Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 195/05)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Eger/Egri“

Referenčna številka: PDO-HU-A1328-AM04

Datum obvestila: 16. februar 2020

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Sprememba najvišje vsebnosti skupnih kislin s 6 g/l na 7 g/l za naslednje vrste vina: classicus bikavér (bikova kri), classicus siller (vino „clairet“), classicus vörös (rdeče vino), superior bikavér (bikova kri), superior vörös (rdeče vino), grand superior bikavér (bikova kri) in grand superior vörös (rdeče vino)

(a) Zadevne postavke specifikacije proizvoda: — II. Opis vin

(b) Zadevni del enotnega dokumenta: — Opis vin

(c) Razlogi: zaradi svežega podnebja (pobočni in dolinski veter), obilja mineralov in zelo raznolikih tal na razmejenem območju imajo lahko vina, proizvedena iz rdečega grozdja s kompleksnejšo strukturo kislin, po staranju poleg določene žametnosti zelo visoko vsebnost kislin. S popravkom se bo dlje ohranila sadnost.

2. Sprememba najmanjšega deleža dejanskega alkohola z 12,5 vol. % na 12 vol. % za vsa vina „superior“ in „grand superior“, razen vin pozne trgatve

(a) Zadevne postavke specifikacije proizvoda: — II. Opis vin

(b) Zadevni del enotnega dokumenta: — Opis vin

(c) Razlogi: s spremembo se bo bolje zagotovila kompleksnost vin, zlasti suhih, pri katerih bodo sadne note postale tudi bolj izrazite zaradi majhnega deleža preostalega sladkorja po fermentaciji, zaradi velike izgube alkohola zaradi staranja v majhnih lesenih sodih pa se za vina „superior“ ali „grand superior“ štejejo modernejša vina z manjšim deležem alkohola, če imajo ta vina zadovoljive organoleptične lastnosti. S tem se krepi značaj vin „Eger“ (sveže podnebje), pri tem pa se prepreči, da ne postanejo pregosta.

3. Odstopanje od pravila o obveznem 6-mesečnem staranju v sodih za vina „classicus bikavér“, pridobljena iz sort vinske trte blauburger, kadarka, kékoportó in turán

(a) Zadevne postavke specifikacije proizvoda: — III. Posebni enološki postopki

(b) Zadevni del enotnega dokumenta: — Enološki postopki – Posebni enološki postopki

(c) Razlogi: ker to vino, proizvedeno iz štirih zgodnjih sort vinske trte, vsebuje le malo tanina, se z določitvijo omejevalnega pravila, namenjenega temu, da bi se izrazil značaj teh sort, ne bi mogla dolgotrajneje ohraniti sveža sadnost, navedena pri opisu organoleptičnih lastnosti vina „classicus bikavér“.

4. Prilagoditev enoloških postopkov, ki se obvezno uporabijo za vino „superior bikavér“ pri 12-mesečnem zorenju v sodih, in delež sorte turán v vinu vrste „grand superior bikavér“

(a) Zadevne postavke specifikacije proizvoda: — III. Posebni enološki postopki

(b) Zadevni del enotnega dokumenta: — Enološki postopki – Posebni enološki postopki

(c) Razlogi: namen tega popravka je poenotiti ureditev v zvezi s proizvodnjo vina „bikavér“ na dveh ravneh klasifikacije. To bo omogočilo izbiro trajanja staranja vin glede na kakovost grozdja, ki je odvisna od leta trgatve. Posledično razlika med vini „superior“ in „grand superior“ ne bo večinoma v njihovi zrelosti, temveč se bosta ravni medsebojno razlikovali po koncentraciji in posebni aromi (po novem pravilu so lahko vina „grand superior“ le vina z območja, vina z območja pa so lahko le „grand superior“). S poenotenjem proizvodnje bodo značaji vin bolj homogeni, potrošniki pa bodo lažje razločili tri klasifikacije vin „bikavér“.

5. Odprava obvezne uporabe lesenih sodov iz pravila o 6-mesečnem staranju v sodih za vrste vin „grand superior fehér“ (belo vino) in „csillag“ (vino „étoile“).

(a) Zadevne postavke specifikacije proizvoda: — III. Posebni enološki postopki

(b) Zadevni del enotnega dokumenta: — Enološki postopki – Posebni enološki postopki

(c) Razlogi: pri vinih iz belega grozdja ni potrebno staranje v lesenem sodu za vse letnike. Sveže in dinamične sadne note imajo tako pomembno mesto med organoleptičnimi lastnostmi vin „grand superior fehér“ (belo vino) in „csillag“ (vino „étoile“). Odprava obveznega staranja v lesenih sodih krepi značaj vina „Eger“ in je del naraščajočega svetovnega trenda.

6. Povečanje najvišje stopnje uporabe sorte kékfrankos (blaufränkisch) na 65 % za vse tri ravni klasifikacije vin „bikavér“

(a) Zadevne postavke specifikacije proizvoda: — III. Posebni enološki postopki

(b) Zadevni del enotnega dokumenta: — Enološki postopki – Posebni enološki postopki

(c) Razlogi: ker je kékfrankos glavna sorta vinske trte v zvrsti, uporabljena za proizvodnjo vin „bikavér“, je pomembno, da so v mešanici izražene lastnosti te sorte. Sprememba bo omogočila proizvodnjo vin „bikavér“ enotnejšega značaja na vseh treh ravneh klasifikacije na razmejenem območju. S tem ukrepom se izrecno krepi značaj vin „Eger“ (sveže podnebje).

7. Odprava zahtev v zvezi s staranjem v steklenici in datumom stekleničenja za ravni klasifikacije „superior“ in „grand superior“

(a) Zadevne postavke specifikacije proizvoda: — III. Posebni enološki postopki

(b) Zadevni del enotnega dokumenta: — Enološki postopki – Posebni enološki postopki

(c) Razlogi: kakovosti vin ne določa le trajanje staranja v steklenici, temveč jo določajo tudi sorta vinske trte, kakovost surovine (povprečni pridelek trgatve, vsebnost alkohola v moštu) in uporabljena tehnologija kleti. Vinogradnik mora izbrati tehnologijo kleti za pridobitev lastnosti, navedenih v opisu organoleptičnih lastnosti. Vino se lahko da na trg le, če je komisija za kvalifikacijo vin na lokalni ravni dala odobritev na podlagi preverjanja organoleptičnih lastnosti. Zaradi raznolikosti letnikov dajanja na trg ni treba pogojevati z datumom stekleničenja vin in trajanjem njihovega staranja v steklenicah. Na trgu teh vin potrošniki vsekakor zaznajo stopnjo zrelosti vin: proizvajalci jo ugotovijo neposredno in lahko tako določijo datum njihovega dajanja na trg.

8. Sprememba kakovosti grozdja sort vinskih trt, ki se uporabljajo za vina „classicus“, z 12,08 vol. % (19 °MM) na 10,6 vol. % (17 °MM) za vina „classicus csillag“ (vina „étoile“)

(a) Zadevne postavke specifikacije proizvoda: — III. Posebni enološki postopki

(b) Zadevni del enotnega dokumenta: — Enološki postopki – Posebni enološki postopki

(c) Razlogi: namen te spremembe je zagotoviti svež značaj vina „classicus csillag“ (vino „étoile“). S trenutno predpisanim najmanjšim deležem naravnega alkohola 12,08 vol. % (19 °MM) svežega značaja ni mogoče zagotoviti pri vseh letnikih. Za ta namen je treba namreč ohraniti kisline v grozdju kot surovini, kar je v najtoplejših letih mogoče zagotoviti le z zgodnjo trgatvijo. Ta sprememba vinogradnikom tudi olajša upravljanje in postopke selektivnega skladiščenja osnovnih vin za to vrsto vina.

9. Možnost proizvodnje vina „classicus“ rosé, rdečega vina „clairet“ ter rdečih vin „superior“ in „grand superior“ iz sorte vinske trte cabernet dorsa

(a) Zadevne postavke specifikacije proizvoda: — III. Posebni enološki postopki — VI. Dovoljene sorte vinske trte

(b) Zadevni deli enotnega dokumenta: — Enološki postopki – Posebni enološki postopki — glavna sorta (glavne sorte) vinske trte

(c) Razlogi: sorta vinske trte cabernet dorsa lahko da vina zelo dobre kakovosti na razmejenem območju. Ta sorta je ne le samostojno, temveč tudi v zvrsti odlična surovina za sortna in zvrstna vina „Eger“. Regija je bila vedno znana po svojih zvrstnih vinih. Z uporabo te sorte vinske trte je torej mogoče bolje prikazati kompleksnost območja proizvodnje.

10. Sprememba območja Tornyos, ki postane območje Sík-hegy

(a) Zadevne postavke specifikacije proizvoda: — VIII. Dodatni pogoji

(b) Zadevni del enotnega dokumenta: — Dodatni pogoji

(c) Razlogi: že v srednjem veku se je ime SÍK-HEGY uporabljalo za to celotno območje. (SUGÁR ISTVÁN 1981) V času socialističnega kmetijstva je egerska zadruga v samem središču območja zgradila stavbo za ogrevanje in skladiščenje z dvema stolpoma. Pozneje so nekateri najboljše griče na tem območju sredi SÍK-HEGY poimenovali Alsó- és Felsőtornyos (nizki in visoki stolp). Sčasoma je ostalo le ime Tornyos, ki je bilo ob razmejitvi območij napisano na zemljevidih kot ime za celoto in je zato navedeno tudi v specifikaciji proizvoda za vina „Eger“. Sestava tal sedanjega območja Tornyos je enaka kot sestava tal območja Sík-hegy. Proizvedena vina so podobnega značaja. Sedanje območje Sík-Hegy pretežno zajema območje Tornyos. Pri razmejevanju se je sledilo podeželskim potem in ne naravnim mejam.

11. Združitev imen območja glede na kraj in obvezna navedba območja le za vina „grand superior“

(a) Zadevne postavke specifikacije proizvoda: — VIII. Dodatni pogoji

(b) Zadevni del enotnega dokumenta: — Dodatni pogoji

(c) Razlogi: po spremembi bo potrošnik lažje razumel tri ravni klasifikacije. Vina „grand superior“ pomenijo najboljšo kakovost, zato je pomembno natančneje navesti kraj njihove proizvodnje z navedbo imena območja in jih proizvesti ob upoštevanju enotnih standardov kakovosti. Obveščanje v zvezi s tremi ravnmi klasifikacije bo tako jasnejše.

