SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 20.08.2004 
KOM(2004) 566 kon čno 
2004/0195 (AVC)   
Predlog 
SKLEP SVETA 
o podpisu in za časni uporabi nekaterih dolo čb Dodatnega protokola Pridružitvenega 
sporazuma med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni in 
Republiko Čile na drugi strani, za upoštevanje pristopa Češke republike, Republike 
Estonije, Republike Ciper, Republike Madžar ske, Republike Latvije, Republike Litve, 
Republike Malte, Republike Poljske, Re publike Slovenije in Slovaške republike k 
Evropski uniji 
Predlog 
SKLEP SVETA 
o sklenitvi Dodatnega protokola Pridružitv enega sporazuma med Evropsko skupnostjo 
in njenimi državami članicami na eni in Republiko Čile na drugi strani, za upoštevanje 
pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Madžarske, 
Republike Latvije, Republike Litve, Republik e Malte, Republike Poljske, Republike 
Slovenije in Slovaške re publike k Evropski uniji 
  
(predložene s strani Komisije) 
 
SL 2   SL OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM  
V skladu s pogoji, dolo čenimi v členu 6(2) Akta o pristopu novih držav članic EU k Evropski 
uniji, je pristop novih držav članic EU k Pridružitvenemu sporazumu EU-Republika Čile 
določen z dodatnim protokolom k temu Sporazumu. Isti člen določa poenostavljen postopek, s 
katerim Svet dolo či protokol enoglasno v imenu držav članic in zadevnih tretjih držav. Ta 
postopek ne posega v pristojnosti skupnosti. 
22. decembra 2003 je Svet potrdil mandat Komisije za pogajanja z Republiko Čile o 
protokolu. Pogajanja so bila v zadovoljstvo Komisije zaklju čena. 
Priložena sta predloga (1) Odlo čbe Sveta o podpisu in za časni uporabi Dodatnega protokola in 
(2) Odločbe Sveta o sklenitvi Dodatnega protokola.  Besedilo protokola, dogovorjenega v 
pogajanjih z Republiko Čile je priloženo. Komisija zahteva,  da Svet potrdi priložen osnutek 
Odločbe Sveta o podpisu, za časni uporabi in sklenitv i Dodatnega protokola. 
Evropski parlament bo sklical sejo, na  kateri bo dal soglasje k Protokolu.  
 
SL 3   SL Predlog 
SKLEP SVETA 
o podpisu in za časni uporabi nekaterih dolo čb Dodatnega protokola Pridružitvenega 
sporazuma med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni in 
Republiko Čile na drugi strani, za upoštevanje pristopa Češke republike, Republike 
Estonije, Republike Ciper, Republike Madžar ske, Republike Latvije, Republike Litve, 
Republike Malte, Republike Poljske, Re publike Slovenije in Slovaške republike k 
Evropski uniji 
SVET EVROPSKE UNIJE JE –  
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zlasti člena 310 Pogodbe v 
povezavi s členom 300(2) ter prvim in drugim stavkom Pogodbe, 
ob upoštevanju Akta o pristopu novih držav članic k Evropski uniji, zlasti člena 6(2) Akta, 
ob upoštevanju predloga Komisije, ob upoštevanju naslednjega: (1) 22. decembra 2003 je Svet v imenu Evropske skupnosti pooblastil Komisijo in države 
članice za pogajanja z Republiko Čile o Dodatnem protokolu k Pridružitvenemu 
sporazumu med Evropsko skupnostjo in državami članicami na eni ter Republiko Čile 
na drugi strani, za upošteva nje pristopa novih držav članic EU. 
(2) Ta pogajanja so bila zaklju čena in Dodatni protokol je  bil parafiran 30. aprila 2004. 
(3) Ob upoštevanju morebitnih kasnejših sklepov mora biti Dodatni protokol podpisan v 
imenu Skupnosti in odobrena mora biti za časna uporaba nekaterih dolo čb – 
SKLENIL:  
Edini člen 
1. Predsednik Sveta je pooblaš čen za imenovanje osebe, v imenu Evropske skupnosti in 
držav članic pooblaš čene za podpis Dodatnega protokola k Pridružitvenem 
sporazumu med Evropsko skupnos tjo in njenimi državami članicami na eni in 
Republiko Čile na drugi strani, za upoštevanje pristopa Češke republike, Republike 
Estonije, Republike Ciper, Republike Madžarske, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Malte, Republike Poljs ke, Republike Slovenije in Slovaške 
republike k Evropski uniji. Besedilo D odatnega protokola je priloženo tej odlo čbi. 
 
SL 4   SL 2. Naslednje dolo čbe Dodatnega protokola se upor abljajo, dokler ta ne za čne veljati: 
členi 2, 3, 4, 5, 6, 11 in 12. 
V Bruslju, 
 Za Svet 
 Predsednik 
 
SL 5   SL 2004/0195 (AVC) 
Predlog 
SKLEP SVETA 
o sklenitvi Dodatnega protokola Pridružitv enega sporazuma med Evropsko skupnostjo 
in njenimi državami članicami na eni in Republiko Čile na drugi strani, za upoštevanje 
pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper,  Republike Madžarske, 
Republike Latvije, Republike Litve, Republik e Malte, Republike Poljske, Republike 
Slovenije in Slovaške re publike k Evropski uniji 
SVET EVROPSKE UNIJE JE –  
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zlasti člena 310 Pogodbe v 
povezavi s členom 300(2), prvim pododstavkom, prvi m in drugim stavkom ter drugim 
pododstavkom člena 300(3) Pogodbe, 
ob upoštevanju Akta o pristopu novih držav članic k Evropski uniji, zlasti člena 6(2), 
ob upoštevanju predloga Komisije, ob upoštevanju soglasja Ev ropskega parlamenta, 
ob upoštevanju naslednjega: (1) Dodatni protokol k Pridružitvenem u sporazumu med Evropsko Skupnostjo in 
državami članicami na eni ter Republiko Čile na drugi, je bil podpisan v imenu 
Evropske skupnosti in držav članic dne . 
(2) Dodatni protokol mora biti sprejet – SKLENIL:  
Edini člen 
1. Dodatni protok k Pridružitvenemu spor azumu med Evropsko skupnostjo in njenimi 
državami članicami na eni ter Republiko Čile na drugi strani, za upoštevanje pristopa 
Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Madžarske, 
Republike Latvije, Republike Litve, Repub like Malte, Republike Poljske, Republike 
Slovenije in Slovaške republike k Evrops ki uniji se potrdi v imenu Skupnosti in 
držav članic. Besedilo Dodatnega protokola je priloženo tej odlo čbi.  
 
SL 6   SL 2. Predsednik Sveta da uradno obvestilo, kar je predvideno v členu 13 Dodatnega 
protokola. 
V Bruslju, 
 Za Svet 
 Predsednik 
 
SL 7   SL PRILOGA  
Osnutek (rev. 30. 4. 2004) 
PROTOKOL 
o sklenitvi Pridružitvenega sporazuma me d Evropsko skupnostjo in njenimi državami 
članicami na eni in Republiko Čile na drugi strani, za upoštevanje pristopa Češke republike, 
Republike Estonije, Republike Ciper, Republik e Madžarske, Republike Latvije, Republike 
Litve, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in  Slovaške republike k 
Evropski uniji 
Kraljevina Belgija, 
Češka republika, Kraljevina Danska, 
Zvezna republika Nem čija, 
Helenska republika, 
Republika Estonija,  
Kraljevina Španija, 
Francoska republika, 
Irska, 
Italijanska republika, 
Republika Ciper, Republika Latvija, 
Republika Litva, 
Veliko vojvodstvo Luksemburg, 
Republika Madžarska, 
Republika Malta, Kraljevina Nizozemska, 
Republika Avstrija, 
Republika Poljska, Portugalska republika, 
Republika Finska, 
Republika Slovenija, 
Slovaška republika, Kraljevina Švedska, 
Združeno kraljestvo Velike Brita nije in Severne Irske, 
v nadaljnjem besedilu »države članice«, 
 
SL 8   SL Evropska skupnost 
v nadaljnjem besedilu »Skupnost« 
in 
Republika Čile, v nadaljnjem besedilu » Čile«, 
SO SE:  KER je bil Pridružitveni sporazum med Evropsko skupnostjo in državami članicami na eni ter 
Republiko Čile na drugi strani, v nadaljnjem bese dilu »Sporazum«, podpisan v Bruslju, dne 
18. novembra 2002, se nekatere dolo čbe uporabljajo v skladu s členom 198.3 od 1. februarja 
2003; 
KER je bila Pogodba o pristopu Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, 
Republike Madžarske, Republike Latvije, Re publike Litve, Republike Malte, Republike 
Poljske, Republike Slovenije in Slovaške repu blike (v nadaljnem besedilu »nove države 
članice«) k Evropski uniji (v nadaljnjem bese dilu »Pogodba o pristopu«) podpisana v Atenah 
dne 16. aprila 2003 in stopi v veljavo 1. maja 2004; 
DOGOVORILE O NASLEDNJEM: 
POGLAVJE 1 
POGODBENICE 
Člen 1 
Češka republika, Republika Estonija, Republ ika Ciper, Republika Madžarska, Republika 
Latvija, Republika Litva, Republika Malta,  Republika Poljska, Republika Slovenija in 
Slovaška republika postanejo pogodbenice Prid ružitvenega sporazuma med Evropsko 
skupnostjo in njenimi državami članici na eni ter Republiko Čile na drugi strani. 
POGLAVJE II 
BLAGOVNA MENJAVA 
Člen 2 
Priloga I Sporazuma se spremeni v skladu z dolo čbami Priloge I Protokola tako, da omogo ča 
dodajanje tarifnih kvot, omenjenih v rubriki 1, Priloge 1 Sporazuma. 
 
SL 9   SL POGLAVJE III 
PRAVILA O POREKLU 
Člen 3 
Člena 17(4) in 18(2) Priloge III Sporazuma se spremenita v skladu z dolo čbami Priloge II 
Protokola. 
Člen 4 
Dodatek III Priloge III Sporazuma se  nadomesti s Prilogo III Protokola. 
Člen 5 
Dodatek IV Priloge III Sporazuma se  nadomesti s Prilogo IV Protokola. 
Člen 6 
(1) Dolo čbe Sporazuma se uporabljajo za blago, izvoženo iz Republike Čile v eno od 
novih pogodbenic ali iz ene od novih pogodbenic v Republiko Čile, v skladu z 
določbami Priloge III Sporazuma, ki je na dan pristopa na poti ali v za časnem 
skladišču, carinskem skladiš ču ali prosti coni v Republiki Čile ali na obmo čju katere 
koli nove pogodbenice. 
(2) Preferencialna obravnava bo zagotovljena  v primerih, da se carinskim organom 
države uvoznice v štirih mesecih od navedene ga datuma predloži dokazilo o poreklu, 
ki ga naknadno izda carinski orga n ali vladni organ države izvoznice. 
POGLAVJE IV 
TRGOVINA S STORITVAMI IN PRAVICA DO USTANAVLJANJA 
Člen 7 
Del A Priloge VII Sporazuma se nadomesti z dolo čbami Priloge V Protokola. 
Člen 8 
Del A Priloge VIII Sporazuma se nadomesti z dolo čbami Priloge V Protokola. 
Člen 9 
Del A Priloge IX Sporazuma se nadomesti z dolo čbami Priloge VII Protokola. 
 
