Objava zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2020/C 193/11)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od datuma te objave.

ZAHTEVEK ZA ODOBRITEV SPREMEMBE SPECIFIKACIJE PROIZVODA ZA ZAŠČITENE OZNAČBE POREKLA/ZAŠČITENE GEOGRAFSKE OZNAČBE, KI NI MANJŠA

Zahtevek za odobritev spremembe v skladu s prvim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012

„POULIGNY-SAINT-PIERRE“

EU št.: PDO-FR-0128-AM03 – 24.12.2018

ZOP (X) ZGO ( )

1. Skupina vložnikov in pravni interes

Syndicat des producteurs de Pouligny-Saint-Pierre (združenje proizvajalcev sira „Pouligny-Saint-Pierre“) Naslov: Maison de l’agriculture, 65 avenue Gambetta, 36300 Le Blanc, Francija Tel. +33 254375213 Faks +33 254370421 E-naslov: syndicataocpouligny@sfr.fr

Skupino vložnikov sestavljajo proizvajalci in predelovalci ter ima pravni interes za vložitev zahtevka.

2. Država članica ali tretja država

Francija

3. Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

☐ Ime proizvoda

☒ Opis proizvoda

☒ Geografsko območje

☒ Dokazilo o poreklu

☒ Metoda proizvodnje

☒ Povezava

☒ Označevanje

☒ Drugo: nacionalne zahteve, nadzor, kontaktni podatki skupine vložnikov in pristojne službe države članice.

4. Vrsta sprememb

☒ Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

☐ Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, za katero enotni dokument (ali enakovredni dokument) ni bil objavljen, pri čemer se sprememba ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

5. Spremembe

5.1 Opis proizvoda

Stavek:

„‚Pouligny-Saint-Pierre‘ je sir iz izključno kozjega mleka, ki ima obliko prisekane piramide s kvadratno osnovno ploskvijo in katerega oblikovalo ima naslednje mere: spodnja osnovna ploskev 6,5 cm, zgornja osnovna ploskev 2,5 cm.“

se nadomesti z naslednjim:

„Sir ‚Pouligny-Saint-Pierre‘ je proizveden izključno iz polnomastnega surovega kozjega mleka ter ima obliko strme prisekane piramide s pravilnimi robovi in kvadratno osnovno ploskvijo.“

Obvezna uporaba surovega polnomastnega mleka okrepi povezavo z geografskim območjem, ker se zaradi nje ohranja avtohtona mlečna flora. Značilnosti piramide so dopolnjene, da se upošteva opis proizvoda. Podatki o merah oblikovala so prestavljeni v poglavje 5.3.4.

Stavek:

„Pridobiva se predvsem iz mlečne sirnine.“

se spremeni:

„Pridobiva se iz mlečne sirnine s počasno koagulacijo in spontanim odcejanjem.“

Izraz „predvsem“ je črtan, ker ni ustrezen, saj je sirnina vedno mlečna. Počasna koagulacija v poglavju „metoda pridobivanja“ ni več omenjena, ker ni del opisa proizvoda. Spontano odcejanje spada med sedanje prakse, s katerimi se ohranja struktura mlečne sirnine.

Stavek:

„Ima mehko, rahlo soljeno testo, ki ni kuhano, in površinsko plesen.“

se spremeni:

„Ima mehko, rahlo soljeno testo. Na zunanji plasti je površinska plesen. Skorja je nagubana, slonokoščene bele barve in marmoriranega videza, lahko pa je tudi modrikasta.“

Opis zunanjosti proizvoda je izboljšan, da se bolje opredelijo njegove značilnosti. Novo besedilo jasneje opisuje značilnosti sira.

Dodani so naslednji stavki:

„Pri rezanju je čvrst. V prerezu je čist, homogen in gladek ter bele barve z morebitnimi slonokoščenimi odtenki. Okus je uravnotežen, saj ni ne preslan ne prekisel. Pri aromatičnih notah prevladuje fermentiran mlečni značaj z noto po ‚kozah‘, ‚gobah‘ in ‚lešnikih‘. Tekstura je kremasta in topljiva.“

Opis videza testa in okusa proizvoda je izboljšan, da se bolje opredelijo njegove značilnosti. Novo besedilo jasneje opisuje značilnosti sira.

Stavek:

„Vsebuje najmanj 45 % maščobe v suhi snovi, slednje je najmanj 90 gramov na sirni proizvod.“

se nadomesti z naslednjim:

„Obstaja v dveh oblikah:

— sir ‚Pouligny-Saint-Pierre‘, ki po najkrajšem času zorenja tehta najmanj 250 gramov in ima najmanj 90 gramov skupne suhe snovi;

— mali sir ‚Pouligny-Saint-Pierre‘, ki po najkrajšem času zorenja tehta najmanj 150 gramov in ima 55 do 85 gramov skupne suhe snovi.

Vsebuje najmanj 45 % maščobe v suhi snovi.

Siri ‚Pouligny-Saint-Pierre‘ se posamično pakirajo in tržijo končnim potrošnikom.“

V skladu z nacionalnim predpisom, povezanim z uredbama (ES) št. 1107/96 in 1019/2009, obstaja manjša velikost sira „Pouligny-Saint-Pierre“.

Ker torej obstajata dve velikosti sira „Pouligny-Saint-Pierre“, je dodana skupna teža proizvoda po najkrajšem času zorenja.

Zaradi predpisane teže sira, izražene v suhi snovi, in določitve najmanjše vsebnosti suhe snovi ni mogoče tržiti sirov, ki so premajhni (zaradi pomanjkljivega oblikovanja) ali prevlažni (zaradi prekratkega sušenja in/ali uporabe prevlažne sirnine).

Dodano je, da se siri tržijo posamično, to je celi, ker skupina vložnikov ne želi odobriti prodaje razrezanega sira; razrez sira negativno vpliva na ohranjanje organoleptičnih lastnosti (saj povzroči zarek okus, testo pa se suši), kar je zaradi majhnosti sira še posebej izrazito.

