopek ocenjevanja učinka za določitev najprimernejše izvedbene ureditve za vsako pobudo izmed naslednjih možnosti politike: možnost 0, osnovna možnost – tradicionalni razpisi v okviru okvirnega programa, možnost 1 – skupaj načrtovano evropsko partnerstvo, možnost 2 – sofinancirano evropsko partnerstvo, možnost 3 – institucionalizirano partnerstvo, ·podmožnost 3a – institucionalizirana partnerstva na podlagi člena 185 PDEU, ·podmožnost 3b – institucionalizirana partnerstva na podlagi člena 187 PDEU. Primerjalna ocena utemeljenosti posamezne možnosti je vključevala analizo ustreznosti ukrepanja, njegove sorazmernosti in uspešnosti pri doseganju predvidenih ciljev. Na tej podlagi je bil pripravljen prilagojen pristop za vsakega kandidata, vse od upravno lažjih oblik sodelovanja do institucionaliziranih oblik, odvisno od predvidenih ciljev politike, posebnih izzivov in želenega rezultata, ki so bili opredeljeni za vsakega kandidata. Posamezne ocene učinka so bile Odboru za regulativni nadzor predstavljene na treh ločenih obravnavah med marcem in junijem 2020. Dve oceni učinka sta v prvi obravnavi prejeli pozitivno mnenje, šest jih je prejelo pozitivno mnenje s pridržki, štiri pa negativno mnenje in jih je bilo treba Odboru znova predložiti. Glavni očitki pri zadevah, ki so prejele negativno mnenje, so se nanašali na: področje uporabe predlaganih pobud, potrebo po razjasnitvi težav in ciljev, ki bi jih predlagana pobuda lahko učinkovito obravnavala v okviru naslednjega okvirnega programa, vpliv prenehanja že obstoječe pobude (kjer je ustrezno) in v nekaterih primerih razliko med prednostno možnostjo in drugimi alternativami. Štiri ocene učinka z negativnim mnenjem v prvi obravnavi so bile znova predložene. Tri so prejele pozitivno mnenje s pridržki, četrta pa pozitivno mnenje. ·Ustreznost in poenostavitev predpisov Predlagane pobude so odziv na potrebo po poenostavitvi pristopa k partnerstvom, kot je predstavljena v predlogu programa Obzorje Evropa. Evropski parlament in Svet sta to potrebo potrdila. Zato je bilo dogovorjeno, da bo program Obzorje Evropa podprl tri vrste partnerstev: sofinancirano, skupaj načrtovano in institucionalizirano (na podlagi člena 187 ali 185 PDEU in skupnosti znanja in inovacij Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo (SZI EIT). To je v skladu z duhom programa ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT). V oceni učinka, ki spremlja ta predlog, so vse pobude obravnavane ločeno, vendar je uporabljen tudi medsektorski pristop, da bi se ugotovilo, kako povečati učinkovitost in skladnost ter s tem kar najbolj povečati učinek posameznega partnerstva. Opredeljeni so skupni elementi, ki bodo pripomogli k temu, da se dosežejo cilji vseh pobud, ob tem pa zmanjšajo stroški, npr. s prilagoditvijo ureditve upravljanja za zagotovitev skladnosti z drugimi pobudami. Ta pristop je popolnoma skladen z okvirom za boljše pravno urejanje in prizadevanji za poenostavitev. Enotni temeljni akt prispeva k cilju racionalizacije področja financiranja ter k strateškemu in k učinkom usmerjenemu pristopu k evropskim partnerstvom. Uredba o programu Obzorje Evropa vključuje več skupnih zahtev za vzpostavitev in izvajanje evropskih partnerstev. Enotni temeljni akt z uporabo modularnega pristopa omogoča skladen prenos skupnih določb za vsa skupna podjetja (v delu 1), ki omogoča zadostno prilagodljivost za zadovoljevanje posebnih potreb vsakega od njih (v delu 2). ·Temeljne pravice Ta uredba spoštuje temeljne pravice iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah. Večina predlaganih pobud nima neposrednega vpliva na temeljne pravice. Kadar ga imajo, je v oddelek 6 posamezne ocene učinka vključena posebna ocena. 4.PRORAČUNSKE POSLEDICE Najvišji finančni prispevek Unije za skupna podjetja je 9 600 milijonov EUR, vključno s prispevki Efte, in se plača iz odobritev iz splošnega proračuna Unije, dodeljenih posebnemu programu Obzorje Evropa za izvajanje okvirnega programa Obzorje Evropa. Ta prispevek bo plačan iz stebra II „Globalni izzivi in industrijska konkurenčnost“. Prispevki drugih članov razen Unije bodo vsaj enaki višini sredstev, ki jih bo dala na voljo Unija za kritje operativnih stroškov. Upravni stroški skupnih podjetij ne presegajo 501,174 milijona EUR za čas delovanja skupnih podjetij. Ti stroški bodo kriti iz finančnih prispevkov Unije in drugih članov razen Unije.

5.DRUGI ELEMENTI ·Izvedbeni načrti ter ureditve spremljanja, ocenjevanja in poročanja Partnerstva se bodo spremljala in ocenjevala v skladu s členoma 45 in 47 uredbe o programu Obzorje Evropa ter Prilogo III k njej. Vmesne in naknadne ocene bodo podprli zunanji izvajalci ter bodo upoštevane pri skupnih ocenah programa Obzorje Evropa. V skladu z merili za evropska partnerstva bosta pri ocenjevanjih ocenjena najučinkovitejši način izvajanja ukrepov politike za kakršen koli prihodnji ukrep in morebitna obnova partnerstva v okviru skupne ureditve evropskega partnerstva. Če se partnerstvo ne obnovi, bodo pripravljeni ustrezni ukrepi za zagotovitev postopne ukinitve financiranja okvirnega programa v skladu s pogoji in časovnim načrtom, dogovorjenimi s partnerji partnerstva. ·Natančnejša pojasnila glede posameznih določb predloga Institucionalizirana evropska partnerstva so namenjena povečanju skladnosti in doseganju čim večjega učinka na razvijajočem se področju raziskav in inovacij. Predlagana uredba Sveta ima tri dele: ·del 1 vsebuje določbe, ki so skupne vsem skupnim podjetjem, da bi se racionalizirali in uskladili pravni mejni pogoji in zagotovil modularni pristop, ki jih lahko posamezna skupna podjetja uporabijo kot podlago za svojo operativno arhitekturo; ·del 2 vsebuje določbe, ki so specifične za posamezna skupna podjetja in ki omogočajo potrebno prilagodljivost, da se lahko upoštevajo operativne potrebe in potrebe politike; ·del 3 vsebuje končne določbe, ki se uporabljajo za vsa skupna podjetja. ·Člen 4: cilji in načela za skupna podjetja so trdno umeščeni v okviru ciljev in strukture programa Obzorje Evropa ter tesno povezani z doseganjem ciljev politike EU. Na podlagi usklajene ocene učinka je bil opredeljen nabor skupnih ciljev. ·Člen 5: operativni cilji in naloge – pri teh določbah so upoštevani zahteve in izvedbena merila za evropska partnerstva, vključno s potrebo po zagotavljanju sistemskega pristopa k doseganju ciljev, dostopa do rezultatov, spremljanja napredka pri doseganju ciljev politike, spodbujanja vključenosti deležnikov ter udeležbe malih in srednjih podjetij. ·Člen 7: določa skupni postopek za izbiro novih članov, s čimer se zagotavljata preglednost in odprtost v celotni pobudi v skladu z uredbo o programu Obzorje Evropa. ·Člen 11: daje okvir za zagotavljanje prispevkov partnerjev v celotni življenjski dobi pobude ter za zagotavljanje, da si EU in partnerji razen Unije delijo stroške, kar je temeljni pogoj za partnerski pristop. Ta člen določa, da je treba prispevke in zaveze kvalitativno in kvantitativno povečati v skladu z uredbo o programu Obzorje Evropa. Vzpostavlja sistemski pristop k prispevkom panožnih partnerjev v vseh pobudah na podlagi člena 187 PDEU, ki podpira odprtost pobud ter je skladen, pregleden in pravičen, ob tem pa zagotavlja privlačnost pobude za nove člane. ·Postopno ukinjanje: določbe so tesno povezane z doseganjem specifičnih ciljev. Člen 16(2)(y) določa, da upravni odbor realističen načrt za nadaljevanje pobude zunaj okvira institucionaliziranega partnerstva določi do konca leta 2022, pravočasno, da se lahko upošteva pri vmesni oceni programa Obzorje Evropa. S tem bi moralo biti zagotovljeno, da se dejavnosti razširjanja nadaljujejo po koncu udeležbe Unije ter da se vzpostavijo povezave s panožnimi in drugimi politikami za prenos pobude iz raziskav in inovacij v uporabo. ·Določbe o upravljanju: usklajujejo delovanje različnih organov v vseh skupnih podjetjih. Vsako skupno podjetje podpirajo svetovalne skupine, da se zagotovijo znanstveno in strokovno svetovanje, posvetovanje z deležniki in vključenost držav članic (če niso partnerice). Vendar je ureditev prilagodljiva, tako da lahko skupna podjetja za svetovalno funkcijo uporabijo obstoječe sestave ali pa ustanovijo eno sestavo, ki se uporablja za več skupnih podjetij. ·Skladnost in sinergije (členi 5, 16, 18 in 24): uredba o programu Obzorje Evropa določa „usklajevanje in/ali skupne dejavnosti z drugimi ustreznimi raziskovalnimi in inovacijskimi pobudami, da se zagotovijo optimalna raven medsebojnih povezav in učinkovite sinergije“. V skladu s tem je v delu 1 določeno, kako naj bi skupna podjetja sodelovala z drugimi partnerstvi in širšim ekosistemom, zlasti v zvezi s svojimi nalogami in nalogami njihovega upravnega odbora, vlogo skupine predstavnikov držav ter poročanjem v letnem poročilu o dejavnostih. V delu 2 so navedena nekatera prednostna evropska partnerstva, s katerimi naj bi skupna podjetja vzpostavila formalno in redno sodelovanje. 