An agenda for a more united, stronger and more democratic Europe

I. Enotnejša, močnejša in bolj demokratična Unija

Evropa se opazno ponovno krepi. Gospodarstvo okreva že peto leto, okrevanje pa je doseglo prav vse države članice Evropske unije. Gospodarska rast zdaj znaša več kot 2 % za celotno EU in 2,2 % za evroobmočje, kar pomeni, da v zadnjih dveh letih evropsko gospodarstvo raste hitreje kot gospodarstvo Združenih držav. V času tega mandata je bilo ustvarjenih skoraj 8 milijonov novih delovnih mest, med drugim tudi zaradi dela institucij EU, prispevka Evropskega sklada za strateške naložbe, jamstva za mlade in evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter monetarne politike Evropske centralne banke. Zaupanje v Evropsko unijo se vrača. Voditelji so marca v Rimu napovedali, da bodo ustvarili še močnejšo in odpornejšo Evropsko unijo s še večjo enotnostjo in solidarnostjo ter spoštovanjem skupnih pravil.

Evropi se je ponudila priložnost, ki pa ne bo večno na voljo. Da bi kar najbolje izkoristila trenutni zagon, Komisija predstavlja svoj delovni program za naslednjih 14 mesecev do konca leta 2018. Delovni program temelji na načrtu za enotnejšo, močnejšo in bolj demokratično Unijo, ki ga je predsednik Juncker predstavil hkrati s svojim govorom o stanju v Uniji 13. septembra 2017. Program bo Evropi pomagal, da ostane na pravi poti in še naprej dosega rezultate v okviru svoje pozitivne agende, prav tako pa bo zagotavljal, da se bo Evropa še naprej jasno osredotočala na velika vprašanja, pri katerih ima ukrepanje na evropski ravni očitno in dokazljivo dodano vrednost.

Ta Komisija je predstavila že več kot 80 % predlogov, ki so bistveni za dokončanje enotnega digitalnega trga, energetske unije, unije kapitalskih trgov, bančne unije, varnostne unije in celovite evropske migracijske politike. Prednost je zdaj treba nameniti prenosu predlogov v zakonodajo in izvajanju zakonodaje. Prej ko bosta Evropski parlament in Svet zaključila zakonodajne postopke, prej bodo državljani in podjetja občutili koristi našega skupnega dela. Komisija bo zato podvojila svoja prizadevanja in sozakonodajalca podprla pri vsakem koraku tega postopka.

Delovni program za leto 2018 se osredotoča na dva vidika. Prvič, program določa omejeno število ciljno usmerjenih zakonodajnih ukrepov za dokončanje našega dela na prednostnih področjih politik v naslednjih mesecih. Komisija bo vse zakonodajne predloge predložila najpozneje do maja 2018. Tako bosta imela Evropski parlament in Svet dovolj časa in manevrskega prostora, da zaključita zakonodajno delo, preden bodo Evropejke in Evropejci na evropskih volitvah junija 2019 demokratično glasovali o naših skupnih dosežkih.

Drugič, delovni program predstavlja tudi številne pobude, ki so daljnosežnejše, saj mora nova Unija s 27 državami članicami oblikovati svojo prihodnost do leta 2025. Te pobude odražajo razpravo, ki se je začela z belo knjigo Komisije o prihodnosti Evrope in govorom o stanju v Uniji. Uresničimo jih lahko, če se v celoti opremo na še neizkoriščeni potencial Lizbonske pogodbe. Pri vseh teh pobudah bomo rezultate predložili do konca mandata.

Tako kot v prejšnjih letih so v delovnem programu prav tako navedeni številni predlogi, ki sledijo pregledu v okviru programa ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT) in upoštevajo mnenja platforme REFIT. Da bi se lahko sozakonodajalca osredotočila na predloge, ki so resnično pomembni, je v tem delovnem programu navedenih precej predlogov v obravnavi, za katere predlagamo, da se umaknejo, saj ni mogoče pričakovati dogovora v zvezi z njimi v Evropskem parlamentu in Svetu, ne služijo več svojemu namenu ali so tehnično zastareli. S tem delovnim programom se nadaljuje tudi postopek razveljavitve zakonodajnih aktov, ki so postali zastareli. Obenem objavljamo pregled agende Komisije za boljšo pravno urejanje in njene rezultate ter pregled stanja programa REFIT, ki podrobno navaja naše ukrepe na podlagi mnenj platforme REFIT ter tekoča prizadevanja za oceno in pregled veljavne zakonodaje.

