PRILOGA

Sledi dopolnilno mnenje posvetovalne komisije za spremembe v industriji CCMI/196 – Novo vesolje:

„Mnenje posvetovalne komisije za spremembe v industriji – Varna vesoljska povezljivost in novo vesolje: evropska industrijska pot k suverenosti in inovacijam (dopolnilno mnenje k mnenju INT/775) Poročevalec: Maurizio MENSI Soporočevalec: Franck UHLIG Sklep plenarne skupščine 22. 2. 2022 Pravna podlaga člen 56(1) Poslovnika dopolnilno mnenje Pristojnost posvetovalna komisija za spremembe v industriji Datum sprejetja na seji komisije CCMI 24. 6. 2022 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 21/0/1 1. Sklepi in priporočila 1.1 Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) podpira pobude Evropske komisije o varni vesoljski povezljivosti in ‚novem vesolju‘ za krepitev industrijske in operativne suverenosti držav članic. Zagotavljanje avtonomije je ključnega pomena ne le za prihodnjo industrijsko konkurenčnost, temveč tudi za strateško neodvisnost in odpornost ( 1 ) , kot se je nedavno pokazalo zaradi pomanjkanja elektronskih komponent, zlasti po krizi zaradi COVID-19 in vojni v Ukrajini, ki sta močno prizadeli evropsko vesoljsko industrijo. 1.2 EESO meni, da varna, dostopna in cenovno ugodna povezljivost ni le bistveno orodje za delovanje participativne demokracije, temveč tudi predpogoj za ustrezno uresničevanje temeljnih pravic in priložnost za večje opolnomočenje državljanov in civilne družbe. 1.3 EESO priznava pomen vesolja za naše gospodarstvo in družbo ter njegovo strateško vrednost z varnostnega in obrambnega vidika, kot je pokazala rusko-ukrajinska vojna. Poleg tega sta fizična in kibernetska varnost zemeljske in vesoljske infrastrukture ter z njo povezanih podatkov ključnega pomena za zagotavljanje neprekinjenosti storitev in pravilnega delovanja sistemov. 1.4 EESO meni, da je spodbujanje evropskega vesoljskega ekosistema ključno za napredek pri dvojnem prehodu in reševanje glavnih svetovnih izzivov, kot so podnebne spremembe. Priznava tudi morebitne prednosti vključevanja zagonskih ter malih in srednjih podjetij, ki so dejavna na področju vesolja, v vesoljske programe EU, in se zaveda njihovega prispevka k odpornosti in strateški avtonomiji EU. 1.5 EESO je trdno prepričan, da je treba poskrbeti za učinkovito in ustrezno usklajevanje, saj morajo pri upravljanju varnega in avtonomnega sistema vesoljske povezljivosti (programa) sodelovati različni organi. 1.6 EESO meni, da bi bilo treba že obstoječi okvirni program Obzorje Evropa uporabiti za spodbujanje vesoljskega trga, podpiranje oblikovanja inovativnih komercialnih rešitev za vesoljski sektor EU navzdol in navzgor v verigi ter za hitrejšo razpoložljivost ključnih tehnologij, ki so v programu potrebne za pobudi EuroQCI ( 2 ) in ENTRUSTED ( 3 ) . Zlasti za evropski sistem komponent, sistemov in podsistemov bi bila potrebna obsežna in dolgoročna prizadevanja, da bi ponovno vzpostavili močno evropsko industrijo. 1.7 EESO priporoča razvoj sinergij z Evropskim obrambnim skladom in v okviru akcijskega načrta Komisije za interakcije med civilno, vesoljsko in obrambno industrijo. 1.8 EESO meni, da je treba zaradi konkurenčnosti evropske vesoljske industrije s pobudami Komisije pripomoči k razvoju naprednih znanj in spretnosti na področjih, povezanih z vesoljem, ter podpreti dejavnosti izobraževanja in usposabljanja, da bi tako v celoti izkoristili potencial državljanov Unije na tem področju. To bi izboljšalo pomembno socialno razsežnost programa. 