2021/0048 (NLE) Predlog UREDBA SVETA o ustanovitvi skupnih podjetij v okviru programa Obzorje Evropa SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 187 in prvega pododstavka člena 188 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, ob upoštevanju naslednjega: (1)Za doseganje največjega mogočega učinka financiranja Unije in najučinkovitejšega prispevka k ciljem politike Unije sta bila z Uredbo [XXXX] Evropskega parlamenta in Sveta (v nadaljnjem besedilu: uredba o programu Obzorje Evropa) vzpostavljena okvir politike in pravni okvir za evropska partnerstva s partnerji iz zasebnega in/ali javnega sektorja. Evropska partnerstva so ključni element pristopa politike Obzorja Evropa. Vzpostavljena so za uresničevanje prednostnih nalog Unije, h katerim je usmerjen program Obzorje Evropa, ter zagotavljanje jasnega učinka za EU in njene prebivalce, ki ga je mogoče učinkoviteje doseči v partnerstvu, s strateško vizijo, ki je skupna partnerjem in so ji ti zavezani, kot pa bi lahko to storila Unija samostojno. (2)Evropska partnerstva iz stebra programa Obzorje Evropa „Globalni izzivi in evropska industrijska konkurenčnost“ imajo zlasti pomembno vlogo pri doseganju strateških ciljev, kot sta pospeševanje prehodov k ciljem trajnostnega razvoja ter zelena in digitalna Evropa, in bi morala prispevati k okrevanju po krizi brez primere zaradi COVID-19. Evropska partnerstva obravnavajo zapletene čezmejne izzive, ki zahtevajo celostni pristop. Omogočajo obravnavanje neuspešne preobrazbe, odpovedi sistema in nedelovanja trga, ki so opisani v oceni učinka, ki spremlja to uredbo, in sicer s povezovanjem širokega razpona akterjev iz vseh vrednostnih verig in ekosistemov, ki si bodo prizadevali za skupno vizijo in njeno pretvorbo v konkretne načrte ter usklajeno izvajanje dejavnosti. Poleg tega omogočajo združevanje prizadevanj in sredstev za skupne prednostne naloge za reševanje kompleksnih izzivov. (3)Za uresničevanje prednostnih nalog in dosego učinka bi bilo treba evropska partnerstva razviti s široko vključenostjo zadevnih deležnikov po vsej Evropi, vključno z industrijo, raziskovalnimi organizacijami, subjekti, ki opravljajo javne storitve, na lokalni, regionalni, nacionalni in mednarodni ravni ter organizacijami civilne družbe, kot so fundacije, ki podpirajo in/ali izvajajo raziskave in inovacije. Morala bi biti tudi eden od ukrepov za krepitev sodelovanja na mednarodni ravni med partnerji iz zasebnega in/ali javnega sektorja, tudi z združevanjem programov raziskav in inovacij ter čezmejnih naložb v raziskave in inovacije, ki prinašajo obojestranske koristi ljudem in podjetjem, hkrati pa zagotavljajo, da lahko Unija ohrani svoje interese na strateških področjih. (4)Vmesna ocena programa Obzorje 2020 je razkrila, da je bil sčasoma uveden precejšen nabor partnerskih instrumentov in pobud, pri čemer v okviru Obzorja 2020 poteka sedem oblik izvajanja in skoraj 120 partnerskih pobud. Poleg kompleksnosti zaradi obilice instrumentov in pobud je bilo ugotovljeno, da njihova zmožnost prispevanja k povezanim politikam na ravni Unije in nacionalni ravni kot celota ne zadostuje, čeprav zagotavljajo številne pozitivne učinke pri napredovanju k ciljem, na primer z določanjem dolgoročnih načrtov, strukturiranjem sodelovanja na področju raziskav in inovacij med sicer razpršenimi akterji ter spodbujanjem dodatnih naložb. V oceni učinka programa Obzorje Evropa je torej ugotovljena potreba po obravnavi in racionalizaciji področja financiranja raziskav in inovacij v Uniji, zlasti v zvezi s partnerstvi, ter po preusmeritvi partnerstev k večjemu učinku in uresničevanju prednostnih nalog Unije. (5)Da bi program Obzorje Evropa obravnaval taka vprašanja in dosegel ambicioznejše evropske naložbe, bi moral predstaviti večjo poenostavitev in reformo politike Komisije glede partnerstev na področju raziskav in inovacij. Da bi program Obzorje Evropa izražal svojo sistemsko naravo, katere namen je prispevati k vseevropskim preobrazbam v smeri ciljev glede trajnostnosti, bi moral ta partnerstva učinkoviteje izkoristiti z bolj strateškim in usklajenim pristopom, ki je usmerjen k učinkom. (6)Uredba (EU) 2020/852 vzpostavlja splošni okvir za ugotavljanje, ali se gospodarska dejavnost šteje kot okoljsko trajnostna za namene določitve trajnostnih naložb. Ustvarja skupno referenco, ki jo lahko vlagatelji, banke, industrija in raziskovalci uporabijo pri naložbah v projekte in gospodarske dejavnosti, ki pomembno pozitivno vplivajo na podnebje in okolje ter nobenemu od njiju bistveno ne škodujejo. To je referenca za zelene naložbe v Uniji. (7)Kjer je ustrezno, bi morala partnerstva upoštevati tehnična merila za pregled iz člena 3 in načelo, da se ne škoduje bistveno, iz člena 17 Uredbe (EU) 2020/852 kot instrumenta za izboljšanje pripravljenosti njihovih projektov in dostopa do zelenega financiranja, ki bosta odločilna za uvajanje na trg ter širšo uporabo inovativnih tehnologij in rešitev, ki bodo z njimi ustvarjene. V jedru tehničnih meril za pregled so znanstveni dokazi. Raziskave in inovacije, s katerimi se ukvarjajo partnerstva, bi morale imeti pomembno vlogo pri pomoči gospodarskim subjektom, da dosežejo ali presežejo standarde in prage, določene v navedeni uredbi, ter pri tem, da se tehnična merila za pregled sproti posodabljajo in usklajujejo s cilji evropskega zelenega dogovora. (8)Na podlagi uredbe o programu Obzorje Evropa bi morala biti mogoča vzpostavitev evropskih partnerstev z uporabo treh oblik, in sicer sofinanciranega, skupaj načrtovanega in institucionaliziranega partnerstva. Vzpostavitev institucionaliziranih partnerstev bi morala vključevati novo zakonodajo Unije in vzpostavitev namenskih izvedbenih struktur v skladu s členom 185 ali 187 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). (9)Uredba o programu Obzorje Evropa opredeljuje osem prednostnih področij, na katerih je mogoče predlagati institucionalizirana partnerstva. Na vseh teh prednostnih področjih so predlagane številne pobude za institucionalizirana partnerstva, v tej uredbi pa jih je zajetih devet. (10)Raziskovalne in inovacijske dejavnosti skupnih podjetij bi bilo treba financirati iz programa Obzorje Evropa. Skupna podjetja bi morala za dosego čim večjega učinka razviti tesne sinergije z drugimi programi in finančnimi instrumenti Unije, zlasti s tistimi, ki podpirajo uporabo inovativnih rešitev, izobraževanje in regionalni razvoj, da bi se povečala ekonomska in socialna kohezija ter zmanjšala neravnovesja. (11)Zaradi novega pristopa politike pri evropskih partnerstvih, zlasti pri institucionaliziranih evropskih partnerstvih, je potreben nov način vzpostavljanja pravnega okvira za njihovo delovanje. Izkazalo se je, da je ustanavljanje skupnih podjetij na podlagi člena 187 PDEU za namen programa Obzorje 2020 učinkovito, kar zadeva izvajanje, vendar ga je treba pospešiti. Zato je namen te uredbe povečati skladnost, učinkovitost in uspešnost izvajanja ter njegovo usmerjenost v učinke z usklajenim prenosom določb programa Obzorje Evropa in izkušenj, pridobljenih pri izvajanju programov v okviru Obzorja 2020, v skupne določbe za vsa skupna podjetja. Njen namen je olajšati vzpostavitev sodelovanja in sinergij med evropskimi partnerstvi, da bi se na organizacijski ravni v celoti izkoristile njihove medsebojne povezave. Skupna podjetja bi morala iskati priložnosti za vključitev predstavnikov drugih evropskih partnerstev v razprave med oblikovanjem svojih programov dela, opredeliti področja, na katerih bi bilo mogoče z dopolnjujočimi se ali skupnimi dejavnostmi učinkoviteje in uspešneje obravnavati izzive, preprečevati prekrivanja, časovno uskladiti svoje dejavnosti ter zagotoviti dostop do rezultatov in drugih ustreznih načinov izmenjave znanja. (12)Skupna podjetja bi si morala po opredelitvi medsebojnih sinergij prizadevati za določitev deležev proračuna, ki se uporabijo za dopolnjujoče se ali skupne dejavnosti skupnih podjetij. Poleg tega je namen te uredbe doseči večjo učinkovitost in usklajenost pravil, in sicer z okrepljenim operativnim sodelovanjem in izkoriščanjem ekonomije obsega, tudi z ustanovitvijo skupne zaledne službe, ki bi morala skupnim podjetjem zagotavljati horizontalne podporne funkcije. Skupna zaledna služba bi morala olajšati doseganje večjega učinka in uskladitve glede skupnih točk, ob tem pa ohranjati določeno stopnjo prilagodljivosti za zadovoljitev posebnih potreb vsakega skupnega podjetja. Strukturo bi bilo treba vzpostaviti z uporabo sporazumov o ravni storitev, ki jih skupaj sklenejo skupna podjetja. Funkcije skupne zaledne službe bi morale zajemati funkcije usklajevanja in upravne podpore na področjih, na katerih se je njen pregled izkazal za učinkovit in stroškovno učinkovit, ter upoštevati skladnost z zahtevo po odgovornosti vsakega posameznega odredbodajalca. Pravni okvir bi moral biti oblikovan tako, da čim bolje zadovoljuje skupne potrebe skupnih podjetij, da zagotavlja njihovo tesno sodelovanje in da se izkoristijo vse mogoče sinergije med evropskimi partnerstvi in posledično med različnimi deli programa Obzorje Evropa ter med drugimi programi, ki jih upravljajo skupna podjetja. (13)Ocene učinka za vsako skupno podjetje, ustanovljeno s to uredbo, so zagotovile dokaze, ki utemeljujejo izvajanje partnerstev v skladu z uredbo o programu Obzorje Evropa samo, če drugi deli programa Obzorje Evropa, vključno z drugimi oblikami evropskih partnerstev, ne bi dosegli ciljev ali ne bi imeli potrebnih pričakovanih učinkov, pri čemer je tako izvajanje upravičeno zaradi dolgoročne perspektive in visoke stopnje povezanosti. (14)Program Obzorje Evropa uvaja bolj strateški, usklajen in k učinkom usmerjen pristop k evropskim partnerstvom, ki temelji na spoznanjih iz vmesnega ocenjevanja programa Obzorje 2020. V skladu z novo ambicijo je namen te uredbe učinkovitejša uporaba institucionaliziranih evropskih partnerstev, zlasti z osredotočenjem na jasne cilje, rezultate in učinek, ki jih je mogoče doseči do leta 2030, ter z zagotavljanjem jasnega prispevka k povezanim prednostnim nalogam politike in politikam Unije. Tesno sodelovanje in sinergije z drugimi zadevnimi pobudami na ravni Unije ter na nacionalni in regionalni ravni, zlasti z drugimi evropskimi partnerstvi, so ključni za doseganje večjega učinka in zagotavljanje uporabe rezultatov. Pri ocenjevanju celotnega učinka bi bilo treba upoštevati širše naložbe, ki presegajo prispevke partnerjev in jih začnejo skupna podjetja ter ki prispevajo k doseganju njihovih ciljev. (15)Ta uredba temelji na načelih in merilih iz uredbe o programu Obzorje Evropa, vključno z odprtostjo in preglednostjo, močnim učinkom finančnega vzvoda in dolgoročnimi finančnimi zavezami vseh udeleženih strani. Eden od ciljev te uredbe je zagotoviti odprtost pobud za širok razpon subjektov, vključno z novinci. Partnerstva bi morala biti odprta za vse subjekte, ki so pripravljeni in sposobni delovati v smeri skupnega cilja, spodbujati široko in dejavno udeležbo deležnikov pri njihovih dejavnostih, članstvu in upravljanju ter zagotavljati, da rezultati koristijo vsem Evropejcem, zlasti z obsežnim razširjanjem rezultatov in dejavnostmi pred uvedbo po vsej Uniji.