II. Dokončanje 10 prednostnih nalog Junckerjeve Komisije in doseganje rezultatov na tem področju

Nova spodbuda za delovna mesta, rast in naložbe

Povrnitev zaupanja in naraščanje naložb v Evropi sta bila ključnega pomena za izboljšanje gospodarskih obetov. Po vsej Evropi so se tako ustvarjala nova delovna mesta, povečala se je gospodarska rast, spodbudil se je razvoj tako fizične kot digitalne infrastrukture in pospešil se je prehod Evrope na čisto energijo. Zdaj moramo svoja prizadevanja za okrepitev naložb nadaljevati. Naložbeni načrt za Evropo ima pomembno vlogo pri uresničevanju projektov, podpiranju malih in srednjih podjetij ter ustvarjanju novih delovnih mest. Na tej podlagi moramo hitro doseči rezultate pri predlogu „EFSI 2.0“ in predlogu omnibus, da se poenostavi kombiniranje evropskih strukturnih in investicijskih skladov z Evropskim skladom za strateške naložbe. Porast naložb pa ne bo trajen, če ga ne bodo spremljale strukturne reforme. Zato bomo opravili analizo takih reform, ki bodo usmerjene v zagotavljanje naložb. Komisija bo tudi še naprej uporabljala evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik ter spodbujanje strategije rasti, ki zagotavlja naložbe, zdrave javne finance in strukturne reforme.

Evropsko gospodarstvo je odvisno od konkurenčnosti svoje industrije. Evropska komisija je na podlagi mnenj zainteresiranih strani predstavila prenovljeno strategijo za industrijsko politiko v Evropi. Prizadevali si bomo podpreti inovacije, delovna mesta in rast v okviru strategije za krožno gospodarstvo, ki lahko izredno koristi našemu gospodarstvu, konkurenčnosti in okolju. Za okrepitev dela na tem področju bomo predložili omejeno število predlogov, ki se bodo zlasti osredotočali na naš način proizvodnje in uporabe plastike, da bi bila do leta 2030 vsa plastična embalaža takšna, da bi jo bilo mogoče reciklirati, ter na način ponovne uporabe voda in upravljanje pitne vode. Predlagali bomo tudi okvir za spremljanje napredka pri razvoju krožnega gospodarstva. Kot del sektorskega pristopa k boljšemu pravnemu urejanju bomo odpravili pravne, tehnične in praktične ovire na področju medsebojnega delovanja zakonodaje o kemikalijah, izdelkih in odpadkih. Še naprej bomo ocenjevali strategijo za biogospodarstvo iz leta 2012 in preučili, kako bi jo bilo najbolje nadgraditi, vključno z razširitvijo njenega področja uporabe.

Kljub temu, da se splošne gospodarske razmere znatno izboljšujejo, se mora Evropska unija soočiti s posledicami krize in večjo rast preoblikovati v nova delovna mesta, pravičnost in nove priložnosti za vse. Ta Komisija je postavila temelje za obravnavanje tega izziva, na primer s programom znanj in spretnosti za Evropo. Zdaj moramo to agendo prenesti na raven držav članic in regionalno raven ob podpori Evropskega socialnega sklada, pri tem pa posebno pozornost nameniti osnovnim znanjem in spretnostim ter digitalnim spretnostim.