12. Ureditev v zvezi z navedbo imen sort vinske trte za bela in rdeča vina vseh klasifikacij ter za vrsto vina késői szüretelésű (pozna trgatev)

(a) Zadevne postavke specifikacije proizvoda: — VIII. Dodatni pogoji

(b) Zadevni del enotnega dokumenta: — Dodatni pogoji

(c) Razlogi: namen spremembe je za sortna vina uskladiti predstavitev označbe porekla na etiketi vin „Eger“ z imenom sort vinske trte.

13. Določitev trajanja uporabe prehodnih določb: „prehodna pravila se prenehajo uporabljati s tržnim letom 2021/2022“

(a) Zadevne postavke specifikacije proizvoda: — VIII. Dodatni pogoji

(b) Zadevni del enotnega dokumenta: — Dodatni pogoji

(c) Razlogi: v zadnjih letih so lahko lokalni proizvajalci svoje nasade strukturirali v skladu z zahtevami specifikacije proizvoda. Treba je omejiti možnost uporabe prehodnih pravil.

14. Sprememba in izboljšanje tehnične narave, določitev katastrskih številk glede na imena območja

(a) Zadevne postavke specifikacije proizvoda: — VIII. Dodatni pogoji

(b) Zadevni del enotnega dokumenta: — Dodatni pogoji

(c) Razlogi: prejšnja geografska razmejitev, ki je temeljila na katastrskih številkah, je orisala področja, ki so zajemala celotna območja. Ker so se z leti katastrske številke spremenile, je potrebno to pojasnilo.

15. Odprava največjega deleža dejanskega alkohola za vse vrste vin

(a) Zadevne postavke specifikacije proizvoda: — II. Opis vin

(b) Zadevni del enotnega dokumenta: — Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

(c) Razlogi: neustrezno je določiti največji delež alkohola v vrstah vina s kazalnikom, ki ni realen: zato ga je treba odpraviti.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime za registracijo

Eger

Egri

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vin

Classicus bikavér (bikova kri)

Zvrst suhih rdečih vin, ki temelji na sorti kékfrankos (blaufränkisch), granatno rdeče do temno rubinaste barve, z aromami začimb s sadnim okusom, brez izrazitih taninskih not. Zanjo so značilne arome zrelega in svežega sadja ter določena kompleksnost, ker nobena sorta od tistih, ki jo sestavljajo, ne sme prevladovati.

* Za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost žveplovega dioksida se uporabljajo omejitve, določene z zakonodajo Evropske unije.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,6 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 20 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Classicus muskotály (muškatno vino)

Sveže belo vino bele barve z zelenimi odtenki do rumene barve z zelenimi odtenki in rumene barve, z okusom in cvetico, ki sta značilna za muškatno vino. Lahko je suho, polsuho, polsladko ali sladko.

* Za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost žveplovega dioksida se uporabljajo omejitve, določene z zakonodajo Evropske unije.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 10 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,6 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 18 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Classicus siller (vino „clairet“)

Vino svetlo rdeče barve iz rdečega grozdja, ki vsebuje več barvila kot pri vinih rosé in ki je temnejše barve zaradi sort vinske trte, iz katerih je pridelano. Suho vino z zaprto teksturo in trpkejšim okusom, z aromami in okusi po sadju in začimbah, s pomarančnim pookusom.

* Za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost žveplovega dioksida se uporabljajo omejitve, določene z zakonodajo Evropske unije.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,6 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 18 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Classicus rozé (vino rosé)

Sveže vino iz rdečega grozdja barve čebulne lupine do rožnate barve, z aromami in okusom po sadju (malina, breskev, višnja, ribez, jagoda itd.), včasih s cvetličnim vonjem, s svežimi in blagimi kislinami.

* Za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost žveplovega dioksida se uporabljajo omejitve, določene z zakonodajo Evropske unije.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 10,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,6 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 18 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Classicus fehér (belo vino)

Belo vino belozelene do rumenozelene in rumene barve, s svežim in obstojnim okusom. Sortna vina imajo arome in okuse po sadju, ki so lastni sorti vinske trte, iz katere so proizvedena. To belo vino vključuje suha, polsuha, polsladka in sladka vina.

* Za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost žveplovega dioksida se uporabljajo omejitve, določene z zakonodajo Evropske unije.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 10,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,6 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 18 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Classicus csillag (vino „étoile“)

Suho belo vino bele barve z zelenimi odtenki do rumene barve z zelenimi odtenki in rumene barve, s svežim značajem, ki vključuje arome po sadju in/ali cveticah in ima intenziven sadni okus. Ponaša se z določeno kompleksnostjo, ker mu ne sorte vinske trte, ki ga sestavljajo, ne staranje v sodih ne dajejo prevladujočega značaja.

* Za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost žveplovega dioksida se uporabljajo omejitve, določene z zakonodajo Evropske unije.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,6 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 18 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Classicus vörös (rdeče vino)

Rdeče vino granatne do temno rubinaste barve. Sortna vina imajo odtenke in tone barv, ki so lastni sorti vinske trte, iz katere so pridelana. Pri zvrstnih vinih so njihove arome, okusi, zaokroženost njihovih kislin in vsebnost taninov odvisni od razmerja uporabljenih sort vinske trte. Prijetna sladkost in polnost v ustih, z aromami po sadju (ribez, malina, oreh itd.) in začimbah (cimet, vanilja, čokolada, tobak itd.), v različnih kategorijah od suhega do sladkega.

* Za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost žveplovega dioksida se uporabljajo omejitve, določene z zakonodajo Evropske unije.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,6 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 20 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Superior bikavér (bikova kri)

Zvrst suhih rdečih vin na osnovi sorte kékfrankos (blaufränkisch) odlične kakovosti, temnejše barve kot rdeča vina „Eger“ classicus, granatno do temno rubinaste barve, z aromami začimb s sadnim okusom, vendar ne sme vsebovati izrazitih taninskih not. Zanjo so značilne tako arome po zrelem kot po svežem sadju, vendar je to vino zaradi dolgega staranja v sodih in steklenicah polnega telesa in dobro strukturirano. Ponaša se z določeno kompleksnostjo, ker nobena sorta vinske trte od tistih, ki jo sestavljajo, ne sme prevladovati.

* Za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost žveplovega dioksida se uporabljajo omejitve, določene z zakonodajo Evropske unije.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 12,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,6 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 20 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Superior fehér (belo vino)

Zrelo in dovršeno vino odlične kakovosti z obstojnim okusom, z večjo vsebnostjo alkohola, bele barve z zelenimi odtenki do rumene barve z zelenimi odtenki in rumene barve. Sortna vina imajo arome in okuse po sadju, ki so lastni sorti vinske trte, iz katere so pridelana. Zvrstna vina razvijejo različne značilnosti glede na delež sort vinske trte, uporabljenih za proizvodnjo zrelega vina z obstojnim okusom in prijetno polnostjo. Vključuje suha, polsuha, polsladka in sladka vina.

* Za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost žveplovega dioksida se uporabljajo omejitve, določene z zakonodajo Evropske unije.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 12 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,6 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 18 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Superior csillag (vino „étoile“)

Kompleksno, intenzivno, zrelejše in bolj dovršeno suho belo vino bele barve z zelenimi odtenki do rumene barve z zelenimi odtenki in rumene barve, z zaokroženim in bogatim okusom, ki vključuje arome po sadju in/ali cveticah in pri katerem nobena sorta vinske trte od tistih, ki ga sestavljajo, ne sme prevladovati. Zanj je lahko značilna določena mineralnost (značilna za območje) ali druge posebne arome.

* Za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost žveplovega dioksida se uporabljajo omejitve, določene z zakonodajo Evropske unije.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 12 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,6 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 18 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Superior vörös (rdeče vino)

Rdeče vino temnejše barve kot rdeča vina „Eger“ classicus, granatno do temno rubinaste barve. Sortna vina imajo tone in odtenke barv, ki so lastni sorti vinske trte, iz katere izhajajo. Pri zvrstnih vinih so njihove arome, okusi, zaokroženost njihovih kislin in vsebnost taninov odvisni od razmerja uporabljenih sort vinske trte. To so vina žametnega okusa, s polnim telesom, z aromami po sadju (višnja, malina, oreh, ribez itd.) in začimbah (cimet, vanilja, čokolada, tobak itd.), v vseh kategorijah od suhega do sladkega vina.

* Za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost žveplovega dioksida se uporabljajo omejitve, določene z zakonodajo Evropske unije.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 12 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,6 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 20 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Superior késői szüretelésű (vino pozne trgatve)

Bela vina so lahko bele barve z zelenimi odtenki do rumene barve z zelenimi odtenki in rumene barve, rdeča vina pa so granatno rdeče do temno rubinaste barve. Pri uporabi ene same sorte vinske trte so intenzivnost in odtenki barv ter arome in okusi vina taki, kot so značilni za zadevno sorto. Kadar se uporabi več sort vinske trte, je vino kompleksno, prevladujejo vonji in okusi, ki spominjajo na prezrelo grozdje (npr. rozine), lahko pa zaradi plemenite plesni vključuje tudi „botritizirane“ arome.

* Za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost žveplovega dioksida se uporabljajo omejitve, določene z zakonodajo Evropske unije.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,6 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 33,33 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Grand superior bikavér (bikova kri)

Dobro strukturirano rdeče vino z zaokroženim in bogatim okusom, katerega toni in odtenki barve segajo od granatno rdeče do temno rubinaste. Posebna zvrst tega suhega rdečega vina se zaradi obvezne uporabe sorte kékfrankos (blaufränkisch) razlikuje od zvrsti drugih rdečih vin. To vino ima prav tako bogate arome in okuse z začimbnimi in sadnimi notami. Zanj je značilna obstojna cvetica, brez izrazitih taninskih not. Najpogosteje vino, namenjeno trženju z navedbo območja, izstopa predvsem po svojem značilnem značaju (npr. mineralnosti). Z dolgim staranjem v sodih in steklenicah pridobi tudi močne in zrele arome. Ponaša se z določeno kompleksnostjo, ker nobena sorta vinske trte od tistih, ki jo sestavljajo, ne sme prevladovati.