SL 10   SL Člen 10 
Del A Priloge VX Sporazuma se nadomesti z dolo čbami Priloge VIII Protokola.  
POGLAVJE V 
JAVNA NABAVA 
Člen 11 
(1) Subjekti novih držav članic, navedenih v Prilogi IX Protokola, se dodajo ustreznim 
poglavjem Priloge XI Sporazuma. 
(2) Seznam sredstev za obveš čanje za nove države članice, navedene v Prilogi X 
Protokola, se doda Dodatku 2 Priloge XIII Sporazuma. 
POGLAVJE VI 
WTO (STO) 
Člen 12 
Republika Čile se zavezuje, da ne bo terjala, zaht evala ali napotila ozir oma spreminjala ali 
odstopila katere koli koncesije v skladu z GATT 1994, členi XXIV.6 in XXVIII, ali GATS 
členom XXI, v povezavi s širitvijo Skupnosti.  
POGLAVJE VII 
SPLOŠNE IN KON ČNE DOLO ČBE 
Člen 13 
(1) Ta Protokol sklenejo Skupnost, Svet Evropske unije v imenu držav članic in 
Republika Čile, v skladu z njihovim i notranjimi postopki.  
(2) Ta Protokol stopi v veljavo prvi dan prvega meseca, ki sledi mesecu, v katerem sta se 
državi članici medsebojno obvestili o koncu potrebnih postopkov, ali na dan za četka 
veljavnosti Sporazuma, pri čemer se upošteva poznejši datum. 
(3) Ne glede na odstavek 2 se Skupnost in Republika Čile dogovorita za za časno 
uporabo členov 2, 3, 4, 5, 6, 11 in 10 Protokola,  od datuma podpisa Protokola. . Člen 
2 se uporablja od 1. maja 2004. 
(4) Uradna obvestila se poš ljejo generalnemu sekretarju Sveta Evropske unije, ki je 
depozitar Protokola. 
(5) Če državi članici uporabljata dolo čbe Protokola, dokler ta ne za čne veljati, za 
kakršno koli skli cevanje o teh dolo čbah do datuma za četka veljavnosti Protokola, 
 
SL 11   SL velja, da gre za sklicevanje na datum,  od katerega naprej sta se državi članici 
dogovorili za uporabo te dolo čbe, v skladu s členom 3. 
Člen 14 
Ta Protokol je sestavljen v dveh izvirnikih v češkem, danskem, nizozemskem, angleškem, 
estonskem, finskem, francoskem, madžarskem, nemškem, grškem, italijanskem, latvijskem, 
litvanskem, malteškem, poljskem, portugalskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku, pri čemer je vsako od teh besedil enako verodostojno. 
Komisija bo v treh mesecih po podpisu Protokola Republiki Čile posredovala češko, estonsko 
madžarsko, latvijsko, litvansko, malteško, poljs ko, slovaško in slovensko jezikovno razli čico 
Protokola. Ob upoštevanju za četka veljave Protokola bodo  nove jezikovne razli čice postale 
verodostojne pod enakimi pogoji kot razli čica, sestavljena sedanjih jezikih. 
Člen 15 
Protokol je sestavni del Sporazuma. Priloge  Protokola so sestavni del Protokola.  
 
SL 12   SL PRILOGA I 
Spremembe časovnega razporeda odprave carin 
(1) Skupnost odobri dajatev prost uvoz naslednjih izdelkov in koli čin, s povišanjem 
količine za 5 % za vsako leto  
Oznaka KN Opis Koli čina 
0703.20.00 Česen 30 ton 
ex 0806.10.10 grozdje (1/1 do 14/7) 1500 ton 
0810.50.00 kivi 1000 ton 
(2) Skupnost odobri dajatev prost izvoz naslednjih izdelkov in koli čin 
Oznaka KN Opis Koli čina (1) 
0303 29 00 druge zamrznjene ribe razen filetov 
0303 78 12  argentinski osli č 
0303 78 19 osli č – drugi 
0304 20 53 zamrznjeni file skuše 
0304 20 56 zamrznjeni file argentinskega 
osliča 
0304 20 58 zamrznjeni file drugih osli čev 
0304 20 91 zamrznjeni file modrega repka 
0304 20 95 drugi zamrznjeni fileti 
0304 90 05 surimi 725 ton 
(1) Ta tarifna kvota se uporablja za leto 2004 in za vsako koledarsko leto od 1. 1. 2005 do 31. 
12. 2012.  
Oznaka KN Opis Koli čina (2) 
1604 15 19  pripravljena ali 
konzervirana skuša 90 ton 
(2) Ta tarifna kvota se uporablja za leto 2004 in za vsako koledarsko leto od 1. 1. 2005 do 31. 
12. 2006. 
 
SL 13   SL PRILOGA II 
Nove jezikovne razli čice administrativnih opomb,  ki jih vsebuje Priloga III 
Pridružitvenega sporazuma  
1. Člen 17(4) se spremeni:  
(…)  
Naknadno izdana potrdila o prometu blaga EUR.1 morajo biti potrjena z enim od naslednjih 
izrazov: 
ES »EXPEDIDO A POSTERIORI« 
CS »VYSTAVENO DODATE ČNE« 
DA »UDSTEDT EFTERFØLGENDE« DE »NACHTRÄGLICH AUSGESTELLT« ET »VÄLJA ANTUD TAGASIULATUVALT« EL " ΕΚ∆ΟΘΕΝ  ΕΚ ΤΩΝ  ΥΣΤΕΡΩΝ " 
EN »ISSUED RETROSPECTIVELY« FR »DÉLIVRÉ A POSTERIORI« IT »RILASCIATO A POSTERIORI« LV "IZSNIEGTS RETROSPEKT ĪVI" 
LT »RETROSPEKTYVUSIS IŠDAVIMAS« HU »KIADVA VISSZAMEN ŐLEGES HATÁLLYAL« 
MT »MAHRUG RETROSPETTIVAMENT« NL »AFGEGEVEN A POSTERIORI« PL »WYSTAWIONE RETROSPEKTYWNIE« PT »EMITIDO A POSTERIORI« SL »IZDANO NAKNADNO« SK »VYDANÉ DODATO ČNE« 
FI »ANNETTU JÄLKIKÄTEEN« SV »UTFÄRDAT I EFTERHAND« 
 
SL 14   SL 2. Člen 18(2) se spremeni: 
(…) 
Na takšen na čin izdani dvojnik mora vsebovati enega od teh zaznamkov: 
ES »DUPLICADO« 
CS »DUPLIKÁT« DA »DUPLIKAT« DE »DUPLIKAT« ET »DUPLIKAAT« EL » ΑΝΤΙΓΡΑΦΟ « 
EN »DUPLICATE« FR »DUPLICATA« IT »DUPLICATO« LV »DUBLIKÂTS« LT »DUBLIKATAS« HU »MÁSODLAT« MT »DUPLIKAT« NL »DUPLICAAT« PL »DUPLIKAT« PT »SEGUNDA VIA« SL »DVOJNIK« SK »DUPLIKÁT« FI »KAKSOISKAPPALE« SV »DUPLIKAT« 
 
SL 15   SL PRILOGA III  
Dodatek III  
VZOREC POTRDILA O PROMETU  BLAGA EUR.1 IN UPORABA 
ZA POTRDILO O PR OMETU BLAGA EUR.1 
Navodila za tiskanje  
1. Vsak obrazec meri 210 x 270 mm, dovoljeno je  odstopanje do minus 5 ali plus 8 mm 
v dolžino. Uporabljati je treb a bel klejen brezlesni papi r velikosti za pisanje, z 
najmanjšo dovoljeno težo 25 g/m2. Imeti mora ozadje s tiskanim zelenim vzorcem iz prepletenih valovitih črt (»guilloche«), tako da je vs ako ponarejanje z mehanskimi ali 
kemičnimi sredstvi opazno na prvi pogled. 
2. Carinski organi ali organi držav članic Skupnosti in Republike Čile si lahko pridržijo 
pravico, da sami tiskajo obrazce  ali pa jih dajo tiskati pooblaš čenim tiskarjem. V tem 
primeru se mora vsak obrazec  sklivecati na tako pooblastilo
. Na vsakem obrazcu 
mora biti tudi ime in naslov tiskarne ali znak, po katerem je mogo če tiskarno 
prepoznati. Vsebovati mora tudi zapore dno številko, natisnjeno ali ne, ki omogo ča 
njegovo identifikacijo . 
Postopek izpolnjevanja obrazcev  
Izvoznik ali njegov pooblaš čeni zastopnik izpolni oba obrazca:  potrdilo o prometu blaga in 
obrazec za vlogo. Ta obrazca naj bosta izpolnjena v enem od jezikov, v katerem je sestavljen Sporazum in v skaldu z dolo čbami nacionalne zakonodaje države izvoznice. Če so napisani z 
roko, morajo biti izpolnjeni s črnilom in s tiskanimi črkami. Izdelki morajo biti opisani v za to 
predvideni rubriki brez praznih vmesnih vrstic
. Če rubrika ni v celoti izpolnjena, je treba pod 
zadnjo vrstico opisa potegniti vodoravno črto in prečrtati prazen prostor pod njo. 
 
SL 16   SL POTRDILO O PROMETU BLAGA  
1. Izvoznik  (ime, polni naslov, država)  EUR.1 
Št. A 
000.000  
 Preden izpolnite obrazec, preber ite navodila na hrbtni strani 
 
 2. To potrdilo se uporablja za preferencialno menjavo med  
 
  
in 
 
  
 (navesti ustrezne države, skupine držav ali teritorije) 
 
3. Prejemnik  (ime, polni naslov, država) (neobvezno)   
 4. Država, skupina 
 držav ali teritorij porekla 
izdelkov  
 
 5. Namembna država, skupina 
držav ali teritorij  
6. Podatki v zvezi s prevozom  (neobvezno)  7. Opombe  
 
 
 
  
 
8. Zaporedna številka; oznake in številke; število in vrsta paketov1; poimenovanje blaga2  9. Bruto masa 
(kg) ali 
druge merilne 
enote (litri, 
m
3, idr.) 10. Računi 
(Neobvezno)  
   
                                                 
(1) Če blago ni pakirano, navedite število izdelkov ali navedite »v razsutem stanju«. 
(2) Lahko vklju čuje tarifno uvrš čanje blaga na ravni tarifnih številk (4-mestna oznaka). 
 
SL 17   SL    
   
   
   
   
   
11. POTRDILO CARINSKEGA ALI PRISTOJNEGA DRŽAVNEGA 
ORGANA  
 Potrjena izjava…………………………………………….Pe čat 
 Izvozni dokument3 
 Obrazec …………………….št. ...............   Carinski ali pristojni državni organ:  
 Država ali ozemlje izdaje:  
 Kraj in datum    
 
  ................................ 
 (Podpis)  12. IZJAVA IZVOZNIKA  
 
 Podpisani izjavljam,  da zgoraj poimenovano 
blago izpolnjuje vse pogoje, potrebne za izdajo 
tega potrdila
. 
 
 Kraj in datum.....................  
 
  
 .............................. 
(Podpis)  
 
                                                 
(3) Izpolnite samo, če to zahtevajo predpisi izvozne države ali teritorija. 
 
SL 18   SL 13. ZAHTEVA ZA PREVERJANJE, poslati na: 
 
 
 14. REZULTAT PREVERJANJA 
 Na podlagi izvedene kontrole je bilo ugotovljeno, da (*): 
 ? je to potrdilo resni čno izdal navedeni carinski oziroma pristojni 
državni organ in da so na vedbe, ki jih vsebuje, to čne. 
Vložen je zahtevek za preverjanje verodostojnosti in to čnosti tega 
potrdila . 
 
  ...................................... 
 (Kraj in datum)  
  
Pečat 
 .............................. 
 (Podpis)  
 ? to potrdilo ne izpolnjuje zahtevanih pogojev o verodostojnosti in 
točnosti (glejte priložene opombe). 
 
  ...................................... 
 (Kraj in datum)  
  
Pečat 
 .............................. 
 (Podpis)  
  
_____________ 
(*) Označi ustrezno navedbo z X. 
 
 
OPOMBE  
1. Potrdilo ne sme vsebovati izbrisov ali ponovnih vpisov. Morebitni popravki morajo biti izvedeni tako, 
da se napa čne navedbe pre črtajo in po potrebi dodajo pravilne. Vsako tako spremembo mora potrditi oseba, ki je 
potrdilo izpolnila in jo overiti carinski organi države ali ozemlja izdaje. 
2. Izdelki, navedeni v potrdilu, si morajo slediti neprekinjeno, in pred vsakim izdelkom mora biti 
zaporedna številka. Naposredno pod zadnji m izdelkom mora biti potegnjega vodoravna črta. Neuporabljen 
prostor mora biti pre črtan tako, da je dodajanje naknadnih podatkov onemogo čeno. 
3. Blago mora biti poimenovano v skladu s trgovinskimi obi čaji tako natan čno, da se lahko identificira.  
 
SL 19   SL ZAHTEVA ZA POTRDILO O PROMETU BLAGA  
1. Izvoznik  (ime, polni naslov, država)  EUR.1 
Št. A 
000.000  
 Preden izpolnite obrazec, preber ite navodila na hrbtni strani 
 
 2. To potrdilo se uporablja za preferencialno menjavo med  
 
  
 in  
 
  
(navesti ustrezne države, skupine držav ali teritorije) 
3. Prejemnik  (ime, polni naslov, država) (neobvezno)   
 4. Država, skupina držav ali 
teritorij porekla izdelkov  
 5. Namembna država, skupina 
držav ali teritorij  
6. Podatki v zvezi s prevozom  (neobvezno)  
 7. Opombe  
 
  
 
 
8. Zaporedna številka; oznake in številke; število in vrsta paketov4; poimenovanje blaga5  9. Bruto 
masa (kg) 
ali druge 
merilne enote 
(litri, m
3, 
idr.) 10. Računi 
(Neobvezno)  
   
   
   
   
   
                                                 
(4) Če blago ni pakirano, navedite število izdelkov ali navedite »v razsutem stanju«. 
(5) Lahko vklju čuje tarifno uvrš čanje blaga na ravni tarifnih številk (4-mestna oznaka). 
 