(16)Pri ukrepih, povezanih s strateškimi sredstvi Unije, njenimi interesi, avtonomijo ali varnostjo, bi se morali ukrepi iz [člena 16] uredbe o programu Obzorje Evropa uporabljati za programe dela skupnih podjetij. (17)[Priloga III] k uredbi o programu Obzorje Evropa določa, da mora biti finančni in/ali stvarni prispevek partnerjev razen Unije najmanj 50 % in lahko znaša največ 75 % skupnih proračunskih obveznosti evropskega partnerstva. Zato bi morala ta uredba določati, da je zahtevani prispevek članov skupnih podjetij enak prispevku Unije ali večji od njega. Unija bi morala imeti možnost, da zmanjša svoj prispevek, če drugi člani razen Unije ne izpolnjujejo svojih obveznosti. (18)V skladu z ambicijami iz uredbe o programu Obzorje Evropa je eden od osnovnih pogojev za vzpostavitev institucionaliziranih partnerstev zagotavljanje prispevkov partnerja v celotni življenjski dobi pobude. V tem okviru bi morali zasebni partnerji pomemben del svojih prispevkov zagotavljati v obliki prispevkov v naravi za operativne stroške skupnega podjetja. Skupna podjetja bi morala imeti možnost, da zahtevajo ukrepe za olajšanje teh prispevkov prek svojih programov dela, zlasti z znižanjem stopenj financiranja. Ti ukrepi bi morali temeljiti na posebnih potrebah skupnega podjetja in osnovnih dejavnostih. V utemeljenih primerih bi moralo biti mogoče uvesti dodatne pogoje, ki zahtevajo udeležbo člana skupnega podjetja ali njegovih subjektov v sestavi ali pridruženih subjektov in ki se nanašajo na dejavnosti, v katerih imajo lahko panožni partnerji skupnega podjetja ključno vlogo, kot na primer pri predstavitvah velikega obsega in vodilnih projektih, ter več prispevajo prek nižjih stopenj financiranja. Raven udeležbe članov bi moral spremljati izvršni direktor, da se upravni odbor pooblasti za sprejemanje ustreznih ukrepov, ki zagotavljajo ravnovesje med zavezo partnerjev in odprtostjo. V utemeljenih primerih se lahko naložba v osnovna sredstva, npr. za predstavitvene projekte velikega obsega ali vodilne projekte, šteje za upravičeni strošek v skladu s pravnim okvirom, ki se uporablja. (19)V skladu z načelom pravične delitve prispevkov med člani skupnega podjetja bi bilo treba finančne prispevke za upravne stroške skupnih podjetij enakomerno razdeliti med Unijo in drugimi člani razen Unije. Odstopanja od tega načela bi bilo treba uporabiti le v izjemnih in ustrezno utemeljenih primerih, npr. kadar bi bili zaradi velikosti ali članske strukture člana skupnega podjetja razen Unije prispevki na subjekt v sestavi ali pridruženi subjekt, zlasti kadar gre za mala in srednja podjetjih (MSP), tako veliki, da bi resno ogrozili njihovo namero, da postanejo ali ostanejo subjekt v sestavi ali pridruženi subjekt člana skupnega podjetja. V takih primerih bi moral najmanjši delež letnega finančnega prispevka za upravne stroške skupnega podjetja za člane razen Unije znašati 20 % skupnih letnih upravnih stroškov, prispevki MSP pa bi morali biti precej manjši od prispevkov večjih subjektov v sestavi ali pridruženih subjektov. Ko se doseže kritična masa članstva, ki omogoča večji prispevek od 20 % skupnih letnih upravnih stroškov, bi bilo treba letne prispevke na subjekt v sestavi ali pridruženi subjekt ohraniti ali povečati, zato da bi se postopno povečal delež članov razen Unije v celotnem prispevku za letne upravne stroške skupnega podjetja. Člani skupnega podjetja razen Unije bi si morali prizadevati za povečanje števila subjektov v sestavi in pridruženih subjektov, da bi se čim bolj povišal prispevek za 50 % upravnih stroškov skupnega podjetja v njegovi življenjski dobi. (20)Uredba o programu Obzorje Evropa od partnerjev zahteva, naj pokažejo svojo dolgoročno zavezo, vključno z minimalnim deležem javnih in/ali zasebnih naložb. Zato mora Unija v tej uredbi opredeliti ustanovne člane s sedežem v državah članicah, države, pridružene programu Obzorje Evropa, ali mednarodne organizacije. Vendar bi moralo biti, kjer je to ustrezno, mogoče razširiti članstvo skupnih podjetij po njihovi ustanovitvi s pridruženimi člani, izbranimi po odprtih in preglednih postopkih, ob upoštevanju zlasti novega tehnološkega razvoja ali pridružitve dodatnih držav programu Obzorje Evropa. Tudi pravnim subjektom, ki želijo podpirati cilje skupnih podjetij na svojih posebnih področjih raziskav, ne da bi postali člani, bi bilo treba ponuditi možnost, da postanejo prispevajoči partnerji teh skupnih podjetij. (21)Ustanovitev skupnega podjetja zagotavlja vzajemno koristno javno-zasebno partnerstvo za udeležene člane, tudi s povečevanjem gotovosti glede večjih proračunskih sredstev za zadevne panoge v sedemletnem obdobju. Ko nekdo postane ustanovni član ali pridruženi član ali eden od njunih subjektov v sestavi ali pridruženih subjektov, mu to omogoči, da pridobi vpliv v upravnem odboru skupnega podjetja, in sicer neposredno ali prek predstavnikov panoge. Upravni odbor je organ odločanja skupnega podjetja, ki odloča o dolgoročni strateški usmeritvi partnerstva in njegovih letnih prednostnih nalogah. Ustanovni člani, pridruženi člani in, če je ustrezno, subjekti v njihovi sestavi bi torej morali imeti možnost, da prispevajo k oblikovanju načrta in prednostnih nalog skupnega podjetja s sprejetjem in morebitno spremembo strateškega načrta za raziskave in inovacije ter s sprejetjem letnega programa dela, vključno z vsebino razpisov za zbiranje predlogov, veljavno stopnjo financiranja za posamezno temo razpisa ter povezanimi pravili o postopkih predložitve, ocenjevanja, izbire, oddaje in pregledovanja. (22)Primerno je, da se člani razen Unije zavežejo izvajanju te uredbe s pismom o zavezi. Ta pisma o zavezi bi morala biti pravno veljavna v celotni življenjski dobi pobude, skupno podjetje in Komisija pa bi jih morala pozorno spremljati. Skupna podjetja bi morala ustvariti pravno in organizacijsko okolje, ki članom omogoča izpolnjevanje zavez, ob tem pa zagotavlja stalno odprtost pobude in preglednost med njihovim izvajanjem, zlasti za določanje prednostnih nalog in za sodelovanje pri razpisih za zbiranje predlogov. (23)Nadaljnja poenostavitev je temeljni kamen okvirnega programa Obzorje Evropa. V tem okviru bi moral obstajati poenostavljen mehanizem poročanja za partnerje, ki jim ni več treba poročati o neupravičenih stroških. Prispevki v naravi za operativne dejavnosti bi morali biti obračunani izključno na podlagi upravičenih stroškov. To omogoča samodejni izračun prispevkov v naravi za operativne dejavnosti prek orodij IT v okviru programa Obzorje Evropa, zmanjšuje upravno breme partnerjev in povečuje učinkovitost mehanizma poročanja za prispevke. Skupna podjetja bi morala tesno spremljati prispevke v naravi za operativne dejavnosti in izvršni direktor upravnega odbora bi moral pripravljati redna poročila, da se ugotovi, ali je napredek pri doseganju ciljev v zvezi s prispevki v naravi dovolj zadovoljiv. Upravni odbor bi moral oceniti tako prizadevanja in rezultate, ki jih dosežejo člani, ki prispevajo k operativnim dejavnostim, kot druge dejavnike, kot sta stopnja sodelovanja MSP in privlačnost pobude za novince. Kadar je ustrezno, bi moral sprejeti primerne popravne ukrepe ob upoštevanju načel odprtosti in preglednosti. (24)Skupna podjetja bi morala zagotavljati sistematične priložnosti in spodbude za člane razen Unije, da kombinirajo svoje raziskovalne in inovacijske dejavnosti z dejavnostmi skupnega podjetja. Dodatne dejavnosti ne bi smele prejeti finančne podpore iz skupnega podjetja. Vendar se lahko upoštevajo kot prispevki članov v naravi, kadar prispevajo k ciljem skupnega podjetja in so neposredno povezane z njegovimi dejavnostmi. Ta povezava je lahko vzpostavljena z uporabo rezultatov posrednih ukrepov, ki jih je financiralo skupno podjetje, ali njegovih preteklih pobud ali z izkazovanjem pomembne dodane vrednosti Unije. Ta uredba bi morala določati konkretnejše določbe v zvezi z obsegom dodatnih dejavnosti za vsako skupno podjetje, kolikor je to potrebno za dosego želene usmerjenosti in učinka. Upravni odbori skupnih podjetij bi morali odločiti tudi, ali je za vrednotenje prispevkov potrebna uporaba poenostavljenih metod, kot so pavšalni zneski ali stroški na enoto, da se dosežejo poenostavitev, stroškovna učinkovitost in ustrezna raven varstva zaupnih poslovnih podatkov. (25)Vodstva skupnih podjetij bi morala zagotoviti, da so njihovi postopki odločanja primerni sledenju hitro spreminjajočemu se socialno-ekonomskemu in tehnološkemu okolju ter globalnim izzivom. Skupna podjetja bi morala izkoriščati strokovno znanje, svetovanje in podporo vseh zadevnih deležnikov, da bi učinkovito izvajala svoje naloge in zagotavljala sinergije na ravni Unije in nacionalni ravni. Zato bi morala biti skupna podjetja pooblaščena za ustanovitev svetovalnih organov, da bi jim zagotavljali strokovno svetovanje in izvajali vse druge svetovalne naloge, ki so potrebne za doseganje ciljev skupnih podjetij. Skupna podjetja bi morala pri ustanovitvi svetovalnih organov zagotavljati uravnoteženo zastopanost strokovnjakov v okviru dejavnosti skupnega podjetja, vključno z uravnoteženo zastopanostjo spolov. Ti organi bi morali s svojim svetovanjem zagotoviti znanstvene poglede ter poglede nacionalnih in regionalnih organov in drugih deležnikov skupnih podjetij. (26)Skupna podjetja bi morala imeti možnost ustanoviti svetovalni organ z znanstveno svetovalno funkcijo. Temu organu ali njegovim članom bi moralo biti omogočeno, da zadevnemu skupnemu podjetju zagotavlja neodvisno znanstveno svetovanje in podporo. Znanstveno svetovanje bi se moralo nanašati zlasti na letne delovne načrte, dodatne