V enotnem dokumentu se stavka:

„Sir iz polnomastnega kozjega mleka z mehkim testom, rahlo soljenim, ki ni kuhano, s površinsko plesnijo, v obliki prisekane piramide s kvadratno osnovo. Vsebuje najmanj 45 % maščobe v suhi snovi, slednje je najmanj 90 g na sirni proizvod.“

nadomestita z naslednjim:

„Sir ‚Pouligny-Saint-Pierre‘ je proizveden izključno iz polnomastnega surovega kozjega mleka in ima obliko strme prisekane piramide s pravilnimi robovi in kvadratno osnovno ploskvijo.

Pridobiva se iz mlečne sirnine s počasno koagulacijo in spontanim odcejanjem.

Ima mehko, rahlo soljeno testo. Na zunanji plasti je površinska plesen. Skorja je nagubana, slonokoščene bele barve in marmoriranega videza, lahko pa je tudi modrikasta.

Sir je pri rezanju čvrst. V prerezu je čist, homogen in gladek ter bele barve z morebitnimi slonokoščenimi odtenki. Okus je uravnotežen, saj ni ne preslan ne prekisel.

Pri aromatičnih notah prevladuje fermentiran mlečni značaj z noto po ‚kozah‘, ‚gobah‘ in ‚lešnikih‘.

Tekstura je kremasta in topljiva.

Obstaja v dveh oblikah:

— sir ‚Pouligny-Saint-Pierre‘, ki po najkrajšem času zorenja tehta najmanj 250 gramov in ima najmanj 90 gramov skupne suhe snovi;

— mali sir ‚Pouligny-Saint-Pierre‘, ki po najkrajšem času zorenja tehta najmanj 150 gramov in ima 55 do 85 gramov skupne suhe snovi.

Vsebuje najmanj 45 % maščobe v suhi snovi.

Siri ‚Pouligny-Saint-Pierre‘ se posamično pakirajo in tržijo končnim potrošnikom.“

5.2 Geografsko območje

V specifikaciji proizvoda se odstavek:

„Območje proizvodnje zajema nekaj občin v departmaju Indre (okrožje Blanc), glej seznam občin iz člena 1 odloka z dne 29. decembra 1986. Kanton Bélâbre: občini Mauvières in Saint-Hilaire-sur-Bénaize Kanton Blanc: vse občine Kanton Mézières-en-Brenne: občina Azay-le-Ferron Kanton Tournon-Saint-Martin: vse občine.“

nadomesti z naslednjim:

„Proizvodnja mleka ter izdelava in zorenje sira morajo potekati na geografskem območju, ki ga sestavljajo naslednje občine v departmaju Indre (36): Azay-le-Ferron, Le Blanc, Ciron, Concremiers, Douadic, Fontgombault, Ingrandes, Lingé, Lurais, Lureuil, Martizay, Mauvières, Mérigny, Néons-sur-Creuse, Pouligny-Saint-Pierre, Preuilly-la-Ville, Rosnay, Ruffec, Saint-Aigny, Saint-Hilaire-sur-Benaize, Sauzelles, Tournon-Saint-Martin.“

V enotnem dokumentu se odstavek:

„22 občin v departmaju Indre: Kantona Blanc in Tournon-Saint-Martin: vse občine Kanton Bélâbre: občine Mauvières in Saint-Hilaire-sur-Bénaize Kanton Mézières-en-Brenne: občina Azay-le-Ferron.“

nadomesti z naslednjim:

„Proizvodnja mleka ter izdelava in zorenje sira morajo potekati na geografskem območju, ki ga sestavljajo naslednje občine v departmaju Indre (36): Azay-le-Ferron, Le Blanc, Ciron, Concremiers, Douadic, Fontgombault, Ingrandes, Lingé, Lurais, Lureuil, Martizay, Mauvières, Mérigny, Néons-sur-Creuse, Pouligny-Saint-Pierre, Preuilly-la-Ville, Rosnay, Ruffec, Saint-Aigny, Saint-Hilaire-sur-Benaize, Sauzelles, Tournon-Saint-Martin.“

V primerjavi s prejšnjo specifikacijo proizvoda, v kateri je geografsko območje opisano s seznamom kantonov, je geografsko območje opisano s seznamom občin, kar je natančnejše. Ta opis ne spreminja geografskega območja. Enako velja za enotni dokument.

5.3 Dokazila o poreklu proizvoda z geografskega območja

Odstavka:

„Vsak proizvajalec mleka in vsak obrat, v katerem poteka predelovanje ali zorenje, izpolnita ‚izjavo o usposobljenosti‘, ki jo registrirajo službe organizacije INAO, in ta temu organu omogoča ugotavljanje istovetnosti vseh nosilcev dejavnosti. Nosilci dejavnosti morajo organizaciji INAO predložiti na zahtevo registre in vse dokumente, potrebne za nadzor porekla, kakovosti ter razmer, v katerih poteka proizvodnja mleka in sirov. Pri nadzoru značilnosti proizvoda z zaščiteno označbo porekla se izvaja analitični in organoleptični preskus, katerega namen je zagotoviti kakovost in tipične značilnosti preskušanih proizvodov.“

se nadomestita z naslednjim:

„4.1 Identifikacija gospodarskih subjektov Vsak gospodarski subjekt, ki vpliva na pogoje proizvodnje zaščitene označbe ‚Pouligny-Saint-Pierre‘, mora izpolniti identifikacijsko izjavo na podlagi standardnega vzorca, ki ga je odobril direktor nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost (INAO – Institut National de l’Origine et de la Qualité), in jo poslati skupini vložnikov najpozneje dva meseca pred začetkom zadevne dejavnosti. 4.2 Prijavne obveznosti Prijavne obveznosti, potrebne za poznavanje in spremljanje proizvodov, namenjenih za trženje z označbo porekla: Vsako leto pred 15. februarjem in na podlagi vzorca, ki ga potrdi direktor inštituta INAO: — Vsak proizvajalec na kmetiji, predelovalec in zorilec skupini vložnikov predloži letno izjavo z mesečnimi podatki o proizvodnji sira ‚Pouligny-Saint-Pierre‘ v preteklem letu. — Če kmetijska gospodarstva uporabljajo silažo za druge vrste reje, kot je kozjereja, proizvajalci skupini vložnikov predložijo letno izjavo o prisotnosti silaže. — Vsak predelovalec in zorilec skupini vložnikov predloži izjavo o vseh svojih proizvajalcih kozjega mleka in proizvajalcih na kmetijah, ter navede njihovo ime, naslov in zbrane količine. 4.3 Vodenje evidenc 4.3.1 Sledljivost Gospodarski subjekt v svoji dokumentaciji beleži naslednje podatke: Proizvajalec mleka: — tedenske količine mleka, namenjenega za predelavo v sir ‚Pouligny-Saint-Pierre‘. Predelovalec: — količine mleka, zbranega ob vsakem pobiranju, — količine mleka, predelanega v sir ‚Pouligny-Saint-Pierre‘ v posameznem dnevu proizvodnje, — število sirov, namenjenih za označbo porekla ‚Pouligny-Saint-Pierre‘, proizvedenih v posameznem dnevu proizvodnje, — število sirov, ki ne izpolnjujejo zahtev, — število sirov, ki se tržijo z označbo porekla ‚Pouligny-Saint-Pierre‘. Zorilec: — količine in izvor sirov, kupljenih za zorenje in namenjenih za označbo porekla ‚Pouligny-Saint-Pierre‘, — število zorjenih in pakiranih sirov ‚Pouligny-Saint-Pierre‘, — število sirov, ki ne izpolnjujejo zahtev, — število sirov, ki se tržijo z označbo porekla ‚Pouligny-Saint-Pierre‘. Te podatke dopolnjujejo številke serije, s katerimi je mogoče identificirati in spremljati mleko in sire, namenjene za označbo porekla ‚Pouligny-Saint-Pierre‘. 4.3.2 Spremljanje upoštevanja pogojev proizvodnje Proizvajalci mleka zlasti organom nadzora na zahtevo predložijo dokumente, s katerimi se preverijo: — geografski položaj kmetijskega gospodarstva in njegovih parcel, — površina naravnega ali začasnega travinja, namenjenega za krmo kozje črede, ter površine, zasajene z žiti, stročnicami in oljnicami, namenjenimi tej čredi, — površine naravnega ali začasnega travinja ter površine, zasajene z žiti, oljnicami in stročnicami, namenjene vsem čredam na kmetijskem gospodarstvu, — letno število živali v kozjem hlevu kmetijskega gospodarstva ali celotno število živali na kmetijskem gospodarstvu, če ima več čred, — izvor, vrsta in količina krme, kupljene za kozjo čredo, — vzreja kozje črede, — letna količina krme, razdeljene kozji čredi. Predelovalci in/ali zorilci organom nadzora na zahtevo predložijo dokumente, s katerimi se preveri: — upoštevanje parametrov proizvodnje, opredeljenih v poglavju 5, — vodenje evidenc sirarne. Dokumenti se posodabljajo najmanj enkrat na dan. Proizvajalci na kmetijah, ki proizvode neposredno tržijo, in proizvajalci na kmetijah, ki jih dostavljajo v zorilnico, opišejo pot proizvoda in zabeležijo nepravilnosti. 4.4 Nadzor nad proizvodi Pri preverjanju lastnosti proizvoda z označbo porekla se na naključnem vzorcu izvede analitični in organoleptični preskus, s katerim se preverita kakovost in značilnost proizvodov.“

Izjava o usposobljenosti se nadomesti z identifikacijsko izjavo, s katero je mogoče identificirati proizvajalce, ki se želijo vključiti v to dejavnost.

Dodane so deklarativne obveznosti gospodarskih subjektov. Te spremembe so povezane s spremembami nacionalnih zakonov in predpisov. Predvidene so zlasti identifikacija gospodarskih subjektov za izdajo dovoljenj, s katerimi se potrdi, da izpolnjujejo zahteve iz specifikacije proizvoda, ter izjave, potrebne za priznavanje, spremljanje in nadzor proizvodov, namenjenih za trženje z označbo porekla.

5.4 Opis metode pridobivanja proizvoda

Ker specifikacija proizvoda, registrirana v skladu z uredbama (ES) št. 1107/96 in 1019/2009, ne določa nobenih pravil glede proizvodnje mleka, so ta pravila opredeljena v skladu z običajnimi praksami proizvajalcev.

Dodani so naslednji odstavki:

„5.1 Vzreja črede Kozja čreda pomeni vse koze, ki so vsaj enkrat povrgle. Mleko, ki se uporablja za proizvodnjo, dajejo črede, sestavljene iz koz pasem alpine, saanen in poitevine ali križancev teh pasem. Največje število živali znaša: — 10 koz na hektar, ki se dejansko uporablja za pašo in/ali proizvodnjo krme, žit, stročnic in oljnic za prehrano koz, na kmetijskih gospodarstvih, specializiranih za kozjerejo, — 1,5 GVŽ na hektar, ki se dejansko uporablja za pašo in/ali proizvodnjo krme, žit, stročnic in oljnic za prehrano čred, na kmetijskih gospodarstvih, ki imajo več čred prežvekovalcev. Vsaka koza ima na voljo najmanj 1,5 m2 površine za ležanje, pri čemer so dovoljene največ tri koze na dolžinski meter korita. Dovoljena je vzreja zunaj sezone.“

Dodane so določbe o pasmah, ki se uporabljajo, in o vzreji koz (največje število živali, minimalna površina na kozo, možnost vzreje zunaj sezone).

Dodani so naslednji odstavki:

„5.2 Prehrana živali Sistem prehrane, ki jo sestavljajo samo slama in koncentrati, je prepovedan. 5.2.1 Krma Krma je osnovna prehrana črede. Celotni letni obrok je sestavljen iz najmanj 660 kg suhe snovi krme na kozo molznico. Krma vključuje pašo, svežo krmo, seno ali dehidrirano krmo. Dovoljena je naslednja krma: — trava, seno, balirano seno, seno s konzervansom, ki izvirajo z naravnih ali začasnih travinj, — letne krmne rastline, — slama žit, stročnic ali oljnic, — sveža trava, ki je pravilno pridelana, hitro razdeljena in pojedena v 24 urah. Vsi ostanki se po 24 urah odstranijo iz korit, — korenine in gomolji, — dehidrirana krma: lucerna, — koruza kot cela rastlina. Količina razdeljene dehidrirane lucerne ne sme preseči 12 % celotnega letnega obroka, to je 132 kg suhe snovi na kozo molznico. Slama za steljo ni del obroka. Uporaba balirane trave za prehrano koz lahko zajema največ 1 kg suhe snovi na kozo na dan, če ta balirana trava vsebuje najmanj 60 % suhe snovi in izvira iz prve košnje krmnih površin. Travna in koruzna silaža nista dovoljeni za prehrano kozje črede. Če kmetijska gospodarstva silažo uporabljajo za druge vrste reje, kot je kozjereja, proizvajalci silažo shranjujejo zunaj običajnih poti koz in ločeno od krme za kozjo čredo. 5.2.2 Dopolnilna krma Dopolnilne krmne mešanice ne predstavljajo več kot 40 % prehrane koze molznice, to je ne več kot 440 kg suhe snovi letno na kozo molznico. V dopolnilno krmno mešanico spadajo žita, stročnice, oljnice, kupljeni koncentrati in oljne pogače. Dopolnilno krmno mešanico sestavljajo: — nepredelano, sploščeno ali zdrobljeno žitno zrnje, — nepredelana, sploščena, zdrobljena ali ekstrudirana semena oljnic, — nepredelano, sploščeno ali zdrobljeno zrnje stročnic, — zrnje in proizvodi, pridobljeni s predelavo žit, — zrnje in proizvodi, pridobljeni s predelavo oljnic tako, da se te fizično obdelajo s tanini, eteričnimi olji in rastlinskimi izvlečki: oljne pogače in olje iz soje, grah, krmni bob, volčji bob, lan, ogrščica, sončnica, grašica, — proizvodi iz proizvodnje sladkorja: posušena pesina pulpa in tekoča melasa sladkornega trsa ali pese, — sadje, — minerali, mikrohranila, vitamini, aromatične snovi in snovi za spodbujanje teka. Uporaba sirotke v prehrani črede je praksa, ki je na območju označbe porekla dovoljena, vendar se ne upošteva pri izračunu obroka.“

Opredeljeni so pozitivni seznami krme in dopolnilnih krmnih mešanic, da se opredeli vrsta razdeljene krme, olajša nadzor in prepove razdeljevanje krme, ki negativno vpliva na organoleptične lastnosti sira. Raznolikost krme, razdeljene kozam, prepoved silaže, določitev pravil za balirano in dehidrirano krmo vplivajo na to, kako se izrazijo organoleptične lastnosti sira „Pouligny-Saint-Pierre“.

Dodan je naslednji odstavek:

„5.2.3 Izvor obroka Vsa krma, ki jo čreda poje, razen dehidrirane lucerne, prihaja z geografskega območja. Dopolnilne krmne mešanice, proizvedene na geografskem območju, predstavljajo najmanj 15 % letnega obroka koze molznice, to je najmanj 165 kg suhe snovi oziroma 195 kg nepredelane krme. Krma, proizvedena na geografskem območju (krma + dopolnilne krmne mešanice), predstavlja najmanj 75 % celotnega letnega obroka črede.“

V specifikaciji proizvoda so dodana pravila o izvoru krme, da se okrepi povezava med proizvodom in geografskim območjem. Ker na geografskem območju ni dovolj kmetijskih virov, da bi se zagotovila vsa krma za kozje črede, krma, proizvedena na geografskem območju (krma + koncentrati), predstavlja najmanj 75 % suhe snovi v celotnem letnem obroku črede.

Doda se naslednji odstavek:

„5.2.4 Druge določbe o prehrani V prehrani živali so dovoljeni samo rastlinske vrste, stranski proizvodi in dopolnilne krmne mešanice iz gensko nespremenjenih proizvodov. Sajenje gensko spremenjenih kultur je prepovedano na vseh površinah kmetijskega gospodarstva, na katerem se proizvaja mleko za predelavo v sir z označbo porekla ‚Pouligny-Saint-Pierre‘. Ta prepoved velja za vse rastlinske vrste, ki se lahko uporabljajo za krmo živali na kmetijskem gospodarstvu, in vse tovrstne kulture, ki bi jih lahko okužile.“

Krma iz GSO je prepovedana, da se ohrani tradicionalnost proizvoda.

Doda se naslednji odstavek:

„5.2.5 Gnojenje krmnih površin Dovoljene so samo naslednje organske snovi: hlevski gnoj, kompostiran hlevski gnoj, gnojevka in gnojnica kmetijskega izvora naslednjih živali: goveda, ovac, koz, konjev, perutnine in prašičev; ter odplake iz sirarn in mlekarn.“

Vnos organskih snovi lahko spremeni rastlinsko sestavo travnikov, z določitvijo pravil pa se ohranjata raznovrstno naravno rastlinstvo in povezava z geografskim območjem.

Opredeljeni so pozitivni seznami krme in dopolnilnih krmnih mešanic, da se opredeli vrsta razdeljene krme, olajša nadzor in prepove razdeljevanje krme, ki negativno vpliva na organoleptične lastnosti sira.

V enotnem dokumentu so dodani naslednji stavki:

„Da se zagotovi tesna povezava med območjem in proizvodom, se najmanj 75 % suhe snovi celotnega letnega obroka koz molznic proizvede na geografskem območju. Na geografskem območju namreč ni dovolj kmetijskih virov, da bi se zagotovila vsa krma za kozje črede. Celotni letni obrok koze molznice vsebuje najmanj 660 kg suhe snovi v krmi, ki lahko vključuje pašo, svežo krmo, seno ali dehidrirano krmo (samo razdeljevanje lucerne je omejeno na 132 kg suhe snovi na leto) ali balirano travo do največ 1 kg suhe snovi na kozo molznico na dan, če vsebuje najmanj 60 % suhe snovi in izvira iz prve košnje krmnih površin. Dovoljena krma je navedena na pozitivnem seznamu. V prehrani koz molznic je prepovedana travna ali koruzna silaža. Dopolnilne krmne mešanice predstavljajo največ 40 % krme koze molznice, to je največ 440 kg suhe snovi letno na kozo molznico. Dopolnilne krmne mešanice, proizvedene na geografskem območju, predstavljajo najmanj 15 % letnega obroka koze molznice, to je najmanj 165 kg suhe snovi. Dovoljene dopolnilne krmne mešanice so navedene na pozitivnem seznamu. V prehrani koze molznice so dovoljeni samo rastlinske vrste, stranski proizvodi in dopolnilne krmne mešanice iz gensko nespremenjenih proizvodov. Gensko spremenjene kulture je prepovedano saditi na vseh površinah kmetijskega gospodarstva, na katerem se proizvaja mleko za predelavo v sir z zaščiteno označbo porekla ‚Pouligny-Saint-Pierre‘.“