SL 20   SL IZJAVA IZVOZNIKA  
Podpisani, izvoznik blaga, nave denega na prednji strani, 
IZJAVLJAM da to blago izpolnjuje zahtev ane pogoje za izdajo priloženega potrdila; 
NAVAJAM okoliš čine, na podlagi katerih to blag o izpolnjuje zahtevane pogoje: 
 ………………………………………………………………………………………… 
 …………………………………………………………………………………………  …………………………………………………………………………………………  ………………………………………………………………………………………… PRILAGAM naslednja dokazila:
6 
 ………………………………………………………………………………………… 
 …………………………………………………………………………………………  …………………………………………………………………………………………  ………………………………………………………………………………………… SE ZAVEZUJEM, da bom na zahtevo pristojnih organov predložil vsa dodatna dokazila, 
ki jih ti štejejo kot potrebna za izdajo pr iloženega potrdila, kot tudi pristajam, če je to 
potrebno, na kakršen koli pregle d mojega knjigovodstva in okoliš čin izdelave 
omenjenega blaga s strani pristojnih organov; 
PROSIM za izdajo priloženega potrdila za to blago.  …………………………………………  (Kraj in datum)  …………………………………………  (Podpis) 
                                                
 
6 Na primer: uvozne dokumente, potrdila o gibanju, ra čune, izjave proizvajalca itd., ki se nanašajo na 
izdelke, uporabljene v izdelavi, ali na v enakem stanju ponovno izvoženo blago. 
 
SL 21   SL PRILOGA IV  
Dodatek IV  
Izjava na ra čunu 
Posebne zahteve za izpolnitev izjave na ra čunu 
Izjava na ra čunu, katere besedilo je navedeno v nada ljevanju, se izdela v eni od jezikovnih 
različic, določenih v skladu z dolo čbami nacionalne zakonodaje države izvoznice. Če so 
računi napisani z roko, mora jo biti izpolnjeni s črnilom in s tiskanimi črkami. Izjava na ra čunu 
mora biti izdelana v skladu z ustreznimi opo mbami. Vendar opomb ni treba natisniti. 
Angleška razli čica 
The exporter of the products co vered by this document (custo ms or competent governmental 
authorisation No .. (1)) declares that, except where otherw ise clearly indicated, these products 
are of .. preferential origin (2) 
Španska razli čica 
El exportador de los productos incluidos en el presente documento (autorización aduanera o 
de la autoridad gubernamental competente n° .. (1)) declara que, salvo i ndicación en sentido 
contrario, estos productos gozan de  un origen preferencial .. (2). 
                                                 
1 Kadar izjavo na ra čunu izpolni pooblaš čeni izvoznik v smislu člena 21 te Priloge, mora biti na tem 
mestu vpisana številka pooblastila pooblaš čenega izvoznika. Če izjave na ra čunu ne daje pooblaš čeni 
izvoznik, se besede v oklepajih izpu stijo oziroma se pusti prazen prostor. 
2 Navedba porekla proizvodov. Če se izjava na ra čunu v celoti ali deloma nanaša na izdelke s poreklom 
iz Ceute ali Melille v smislu člena 37 te priloge, jih mora izvoznik jasno navesti v dokumentu, na 
podlagi katerega se izdela izjava, z oznako "CM". 
 
SL 22   SL Danska razli čica 
Eksportøren af varer, der er omfattet af nærv ærende dokument, (toldmyndighedernes eller den 
kompetente offentlige myndigheds tilladelse nr. .. (1)) rerklaerer, at varerne, medmindre andet 
tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i .. (9). 
Nemška razli čica 
Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer;Bewil lingung der Zollbehörde oder der zuständigen 
Regierungsbehörde Nr. … (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, 
dass diese Waren, soweit nichts anderes ange geben, präferenzbegünstigte Ursprungswaren 
.. (2) sind. 
Grška razli čica 
Ο εξαγωγέας  των προϊόντων  που καλύπτονται  από το παρόν  έγγραφο  (άδεια  τελωνείου  ή της 
καθύλην  αρµόδιας  αρχής , υπ΄αριθ . .. (1)) δηλώνει  ότι, εκτός  εάν δηλώνεται  σαφώς  άλλως , τα 
προϊόντα  αυτά  είναι  προτι µησιακής  καταγωγής  .. (2). 
Francoska razli čica 
L'exportateur des produits couverts par le pr ésent document (autorisation douanière ou de 
l'autorité gouvernementale compétente n° … (1)) déclare que, sauf indication claire du 
contraire, ces produits ont l'origine préférentielle .. (2). 
                                                 
(1) Kadar izjavo na ra čunu izpolni pooblaš čeni izvoznik v smislu člena 21 te Priloge, mora biti na tem 
mestu vpisana številka pooblastila pooblaš čenega izvoznika. Če izjave na ra čunu ne daje pooblaš čeni 
izvoznik, se besede v oklepajih izpu stijo oziroma se pusti prazen prostor. 
(2) Navedba porekla proizvodov. Če se izjava na ra čunu v celoti ali deloma nanaša na izdelke s poreklom 
iz Ceute ali Melille v smislu člena 37 te priloge, jih mora izvoznik jasno navesti v dokumentu, na 
podlagi katerega se izdela izjava, z oznako "CM". 
 
SL 23   SL  
Italijanska razli čica 
L'esportatore delle merci contemplate nel pr esente documento (aut orizzazione doganale o 
dell'autorità governativa competente n. … (1)) dichiara che, salvo indicazione contraria, le 
merci sono di origine preferenziale .. (2) 
Nizozemska razli čica 
De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning of 
vergunning van de competente  overheidsinstantie nr. … (1)) verklaart dat, behoudens 
uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze  goederen van preferentiële .. oorsprong zijn 
(2). 
Portugalska razli čica 
O abaixo assinado, exportador dos produtos cobe rtos pelo presente documento (autorização 
aduaneira ou da autoridade governamental competente n°… (1)) declara que, salvo 
expressamente indicado em contrário, estes produtos são de origem preferencial .. (2). 
Finska razli čica 
Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (t ullin tai toimivaltaisen julkisen viranomaisen 
lupa nro.. (1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat,  ellei toisin ole selvästi merkitty, 
etuuskohteluun oikeutettu ja .. alkuperätuotteita (2). 
                                                 
(1) Kadar izjavo na ra čunu izpolni pooblaš čeni izvoznik v smislu člena 21 te Priloge, mora biti na tem 
mestu vpisana številka pooblastila pooblaš čenega izvoznika. Če izjave na ra čunu ne daje pooblaš čeni 
izvoznik, se besede v oklepajih izpu stijo oziroma se pusti prazen prostor. 
(2) Navedba porekla proizvodov. Če se izjava na ra čunu v celoti ali deloma nanaša na izdelke s poreklom 
iz Ceute ali Melille v smislu člena 37 te priloge, jih mora izvoznik jasno navesti v dokumentu, na 
podlagi katerega se izdela izjava, z oznako "CM". 
 
SL 24   SL  
Švedska razli čica 
Exportören av de varor som omfattas av de tta dokument (tullmyndighe tens tillstånd eller 
behörig statlig myndighet nr. ..(1)) försälkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, 
har förmånsberättigande .. ursprung (2) 
Češka razli čicaVývozce výrobk ů uvedených v tomto dokumentu ( číslo povolení p říslušného 
vládního orgánu …(1)) prohlašuje, že krom ě zřetelně označených, mají tyto výrobky 
preferenční původ v …(2). 
Estonska razli čica 
Käesoleva dokumendiga h őlmatud toodete eksportija (tolliameti v ői pädeva valitsusasutuse 
luba nr. ..(1)) deklareerib, et need tooted on ..(2) sooduspäritoluga, välj a arvatud juhul kui on 
selgelt näidatud teisiti. 
Latvijska razli čica 
Eksportētājs produktiem, kuri ietverti šaj ā dokument ā (muitas vai kompetentu valsts iest āžu 
pilnvara Nr. …(1)), deklarē, ka, iznemot tur, kur ir cit ādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir 
priekšrocību izcelsme no …(2). 
Litvanska razli čica 
Šiame dokumente išvardint ų prekių eksportuotojas (muitin ės arba kompetentingos 
vyriausybin ės institucijos liudijimo Nr. …(1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra 
…(2) preferencin ės kilmės prekės. 
Madžarska razli čica 
A jelen okmányban szerepl ő áruk export őre (vámfelhatalmazási szám: …(1) vagy az illetékes 
kormányzati szerv által ki adott engedély száma:  ….) kijelentem, hogy eltér ő jelzs hiányában 
az áruk kedvezményes … származásúak(2). 
Malteška razli čica 
L-esportatur tal-prodotti koperti b’dan id-doku ment (awtorizzazzjoni kompetenti tal-gvern 
jew tad-dwana nru. …(1)) jiddikjara li, hlief fejn indi kat b’mod car li mhux hekk, dawn il-
prodotti huma ta’ origini preferenzjali …(2). 
                                                 
(1) Kadar izjavo na ra čunu izpolni pooblaš čeni izvoznik v smislu člena 21 te Priloge, mora biti na tem 
mestu vpisana številka pooblastila pooblaš čenega izvoznika. Če izjave na ra čunu ne daje pooblaš čeni 
izvoznik, se besede v oklepajih izpu stijo oziroma se pusti prazen prostor. 
(2) Navedba porekla proizvodov. Če se izjava na ra čunu v celoti ali deloma nanaša na izdelke s poreklom 
iz Ceute ali Melille v smislu člena 37 te priloge, jih mora izvoznik jasno navesti v dokumentu, na 
podlagi katerega se izdela izjava, z oznako "CM". 
 
SL 25   SL Poljska razli čica 
Eksporter produktów obj ętych tym dokumentem (upowa żnienie w ładz celnych lub 
upoważnienie właściwych w ładz nr …(1)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyra źnie 
określone, produkty te maj ą …(2) preferencyjne pochodzenie. 
Slovenska razli čica 
Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom, ( pooblastilo carinskih a li pristojnih državnih 
organov št. ..(1)) izjavlja, da, razen če ni druga če jasno navedeno, ima to blago 
preferencialno... (2) poreklo . 
Slovaška razli čica 
Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente ( číslo povolenia colnej správy alebo 
príslušného vládneho povolenia …(1)) vyhlasuje, že okrem zrete ľne označených, majú tieto 
výrobky preferen čný pôvod v …(2). 
 ….…….…............... (3) 
 (Kraj in datum)  ….………................ 
(4) 
 (Podpis izvoznika; poleg  tega mora biti ime osebe,  ki podpiše izjavo, zapisano v čitljivi pisavi) 
                                                
 
(1) Kadar izjavo na ra čunu izpolni pooblaš čeni izvoznik v smislu člena 21 te Priloge, mora biti na tem 
mestu vpisana številka pooblastila pooblaš čenega izvoznika. Če izjave na ra čunu ne daje pooblaš čeni 
izvoznik, se besede v oklepajih izpu stijo oziroma se pusti prazen prostor. 
(2) Navedba porekla proizvodov. Če se izjava na ra čunu v celoti ali deloma nanaša na izdelke s poreklom 
iz Ceute ali Melille v smislu člena 37 te priloge, jih mora izvoznik jasno navesti v dokumentu, na 
podlagi katerega se izdela izjava, z oznako "CM". 
(3) Te navedbe se lahko izpustijo, če so informacije že v samem dokumentu. 
(4) Glej člen 20(5) te priloge. V primerih, ko se ne zahteva podpis izvoznika, opustitev podpisa pomeni tudi 
opustitev imena podpisnika. 
 
SL 26   SL PRILOGA V  
(PRILOGA VII Sporazuma, omenjena v členu 99 Sporazuma) 
LISTA SPECIFI ČNIH OBVEZ V ZVEZI S FINAN ČNIMI STORITVAMI  
DEL A  
LISTA  SKUPNOSTI  
UVODNA OPOMBA  
1. Specifi čne obveze iz te liste se uporabljajo samo na ozemljih, kjer se  uporabljajo Pogodbe o 
ustanovitvi Skupnosti in pod pogoji, ki jih dolo čajo te pogodbe. Te obveze se uporabljajo samo za 
odnose med Skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in državami ne članicami 
Skupnosti na drugi. Ne vplivajo na pravice in obveznosti držav članic, ki izhaja jo iz zakonodaje 
Skupnosti. 
  2. Za ozna čevanje držav članic se uporabljajo naslednje kratice: 
 AT Avstrija 
 BE Belgija  CY Ciper  CZ Češka 
 DE Nem čija 
 DK Danska  ES Španija  EE Estonija  FR Francija  FI Finska  EL Gr čija 
 HU Madžarska  IT Italija  IE Irska  LU Luksemburg  LT Litva  LV Latvija  MT Malta 
 
SL 27   SL  NL Nizozemska 
 PT Portugalska  PL Poljska  SE Švedska  SI Slovenija  SK Slovaška  UK Združeno kraljestvo
 
3 Tej listi je dodan slovar izrazov, ki jih uporabljajo posamezne države članice. 
»Hčerinska družba« neke pravne os ebe pomeni pravno osebo pod dejanskim nadzorom druge pravne 
osebe.  
»Podružnica« pravne osebe pomeni poslovno enoto, ki ni pravna oseba, je pa po pojavni obliki stalna 
enota, kot na primer izpostava mati čne družbe, ima svojo upravo in je materialno opremljena za 
poslovanje s tretjimi osebami, tako da jim, čeprav vedo, da bo, če bo potrebno, vzpostavljena pravna 
povezanost z mati čno družbo, ki ima svojo upravo v tujini , ni treba poslovati neposredno z mati čno 
družbo, ampak lahko svoje posle opravijo v poslovni enoti, ki je izpostava mati čne družbe.  
 