* Za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost žveplovega dioksida se uporabljajo omejitve, določene z zakonodajo Evropske unije.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 12 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,6 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 20 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Grand superior fehér (belo vino)

Razvito, dobro strukturirano belo vino z zaokroženim in bogatim okusom, katerega barve lahko segajo od bele barve z zelenimi odtenki do rumene barve z zelenimi odtenki in rumene barve. Je odlične kakovosti ter se ponaša z dobro zrelostjo in dolgim pookusom, z razmeroma visoko vsebnostjo alkohola. Sortna vina imajo arome in okuse po sadju, ki so lastni sorti vinske trte, iz katere so pridelana. Zvrstna vina razvijejo različne značilnosti glede na delež sort vinske trte, uporabljenih za proizvodnjo zrelega vina z obstojnim okusom in prijetno polnostjo. Vključuje suha, polsuha, polsladka in sladka vina.

* Za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost žveplovega dioksida se uporabljajo omejitve, določene z zakonodajo Evropske unije.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 12 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,6 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 18 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Grand superior csillag (vino „étoile“)

Dobro strukturirano suho belo vino z zaokroženim in bogatim okusom. Njegova barva lahko sega od belozelene do rumenozelene in rumene. Zaradi uporabe grozdja, potrganega, ko je zrelo, in trajanja staranja ima izrazito zrele okuse in arome. To je kompleksno vino, ker nobena sorta vinske trte od tistih, ki ga sestavljajo, ne sme prevladovati. Poleg tega ima bogate sadne okuse in včasih tudi nekaj mineralnosti (značilne za območje). Zanj sta značilna zaokroženost in obstojnost okusa ter staranje v sodu.

* Za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost žveplovega dioksida se uporabljajo omejitve, določene z zakonodajo Evropske unije.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 12 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,6 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 18 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Grand superior vörös (rdeče vino)

Razvito, dobro strukturirano rdeče vino z zaokroženim in bogatim okusom. Njegova barva lahko sega od granatne do temno rubinaste. Sortna vina imajo lahko tone in odtenke barv, ki so lastni sorti vinske trte, iz katere izhajajo. Zaradi dolgega staranja so značilne arome zorenja, spremljajo pa jih zreli vojni in okusi, zreli tanini in zaokrožene kisline. Pri zvrstnih vinih so njihova vsebnost taninov, žameten in izrazito zrel okus ter polnost odvisni od razmerja uporabljenih sort vinske trte. Arome in okusi lahko obsegajo tudi sadne (višnja, malina, oreh, ribez itd.) in začimbne (cimet, žgan les, vanilja, čokolada, tobak itd.) note. Vino se lahko trži v vseh kategorijah od suhega do sladkega.

* Za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost žveplovega dioksida se uporabljajo omejitve, določene z zakonodajo Evropske unije.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 12 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,6 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 20 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

(a) Osnovni enološki postopki

Obvezni enološki postopki (1)

Posebni enološki postopek

Classicus bikavér (bikova kri)

— Maceracija grozdnega mošta se izvaja s kožicami vsaj 8 dni;

— stiskanje se lahko izvede le z diskontinuirano delujočo stiskalnico;

— vino se mora starati v sodu vsaj 6 mesecev, razen sort vinske trte blauburger, kadarka, kékoportó in turán.

— Pravila v zvezi z zvrščanjem: — obvezna uporaba vsaj štirih sort vinske trte, pri čemer vsaka predstavlja najmanj 5 % zvrsti; — delež sorte kékfrankos (blaufränkisch) mora biti med 30 % in 65 %, ta sorta pa mora imeti največji delež v zvrsti; — vina, ki izhajajo iz sort turán in bíborkadarka, ne smejo presegati 10-odstotnega deleža ne skupaj ne posamično.

Classicus muskotály (muškatno vino)

— Grozdje mora biti predelano na dan trgatve;

— stiskanje se lahko izvede le z diskontinuirano delujočo stiskalnico;

— razsluzenje mošta je obvezno.

Classicus siller (vino „clairet“)

— Maceracija grozdnega mošta se izvaja s kožicami;

— stiskanje se lahko izvede le z diskontinuirano delujočo stiskalnico.

Classicus rozé (vino rosé) in classicus fehér (belo vino)

— Grozdje mora biti predelano na dan trgatve;

— stiskanje se lahko izvede le z diskontinuirano delujočo stiskalnico;

— razsluzenje mošta je obvezno.

Obvezni enološki postopki (2)

Posebni enološki postopek

Classicus csillag (vino „étoile“)

— Grozdje mora biti predelano na dan trgatve;

— stiskanje se lahko izvede le z diskontinuirano delujočo stiskalnico;

— razsluzenje mošta je obvezno.

— Pravila v zvezi z zvrščanjem: — uporaba vsaj štirih sort vinske trte, pri čemer vsaka predstavlja najmanj 5 % zvrsti; — delež vina, ki izhaja iz določene sorte vinske trte, ne sme presegati 50 %; — obvezna je uporaba ene ali več sort vinskih trt izmed sort cserszegi fűszeres, ezerfürtű, furmint, gyöngyrizling, hárslevelű, irsai olivér, juhfark, kabar, királyleányka, leányka, mátrai muskotály, mézes, olaszrizling (riesling italien), zefír, zenit in zengő, delež teh sort pa mora skupaj predstavljati najmanj 50 % mešanice; — vina, ki izhajajo iz sort cserszegi fűszeres, gyöngyrizling, irsai olivér, mátrai muskotály, ottonel muskotály (muscat ottonel), sárga muskotály (muscat jaune) in zefír, ne smejo presegati 30-odstotnega deleža ne skupaj ne posamično.

Classicus vörös (rdeče vino)

— Maceracija grozdnega mošta se izvaja s kožicami;

— stiskanje se lahko izvede le z diskontinuirano delujočo stiskalnico.

Obvezni enološki postopki (3)

Posebni enološki postopek

Superior bikavér (bikova kri)

— Maceracija grozdnega mošta se izvaja s kožicami vsaj 14 dni;

— stiskanje se lahko izvede le z diskontinuirano delujočo stiskalnico;

— vino se mora starati v sodu vsaj 12 mesecev.

— Pravila v zvezi z zvrščanjem: — uporaba vsaj štirih sort vinske trte, pri čemer vsaka predstavlja najmanj 5 % zvrsti; — delež sorte kékfrankos (blaufränkisch) mora biti med 30 % in 65 %, ta sorta pa mora imeti največji delež v zvrsti; — delež sorte turán ne sme presegati 10 %.

Superior fehér (belo vino)

— Grozdje mora biti predelano na dan trgatve;

— stiskanje se lahko izvede le z diskontinuirano delujočo stiskalnico;

— razsluzenje mošta je obvezno.

Superior csillag (vino „étoile“)

— Grozdje mora biti predelano na dan trgatve;

— stiskanje se lahko izvede le z diskontinuirano delujočo stiskalnico;

— razsluzenje mošta je obvezno.

— Pravila v zvezi z zvrščanjem: — uporaba vsaj štirih sort vinske trte, pri čemer vsaka predstavlja najmanj 5 % zvrsti; — delež vina, ki izhaja iz določene sorte vinske trte, ne sme presegati 50 %; — obvezna je uporaba ene ali več sort vinskih trt izmed sort cserszegi fűszeres, ezerfürtű, furmint, gyöngyrizling, hárslevelű, irsai olivér, juhfark, kabar, királyleányka, leányka, mátrai muskotály, mézes, olaszrizling (riesling italien), zefír, zenit in zengő, delež teh sort pa mora skupaj predstavljati najmanj 50 % mešanice; — — vina, ki izhajajo iz sort cserszegi fűszeres, gyöngyrizling, irsai olivér, mátrai muskotály, ottonel muskotály (muscat ottonel), sárga muskotály (muscat jaune) in zefír, ne smejo presegati 30-odstotnega deleža ne skupaj ne posamično.

Obvezni enološki postopki (4)

Posebni enološki postopek

Superior vörös (rdeče vino)

— Maceracija grozdnega mošta se izvaja s kožicami;

— stiskanje se lahko izvede le z diskontinuirano delujočo stiskalnico.

Superior késői szüretelésű (vino pozne trgatve)

— Grozdje mora biti predelano na dan trgatve;

— stiskanje se lahko izvede le z diskontinuirano delujočo stiskalnico;

— razsluzenje mošta je obvezno.

Grand superior bikavér (bikova kri)

— Maceracija grozdnega mošta se izvaja s kožicami vsaj 14 dni;

— stiskanje se lahko izvede le z diskontinuirano delujočo stiskalnico;

— vino se mora starati v sodu vsaj 12 mesecev.

— Pravila v zvezi z zvrščanjem: — uporaba vsaj štirih sort vinske trte, pri čemer vsaka predstavlja najmanj 5 % zvrsti; — delež sorte kékfrankos (blaufränkisch) mora biti med 30 % in 65 %, ta sorta pa mora imeti največji delež v zvrsti; — delež sorte turán ne sme presegati 10 %.

Grand superior fehér (belo vino)

— Grozdje mora biti predelano na dan trgatve;

— stiskanje se lahko izvede le z diskontinuirano delujočo stiskalnico;

— razsluzenje mošta je obvezno;

— vino se mora starati vsaj 6 mesecev.

Grand superior vörös (rdeče vino)

— Maceracija grozdnega mošta se izvaja s kožicami;

— stiskanje se lahko izvede le z diskontinuirano delujočo stiskalnico;

Obvezni enološki postopki (5)

Posebni enološki postopek

Grand superior csillag (vino „étoile“)

— Grozdje mora biti predelano na dan trgatve;

— stiskanje se lahko izvede le z diskontinuirano delujočo stiskalnico;

— razsluzenje mošta je obvezno;

— vino se mora starati vsaj 6 mesecev.

