EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 28.7.2017 COM(2017) 404 final POROČILO KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU Povzetek letnih poročil o izvajanju za operativne programe, ki jih je Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim sofinanciral v letu 2015



Povzetek letnih poročil o izvajanju za operativne programe, ki jih je Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim sofinanciral v letu 2015 I. Uvod Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (v nadaljnjem besedilu: FEAD) je bil ustanovljen na podlagi Uredbe (EU) št. 223/2014. Njegov cilj je pomagati ublažiti najhujše oblike revščine v EU, kot so brezdomstvo, revščina otrok in pomanjkanje hrane. V skladu z določbami Uredbe lahko FEAD z zagotavljanjem hrane in osnovnega potrošniškega blaga, kot so oblačila, obutev in toaletne potrebščine, ali organizacijo dejavnosti socialnega vključevanja podpira najbolj prikrajšane skupine v družbi. Tako je njegova dodana vrednost v tem, da zagotavlja namensko podporo skupini ljudi, ki morda ne morejo imeti neposrednega dostopa in koristi od drugih instrumentov financiranja EU, kot so evropski strukturni in investicijski skladi (skladi ESI). Skupni razpoložljivi znesek sredstev FEAD znaša 3 813 milijonov EUR v tekočih cenah. Vse države članice izvajajo Sklad na nacionalni ravni z operativnimi programi. V fazi načrtovanja programov lahko izberejo razvoj operativnega programa za hrano in/ali osnovno materialno pomoč (OP I) in/ali operativnega programa socialnega vključevanja najbolj ogroženih oseb (OP II). Svobodne so tudi pri določanju ciljnih skupin, posebnih vrst podpore in območij, ki jih pokrivajo njihovi programi. Tako kot je socialno vključevanje najbolj ogroženih osrednjega pomena za OP II, je tudi bistveni del OP I. Materialno pomoč je treba dopolniti s spremljevalnimi ukrepi za spodbujanje socialne vključenosti končnih prejemnikov (npr. njihovo napotitvijo k ustreznim službam, ponujanjem smernic o uravnoteženi prehrani in svetovanjem o upravljanju proračuna). OP I tako izpolnjuje osnovne materialne potrebe najbolj prikrajšanih in jim pomaga, da naredijo korak proti ponovni vključitvi v družbo. Države članice za izvajanje programov FEAD sodelujejo s partnerskimi organizacijami. Te organizacije, ki so lahko javni organi ali neprofitne organizacije, zagotavljajo materialno pomoč (OP I) ali vzpostavljajo in izvajajo dejavnosti za socialno vključevanje (OP II), kot je opisano v programih. Sklad tako v partnerskih organizacijah podpira tudi gradnjo zmogljivosti na področju socialne politike. Ureditve spremljanja za Sklad določajo, da morajo države članice Komisiji vsako leto poslati poročilo o izvajanju svojih programov, in sicer do 30. junija naslednjega koledarskega leta. Komisija oceni poročila o izvajanju in po potrebi prosi zadevne države članice, naj uvedejo spremembe. Poleg tega mora Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predstaviti povzetek poročil, ki jih predložijo države članice. Uredba tudi določa, da se Komisija z organizacijami, ki zastopajo partnerske organizacije na ravni Unije, najmanj enkrat letno posvetuje o izvajanju podpore iz Sklada ter o tem poroča Evropskemu parlamentu in Svetu. Ta povzetek temelji na informacijah, vsebovanih v poročilih o izvajanju za leto 2015, kot jih je sprejela Komisija. Združeno kraljestvo ni predložilo poročila o izvajanju, ker dejavnosti v letu 2015 ni izvajalo. Ta