SL 28   SL I. HORIZONTALNE OBVEZE  
VELJA ZA VSE 
SEKTORJE, ZAJETE V 
TO LISTO    
 3) Storitve, ki se v vseh državah članicah7 obravnavajo kot 
javne službe na nacionalni ali lokalni ravni, so lahko predmet 
javnih monopolov ali koncesij, ki se dodeljujejo zasebnim 
izvajalcem8. 3) Obravnava, 
priznana h čerinskim družbam (podjetij iz Čila), 
ustanovljenim v skladu z zakonodajo države članice, ki 
imajo uradni sedež, osrednjo upravo ali glavno poslovno enoto v Skupnosti, ni razširjena na 
podružnice ali agencije, ki jih v državi članici ustanovi 
podjetje iz Čila. Vendar pa to državi članici ne 
preprečuje, da razširi to obravnavo na podružnice ali 
agencije, ki jih je v drugi državi članici ustanovilo 
čilsko podjetje ali družba, v zvezi z njihovim 
delovanjem na ozemlju prve države članice, razen če 
takšno razširitev izrecno prepoveduje zakonodaja 
Skupnosti.  
  Manj ugodna obravnava se lahko dodeli h čerinskim 
družbam (družb iz Čila), ustanovljenim v skladu z 
zakonodajo države članice, ki imajo na ozemlju 
Skupnosti samo uradni sedež ali osrednjo upravo, 
razen če se lahko dokaže, da im ajo dejansko in stalno 
povezavo z gospodarstvom ene od držav članic.  
 HU: Tržna prisotnost mora biti v obliki družbe z omejeno 
odgovornostjo, delniške družbe ali predstavništva. Ustanovitev pravne osebe   
                                                 
7 V primeru Avstrije, Finske in Švedske ni nobenih horizontal nih pridržkov pri storitvah, ki se štejejo kot javne službe. 
8 Razlagalna opomba: V nekateri h sektorjih obstajajo ja vne službe, kot so na primer sl užbe, povezane z znanstvenim in tehni čnim svetovanjem, R&R, storitvami na 
področju družboslovja in humanistke, tehni čnega preskušanja in analiz, okoljske stor itve, zdravstvene storitve, prevozne storitv e in pomožne storitve pri vseh vrstah 
prevoza. Izklju čne pravice za opravljanje takšnih storitev se pogosto dodelijo zase bnim subjektom, na primer subjektom, ki jim javni organi pod elijo koncesije, ki so 
pogojene s posebnimi storitvenimi obveznostmi.  Ker javne s lužbe pogosto obstajajo tudi na subcentralni ravni, sestavljanje pod robnih in iz črpnih list po posameznih 
sektorjih ni prakti čno. 
 
SL 29   SL  
3) SE: Družbo z omejeno odgovornostjo 
(delniško družbo) lahko ustanovi en ali ve č 
ustanoviteljev. Ustanovitelj mora imeti stalno bivališ če 
v EGP (Evropskem gospodarskem prostoru) ali pa mora biti pravna oseba EGP. Partnerstvo je lahko 
ustanovitelj samo v primeru, da imajo vsi partnerji 
stalno prebivališ če v EGP
9. Ustrezni pogoji veljajo za 
ustanovitev vseh drugih vrst pravnih oseb. 
 Zakon o podružnicah tujih podjetij  
 
3) SE: Tuje podjetje (ki v Švedski ni ustanovilo pravne 
osebe) izvaja svoje komercialne posle prek podružnice, ustanovljene v Švedski in ki ima neodvisno vodstvom in 
ločene račune. 
SE: Za gradbene projekte, ki trajajo manj kot leto dni, se 
ne zahteva ustanovitev podružnice ali imenovanje 
predstavnika s stalnim prebivališ čem. 
PL: Brez obvez v zvezi s podružnicami. Zakon o podružnicah tujih podjetij
 
 
3) SE: Generalni direktor in vsaj 50 odstotkov članov 
upravnega odbora ima stalno prebivališ če v EGP 
(Evropskem gospodarskem prostoru). 
SE: Generalni direktor podružnice ima stalno 
prebivališ če v EGP (Evropskem gospodarskem 
prostoru)10. 
SE: Tuji državljani ali državljani Švedske brez 
stalnega prebivališ ča v Švedski, ki želijo opravljati 
komercialne posle Švedski, imenujejo in pri 
lokalnem organu registrirajo predstavnika s stalnim 
prebivališ čem v Švedski, ki je odgovoren za takšne 
dejavnosti. 
SI: Ustanovitev podružnic tujih podjetij je možna, 
če je matična družba vsaj eno leto vpisana v sodni 
register v države izvora.  
                                                                                                                                                                                                                                           
9 Pri teh zahtevah se lahko sprejmejo izjeme, če se lahko dokaže, da stalno bivališ če ni potrebno. 
10 Pri teh zahtevah se lahko sprejmejo izjeme, če se lahko dokaže, da stalno bivališ če ni potrebno. 
 
SL 30   SL  Pravne osebe: 
3) FI: Pridobitev delnic ve čjega finskega podjetja ali družbe 
(z več kot 1000 zaposlenimi ali katerega promet presega 
1000 milijonov FIM ali katerega bilan čna vsota presega 
167 milijonov EUR) s strani tujega lastnika, s katerimi 
pridobi ve č kot tretjino glasovalnih pravic, morajo potrditi 
državni organi Finske; potrditev se lahko zavrne samo, če 
bi bil ogrožen pomemben nacionalni interes.  
FI: Vsaj polovica ustanoviteljev delniške družbe mora 
imeti stalno prebivališ če na Finskem ali v kateri drugi 
državi EGP (Evropskega gospoda rskega prostora). Vendar 
pa se lahko pri družbah sprejmejo izjeme. 
PL: Poslovalnica tujih ponudnikov storitev je lahko le v 
obliki komanditne družbe, družbe z neomejeno 
odgovornostjo ali delniške družbe. FI: Tujec, ki živi izve n Evropskega gospodarskega 
prostora in trguje kot zasebni podjetnik ali kot 
partner v finski komanditni družbi ali družbi z neomejeno odgovornostjo, potrebuje dovoljenje za 
promet. Če namerava tuja organizacija ali 
fundacija, ki je registrirana izven Evropskega gospodarskega prostora, pos lovati ali trgovati tako, 
da ustanovi podružnico na Finskem, se zahteva 
dovoljenje za promet. 
FI: Če ima vsaj polovica članov upravnega odbora 
ali generalni direktor stalno bivališ če izven 
Evropskega gospodarskega  prostora, se zahteva 
dovoljenje. Vendar pa se lahko pri družbah 
sprejmejo izjeme. 
SK: Tuja fizi čna oseba, ki se vnese v komercialni 
register kot oseba, pooblaš čena za ravnanje v 
imenu podjetnika, mora predložiti dovoljenje za 
prebivanje v Slovaški.  
 Nakup nepremi čnin: 
 
DK: Omejitve pri nakupu nepremi čnin s strani 
nereziden čnih fizičnih in pravnih oseb. Omejitve pri 
nakupu kmetijskih nepremi čnin s strani tujih fizi čnih in 
pravnih oseb. 
EL: V skladu z Zakonom št. 1892/89 morajo državljani za 
nakup zemlje v obmejnih obmo čjih dobiti dovoljenje 
ministra za obrambo. V skladu z upravno prakso se Nakup nepremi čnin: 
 
AT: Za pridobitev, nakup ter najem ali zakup 
nepremičnin s strani tujih fizi čnih in pravnih oseb 
se zahteva dovoljenje pristojnih regionalnih 
organov (Länder-jev), ki presodijo ali to vpliva na 
pomembne gospodarske, socialne ali kulturne interese. 
IE: Doma ča ali tuja podjetja ali tuji državljani 
potrebujejo za pridobitev kakršnih koli koristi iz  
                                                 
* SI: V skladu z Zakonom o gospodarskih družbah podružnica, ustanovl jena v Sloveniji, ni pravna oseba, vendar je v smislu delova nja obravnavanje enako kot za 
podružnice. 
 
SL 31   SL dovoljenje zlahka izda za neposredne naložbe. 
CY: Brez obvez. 
HU: Brez obvez za nakup državne lastnine. LT: Brez obvez za pridobitev ozemlja s strani fizi čnih in 
pravnih oseb. 
MT: Brez obvez za nakup nepremi čnin. 
LV: Brez obvez za pridobitev zemljiš ča s strani pravnih 
oseb. Čas najema zemljiš ča ne presega dovoljenih 99 let. 
PL: Brez obvez v zvezi s pridobitvijo državne lastnine, to 
je. uredb, ki upravljajo postopek privatizacije (za na čin 3). 
SI: Pravne osebe, ustanovljene v Sloveniji ob 
udeležbi tujega kapitala, lahko pridobijo nepremi čnine 
na ozemlju Slovenije. Podružnice
*, ki jih v Sloveniji 
ustanovijo tuje osebe, lahko pridobijo nepremi čnine, ki 
so potrebne za ekonomske dejavnosti, katerim so 
namenjene, razen zemljiš č. Za lastništvo nepremi čnin v 
10-kilometrskem obmejnem pasu potrebujejo podjetja, v katerih ve čina kapitala in volilne pravice posredno ali 
neposredno pripadajo pravnim osebam ali državljanom 
druge članice, posebno dovoljenje. 
SK: Ni omejitev, razen za zemljiš če (za načina 3 in 4) zemljiške posesti v Irski predhodno pisno 
dovoljenje Komisije za zemljiš ča. Če je takšno 
zemljišče namenjeno industrijski rabi (razen 
kmetijstvu), se ta zahteva ob predložitvi ustreznega 
potrdila, ki ga v ta namen izda minister za 
podjetništvo in zaposlovanje, opusti. Ta zakon se ne uporablja za mestna zemljiš ča. 
CZ: Omejitve pri pridobitvi nepremi čnin s strani 
tujih fizičnih in pravnih oseb. Tuje osebe lahko 
nepremičnine pridobijo z ustanovitvijo pravnih 
oseb na češkem ali sodelovanjem v mešanih 
družbah. Tuje osebe lahko zemljiš če pridobijo z 
dovoljenjem. 
HU: Brez obvez za pridobitev nepremi čnin s strani 
tujih fizičnih oseb. 
LV: Brez obvez za pridobitev zemljiš ča s strani 
pravnih oseb. Čas najema zemljiš ča ne presega 
dovoljenih 99 let. 
PL: Za pridobitev nepremi čnin, posredno ali 
neposredno, s strani tujcev in tujih fizi čnih oseb, je 
potrebno dovoljenje. 
SK: Omejitve pri pridobitvi nepremi čnin s strani 
tujih fizičnih in pravnih oseb. Tuje osebe lahko 
nepremičnine pridobijo z ustanovitvijo pravnih 
oseb v Slovaški republiki ali s sodelovanjem v mešanih družbah. Tuje osebe lahko zemljiš če 
pridobijo z dovoljenjem (za na čina 3 in 4). 
  IT: Ni obvez za nakup nepremi čnin. 
FI (Alandski otoki) Omejitve pri pravici fizi čnih 
oseb brez regionalnega državljanstva na Alandskih 
otokih in pravnih oseb do pridobitve in lastništva 
nepremičnin na Alandskih otokih brez dovoljenja  
 
SL 32   SL pristojnih organov otokov. 
FI (Alandski otoki) Omejitve pravice ustanavljanja 
in pravice opravljanja st oritev brez dovoljenja 
pristojnih organov Alandskih otokov za fizi čne 
osebe, ki nimajo regionalnega državljanstva Alandskih otokov, in za pravne osebe; 
 
  
 Naložbe : 
 
FR: Za tuje nakupe, ki presegajo 33,33 odstotka delnic ali 
glasovalnih pravic v obstoje čem francoskem podjetju ali 
20 odstotkov v francoskih podjetjih, ki kotirajo na borzi, 
velja naslednji predpis: 
- po izteku enega meseca od predhodnega obvestila, se 
dovoljenje tiho izda, razen če minister za gospodarstvo v 
izjemnih okoliš činah uporabi svojo pravico, da naložbo 
odloži. 
FR: Tuja udeležba v novo privatiziranih družbah se lahko 
omeji na razli čno količino javno ponujenega lastniškega 
kapitala, pri čemer to koli čino določi francoska vlada za 
vsak primer posebej. 
ES: Za naložbe tujih vlad in oseb javnega prava (ki kažejo, 
da ima takšna oseba poleg gospodarskih tudi negospodarske interese) v Špan iji, ki so neposredne ali 
prek podjetij ali drugih oseb, ki so pod neposrednim ali Naložbe
: 
 
CY: Osebe s tujo udeležbo morajo pla čati znesek, 
sorazmeren z njenimi finan čnimi zahtevami, 
nerezidenti pa morajo pla čevati prispevke prek 
uvoza deviznih sredstev. 
V primeru, ko udeležba nerezidenta preseže 24 
odstotkov, je treba pove čati katero koli dodatno 
financiranje za obratna sredstva iz lokalnih in tujih 
virov, v skladu z udeležbo nerezidentov in subjektov nerezidentov. V primeru podružnic tujih 
podjetij morajo vsa sredstva za za četne investicije 
zagotoviti tuji viri. Izposojanje od lokalih virov je dovoljeno le pri za četnem izvajanju projekta, za 
namen financiranja obratnega kapitala. 
HU: Brez obvez za nakup državne lastnine. LT: Vlaganje v organizacijo loterij je v skladu z 
zakonom o tujih kapitalskih investicijah  
                                                 
11 Komercialne, industrijske ali obrtniške de javnosti se nanašajo na sekt orje, kot so: druge poslovne storitve, gradbeništvo, dis tribucija in turisti čne storitve. Ne nanašajo se 
na telekomunikacije in finan čne storitve. 
 