1.9 EESO poudarja, da je treba za posodobitev obstoječih vesoljskih sredstev (Galileo ( 4 ) , Copernicus ( 5 ) ) ter za razvoj prihodnjih konstelacij in storitev upoštevati vse vesoljske zmogljivosti. To bo okrepilo odpornost vesoljskih sredstev EU in spodbudilo konkurenčnost njene industrije. Z dodelitvijo zadolžitev na podlagi dokazane usposobljenosti bi lahko poskrbeli za učinkovito izvajanje programa. 1.10 EESO meni, da mora EU spodbujati znanstveni in tehnični napredek ter podpirati konkurenčnost in inovacijsko zmogljivost vesoljskega sektorja, zlasti malih in srednjih podjetij, zagonskih in inovativnih podjetij, ter tako spodbujati gospodarske dejavnosti navzgor in navzdol v verigi. Programi za raziskave in inovacije imajo dejansko temeljno vlogo pri povečanju tehnoloških zmogljivosti Unije in njenih članic. 2. Ozadje mnenja, vključno z zadevnim zakonodajnim predlogom 2.1 Cilj predloga Evropske komisije je razviti program za zagotavljanje zanesljive in odporne satelitske komunikacije. Komisija je odločena spodbujati inovacije v vesoljskem sektorju in nadalje prispevati k razvoju uspešnega ekosistema ‚novega vesolja‘ EU, ki sodi med najpomembnejše prednostne naloge njenega vesoljskega programa. V ta namen je predstavila pobudo CASSINI ( 6 ) . S predlogom bi vladnim uporabnikom zlasti omogočili dolgoročno razpoložljivost zanesljivih, varnih in stroškovno učinkovitih satelitskih komunikacijskih storitev po vsem svetu, ki bi podpirale zaščito kritične infrastrukture, nadzor, zunanje delovanje in krizno upravljanje ter tako povečale odpornost držav članic. 2.2 V okviru pobude naj bi bilo uporabljeno strokovno znanje evropske vesoljske industrije, in sicer tako uveljavljenih industrijskih akterjev kot tudi ekosistema novega vesolja. Globalna satelitska povezljivost je zdaj postala strateška dobrina za varnost, zaščito in odpornost EU in njenih držav članic. S predlogom naj bi omogočili tudi komercialno dostopnost širokopasovnih povezav visokih hitrosti po vsej Evropi, odpravili bele lise in zagotovili kohezijo med ozemlji držav članic ter zagotovili povezljivost na geografskih območjih strateškega pomena, kot sta Afrika in arktično območje. Po programih Galileo in Copernicus bo predlagana tretja konstelacija temeljila na treh novih razlikovalnih elementih: vgrajena varnost (z uporabo novih tehnologij, kot je kvantna tehnologija) za občutljive komunikacije (obramba), večorbitalna konstelacija in struktura, ki temelji na javno-zasebnih partnerstvih (za nadaljnjo krepitev komercialne razsežnosti). 2.3 Predlog je skladen s številnimi drugimi politikami Unije in tekočimi zakonodajnimi pobudami na področju podatkov (kot sta direktiva Inspire ( 7 ) in direktiva o odprtih podatkih ( 8 ) ), računalništva v oblaku in kibernetske varnosti. Predvsem izvajanje vladnih storitev bi omogočilo nadaljnjo kohezijo v skladu s strategijami Unije na področju digitalne in kibernetske varnosti, tako da se zagotovi celovitost in odpornost evropske infrastrukture, omrežij, komunikacije in podatkov. Predlog bo podprl tudi konkurenčnost in inovacijsko zmogljivost industrije v vesoljskem sektorju znotraj Unije ter v veliki meri prispeval k zagotavljanju avtonomnega in cenovno ugodnega dostopa Evrope do vesolja v prihodnjih letih, hkrati pa bo imel odločilen in izredno pozitiven vpliv na konkurenčnost modelov izkoriščanja evropskih nosilnih raket ( 9 ) 2.4 akcijskem načrtu Komisije za sinergije med civilno, obrambno in vesoljsko industrijo z dne 22. februarja 2021 je zlasti navedeno, da je cilj omogočiti dostop do povezljivosti visokih hitrosti vsem v Evropi in zagotoviti odporen sistem povezljivosti, ki bo Evropi omogočal, da ostane povezana, ne glede na to, kaj se zgodi V sklepih Evropskega sveta z dne 21. in 22. marca 