ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Svet je 8. julija 2019 sprejel sklep o pooblastilu Komisije za začetek pogajanj z Islamsko republiko Mavretanijo za sklenitev sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu in protokola o izvajanju navedenega sporazuma (dokumenta 10402/19 in 10231/19). V skladu s členom 1(2) navedenega sklepa se Komisija lahko pogaja o omejenem podaljšanju sedanjega protokola s prenehanjem veljavnosti 15. novembra 2019, da bi se izognili dolgotrajni prekinitvi ribolovnih dejavnosti. Pogajalske smernice, priložene navedenemu sklepu Sveta (10231/19 ADD1), določajo, da sme tako podaljšanje trajati največ eno leto.

Protokol je bil 8. novembra 2019 s sporazumom v obliki izmenjave pisem (dokument 12928/19) podaljšan za eno leto do 15. novembra 2020.

Med septembrom 2019 in februarjem 2020 so z Mavretanijo potekali štirje krogi pogajanj za obnovitev sporazuma in protokola o partnerstvu o trajnostnem ribištvu, ki pa niso bila uspešna.

Zaradi trenutnih zdravstvenih razmer (pandemija COVID-19) in kljub podaljšanju protokola je treba opozoriti, da pogajanja o novem sporazumu in protokolu ne bi bila zaključena pravočasno, da bi se preprečila prekinitev ribolovnih dejavnosti ob koncu navedenega podaljšanja. Zato je Svet 26. junija 2020 Komisijo pooblastil, da se pogaja o ponovnem podaljšanju Protokola za največ eno dodatno leto.

V petem krogu pogajanj (7. julija 2020) so se pogajalci Unije in Islamske republike Mavretanije dogovorili o tem drugem podaljšanju Protokola za obdobje največ enega leta v skladu z mandatom Sveta. To drugo podaljšanje je opredeljeno s sporazumom v obliki izmenjave pisem, parafiranim 7. julija 2020.

Da bi se preprečila prekinitev ribolovnih dejavnosti evropske flote v mavretanskih vodah, je nujno, da se pravočasno sprejme sklep Sveta o potrditvi tega sporazuma v obliki izmenjave pisem, da bi ga lahko pogodbenici podpisali pred 15. novembrom 2020, ko preneha veljati sedanji protokol.

Namen predloga je odobriti sklenitev Protokola.

Cilj Protokola je plovilom Evropske unije zagotoviti ribolovne možnosti v mavretanskih vodah v mejah razpoložljivega presežka ter ob upoštevanju razpoložljivih znanstvenih ocen, zlasti ocen Odbora za ribištvo za vzhodni srednji Atlantik (CECAF), in znanstvenih mnenj in priporočil Mednarodne komisije za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT). Cilj je tudi okrepiti sodelovanje med Evropsko unijo in Islamsko republiko Mavretanijo, da se v interesu obeh pogodbenic vzpostavi partnerski okvir za razvoj trajnostne ribiške politike in odgovorno izkoriščanje ribolovnih virov na ribolovnem območju Islamske republike Mavretanije.

Protokol določa ribolovne možnosti za naslednje kategorije:
(2)[…].

(3)[…] –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

[…]

Člen […]

Ta uredba začne veljati […] dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

[Choose between the two options below. The second option must be used where the Regulation is binding and directly applicable only in certain Member States in accordance with the Treaties.]

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama.

V Bruslju,
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Evropska unija je na podlagi Uredbe (ES) št. 617/2009 odprla letno tarifno kvoto za visokokakovostno goveje meso v skladu z memorandumom o soglasju med Evropsko komisijo in Združenimi državami ter njegovo revidirano različico (Spremenjeni memorandum o soglasju z Združenimi državami Amerike glede uvoza govejega mesa živali, ki niso dobivale določenih hormonov za pospeševanje rasti, in glede povečanih dajatev, ki jih Združene države uporabljajo za določene proizvode Evropske unije, z dne 21. oktobra 2013) (v nadaljnjem besedilu: tarifna kvota). Spremenjeni memorandum o soglasju so Unija in Združene države 14. aprila 2014 priglasile Organu STO za reševanje sporov.

Decembra 2016 so Združene države sprejele ukrepe za ponovno uvedbo povečanih dajatev za določene proizvode EU v povezavi s sporom v STO ES – Ukrepi v zvezi z mesom in mesnimi izdelki (hormoni) (DS26) (v nadaljnjem besedilu: ES – hormoni). Postopek za ponovno uvedbo dajatev se je začel na zahtevo sektorja govejega mesa Združenih držav, ki je izrazil pomisleke glede izvajanja tarifne kvote.