SL 33   SL posrednim nadzorom tujih vlad, je potrebno predhodno 
dovoljenje vlade. 
PT: Tuja udeležba v na novo privatiziranih družbah se 
lahko omeji na razli čno količino javno ponujenega 
lastniškega kapitala, pri čemer to koli čino dolo či 
portugalska vlada za vsak primer posebej 
IT: Na novo privatiziranim podjetjem se lahko dodelijo ali 
ohranijo izklju čne pravice. Glasovalne pravice v na novo 
privatiziranih podjetjih so lahko v nekaterih primerih omejene. Za obdobje petih let se lahko za pridobitev 
velikega deleža delnic družb, ki delujejo na podro čju 
obrambe, prevoznih storitev, telekomunikacij in 
energetike, zahteva soglasje Ministrstva za finance. 
FR: Za ustanovitev v nekaterih
11 komercialnih, 
industrijskih ali obrtnih dejavnostih je potrebno 
dovoljenje, če generalni direktor nima dovoljenja za 
stalno bivanje. prepovedano  
MT: Za podjetja z udeležbo pravnih ali fizi čnih 
nerezidentov veljajo iste kapitalske zahteve kot za 
podjetja v celoti v lasti rezidentov, kot sledi: 
podjetje v zasebni lasti – Lm500 (najmanj 20 % plačanega kapitala); javno podjetje Lm20000 
(najmanj 25 % pla čanega kapitala). Delež 
nerezidentov mora biti pla čan s sredstvi iz tujine. 
Podjetja, v katerih so udeležene pravne ali fizi čne 
nereziden čne osebe, morajo zaprositi za 
dovoljenje Ministrstva za Finance, s katerim 
lahko v skladu z ustrezno zakonodajo pridobijo 
prostore. 
 CY: Za sodelovanje nerezidentov s pravnimi osebami ali 
mešanimi družbami na Cipru je potrebno dovoljenje centralne banke. Sodelovanje tujcev v vseh sektorjih ali 
podsektorjih iz liste obvez je navadno omejeno na 49 
odstotkov. Odlo čitev organov o odobritvi dovoljenj za 
tuje sodelovanje temelji na  preverjanju gospodarskih 
potreb, za katerega se na sp lošno uporabljajo naslednja 
merila: 
 a) Nudenje storitev, ki so na Cipru nove.  
 b) Spodbujanje izvoza in razvijanje na že obstoje čih 
in novih tržiš čih. 
 c) Prenos sodobne tehnologije, znanja in novih 
strategij upravljanja   
 
SL 34   SL  d) Izboljšanje produktivne ekonomske sestave ali 
kakovosti obstoje čih izdelkov in storitev 
 e) Dodaten vpliv na obstoje če enote ali dejavnosti 
 f) Izvedljivost predlaganega projekta 
 g) Nove možnosti zaposlitve za znanstvenike, 
izboljšanje kakovosti in usposabljanje lokalnega osebja 
V izjemnih primerih, kjer predlagana naložba dodobra 
zadosti ve čini meril preverjanja gospodarskih potreb, se 
lahko odobri dovoljenje za tuje sodelovanje, ki presega 49 odstotkov.  
V javnih podjetjih dovoljeni delež udeležbe tujega 
kapitala navadno znaša do 30 odstotkov. V vzajemnih 
skladih znaša dovoljeni delež tujega lastništva 40 
odstotkov. 
Korporativan telesa morajo biti registrirana v skladu s 
pravom družb. Ta zakon dolo ča, da mora podjetje, ki 
želi ustanoviti podjetje ali pisarno na Cipru, mora le-to registrirati kot tujo podružnico. Za registracijo je v 
skladu z zakonom o nadzoru nad menjavo potrebna 
predhodna odobritev centralne banke. Takšna odobritev je odvisna od trenutne politike do tujih naložb, 
predlaganih dejavnosti korporati vnega telesa na Cipru in 
splošnih meril za naložbe, ki so predvidena zgoraj. 
HU: Brez obvez za nakup državne lastnine. 
MT: Zakon o gospodarskih družbah (Cap. 386) ureja 
ponudbo storitev s strani nerezidentov z registracijo lokalnega podjetja, prav tako pa velja tudi Zakon o 
zunanjih transakcijah (Cap. 233), ki ureja izdajo, 
pridobitev, prodajo in odkup vrednostnih papirjev, ki 
 
SL 35   SL niso vklju čeni v borzo Malte.  
PL: Dovoljenje za ustanovitev podjetja z deležem tujega 
kapitala je potrebno v primeru:  
 
  – ustanovitve podjetja, nakupa ali pridobitve delnic ali 
deležev v obstoje čem podjetju , razširitve dejavnosti 
podjetja, ko obseg dejavnosti zajema vsaj eno od 
naslednjih podro čij:  
 – upravljanje pristaniš č in letališč; 
 – opravljanje poslov z nepremi čninami ali delovanje kot
 – oskrbo vojaške industrije, ki ni pokrita z ostalimi 
zahtevami za izdajo dovoljenja; 
 – trgovino na debelo z uvoženimi predmeti splošne rabe; 
 – nudenje pravnih svetovalnih storitev.  – ustanovitve skupnega podjetja z deležem tujega 
kapitala, v katerem je poljska članica poljska pravna 
oseba in kot za četni kapital prispeva nedenarna sredstva; 
 – pogodbo, ki vklju čuje pravico do uporabe državne 
lastnine za obdobje, daljše od šestih mesecev, ali ki 
vključuje odločitve o pridobitvi take lastnine. 
SI: Za finan čne storitve izda dovoljenje organ, naveden 
v obvezah posameznih sektorjev, in v skladu z dolo čili 
obvez posameznih sektorjev.  
Ni omejitev za ustanovitev novih podjetij 
(»greenfield« naložbe).   
  Subvencije   
 
SL 36   SL  
Upravičenost do subvencij iz Skupnosti ali držav 
članic je lahko omejena na pravne osebe, ustanovljene 
na ozemlju države članice ali na njenem dolo čenem 
ožjem zemljepisnem obmo čju. Brez obvez za 
subvencije, namenjene za ra ziskave in razvoj. Brez 
obvez za podružnice, ustanovljene v državi članici s 
strani podjetja zunaj Skupnosti. Ponudba storitve ali 
njeno subvencioniranje v javnem  sektorju ni kršitev te 
obveze. 
Obveze, sprejete v tej listi, od Skupnosti ali držav 
članic ne zahtevajo, da ponujajo subvencije za 
storitve, ki se zagotavlj ajo s kraja zunaj njenega 
ozemlja.  
Če so kakršne koli subvencije na voljo fizi čnim 
osebam, je treba njihovo razpoložljivost omejiti na 
državljane države članice.  
 Devizni režim12,13,14 Devizni režim15  
                                                 
12 CZ: Velja nediskriminatorni sistem nadzora deviznega režima, ki sestoji iz: 
a) omejitev pridobitve deviznega poslovanja državljanov za osebne namene, b) za finan čna posojila od tujih državljanov, neposredne  naložbe v tujini, pridobitev nepremi čnin v tujini in nakupe tujih vrednostnih papirjev prebivalci Češke 
potrebujejo dovoljenje za devizno poslovanje. 
13 PL: Nediskriminatorni sistem de viznega nadzora se veže na omejit ve v deviznem prihodku in na si stem deviznih dovoljenj (univer zalnih in individualnih), med drugim 
na omejitve v pretoku kapitala in deviznih pla čil Dovoljenje je potrebno za naslednje devizne posle: 
 – prenos deviz iz države; 
 – prenos poljske valute v državo;  – prenos lastništva nad pravico do denarnega premoženja med doma čimi in tujimi osebami; 
 – odobritev in črpanje posojil v deviznih poslih s strani doma čih oseb; 
 – dolo čitev ali izvršitev pla čil v tujih valutah na Poljskem za pridobljeno blago, nepremi čnine, lastninske pravice, storitve ali delo. 
 – odprtje in lastništvo ban čnega računa v banki na tujem; 
 – pridobivanje in imetništvo tujih vrednostnih papirjev in pridobivanje nepremi čnin na tujem; 
 
SL 37   SL  
1), 2) SK: V zvezi s teko čimi plačili je omejitev pridobitve 
deviznega poslovanja državljanov za osebne namene. 
V zvezi s kapitalskimi pla čili je za finan čna posojila od tujih 
državljanov, neposredne naložbe v tujini, pridobitev 
nepremičnin v tujini in nakup tujih vrednostnih papirjev 
potrebno dovoljenje za devizno poslovanje.  
4) CY: V skladu z zakonom, ki ureja nadzor nad 
menjavo, nerezidentom navadno ne dovolijo posojil od 
lokalnih virov. 
 4) Brez obvez, razen za ukrepe, ki se nanašajo na vstop in 
začasno bivanje16 v državi članici, brez zahtevkov po 
preverjanju gospodarskih potreb 17, za naslednje kategorije 
fizičnih oseb, ki zagotavljajo storitve: 4) Brez obvez, razen za ukrepe, ki se nanašajo 
na kategorije fizi čnih oseb iz stolpca o dostopa na trg.  
 fizične osebe, za časno prisotne kot premeš čenci znotraj 
podjetja18, iz naslednjih kategorij, pod pogojem, da je 
ponudnik storitev pravna oseba in da so zadevne osebe pri njem zaposlene ali so partnerji (razen ve činskih delni čarjev) 
najmanj leto dni pred takšno premestitvijo: Direktive Skupnosti o medsebojnem priznavanju 
diplom se ne uporabljajo za državljane tretjih držav. 
Priznavanje diplom, ki se zahtevajo za izvajanje zakonsko urejenih poklicnih storitev s strani 
državljanov ne članic Skupnosti, ostaja v pristojnosti 
posameznih držav članic, razen če zakonodaja 
Skupnosti predvideva druga če. Pravica do izvajanja 
zakonsko urejenih poklicnih storitev v eni od držav 
članic ne zagotavlja pravice do njihovega izvajanja v  
                                                                                                                                                                                                                                           
 – prevzemanje drugih obveznosti na tujem s podobnim u činkom. 
14 SK: Vnosi se navedejo zaradi preglednosti. 
15  PL: Opomba pod dostopom na trg velja tudi za nacionalno obravnavanje. 
16  Dolžino »za časnega prebivanja « opredelijo države članice ter zakoni in drugi predpisi Skupnosti o vstopu, prebivanju in delu, če obstajajo. Dolžina se lahko spreminja 
glede na razli čne kategorije fizi čnih oseb, navedene v tej listi. Za kategorijo (i ), je dolžina prebivanja v naslednjih državah članicah omejena tako: EE – tri leta, ki se 
lahko podaljšajo za dve dodatni leti, celotno obdobje pa ne presega pet let; LV – Pet let; LT – tri leta, ki se lahko za višje uslužbence podaljšajo za najve č dve leti; PL in 
SI – eno leto, ki se lahko podaljša. Za kategorijo ( ii), je dolžina prebivanja v naslednjih državah članicah omejena tako: EE – 90 dni za obdobje šestih mesecev; PL – trije 
meseci; LT – trije meseci na leto; HU, LV, SI – 90 dni. 
17 Vse druge zahteve iz zakonov in drugih predpisov Skupnosti in držav članic, ki se nanašajo na vstop, bivanje, delo in  ukrepe socialne varnosti se še naprej uporabljajo, 
skupaj s predpisi o času bivanja, najnižji pla či, kakor tudi kolektivne pogodbe o pla čah. 
18 »Premeš čenec znotraj podjetja« je opredeljen kot fizi čna oseba, ki dela znotraj organizaci je na ozemlju pogodbenice in  je zaradi opravljanj a gospodarske  dejavnosti 
začasno premeš čena na ozemlje druge pogodbenice;  zadevna organizacija mora imeti svojo glavno poslovno enoto na ozemlj u pogodbenice, premestit ev pa mora biti 
opravljena v podjetje (podružnico, h čerinsko družbo) navedene orga nizacije, ki dejansko op ravlja podobno gos podarsko dejavnost na ozem lju druge pogodbenice.  
 