povzetek prinaša splošen pregled razvoja v EU v zvezi s FEAD in predstavlja informacije, ki so jih zagotovile države članice, pri čemer upošteva strukturo poročil. Hkrati podaja pregled posvetovanj o izvajanju FEAD v letu 2015 s predstavniki EU v partnerskih organizacijah. Sporočene vrednosti za skupne kazalnike so na voljo v Prilogi. Da bi se upošteval časovni zamik med izvajanjem in obdobjem poročanja, poročilo vsebuje tudi informacije o razvoju po letu 2015, če so na voljo. II. Splošni razvoj Načrtovanje virov FEAD je bilo v letu 2015 končano, pri čemer je Komisija zadnje tri preostale programe (za DE, SE in UK) odobrila v začetku leta 2015. Dve državi članici sta predložili tudi prvi zahtevi za spremembo. RO je predlagala spremembo programa, ki bi olajšala opredelitev končnih prejemnikov. CZ je predlagala razširitev področja uporabe programa, da bi podprl zagotavljanje brezplačnih obrokov prikrajšanim šolarjem. Ostale štiri zahteve za spremembo so bile predložene leta 2016. Skozi vse leto je bil dosežen napredek na področju razvoja sekundarnega zakonodajnega okvira FEAD. Do konca leta 2015 je Komisija sprejela in objavila tri delegirane in pet izvedbenih aktov, kar pomeni 80-odstotno stopnjo dokončanja. Do novembra 2016 je sprejela in objavila vse izvedbene in delegirane akte. V letu 2015 je v EU prišlo ogromno migrantov, med katerimi so tudi številni prosilci za azil. Zato so se pojavili številni pomisleki, vključno s tem, kako jim zagotoviti potrebno materialno pomoč. Generalni direktorat za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje je pripravil obvestilo o podpori, ki jo lahko prosilcem za azil zagotovita Evropski socialni sklad (ESS) in FEAD. Upravičenost prosilcev za azil za pomoč iz FEAD je odvisna od tega, kako države članice opredelijo, kdo je upravičen do sredstev iz sklada. Obvestilo je bilo predstavljeno državam članicam, ki so ga obravnavale na izrednem sestanku 25. septembra 2015. Komisija je leta 2016 storila odločilni korak proti gradnji zmogljivosti zainteresiranih strani FEAD ter ustanovila mrežo FEAD za izmenjavo izkušenj in dobrih praks. Po konferenci ob začetku delovanja, ki se je je junija 2016 udeležilo 200 zainteresiranih strani iz vseh 28 držav članic, so bili do konca leta organizirani trije sestanki mreže FEAD. Osredotočeni so bili na različne vidike FEAD, katerih namen je prispevati k socialni vključenosti najbolj ogroženih oseb. Udeleženci so predstavili študije primerov in izzive ter si izmenjali rešitve glede vprašanj skupnega interesa v zvezi z izvajanjem programov FEAD. Za leto 2017 je načrtovanih pet sestankov z zainteresiranimi stranmi. Leta 2016 je Komisija začela tudi vmesno oceno FEAD, da bi ocenila dosežke programov FEAD. Del tega je bila odprta javna razprava, namenjena vsem zainteresiranim stranem FEAD in splošni javnosti. Vmesno poročilo bo pripravljeno poleti 2017. Končna različica bo Evropskemu parlamentu in Svetu predstavljena do 31. decembra 2018. Začetne izkušnje, pridobljene z izvajanjem programov na terenu, in povratne informacije, ki so jih zagotovile različne zainteresirane strani, so pokazale, da bi bilo pravila FEAD mogoče izboljšati. Septembra 2016 je Komisija sprejela predlog za revizijo finančne uredbe, ki so mu bile priložene predlagane spremembe več sektorskih zakonodajnih aktov. Predlog vsebuje več sprememb Uredbe (EU) št. 223/2014, katerih namen je nadaljnja poenostavitev upravljanja Sklada.