Da bi preprečile ponovno uvedbo povečanih dajatev za določene proizvode EU, so Evropska unija in Združene države opravile posvetovanja v zvezi z izvajanjem spremenjenega memoranduma o soglasju v skladu s členom IV.1(b) navedenega memoranduma, v okviru katerih so Združene države zahtevale dodelitev deleža tarifne kvote, odprte na podlagi spremenjenega memoranduma o soglasju.

V interesu Unije je, da se Združenim državam dodeli delež tarifne kvote, da bi pogodbenici v prihodnje lahko dosegli sporazumno rešitev spora v STO v zadevi DS26, ki bi se priglasila Organu STO za reševanje sporov.

Svet je 19. oktobra 2018 Komisijo pooblastil, da v imenu Unije začne pogajanja z Združenimi državami Amerike o izvajanju tarifne kvote, in sicer z namenom dodelitve deleža tarifne kvote Združenim državam, da bi se dosegla dokončna rešitev spora v STO v zadevi DS26. Pogajanja so se uspešno zaključila.

Svet je Komisijo prav tako pooblastil, da si, v skladu z veljavnimi pravili STO in kolikor je potrebno, prizadeva doseči dogovor z drugimi pomembnimi državami dobaviteljicami glede dodelitve tarifne kvote posameznim državam. Da bi se zagotovila skladnost s členom XIII:2 Splošnega sporazuma o tarifah in trgovini, si mora pogodbenica, ki dodeljuje tarifno kvoto, pri dodeljevanju kvote državam dobaviteljicam prizadevati za dogovor glede razporeditve deležev tarifne kvote z vsemi pomembnimi dobavitelji. Da bi se zagotovila skladnost dodelitve sedanje tarifne kvote posameznim državam z obveznostmi EU v okviru STO, si mora torej EU prizadevati za dosego dogovora z drugimi pomembnimi dobavitelji, za katere se uporablja tarifna kvota (tj. z Avstralijo, Urugvajem in Argentino). Komisija je pomembne države dobaviteljice ustrezno zaprosila za soglasje in pridobila pisno potrditev njihovega strinjanja z dodelitvijo deleža tarifne kvote Združenim državam v obliki izjav o soglasju, prejetih 10., 20. oziroma 31. maja 2019.
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Pravila o finančnih prispevkih iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) so določena v Uredbi (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (v nadaljnjem besedilu: uredba o ESPG).

POVZETEK VLOGE IN ANALIZA

Ključni podatki: Referenčna št. ESPG EGF/2019/000 Evropska komisija Tehnična pomoč Upravni odhodki: proračun v EUR 610 000 % upravnih odhodkov (zgornja meja: 0,5 %) 0,35 %

V skladu s členom 11(1) uredbe o ESPG je lahko vsako leto na pobudo Komisije za tehnično pomoč na voljo največ 0,5 % najvišjega letnega zneska ESPG.

Tehnična pomoč, ki jo je treba financirati, in razčlenitev predvidenih stroškov

1.Prispevek bo uporabljen za odhodke iz člena 11(1) in (4) ter člena 12(2), (3) in (4) uredbe o ESPG, kakor so podrobno razdelani v nadaljevanju.

2.Spremljanje in zbiranje podatkov: Komisija bo zbrala podatke o prejetih, financiranih in zaključenih vlogah ter predlaganih in izvedenih ukrepih. Ti podatki bodo na voljo na spletišču Evropske komisije in zbrani v ustrezni obliki za dveletno poročilo 2021. Na podlagi izkušenj v zadnjih letih so stroški za to dejavnost ocenjeni na 20 000 EUR.

3.Informiranje: Komisija je vzpostavila in upravlja spletno stran o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji v skladu s členom 12(2) uredbe o ESPG. Spletna stran se bo redno posodabljala in razvijala, pri čemer bo vsak novi element tudi preveden v vse uradne jezike EU. Povečala se bo splošna ozaveščenost o ESPG in spodbujala njegova prepoznavnost. Informacije o ESPG bodo objavljene v različnih publikacijah in avdiovizualnem gradivu Komisije, kakor je določeno v členu 11(4) uredbe o ESPG. Stroški vseh teh postavk skupaj so ocenjeni na 20 000 EUR.