SL 38   SL drugi državi članici. 
 a) Osebe na vodilnih položajih v pravni osebi, ki v 
glavnem upravljajo podjetje pod splošnim nadzorom in 
s potrebnimi navodili upravnega odbora ali odbora 
delničarjev podjetja ali drugega  enakovrednega organa, 
vključno z: 
– upravljanjem podjetja ali oddelka ali pododdelka 
podjetja; 
 – nadzorom in kontrolo dela drugih nadzornih, 
poklicnih ali poslovodnih uslužbencev; 
 – s pooblastilom za najemanje in odpuš čanje 
delavcev, za priporo čanje najemanja in odpuš čanja delavcev 
ali druge kadrovske ukrepe. Zahteve glede stalnega prebivališ ča 
 
AT: Generalni direktorji podružnic in pravne 
osebe morajo imeti stalno prebivališ če v Avstriji; 
fizične osebe, ki so v pravni osebi ali podružnici 
odgovorne za spoštovanje avstrijskega Zakona o 
trgovini, morajo imeti stalno prebivališ če v Avstriji. 
MT: Ureditve o priseljevanju zakona o priseljevanju 
(Cap. 217) urejajo listine in dovoljenja o stalnem 
prebivališ ču.   
 b) Osebe, zaposlene pri pravni osebi, ki imajo posebno 
znanje, ki je bistvenega pomena za storitve podjetja, za 
raziskovalno opremo, metode ali upravljanje. Pri presoji takega posebnega znanja se  poleg posebnega znanja, 
značilnega za podjetje, upošteva tudi ali ima oseba visoke 
kvalifikacije, ki se nanašajo na vrsto dela ali poklica, ki 
zahteva specifi čno tehnično znanje, vklju čno s članstvom v 
strokovnih združenjih.   
 ii) za časna prisotnost fizi čnih oseb v naslednjih kategorijah:   
 a) Osebe, ki nimajo stalnega prebivališ ča na ozemlju 
države članice, kjer veljajo sporazumi ES, ki so predstavniki 
ponudnika storitev in želijo za časni vstop zaradi pogajanj o 
prodaji storitev ali sklenitve pogodb o prodaji storitev za tega ponudnika storitev, če ti predstavniki ne bodo opravljali 
neposredne prodaje splošni ja vnosti ali sami zagotavljali 
storitev (dodatno za EE, HU, LV, SI: ali na lastno pest prejemali nadomestil od vira v državi članici).   
 b) Osebe na vodilnih položajih, kot so opredeljene v i) 
a) zgoraj, pri pravni osebi, ki so odgovorne za ustanovitev 
tržne prisotnosti ponudnika storitev iz Čila v državi članici, 
če:   
 
SL 39   SL  – predstavniki niso vpleteni v neposredno prodajo ali 
zagotavljanje storitev (dodatno za EE, HU, LV, SI: ali na 
lastno pest prejemali nadomestil od vira v državi članici).   
 – ima ponudnik storitev svojo glavno poslovno enoto 
na ozemlju Čila in nima drugega predstavnika, sedeža, 
podružnice ali h čerinske družbe v tej državi članici.   
  FR: Če generalni direktor komercialne, industrijske 
ali obrtne dejavnosti 19 nima dovoljenja za stalno bivanje, 
mora imeti posebno dovoljenje.   
  IT: Dostop do industrijskih, komercialnih in 
obrtniških dejavnosti je predmet dovoljenja za bivanje in posebnega dovoljenja za opravljanje dejavnosti.   
 (iii) Brez obvez, razen za ukrepe, ki se nanašajo na vstop in 
začasno bivanje v državi članici za naslednje kategorije 
fizičnih oseb, brez zahtevkov po preverjanju gospodarskih 
potreb, razen, če je tako navedeno za posamezno podpodro čje. 
Za dostop veljajo naslednji pogoji 20   
  – Fizi čne osebe se ukvarjajo z opravljanjem storitve 
začasno kot zaposlene osebe pri pravni osebi, ki nima tržne 
prisotnosti v nobeni državi članici Evropske skupnosti.   
  – Pravna oseba je na javnem razpisnem postopku ali 
katerem koli drugem postopku, ki zagotavlja bona fide naravo 
pogodbe (npr. oglaševanje razpoložljivosti pogodbe) pridobila 
pogodbo o zagotavljanju storitve za najve č tri mesece, ki jo je 
sklenila s kon čnim potrošnikom v zadevni državi članici, če ta 
zahteva obstaja ali je uvedena v državi članici po zakonih, 
predpisih in zahtevah Skupnosti ali njenih držav članic.   
  – Fizi čna oseba, ki želi dostop, mora ponujati takšne 
storitve kot uslužbenec pravne osebe najmanj leto dni (dve leti 
v primeru GR) neposredno pred tako premestitvijo.   
  – Za časen vstop v zadevno državo članico in bivanje   
                                                 
19 Komercialne, industrijske ali obrtniške de javnosti se nanašajo na sekt orje, kot so: druge poslovne storitve, gradbeništvo, dis tribucija in turisti čne storitve. Ne nanašajo se 
na telekomunikacije in finan čne storitve. 
20 Pogodba za opravljanje storitev je skladna z zakoni, predpisi in zahtevami Evropske skupnosti in države članice, v kateri se pogodba za opravljanje storitev izvaja. 
 
SL 40   SL v njej je za obdobje, ki ni daljše od treh mesecev v vsakem 
12-mesečnem obdobju (24 mesecev v primeru NL), ali za čas 
trajanja pogodbe, kar je pa č krajše. 
  – Fizi čna oseba mora imeti ustrezne akademske 
kvalifikacije in poklicne izkušnje, kot je dolo čeno za podro čje 
ali zadevno javnost v državi članici, v kateri se storitev izvaja.   
  – Obveza se nanaša samo na storitveno dejavnost, ki 
je predmet pogodbe; ne podeli pravice do uporabe 
strokovnega naziva zadevne države članice.   
  – Pogodba o zagotavljanju storitev lahko pokriva 
samo toliko oseb, kot jih je nujno potrebnih za izpolnjevanje 
pogodbenih obveznosti, kot je lahko dolo čeno z zakoni in 
drugimi predpisi Skupnosti in države članice, v kateri se 
storitev izvaja.   
  – Pogodba za opravljanje storitev mora biti 
pridobljena v eni od dejavnosti, navedenih v nadaljevanju, in 
ob upoštevanju dodatnih pogojev zadevne države članice, 
navedenih v podpodro čju.   
 – Pravne storitve 
– Računovodske storitve 
– Revizijske storitve – Storitve dav čnega svetovanja 
– Storitve urbanisti čnega načrtovanja in storitve 
krajinske arhitekture. 
– Inženiring storitve, integrirane inženiring storitve – Zdravstvene, zobozdravstvene in babiške storitve – Veterinarske storitve 
– Storitve medicinskih sester, fizioterapevtov in 
paramedicinskega osebja 
– Računalniške in sorodne storitve 
– Raziskovalne in razvojne storitve   
 – Oglaševanje 
– Tržne raziskave in raziskave javnega mnenja  – Storitve svetovanja pri upravljanju   
 
SL 41   SL – Storitve, povezane s svetovanjem pri upravljanju 
– Storitve tehni čnega preizkušanja in analiz 
– Sorodne storitve na podro čju znanstvenega in 
tehničnega svetovanja 
– Svetovalne storitve v zvezi s kmetijstvom, lovom in 
gozdarstvom  
– Svetovalne storitve v zvezi z ribištvom 
– Rudarske storitve – Vzdrževanje in popravila opreme – Fotografske storitve – Kongresne storitve – Prevajalske storitve – Gradbene storitve – Pripravljalna dela na gradbiš ču 
– Okoljske storitve – Storitve višjega in visokega šolstva – Storitve izobraževanja odraslih 
– Storitve turisti čnih agencij in organizatorjev 
potovanj 
– Storitve turisti čnih vodnikov 
– Razvedrilne storitve 
– Storitve tiskovnih agencij 
 – Storitve v zvezi s prodajo opreme ali dodelitvijo 
patenta   
 
SL 42   SL II. OBVEZE POSAMEZNIH SEKTORJEV  
1. POSLOVNE 
STORITVE    
A. Strokovne storitve     
a) Pravno svetovanje 
na področju prava mati čne 
države in javnega 
mednarodnega prava (razen prava ES) 
CZ, EE, LV, PL, SI, SK: 
CPC 861.  1) EE: Brez obvez za CPC 861, razen CPC 86190 
FR, PT, SI: Brez obvez glede priprave pravnih 
dokumentov. 
S: Brez obvez, če opravlja poklic »Advokat« (tj. 
odvetnik/pravni zastopnik/advoka t) ali kot odvetnik EGP 
(Evropski gospodarski prostor) s poklicnim nazivom, ki 
ustreza nazivu v njegovi mati čni državi
21. 
CY, MT: Brez obvez 
 1) FR, PT, SI: Brez obvez glede priprave pravnih 
dokumentov. 
 DK: Trženje dejavnosti pravnega svetovanja je 
omejeno na odvetnike z dansko licenco za 
opravljanje dejavnosti. 
SE: Brez obvez, če opravlja poklic »Advokat« (tj. 
odvetnik/pravni zastopnik/advokat) ali kot 
odvetnik EGP (Evropski gospodarski prostor) s 
poklicnim nazivom, ki je ustrezen v njegovi 
matični državi. 
EE: Brez obvez za CPC 861, razen za CPC 86190 
AT: Tuji pravni svetovalci morajo biti člani 
njihove odvetniške zbornice; svoj poklicni naziv 
lahko uporabljajo samo s sklicevanjem na kraj 
registracije v svoji mati čni državi. 
CY, MT: Brez obvez 
  
 2) CY, MT: Brez obvez 2) CY, MT: Brez obvez  
 3) DE: Dostop je pogojen s sprejemom v odvetniško 
zbornico v skladu z "Zveznim odvetniškim zakonom", ki 
zahteva registracijo, ki je omejena samo na individualno 
lastništvo ali partnerstvo. 
 FR: Zagotavljanje samo s SEL (anonyme, ŕ responsabilité 
limitée ou en commandite par actions) ali s SCP. 
FIN: Za izvajanje pravnih storitev se od pravnega 3) DK: Trženje dejavnosti pravnega svetovanja je 
omejeno na odvetnike z dansko licenco 
opravljanja dejavnosti. Samo odvetniki z dansko 
licenco za opravljanje  poklica in službe, 
registrirane na Danskem, so lahko lastniki delnic 
danskih odvetniških družb. Člani upravnega 
odbora ali del vodstva dans ke odvetniške družbe FR: Pravo države 
gostiteljice in 
mednarodno pravo 
(vključno s pravom 
ES) sta odprta za 
člane zakonsko 
urejenega pravniških 
                                                 
21 Če tuji odvetniki ne nastopajo pod nazivom "advokat" ali kot odvetniki EGP po ustreznem nazivu mati čne države, lahko prosto ponujajo storitve pravnega 
svetovanja. 
 