Dodan je naslednji odstavek:

„5.3 Predelava mleka v sir 5.3.1 Zbiranje mleka Za proizvodnjo sira ‚Pouligny-Saint-Pierre‘ se uporablja polnomastno, nestandardizirano in nehomogenizirano kozje mleko. Kozje mleko se ne obdela, ničesar se mu ne doda niti ne odvzame, izvedejo se samo naslednji postopki: — ohlajanje na pozitivno temperaturo zaradi konzerviranja, — filtriranje zaradi odstranjevanja makroskopskih nečistoč. Uporabljeno mleko se poleg tega pridobi: — za sir ‚Pouligny-Saint-Pierre‘ in mali sir ‚Pouligny-Saint-Pierre‘, proizveden na kmetiji: iz največ dveh zaporednih molž v istem dnevu proizvodnje, — za sir ‚Pouligny-Saint-Pierre‘ in mali sir ‚Pouligny-Saint-Pierre‘, proizveden v mlekarni: iz največ štirih zaporednih molž v dveh dnevih proizvodnje. Mleko iz ene same molže je dovoljeno v zadnjih treh mesecih laktacije.“

Dodani so pogoji za shranjevanje mleka na kmetiji, da se ohranijo lastnosti mleka in se omeji razvoj psihrotrofnih mikroorganizmov, ki omejujejo razvoj naravne mlečne flore. Fizična obdelava je strogo omejena na postopke, ki ne vplivajo na kakovost mleka.

Proizvodnja iz surovega mleka je postala obvezna, da se ohranijo značilnosti mleka, zlasti organoleptične lastnosti in prvotna flora, in se tako okrepi povezava z območjem.

Doda se naslednji odstavek:

„5.3.2 Priprava mleka Mleko se uporabi surovo. Po potrebi se pred dodajanjem sirišča lahko ‚segreje‘ na temperaturo, ki ne presega 22 °C. Mleku se doda starterska kultura ali sirotka iz predhodnega usirjenja za spodbujanje zorenja. Priprava in zorenje mleka za usirjenje ne potekata več kot 24 ur po zadnji molži.“

Dodani so parametri priprave mleka, da se prepreči razvoj flore, ki glede na zorenje in pričakovani videz ni zaželena.

Stavek:

„Po dodajanju sirišča se mleko glede na letni čas usirja 20 do 30 ur (počasno pol-mlečno usirjenje).“

se nadomesti s stavkom:

„5.3.3 Dodajanje sirišča in usirjenje Koagulacija po dodajanju sirišča traja najmanj 18 ur.“

Najkrajši čas koagulacije je skrajšan za dve uri (z 20 na 18 ur), da se opis postopka izdelave sira prilagodi dejanski proizvodnji, ki se iz praktičnih razlogov, povezanih z organizacijo dela, vse bolj preusmerja na 24-urni ritem. Iz istega razloga je najdaljše trajanje 30 ur črtano.

Dodan je naslednji stavek:

„Dodajanje sirišča se izvede s sirilom pri temperaturi mleka med vključno 18 in 22 °C.“

Dodani so parametri faz dodajanja sirišča in usirjenja zaradi uskladitve s sedanjimi praksami.

Dodan je naslednji stavek:

„Predhodno odcejanje je prepovedano.“

Predhodno odcejanje povzroči spremembo sirnine, tako da ni združljiva z opisom proizvoda.

Stavek:

„Ko sirnina razpoka na majhne kose, se prenese v oblikovala, da se dobi drobnozrnato homogeno testo.“

se nadomesti s stavkom:

„Dovoljeno je navpično rezanje sirnine na večje kose (100 × 100 mm).“

Rezanje sirnine na večje kose omogoča boljše obvladovanje hidracije mlečne sirnine v fazi oblikovanja.

Opis oblikovala:

Stavek:

„Oblikovalo ima naslednje mere: rob spodnje osnovne ploskve 6,5 cm, zgornje osnovne ploskve 2,5 cm.“

se nadomesti s stavkom:

„Minimalne zahteve oblikoval za sir ‚Pouligny-Saint-Pierre‘ in mali sir ‚Pouligny-Saint-Pierre‘: Mala osnovna ploskev: rob 30 mm. Kot med dnom in robom oblikovala mora biti med 102° in 107°.“

Mere oblikoval niso spremenjene, temveč povzemajo mere iz nacionalnega predpisa, povezanega z uredbama (ES) št. 1107/96 in 1019/2009. So drugače izražene, da natančneje opišejo piramidno obliko oblikovala in s tem tudi sira. Te ciljne vrednosti se uporabljajo za obe velikosti sira „Pouligny-Saint-Pierre“.

Doda se naslednji odstavek:

„5.3.4 Oblikovanje, odcejanje in soljenje Edina orodja, dovoljena za polnjenje oblikoval, so zajemalke ali enakovredna orodja, ki imajo manj kot 2 litra prostornine.“

Edina orodja, dovoljena za polnjenje oblikoval, so zajemalke ali enakovredna orodja, ki imajo manj kot 2 litra prostornine, da se ohrani tradicionalni značaj oblikovanja in soljenja ter se upošteva struktura sirnine.

Stavka:

„Vrh prisekane piramide ne sme imeti razpok, lukenj in nepravilnih skrčitev. Sirnina ostane v modelih približno 24 do 36 ur, nato pa se sir vzame iz modelov in posoli.“

se nadomestita z naslednjim:

„Dovoljena so oblikovala za enega ali več sirov ter nastavki. Po polnjenju oblikoval se sirnina izravna z dodajanjem sirnine istega dne proizvodnje in dno sira zgladi s strgalom ali lopatico. Odcejanje je spontano. Traja 24 do 48 ur po začetku oblikovanja. Vzdržuje se temperatura prostora med 18 in 24 °C.“

Tehnika oblikovanja je natančneje opisana, da se ohrani tradicionalni značaj postopka oblikovanja.