dejavnosti in kateri koli drugi vidik nalog skupnih podjetij, kot je ustrezno. (27)Skupna podjetja bi morala zagotavljati, da so države članice dovolj obveščene o dejavnostih skupnih podjetij, da lahko zagotovijo pravočasne informacije o dejavnostih v državah članicah ter da imajo priložnost prispevati k pripravljalnim postopkom in postopkom odločanja. Tak dialog z državami članicami je zlasti pomemben v okviru sinergij in potrebe po zagotavljanju usklajenosti prizadevanj in dejavnosti na nacionalni ravni, regionalni ravni, ravni Unije in evropski ravni, da se doseže večji učinek. Skupna podjetja brez neposrednega ali posrednega sodelovanja držav članic kot partnerjev bi morala ustanoviti skupino predstavnikov držav za uskladitev dejavnosti skupnih podjetij s politikami in ukrepi, sprejetimi na nacionalni in regionalni ravni. (28)Za zagotovitev, da so skupna podjetja seznanjena s stališči in mnenji deležnikov iz celotne vrednostne verige na svojih področjih, bi morala imeti skupna podjetja možnost, da ustanovijo svoje svetovalne skupine deležnikov, s katerimi se lahko posvetujejo o horizontalnih vprašanjih ali posameznih vprašanjih glede na potrebe posameznega skupnega podjetja. Take skupine bi morale biti odprte za vse javne in zasebne deležnike, vključno z organiziranimi interesnimi skupinami in mednarodnimi interesnimi skupinami iz držav članic, pridruženih držav in drugih držav, dejavnih na področju skupnega podjetja. (29)Skupna podjetja bi morala delovati odprto in pregledno ter pravočasno zagotavljati vse zadevne informacije svojim ustreznim organom in promovirati svoje dejavnosti, vključno z dejavnostmi obveščanja in razširjanja informacij v širši javnosti. (30)Skupna podjetja bi morala delovati na podlagi strukture in pravil, ki povečujejo učinkovitost in zagotavljajo poenostavitev. Zato bi morala skupna podjetja sprejeti finančna pravila, posebej primerna za njihove potrebe, v skladu s členom 71 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta. (31)Delovanje skupnih podjetij bi moralo temeljiti na merilih, določenih za institucionalizirana partnerstva v uredbi o programu Obzorje Evropa. Podprto bi moralo biti z uporabo elektronskih sredstev, ki jih upravlja Komisija. Informacije, povezane s posrednimi ukrepi, ki jih financirajo skupna podjetja, vključno z rezultati, so ključne za razvoj, izvajanje, spremljanje in ocenjevanje politik ali programov Unije. Zato bi morala skupna podjetja zagotavljati, da imajo institucije Unije in organi, uradi ali agencije Unije dostop do vseh informacij v zvezi s posrednimi ukrepi, ki jih financirajo, vključno z rezultati upravičencev, ki sodelujejo pri posrednih ukrepih. Take pravice dostopa bi morale biti omejene na nekomercialno in nekonkurenčno uporabo ter bi morale biti v skladu z veljavnimi pravili o zaupnosti. Osebju institucij Unije in organov, uradov ali agencij Unije bi moral biti odobren dostop do teh informacij ob upoštevanju ustreznih standardov varnosti informacijske tehnologije in informacijske varnosti ter v skladu z načeloma nujnosti in sorazmernosti. (32)Sodelovanje pri posrednih ukrepih, ki jih financirajo skupna podjetja v okviru programa Obzorje Evropa, bi moralo biti v skladu s pravili, določenimi v uredbi o programu Obzorje Evropa. Skupna podjetja bi morala na podlagi ustreznih ukrepov, ki jih sprejme Komisija, zagotavljati dosledno uporabo navedenih pravil. Skupna podjetja bi morala uporabljati vzorčni sporazum o nepovratnih sredstvih za podjetja, ki ga je pripravila Komisija. V zvezi z rokom za nasprotovanje prenosu lastništva rezultatov iz [člena 36(4)] uredbe o programu Obzorje Evropa bi bilo treba upoštevati trajanje inovacijskih ciklov na področjih, ki jih pokrivajo posamezna skupna podjetja. (33)Eden od glavnih namenov skupnih podjetij je spodbujanje gospodarskih zmogljivosti Unije ter zlasti njene znanstvene in tehnološke neodvisnosti. Poleg tega sta v okviru okrevanja po pandemiji poudarjena potreba po naložbah v ključne tehnologije, kot so tehnologija 5G, umetna inteligenca, tehnologija v oblaku, kibernetska varnost in zelena tehnologija, ter vrednotenje teh tehnologij v Uniji. Rezultati, ki jih bodo ustvarili vsi udeleženci, bodo imeli pomembno vlogo v zvezi s tem in vsi udeleženci bodo imeli korist od financiranja Unije prek rezultatov, ustvarjenih v projektu, in pravice dostopa do njih, vključno z udeleženci, ki niso prejeli finančnih sredstev Unije. Zato bi se morala za zaščito interesov Unije pravica skupnih podjetij, da ugovarjajo prenosu lastništva rezultatov ali podelitvi izključne licence v zvezi z rezultati, uporabljati tudi za udeležence, ki niso prejeli finančnih sredstev Unije. Skupno podjetje bi moralo pri uveljavljanju te pravice do ugovora vzpostaviti pravično ravnotežje med interesi Unije in varstvom temeljnih pravic glede rezultatov udeležencev brez financiranja v skladu z načelom sorazmernosti ob upoštevanju, da ti udeleženci niso prejeli nobenih finančnih sredstev Unije za dejavnost, s katero so bili ustvarjeni rezultati. (34)Finančni prispevek Unije bi bilo treba upravljati v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja in pravili o posrednem upravljanju iz Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046. (35)Zaradi poenostavitve bi bilo treba za vse strani zmanjšati upravno breme. Izogibati bi se bilo treba dvojnim revizijam ter nesorazmernemu dokumentiranju in poročanju. Revizije prejemnikov sredstev Unije na podlagi te uredbe bi bilo treba izvajati v skladu z uredbo o programu Obzorje Evropa in drugimi ustreznimi programi financiranja Unije.

(36)Finančne interese Unije in drugih članov skupnih podjetij bi bilo treba v celotnem ciklu odhodkov zaščititi s sorazmernimi ukrepi, med katerimi so preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje nepravilnosti, povračilo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi upravne in denarne kazni v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046. Glede na posebno naravo dejavnosti, ki jih izvajajo nekatera skupna podjetja, zaradi katerih jih je treba postopno ukinjati več let, bi moralo biti mogoče večletne proračunske obveznosti Komisije in zadevnega skupnega podjetja razdeliti na letne obroke. S tega vidika se lahko proračunske obveznosti skupnih podjetij iz člena 3(1)(b), (d) in (h) razdelijo na letne obroke. Do 31. decembra 2024 skupni znesek teh proračunskih obveznosti ne preseže 50 % najvišjega prispevka Unije iz členov 10 in 145. Od 1. januarja 2025 vsaj 20 % skupnega proračuna za preostala leta ni kritih z letnimi obroki. (37)Glede na posebno naravo in trenutni status skupnih podjetij bi bilo treba zanje še naprej uporabljati ločen postopek razrešnice. Računsko sodišče bi moralo opraviti revizijo računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti osnovnih transakcij. (38)V skladu s [členom 8(2)(c)] uredbe o programu Obzorje Evropa bi morala imeti skupna podjetja jasen pristop k življenjskemu ciklu. Za ustrezno zaščito finančnih interesov Unije bi morala biti skupna podjetja ustanovljena za obdobje, ki se konča 31. decembra 2031, da se jim omogoči izvajanje njihovih odgovornosti v zvezi z uporabo nepovratnih sredstev do dokončanja zadnjih uvedenih posrednih ukrepov. (39)V okviru prednostne naloge Evropske komisije na podlagi evropskega zelenega dogovora, podprte z revidirano strategijo Unije za biogospodarstvo, strategijo EU za biotsko raznovrstnost, sporočilom Čist planet za vse, akcijskim načrtom za krožno gospodarstvo in novim sporočilom o strategiji „od vil do vilic“, bi moral evropski sektor na biološki osnovi, vključno z MSP, regijami in primarnimi proizvajalci, postati podnebno nevtralen, bolj krožen in bolj trajnosten, pri tem pa ostati konkurenčen na svetovni ravni. Močan, z viri gospodaren in konkurenčen ekosistem inovacij na biološki osnovi lahko zmanjša odvisnost od neobnovljivih fosilnih surovin in mineralnih virov ter pospeši njihovo nadomeščanje. Z inovacijami na podlagi trajnostnosti in krožnosti lahko razvije obnovljive izdelke na biološki osnovi, materiale, procese in hranila iz odpadkov in biomase. Tak ekosistem lahko ustvarja vrednost tudi iz lokalnih surovin – vključno z odpadki, ostanki in stranskimi tokov – ter s tem zagotavlja delovna mesta, gospodarsko rast in razvoj po vsej Uniji, ne le na mestnih območjih, temveč tudi na podeželskih in obalnih območjih, kjer nastaja biomasa in ki so pogosto obrobne regije, ki imajo redko korist od industrijskega razvoja. (40)Skupno podjetje industrije na biološki osnovi, ustanovljeno v okviru programa Obzorje 2020, je osredotočeno na trajnostno rabo virov, zlasti v sektorjih z veliko porabo virov in velikim vplivom, kot so kmetijstvo, proizvodnja tekstila in gradbeništvo, pri čemer je zlasti usmerjeno tudi v lokalne gospodarske subjekte, proizvajalce, obrate in tovarne. Njegova vmesna ocena, objavljena oktobra 2017, je vključevala tehten sklop 34 priporočil, ki so upoštevana pri oblikovanju Skupnega podjetja za krožno Evropo na biološki osnovi, ustanovljenega s to uredbo. Skupno podjetje za krožno Evropo na biološki osnovi ni neposredno nadaljevanje Skupnega podjetja za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, temveč je program, ki temelji na dosežkih predhodnika in odpravlja njegove pomanjkljivosti. V skladu s priporočili bi moralo Skupno podjetje za krožno Evropo na biološki osnovi vključevati širši razpon deležnikov, vključno s primarnim sektorjem (kmetijstvo, akvakultura, ribištvo in gozdarstvo) ter ponudniki odpadkov, ostankov in stranskih tokov, regionalnimi organi in vlagatelji, da se preprečijo nedelovanje