SL 43   SL svetovalca kot člana splošne odvetniške zbornice zahteva 
državljanstvo ene od držav EGP (Evropskega 
gospodarskega prostora). 
AT, CY, MT: Brez obvez. 
 so lahko samo odvetniki z dansko licenco za 
opravljanje poklica. 
AT, CY, MT: Brez obvez  
CZ: »Barristers« in odvetniki morajo po 
zakonodaji Češke republike diplomirati na 
univerzi v Češki republiki. 
 in pravosodnih 
poklicev.22 
 CZ: Brez omejitev za tujo zakonodajo. Za dejavnosti, ki 
vsebujejo sprejetje nacionalne zakonodaje, je obvezno 
privoljenje češke odvetniške zbornice ali češke zbornice 
komercialnih odvetnikov  
EE: Brez omejitev za CPC 86190.  Za CPC 861, razen za 
CPC 86190, je tržna prisotnost omejena le na samostojne 
podjetnike ali podjetja z omejeno odgovornostjo, in v tem primeru je nujno dovoljenje odvetniške zbornice 
(Advokatuur) Glede na statut odvetniške zbornice 
(Advokatuuri pohimäärus), lahko odvetniško pisarno ustanovijo le državljani Estonije Za sprejem v odvetniško 
zbornico mora kandidat ustrezati naslednjim pogojem: a) 
dve leti delovnih izkušenj kot odvetniški pripravnik; b) opravljeni zahtevani izpiti; c) tri leta delovne dobe kot 
višji pomo čnik. Po tem je mogo če opravljati odvetniški 
izpit (zahteva se odli čno poznavanje prava Estonije in 
odlično znanje estonš čine). Javni notarji so osebe, ki 
izvajajo javne storitve; imenuje jih Ministrstvo za 
pravosodje. 
HU: Tržna prisotnost mora biti v obliki partnerstva z 
madžarskim odvetnikom (ügyvéd) ali odvetniško pisarno 
(ügyvédi iroda)  ali predstavništvom. 
LV: Brez omejitev za svet ovanje o nacionalnem in 
javnem mednarodnem pravu. Za CPC 861, razen za svetovanje o mati čni državi in o javnem mednarodnem 
pravu, se zahteva licenca, ki jo izda pravosodno EE: Brez obvez za CPC 86190. Brez obvez za 
CPC 861, razen za CPC 86190. 
SI: Pogoji za sprejem v odvetniško zbornico za 
odvetnike, ki niso državljani Slovenije in imajo 
licenco za opravljanje dejavnosti v drugi državi 
članici: potrdilo o poznavanju prava Slovenije in 
odlično znanje slovenš čine. 
SK: »Barristers« in odvetniki morajo po 
zakonodaji Slovaške diplomirati na slovaški 
univerzi. 
  
                                                                                                                                                                                                                                           
22 Dostop do teh poklicev ureja francoski Zakon št. 90-1259 z dne 31. decembra 1990, ki zajema celoten obseg pravniških in pravos odnih dejavnosti. 
 
SL 44   SL ministrstvo, in znanje latvijskega jezika. Pooblaš čeni 
odvetnik lahko zagotavlja vse pravne storitve, razen 
zastopanja v kazenskih postopki h. Zastopanje v kazenskih 
postopkih je dovoljeno le zapriseženim odvetnikom. 
Državljanske zahteve za zaprisežene odvetnike in 
zaprisežene notarje. Zaprisež eni odvetniki in zapriseženi 
notarji morajo imeti najmanj 25 let, znanje latvijskega 
jezika, diplomo Univerze v Latviji ali kakšne druge 
univerze, ki je enakovredna Pravni fakulteti Univerze v Latviji, in prakti čne izkušnje. Zapriseženi odvetniki 
morajo narediti izpit v skladu s pravili, ki jih postavi Svet 
zapriseženih odvetnikov. Zapriseženi notarji morajo 
narediti izpit v skladu s pravilnikom, ki ga postavi 
pravosodno ministrstvo v sodelovanju s Svetom zapriseženih notarjev. 
PL: Ustanova, za katero je potrebno dovoljenje. Zahteva 
se državljanstvo. 
SI: Tržna prisotnost je omejena le na samostojne 
podjetnike ali podjetja z neomejeno odgovornostjo 
(partnerstvo). Partnerji so lahko le odvetniki z licenco. Za 
dejavnosti, ki vklju čujejo sprejeme nacionalne 
zakonodaje, je obvezen spreje m v odvetniško zbornico 
(»Odvetniška zbornica Slovenije«). Soglasje odvetniške 
zbornice je obvezno za ustanovo katere koli odvetniške 
pisarne. Pogoji za sprejem v odvetniško zbornico za odvetnike, ki niso državljani Slovenije in imajo licenco za 
opravljanje dejavnosti v drugi državi članici: potrdilo o 
poznavanju prava Slovenije in odli čno znanje 
slovenščine. Javni notarji so osebe, ki izvajajo javne 
storitve. Pravice do koncesije je mogo če pridobiti z 
licenco. 
SK: Brez omejitev za tujo zakonodajo. Za dejavnosti, ki 
vsebujejo sprejetje nacionalne zakonodaje, je obvezno 
privoljenje slovaške odvetniške zbornice ali slovaške zbornice komercialnih odvetnikov  
 
SL 45   SL  
 SE: Pri zagotavljanju pravnega svetovanja odvetnikom, z 
nazivom »advokat«, opravljanje poklica, v sodelovanju z 
drugimi osebami brez naziva »advokat« ali v obliki družbe z omejeno odgovornostjo (delniške družbe), ni 
dovoljeno, razen če so izpolnjeni dolo čeni pogoji. 
LU: Pravo države gostiteljice in mednarodno pravo
23 je 
pogojeno z registracijo kot »avocat« pri luksemburški 
odvetniški zbornici. SE: Za opravljanje dejavnosti pod nazivom »advokat« 
(odvetnik/pravni zastopnik/advokat) se zahteva 
članstvo v Švedski odvetniški zbornici. Za tako 
članstvo se zahteva državljanstvo ali stalno 
prebivališ če v Švedski ali EGS-ju (Evropskem 
gospodarskem prostoru). Če želi oseba, ki ima priznan 
naziv »Advokat« v državi EGP, permanentno 
opravljati odvetniški poklic v Švedski po poklicnem 
nazivu svoje mati čne države, se registrira pri švedski 
odvetniški zbornici.  
 4) Brez obvez, razen kot je nave deno pod (i) in (ii) v oddelku 
horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih 
posebnih omejitev. 
AT, CY, MT: Brez obvez 
FR: Dejavnosti pravnega svetovanja in pripravljanje 
pravnih dokumentov kot glavne dejavnosti in kot 
dejavnosti za javnost, so rezervirani za pripadnike 
zakonsko urejenih pravniških in pravosodnih poklicev24 
Dejavnosti lahko, kot sekunda rne glavnim dejavnostim, 
izvajajo tudi drugi pripadniki zakonsko urejenih poklicev 
ali kvalificirane osebe. 
AT: Na zahtevo potrošnika se lahko pravni svetovalci 
zagotavljanja specifi čne storitve za časno preselijo tudi na 
ozemlje Avstrije. 
FI: Za izvajanje pravnih storitev se od pravnega 
svetovalca kot člana splošne odvetniške zbornice, zahteva 
državljanstvo ene od držav EGP (Evropskega gospodarskega prostora). 4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) 
v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih posebnih omejitev. 
 DK: Trženje dejavnosti pravnega svetovanja je 
omejeno na odvetnike z dansko licenco 
opravljanja dejavnosti. Zahteva danskega pravnega izpita za pridobitev danske licence 
opravljanja dejavnosti. 
AT: Tuji pravni svetovalci morajo biti člani 
njihove odvetniške zbornice; svoj poklicni naziv 
lahko uporabljajo samo s sklicevanjem na kraj registracije v svoji mati čni državi. 
SE: Za opravljanje dejavnosti pod nazivom 
»advokat« (odvetnik/pravni zastopnik/advokat) 
se zahteva članstvo v Švedski odvetniški 
zbornici. Za takšno članstvo se zahteva švedsko 
državljanstvo in stalno prebivališ če v Švedski. 
CY, MT: Brez obvez   
                                                 
23 Mednarodno pravo vklju čuje tudi pravo ES. 
24 Dostop do teh poklicev ureja francoski Za kon št. 90-1259 z dne 31. decem bra 1990, ki zajema celoten obseg pravniških in pravos odnih dejavnosti. 
 
SL 46   SL SE: Pri zagotavljanju pravnega svetovanja odvetnikom, z 
nazivom »advokat«, opravljanje poklica, v sodelovanju z 
drugimi osebami brez naziva »advokat« ali v obliki 
družbe z omejeno odgovornostjo (delniške družbe), ni 
dovoljeno, razen če so izpolnjeni dolo čeni pogoji.  
LV: Za CPC 861, razen za svetovanje o mati čni državi in 
o javnem mednarodnem pravu, se zahteva licenca, ki jo 
izda pravosodno ministrstvo, in znanje latvijskega jezika. 
Pooblaščeni odvetnik lahko zagotavlja vse pravne 
storitve, razen zastopanj a v kazenskih postopkih. 
Zastopanje v kazenskih postopkih je dovoljeno le 
zapriseženim odvetnikom. Državljanske zahteve za 
zaprisežene odvetnike in zapri sežene notarje. Zapriseženi 
odvetniki in zapriseženi notarji morajo imeti najmanj 25 let, znanje latvijskega jezi ka, diplomo Univerze v Latviji 
ali kakšne druge univerze, ki je enakovredna Pravni 
fakulteti Univerze v Latviji, in prakti čne izkušnje. 
Zapriseženi odvetniki morajo narediti izpit v skladu s 
pravili, ki jih postavi Sv et zapriseženih odvetnikov. 
Zapriseženi notarji morajo narediti izpit v skladu s pravilnikom, ki ga postavi pravosodno ministrstvo v 
sodelovanju s Svetom zapriseženih notarjev. 
 
 Brez obvez, razen za BE, DE, DK, ES, SE in UK, kot je 
navedeno v oddelku horiz ontalnih obvez pod (iii), ob 
upoštevanju zgoraj navedenih pogojev in naslednjih posebnih omejitev.  
BE, DE, DK, ES, SE in UK: Univerzitetna diploma, 
poklicne kvalifikacije in 3- letne poklicne izkušnje v tem 
sektorju. 
DE: Brez obvez za dejavnosti, rezervirane za 
"Rechtsanwalt". 
BE: Zahteva se preverjanj e gospodarskih potreb, če je letna 
bruto plača fizične osebe nižja od 30.000 EUR. Brez obvez, razen za BE, DE, DK, ES, SE in UK, kot 
je navedeno v odde lku horizontalnih obvez pod (iii): 
DK: Trženje dejavnosti pravnega svetovanja je 
omejeno na odvetnike z dansko licenco opravljanja 
dejavnosti. Zahteva danskega  pravnega izpita za 
pridobitev danske licence opravljanja dejavnosti. 
SE: Za opravljanje dejavnosti pod nazivom »advokat« 
(odvetnik/pravni zastopnik/advokat) se zahteva članstvo v Švedski odvetniški zbornici. Za takšno 
članstvo se zahteva švedsko državljanstvo in stalno 
prebivališ če v Švedski.  
b) Ra čunovodske 
storitve 1) CY, FR, HU, IT, MT, SI: Brez obvez 
2) Ne obstajajo. 1) FR, IT, MT, SI: Brez obvez  
 
SL 47   SL  (CPC 86212, 
razen »revizijsk ih storitev«, 
86213, 862419) AT: Ni zastopanja pred pristojnimi organi 
2) Ne obstajajo. 
 3) DE: Zagotavljanje z »GmbH & CoKG« in »EWIV« je 
prepovedano. 
 FR: Zagotavljanje samo s SEL (anonyme, ŕ responsabilité 
limitée ou en commandite par actions) ali s SCP. 
 PT: Zagotavljanje samo prek poklicnih ustanov. 
 IT: Dostop je omejen na fizi čne osebe. Poklicna združenja 
(neregistrirana), katerih člani so fizi čne osebe, so 
dovoljena. 
AT: Kapitalska udeležba in deleži tujih ra čunovodij (ki 
morajo biti pooblaš čeni v skladu z zakonodajo mati čne 
države) v poslovnih rezultatih katere koli avstrijske pravne 
osebe ne smejo presegati 25 odstotokov, kar je v veljavi 
samo za ne člane Avstrijskega poklicnega združenja. 
CY: Dostop je omejen na fizi čne osebe, ki so pridobile 
dovoljenje Ministrstva za finance. Dovoljenje je predmet 
preverjanja gospodarskih potreb. Uporabljena merila so 
analogna merilom za zagotavljanje dovoljenja za tuje naložbe (naštete v horizontalnem oddelku), kolikor se 
uporabljajo v tem podsektorju, vedno z upoštevanjem 
stanja na podro čju zaposlovanja v podsektorju. Poklicna 
združenja (partnerstva), katerih člani so fizi čne osebe, so 
dovoljena. Dovoljena ni nobena pravna oseba. 
LV: Lastnik delnic ali vodja podjetja mora biti kvalificiran 
za zapriseženega revizorja v Latv iji. Zapriseženi revizorji 
so lahko osebe starejše od 25 let in: a) imajo srednješolsko izobrazbo iz ekonomije ali kakšne druge stroke in če 
imajo hkrati narejen izpit iz ekonomije na osnovni ravni; 
b) imajo najmanj 3 leta izkušenj iz revizorstva, ki jih 
priznava Latvijsko združenje zapriseženih revizorjev; c) ki 
so opravili kvalifikacijski prei zkus znanja in pridobili 
licenco za zaprisežene revi zorje v skladu z zahtevami 
Latvijskega združenja zaprise ženih revizorjev; d) imajo 
dober ugled. 3) DK: Tuji ra čunovodje lahko vstopijo v 
partnerstvo z danskimi pooblaš čenimi računovodjami, 
po pridobitvi dovoljenja Danske agencije za trgovino 
in podjetja.  
 