III. Stopnja izvajanja operativnih programov Finančno izvajanje Finančno izvajanje programov FEAD se je leta 2015 pospešilo. Dejavnostim FEAD v 21 državah članicah je bilo namenjenega 419,3 milijona EUR, kar je več kot leta 2014, ko je bilo na voljo 333,5 milijona EUR. To pomeni skupno 752,7 milijona EUR predvidenih izdatkov za obdobje 2014–2015 ali 17 % vseh virov programov (sredstva EU in nacionalno sofinanciranje). Pospešek je bil še bolj izrazit v smislu plačil upravičencem: leta 2015 je bilo izplačanih 388 milijonov EUR, kar je štirikratno povečanje glede na 96,3 milijona EUR leta 2014. Večina plačil je bila namenjena dejavnostim pomoči v hrani (97,7 %). V letu 2015 so bili Komisiji prvič predloženi zahtevki za plačila. Tri države članice (EE, FR in LV) so prijavile 46,3 milijona EUR upravičenih javnih odhodkov. Komisija je do 31. decembra 2016 izvedla plačila v znesku 732,3 milijona EUR, od tega 312,8 milijona EUR vmesnih plačil. Fizično izvajanje (OP I) Pospešeno finančno izvajanje v letu 2015 je bilo rezultat nadaljnjega napredka pri fizičnem izvajanju programov FEAD. Do konca leta se je pomoč zagotavljala v 16 od 24 držav članic, v katerih poteka OP I. Leta 2015 je bilo skupno razdeljenih 408 770 ton hrane, od tega največ v IT, katere delež znaša 21,4 %. Pet držav (ES, FR, IT, PL in RO) je zagotovilo več kot 93 % skupne količine pomoči v hrani. Hrana se je v obliki paketov razdeljevala v 14 državah članicah. Število držav, ki delijo obroke, se je z dveh v letu 2014 povečalo na sedem v letu 2015 (BE, BG, ES, FI, IT, LV in PL). FEAD je po ocenah v letu 2015 delno ali v celoti prispeval k zagotovitvi 47 milijonov obrokov. Največji delež skupne količine zagotovljene pomoči v hrani (več kot polovico skupne količine) predstavljajo mlečni proizvodi, sledijo pa jim škrobna živila. Sadje in zelenjava imata z malo več kot 10 % skupne količine tretji največji delež. Komisija bi pozdravila morebitno enakomerno povečanje količine razdeljenega sadja in zelenjave, saj je to najboljše zagotovilo za spodbujanje zdrave prehrane v nižjih socialnoekonomskih skupinah. Primer: prehrambni proizvodi, razdeljeni v FR Zamrznjeno maslo, sončnično olje, sveže maslo; moka, kuskus, testenine (makaroni), dolgozrnati riž; delno posneto mleko, kondenzirano mleko, sladkor, sladkor v kockah; fižol, grah/korenje, pire krompir v kosmičih, leča (kuhana čebula, korenje itd.), mesni ragu s fižolom (cassoulet), olupljen paradižnik, ratatouille; kuskus s piščancem, zamrznjena porova pita, bela riba in riž po provansalsko, mesna pita s pire krompirjem (shepherd's pie); sir ementalec, topljeni sir; čokoladni puding, karamelna torta s smetano, rižev narastek, mlečna čokolada, čokoladni piškoti, jabolčna čežana brez dodanega sladkorja, breskve, lahki ananasov sirup; riž in polnozrnate žitarice, mleta kava, marmelada; zamrznjen puranov zrezek, zamrznjeni zrezki iz mlete govedine, piščančje bedro, zamrznjen file bele ribe, celi črtasti tun v slanici, sardele v slanici. Poleg hrane, kupljene s sredstvi FEAD, je Sklad leta 2015 