4.Sistem elektronske izmenjave podatkov: Komisija nadaljuje z vzpostavljanjem standardiziranih postopkov za vloge in upravljanje ESPG, pri čemer se uporabljajo funkcije sistema SFC2014 (sistem Evropske unije za upravljanje skladov). To omogoča poenostavitev vlog na podlagi uredbe o ESPG, njihovo hitrejšo obravnavo in lažje poročanje. Vmesnik med SFC in informacijskim sistemom Komisije za finančno upravljanje in računovodstvo ABAC lajša finančne posle ESPG. Prispevek v višini 80 000 EUR je namenjen rednemu vzdrževanju in nadaljnjemu razvoju aplikacij SFC in integraciji novih orodij za poročanje.

5.Upravna in tehnična pomoč (seje strokovne skupine): Strokovna skupina kontaktnih oseb za ESPG, ki jo sestavlja po en član iz vsake države članice, se bo srečala dvakrat (v drugi polovici leta 2019 in v prvi polovici leta 2020). Skupni stroški teh dveh sej so ocenjeni na 70 000 EUR.
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Da se zagotovi potrebna pravna varnost in homogenost notranjega trga, mora Skupni odbor EGP vso ustrezno zakonodajo EU čim prej po njenem sprejetju vključiti v Sporazum EGP ter omogočiti sodelovanje držav Efte, ki so del EGP, pri ustreznih ukrepih ali programih EU.

Osnutek sklepa Skupnega odbora EGP (priložen predlogu sklepa Sveta) je namenjen spremembi Protokola 31 k Sporazumu EGP o „sodelovanju na posebnih področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svoboščine“. To je potrebno, da se državam Efte, ki so del EGP, omogoči sodelovanje v programih in ukrepih Unije, ki se financirajo iz proračunskih vrstic splošnega proračuna Evropske unije. V tem primeru je namen te spremembe državam Efte, ki so del EGP (Norveška, Islandija in Lihtenštajn), omogočiti sodelovanje pri ukrepih Unije v zvezi s proračunsko vrstico 02 03 01 „Notranji trg“ in proračunsko vrstico 02 03 04 „Orodja za upravljanje notranjega trga“, ki sta vključeni v splošni proračun Evropske unije za proračunsko leto 2019.

•Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

Priloženi osnutek sklepa Skupnega odbora je v celoti skladen s ciljem Sporazuma EGP glede spodbujanja stalne in uravnotežene krepitve trgovinskih in ekonomskih odnosov med pogodbenicami z enakimi pogoji konkurence in spoštovanjem istih pravil, da bi se ustvaril homogen Evropski gospodarski prostor.

•Skladnost z drugimi politikami Unije

Sklep Skupnega odbora je skladen tudi z drugimi politikami Unije, zlasti prek cilja varovanja homogenosti notranjega trga EU.

2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

•Pravna podlaga

Predlog temelji na členu 114 PDEU v povezavi s členom 218(9) Pogodbe. Člen 1(3) Uredbe Sveta (ES) št. 2894/94 o pravilih za izvajanje Sporazuma EGP določa, da Svet na predlog Komisije določi stališče, ki se v imenu Unije zavzame glede takih sklepov.

•Subsidiarnost (za neizključno pristojnost)

Predlog je v skladu z načelom subsidiarnosti iz naslednjega razloga:

Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči cilja tega predloga, tj. zagotoviti homogenost notranjega trga, se zaradi učinkov lažje doseže na ravni Unije.

•Sorazmernost

V skladu z načelom sorazmernosti predlog ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje njegovega cilja, ki je zagotoviti homogenost notranjega trga.

•Izbira instrumenta
3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA

•Naknadne ocene/preverjanja ustreznosti obstoječe zakonodaje

V okviru naknadne in predhodne ocene so bila opravljena posvetovanja z zainteresiranimi stranmi o morebitnem novem protokolu med Evropsko unijo in Republiko Gvinejo Bissau. Na tehničnih sestankih so bila opravljena tudi posvetovanja s strokovnjaki iz držav članic in sektorja. Na podlagi teh posvetovanj je bilo sklenjeno, da bi bilo za Evropsko unijo in Republiko Gvinejo Bissau koristno, da bi sklenili nov protokol k Sporazumu o partnerstvu v ribiškem sektorju.
09.2913

ex 2401 10 35 ex 2401 10 70 ex 2401 10 95 ex 2401 10 95 ex 2401 10 95 ex 2401 20 35 ex 2401 20 70 ex 2401 20 95 ex 2401 20 95 ex 2401 20 95

91 10 11 21 91 91 10 11 21 91

Naravni nepredelan tobak, narezan ali ne na običajno velikost, s carinsko vrednostjo ne manj kot 450 EUR za 100 kg neto mase, ki se uporablja kot vezivo ali ovoj v proizvodnji izdelkov iz tarifne podštevilke 2402 10 00

1.1.–31.12.