— Pravila v zvezi z zvrščanjem: — uporaba vsaj štirih sort vinske trte, pri čemer vsaka predstavlja najmanj 5 % zvrsti; — delež vina, ki izhaja iz določene sorte vinske trte, ne sme presegati 50 %; — obvezna je uporaba ene ali več sort vinskih trt izmed sort cserszegi fűszeres, ezerfürtű, furmint, gyöngyrizling, hárslevelű, irsai olivér, juhfark, kabar, királyleányka, leányka, mátrai muskotály, mézes, olaszrizling (riesling italien), zefír, zenit in zengő, delež teh sort pa mora skupaj predstavljati najmanj 50 % mešanice; — vina, ki izhajajo iz sort cserszegi fűszeres, gyöngyrizling, irsai olivér, mátrai muskotály, ottonel muskotály (muscat ottonel), sárga muskotály (muscat jaune) in zefír, ne smejo presegati 30-odstotnega deleža ne skupaj ne posamično.

Nedovoljeni enološki postopki (poleg veljavnih določb)

Omejitve pri proizvodnji

Slajenje vina:

— classicus bikavér (bikova kri)

— classicus csillag (vino „étoile“)

— vsa vina „superior“ in „grand superior“

Superior késői szüretelésű (vino pozne trgatve) in Grand superior csillag (vino „étoile“):

— uporaba hrastovih trsk

— reverzna osmoza

— delna dealkoholizacija vin

Pravila v zvezi z vinogradništvom (1)

Pridelovalna praksa

Pravila v zvezi s tehniko obdelave vinograda

a. Za nasade, ki so obstajali 1. avgusta 2010 (vina „classicus“, „superior“ in „grand superior“): ne glede na uporabljeno tehniko obdelave se lahko grozdje, primerno za proizvodnjo vin „classicus“, „superior“ in „grand superior“ z zaščiteno označbo porekla, na območju katerega koli nasada trga v celotnem obdobju njegovega obstoja.

b. Za nasade, ki so se začeli uporabljati po 1. avgustu 2010 (vina „classicus“, „superior“ in „grand superior“): i. guyot, ii. rez na kordon srednje višine, iii. rez na nizek kordon, iv. špalir v obliki senčnice, v. špalir v obliki pahljače, vi. kratka rez v kotlasti obliki, vii. dolga rez v kotlasti obliki.

2. Pravila v zvezi z gostoto zasaditve a. Za nasade, ki so obstajali 1. avgusta 2010: ne glede na gostoto se lahko grozdje, primerno za proizvodnjo vin „classicus“, „superior“ in „grand superior“ z zaščiteno označbo porekla, na območju katerega koli nasada trga v celotnem obdobju njegovega obstoja. b. Za nasade, ki so se začeli uporabljati po 1. avgustu 2010 (vina „classicus“): i. gostota zasaditve vinske trte: najmanj 3 700 trsov/ha, ii. razdalja med trsi: najmanj 0,8 m. c. Za nasade, ki so se začeli uporabljati po 1. avgustu 2010 (vina „superior“ in „grand superior“): i. gostota trsov: najmanj 4 000 trsov/ha, ii. razdalja med trsi: najmanj 0,8 m.

3. Metoda trgatve: mehanska ali ročna.

4. Določitev datuma trgatve: predsednik pristojne zadruge vinogradnikov ugotovi zrelost grozdja za različne sorte vinske trte in na podlagi tega določi prvi dan trgatve za posamezno sorto.

Kakovost grozdja (najnižja vsebnost sladkorja, izražena kot delež potencialnega alkohola) (1)

Pridelovalna praksa

Classicus bikavér (bikova kri)

— 10,6 vol. % (17 °MM): bíborkadarka, blauburger, kadarka, kékfrankos (blaufränkisch), kékoportó (portugais bleu), turán, zweigelt

— 12,08 vol. % (19 °MM): cabernet franc, cabernet sauvignon, menoire, merlot, pinot noir, syrah

Classicus muskotály (muškatno vino)

— 9,83 vol. % (16 °MM): chasselas, csaba gyöngye, cserszegi fűszeres, ezerfürtű, hamburgi muskotály (muscat de hambourg), irsai olivér, mátrai muskotály, ottonel muskotály (muscat ottonel), sárga muskotály (muscat jaune)

— 10,57 vol. % (17 °MM): bouvier, chardonnay, furmint, gyöngyrizling, hárslevelű, juhfark, kkabar, kerner, királyleányka, leányka, mézes, olaszrizling (riesling italien), pinot blanc, rajnai rizling (riesling du rhin), rizlingszilváni (riesling-sylvaner), sauvignon, szürkebarát (pinot gris), tramini, viognier, zefír, zenit, zengő, zöldszilváni (sylvaner b), zöld veltelíni (grüner veltliner)

Classicus siller (vino „clairet“)

— 10,6 vol. % (17 °MM): alibernet, bíborkadarka, blauburger, cabernet dorsa, cabernet franc, cabernet sauvignon, csókaszőlő, kadarka, kármin, kékfrankos (blaufränkisch), kékoportó (portugais bleu), merlot, pinot noir, syrah, turán, zweigelt

Classicus rozé (vino rosé)

— 10,6 vol. % (17 °MM): alibernet, bíborkadarka, blauburger, cabernet dorsa, cabernet franc, cabernet sauvignon, csókaszőlő, kadarka, kármin, kékfrankos (blaufränkisch), kékoportó (portugais bleu), menoire, merlot, pinot noir, syrah, turán, zweigelt

Kakovost grozdja (najnižja vsebnost sladkorja, izražena kot delež potencialnega alkohola) (2)

Pridelovalna praksa

Classicus fehér (belo vino)

— 9,83 vol. % (16 °MM): chasselas, cserszegi fűszeres, ezerfürtű, irsai olivér, mátrai muskotály, ottonel muskotály (muscat ottonel), sárga muskotály (muscat jaune), kadarka

— 10,6 vol. % (17 °MM): bouvier, chardonnay, furmint, gyöngyrizling, hárslevelű, juhfark, kabar, kerner, királyleányka, leányka, mézes, olaszrizling (riesling italien), pinot blanc, rajnai rizling (riesling du rhin), rizlingszilváni (riesling-sylvaner), sauvignon, szürkebarát (pinot gris), tramini, viognier, zefír, zenit, zengő, zöldszilváni (sylvaner b), zöld veltelíni (grüner veltliner)

Classicus csillag (vino „étoile“)

— 9,83 vol. % (16 °MM): chasselas, cserszegi fűszeres, ezerfürtű, chasselas, irsai olivér, mátrai muskotály, ottonel muskotály (muscat ottonel), sárga muskotály (muscat jaune)

— 10,57 vol. % (17 °MM): bouvier, chardonnay, furmint, gyöngyrizling, hárslevelű, juhfark, kkabar, kerner, királyleányka, leányka, mézes, olaszrizling (riesling italien), pinot blanc, rajnai rizling (riesling du rhin), rizlingszilváni (riesling-sylvaner), sauvignon, szürkebarát (pinot gris), tramini, viognier, zefír, zenit, zengő, zöldszilváni (sylvaner b), zöld veltelíni (grüner veltliner)

Classicus vörös (rdeče vino)

— 10,6 vol. % (17 °MM): alibernet, bíborkadarka, blauburger, csókaszőlő, kadarka, kármin, kékfrankos (blaufränkisch), kékoportó (portugais bleu), turán, zweigelt

— 12,08 vol. % (19 °MM): cabernet franc, cabernet sauvignon, menoire, merlot, pinot noir, syrah

Vsa vina kakovosti „superior“ in „grand superior“:

— 12,83 vol. % (20 °MM) za vse sorte vinske trte

(b) Največji donosi

Vina „classicus“

100 hl/ha

Vina „classicus“ – ročna trgatev

13 600 kg grozdja na hektar

Vina „classicus“ – mehanska trgatev

13 100 kg grozdja na hektar

Vina „superior“

60 hl/ha

Vina „superior“ – ročna trgatev

8 100 kg grozdja na hektar

Vina „superior“ – mehanska trgatev

7 800 kg grozdja na hektar

Vina „grand superior“

35 hl/ha

Vina „grand superior“ – ročna trgatev

6 000 kg grozdja na hektar

Vina „grand superior“ – mehanska trgatev

5 600 kg grozdja na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

1. VINA „CLASSICUS“

V skladu z vinogradniškim katastrom so kraji Aldebrő, Andornaktálya, Demjén, Eger, Egerbakta, Egerszalók, Egerszólát, Feldebrő, Felsőtárkány, Kerecsend, Maklár, Nagytálya, Noszvaj, Novaj, Ostoros, Szomolya, Tarnaszentmária, Tófalu in Verpelét območja razreda I in II.

2. VINA „SUPERIOR“ IN „GRAND SUPERIOR“

V skladu z vinogradniškim katastrom so kraji Aldebrő, Andornaktálya, Demjén, Eger, Egerbakta, Egerszalók, Egerszólát, Feldebrő, Felsőtárkány, Kerecsend, Maklár, Nagytálya, Noszvaj, Novaj, Ostoros, Szomolya, Tarnaszentmária, Tófalu in Verpelét območja razreda I in II.