2019 je bilo poudarjeno, da mora Unija še dodatno razviti konkurenčno, varno, vključujoče in etično digitalno gospodarstvo z vrhunsko povezljivostjo ( 10 ) . Vz dne 22. februarja 2021 je zlasti navedeno, da je cilj omogočiti dostop do povezljivosti visokih hitrosti vsem v Evropi in zagotoviti odporen sistem povezljivosti, ki bo Evropi omogočal, da ostane povezana, ne glede na to, kaj se zgodi ( 11 ) 2.5 Program bi dopolnil obstoječe dogovore EU GOVSATCOM ( 12 ) o združevanju in souporabi obstoječih vladnih satelitskih komunikacijskih zmogljivosti. Zaradi omejene življenjske dobe satelitov bo treba v prihodnjem desetletju obnoviti več infrastrukture v državni lasti, ki bo del združevanja in souporabe v okviru GOVSATCOM ( 13 ) 2.6 Zaradi vse večjih hibridnih in kibernetskih groženj ter možnosti naravnih nesreč se potrebe vladnih akterjev spreminjajo v smeri večje varnosti, zanesljivosti in razpoložljivosti ustreznih satelitskih komunikacijskih rešitev. Dodatno grožnjo predstavlja tudi razvoj kvantnih računalnikov, saj bodo ti lahko dešifrirali vsebino, ki je trenutno šifrirana. 2.7 V državah zunaj EU, kot so ZDA, Kitajska in Rusija, so se pojavile različne velike konstelacije, podprte z javnimi sredstvi ali subvencijami. Zaradi pomanjkanja razpoložljivih prijav frekvenc in orbitalnih mest ter omejene življenjske dobe zmogljivosti GOVSATCOM je nujno potreben sistem varne povezljivosti EU v vesolju. Program bi pokril vrzeli v zmogljivostih in zmožnostih vladnih satelitskih komunikacijskih storitev. 2.8 Program bi moral omogočiti tudi izvajanje komercialnih satelitskih komunikacijskih storitev zasebnega sektorja. Javno-zasebno partnerstvo je bilo v oceni učinka ocenjeno kot najprimernejši izvedbeni model, s katerim je mogoče doseči cilje programa. Predvsem bi spodbudilo inovacije v vseh komponentah evropske vesoljske industrije (veliki sistemski integratorji, neodvisne družbe s srednje veliko tržno kapitalizacijo, MSP in zagonska podjetja). 2.9 Ker so vlade, državljani in institucije EU vse bolj odvisni od povezljivosti, so za izpolnjevanje njihovih potreb potrebne rešitve za večjo varnost, z nizko latenco ( 14 ) in večjo pasovno širino, zato je potreben zagotovljen dostop do odpornih rešitev na podlagi inovativnih tehnologij ter novih industrijskih trendov in pristopov. Kot je poudarjeno v predlogu, bo zastavljeni sistem tako narekoval tehnologijo. 2.10 Da bi bil program stroškovno učinkovit in bi omogočal ekonomijo obsega, bi moral optimizirati razmerje med ponudbo in povpraševanjem po vladnih storitvah. 2.11 Satelitska komunikacija dejansko zagotavlja vsesplošno pokritost, ki dopolnjuje prizemna omrežja. Vse pogosteje velja za strateško sredstvo, kar kaže na naraščajočo svetovno potrebo po vladnih storitvah, ki zagotavljajo odporno povezljivost ne le za podporo svojim varnostnim operacijam, temveč tudi za povezovanje kritične infrastrukture, olajšanje učinkovitega in uspešnega elektronskega čezmejnega ali medsektorskega sodelovanja med evropskimi javnimi upravami, podjetji in državljani, prispevek k razvoju učinkovitejše, poenostavljene in uporabniku prijazne e-uprave na nacionalni, regionalni in lokalni upravni ravni ( 15 ) in za obvladovanje kriz ter podporo nadzoru meja in morja. 2.12 Program bo vzpostavljen postopno, usmerjen pa bo h kakovosti. Razvoj in uvajanje bi se lahko začela leta 2023, zagotavljanje začetnih storitev in testiranje kvantne kriptografije v orbiti do leta 2025, polna uvedba z integrirano kvantno kriptografijo, ki omogoča vse storitve, pa do leta 2028. Skupni stroški programa so ocenjeni na 6 milijard EUR, financiran pa bo iz različnih virov javnega sektorja (proračun EU, prispevki držav članic in ESA) ter naložb zasebnega sektorja. Kar zadeva financiranje EU, to ne ogroža izvajanja obstoječih vesoljskih komponent uredbe EU o vesolju, zlasti ne programov Galileo in Copernicus. 