s financiranjem donacij hrane prispeval tudi k zmanjšanju količin odpadne hrane. V LU je 51 % razdeljene hrane predstavljala darovana hrana, za katero je FEAD kril zgolj stroške, ki so jih partnerske organizacije imele s prevozom in razdeljevanjem. LU je izvajal tudi dejavnosti ozaveščanja, da bi potencialne donatorje spodbudil k darovanju hrane. Leta 2015 je bila v treh državah članicah prvič zagotovljena tudi osnovna materialna pomoč. AT je razdelila šolske potrebščine 33 493 učencem iz prikrajšanih družin. LU je razdeljevanje hrane združil z razdeljevanjem osnovnih higienskih potrebščin, kot sta šampon in zobna krema, 9 243 ljudem. Podobne higienske potrebščine so se skupaj z drugimi potrebščinami, kot so detergenti za pranje perila in pomivanje posode, razdeljevale tudi v LV, in sicer jih je dobilo 25 675 končnih prejemnikov. Ocenjuje se, da je imelo v letu 2015 korist od pomoči FEAD v obliki hrane več kot 14 milijonov ljudi, od tega 47,2 % (6,7 milijona) žensk. Po ocenah naj bi bilo približno 30 % končnih prejemnikov (4,1 milijona) otrok, starih 15 let ali manj, 10 % (1,4 milijona) pa ljudi, starih 65 let ali več. Med končnimi prejemniki je po ocenah približno 5,5 % (0,8 milijona) invalidov, skoraj 14 % (2 milijona) migrantov, ljudi tujega rodu (vključno z begunci in drugimi upravičenci do mednarodne zaščite) in manjšin ter 8,5 % (1,2 milijona) brezdomcev. Pri zbirnih vrednostih skupnih kazalnikov je treba upoštevati, da kazalniki za število ljudi, ki so imeli koristi od FEAD OP I, temeljijo na ocenah, ki so jih pripravile partnerske organizacije, da bi omejile upravno breme zase in za končne prejemnike. Ocene lahko temeljijo na pristopih z vzorčenjem (npr. štetje prejemnikov ob določenih dneh ali v določenih tednih leta in ekstrapolacija) ali drugih metodah. Možno je, da se v nekaterih primerih končni prejemniki za namen določitve ocene pri partnerskih organizacijah štejejo več kot enkrat. Poleg tega so končni prejemniki, ki so prejeli pomoč v hrani, morda prejeli tudi materialno pomoč. Zaradi takega pristopa je treba sporočene vrednosti razumeti kot grobo oceno števila primerov udeležbe in ne posameznih udeležencev v dejavnostih FEAD ali pa kot grobo oceno tega, kolikokrat je bila pomoč FEAD zagotovljena prikrajšanim ljudem. Končni prejemniki se med državami članicami razlikujejo, saj ima vsaka država svojo nacionalno opredelitev najbolj ogroženih oseb. Ciljna skupina je najpogosteje določena na podlagi ekonomskih meril, pri čemer nacionalni organi pripravijo sezname ljudi, ki so upravičeni do podpore FEAD. V nekaterih državah se uporabljajo drugi, prožnejši načini določanja upravičenosti končnih prejemnikov. V nekaterih primerih lahko partnerske organizacije na podlagi podatkov, ki jih oseba zagotovi o svojem položaju, same „na kraju samem“ določijo, ali je oseba upravičena. Včasih se podpora brezdomcem zagotavlja na ulici ali v ljudski kuhinji, ne da bi bilo treba uradno ugotavljati istovetnost zadevnih oseb ali zahtevati podatke. V takih primerih je mogoče s sporočenimi vrednostmi