trga in netrajnostni procesi na biološki osnovi. Da bi uresničilo svoje cilje, bi moralo financirati le projekte, ki upoštevajo načela krožnosti, trajnostnosti in omejitev planeta. (41)Skupno podjetje za krožno Evropo na biološki osnovi bi moralo ustanoviti skupine za uvajanje v uporabo, ki bi morale delovati kot svetovalni organi in dejavno sodelovati v strateških razpravah, s katerimi se vzpostavlja načrt za partnerstvo. Bistveno je, da se ti svetovalni organi vključijo v strukturo upravljanja, da se zagotovijo širša udeležba in večje zasebne naložbe v sektorju krožnega gospodarstva na biološki osnovi. Skupine za uvajanje v uporabo bi morale zlasti zagotavljati podporo pri strateških sestankih upravnega odbora, na katerih se vodilna podjetja v panogi in predstavniki deležnikov, skupaj z visokimi predstavniki Komisije, pridružijo stalnemu upravnemu odboru, da bi razpravljali o strateški usmeritvi partnerstva in jo določili. (42)Glavni cilj Skupnega podjetja za čisto letalstvo bi moral biti prispevanje k zmanjševanju ekološkega odtisa letalstva s pospeševanjem razvoja podnebno nevtralnih letalskih tehnologij, da bi bile lahko čim prej uvedene, kar bi bil pomemben prispevek k ambicioznim ciljem evropskega zelenega dogovora glede zmanjševanja vpliva na okolje, in sicer 55-odstotnemu zmanjšanju emisij do leta 2030 v primerjavi z letom 1990 in podnebni nevtralnosti do leta 2050. Ta cilj je mogoče doseči le s pospešitvijo in optimizacijo raziskovalnih in inovacijskih procesov v aeronavtiki ter z izboljšanjem svetovne konkurenčnosti letalske industrije Unije. Skupno podjetje za čisto letalstvo bi moralo tudi zagotavljati, da čistejše letalstvo ostane varno, zanesljivo in učinkovito za prevoz potnikov in blaga po zraku. (43)Skupno podjetje za čisto letalstvo temelji na izkušnjah, pridobljenih pri Skupnem podjetju Čisto nebo in Skupnem podjetju Čisto nebo 2. Novo partnerstvo bi moralo biti ambicioznejše in se osredotočiti na razvoj prelomnih predstavitvenih projektov. V skladu z ugotovitvami iz vmesne ocene Skupnega podjetja Čisto nebo 2 bi morala nova pobuda zagotoviti, da vsak predstavitveni projekt temelji na poslovnih razlogih, da bi se razvite tehnologije resnično začele čim prej uporabljati, kar je ključna prednostna naloga. Zato bi morala biti nova pobuda osredotočena na povečanje prepoznavnosti posameznih ciljev uporabe ter krepitev zmogljivost skupnega podjetja za spremljanje, upravljanje in poročanje, da bi se odrazila kompleksnost raziskovalnega in inovacijskega dela, potrebnega za to, da partnerstvo doseže cilje. (44)Skupno podjetje za čisto letalstvo bi moralo temeljiti na raznovrstnem članstvu, ki bi združevalo širok razpon deležnikov in zamisli. Komisija je za določitev najobetavnejših pristopov in subjektov, ki so jih sposobni uporabljati, objavila razpis za prijavo zamisli in morebitnih članov. Upravnemu odboru bi moralo biti omogočeno, da na podlagi rezultatov tega razpisa izbere pridružene člane za zagotovitev hitre razširitve skupine članov. (45)Za čim večje povečanje in pospešitev vpliva raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti Skupnega podjetja za čisto letalstvo in Skupnega podjetja SESAR 3 na učinkovito zmanjševanje emisij in digitalizacijo letalske industrije bi si morali ti pri dejavnosti partnerstva prizadevati za tesno sodelovanje z Agencijo Evropske unije za varnost v letalstvu (EASA) za zagotovitev zgodnje izmenjave znanja o novih razvitih tehnologijah. To bo pomembno za pospešitev uvajanja na trg z olajšanjem procesa certificiranja posledičnih izdelkov in storitev, kot določa Uredba (EU) 2018/1189. (46)Za največje mogoče povečanje sinergij med programi na ravni Unije ter na nacionalni in regionalni ravni bi morali člani skupine predstavnikov držav Skupnega podjetja za čisto letalstvo proučiti možnosti za zagotovitev finančne podpore na nacionalni ravni za odlične predloge, ki niso bili izbrani za financiranje iz Skupnega podjetja za čisto letalstvo zaradi prevelikega števila vlog. (47)Evropa se srečuje z izzivom, da mora igrati vodilno vlogo pri internalizaciji družbenih stroškov emisij toplogrednih plinov v poslovni model letalskega prevoza, pri tem pa zagotavljati enake konkurenčne pogoje za evropske izdelke na svetovnem trgu. Zato bi moralo Skupno podjetje za čisto letalstvo podpreti evropske predstavnike pri prizadevanjih za mednarodno standardizacijo in mednarodnih zakonodajnih prizadevanjih. (48)Zanimanje za vodik se je v zadnjih petih letih izjemno močno povečalo, saj so vse države članice podpisale in ratificirale Pariški sporazum Konference pogodbenic (COP21). Komisija je ob koncu leta 2019 predstavila evropski zeleni dogovor, katerega namen je Unijo do leta 2050 preoblikovati v pravično in uspešno družbo s sodobnim, z viri gospodarnim in konkurenčnim gospodarstvom brez neto emisij toplogrednih plinov. Prednostna področja vključujejo vodik, gorivne celice, druga alternativna goriva in shranjevanje energije. Vodik je pomemben v sporočilih iz julija 2020 o strategiji za vodik za podnebno nevtralno Evropo in strategiji EU za povezovanje energetskega sistema ter za uvedbo evropskega zavezništva za čisti vodik, ki združuje vse deležnike, da bi opredelili tehnološke potrebe, priložnosti za naložbe in regulativne ovire za vzpostavitev ekosistema za čisti vodik v Uniji. (49)Namenske raziskovalne in inovacijske dejavnosti v zvezi z uporabami vodika se podpirajo od leta 2008, večinoma prek skupnih podjetij za gorivne celice in vodik (Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik ter Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik 2) v okviru sedmega okvirnega programa in programa Obzorje 2020 ter s tradicionalnimi sodelovalnimi projekti, ki zajemajo vse faze/področja vrednostne verige vodika. Skupno podjetje za čisti vodik bi moralo okrepiti in povezati znanstveno zmogljivost Unije, da pospeši razvoj in izboljšanje naprednih uporab čistega vodika, ki so pripravljene za trg, za končno uporabo v energetiki, prometu, gradbeništvu in industriji. To bo mogoče le v povezavi s krepitvijo konkurenčnosti vrednostne verige čistega vodika v Uniji, zlasti MSP. (50)Za doseganje znanstvenih ciljev Skupnega podjetja za čisti vodik bi morali imeti vsi sektorji, na katere se nanaša ekonomija vodika, možnost sodelovanja pri pripravi in izvajanju strateškega načrta za raziskave in inovacije. Vključen bi moral biti tudi javni sektor, zlasti regionalni in nacionalni organi, saj so zadnji odgovorni za vzpostavljanje podnebnih politik in ukrepov v zvezi s tržnimi mehanizmi, da bi se odpravile vrzeli med razvojem tehnologije, pripravljene za trg, in uvajanjem v uporabo v velikem obsegu. (51)Ker se vodik lahko uporabi kot gorivo, nosilec energije in za shranjevanje energije, je bistveno, da partnerstvo za čisti vodik vzpostavi strukturirano sodelovanje s številnimi drugimi partnerstvi v okviru programa Obzorje Evropa, zlasti za končno uporabo. Partnerstvo za čisti vodik bi moralo zlasti sodelovati s partnerstvi za brezemisijski cestni promet in vodni promet, evropske železnice, čisto letalstvo, procese v korist planeta in čisto jeklo. Za ta namen bi bilo treba vzpostaviti strukturo za poročanje upravnemu odboru, da se zagotovijo sodelovanje in sinergije med temi partnerstvi na področju vodika. Pobuda za čisti vodik bi bilo edino partnerstvo, osredotočeno na obravnavo tehnologij proizvodnje vodika. Sodelovanje s partnerstvi za končno uporabo bi moralo biti zlasti osredotočeno na predstavitev tehnologije in skupno opredelitev specifikacij. (52)Železnice prispevajo k enotnemu evropskemu prometnemu prostoru (SETA) in so temeljni element politike strategije dolgoročnega trajnostnega razvoja Unije. Kar zadeva gospodarsko velikost, neposredna bruto dodana vrednost evropskega železniškega sektorja znaša 69 milijard EUR, posredna vrednost pa 80 milijard EUR. V železniškem sektorju je bilo neposredno zaposlenih 1,3 milijona oseb, posredno pa več kot en milijon. (53)Cilj evropskega zelenega dogovora je preoblikovati Unijo v pravično in uspešno družbo s sodobnim, z viri gospodarnim in konkurenčnim gospodarstvom, v kateri do leta 2050 ne bo več neto emisij toplogrednih plinov in bo gospodarska rast ločena od rabe virov. Prednostna področja vključujejo pospešitev prehoda na trajnostno in pametno mobilnost. (54)Sporočilo Komisije o novi industrijski strategiji za Evropo (marec 2020) poudarja, da imajo industrijske panoge, ki se ukvarjajo s trajnostno in pametno mobilnostjo, kot je železniška industrija, tako odgovornost kot potencial, da spodbujajo digitalni in zeleni prehod, podpirajo industrijsko konkurenčnost Evrope in izboljšujejo povezljivost. Zato bi morali cestni, železniški, letalski in vodni promet prispevati k 90-odstotnemu zmanjšanju emisij v prometu do leta 2050. Prednostna naloga je preusmeritev precejšnjega dela 75 % notranjega tovornega prometa, ki trenutno poteka po cestah, na železnice in celinske plovne poti. (55)Skupno podjetje Shift2Rail je bilo ustanovljeno leta 2014 za upravljanje raziskovalnih in razvojnih dejavnosti ter dejavnosti potrjevanja v okviru pobude Shift2Rail z združevanjem sredstev iz javnega in zasebnega sektorja, ki jih zagotovijo njegovi člani, ter z uporabo notranjih in zunanjih tehničnih virov. Med deležniki iz celotne vrednostne verige železniškega sektorja in deležniki zunaj tradicionalnega železniškega sektorja je vzpostavilo nove oblike sodelovanja, ki so usklajene s pravili konkurence, ter uporabilo izkušnje in strokovno znanje Agencije Evropske unije za železnice glede vprašanj, povezanih z interoperabilnostjo in varnostjo.