6 000 ton
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Glavni cilj novega protokola je plovilom Unije zagotoviti ribolovne možnosti v vodah Zelenortskih otokov na podlagi najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja in ob upoštevanju priporočil Mednarodne komisije za ohranitev tunov v Atlantiku. Pri novem protokolu se upoštevajo rezultati ocene zadnjega protokola (2014–2018) in v prihodnost usmerjene ocene smotrnosti sklenitve novega protokola. Obe oceni so izvedli zunanji strokovnjaki. Protokol bo Evropski uniji in Republiki Zelenortski otoki prav tako omogočil tesnejše sodelovanje pri spodbujanju odgovornega izkoriščanja ribolovnih virov v vodah Zelenortskih otokov ter podprl prizadevanja Zelenortskih otokov za razvoj njihovega modrega gospodarstva, kar je v interesu obeh pogodbenic.

Komisija je na podlagi ustreznih pogajalskih smernic opravila pogajanja z vlado Republike Zelenortski otoki (v nadaljnjem besedilu: Zelenortski otoki) za sklenitev novega protokola k Sporazumu o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Zelenortski otoki. Po koncu pogajanj je bil 12. oktobra 2018 parafiran nov protokol. Protokol zajema petletno obdobje od datuma začetka njegove začasne uporabe, to je od datuma njegovega podpisa, kot je navedeno v členu 15 Protokola.

(a)28 zamrzovalnih plovil za ribolov tuna s potegalko;

(b)27 plovil s površinskim parangalom;

(c)14 plovil za ribolov tuna z ribiško palico.

2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

•Pravna podlaga

Izbrana pravna podlaga je Pogodba o delovanju Evropske unije, ki v členu 43(3) določa, da Svet na predlog Komisije sprejme dodelitev ribolovnih možnosti.

•Subsidiarnost (za neizključno pristojnost)

Področje ukrepa je v izključni pristojnosti Evropske unije.

3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA

•Naknadne ocene/preverjanja ustreznosti obstoječe zakonodaje

V okviru naknadne in predhodne ocene so bila opravljena posvetovanja z zainteresiranimi stranmi o morebitnem novem protokolu med Evropsko unijo in Republiko Zelenortski otoki. Na tehničnih sestankih so bila opravljena tudi posvetovanja s strokovnjaki iz držav članic in sektorja. Na podlagi teh posvetovanj je bilo sklenjeno, da bi bilo za Evropsko unijo in Republiko Zelenortski otoki koristno, da bi sklenili nov protokol k sporazumu o partnerstvu v ribiškem sektorju.
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.Vsebina predloga

2.Ozadje predloga

2.1.Celoviti gospodarski in trgovinski sporazum (CETA)

Cilj Celovitega gospodarskega in trgovinskega sporazuma (CETA) med Kanado na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: sporazum) je izvajanje skupne trgovinske politike Unije do Kanade in zlasti oblikovanje območja proste trgovine. Sporazum je bil podpisan 30. oktobra 2016 v Bruslju.

2.2.Skupni odbor CETA in specializirani odbori

Vzpostavitev Skupnega odbora CETA je določena v členu 26.1, vzpostavitev specializiranih odborov pa v členu 26.2 sporazuma. Specializirani odbori vključujejo: Odbor za trgovino z blagom, Odbor za kmetijstvo, Odbor za vina in žgane pijače ter Skupno področoa skupino za zdravila, Odbor za storitve in naložbe, Skupni odbor za vzajemno priznavanje poklicnih kvalifikacij, Skupni odbor za carinsko sodelovanje, Skupni upravljalni odbor za sanitarne in fitosanitarne ukrepe, Odbor za javno naročanje, Odbor za finančne storitve, Odbor za trgovino in trajnostni razvoj, Forum za regulativno sodelovanje in Odbor CETA za geografske označbe.