za kazalnike rezultatov FEAD oceniti zgolj, kolikokrat je bila zagotovljena pomoč FEAD, in ne dejanskega števila prikrajšanih ljudi, ki so prejeli podporo. Ena od pomembnih značilnost FEAD je, da želi preseči zagotavljanje materialne podpore s spodbujanjem socialnega vključevanja najbolj ogroženih oseb. Zato se je pomoč zagotavljala skupaj z vrsto spremljevalnih ukrepov. Najpogostejša ukrepa ostajata zagotavljanje informacij in napotitev k pristojnim socialnim službam. Države članice tudi pogosto poročajo o zagotavljanju smernic o uravnoteženi prehrani, organiziranju kuharskih delavnic o načinih preprečevanja nastajanja odpadne hrane in svetovanju o upravljanju družinskega proračuna. V nekaterih primerih se zagotavljata tudi psihološka podpora in pomoč pri premagovanju težav (LU in LV), kot so nasveti za vzgojo otrok (LV), nasveti o načinih ravnanja v nujnih primerih (BG), pomoč, namenjena izboljševanju socialnih spretnosti končnih prejemnikov, brezplačna pravna pomoč (SI), informacije o razpoložljivem stanovanjskem fondu in dejavnosti za izboljšanje pismenosti (FR). Spremljevalni ukrepi na FI so vključevali tudi različne dejavnosti za izboljšanje ravni fizične aktivnosti in spodbujanje zdravega načina življenja med končnimi prejemniki ter razdeljevanje knjižic z recepti. Spremljevalni ukrepi so sestavni del izvajanja OP I, saj je njihov cilj spodbujati socialno vključevanje končnih prejemnikov. Ponujanje spremljevalnih ukrepov končnim prejemnikom je obvezno, vendar lahko države članice izbirajo, ali jih bodo financirale prek FEAD ali ne. Poročila za leto 2015 kažejo različne rezultate v smislu sprejetja spremljevalnih ukrepov. Medtem ko se zdijo v nekaterih državah končni prejemniki bolj odprti za te dopolnilne dejavnosti, je v drugih državah zanimanje zanje precej majhno. V nekaterih primerih končni prejemniki nimajo izkušenj z dejavnostmi socialnega vključevanja, zato ne želijo sodelovati v njih. Povečanje vključenosti končnih prejemnikov v spremljevalne ukrepe je eden od izzivov za partnerske organizacije med izvajanjem programa. Zlasti je pomembno, ker so ti ukrepi namenjeni spodbujanju socialne vključenosti končnih prejemnikov in lahko pomenijo povezavo z ESS. Fizično izvajanje (OP II) V letu 2015 so bili programi socialnega vključevanja posvečeni pripravljalnim dejavnostim, vključno z ustanavljanjem odborov za spremljanje in izbiranjem partnerskih organizacij. Namen OP II DE je izboljšati socialno vključenost najbolj ogroženih priseljencev v EU in njihovih otrok ter socialno vključenost brezdomcev oziroma ljudi, ki jim grozi brezdomstvo. Po njegovem sprejetju v začetku leta 2015 je bil ustanovljen odbor za spremljanje. Svoj prvi pripravljalni sestanek je imel januarja, drugi sestanek pa je potekal marca. Junija 2015 je organ upravljanja objavil razpis za zbiranje predlogov za prvi krog, ki zajema obdobje 2016–2018. Za ta prvi krog je bilo zbranih skupno 191 predlaganih projektov. V razpis je bila kot ukrep za poenostavitev vključena uporaba pavšalov, določenih na nacionalni ravni.