3. Splošne ugotovitve 3.1 EESO meni, da je v današnjem digitalnem svetu vesoljska povezljivost ključnega in strateškega pomena za sodobne družbe. Omogoča gospodarsko moč, vodilni položaj na digitalnem področju in tehnološko suverenost, gospodarsko konkurenčnost in družbeni napredek. Program daje pomembnejšo vlogo akterjem v vesoljskem sektorju, da bi zagotovil visokokakovostne in varne podatke in storitve, povezane z vesoljem, ki lahko evropskim državljanom in podjetjem prinesejo družbeno-ekonomske koristi, povečajo varnost in avtonomijo EU ter okrepijo vodilno vlogo EU v vesoljskem sektorju, da bo lahko tekmovala z drugimi vodilnimi vesoljskimi gospodarstvi in nastajajočimi vesoljskimi državami. Je tudi pomembno tehnično orodje, ki omogoča svobodo govora in prost pretok idej. 3.2 EESO meni, da varna, dostopna in cenovno ugodna povezljivost ni le nujna za delovanje participativne demokracije, temveč je tudi predpogoj za odporno uresničevanje temeljnih pravic in priložnost za večje opolnomočenje državljanov in civilne družbe. Evropski državljani so vse bolj odvisni od vesoljske tehnologije, podatkov in storitev. To zahteva zlasti spoštovanje predpisov o varstvu osebnih podatkov. Poleg tega ima vesolje vse večjo vlogo pri gospodarski rasti, varnosti in geopolitičnem pomenu EU. V tem smislu lahko zanesljivo in varno povezljivost obravnavamo kot javno dobrino za vlade in državljane. 3.3 EESO spodbuja javno-zasebna partnerstva kot primeren izvedbeni model za uresničitev ciljev programa. Neposredna udeležba zasebnega sektorja ustvarja ugodno okolje za nadaljnji razvoj širokopasovnih povezav visokih hitrosti in nemotene povezljivosti po vsej Evropi. S tem se odpravljajo bele lise, zagotavlja se kohezija na ozemljih držav članic in povezljivost na geografskih območjih, ki so strateškega pomena. 3.4 Komisija lahko s konkurenčnim postopkom javnega naročanja sklene koncesijsko pogodbo in tako zagotovi potrebno rešitev ter zaščiti interese Unije in držav članic. Vključitev industrije prek tovrstne koncesije bi morala zasebnemu partnerju omogočiti, da z dodatnimi lastnimi naložbami dopolni infrastrukturo programa in doda nove zmogljivosti. 3.5 V zvezi s tem EESO poudarja, da bi se morala vloga javnega sektorja ustrezno odražati v prihodnjem upravljanju programa, pri čemer bi bilo treba posebno pozornost nameniti varnosti infrastrukture ter skrbnemu nadzoru stroškov, časovnega načrta in uspešnosti. Komisija bo upravljavec programa, ko gre za vzpostavitev in nadzor koncesije. Agencija EU za vesoljski program bo zadolžena za izvajanje vladnih storitev, Evropska vesoljska agencija pa bo zadolžena za nadzor razvojnih in validacijskih dejavnosti. EESO meni, da so za inovacije in ekosistem v nastajajočem novem vesoljskem gospodarstvu ključnega pomena tudi mala in srednja podjetja. Zato je treba dejavno spodbujati razvoj vesoljskih storitev pri malih in srednjih podjetjih ter naročanje teh storitev v javnih organih in zasebnem sektorju. To bi pripomoglo k ustvarjanju delovnih mest, izboljšanju tehnoloških spretnosti in povečalo konkurenčnost Evrope, kar postaja vse bolj pomembno pri dvojnem prehodu EU na trajnostno in digitalno gospodarstvo. S tem bi zagotovili učinkovito in pregledno konkurenco ter okrepili tehnološko avtonomijo EU s posebnimi zahtevami glede varnosti, neprekinjenosti storitev in zanesljivosti. 