7. Glavne sorte vinske trte

chasselas – weisser gutedel

syrah – blauer syrah

tramini – traminer

juhfark — fehérboros

syrah – serine noir

királyleányka – feteasca regale

syrah – marsanne noir

kadarka – jenei fekete

hamburgi muskotály – muscat de hamburg

kékoportó – portugizer

sauvignon – sovinjon

kabar

pinot noir – kék rulandi

pinot noir – savagnin noir

furmint – zapfner

pinot noir – pinot cernii

leányka – leányszőlő

furmint – posipel

furmint – som

olasz rizling – nemes rizling

cabernet dorsa

tramini – roter traminer

cabernet franc – carbonet

tramini – savagnin rose

pinot blanc – weissburgunder

furmint – furmint bianco

olasz rizling – taljanska grasevina

chardonnay – kereklevelű

pinot noir – pignula

sauvignon – sauvignon bianco

olasz rizling – grasevina

leányka – dievcenske hrozno

szürkebarát – auvergans gris

irsai olivér – zolotis

bouvier

kékfrankos – blaufränkisch

menoire

királyleányka – galbena de ardeal

rizlingszilváni – müller thurgau blanc

szürkebarát – pinot gris

rizlingszilváni – müller thurgau bijeli

zenit

alibernet

sauvignon – sauvignon blanc

sárga muskotály – weiler

rizlingszilváni – rizvanac

kadarka – negru moale

chasselas – chrupka belia

ezerfürtű

pinot noir – pinot tinto

turán

irsai olivér – muskat olivér

kékoportó – portugais bleu

viognier

kadarka – kadarka negra

hárslevelű – lipovina

chasselas – fendant blanc

kadarka – gamza

tramini – gewürtztraminer

pinot noir – kisburgundi kék

pinot noir – spätburgunder

chasselas – saszla belaja

zöld veltelíni – zöldveltelíni

kerner

szürkebarát – pinot grigio

chasselas – fehér gyöngyszőlő

furmint – szigeti

sárga muskotály – muscat lunel

zöld veltelíni – grüner muskateller

tramini – traminer rosso

gyöngyrizling

zöld veltelíni – grüner veltliner

pinot noir – pino csernüj

rizlingszilváni – rivaner

tramini – tramin cervené

kékfrankos – moravka

kármin

kékfrankos – blauer lemberger

irsai olivér – irsai

csókaszőlő

rajnai rizling – rhine riesling

cabernet franc – cabernet

chardonnay – chardonnay blanc

sárga muskotály – muscat zlty

hamburgi muskotály – muszkat gamburgszkij

hárslevelű – garszleveljü

királyleányka – erdei sárga

kékoportó – portugalske modré

kadarka – kadar

zöld szilváni — grüner sylvaner

chasselas – chasselas doré

rajnai rizling – rheinriesling

királyleányka – little princess

cabernet franc – kaberne fran

rajnai rizling – riesling

zweigelt – zweigeltrebe

bíbor kadarka

hárslevelű – feuilles de tilleul

cabernet franc – gros vidur

merlot

királyleányka – königstochter

hamburgi muskotály – muscat de hambourg

olasz rizling – welschrieslig

ottonel muskotály – muskat ottonel

kadarka – törökszőlő

leányka – feteasca alba

kadarka – szkadarka

rajnai rizling – weisser riesling

sárga muskotály – muscat bélüj

királyleányka – königliche mädchentraube

rajnai rizling – johannisberger

pinot noir – rulandski modre

pinot blanc – pinot beluj

syrah – shiraz

zengő

sárga muskotály – muscat de lunel

olasz rizling – risling vlassky

hamburgi muskotály – miszket hamburgszki

cabernet sauvignon

chardonnay – ronci bilé

szürkebarát – grauburgunder

chasselas – fehér fábiánszőlő

szürkebarát – ruländer

cabernet franc – carmenet

sárga muskotály – muskat weisser

cserszegi fűszeres

chasselas – chasselas dorato

ottonel muskotály – muscat ottonel

kékoportó – blauer portugieser

rizlingszilváni – müller thurgau

hárslevelű – lindeblättrige

kékfrankos – limberger

juhfark – mohácsi

sauvignon – sauvignon bijeli

sárga muskotály – moscato bianco

zweigelt – rotburger

kadarka – csetereska

pinot blanc – fehér burgundi

juhfark – lämmerschwantz

juhfark – tarpai

leányka – mädchentraube

sárga muskotály – muscat blanc

sárga muskotály – weisser

hamburgi muskotály – moscato d’Amburgo

sárga muskotály – muscat de frontignan

zöld szilváni – sylvánske zelené

pinot noir – pinot nero

ottonel muskotály – miszket otonel

királyleányka – dánosi leányka

kadarka – fekete budai

kékfrankos – blauer limberger

mátrai muskotály

olasz rizling – riesling italien

pinot noir – kék burgundi

zöld szilváni – silvanec zeleni

pinot blanc – pinot bianco

chasselas – chasselas blanc

furmint – moslavac bijeli

furmint – mosler

blauburger

rajnai rizling – riesling blanc

syrah – sirac

chardonnay – morillon blanc

zöld veltelíni – veltlinské zelené

zweigelt – blauer zweigeltrebe

pinot noir – blauer burgunder

olasz rizling – olaszrizling

szürkebarát – graumönch

cabernet franc – gros cabernet

irsai olivér – zolotisztüj rannüj

sárga muskotály – muscat sylvaner

zefír

kékoportó – modry portugal

8. Opis povezave

Vina (1)

1. Opis razmejenega geografskega območja

Naravni dejavniki:

Mesto Eger leži na nadmorski višini 160 do 180 metrov ter se razteza med gorovjem Mátra in masivom Bükk na mestu, kjer se stikata Severni centralni masiv in Velika madžarska nižina. Dolino Eger na vzhodu in zahodu omejujejo griči, visoki od 200 do 300 metrov.

Na severovzhodu mesta je velika gmota gore Nagy-Eged, ki se dviga več kot 500 metrov visoko. Razprostira se v dolgi razdalji v smeri vzhod–zahod proti Egedu; pobočje, ki se odpira nad dolino, je obrnjeno proti jugu.

Vrste tal vinorodnega območja Eger

Razen peščenih nabrežnih tal ob reki, ki določa meje okolice krajev Verpelét, Feldebrő, Aldebrő in Tófalu, so tla nasadov, ki spadajo v geografsko označbo Eger, del rjavih gozdnih tal (ramman ali černozjom, silikatna in erodirana), ki so nastala na sloju riolitskega tufa vulkanskega izvora. Razen redkih izjem so bili vinogradi zasajeni na rjavih gozdnih tleh platojev in pobočij, ki se položno spuščajo proti jugu, zahodu in vzhodu ter štrlijo iz gore Nagy-Eged, in na griču Mész, katerega tla so iz andezita.

Poleg tega, da so tla primerna za zasaditev vinogradov, so ugodne tudi naravne danosti okolice mesta in zlasti naklon terena. Vinogradi so zasajeni na sončnih južnih in jugozahodnih pobočjih gričev. Povprečje meteoroloških statističnih podatkov, zbranih v zadnjih 47 letih, je: povprečna letna temperatura: 10,65 °C; letno povprečje atmosferskih padavin: 592,6 mm; letno povprečje ur sonca: 1 964 ur. V skladu z veljavnimi zakonskimi določbami so območja, primerna za zasaditev vinske trte, registrirana in v vinogradniškem katastru uvrščena med območja razreda I in II. Iz tega izhaja, da se v vinorodnem območju Eger območja, primerna za zasaditev vinske trte, delijo na 18 431 hektarov vinogradniških zemljišč razreda I in 3 914 hektarov razreda II, kar je skupaj 22 345 hektarov.

Človeški dejavniki

Nastanek vinogradov v okolici Egra, vinogradništvo v srednjem veku

Na pobočju griča Kis-Eged je bila odkrita zelo zanimiva arheološka najdba, in sicer ostanki okamnelega pradavnega trtnega lista, starega 30 milijonov let, imenovanega „Vitis Hungarica“, vendar ta ni povezan s sedanjim vinogradništvom. Z arheološkimi izkopavanji je bilo odkrito, da je bila okolica Egra poseljena od 10. stoletja in da je bilo mesto od začetka 11. stoletja verjetno precej velik kraj na Madžarskem. Glede na listino, ki jo je leta 1261 objavil kralj Bela IV., je prvi madžarski kralj sveti Štefan egerski škofiji podaril vinsko desetino oziroma desetino proizvodnje vina v egerski dolini. Po vdoru Mongolov leta 1241 je upadanje prebivalstva in pomanjkanje delovne sile kralja Belo IV. prisililo, da je povabil tujce, naj se tam ustalijo. Verjetno so si v tem obdobju Valonci tam izbrali prebivališče: koloni, ki so prišli iz Valonije, so se naselili zlasti v Olasz utca (ulica Olasz) in v vasi Tállya v okolici mesta Eger ter avtohtono prebivalstvo naučili francoskih tehnik vinogradništva in shranjevanja vina v sodih.

Prve vinske kleti so morale biti izkopane po naročilu cerkvenih ustanov; najstarejše med njimi so bile del kleti za shranjevanje desetine.

Vinogradništvo območja Eger slovi že več stoletij. Gaspar Boutatts, risar in graver, ki je prišel z Nizozemske, je bil avtor številnih jedkanic, ki so predstavljale različne pokrajine Madžarske, med drugim pogleda na Eger („d’Erlau“), ki je bil vključen v album z naslovom „Description exacte des Royaumes de Hongrie“ (natančen opis madžarskih kraljestev), objavljen leta 1688 v Anvesru. Poleg tega je znana še ena prejšnja gravura z naslovom „Agria vulgo Erla“, ki jo je leta 1617 objavil G. Hoefnagel in ki predstavlja vinogradniško mesto, ki se je pogumno uprlo otomanskim četam. Na obeh gravurah sta vidna vira upravičenega ponosa prebivalcev, in sicer utrdba, ki se dviga nad mestom, in z vinsko trto zasajeni griči v okolici.

Iz zgodovinskih virov izhaja, da je vinogradništvo v 17. stoletju doživelo zelo pomembno spremembo: poleg sort vinske trte, ki dajejo belo vino in so do takrat prevladovale v regiji, so se vedno bolj širile sorte, iz katerih se prideluje rdeče vino.

Treba je navesti, da so prebivalci Egra za obdelavo kompaktnih in trdnih tal v vinogradih izumili posebno „egersko motiko“. Za merjenje količine vina so uporabljali „egerski polovnjak“ (katerega prostornina je bila štirikratnik navadnega polovnjaka). Daljše staranje vina v sodih je bilo potrebno zaradi vsebnosti kislin in za dosego daljšega trajanja shranjevanja. Vino proizvajalcev se je staralo v hrastovih sodih, razvrščenih po vsej dolžini kleti, ali v kleteh za staranje, izkopanih pod mestom v riolitskem tufu, kjer je bilo mogoče stalno zagotavljati klimatske pogoje naravne jame (za staranje).

Razvrstitev vinogradov v preteklosti

V Egru se je vinarstvo resnično razcvetelo v 15. in 16. stoletju. Nato je pravo renesanso doživelo v 18. stoletju. Na voljo sta katastra iz let 1760 in 1789, ki vsebujeta informacije o posebnih lastnostih vinogradov. Leta 1760 so bili razvrščeni v tri kategorije glede na kakovost tal, naklon terena, ure sonca itd. Skoraj 50 % vinogradov je bilo uvrščenih v prvo kategorijo.