Na DK, kjer se FEAD uporablja za boj proti revščini in brezdomstvu ter si prizadeva okrepiti socialno vključenost med socialno najranljivejšimi, se je spremenilo upravljanje programa, avgusta 2015 pa je bil imenovan nov organ upravljanja. DK je začela spremembo programa, da je posodobila informacije v njem in da je lahko aprila 2016 objavila razpis za zbiranje prijav. Na NL, kjer si OP II prizadeva zmanjšati socialno izključenost starejših ljudi z nizkim razpoložljivim dohodkom, je bil izbran upravičenec za izvedbo dejavnosti socialnega vključevanja, ki so se leta 2016 začele v štirih nizozemskih mestih: Amsterdamu, Rotterdamu, Haagu in Utrechtu. OP II SE, ki si prizadeva za pomoč ranljivim državljanom EU/EGP pri njihovem povezovanju s švedsko družbo, se je začel marca 2015 z informativnim dogodkom. Naslednji mesec je bil ustanovljen odbor za spremljanje. Razpis za zbiranje predlogov je bil objavljen junija 2015, sredstva pa so bila dodeljena petim projektom. SE je ustanovila tudi raziskovalno skupino FEAD, ki se je prvič sestala novembra 2015. Sistemi upravljanja in nadzora Leta 2015 so države članice dodelile precejšnja sredstva izpolnjevanju obveznosti postopka za imenovanje organov, določenega v zakonodajnem okviru FEAD. To je vključevalo razvoj ustreznih postopkov na nacionalni ravni, opis sistemov upravljanja in nadzora, razvoj sistema informacijske tehnologije in izvedbo začetnih revizij s strani revizijskih organov. Do konca leta 2015 je šest držav članic (LV, EE, LT, FR, BG in HU) končalo postopek imenovanja, zato so lahko Komisiji predložile zahtevke za vmesna plačila. Do decembra 2016 je postopek imenovanja končalo 25 držav članic. Migracijska kriza Več držav članic je uporabilo FEAD za reševanje posledic migracijske krize. V BE so obstajale partnerske organizacije, ki so se specializirale za podporo prosilcem za azil in beguncem. LT in CZ sta svoje ciljne skupine razširili na prosilce za azil. MT in FI sta okrepili usklajevanje med organi na nacionalni ravni, da bi zagotovili dopolnjevanje podpore, ki jo zagotavljajo ESS, FEAD ter Sklad za azil, migracije in vključevanje (AMIF). Da bi organ upravljanja iz LT bolje obveščal ranljive skupine prebivalstva o možnostih za pridobitev podpore iz FEAD, je začel informacijsko kampanjo, ki je vključevala tudi elemente boja proti diskriminaciji za obravnavo pomislekov javnosti. Na NL naj bi bili v projektih po pričakovanjih udeleženi večinoma migranti, zato je organ upravljanja ustrezno prilagodil ukrepe, da bi vključevali tudi jezikovni pouk. Nastale težave Številni programi FEAD med letom še niso polno delovali. Razlog za to zakasnitev je bilo v večini primerov dejstvo, da je prehod od pravil nekdanjega instrumenta AGRI na pravila za upravljanje FEAD trajal dlje, kot se je prvotno zdelo potrebno. Številne države članice so pred izbiro dejavnosti raje zaključile vzpostavljanje sistemov upravljanja in nadzora. V drugih državah članicah je potekalo začetno izvajanje; izbira partnerskih organizacij je bila na primer zaključena, vendar so se dejavnosti dejansko začele v letu 2016. Pri državah članicah, ki so leta 2015 dosegle nekatere rezultate, se informacije o nastalih težavah med poročili razlikujejo. Deloma je tako zaradi enostavnih zahtev za poročanje. V večini primerov je bil vsak izziv obravnavan s posebnim ukrepom. Glavni izzivi so navedeni v nadaljevanju. -Neenakomerna pokritost ozemlja ali neuravnotežena dodelitev pomoči: to se je pokazalo kot težava v različnih državah članicah. Medtem ko so bile v nekaterih primerih za zagotovitev preostale pomoči izbrane