(56)Cilj Skupnega podjetja za evropske železnice bi moral biti, da se vzpostavi visokozmogljivo povezano evropsko železniško omrežje z odpravo ovir za interoperabilnost in zagotovitvijo rešitev za popolno integracijo, ki vključuje upravljanje prometa, vozila, infrastrukturo in storitve. Pri tem bi bilo treba izkoristiti velik potencial za digitalizacijo in avtomatizacijo, da se zmanjšajo stroški železnic ter povečajo zmogljivost, prilagodljivost in zanesljivost, ter delovati na temelju zanesljive referenčne funkcionalne arhitekture sistemov, ki je skupna sektorju, v sodelovanju z Agencijo Evropske unije za železnice. (57)Skupno podjetje za evropske železnice bi moralo v svojem osrednjem načrtu opredeliti prednostne raziskovalne in inovacijske dejavnosti ter splošno arhitekturo sistemov in usklajen operativni pristop, vključno s predstavitvenimi dejavnostmi velikega obsega, potrebnimi za pospeševanje prodora povezanih, interoperabilnih in standardiziranih tehnoloških inovacij, s katerimi je treba podpreti enotno evropsko železniško območje. (58)Železnice so zapleten sistem z zelo tesnim medsebojnim delovanjem med upravljavci infrastrukture, železniškimi podjetji (upravljavci vlakov) in njihovo opremo (infrastruktura in tirna vozila). Inovacij ni mogoče uvesti brez skupnih specifikacij in strategij v vsem železniškem sistemu. Zato bi moral sistemski steber Skupnega podjetja za evropske železnice sektorju omogočati, da se zbliža z enotnim operativnim konceptom in arhitekturo sistemov, vključno z opredelitvijo storitev, funkcionalnih blokov in vmesnikov, ki so osnova za delovanje železniškega sistema. Zagotavljati bi moral splošni okvir za zagotavljanje, da so raziskave usmerjene k zahtevam strank in operativnim potrebam, ki so skupno dogovorjene, ter k skupnim zahtevam strank in operativnim potrebam. Model upravljanja in proces odločanja Skupnega podjetja za evropske železnice bi morala odražati vodilno vlogo Komisije pri poenotenju in povezovanju evropskega železniškega sistema, zlasti s hitrim in učinkovitim zagotavljanjem enotnega operativnega sistema in arhitekture sistemov, ob vključevanju zasebnih partnerjev v vloge svetovanja in tehnične podpore. (59)Za zagotovitev, da se rezultati raziskav na nizkih ravneh tehnološke pripravljenosti učinkovito uporabijo na višjih ravneh tehnološke pripravljenosti, zlasti v Skupnem podjetju za evropske železnice, bi morala take dejavnosti izvajati programska pisarna Skupnega podjetja za evropske železnice. (60)Kjer je to potrebno za zagotovitev hitrega prehoda in razširitve članstva, bi moralo biti upravnemu odboru Skupnega podjetja za evropske železnice omogočeno, da izbere pridružene člane na podlagi rezultatov razpisa za prijavo interesa, ki ga objavi Komisija. (61)V okviru prednostnih nalog Komisije za doseganje ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov, zlasti cilja trajnostnega razvoja 3, in sporočila Za celovito strategijo z Afriko je Komisija zavezana, da prispeva k zagotavljanju zdravega življenja in spodbuja blaginjo za vse, da vzpostavi še trdnejše partnerstvo med našima celinama ter da podpira razvoj raziskovalnih in inovacijskih zmogljivosti v Afriki. Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3 bi moralo obravnavati pomanjkanje ustrezne diagnostike, zdravljenj in cepiv, med drugim tako imenovane zdravstvene tehnologije, da bi lahko obravnavalo nalezljive bolezni, kot so HIV, malarija in tuberkuloza ter tudi druge z revščino povezane in zapostavljene nalezljive bolezni, ki prevladujejo v Afriki, zlasti v podsaharski Afriki. Pandemija COVID-19 je razkrila, da se lahko nalezljive bolezni hitro razširijo po vsem svetu zaradi povečane povezljivosti različnih regij po svetu, s svetovno trgovino in turizmom. Razvoj zdravstvenih tehnologij je torej ključen za omejevanje širjenja nalezljivih bolezni in za boj proti njim, ko so že razširjene, da se zaščiti zdravje državljanov v zadevnih državah in Uniji. Da se doseže močnejša vodilna vloga v svetovnem zdravju, kot je pri sedanji pobudi EDCTP2, bi moral biti obseg partnerstva razširjen, tako da bi zajemal odziv na grožnje zaradi novih nalezljivih bolezni, naraščajočih težav zaradi protimikrobne odpornosti in pridruženih motenj pri nenalezljivih boleznih. (62)Spopadanje z nalezljivimi boleznimi v podsaharski Afriki s sodobnimi tehnološkimi orodji zahteva sodelovanje velike skupine akterjev in dolgoročne zaveze. Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3 bi moralo posredovati pri produktivnem in trajnostnem mreženju in sodelovanju na oseh sever–jug in jug–jug ter vzpostavljanju odnosov s številnimi organizacijami iz zasebnega in javnega sektorja za krepitev projektnega in institucionalnega sodelovanja. Program bi moral pripomoči tudi k vzpostavitvi novih sodelovanj na oseh sever–jug in jug–jug za izvajanje študij več držav na več lokacijah v podsaharski Afriki. Poleg tega bi morala redna mednarodna konferenca – forum EDCTP – zagotavljati platformo za znanstvenike in ustrezna omrežja iz Evrope, Afrike in od drugod za izmenjavo ugotovitev in zamisli ter za vzpostavitev povezav za sodelovanje. (63)Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3 bi moralo temeljiti na izkušnjah, pridobljenih pri programih EDCTP in EDCTP2, da se dosežejo rezultati z izkoriščanjem naložb Unije, držav članic, pridruženih držav in afriških držav, ki jih ne bi bilo mogoče doseči samo v okviru posameznih držav ali okvirnega programa Unije za raziskave. Združenje EDCTP, ki zastopa države, udeležene v programu, bi moralo finančno in z dodatnimi dejavnostmi prispevati k programu EDCTP3 in njegovemu izvajanju. Zagotoviti bi moralo pomembno sodelovanje in udeležbo podsaharskih držav v procesu odločanja, kar je bistveno za spopadanje z bremenom bolezni v podsaharskih državah. Pobuda bi morala vključevati druge mednarodne financerje raziskav, kot so dobrodelne organizacije, farmacevtska industrija in druge tretje države, ki bi morale prispevati k partnerstvu kot ad hoc prispevajoči partnerji. Poleg tega bi moralo imeti Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3 za povečanje vpliva programa pri posebnih razpisih možnost določiti pravne subjekte, ki bi lahko sodelovali pri posrednih ukrepih. V programu dela bi moralo biti mogoče določiti, da taki pravni subjekti niso upravičeni do financiranja iz skupnega podjetja. (64)Poglavitno je, da se pri raziskovalnih dejavnostih, ki jih financira Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3 ali ki so drugače zajete v njegovem programu dela, v celoti upoštevajo Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, Evropska konvencija o varstvu človekovih pravic in njeni dodatni protokoli, etična načela, vključena v Helsinško deklaracijo Svetovne zdravniške organizacije iz leta 2008, standardi dobre klinične prakse, ki jih je sprejela Mednarodna konferenca o usklajevanju tehničnih zahtev za registracijo farmacevtskih izdelkov za uporabo v humani medicini, zadevna zakonodaja Unije ter lokalne etične zahteve držav, v katerih se bodo izvajale raziskovalne dejavnosti. Poleg tega bi moralo Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3 zahtevati, da so inovacije in ukrepanje, razviti na podlagi rezultatov posrednih ukrepov, podprtih v programu, cenovno dosegljivi in dostopni za ranljive skupine prebivalstva. (65)Da bi bilo Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3 uspešno in bi spodbudilo sodelovanje v partnerstvu, bi moralo biti financiranje skupnega podjetja omejeno na pravne subjekte, upravičene do financiranja v okviru programa Obzorje Evropa in ustanovljene v državah v sestavi združenja za partnerstvo evropskih držav in držav v razvoju na področju kliničnega preskušanja (EDCTP). Subjekti s sedežem v drugih državah članicah Unije, pridruženih državah in državah podsaharske Afrike bi morali vseeno imeti možnost sodelovanja pri razpisih brez prejetja finančnih sredstev. Poleg tega bi morali imeti tudi subjekti s sedežem v drugih državah razen članov združenja EDCTP3 možnost, da so upravičeni do financiranja za določene teme razpisa ali v primeru razpisa, ki obravnava izredne razmere v javnem zdravju, kadar je to določeno v programu dela. Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3 bi moralo sprejeti vse potrebne ukrepe, vključno s pogodbenimi, za zaščito finančnih interesov Unije. Treba bi si bilo prizadevati za sklenitev znanstvenih in tehnoloških sporazumov s tretjimi državami. Pred njihovo sklenitvijo bi moralo Skupno podjetje za svetovno zdravje EDCTP3 uporabiti alternativne ukrepe za zaščito interesov Unije, kadar subjekti s sedežem v tretji državi brez takega sporazuma sodelujejo pri financiranju v posrednem ukrepu: finančni koordinator ukrepa bi moral imeti sedež v državi članici ali pridruženi državi, znesek predhodnega financiranja in določbe o odgovornosti v sporazumih o nepovratnih sredstvih pa bi morali biti prilagojeni, da bi se ustrezno upoštevala finančna tveganja. (66)V okviru prednostnih nalog Evropske komisije „gospodarstvo za ljudi“ in „Evropa, pripravljena na digitalno dobo“ bi morala evropska industrija, vključno z MSP, postati bolj zelena, bolj krožna in bolj digitalna, pri tem pa ostati konkurenčna na svetovni ravni. Komisija je poudarila vlogo medicinskih pripomočkov in digitalnih tehnologij, s katerimi se rešujejo nastajajoči izzivi, ter uporabo e-zdravstvenih storitev za zagotavljanje visokokakovostne zdravstvene oskrbe, skupaj s pozivom za zagotavljanje dobave cenovno dostopnih zdravil za zadovoljevanje potreb Unije, ob hkratnem podpiranju inovativne in svetovno vodilne evropske farmacevtske industrije. Namen Skupnega podjetja za pobudo za inovativno zdravje je prispevati h krepitvi konkurenčnosti zdravstvene industrije Unije, ki je temeljni kamen gospodarstva Unije, ki temelji na znanju, k povečani gospodarski dejavnosti pri razvoju zdravstvenih tehnologij, zlasti celostnih rešitev v zdravstvu, ter tako predstavljati orodje za povečanje tehnološke neodvisnosti in spodbujanje digitalne preobrazbe naših družb. Take prednostne naloge politike je mogoče uresničevati s povezovanjem ključnih akterjev: akademskih krogov, različno velikih podjetij in končnih uporabnikov zdravstvenih inovacij pod okriljem javno-zasebnih partnerstev na področju raziskav in inovacij v zdravstvu. Skupno podjetje za pobudo za inovativno zdravje bi moralo pripomoči k doseganju ciljev evropskega načrta za boj proti raku in evropskega akcijskega načrta „eno zdravje“ zoper odpornost proti antimikrobikom. Skupno podjetje za pobudo za inovativno zdravje bi moralo biti usklajeno z novo industrijsko strategijo za Evropo, evropsko strategijo za zdravila in strategijo za MSP za trajnostno in digitalno Evropo. (67)Skupno podjetje za pobudo za inovativno zdravje temelji na izkušnjah, pridobljenih s Skupnim podjetjem za pobudo za inovativna zdravila 2 (Skupno podjetje IMI 2), vključno z delom, opravljenim v okviru te pobude za spopadanje s pandemijo COVID-19. V skladu s priporočili iz vmesne ocene Skupnega podjetja IMI 2 bi morala pobuda, ki bo nasledila prejšnjo, „omogočiti aktivno sodelovanje drugih panog industrije s farmacevtsko industrijo, da se izkoristi njihovo strokovno znanje pri razvoju novih ukrepov na področju zdravstvenega varstva“. Sodelovati morajo torej subjekti s področij biofarmacije, biotehnologije in medicinske tehnologije, vključno z družbami z digitalnega področja. Področje uporabe pobude bi moralo zajemati preventivo, diagnostiko, zdravljenje in obvladovanje bolezni ter ga je treba vzpostaviti ob upoštevanju velikega bremena za paciente in/ali družbo zaradi resnosti bolezni in/ali števila prizadetih ljudi ter velikega gospodarskega vpliva bolezni za paciente in zdravstvene sisteme. Financirani ukrepi morajo ustrezati potrebam javnega zdravja v Uniji ter podpirati razvoj prihodnjih zdravstvenih inovacij, ki so varne, usmerjene v ljudi, učinkovite, stroškovno učinkovite in cenovno dostopne za paciente in zdravstvene sisteme. (68)Za zagotovitev najboljših možnosti za ustvarjanje novih znanstvenih zamisli ter uspešne raziskovalne in inovacijske dejavnosti bi morali biti ključni akterji v Skupnem podjetju za pobudo za inovativno zdravje raziskovalci iz različnih vrst subjektov, javnih in zasebnih. Hkrati bi morali končni uporabniki, kot so državljani Unije, zdravstveni delavci in izvajalci zdravstvene dejavnosti, prispevati k strateškemu oblikovanju in dejavnostim pobude za zagotovitev, da se upoštevajo njihove potrebe. Poleg tega bi morali tudi vseevropski in nacionalni regulativni organi, organi za vrednotenje zdravstvenih tehnologij in plačniki zgodaj prispevati k dejavnostim partnerstva, pri tem pa zagotavljati, da ni navzkrižij interesov, s čimer se poveča verjetnost, da se z rezultati financiranih ukrepov izpolnijo zahteve, potrebne za uvedbo, in se s tem dosežejo pričakovani učinki. Vsi ti prispevki bi morali pomagati pri tem, da se raziskovalna prizadevanja bolje usmerijo na področja, na katerih potrebe niso izpolnjene. (69)Trenutni zdravstveni izzivi in grožnje so razširjeni po vsem svetu. Zato bi morala biti pobuda odprta za sodelovanje mednarodnih akademskih, industrijskih in regulativnih akterjev, da se izkoristi širši dostop do podatkov in strokovnega znanja, odzove na nastajajoče zdravstvene grožnje in doseže potrebni družbeni učinek, zlasti izboljšani zdravstveni izidi za državljane Unije. Hkrati bi se morala večina dejavnosti partnerstva izvajati v državah članicah Unije in pridruženih državah programa Obzorje Evropa. (70)Cilji partnerstva bi morali biti osredotočeni na predkonkurenčno področje in s tem ustvariti varno okolje za učinkovito sodelovanje med podjetji, dejavnimi na različnih področjih zdravstvenih tehnologij. Da se izrazi povezovalna narava pobude, pripomore k odpravi ovir med sektorji zdravstvene industrije in okrepi sodelovanje med industrijo in akademskimi krogi, bi morala biti večina projektov, financiranih v okviru pobude, medsektorskih. (71)Izraz ključne digitalne tehnologije se nanaša na elektronske komponente in sisteme, ki podpirajo vse pomembne gospodarske sektorje. Komisija je poudarila potrebo o obvladovanju teh tehnologij v Evropi, zlasti v okviru uresničevanja prednostnih nalog evropske politike, kot je avtonomija na področju digitalne tehnologije. Zaradi pomembnosti področja in izzivov, s katerimi se srečujejo deležniki v Uniji, je treba nujno ukrepati, da v evropski inovacijski in vrednostni verigi ne bi bilo šibkega člena. Treba bi bilo torej ustanoviti mehanizem na ravni Unije, ki bi združeval in usmerjal zagotavljanje podpore, ki jo za raziskave in inovacije v elektronske komponente in sisteme namenjajo države članice, Unija in zasebni sektor. (72)Skupno podjetje za ključne digitalne tehnologije bi moralo obravnavati jasno opredeljene teme, ki bi evropskim industrijam v širšem smislu omogočile, da snujejo, izdelujejo in uporabljajo najbolj inovativne tehnologije za elektronske komponente in sisteme. Potrebna je strukturirana in usklajena finančna podpora na evropski ravni, da se raziskovalnim skupinam in evropskim industrijam pomaga ohranjati trenutne prednosti vodilnega položaja v zelo konkurenčnem mednarodnem prostoru ter se odpravi vrzel v tehnologijah, ki so kritične za digitalno preobrazbo Evrope, ki upošteva osrednje vrednote Unije, vključno z zasebnostjo ter zaupanjem, zanesljivostjo in varnostjo. Za razvoj novih tehnologij in hitro uvajanje inovacij na trg je poglavitno sodelovanje med deležniki ekosistema, ki zastopajo vse segmente vrednostnih verig. Za povezovanje ustreznih deležnikov, zlasti MSP, na nastajajočih ali sosednjih področjih tehnologije ali na obeh, sta ključni tudi odprtost in prilagodljivost. (73)Skupno podjetje za ključne digitalne tehnologije bi moralo združevati finančna in tehnična sredstva, ki so bistvena za obvladovanje vse hitrejšega razvoja inovacij na tem področju, ustvarjanje pomembnih učinkov prelivanja za družbo ter zagotovitev delitev tveganj z uskladitvijo strategij in naložb s skupnim evropskim interesom. Zato bi morali biti člani Skupnega podjetja za ključne digitalne tehnologije Unija, države članice in države, prostovoljno pridružene programu Obzorje Evropa, ter združenja kot zasebni člani, ki zastopajo svoja podjetja v sestavi (in druge pravne subjekte, dejavne na področju elektronskih komponent in sistemov v Evropi). Sodelovanje držav članic bo dodatno olajšalo uskladitev z nacionalnimi programi in strategijami, s čimer se bosta zmanjšala prekrivanje in razdrobljenost prizadevanj, ob zagotavljanju sinergij med vsemi deležniki in dejavnostmi. (74)V skladu s [členom 8(1)(c)] uredbe o programu Obzorje Evropa bi morale sodelujoče države Skupno podjetje za ključne digitalne tehnologije pooblastiti za izvajanje svojih prispevkov, namenjenih njihovim nacionalnim udeležencem v posrednih ukrepih. Upravičenci bi morali s skupnim podjetjem podpisati sporazum o enkratnih nepovratnih sredstvih v skladu s pravili programa Obzorje Evropa, vključno z ustreznim okvirom za pravice intelektualne lastnine, odvisno od programa Unije, ki podpira zadevno dejavnost dodeljevanja nepovratnih sredstev. Skupno podjetje za ključne digitalne tehnologije bi moralo obdelati zahtevke za povračilo stroškov in izvesti plačila upravičencem. (75)Skupno podjetje za ključne digitalne tehnologije bi moralo pri izvajanju prispevkov sodelujočih držav njihovim nacionalnim udeležencem v posrednih ukrepih upoštevati, da morajo sodelujoče države upoštevati stroga nacionalna proračunska pravila. S tem v zvezi bi morale sodelujoče države in skupno podjetje skleniti pravno zavezujoče sporazume, s katerimi bi se sodelujoče države zavezale plačilu celotnega zneska svojega prispevka za posredne ukrepe v celotni življenjski dobi pobude. Take sporazume bi bilo treba skleniti v okviru letnega proračunskega postopka in načrtovanja programov skupnega podjetja. Upravni odbor bi moral sprejeti letni program dela ob upoštevanju teh sporazumov. Odredbodajalec bi moral šele po tem in v skladu s finančnimi pravili skupnega podjetja sprejeti proračunske in pravne obveznosti za te posredne ukrepe.