3.6 EESO meni, da je treba v postopku javnega naročanja oblikovati posebna merila za podelitev koncesije, ki bodo zagotovila sodelovanje zagonskih podjetij in MSP v celotni vrednostni verigi koncesije ter tako spodbudila razvoj inovativnih in prelomnih tehnologij. Kjer bi lahko bili dobavitelji, ki niso iz EU, problematični z varnostnega in strateškega vidika, bi bilo treba določiti ustrezna pravila udeležbe. 3.7 EESO meni, da je treba MSP spodbujati, naj izkoristijo številna finančna orodja, ki jih ima EU na voljo za oživitev vesoljskega ekosistema, saj bi to prispevalo k ustvarjanju delovnih mest, izboljšanju tehnoloških znanj in spretnosti ter povečalo industrijsko konkurenčnost Evrope. 4. Posebne ugotovitve 4.1 EESO meni, da strateška suverenost EU in držav članic temelji predvsem na tehnološki avtonomiji in zmogljivosti evropske industrije ter varnosti satelitskih komunikacij, zlasti v razmerah vse večjih geopolitičnih napetosti. EESO zato odločno podpira pobude za krepitev industrijske in tehnološke suverenosti držav članic EU. 4.2 EESO podpira predlog in meni, da so glede na svetovni porast javnih in zasebnih naložb v vesoljske dejavnosti morebitne sinergije med vladnimi in komercialnimi civilnimi dejavnostmi pomembna priložnost z gospodarskega vidika, tudi za dodatne storitve, ki so na voljo evropskim državljanom. 4.3 EESO poudarja pomen podpiranja konkurenčnosti in inovacijske zmogljivosti industrije vesoljskega sektorja v Uniji. To bo znatno prispevalo k zagotavljanju avtonomnega in cenovno ugodnega dostopa Evrope do vesolja v prihodnjih letih, hkrati pa bo imelo odločilen in izredno pozitiven vpliv na konkurenčnost modelov izkoriščanja evropskih nosilnih raket. 4.4 EESO poudarja, da mora program telekomunikacijskim operaterjem omogočiti, da izkoristijo povečano zmogljivost ter zanesljive in varne storitve. Komercialna razsežnost bi poleg tega omogočila, da bi maloprodajne storitve dosegle več zasebnih uporabnikov po vsej EU. 4.5 Glede upravljanja programa (poglavje V predlagane uredbe) je jasno, da bodo glavne vloge v programu imeli štirje glavni akterji, in sicer Komisija, Agencija Evropske unije za vesoljski program (Agencija), države članice in Evropska vesoljska agencija (ESA). 4.6 Pri tem je EESO trdno prepričan, da sta jasna razdelitev nalog, vlog in odgovornosti ter ustrezno usklajevanje različnih akterjev bistvenega pomena za pravilno delovanje programa. Zato bi morala natančna razdelitev odgovornosti na podlagi izkazane usposobljenosti zagotoviti tudi učinkovito izvajanje programa z vidika stroškov in rokov. Tudi učinkovito upravljanje vesoljskega prometa je glede na vse večje količine odpadkov v vesolju bistveno za izboljšanje varnosti. 4.7 EESO opozarja, da je kibernetska varnost tako zemeljske kot vesoljske infrastrukture ključna za zagotavljanje delovanja in odpornosti sistemov. 4.8 EESO poudarja, da bi moral program, zato da se zagotovi konkurenčnost evropske vesoljske industrije, prispevati k razvoju naprednih znanj in spretnosti na področjih, povezanih z vesoljem, ter podpirati dejavnosti izobraževanja in usposabljanja, spodbujati enake možnosti, enakost spolov in opolnomočenje žensk, da bi se v celoti izkoristil potencial državljanov Unije na tem področju. 4.9 EESO poudarja, da lahko vzpostavitev in nadgradnja infrastrukture vključuje številne industrijske akterje iz več držav, katerih delo je treba učinkovito uskladiti, da bi razvili zanesljive in popolnoma integrirane sisteme, s posebnim poudarkom na varnosti in kibernetski zaščiti. V Bruslju, 24. junija 2022 Predsednik posvetovalne komisije za spremembe v industriji Pietro Francesco DE LOTTO“