Skupni odbor CETA in specializirane odbore sestavljajo in jim sopredsedujejo predstavniki pogodbenic. Skupnemu odboru CETA sopredsedujeta minister Kanade za mednarodno trgovino in član Evropske komisije, odgovoren za trgovino, ali njuna pooblaščenca. Pogodbenici sta opredeljeni v členu 1.1. sporazuma, kjer je določeno, da „pogodbenici pomeni Evropsko unijo ali njene države članice ali Evropsko unijo in njene države članice v okviru svojih pristojnosti, kot izhajajo iz Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije, na eni strani (v nadaljnjem besedilu: pogodbenica EU) ter Kanado na drugi strani.“

Skupni odbor CETA in specializirani odbori so pristojni za izvajanje in uporabo sporazuma na področjih, za katera so pristojni. V skladu s členom 26.1.5(h) lahko Skupni odbor CETA ustanovi dodatne specializirane odbore in vzpostavi dvostranske dialoge, kar mu pomaga pri opravljanju nalog. Skupni odbor CETA in specializirani odbori se sestajajo enkrat letno ali na zahtevo pogodbenice.
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Osnutek sklepa Skupnega odbora EGP (priložen k predlogu sklepa Sveta) je namenjen spremembi Protokola 31 k Sporazumu EGP, da bi se v proračunskem letu 2018 nadaljevalo sodelovanje držav Efte, ki so del EGP (Norveška), pri Pripravljalnem ukrepu Unije o raziskavah na področju obrambe (v nadaljnjem besedilu: pripravljalni ukrep).

Lihtenštajn in Islandija nista izrazila zanimanja za sodelovanje pri tem pripravljalnem ukrepu, zato se osnutek sklepa Skupnega odbora EGP nanaša le na Norveško.

•Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

Člen 78 Sporazuma EGP določa, da pogodbenice okrepijo in razširijo sodelovanje v okviru dejavnosti EU na področju raziskav in tehnološkega razvoja. Komisija, ki v okviru programa Obzorje 2020 trenutno financira izključno dejavnosti raziskav in razvoja, povezane s civilnimi tehnologijami ali tehnologijami z dvojno rabo, meni, da je pripravljalni ukrep pomemben instrument za preskušanje dodane vrednosti raziskav, povezanih z obrambo, financiranih iz proračuna EU.

Norveška je pri pripravljalnem ukrepu že sodelovala v prejšnjem letu 2017. Poleg tega je Norveška sklenila sporazum o sodelovanju z Evropsko obrambno agencijo, povezana direktiva o naročilih na področju obrambe in varnosti (2009/81/ES) pa je bila v Sporazum EGP vključena že leta 2014.

•Skladnost z drugimi politikami Unije

Sodelovanje pri raziskavah na področju obrambe glede inovativnih tehnologij, proizvodov in storitev je ključno za zagotavljanje dolgoročne konkurenčnosti obrambnega sektorja in navsezadnje strateške avtonomije Evrope. Sodelovanje z Norveško zato pozitivno prispeva k prizadevanjem EU na tem področju.

Komisija priznava, da je pripravljalni ukrep del njenih politik, povezanih z notranjim trgom, industrijo in raziskavami. Nadaljnje poglabljanje sodelovanja na tem področju je zato v skladu s cilji Sporazuma EGP.

2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

•Pravna podlaga

Pravna podlaga so člen 54(2)(b), člen 84(2) ter člen 124 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002, v povezavi s členom 1(3) Uredbe Sveta (ES) št. 2894/94 o pravilih za izvajanje Sporazuma EGP, pod pogojem, da Svet na predlog Komisije določi stališče, ki se sprejme v imenu Unije glede takih sklepov.

Komisija v sodelovanju z Evropsko službo za zunanje delovanje predloži osnutek sklepa Skupnega odbora EGP kot stališče Unije v sprejetje Svetu. Komisija upa, da bo lahko v najkrajšem možnem času osnutek predstavila v Skupnem odboru EGP.

•Subsidiarnost (za neizključno pristojnost)

Predlog je v skladu z načelom subsidiarnosti iz naslednjega razloga.

Cilja tega predloga, tj. vzpostavitve sodelovanja na področju raziskav v zvezi z obrambo z državami Efte, ki so del EGP, prek sodelovanja v okviru pripravljalnega ukrepa, ki se financira iz proračuna EU, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, zato se ta cilj zaradi učinkov lažje doseže na ravni Unije.