(76)Kot nadaljevanje prakse, vzpostavljene v Skupnem podjetju ECSEL, je nujno odstopanje od [člena 30] uredbe o programu Obzorje Evropa, da se omogočijo različne stopnje povračila glede na vrsto udeleženca, in sicer MSP in neprofitne pravne subjekte, in vrsto ukrepa, ki se uporabijo za vse upravičence iz vseh sodelujočih držav. S tem bi bilo treba zagotoviti ustrezno ravnovesje sodelovanja deležnikov pri ukrepih, ki jih financira Skupno podjetje za ključne digitalne tehnologije, in spodbuditi večjo udeležbo MSP, kot je priporočeno v vmesni oceni Skupnega podjetja ECSEL. (77)Namen pravnega okvira Unije za enotno evropsko nebo je prenoviti sistem upravljanja zračnega prometa v Evropi z institucionalnimi, operativnimi, tehnološkimi in regulativnimi ukrepi za izboljšanje njegovega delovanja, kar zadeva zmogljivost, varnost, učinkovitost in vpliv na okolje. (78)Namen projekta raziskav in razvoja upravljanja zračnega prometa enotnega evropskega neba (v nadaljnjem besedilu: projekt SESAR) je posodobiti upravljanje zračnega prometa ter združiti tehnološke in operativne inovacije v podporo enotnega evropskega neba. Njegov namen je zagotoviti tehnološke rešitve za zelo učinkovito upravljanje zračnega prometa do leta 2035, da se omogoči delovanje sektorja zračnega prevoza, pri katerem ni prezasedenosti ter ki je še varnejše in bolj okolju prijazno. Projekt SESAR zajema tri medsebojno povezane, neprekinjene in razvijajoče se sodelovalne procese, v katerih se opredeljujejo, razvijajo in uporabljajo inovativni tehnološki sistemi in operativni postopki, na katerih temelji digitalno evropsko nebo, opredeljeno v osrednjem načrtu za upravljanje zračnega prometa v Evropi. (79)Osrednji načrt za upravljanje zračnega prometa v Evropi je orodje za načrtovanje za posodobitev upravljanja zračnega prometa po vsej Evropi, ki povezuje raziskovalne in inovacijske dejavnosti v zvezi z upravljanjem zračnega prometa s scenariji uvajanja v uporabo v smeri doseganja ciljev uspešnosti enotnega evropskega neba. (80)Skupno podjetje SESAR je bilo prvič ustanovljeno leta 2007 z namenom upravljanja faz opredelitve in razvoja projekta SESAR z združevanjem financiranja iz javnega in zasebnega sektorja, ki so ga zagotovili njegovi člani, ter z uporabo notranjih in zunanjih tehničnih virov ter za izvajanje in, po potrebi, posodobitev osrednjega načrta za upravljanje zračnega prometa v Evropi. Vzpostavilo je novo in učinkovito obliko sodelovanja med deležniki v sektorju, v katerem je napredek mogoč le, če vsi deležniki sinhronizirano uresničujejo nove rešitve. Glede na dobro uveljavljenost blagovne znamke SESAR bi jo moralo novo Skupno podjetje za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba 3 (v nadaljnjem besedilu: Skupno podjetje SESAR 3) uporabljati še naprej. (81)Skupno podjetje SESAR 3 bi moralo temeljiti na izkušnjah Skupnega podjetja SESAR in nadaljevati svojo usklajevalno vlogo pri raziskavah o upravljanju zračnega prometa v Uniji. Glavni cilji Skupnega podjetja SESAR 3 bi morali biti krepitev in nadaljnje povezovanje raziskovalnih in inovacijskih zmogljivosti v Evropi, pomoč pri pospeševanju digitalizacije sektorja ter povečevanje njegove odpornosti in prilagodljivosti nihanjem v prometu. Z inovacijami bi moralo okrepiti konkurenčnost zračnega prevoza s posadko in brez nje ter storitve upravljanja zračnega prometa, da se spodbudita gospodarsko okrevanje in rast. Razviti in pospešiti bi moralo uvajanje inovativnih rešitev na trg za vzpostavitev zračnega prostora enotnega evropskega neba kot najučinkovitejšega in okoljsko prijaznega letalskega neba na svetu. (82)Novo Skupno podjetje SESAR 3 bi moralo biti sposobno razviti in potrditi tehnične podatke za pomoč Komisiji pri regulativnih dejavnostih na področju upravljanja zračnega prometa, npr. priprava vse tehnične dokumentacije za skupne projekte, vzpostavljene v skladu z uredbo o enotnem evropskem nebu, izvajanje tehničnih študij ali podpiranje dejavnosti standardizacije. Zagotoviti bi moralo tudi skrbništvo nad osrednjim načrtom za upravljanje zračnega prometa v Evropi, ki je bil potrjen s Sklepom Sveta 2009/320/ES, vključno z njegovim spremljanjem, poročanjem o njem in njegovim posodabljanjem. Poleg tega bi morala Komisija imeti glasove sorazmerno s prispevkom Unije k proračunu in vsaj 25 % glasov. Ta ureditev zagotavlja, da Komisija ohrani zelo dobro sposobnost, da z vidika politike usmerja delo, ki ga skupno podjetje opravlja v zvezi s temi nalogami prek mehanizmov okrepljenega nadzora, vzpostavljenih za take organe. (83)Sodelovanje v Skupnem podjetju SESAR 3 bi moralo biti odprto za najširši možni razpon in zastopanost deležnikov iz vseh držav članic in držav, pridruženih programu Obzorje Evropa, vključno z MSP, na podlagi raznih oblik sodelovanja. Zlasti bi moralo sodelovanje zagotavljati ustrezno ravnotežje med proizvajalci opreme za letalstvo s posadko ali brez posadke, uporabniki zračnega prostora, izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa, letališči, vojsko in strokovnim osebjem ter omogočati priložnosti malim in srednjim podjetjem, akademskim krogom in raziskovalnim organizacijam. Komisija je za določitev najobetavnejših pristopov in subjektov, ki so jih sposobni uporabljati, objavila razpis za prijavo interesa za potencialne člane. Upravnemu odboru bi moralo biti omogočeno, da na podlagi rezultatov tega razpisa izbere pridružene člane za zagotovitev hitre razširitve skupine članov. (84)Pristojbine na zračnih poteh v celoti krijejo uporabniki zračnega prostora, ki posredno prispevajo k raziskavam in razvoju, financiranim s strani pomembnejših deležnikov na področju upravljanja zračnega prometa, kot so izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa ali predelovalna industrija, ki gradi in opremlja letala v uporabi uporabnikov zračnega prostora. Zato bi morali biti uporabniki zračnega prostora ustrezno zastopani v upravnem odboru Skupnega podjetja SESAR 3. (85)Za zagotovitev, da se rezultati raziskovalnih (na nizkih ravneh tehnološke pripravljenosti) raziskav o upravljanju zračnega prometa učinkovito uporabijo na višjih ravneh tehnološke pripravljenosti, zlasti v Skupnem podjetju SESAR 3, bi morala take dejavnosti upravljati programska pisarna skupnega podjetja. (86)Agencija organizacije Eurocontrol ima ustrezno infrastrukturo ter potrebne upravne, IT, komunikacijske in logistične podporne storitve. Skupno podjetje SESAR 3 bi moralo izkoristiti tako infrastrukturo in službe organizacije Eurocontrol. V tem okviru bi bilo mogoče z združevanjem upravnih sredstev z drugimi skupnimi podjetji prek skupne zaledne službe pridobiti le malo potencialnih sinergij. Iz tega razloga bi se moralo Skupno podjetje SESAR 3 odločiti za izvzetje iz funkcij skupne zaledne službe, vzpostavljenih s to uredbo. (87)Za oblikovanje široke baze deležnikov za izpolnjevanje ciljev partnerstva za pametna omrežja in storitve je bilo na temeljih Združenja za infrastrukturo 5G ustanovljeno Združenje za infrastrukturo 5G. To novo panožno združenje naj bi imelo v prvih letih po ustanovitvi le malo subjektov v sestavi in pridruženih subjektov, njegov cilj pa je vključiti nove člane iz skupin deležnikov, ki so dejavne v vrednostni verigi na področju pametnih omrežij in storitev. Glede na njegovo pričakovano skromno velikost ter vpliv na njegove subjekte v sestavi, ki so mala in srednja podjetja, za združenje ni vzdržno, da bi prispevalo k 50 % upravnih stroškov Skupnega podjetja za pametna omrežja in storitve v njegovi celotni življenjski dobi, zlasti v prvih letih po ustanovitvi. Poleg tega je kriza zaradi pandemije COVID-19 in njenih vplivov na gospodarstvo ustvarila izzive za evropske gospodarske akterje, tudi na področju IKT. Zato bi bilo treba zagotoviti, da so zasebni partnerji skupnih podjetij sposobni izpolnjevati svoje zaveze, pri čemer pogoji ostanejo privlačni in spodbujajo nove partnerje k pridružitvi združenju. Najmanjši delež letnega finančnega prispevka za upravne stroške bi moral torej za člane razen Unije znašati 20 % skupnih letnih upravnih stroškov. Zlasti bi moralo biti mogoče, da subjekti v sestavi, ki so mala in srednja podjetja, prispevajo manj kot večja podjetja. Člani skupnega podjetja razen Unije bi si morali prizadevati za povečanje števila subjektov v sestavi in pridruženih subjektov, da bi se čim bolj povečal njihov prispevek 50 % upravnih stroškov skupnega podjetja v njegovi življenjski dobi. (88)Glede na prednostne naloge Evropske komisije za obdobje 2019–2024 „Evropa, pripravljena na digitalno dobo“ in „gospodarstvo za ljudi“ ter cilje politike, postavljene v okviru njenih sporočil o „oblikovanju digitalne prihodnosti Evrope“, mora Evropa razviti kritične digitalne infrastrukture na podlagi omrežij 5G in zgraditi svoje tehnološke zmogljivosti v smeri tehnologije 6G, kar naj bi bilo izvedeno do leta 2030. Komisija je v tem okviru poudarila strateški pomen evropskega partnerstva za pametna omrežja in storitve za zagotovitev varnih storitev, ki temeljijo na povezljivosti, za potrošnike in podjetja. Te prednostne naloge je mogoče opraviti s povezovanjem ključnih akterjev, in sicer industrije, akademskih krogov in javnih organov, v okviru evropskega partnerstva, ki temelji na dosežkih pobude javno-zasebnega partnerstva na področju tehnologije 5G, v okviru katere so bili uspešno razviti tehnologija in standardi 5G. (89)Skupno podjetje za pametna omrežja in storitve je oblikovano za obravnavo vprašanj politike na področju digitalne infrastrukture ter za razširitev tehnološkega obsega raziskav in inovacij za omrežja 6G. Ob tesnem sodelovanju držav članic bi moralo okrepiti odziv na politiko Unije in družbene potrebe v zvezi z energijsko učinkovitostjo omrežja, kibernetsko varnostjo, tehnološko neodvisnostjo, zasebnostjo in etičnimi vprašanji ter bo obseg raziskav in inovacij razširilo z omrežij na zagotavljanje storitev v oblaku ter komponente in naprave, ki omogočajo storitve za državljane in širok razpon gospodarskih sektorjev, kot so zdravstvo, prevoz, predelovalne dejavnosti in mediji. (90)Ciljev javne politike v zvezi s pametnimi omrežji in storitvami ne moreta obravnavati izključno industrija in Komisija. Za njihovo celostno in usklajeno obravnavo je zlasti potrebna strateška udeležba držav članic kot dela strukture upravljanja. Zato bi moral upravni odbor kar najbolj upoštevati mnenja skupine predstavnikov držav, zlasti glede strateške usmeritve v zvezi s programi dela in odločitev glede financiranja. (91)Napredne infrastrukture 5G bodo podlaga za razvoj ekosistemov za digitalni in zeleni prehod ter v naslednjem koraku za pripravljenost Evrope, da uvede tehnologijo 6G. Program Instrument za povezovanje Evrope 2 – Digitalno ter program za digitalno Evropo in program InvestEU omogočajo priložnosti za razvoj digitalnih ekosistemov na podlagi tehnologije 5G in pozneje 6G. Ob upoštevanju širokega nabora javnih in zasebnih deležnikov, ki so udeleženi pri takih projektih uvajanja, je bistveno usklajevati vzpostavitev strateškega načrta, prispevanje k programskemu načrtovanju ter obveščanje in sodelovanje deležnikov v zvezi s takimi pr