Leta 1789 so bili vinogradi razvrščeni v šest kategorij (na nacionalni ravni jih je bilo vzpostavljenih osem, vendar v okolici Egra noben vinograd ni bil uvrščen v zadnji dve). Načela razvrščanja so bila podobna tistim, ki so prevladovala leta 1760, s to razliko, da so bili tudi izvrstni vinogradi, prilagojeni za proizvodnjo likerskih vin („aszúbor“), uvrščeni v prvo kategorijo.

Od 18. stoletja so imeli prebivalci Egra pravila, ki so urejala vinogradništvo, in predsedniki kmetijskih zadrug so bili odgovorni za to, da poskrbijo za njihovo upoštevanje. Poleg tega so te nadzorovali občinski sodniki.

Vina (2)

1. Opis razmejenega geografskega območja (nadaljevanje)

Sorte vinske trte, ki se gojijo, in vina, proizvedena iz njih

V tej regiji so avtohtoni prebivalci pred pojavom sorte kadarka, ki so jo v okolico Egra proti 15. stoletju prinesli srbski begunci, ki so morali zapustiti svoje domove zaradi otomanskega osvajanja, gojili le bele sorte vinske trte. Poleg uvedbe rdečih sort so Srbi lokalne prebivalce naučili tudi tehnik proizvodnje rdečih vin. Na nacionalni enološki šoli v Budi so našteli kar 56 različnih sort vinske trte, ki izhajajo iz županije Heves: to količino presegata le županiji Pešta in Baranja. Malo pred epidemijo trtne uši so v večini vinogradov gojili sorti lúdtalpú in kereklevelű. Članek, objavljen leta 1859 v specializirani reviji o vinogradništvu „Szőlészeti Lapok“, govori o tem, da je treba poleg sorte kadarka v ustrezni meri razviti še druge „sorte vinske trte“, pri čemer sta predlagani zlasti sorti oporto in fekete muskotály (črni muškat) zaradi odličnih barvil, ki jih vsebujeta.

Temno rdeče vino, imenovano „bikavér“, je prvič omenjeno leta 1851 v knjigi pregovorov: „Bikavér, tako se imenuje močno rdeče vino, zlasti tisto iz Egra.“ Po opustošenju zaradi trtne uši se je madžarski kraljevi institut za ampelologijo v dogovoru s šolo za vinogradništvo in enologijo odločil ustanoviti lokalno podružnico v Egru, da bi se poudaril pomen vinogradništva in vinarstva v egerski regiji. Ta podružnica, ki je delovala naprej kot raziskovalni institut, je postala eden od najpomembnejših centrov na nacionalni ravni. Hkrati je bila specializirana za izbor odpornih sort, raziskave izbora sort, vrednotenje mest pridelave (območij) in enološke raziskave, zlasti kar zadeva tehnologije proizvodnje rdečega vina.

Zaščitena označba porekla „Eger“

Pomen vin „Eger“ in njihovega trženja je poudarjen z dejstvom, da je označba porekla EGER (ERLAU), EGRI (ERLAUER) od 15. septembra 1970 registrirana v kategoriji blaga št. 33 (VINA) v skladu z Lizbonskim sporazumom o zaščiti označb porekla in njihovi mednarodni registraciji.

2. Opis vin

Vinorodno območje je primerno tako za proizvodnjo lahkih belih vin z dolgim pookusom kot za gosta in polna bela vina s polnim telesom. Ta se ponašajo z bogatostjo arom in mineralov ter tudi naravnih kislin; te imajo zlasti vina, proizvedena na območjih južno od Egra.

Na območju se poleg tega proizvajajo vina rosé in vina vrste „siller“ z bogatimi okusi, ki se lahko ohranijo dlje kot vina, ki se sicer proizvajajo na Madžarskem. Zlahka se prepoznajo arome po svežem, pa tudi zrelem sadju.

Vsebnost taninov v rdečih vinih je na splošno višja, pri čemer sta razmeroma visoka vsebnost kislin in dolg pookus posledica bližine severne meje vinogradništva in proizvodnje vin ter vetra, značilnega za regijo, kjer prevladujejo gore in doline. Tudi ta vina, za katera so značilne izrazite arome po sadju in začimbah, so primerna za dolgo zorenje.

Za vinograde je že od nekdaj značilno veliko število sort vinske trte, zato je to postalo prednostno območje za zvrstna vina, zlasti za „bikavér“ (bikova kri).

3. Opis in prikaz vzročne povezave

Podnebne razmere na vinorodnem območju so močno odvisne od bližine gorovja Bükk. Ta daje zaščito pred zimsko zmrzaljo ter omogoča obstojnost nežnih in elegantnih kislin ter primarnih sadnih arom v grozdnih jagodah zaradi svežih noči, ki so posledica „gorskega vetra“, ki začne pihati, ko preneha vročina poletnih in jesenskih dni. Na splošno je torej mogoče reči, da vina iz območja Eger vsebujejo živahne kisline in imajo dolg pookus. Zaradi uravnoteženega vodnega režima tal na vinorodnem območju Eger in atmosferskih padavin, ki jih je 600 milimetrov letno v povprečju, se trsi vinske trte razvijajo skladno, brez stresa. Zaradi te uravnoteženosti vina ne vsebujejo trpkih kislin, ki so lahko posledica pomanjkanja vode.

Zaradi raznolikosti podnebnih razmer in sestave tal na vinorodnem območju Eger se lahko območja znatno razlikujejo med seboj – zlasti v primeru „manj dobrega“ letnika – po vsebnosti alkohola, vsebnosti kislin in tudi aromi vin. Rezultati preskušanj, ki jih je opravil institut za vinogradništvo in vino v Egru, so precej jasni: zdi se, da potrjujejo, da lega in izpostavljenost območij močneje vplivata predvsem na vsebnost alkohola in splošni značaj vin, sestava tal pa ima pomembno vlogo pri oblikovanju arom. To pomeni, da je mogoče na različnih območjih proizvesti vina, od katerih ima vsako svoj lastni značaj. Tako so na primer vina, proizvedena na tleh vulkanskega izvora s tanjšo orno plastjo, bogatejša z minerali, vina, proizvedena na zelo glinastih tleh z debelejšo orno plastjo, imajo polnejše telo, vina, proizvedena na peščenih tleh območja Debrő, pa so zaradi hitrejšega segrevanja tal bolj darežljiva.

Lokalne tradicije in ta podnebna raznolikost torej pojasnjujejo in utemeljujejo obstoj velikega števila sort vinske trte na tem območju in proizvodnjo zelo raznovrstnih vin. Podnebne razmere in fizikalne lastnosti tal na razmejenem območju proizvodnje v okolici mesta Eger lokalnim vinogradnikom omogočajo izkoriščanje območja, ki je v nasprotju z drugimi območji vinogradniške proizvodnje v državi primerno za proizvodnjo zelo raznovrstnih vin odlične kakovosti.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Splošna pravila v zvezi z imenom (1)

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

(a) Namesto izraza „zaščitena označba porekla“ se lahko uporabljajo tudi tradicionalni izrazi, kot so „vino ‚classicus‘ z zaščitenim poreklom“, „vino ‚superior‘ z zaščitenim poreklom“ ali „vino ‚grand superior‘ z zaščitenim poreklom“.

(b) Ime sorte vinske trte, tradicionalni izraz, kateri koli izraz z omejeno uporabo ali izrazi, ki se nanašajo na barvo vina, se lahko na etiketi navedejo le, če vrsta, velikost oziroma barva črk, uporabljenih za te izraze, niso bolj poudarjene kot pri črkah označbe porekla.

(c) Pri vinih vrste „superior“ ali „grand superior“ mora biti ime vina dopolnjeno z izrazom „superior“ oziroma „grand superior“. Ta izraz mora biti naveden za označbo porekla in mora biti natisnjen z enako tipografijo. Kadar je navedeno ime območja, je obvezno na etiketi navesti regulativno raven klasifikacije v istem vidnem polju kot ime območja in ime kraja.

(d) Tradicionalni izraz „bikavér“ (bikova kri) je lahko naveden le na etiketi vin, proizvedenih iz sort, gojenih na teh vinorodnih območjih: v skladu z vinogradniškim katastrom tisti iz razreda I in IIkrajev Andornaktálya, Demjén, Eger, Egerbakta, Egerszalók, Egerszólát, Felsőtárkány, Kerecsend, Maklár, Nagytálya, Noszvaj, Novaj, Ostoros in Szomolya ter v Verpelétu vinorodna območja Cinège, center in centralno, Ördönös, Öreg-hegy in Szreg-hegy.

Splošna pravila v zvezi z imenom (2)

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

(e) Tradicionalni izraz „bikavér“ mora biti na etiketi naveden takoj za različico „Egri“ besede „Eger“, navedeno na označbi porekla vina: natisnjen mora biti v isti vrstici in z isto tipografijo kot zadevno lastno ime.

(f) Risba ali slika, ki predstavlja ali spominja na figuro bika ali bikovo glavo, ali beseda, ki je prevod besede „bikavér“ („bikova kri“) v tuj jezik, ali kateri koli madžarski ali tuj izraz, ki spominja na bikovo kri, je lahko naveden le na etiketi in na steklenicah vin „Egri Bikavér“, „Egri Bikavér Superior“ in „Egri Bikavér Grand superior“. Risba, ki spominja na bikovo glavo, na oznaki vinorodnega območja „Eger“ je izjema glede na to pravilo.

(g) Risba ali slika, ki predstavlja ali spominja na zvezdo, ne glede na njeno velikost ali obliko, ali beseda, ki je prevod besede „csillag“ (vino „étoile“) v tuj jezik, ali kateri koli madžarski ali tuj izraz, ki spominja na zvezdo, je lahko naveden le na vinih „Egri Csillag“, „Egri Csillag Superior“ in „Egri Csillag Grand superior“.

(h) Pri zvrstnih vinih se lahko sorte vinske trte navedejo le, če njihov delež v mešanici posamično dosega 5 %. V tem primeru mora biti ime sorte vinske trte navedeno s črkami, katerih velikost ne presega petine velikosti vrste pisave, uporabljene za navedbo označbe porekla.

(i) Navedba letnika je obvezna.

(j) Navedba imena območja je obvezna za vina „grand superior“.