dodatne partnerske organizacije, je bila v drugih primerih pomoč, ki jo je bilo treba zagotoviti, prenesena med partnerske organizacije (LV in PL). -Težave z ugotavljanjem končnih prejemnikov: v enem primeru je bilo to rešeno s spremembo operativnega programa (RO). -Zakasnitve pri zagotavljanju pomoči zaradi pritožb zoper rezultate postopka javnega naročanja, umik uspešnih ponudnikov ali nepravilne ponudbe. To je bilo rešeno predvsem s podaljšanjem obdobja zagotavljanja in po potrebi s ponovno objavo razpisov (BE, BG in MT). -Težave s kakovostjo kupljene hrane: to je privedlo do zamenjave artiklov, ki niso bili primerni, da bi jih pogodbeni izvajalec razdelil, pri čemer si je organ upravljanja prizadeval pospešiti proces (FR). -V nekaterih primerih so se obveznosti poročanja za partnerske organizacije štele za preveč zapletene, zato je organ upravljanja sprejel ustrezne ukrepe za njihovo poenostavitev (PL). IV. Horizontalna načela ·Usklajenost z ESS in drugimi ustreznimi politikami EU

Obstaja dva glavna vidika usklajenosti med FEAD in ESS: preprečevanje dvojnega financiranja in doseganje dopolnjevanja med obema skladoma. Države članice so uvedle različne ukrepe za preprečitev dvojnega financiranja, vključno z izmenjavo informacij med pristojnimi organi, uporabo enotnega sistema spremljanja ali zagotavljanjem, da so na stopnji načrtovanja programov preprečile prekrivanja tako, da so določile različne ciljne skupne ali financirane dejavnosti. Leta 2015 so bili narejeni prvi koraki pri doseganju dopolnjevanja ESS in FEAD. Običajno je bilo doseženo s spremljevalnimi ukrepi na podlagi OP I, pri čemer partnerske organizacije obvestijo končne prejemnike o možnostih sodelovanja v dejavnostih ESS. Na PL je organ upravljanja uvedel zahtevo za regionalne in lokalne partnerske organizacije, naj zagotovijo informacije o ukrepih ESS, ki so na voljo končnim prejemnikom FEAD, in jim pomagajo pri udeležbi. V LT lahko udeleženci ESS, ki so upravičeni v okviru FEAD, hkrati prejmejo dodatno podporo iz obeh skladov. Tudi drugi končni prejemniki FEAD se spodbujajo k udeležbi v dejavnostih ESS. FR poroča o primerih, v katerih so nekatere partnerske organizacije tudi upravičenke dejavnosti ESS. Tako se končnim prejemnikom FEAD olajša poznejši dostop do podpore ESS. Vzpostavljanje povezav med FEAD in podporo ESS lahko poveča splošni učinek dejavnosti FEAD, saj presega prispevanje k ublažitvi najhujših oblik revščine. Zato je treba pri načrtovanju dejavnosti na nacionalni ravni prednostno preučiti možnosti za dosego dopolnjevanja obeh skladov v obliki poti in dopolnilnih ukrepov. ·Enakost spolov, vključevanje vidika spola in preprečevanje diskriminacije V večini primerov so najbolj ogroženi posamezniki opredeljeni na podlagi ekonomskih meril. To preprečuje diskriminacijo pri omogočanju dostopa do pomoči na podlagi spola, izvora, vere ali prepričanja, invalidnosti ali spolne usmerjenosti. V nekaterih državah članicah lahko partnerske organizacije zagotovijo pomoč v kraju prebivališča, če končni prejemnik ne more priti do točke razdeljevanja. CZ je ugotovila, da so matere samohranilke ali ženske z otroki v zavetiščih med najranljivejšimi osebami, zato za njihove potrebe razdeljuje poseben paket higienskih pripomočkov. SK je prilagodila težo paketov, da jih lahko nosijo moški in ženske. LV je sprejela številne ukrepe za zagotovitev uporabe načel prepovedi diskriminacije. Med njimi so omogočanje dostopa do centrov za razdeljevanje invalidom, omogočanje prožnega odpiralnega časa ter zagotavljanje storitev varstva otrok staršem, ki prejemajo pomoč