Povezan enotni digitalni trg

360 milijonov Evropejcev vsak dan uporablja internet za delo, študij, nakupe ali vzdrževanje stikov, zato Evropa potrebuje resnično enoten digitalni trg. Komisija je od maja 2015 v ta namen predložila že 24 zakonodajnih predlogov, od katerih sta jih sozakonodajalca do danes sprejela samo šest. Zdaj mora biti prednost namenjena temu, da Evropski parlament in Svet čim prej sprejmeta predloge v obravnavi, zlasti o Evropskem zakoniku o elektronskih komunikacijah, predlagani reformi avtorskih pravic in direktivi o digitalnih vsebinah. Evropa mora okrepiti sodelovanje pri upravljanju spektra, da bi vzpostavila vrhunska visokohitrostna fiksna in mobilna omrežja (5G), prav tako pa mora doseči bolj usklajeno razpoložljivost spektra do leta 2020 z doslednimi regulativnimi in gospodarskimi pogoji. Za dokončanje enotnega digitalnega trga bomo predstavili tudi predlog o poštenosti v odnosih med platformami in podjetji, pobudo za ukrepanje proti lažnim novicam in revidirane smernice o pomembni tržni moči v sektorju elektronskih komunikacij.

Uspeh enotnega digitalnega trga je konec koncev odvisen od zaupanja Evropejk in Evropejcev. Kibernetski napadi so vedno pogostejši in Evropejke in Evropejci se na spletu srečujejo z novimi in raznolikimi grožnjami. V odziv na to je Komisija 13. septembra že predstavila vrsto predlogov za boljšo zaščito državljank in državljanov pred grožnjami, ki jih lahko predstavljajo nove tehnologije. Ta sveženj bomo dokončali ter stabilnost naših gospodarstev in demokracij zaščitili pred kibernetskimi grožnjami z vzpostavitvijo mreže kompetenčnih centrov za kibernetsko varnost. Obenem bo Komisija še naprej osredotočena na kar najboljše uresničevanje priložnosti, ki jih ponujajo nove tehnologije, kot so visokozmogljivo računalništvo in avtomobili brez voznika. Razmislili bomo tudi o tem, kako bi lahko kar najbolje izkoristili umetno inteligenco, ki bo imela v naših gospodarstvih in družbah vedno večjo vlogo.

Trdna energetska unija s podnebno politiko, usmerjeno v prihodnost

Pri uresničevanju energetske unije smo znatno napredovali. Zdaj je treba prednost nameniti sprejetju svežnja za čisto energijo za vse Evropejce, predstavljenega decembra 2016, in predlogov za posodobitev naših politik o podnebnih spremembah. Komisija si bo še naprej prizadevala za izboljšanje zanesljivosti oskrbe z energijo in delovanja notranjega trga. Predlagali bomo skupna pravila za plinovode, ki vstopajo na evropski notranji trg plina. Ko bo Svet sprejel trden mandat, ki smo ga priporočili, se bomo z Rusijo dogovorili o ključnih načelih za izvajanje projekta plinovoda Severni tok 2. Na področju prometa se bo Komisija osredotočila na nove standarde glede emisij CO2 za avtomobile, kombinirana vozila in težka gospodarska vozila. Nadaljevali bomo delo v zvezi z baterijami in infrastrukturo za alternativna goriva, saj priznavamo njihovo strateško vlogo v prehodu na čisto mobilnost in čisto energijo.

Bolj povezan in pravičnejši notranji trg z okrepljeno industrijsko bazo

Dobro delujoč enotni trg je v samem središču evropskega projekta. Omogoča bolj prosto gibanje ljudi ter bolj prosti pretok blaga, storitev in kapitala. Podjetjem nudi poslovne priložnosti, potrošnikom pa večjo izbiro in nižje cene. Komisija bo svoja prizadevanja v naslednjem letu osredotočila na revizijo prava družb EU, da bi podprla podjetja z jasnimi, sodobnimi in učinkovitimi pravili. Še naprej si bomo prizadevali za zaščito nacionalnih proračunov pred škodljivimi davčnimi praksami. To vključuje posodobljena pravila za določanje stopenj DDV, nova pravila o upravnem sodelovanju med državami članicami na področju DDV, predlog za poenostavitev sistema DDV za mala in srednja podjetja ter pravila za obdavčitev dobičkov, ki jih multinacionalne družbe ustvarijo v digitalnem gospodarstvu. Komisija bo prav tako predlagala ukrepe za izboljšanje delovanja prehranske verige, da bi kmetom pomagala okrepiti njihov položaj na trgu in jih zaščitila pred prihodnjimi pretresi.