Imena manjših geografskih enot ter pravila v zvezi z njihovo razmejitvijo in navedbo (1)

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

(a) Kraji: (i) tudi na vinih „classicus“, „superior“ in „grand superior“, na vseh vrstah vina; (ii) isto poreklo: vsaj 85 %; (iii) imena krajev, ki se lahko navedejo, so: Aldebrő, Andornaktálya, Demjén, Eger, Egerbakta, Egerszalók, Egerszólát, Feldebrő, Felsőtárkány, Kerecsend, Maklár, Nagytálya, Noszvaj, Novaj, Ostoros, Szomolya, Tarnaszentmária, Tófalu in Verpelét.

(b) Povezave med manj pomembnimi geografskimi enotami in blagovnimi znamkami: pravila v zvezi z navedbo porekla grozdja, uporabljenega za proizvodnjo vin, se ne uporabljajo za enološke proizvode z registriranimi blagovnimi znamkami ali blagovnimi znamkami, uveljavljenimi z uporabo pred 11. majem 2002, ki vsebujejo ime manjše geografske enote ali sklice države na geografsko območje ali so iz njih sestavljene.

(c) Območja: (i) le na vinih „grand superior“ (ii) isto poreklo: vsaj 95 %; (iii) tudi ime zadevnega kraja vinorodnega območja mora biti navedeno na etiketi (iv) Imena območij — Aldebrő: Káli-völgy, Poharas-dűlő, Sík-hegy, Szent Donát-dűlő, Uraké — Andornaktálya: Bánya-tető, Cserje, Cserjés-lápa, Dezerta, Felső-rétre járó, Felső-tábla, Gesztenyési-dűlő, Kerek-szilvás, Kétágú-dűlő, Kis-hegy, Málnás, Marinka, Mocsáry, Nagy-parlag, Nagy-völgy, Parti-dűlő, Pesti, Pünkösd-tető, Rózsa-hegy, Schwarcz, Szállás-völgy, Szél-hegy, Zúgó-part — Demjén: Bodzás-tető, Farkas-hegy, Hangács, Nyitra, Pünkösd-tető, Szőlőhegy, Varjasi-dűlő

Imena manjših geografskih enot ter pravila v zvezi z njihovo razmejitvijo in navedbo (2)

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

(iv) Imena območij (nadaljevanje): — Eger Almagyar, Áfrika, Agárdi,, Almár-völgy, Bajusz, Bajusz-völgy, Bánya-tető, Békési, Benke-lápa, Birka, Braun-völgy, Cigléd, Cinege, Déllés, Dobrányi, Donát, Érseki, Erzsébet-völgy, Fehér-hegy, Felső-galagonyás, Fertő, Gőzmalmos, Grőber, Grőber-völgy, Gyilkos, Hajdú-hegy, Hergyimó, Kerékkötő, Kis-Eged, Kis-galagonyás, Kis-Kocs, Kolompos, Kolompos-völgy, Kőlyuk-tető, Kőporos, Kutya-hegy, Losonci-völgy, Makjány, Marinka, Merengő, Mész-hegy, Mezey alsó, Mezey öreg, Nagy-galagonyás, Nagy-Eged-dűlő, Nagy-Eged-hegy, Nagy-Kocs, Nyerges, Nyúzó, Öreg-hegy, Pap-hegy, Pirittyó, Posta út, Rác-hegy, Rádé, Répás-tető, Rózsás, Sík-hegy, Steiner, Szarkás, Szépasszony-völgy, Szőlőcske, Szőlőske, Tiba, Tibrik, Tihamér, Tót-hegy, Új-fogás, Vécsey-völgy, Vidra, Vizes-hegy — Egerbakta: Dobos-lápa, Ivánka, Ivánkafő, Magyalos, Muki-lápa, Ortás, Pap-tag, Szőlő-tető, Töviskes, Zsebe-lápa — Egerszalók: Ádám-völgy, Buk-tető, Ferenc-hegy, Juhkosár, Káptalan-völgy, Kis-határ, Kovászó, Kővágó, Magyalos, Nagy Ádám-tető, Pap-tag, Vágás — Egerszólát: Alsó-hegy, Birka-tető, Boldogságos, Csutaj-tető, Felső-hegy, Kamra-völgy, Kántor-tag, Szarvas, Tó-bérc — Feldebrő: Alberki, Bogár-hát, Csepegő, Csonkás, Egri út, Szőlők háta — Felsőtárkány: Homok-hegy, Homok-lápa, Nyavalyás, Öreg-hegy, Tiba alja

Imena manjših geografskih enot ter pravila v zvezi z njihovo razmejitvijo in navedbo (3)

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

(iv) Imena območij (nadaljevanje): — Kerecsend: Nagy-aszó, Öreg-hegy, Tardi-dűlő — Maklár: Nagy-aszó, Öreg-hegy — Nagytálya: Kendervát, Nagy-aszó, Öreg-hegy, Pipis, Vitis-dűlő — Noszvaj: Csókás, Dóc, Herceg, Hosszú-szél, Kőkötő, Nagyfai-dűlő, Nyilas-már, Perzselő, Pipis, Szeles-oldal, Szeles-tető, Tekenő-hát, Zsidó-szél — Novaj: Halom, Hegyi-tábla, Hermány, Hodály-tető, Juhszalagos, Kis-gyepföld, Mezőkövesdi út tető, Nagy-gyepföld, Nagyút, Öreg-hegy, Pap-föld, Szeszfőzde-tető, Vitéz — Ostoros: Bikus, Csárda-kert, Gólint, Hermány, Janó, Kutya-hegy, Pajados, Sóderbánya-tető, Szél-hegy, Szilvás-tető, Tag, Verem-part — Szomolya: Csáj-lapos, Demecs, Galagonyás, Gyűr, Ispán-berki, Jató-tető, Kangyalló, Mácsalma, Nagy-völgy-tető, Pazsag, Proletár, Szilos-oldal, Vas-lápa, Vén-hegy — Tarnaszentmária: Dobi-oldal, Dobi-tető, Szőlőhegy — Tófalu: Bogár-hát, Petes alja — Verpelét: Ácsok, Alberki, Cinege, Fekete-oldal, Hagyóka, Hosszúi-dűlő, Kecske-hát, Kerékkötő, Keresztfa, Királyi-dűlő, Kis-hegy, Kő-hegy, Közép-bérc, Majka, Ördöngős, Öreg-hegy, Padok, Pallagfő, Szent János-völgy, Szirák, Tilalmas, Tölgyes-szél, Túró-mező, Varjas, Veres

Pravila v zvezi z navedbo glede na vrsto vina (1)

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

Classicus bikavér (bikova kri)

— Tradicionalni izraz „bikavér“ mora biti na etiketi naveden takoj za različico „Egri“ besede „Eger“, navedeno na označbi porekla vina: natisnjen mora biti v isti vrstici in z isto tipografijo kot zadevno lastno ime.

— Tradicionalni izraz in drugi izrazi z omejeno uporabo, ki se lahko navedejo: „barrique“, „fahordós érlelésű bor“ (v sodu zorjeno vino), „termőhelyen palackozva“ (stekleničeno na območju proizvodnje), „ó“ (starano), „muzeális bor“ (muzejsko vino)

Classicus muskotály (muškatno vino)

— Tradicionalni izraz in drugi izrazi z omejeno uporabo, ki se lahko navedejo: „cuvée“, „első szüret“ (prva trgatev), „virgin vintage“, „újbor“ (mlado vino), „primőr“ (mlado vino), „termőhelyen palackozva“ (stekleničeno na območju proizvodnje)

— Izraz „muskotály“ (muškatno vino) se lahko na etiketi navede le, če vrsta, velikost oziroma barva črk, uporabljenih za ta izraz, niso bolj poudarjene kot pri črkah označbe porekla.

Classicus siller in classicus rozé:

— Tradicionalni izraz in drugi izrazi z omejeno uporabo, ki se lahko navedejo: „cuvée“, „első szüret“ (prva trgatev), „virgin vintage“, „újbor“ (mlado vino), „primőr“ (mlado vino), „termőhelyen palackozva“ (stekleničeno na območju proizvodnje)

Classicus fehér (belo vino)

— Ime sort vinske trte se lahko na etiketi navede le, če vrsta, velikost oziroma barva črk, uporabljenih za te izraze, niso bolj poudarjene kot pri črkah označbe porekla.

— Druga imena sort vinske trte morajo biti navedena s črkami, katerih velikost ne presega polovice velikosti vrste pisave, uporabljene za navedbo označbe porekla.

— Tradicionalni izraz in drugi izrazi z omejeno uporabo, ki se lahko navedejo: „barrique“, „cuvée“, „fahordós érlelésű bor“ (v sodu zorjeno vino), „első szüret“ (prva trgatev), „virgin vintage“, „újbor“ (mlado vino), „primőr“ (mlado vino), „termőhelyen palackozva“ (stekleničeno na območju proizvodnje), „ó“ (starano), „muzeális bor“ (muzejsko vino)

Pravila v zvezi z navedbo glede na vrsto vina (2)

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

Classicus csillag (vino „étoile“)

— Izraz „csillag“ mora biti na etiketi naveden takoj za različico „Egri“ besede „Eger“, navedeno na označbi porekla vina: natisnjen mora biti v isti vrstici in z isto tipografijo kot zadevno lastno ime.

— Tradicionalni izraz in drugi izrazi z omejeno uporabo, ki se lahko navedejo: „barrique“, „fahordós érlelésű bor“ (v sodu zorjeno vino), „első szüret“ (prva trgatev), „virgin vintage“, „újbor“ (mlado vino), „primőr“ (mlado vino), „termőhelyen palackozva“ (stekleničeno na območju proizvodnje)

Classicus vörös (rdeče vino)

— Ime sort vinske trte se lahko na etiketi navede le, če vrsta, velikost oziroma barva črk, uporabljenih za te izraze, niso bolj poudarjene kot pri črkah označbe porekla.

— Druga imena sort vinske trte morajo biti navedena s črkami, katerih velikost ne presega polovice velikosti vrste pisave, uporabljene za navedbo označbe porekla.

— Tradicionalni izraz in drugi izrazi z omejeno uporabo, ki se lahko navedejo: „barrique“, „cuvée“, „fahordós érlelésű bor“ (v sodu zorjeno vino), „első szüret“ (prva trgatev), „virgin vintage“, „újbor“ (mlado vino), „primőr“ (mlado vino), „termőhelyen palackozva“ (stekleničeno na območju proizvodnje), „ó“ (starano), „muzeális bor“ (muzejsko vino)

Superior bikavér (bikova kri)

— Tradicionalni izraz „bikavér“ mora biti na etiketi naveden takoj za različico „Egri“ besede „Eger“, navedeno na označbi porekla vina: natisnjen mora biti v isti vrstici in z isto tipografijo kot zadevno lastno ime.