ali so udeleženi v spremljevalnih ukrepih. ·Podnebni in okoljski vidiki za zmanjšanje količin odpadne hrane Med merili, ki jih države članice uporabljajo za izbiro prehrambnih proizvodov, so njihova trajnost, enostavno shranjevanje in dolg rok uporabnosti, da bi se zmanjšala količina odpadne hrane. LU financira tudi zbiranje in razdeljevanje podarjene hrane. V BG se nepobrani paketi razdelijo drugim končnim prejemnikom, v LV pa se končni prejemniki spodbujajo, naj vse proizvode, ki jih ne nameravajo uporabiti, pustijo na določenem mestu v centrih za razdeljevanje. Spremljevalni ukrepi so tudi način ozaveščanja: ena od osnovnih delavnic na PL je posvečena preprečevanju nastajanja odpadne hrane. ·Prispevek k uravnoteženi prehrani najbolj ogroženih oseb Države članice so v razpisne zahteve za nakup hrane vključile prehranske potrebe in zahteve glede varnosti hrane. O izboru prehrambnih proizvodov, ki bi lahko prispevali k uravnoteženi prehrani, se posvetujejo s partnerskimi organizacijami, socialnimi partnerji, pristojnimi organi in strokovnjaki. V seznamu prehrambnih proizvodov se upošteva tudi, kako je ciljna skupina v preteklosti sprejela proizvode. BE je leta 2015 posodobila svoj seznam proizvodov ter dala prednost nepredelanim in manj predelanim proizvodom, ki so primerni za pripravo jedi vseh kultur in spodbujajo končne prejemnike h kuhanju. Povečalo se je število proizvodov, da bi se zagotovila večja raznolikost, sklenjeno pa je bilo tudi, da se zagotovi več rastlinskih beljakovin, na primer v obliki leče. Odločeno je bilo tudi, da se prednost nameni živalskim beljakovinam iz rib, ki jih končni prejemniki običajno lažje sprejmejo. CZ si je prizadevala za visoko raven kakovosti hrane, pri čemer je upoštevala ključne sestavine uravnotežene prehrane: z izbranimi proizvodi se je upoštevala potreba po visoki vsebnosti mesa, majhnem deležu dodatkov, majhni vsebnosti maščob, velikem deležu sadja itd. Za zagotovitev uporabnosti je bila za vsak proizvod ob dostavi opredeljena zahtevana minimalna preostala življenjska doba. V EE so bili kot najpogostejši alergeni iz paketov izločeni oreški, razdeljevale pa so se ribe in meso v konzervah ter visoko hranljive žitarice. Vsebina paketov hrane je pri vsakem razdeljevanju drugačna, da se končnim prejemnikom zagotovi večja raznovrstnost. ES si je prizadevala zadostiti prehranskim potrebam končnih prejemnikov z zagotavljanjem osnovnih hranil (beljakovin, ogljikovih hidratov, maščob, vlaknin, vitaminov in mineralov). Razdeljeni so bili posebni proizvodi za rast in razvoj otrok. Na FI so bile za vsak proizvod določene posebne zahteve za kakovost. Za grahovo juho je bilo na primer določeno, da mora imeti najmanj 5-odstotno vsebnost mesa, mleko v prahu pa mora vsebovati vitamin D. V. Posvetovanja s predstavniki partnerskih organizacij na ravni EU Leta 2015 sta bila organizirana dva sestanka s predstavniki partnerskih organizacij na ravni EU. Prvi sestanek je potekal 9. marca. Komisija je predstavila osnovne značilnosti FEAD in podala pregled rezultatov načrtovanja novih virov. Razpravljalo se je tudi o stanju priprav za mrežo FEAD. Udeleženci so opozorili na več težav, zlasti v zvezi z vključevanjem partnerjev v izvajanje podpore FEAD na nacionalni ravni. Drugi sestanek je potekal 16. novembra. Komisija je v razpravo ponudila osnutek povzetka poročil o letnem izvajanju FEAD, ki so jih predložile države članice. Temu je sledila razprava o mobilizaciji sredstev FEAD (in ESS) kot odziv na migracijsko krizo. Zadnja točka na dnevnem redu je bila predstavitev ključnih značilnosti mreže FEAD.