POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

Ocenjevanje znaka evropske dediščine

Znak evropske dediščine je ukrep Evropske unije, namenjen krepitvi občutka pripadnosti Uniji pri evropskih državljanih, zlasti mladih, na podlagi skupnih vrednot ter elementov evropske zgodovine in kulturne dediščine, pa tudi spoštovanja nacionalne in regionalne raznolikosti. Ukrep je osredotočen na skupno evropsko zgodovino in vrednote ter prispeva h krepitvi medkulturnega dialoga. Manjši poudarek je na ohranjanju spomeniških območij. V ukrepu sodelujejo vse države članice, razen Irske in Švedske.

Do zdaj je Komisija znak evropske dediščine podelila za 48 spomeniških območij zaradi njihove simbolne vrednosti, vloge, ki so jo imeli v evropski zgodovini, in dejavnosti, ki jih zagotavljajo za medsebojno zbliževanje Evropske unije in državljanov. V okviru ukrepa „spomeniška območja“ pomenijo spomenike, naravne, podvodne in arheološke znamenitosti, industrijska ali urbana območja, kulturne krajine, spominska obeležja, kulturne dobrine in predmete ter nesnovno dediščino, povezano z določenim krajem, vključno s sodobno dediščino. Znak evropske dediščine ni povezan z denarno nagrado.

Komisija izvaja znak evropske dediščine ob podpori evropske žirije neodvisnih strokovnjakov, ki izvaja izbor in spremljanje na ravni Unije.

To poročilo o ocenjevanju znaka evropske dediščine je predloženo v skladu s členom 18 Sklepa št. 1194/2011/EU , pri čemer mu je priložen delovni dokument služb Komisije (SWD), v katerem so predstavljeni vsi dokazi. Temelji na 102 odzivih, ki so jih v okviru odprtega javnega posvetovanja poslali vsi deležniki. Ocenjuje se napredek, ki je bil pri izvajanju ukrepa dosežen v prvih šestih letih obstoja (2011–2017), da bi se ukrep nadalje razvil ter bi se izkoristil ves njegov potencial in izboljšala njegova kakovost. Pri ocenjevanju se proučuje pet meril: pomembnost, skladnost, učinkovitost, uspešnost in dodana vrednost EU, kot je določeno v smernicah Komisije za boljše pravno urejanje.

Na splošno je iz ocene razvidno, da ukrep za znak evropske dediščine ostaja ustrezen glede na sedanje potrebe EU, pri čemer je v skladu z novo evropsko agendo za kulturo ter vse večjim zanimanjem za kulturo in kulturno dediščino med državljani EU, kot je razvidno iz visoke udeležbe v evropskem letu kulturne dediščine 2018. Ugotovitve iz te ocene kažejo, kot je podrobno navedeno v delovnem dokumentu služb Komisije (SWD), da bi bilo treba ukrep nadalje razvijati, vendar se njegov geografski obseg ne bi smel širiti zunaj EU, dokler ne bo bolje vzpostavljen znotraj EU.

1. Pomembnost

Ugotovitve iz te ocene kažejo, da je znak evropske dediščine pomemben za krepitev zanimanja državljanov EU za kulturo in kulturno dediščino. Olajšanje izmenjave izkušenj in dobrih praks v Uniji je zelo pomembno za izpolnitev potrebe po evropskem sodelovanju na področju kulture in kulturne dediščine. To je najobetavnejši način za razvoj strokovnega razumevanja in prakse ter okrepitev medsebojnih strokovnih povezav v Evropi. Vendar v prvih letih izvajanja ta potencial ukrepa še ni bil izpolnjen, v ukrepu pa ne sodelujejo vse države članice.

·Komisija bo še naprej razvijala ukrep in okrepila prizadevanja, da bi se vanj vključile vse države članice.

2. Skladnost

Pri ocenjevanju je bilo ugotovljeno, da je znak evropske dediščine posebna pobuda v EU. Znak evropske dediščine daje manjši poudarek ohranjanju spomeniških območij ter se namesto tega bolj osredotoča na krepitev ozaveščenosti evropskih državljanov o evropski zgodovini in kulturi. Ugotovljeno je bilo tudi, da je v zvezi s cilji znak evropske dediščine bolj podoben drugim pobudam in programom EU na področju kulture kot programom UNESCO. Vendar je bilo ugotovljeno določeno tveganje prekrivanja znaka evropske dediščine s kulturnimi potmi Sveta Evrope.

Zaradi prečne narave kulturne dediščine zagotavlja znak evropske dediščine določen potencial za sinergije s področji socialne, ekonomske in mednarodne politike. Razvile bi se lahko kot rezultat dejavnejšega sodelovanja na področju politike na podlagi nove evropske agende za kulturo in evropskega okvira ukrepanja na področju kulturne dediščine. Nekatere sinergije bi bilo mogoče doseči tudi med znakom evropske dediščine in programi EU na področju izobraževanja in usposabljanja, kot je program Erasmus+.

·Komisija bo ohranila poudarek na evropskem pomenu spomeniških območij evropske kulturne dediščine v zgodovini in kulturi Evrope ter/ali krepitvi Unije kot posebno značilnost ukrepa in podlago za njegov razvoj ter doseganje njegovih ciljev. ·Komisija si bo prizadevala izkoristiti ugotovljene skladnosti in sinergije med znakom evropske dediščine in drugimi ukrepi EU na področju kulture, izobraževanja in državljanstva (npr. programi Evropa za državljane, Erasmus+, DiscoverEU, evropska prestolnice kulture itd.).

3. Učinkovitost in upravljanje

Do podelitve znaka evropske dediščine so upravičena različna spomeniška območja, ki so lahko snovna in nesnovna, samostojna in združena ter nacionalna in nadnacionalna. Pri ocenjevanju je bilo to prepoznano kot prednost pri privabljanju in združevanju različnih potencialnih spomeniških območij za podelitev znaka ter razlikovanju ukrepa od drugih pobud na področju kulturne dediščine. Uvedba skupnih meril za izbor je bila ena od ključnih sprememb iz leta 2011, ko se je znak evropske dediščine preoblikoval iz medvladne pobude v ukrep na ravni EU. Skupna merila za izbor zagotavljajo, da spomeniška območja ustrezajo ciljem znaka evropske dediščine, saj imenovana spomeniška območja jasno opredeljujejo njihov evropski pomen in zagotavljajo izvajanje dejavnosti, da bi se dosegli cilji ukrepa. Poleg tega skupna merila za izbor prispevajo k oblikovanju identitete ukrepa.

Pri oceni je bilo poudarjeno, da je v primerjavi z drugimi programi ali pobudami na področju kulturne dediščine merilo evropskega pomena posebna značilnost ukrepa in dejansko osrednje merilo za podelitev znaka evropske dediščine. Ugotovljeno pa je bilo, da je razvoj evropske zgodbe zahteven zaradi zelo številnih spomeniških območij, ki kandidirajo za znak.