•Sorazmernost
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Sporazum o gospodarskem partnerstvu, političnem usklajevanju in sodelovanju (v nadaljnjem besedilu: globalni sporazum) je bil podpisan 8. decembra 1997, veljati pa je začel 1. oktobra 2000.

Priloženi predlog je pravni instrument za sklenitev Tretjega dodatnega protokola h globalnemu sporazumu (v nadaljnjem besedilu: Protokol) zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji.

Hrvaška se je v skladu s členom 6(2) Akta o pristopu Republike Hrvaške zavezala, da bo pristopila k obstoječim sporazumom, ki so jih sklenile ali podpisale države članice in Evropska unija s tretjimi državami. Razen če posamezni sporazumi ne določajo drugače, se pristop Hrvaške k tem obstoječim sporazumom uredi s sklenitvijo protokolov med Svetom, ki odloča soglasno v imenu držav članic, in zadevnimi tretjimi državami.

Svet je 14. septembra 2012 pooblastil Komisijo, da začne pogajanja z zadevnimi tretjimi državami o sklenitvi ustreznih protokolov. Pogajanja z Mehiko so bila uspešno zaključena. Na podlagi predlaganega protokola Republika Hrvaška postane pogodbenica globalnega sporazuma med EU in Mehiko. Besedili globalnega sporazuma in Sklepne listine v hrvaškem jeziku bosta postali verodostojni pod enakimi pogoji kot druge jezikovne različice Sporazuma.

Protokol bo začel veljati prvi dan meseca, ki sledi datumu, ko se pogodbenici medsebojno uradno obvestita, da sta zaključili ustrezne notranje postopke. Vendar se bo do zaključka postopkov, potrebnih za začetek njegove veljavnosti, uporabljal začasno.

Komisija priporoča, da Svet sprejme priloženi sklep Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije in njenih držav članic, Tretjega dodatnega protokola k Sporazumu o gospodarskem partnerstvu, političnem usklajevanju in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Združenimi mehiškimi državami na drugi zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji.
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Uredba Sveta (EU) št. 904/2010 in Direktiva Sveta 2010/24/EU državam članicam zagotavljata pravni okvir za sodelovanje pri preprečevanju goljufij in boju proti njim ter pri izterjavi terjatev na področju DDV.

Vendar so izkušnje, pridobljene v državah članicah, pokazale, da goljufi pogosto izkoriščajo šibkosti nadzora nad transakcijami, v katere so vključene družbe, ki se nahajajo v tretjih državah.

Zato je sodelovanje s tretjimi državami ključnega pomena pri boju proti goljufijam na področju DDV. Zlasti sodelovanje držav članic EU z Norveško, ki je članica Evropskega gospodarskega prostora s sistemom DDV, podobnim tistemu v EU, je na področju DDV tradicionalno dobro razvito.

Norveška je leta 2009 igrala ključno vlogo, ko je države članice v povezavi z ogljikovimi dobropisi obvestila o goljufijah z neplačujočim gospodarskim subjektom na področju DDV. Norveški davčni organi so med letoma 2009 in 2012 organom držav članic sporočili informacije o goljufivih transakcijah v skupnem znesku 2 703 milijonov EUR. Norveški uradniki so skupaj z nekaterimi državami članicami sodelovali tudi pri večstranskem nadzoru energetskega sektorja in so bili kot opazovalci povabljeni k spremljanju DDV (Delovno področje Eurofisca 4). Norveška je poleg tega obvestila več držav članic o transakcijah neplačujočih gospodarskih subjektov, ki so izkoriščali norveške alternativne plačilne platforme.

To dokazuje prednosti sodelovanja držav članic z Norveško. Vendar je na podlagi trenutnega okvira upravno sodelovanje z Norveško občasno in možno le na podlagi dvostranskih sporazumov med Norveško in posameznimi državami članicami, Nordijske konvencije ali redkih vabil Norveški za udeležbo na srečanjih v zvezi s spremljanjem DDV v vlogi opazovalke.

Dvostranski sporazum med EU in Norveško bo zagotovil trden pravni okvir za dobro sodelovanje med Norveško in vsemi državami članicami. To sodelovanje se bo zgledovalo po strukturi sodelovanja, ki trenutno velja med državami članicami EU, zanj pa se bodo uporabljali isti instrumenti, kot so elektronske platforme in elektronski obrazci.