(1) Evropa ima drugo največjo vesoljsko industrijo na svetu, ki zaposluje več kot 231 000 strokovnjakov in je po ocenah vredna med 53 in 62 milijardami EUR (študija Vesoljski trg, Evropski parlament, november 2021).

(2) Pobuda za evropsko infrastrukturo za kvantno komunikacijo (EuroQCI).

(3) Raziskovalni projekt na področju varnih satelitskih komunikacij (SatCom) za vladne akterje EU. ENTRUSTED: Evropsko omrežje za časovni načrt satelitskih telekomunikacij za vladne uporabnike, ki zahtevajo varne, interoperabilne, inovativne in standardizirane storitve.

(4) Evropski globalni satelitski navigacijski sistem, ki deluje od decembra 2016, ko je začel ponujati storitve javnim organom, podjetjem in državljanom.

(5) Program Evropske unije za opazovanje Zemlje zagotavlja podatke o opazovanju Zemlje, ki jih uporabljajo ponudniki storitev, javni organi in mednarodne organizacije.

(6) Konkurenčna vesoljska zagonska podjetja za inovacije (Competitive Space Start-ups for Innovation – CASSINI) je pobuda Evropske komisije za vesoljsko podjetništvo, katere glavni cilj je s sklopom orodij in sredstev podpreti zagonska podjetja ter mala in srednja podjetja v različnih fazah njihove rasti.

(7) Direktiva 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2007 o vzpostavitvi infrastrukture za prostorske informacije v Evropski skupnosti (INSPIRE) (UL L 108, 25.4.2007, str. 1).

(8) Direktiva (EU) 2019/1024 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o odprtih podatkih in ponovni uporabi informacij javnega sektorja (UL L 172, 26.6.2019, str. 56).

(9) Z 18 sateliti, ki so trenutno v orbiti, in z več kot 30 sateliti, načrtovanimi v naslednjih 10–15 letih, je EU tudi največja institucionalna stranka izstrelitvenih storitev v Evropi. Nosilne rakete so za komercialnimi sateliti drugo največje področje vesoljske proizvodnje v Evropi in krepijo evropsko industrijo. Komisija bo združila potrebe programov EU glede izstrelitvenih storitev ter delovala kot pametna stranka zanesljivih in stroškovno učinkovitih evropskih izstrelitvenih rešitev. Bistveno je, da ima Unija še naprej sodobne, učinkovite in prilagodljive izstrelitvene infrastrukturne zmogljivosti.

(10) Junija 2019 so države članice podpisale izjavo o evropski infrastrukturi za kvantno komunikacijo (EuroQCI), v kateri so se dogovorile, da si bodo skupaj s Komisijo in ob podpori ESA prizadevale za razvoj infrastrukture za kvantno komunikacijo, ki bi pokrivala celotno EU.

(11) COM(2021) 70 final.

(12) EU je sprejela komponento GOVSATCOM iz Uredbe (EU) 2021/696 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. aprila 2021, da bi uporabnikom GOVSATCOM zagotovila dolgoročno razpoložljivost zanesljivih, varnih in stroškovno učinkovitih satelitskih komunikacijskih storitev. Uredba (EU) 2021/696 predvideva, da se bodo v prvi fazi komponente GOVSATCOM predvidoma do leta 2025 uporabile obstoječe zmogljivosti. V tem okviru naj bi Komisija od držav članic, ki imajo nacionalne sisteme in vesoljske zmogljivosti, in od komercialnih ponudnikov satelitske komunikacije ali storitev nabavila zmogljivosti za GOVSATCOM, pri čemer bi morala upoštevati bistvene varnostne interese Unije.

(13) GOVSATCOM je dejansko strateško sredstvo, tesno povezano z nacionalno varnostjo, ki ga uporablja večina držav članic. Javni uporabniki dajejo prednost vladnim (lastniki vladnih sistemov satelitske komunikacije so Francija, Nemčija, Grčija, Italija, Luksemburg, Španija) ali javno-zasebnim rešitvam (na primer nemški Satcom BW ali luksemburški GovSat) ali uporabljajo storitve posebnih akreditiranih zasebnih ponudnikov. GOVSATCOM je bil že leta 2013 (sklepi Evropskega sveta z dne 19. in 20. decembra 2013) opredeljen kot obetavno področje, ki lahko konkretno prispeva k ciljem vzpostavitve močne, varne in odporne Evropske unije. Zdaj je sestavni del vesoljske strategije za Evropo (Vesoljska strategija za Evropo, COM(2016) 705 final), evropskega obrambnega akcijskega načrta (Evropski obrambni akcijski načrt, COM(2016) 950 final) in globalne strategije Evropske unije.

(14) Nizka latenca pomeni minimalno zamudo pri prenosu računalniških podatkov prek omrežne povezave. Čim nižja je latenca prenosa, tem bliže je dostop v realnem času. Pri omrežni povezavi z nižjo latenco so zamude pri prenosu zelo majhne.

(15) Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu: Rezultati vmesnega ocenjevanja programa ISA (interoperabilne rešitve za evropske javne uprave), 23. september 2019, COM(2019) 615 final.