Poleg tega je določeno, da je najdaljši čas odcejanja 48 ur namesto 36 ur, da se opis postopka izdelave sira prilagodi dejanski proizvodnji, ki se iz praktičnih razlogov, povezanih z organizacijo dela, vse bolj preusmerja na 24-urni ritem.

Doda se naslednji stavek:

„Razen velike spodnje ploskve, ki se lahko soli takoj po izravnavi, se siri solijo s suho soljo v 12 urah po odstranitvi iz oblikovala.“

Dodana je tehnika soljenja, ki je v skladu s praksami gospodarski subjektov.

Doda se naslednji stavek:

„5.3.5 Sušenje Po soljenju se siri vključno 24 do 96 ur sušijo v prostoru, v katerem se vzdržujeta temperatura med 12 in 16 °C ter relativna vlažnost med vključno 75 in 95 %.“

Ker v specifikaciji proizvoda, registrirani v skladu z uredbama (ES) št. 1107/96 in 1019/2009, faza sušenja ni bila opisana, je dodano, da po soljenju nastopi faza sušenja sirov v skladu s praksami in ob upoštevanju pomena te faze za končne organoleptične lastnosti proizvodov.

Del stavka:

„pri temperaturi, ki omogoča naravno zorenje.“

se nadomesti z naslednjim:

„5.3.6 Zorenje Zorenje poteka v zorilnici, ločeni od sušilnice. Temperatura v zorilnici je med vključno 9 in 16 °C z relativno vlažnostjo 75 do 95 %. Če se siri predelajo na kmetiji in jih pobere zorilec, se skladiščijo in prepeljejo pred soljenjem pri pozitivni temperaturi vključno od 7 do 10 °C. Siri se poberejo največ 72 ur po koncu odcejanja. Siri, ki pridejo iz sušilnice, imajo izoblikovano skorjo s površinsko plesnijo, ki se zlahka vidi s prostim očesom.“

Dodani so pogoji zorenja v zorilnici, da so opisane sedanje prakse.

Stavek:

„Čas zorenja je najmanj 10 dni na območju proizvodnje.“

nadomesti z naslednjim:

„Sir ‚Pouligny-Saint-Pierre‘ se iz zorilnice premesti najhitreje 10. dan po dodajanju sirišča in da v prodajo najhitreje 11. dan po dodajanju sirišča. Mali sir ‚Pouligny-Saint-Pierre‘ se iz zorilnice premesti najhitreje 9. dan po dodajanju sirišča in da v prodajo najhitreje 10. dan po dodajanju sirišča.“

Za lažji nadzor je dodano, da se čas zorenja šteje od dneva dodajanja sirišča.

Čas zorenja za mali sir „Pouligny-Saint-Pierre“ je skrajšan za en dan, ker ta sir zori hitreje, saj je manjši.

Dodano je, da se siri lahko tržijo najmanj en dan po najkrajšem času zorenja, da se zagotovi, da je videz sirov v skladu z opisom.

Stavek:

„Shranjevanje svežega sira in sira v fazi zorenja je v prilagojeni atmosferi prepovedano.“

se spremeni:

„Shranjevanje svežega sira, sira med zorenjem in zorjenega sira v modificirani atmosferi je prepovedano.“

Dodano je, da je tudi zorjene sire prepovedano shranjevati v modificirani atmosferi, da se ohranijo njihove organoleptične lastnosti.

5.5 Povezava

Postavka, ki se nanaša na povezavo z geografskim območjem, je bila v celoti napisana na novo, da bi se jasneje predstavila povezava med sirom „Pouligny-Saint-Pierre“ in njegovim geografskim območjem, ne da bi bila povezava vsebinsko spremenjena. Pri tej predstavitvi so zlasti poudarjeni pogoji proizvodnje mleka, ki omogočajo uporabo surovega mleka, primernega za predelavo v sir, za katero so potrebni posebno znanje in veščine, ter pogoji zorenja. V točki, ki se nanaša na „posebnosti geografskega območja“, so navedeni naravni dejavniki tega območja ter človeški dejavniki s povzetkom zgodovinskega vidika in poudarkom na posebnem znanju in veščinah. V točki, ki se nanaša na „posebnosti proizvoda“, so poudarjeni nekateri elementi, vključeni v opis proizvoda. Nazadnje, v točki, ki se nanaša na „vzročno povezavo“ so pojasnjene povezave med naravnimi in človeškimi dejavniki ter proizvodom. Črtano je bilo sklicevanje na belo barvo soli za soljenje, ker v specifikaciji proizvoda ni navedena.

Ta sprememba je vnesena tudi v enotni dokument.

5.6 Podrobne navedbe označevanja

Dodani so naslednji stavki:

„Poleg tega je lahko na etiketi za manjše sire, opredeljene v točki 2, ob imenu označbe porekla navedena beseda ‚mali‘. Ne glede na predpisane navedbe, ki se uporabljajo za vse sire, in zgoraj navedeno besedo, je na etiketah, v oglasih, na računih ali v trgovskih dokumentih ob navedeni označbi porekla prepovedana uporaba katerega koli pridevnika ali druge navedbe, razen posebnih blagovnih ali tovarniških znamk. Uporaba simbola ZOP Evropske unije je obvezna.“

Postavka o označevanju je posodobljena, da se upoštevajo spremembe nacionalne in evropske zakonodaje.

V enotnem dokumentu so dodani naslednji stavki:

„Poleg tega je lahko na etiketi za sire velikosti, opredeljene v točki 2, ob imenu označbe porekla navedena beseda ‚mali‘. Ne glede na predpisane navedbe, ki se uporabljajo za vse sire, in zgoraj navedeno besedo, je na etiketah, v oglasih, na računih ali v trgovskih dokumentih ob navedeni označbi porekla prepovedana uporaba katerega koli pridevnika ali druge navedbe, razen posebnih blagovnih ali tovarniških znamk. Uporaba simbola ZOP Evropske unije je obvezna.“

5.7 Druge spremembe

Posodobljen je naslov pristojne službe v državi članici.