— Tradicionalni izraz in drugi izrazi z omejeno uporabo, ki se lahko navedejo: „barrique“, „fahordós érlelésű bor“ (v sodu zorjeno vino), „termőhelyen palackozva“ (stekleničeno na območju proizvodnje)

Superior fehér (belo vino)

— Ime sort vinske trte se lahko na etiketi navede le, če vrsta, velikost oziroma barva črk, uporabljenih za te izraze, niso bolj poudarjene kot pri črkah označbe porekla.

— Druga imena sort vinske trte morajo biti navedena s črkami, katerih velikost ne presega polovice velikosti vrste pisave, uporabljene za navedbo označbe porekla.

— Tradicionalni izraz in drugi izrazi z omejeno uporabo, ki se lahko navedejo: „barrique“, „cuvée“, „fahordós érlelésű bor“ (v sodu zorjeno vino), „termőhelyen palackozva“ (stekleničeno na območju proizvodnje), „főbor“ (glavno vino)

Pravila v zvezi z navedbo glede na vrsto vina (3)

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

Superior csillag (vino „étoile“)

— Izraz „csillag“ mora biti na etiketi naveden takoj za različico „Egri“ besede „Eger“, navedeno na označbi porekla vina: natisnjen mora biti v isti vrstici in z isto tipografijo kot zadevno lastno ime.

— Tradicionalni izraz in drugi izrazi z omejeno uporabo, ki se lahko navedejo: „barrique“, „fahordós érlelésű bor“ (v sodu zorjeno vino), „termőhelyen palackozva“ (stekleničeno na območju proizvodnje)

Superior vörös (rdeče vino)

— Ime sort vinske trte se lahko na etiketi navede le, če vrsta, velikost oziroma barva črk, uporabljenih za te izraze, niso bolj poudarjene kot pri črkah označbe porekla.

— Druga imena sort vinske trte morajo biti navedena s črkami, katerih velikost ne presega polovice velikosti vrste pisave, uporabljene za navedbo označbe porekla.

— Tradicionalni izraz in drugi izrazi z omejeno uporabo, ki se lahko navedejo: „barrique“, „cuvée“, „fahordós érlelésű“ (v sodu zorjeno vino), „termőhelyen palackozva“ (stekleničeno na območju proizvodnje), „főbor“ (glavno vino)

Superior késői szüretelésű (vino pozne trgatve)

— Ime sort vinske trte se lahko na etiketi navede le, če vrsta, velikost oziroma barva črk, uporabljenih za te izraze, niso bolj poudarjene kot pri črkah označbe porekla.

— Druga imena sort vinske trte morajo biti navedena s črkami, katerih velikost ne presega polovice velikosti vrste pisave, uporabljene za navedbo označbe porekla.

— Tradicionalni izraz in drugi izrazi z omejeno uporabo, ki se lahko navedejo: „barrique“, „cuvée“, „fahordós érlelésű bor“ (v sodu zorjeno vino), „termőhelyen palackozva“ (stekleničeno na območju proizvodnje)

Grand superior bikavér (bikova kri)

— Tradicionalni izraz „bikavér“ mora biti na etiketi naveden takoj za različico „Egri“ besede „Eger“, navedeno na označbi porekla vina: natisnjen mora biti v isti vrstici in z isto tipografijo kot zadevno lastno ime.

— Tradicionalni izraz in drugi izrazi z omejeno uporabo, ki se lahko navedejo: „barrique“, „fahordós érlelésű“ (v sodu zorjeno vino), „termőhelyen palackozva“ (stekleničeno na območju proizvodnje)

Pravila v zvezi z navedbo glede na vrsto vina (4)

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

Grand superior fehér (belo vino)

— Ime sort vinske trte se lahko na etiketi navede le, če vrsta, velikost oziroma barva črk, uporabljenih za te izraze, niso bolj poudarjene kot pri črkah označbe porekla.

— Druga imena sort vinske trte morajo biti navedena s črkami, katerih velikost ne presega polovice velikosti vrste pisave, uporabljene za navedbo označbe porekla.

— Tradicionalni izraz in drugi izrazi z omejeno uporabo, ki se lahko navedejo: „barrique“, „cuvée“, „fahordós érlelésű“ (v sodu zorjeno vino), „termőhelyen palackozva“ (stekleničeno na območju proizvodnje)

Grand superior csillag (vino „étoile“)

— Izraz „csillag“ mora biti na etiketi naveden takoj za različico „Egri“ besede „Eger“, navedeno na označbi porekla vina: natisnjen mora biti v isti vrstici in z isto tipografijo kot zadevno lastno ime.

— Tradicionalni izraz in drugi izrazi z omejeno uporabo, ki se lahko navedejo: „barrique“, „fahordós érlelésű“ (v sodu zorjeno vino), „termőhelyen palackozva“ (stekleničeno na območju proizvodnje)

Grand superior vörös (rdeče vino)

— Ime sort vinske trte se lahko na etiketi navede le, če vrsta, velikost oziroma barva črk, uporabljenih za te izraze, niso bolj poudarjene kot pri črkah označbe porekla.

— Druga imena sort vinske trte morajo biti navedena s črkami, katerih velikost ne presega polovice velikosti vrste pisave, uporabljene za navedbo označbe porekla.

— Tradicionalni izraz in drugi izrazi z omejeno uporabo, ki se lahko navedejo: „barrique“, „cuvée“, „fahordós érlelésű“ (v sodu zorjeno vino), „termőhelyen palackozva“ (stekleničeno na območju proizvodnje)

Pravila v zvezi s pakiranjem proizvodov

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

pakiranje na razmejenem geografskem območju.

Opis pogoja:

(a) Vina klasifikacij „superior“ in „grand superior“ (vse vrste vin) ter vina „bikavér“ in „csillag“ klasifikacije „classicus“ se lahko dajo v prodajo le v steklenici. Vse druge vrste vin se lahko dajo v prodajo le v steklenici ali embalaži „bag-in-box“ (pakiranje v plastični vrečki v kartonski škatli).

(b) Stekleničenje se lahko izvede izključno v obratu za stekleničenje, ki ga je odobril vinarski organ in je registriran pri Egri Borvidék Hegyközségi Tanácsa (v nadaljnjem besedilu: EBHT) (svet vinarske zadruge vinorodnega območja Eger). Obveznost stekleničenja se ne nanaša na vina, ki jih vinogradnik proizvede na območju proizvodnje za osebno uporabo in ki se užijejo v njegovi lastni kleti.

(c) Stekleničenje zunaj razmejenega območja je mogoče le, če se o tem obvesti vsaj 48 ur pred predvidenim začetkom postopka. Za ohranitev organoleptične kakovosti je treba stekleničenje izvesti v 90 dneh po prevzemu vina z mesta, kjer je bilo proizvedeno.

Začetni datum dajanja na trg

Pravni okvir:

organizacija, odgovorna za upravljanje ZOP/ZGO, če to določajo države članice.

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema v zvezi s proizvodnjo na opredeljenem geografskem območju.

Opis pogoja:

(a) Vina „classicus“ (i) Bikavér (bikova kri): 1. november prvega leta po letu trgatve; (ii) Csillag (vino „étoile“): 15. marec prvega leta po letu trgatve; (iii) za vse druge vrste vina: datum ni določen.

(b) Vina „superior“ (i) Bikavér (bikova kri): 1. maj drugega leta po letu trgatve; (ii) Csillag (vino „étoile“): 1. maj prvega leta po letu trgatve; (iii) za vse druge vrste vina: datum ni določen.

(c) Vina „grand superior“ (i) Bikavér (bikova kri): 1. september drugega leta po letu trgatve; (ii) Csillag (vino „étoile“): 1. julij prvega leta po letu trgatve; (iii) za vse druge vrste vina: datum ni določen.

Proizvodnja zunaj razmejenega geografskega območja

Pravni okvir:

organizacija, odgovorna za upravljanje ZOP/ZGO, če to določajo države članice.

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema v zvezi s proizvodnjo na opredeljenem geografskem območju.

Opis pogoja:

na ozemlju kraja Kompolt in v primeru grozdja, gojenega na ozemlju območja Dóc, ki leži v kraju Noszvaj, na ozemlju krajev Bogács, Bükkzsérc in Cserépfalu.

Prehodna pravila

Pravni okvir:

organizacija, odgovorna za upravljanje ZOP/ZGO, če to določajo države članice.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

(a) Vsak proizvajalec, ki je dal na trg vino „Egri Bikavér“ z označbo območja, proizvedeno iz grozdja, pridelanega pred 31. decembrom 2009, in ki je izpolnil obveznosti iz člena 20 uredbe št. 102 z dne 5. avgusta 2009 ministrstva za kmetijstvo in razvoj podeželja (FMV), mora v naslednjih letih uporabiti prejšnja pravila o zvrščanju v zvezi z vinom „Egri Bikavér“, določena v uredbi št. 130 z dne 31. decembra 2003 ministrstva za kmetijstvo in razvoj podeželja (FMV) o vinih z zaščitenim poreklom vinorodnega območja Eger, pri zvrščanju vin „Egri Bikavér“ z označbo območja, ki izhajajo iz istega nasada in iz istega območja, in to v celotnem življenjskem obdobju njegovega nasada ali vsaj dokler ne spremeni sestave sort vinske trte v nasadu.

(b) Proizvajalec, ki proizvaja vino „Classicus Egri Bikavér“, ki ustreza ekološkemu proizvodu iz ekološke pridelave in ki z ustrezno dokumentacijo dokaže, da v zadevnem letu nima možnosti zvrstiti vin iz štirih sort vinske trte v skladu s točko III, lahko zvrsti vina iz treh sort za proizvodnjo ekološkega vina „Classicus Egri Bikavér“.

(c) Prehodna pravila se prenehajo uporabljati s tržnim letom 2021/2022.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://boraszat.kormany.hu/admin/download/d/5d/82000/Eger_OEM_v4_standard.pdf

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.