V postavki o podatkih o nadzornih organih so posodobljeni ime in kontaktni podatki uradnih nadzornih organov. Ta postavka vključuje kontaktne podatke francoskih pristojnih organov na področju nadzora: Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) (nacionalni inštitut za poreklo in kakovost) in Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF) (generalni direktorat za konkurenco, varstvo potrošnikov in preprečevanje goljufij). Dodano je, da so ime in kontaktni podatki certifikacijskega organa dostopni na spletišču inštituta INAO in v podatkovni zbirki Evropske komisije.

V postavki o nacionalnih zahtevah je dodana preglednica z glavnimi točkami, ki jih je treba preverjati, in metodo njihovega ocenjevanja.

ENOTNI DOKUMENT

„Pouligny-Saint-Pierre“

EU št.: PDO-FR-0128-AM03 – 24.12.2018

ZOP (X) ZGO ( )

1. Ime ZOP

„Pouligny-Saint-Pierre“

2. Država članica ali tretja država

Francija

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1 Vrsta proizvoda [v skladu s Prilogo XI]

Skupina 1.3 Siri

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Sir „Pouligny-Saint-Pierre“ je proizveden izključno iz polnomastnega surovega kozjega mleka in ima obliko strme prisekane piramide s pravilnimi robovi in kvadratno osnovno ploskvijo. Pridobiva se iz mlečne sirnine s počasno koagulacijo in spontanim odcejanjem. Ima mehko, rahlo soljeno testo.

Na zunanji plasti je površinska plesen, skorja je nagubana, slonokoščene bele barve in marmoriranega videza, lahko pa je tudi rahlo modrikasta.

Sir je pri rezanju čvrst. V prerezu je čist, homogen in gladek ter bele barve z morebitnimi slonokoščenimi odtenki. Tekstura je kremasta in topljiva.

Okus je uravnotežen, saj ni ne preslan ne prekisel. Pri aromatičnih notah prevladuje fermentiran mlečni značaj z noto po „kozah“, „gobah“ in „lešnikih“.

Obstaja v dveh oblikah:

— sir „Pouligny-Saint-Pierre“, ki po najkrajšem času zorenja tehta najmanj 250 gramov in ima najmanj 90 gramov skupne suhe snovi;

— mali sir „Pouligny-Saint-Pierre“, ki po najkrajšem času zorenja tehta najmanj 150 gramov in ima 55 do 85 gramov skupne suhe snovi.

Vsebuje najmanj 45 % maščobe v suhi snovi.

Sir „Pouligny-Saint-Pierre“ se iz zorilnice premesti najhitreje 10. dan po dodajanju sirišča in da v prodajo najhitreje 11. dan po dodajanju sirišča.

Mali sir „Pouligny-Saint-Pierre“ se iz zorilnice premesti najhitreje 9. dan po dodajanju sirišča in da v prodajo najhitreje 10. dan po dodajanju sirišča.

Siri se posamično pakirajo in tržijo končnim potrošnikom.

3.3 Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Da se zagotovi tesna povezava med območjem in proizvodom, se najmanj 75 % suhe snovi celotnega letnega obroka koz molznic proizvede na geografskem območju. Na geografskem območju namreč ni dovolj kmetijskih virov za zagotovitev vse krme za kozje črede.

Celotni letni obrok koze molznice vsebuje najmanj 660 kg suhe snovi v krmi, ki lahko vključuje pašo, svežo krmo, seno ali dehidrirano krmo (samo razdeljevanje lucerne je omejeno na 132 kg suhe snovi na leto) ali balirano travo do največ 1 kg suhe snovi na kozo molznico na dan, če vsebuje najmanj 60 % suhe snovi in izvira iz prve košnje krmnih površin. Dovoljena krma je navedena na pozitivnem seznamu.

V prehrani koz molznic je prepovedana travna ali koruzna silaža.

Dopolnilne krmne mešanice predstavljajo največ 40 % prehrane koze molznice, to je največ 440 kg suhe snovi letno na kozo molznico.

Dopolnilne krmne mešanice, proizvedene na geografskem območju, predstavljajo najmanj 15 % letnega obroka koze molznice, to je najmanj 165 kg suhe snovi.

Dovoljene dopolnilne krmne mešanice so navedene na pozitivnem seznamu.

V prehrani koze molznice so dovoljeni samo rastlinske vrste, stranski proizvodi in dopolnilne krmne mešanice iz gensko nespremenjenih proizvodov. Sajenje gensko spremenjenih kultur je prepovedano na vseh površinah kmetijskega gospodarstva, na katerem se proizvaja mleko za predelavo v sir z zaščiteno označbo porekla „Pouligny-Saint-Pierre“.

3.4 Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Proizvodnja mleka ter proizvodnja in zorenje sira se izvajajo na geografskem območju, opredeljenem v točki 4.

3.5 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

—

3.6 Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Na etiketi sirov je ime označbe porekla „Pouligny-Saint-Pierre“ izpisano z odebeljenimi črkami, ki so po velikosti najmanj enake dvema tretjinama največjih črk na etiketi. Poleg tega je lahko na etiketi za sire velikosti, ki je opredeljena v točki 2, ob imenu označbe porekla navedena beseda „mali“.

Ne glede na predpisane navedbe, ki se uporabljajo za vse sire, in zgoraj navedeno besedo, je na etiketah, v oglasih, na računih ali v trgovskih dokumentih ob navedeni označbi porekla prepovedana uporaba katerega koli pridevnika ali druge navedbe, razen posebnih blagovnih ali tovarniških znamk.

Uporaba simbola ZOP Evropske unije je obvezna.

4. Jedrnata opredelitev geografskega območja

Proizvodnja mleka ter izdelava in zorenje sira morajo potekati na geografskem območju, ki ga sestavljajo naslednje občine v departmaju Indre (36):

Azay-le-Ferron, Le Blanc, Ciron, Concremiers, Douadic, Fontgombault, Ingrandes, Lingé, Lurais, Lureuil, Martizay, Mauvières, Mérigny, Néons-sur-Creuse, Pouligny-Saint-Pierre, Preuilly-la-Ville, Rosnay, Ruffec, Saint-Aigny, Saint-Hilaire-sur-Benaize, Sauzelles, Tournon-Saint-Martin.

5. Povezava z geografskim območjem

„Pouligny-Saint-Pierre“ je sir, proizveden iz surovega kozjega mleka, v obliki piramide, z nagubano skorjo slonokoščeno bele ali modrikaste barve, pridobljen s počasno koagulacijo mlečne sirnine, nastale z dodajanjem starterske kulture ali sirotke iz predhodnega usirjenja. Tekstura topljivega in kremastega testa ter prevladujoče aromatične note po fermentiranem so povezane tako s pravili glede prehrane črede, ki dajejo prednost vnosu posebne krme, ki izvira z območja, kot s posebnim znanjem in veščinami proizvajalcev sira in zorilcev.

Celotno geografsko območje, ki se nahaja na zahodu departmaja Indre, okrog vasi Pouligny-Saint-Pierre, je vključeno v regionalni naravni park Brenne. To je zelo posebna regija, sestavljena iz jurskih glinasto-apnenčastih planot ter na severu omejena z mokrišči območja Brenne in na jugo-zahodu z dolino reke Creuse, ki ima toplejšo in bolj suho mikroklimo kot okoliška območja.

Izvirno podnebje in sestava tal sta prispevala k zasaditvi raznovrstnega rastlinstva, ki ga sestavljajo češnjeva drevesa, vresišča, dišeče rastline, bodičevje, hrasti, turška detelja in lucerna.

Ilovnato-peščena tla območja Brenne so podlaga za naravno travinje z zapoznelo rastjo trav, medtem ko so peščena tla v dolini reke Creuse, ki se poleti posušijo, primernejša za travinja na osnovi krmnih trav in stročnic.

Vsi ti naravni dejavniki pojasnjujejo, zakaj so v določenem obdobju prebivalci te regije začeli rediti koze („krave za reveže“), te odporne in nezahtevne živali.

Prvotno so bile kmetije, ki so proizvajale kozje mleko, zelo majhne, vsak kmet je proizvedel nekaj sirov za osebno porabo. Postopoma so zorilci začeli zbirati sire, jih sušiti in z njimi oskrbovati trge v Parizu, Limogesu, Châteauroux, Bloisu in Lyonu.

Nato se je proizvodnja organizirala: gospodarstva s kozjerejo so se povečala in pri zorilcih se je organiziralo zbiranje sirov, narejenih iz surovega mleka in pretežno mlečne sirnine. Leta 1972 je bil „Pouligny-Saint-Pierre“ prvi kozji sir s kontrolirano označbo porekla, priznan v Franciji.

Kozjerejci še danes najbolje uporabljajo vire na tem območju, kjer je agronomski potencial precej skromen, da nakrmijo črede koz. Vzpostavili so sistem prehrane, ki vključuje najrazličnejše možne naravne vire (proizvodnja krme, paša, sveža trava, proizvodnja žit in stročnic) in ki v povezavi s sodobnimi praksami vzreje omogoča boljši nadzor nad kakovostjo uporabljenega mleka (delež maščob, vsebnost beljakovin, naravna mlečna flora).

Proizvajalci sira uporabljajo posebna znanja in veščine s področja predelave mleka v sir, da izkoristijo kakovost uporabljenega mleka, zlasti z ohranjanjem lokalne mikrobiološke flore. Zorilci imajo znanja in veščine za obvladovanje razvoja površinske flore v natančno opredeljenih pogojih v zvezi s temperaturo, vlago in trajanjem.

Vsi ti človeški dejavniki so na geografskem območju vztrajali do danes.

Posebnost sira „Pouligny-Saint-Pierre“ je, da je proizveden iz polnomastnega surovega kozjega mleka in ima obliko strme prisekane piramide s pravilnimi robovi. Skorja je nagubana, slonokoščene bele barve in marmoriranega videza, lahko pa je tudi rahlo modrikasta. Okus je uravnotežen, saj ni ne preslan ne prekisel. Tekstura je kremasta in topljiva. Pri aromatičnih notah prevladuje fermentiran mlečni značaj z noto po „kozah“, „gobah“ in „lešnikih“.

Povezava med posebnostmi proizvoda ter naravnimi in človeškimi dejavniki geografskega območja temelji predvsem na podnebju in sestavi tal, ki pojasnjujeta, zakaj so na tem delu območja Brenne kmetijska zemljišča, ki so poleti sušna, a so bila v preteklosti (in so še vedno) kar najbolje izkoriščena za pridelavo krme, ki je še danes osnova za raznoliko prehrano koz, katerih mleko prispeva k razvoju značilnosti sira „Pouligny-Saint-Pierre“. Rejci z območja Brenne so z najboljšim izkoriščanjem različnih vrst tal na geografskem območju znali proizvesti kakovostno kozje mleko, ki se uporablja za proizvodnjo sira, prvotno namenjenega za domačo porabo.

Poleg tega omejitve te proizvodnje, ki je prvotno potekala na kmetiji, pojasnijo, zakaj se uporabljata surovo polnomastno mleko in tehnologija mleka.

Proizvajalci so poleg tega razvili posebno oblikovalo, katerega piramidna oblika naj bi se prvotno zgledovala po obliki cerkvenega stolpa v kraju Pouligny-Saint-Pierre. Uporaba zašiljenega piramidalnega oblikovala daje siru izvirno obliko, ki je pomemben del njegove vizualne identitete in ima bistveno vlogo pri razvoju teksture. Oblikovanje mlečne sirnine s tem tradicionalnim oblikovalom v povezavi s sedanjimi tehnikami proizvodnje, izhajajočimi iz tradicionalnega znanja in veščin, ki so jih prvotno razvili proizvajalci na kmetijah in so danes splošno razširjeni (dodajanje starterske kulture ali sirotke iz predhodnega usirjenja, oblikovanje sirnine z zajemalko z majhno prostornino, spontano in počasno odcejanje, soljenje s suho soljo), namreč omogoča nastanek strukturirane in dobro odcejene sirnine, ki daje siru značilno topljivo in kremasto teksturo. Ta tekstura ter uravnoteženi okus sira in aromatične note, med katerimi prevladuje fermentiran mlečni značaj z noto po „kozah“, „gobah“ in „lešnikih“, se razvijejo zaradi skrbne nege med zorenjem, ki traja najmanj 10 dni (9 dni za mali sir „Pouligny-Saint-Pierre“) in spodbuja razvoj nagubane skorje slonokoščene bele ali modrikaste barve.

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

https://extranet.inao.gouv.fr/fichier/CDC-PoulStPierre-050919.pdf

(1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.