SL 48   SL SI: Tržna prisotnost mora biti v obliki pravne osebe. 
 4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih 
posebnih omejitev. 
FR: Strokovnjakom iz držav ne članic ES se lahko dovoli 
zagotavljanje storitev s sklepom ministra za gospodarstvo, 
finance in prora čun v soglasju z ministrom za zunanje 
zadeve. Zahteva o stalnem prebivališ ču ne sme presegati 
petih let. 
IT: Za »Ragionieri-Periti commerciali« je pogoj stalno 
prebivališ če. 
DK: Zahteva se stalno prebivališ če, razen če Danska 
agencija za trgovino in podjetja dolo či drugače. 
AT: Na zahtevo potrošnika se lahko ra čunovodje za časno 
preselijo tudi na ozemlje Avstrije, da bi zagotovili 
določeno storitev. Vendar pa morajo imeti fizi čne osebe, 
ki zagotavljajo ra čunovodske storitve, praviloma svoj 
strokovni center (poslovna prisotnost) v Avstriji. Ni 
zastopanja pred pristojnimi organi. 
LV: Lastnik delnic ali vodja podjetja mora biti kvalificiran 
za zapriseženega revizorja v Latv iji. Zapriseženi revizorji 
so lahko osebe starejše od 25 let in: a) imajo srednješolsko 
izobrazbo iz ekonomije ali kakšne druge stroke in če 
imajo hkrati narejen izpit iz ekonomije na osnovni ravni; b) imajo najmanj 3 leta izkušenj iz revizorstva, ki jih 
priznava Latvijsko združenje zapriseženih revizorjev; c) ki 
so opravili kvalifikacijski prei zkus znanja in pridobili 
licenco za zaprisežene revi zorje v skladu z zahtevami 
Latvijskega združenja zaprise ženih revizorjev; d) imajo 
dober ugled. 
SI: Omejitve fizi čnih oseb, ki jih zaposlijo samo pravne 
osebe. 4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih posebnih omejitev. 
DK, IT: Zahteva se stalno prebivališ če. 
SI: Brez obvez, razen kot je navedeno v stolpcu 
dostopa na trg.  
 Brez obvez, razen za AT, BE, DE, DK, ES, LU, NL, UK, 
SE, kot je navedeno v oddelku horizontalnih obvez pod 
(iii), in ob upoštevanju zgoraj navedenih pogojev ter Brez obvez, razen za AT, BE, DE, DK, ES, LU, NL, 
UK, SE, kot je navedeno v horizontalnem oddelku pod 
(iii).  
 
SL 49   SL naslednjih posebnih omejitev. 
AT, BE, DE, DK, ES, NL, UK, SE: Univerzitetna 
diploma, poklicne kvalifikacije in 3-letne poklicne 
izkušnje v tem sektorju. 
AT: Izpit pri Avstrijskem poklicnem združenju. 
Delodajalec mora biti član omenjenega poklicnega 
združenja v mati čni državi, kjer tako združenje obstaja. 
BE: Zahteva se preverjanje gospodarskih potreb, če je 
letna bruto pla ča fizične osebe nižja od 30.000 EUR. 
DE: Brez obvez za dejavnosti, ki so po zakonu rezervirane 
za »Wirtschaftsprüfer«. 
LV: Lastnik delnic ali vodja podjetja mora biti kvalificiran 
za zapriseženega revizorja v Latv iji. Zapriseženi revizorji 
so lahko osebe starejše od 25 let in: a) imajo srednješolsko izobrazbo iz ekonomije ali kakšne druge stroke in če 
imajo hkrati narejen izpit iz ekonomije na osnovni ravni; 
b) imajo najmanj 3 leta izkušenj iz revizorstva, ki jih priznava Latvijsko združenje zapriseženih revizorjev; c) ki 
so opravili kvalifikacijski prei zkus znanja in pridobili 
licenco za zaprisežene revi zorje v skladu z zahtevami 
Latvijskega združenja zaprise ženih revizorjev; d) imajo 
dober ugled. 
SI: Omejitve fizi čnih oseb, ki jih zaposlijo samo pravne 
osebe. 
b) Revizijske storitve
* 25 
 (CPC 86211 in 
86212 razen ra čunovodskih 
storitev) 1) AT, BE, CY, DE, DK, ES, FR, FI, HU, IT, IE, LU, 
LT, MT, NL, PT, SE, SI, UK: Brez obvez 
LT: Ne obstaja, razen da mo ra biti revizorjevo poro čilo 
pripravljeno s sodelovanjem revi zorja, ki je akreditiran za 
delovanje v Litvi. 
 1) AT, BE, DE, DK, ES, FR, FI, IT, IE, LU, LT, 
MT, NL, PT, SE, SI, UK: Brez obvez 
LT: Ne obstaja, razen da mo ra biti revi zorjevo poro čilo 
pripravljeno s sodelovanjem revizorja, ki je akreditiran 
za delovanje v Litvi. 
  
                                                 
* Razlagalna opomba: Glede na to, da se za izvajanj e revizorskih dejavnosti zaht eva poslovna prisotnost, je čezmejno zagotavljanje storitev brez obvez. Nacionalna 
poklicna združenja lahko odobrijo samo registrirane zakonite revizorje. Odobritev je predpogoj za izvajanje dejavnosti. 
25 SI: V skladu s slovensko zakonodajo so revizijske storitve stvar podjetij in ne fizi čnih oseb. 
 
SL 50   SL 2) Ne obstajajo. 2) Ne obstajajo. 
 3) BE: Zagotavljanje s »SA« in »Société en commandite« je 
prepovedano. 
 DE: Zagotavljanje z »GmbH & CoKG« in »EWIV« je 
prepovedano. 
 FR: Za obvezne revizije: Zagotavljanje s katero koli 
obliko družbe, razen s SNS-om, SCS in sekundarnimi 
uradi. 
 PT: Zagotavljanje samo prek poklicnih ustanov.  IE: Zagotavljanje samo prek partnerstva. 
 IT: Za »Ragionieri-Periti commerciali« in »Dottori 
commerciali« je dostop omejen samo na fizi čne osebe. 
Poklicna združenja (ner egistrirana), katerih člani so 
fizične osebe, so dovoljena. 
FI: Vsaj eden od revizorjev v finski družbi z omejeno 
odgovornostjo mora imeti stalno prebivališ če v eni od 
držav EGP (Evropskega gospoda rskega prostora) ali biti 
član pooblaš čene revizorske družbe. 
SE: Samo revizorji, odobreni v EGP lahko opravljajo 
pravne revizorske storitve v nekaterih pravnih osebah, 
zlasti v vseh družbah z omejeno odgovornostjo. Lastniki delnic ali partnerji v družbah so lahko samo takšne osebe, 
ki izvajajo kvalificirane reviz ije (za uradne namene). Za 
odobritev se zahtevajo izpit EGP-ja, delovne izkušnje in stalno prebivališ če. 
AT: Kapitalska udeležba in deleži tujih revizorjev (ki 
morajo biti pooblaš čeni v skladu z zakonodajo mati čne 
države) v poslovnih rezultatih katere koli avstrijske pravne osebe ne smejo presegati 25 odstotokov, kar je v veljavi 
samo za ne člane Avstrijskega poklicnega združenja. 
CY: Dostop je omejen na fizi čne osebe, ki so pridobile 
dovoljenje Ministrstva za finance. Dovoljenje je predmet 3) DK: Tuji ra čunovodje lahko vstopijo v partnerstvo 
z danskimi pooblaš čenimi ra čunovodjami, po 
pridobitvi dovoljenja Danske agencije za trgovino in podjetja. 
SE: Zahtevano je stalno prebivališ če v EGP 
(Evropskem gospodarskem prostoru) in švedski 
izpit
26  
                                                 
26 Priznajo se tuji izpiti in izkušnj e, ki dajejo enakovredno usposobljenost. 
 
SL 51   SL preverjanja gospodarskih potreb. Uporabljena merila so 
analogna merilom za zagotavljanje dovoljenja za tuje 
naložbe (naštete v horiznotalnem oddelku), kolikor se uporabljajo v tem podsektorju, vedno z upoštevanjem 
stanja na podro čju zaposlovanja v podsektorju. Poklicna 
združenja (partnerstva), katerih člani so fizi čne osebe, so 
dovoljena. Dovoljena ni nobena pravna oseba. 
CZ: Revizorstvo lahko zagotovijo fizi čne ali pravne 
osebe, vpisane na seznam revi zorjev pri Zvezi revizorjev. 
V primeru pravnih oseb je  najmanj 60 odstotkov deleža 
kapitala ali glasovalnih prav ic rezerviranih za državljane 
Češke. 
LV: Lastnik delnic ali vodja podjetja mora biti kvalificiran 
za zapriseženega revizorja v Latv iji. Zapriseženi revizorji 
so lahko osebe starejše od 25 let in: a) imajo srednješolsko izobrazbo iz ekonomije ali kakšne druge stroke in če 
imajo hkrati narejen izpit iz ekonomije na osnovni ravni; 
b) imajo najmanj 3 leta izkušenj iz revizorstva, ki jih priznava Latvijsko združenje zapriseženih revizorjev; c) ki 
so opravili kvalifikacijski prei zkus znanja in pridobili 
licenco za zaprisežene revi zorje v skladu z zahtevami 
Latvijskega združenja zaprise ženih revizorjev; d) imajo 
dober ugled. 
LT: Ni omejitev, razen da najmanj 75 odstotkov delnic 
pripada revizorjem ali revizorskim družbam. Ustanova je 
priznana s pomo čjo različnih vrst zakonitih oblik podjetij, 
razen js pomo čjo javne delniške dr užbe. Kvalifikacijske 
zahteve za revizorje v državi, iz katere ti revizorji ali 
revizorske družbe izhajajo, naj ne  bi bile nižje kot v Litvi.  
PL: Zahteva se državljanstvo. Tuji revizorji lahko po 
potrditvi njihovih kvalifikacij izvajajo prakso. 
SI: Tržna prisotnost mora biti v obliki pravne osebe. Delež 
tujcev v revizorski družbi naj ne bi presegal 49 odstotkov 
lastniškega kapitala. Zagotavljanje samo prek revizorskih 
 
SL 52   SL družb. 
SK: Revizorstvo lahko zagotovijo fizi čne ali pravne 
osebe, vpisane na seznam revi zorjev pri Zvezi revizorjev. 
V primeru pravnih oseb je  najmanj 60 odstotkov deleža 
kapitala ali glasovalnih prav ic rezerviranih za državljane 
Slovaške. 
 4) Brez obvez, razen kot je na vedeno pod (i) in (ii) v oddelku 
horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih 
posebnih omejitev. 
 DK: Zahteva se stalno prebivališ če, razen če Danska 
agencija za trgovino in podjetja dolo či drugače. 
 ES: Zahteva se stalno prebivališ če. 
EL: Za zakonite revizorje se zahteva državljanstvo. 
ES: Revizorske družbe: Administratorji, direktorji in 
partnerji družb, razen tistih , ki jih pokriva 8. direktiva 
EGS o pravu gospodarskih družb, morajo imeti stalno prebivališ če. 4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih posebnih omejitev. 
DK: Zahteva se stalno prebivališ če. 
IT, PT: Za samostojne revizorje se zahteva stalno 
prebivališ če. 
SE: Zahtevano je stalno prebivališ če v EGP 
(Evropskem gospodarskem prostoru) in švedski izpit
27 
SI: Brez obvez, razen kot je navedeno v stolpcu 
dostopa na trg. 
  
 IT: Za »Ragionieri-Periti commerciali« je pogoj stalno 
prebivališ če. Revizorske družbe: Administratorji in 
revizorji v »società di revisions«, razen tistih, ki jih 
pokriva 8. direktiva EGS o pravu gospodarskih družb, morajo imeti stalno prebivališ če.
 
FI: Vsaj eden od revizorjev v finski družbi z omejeno 
odgovornostjo mora imeti stalno prebivališ če v eni od 
držav EGP (Evropskega gospoda rskega prostora) ali biti 
član pooblaš čene revizorske družbe. 
SE: Samo revizorji, odobreni v EGP lahko opravljajo 
pravne revizorske storitve v nekaterih pravnih osebah, 
zlasti v vseh družbah z omejeno odgovornostjo. Lastniki 
delnic ali partnerji v družbah so lahko samo takšne osebe, 
ki izvajajo kvalificirane re vizije (za uradne namene).   
                                                 
27 Priznajo se tuji izpiti in izkušnj e, ki dajejo enakovredno usposobljenost. 
 
SL 53   SL LV: Lastnik delnic ali vodja podjetja mora biti kvalificiran 
za zapriseženega revizorja v Latv iji. Zapriseženi revizorji 
so lahko osebe starejše od 25 let in: a) imajo srednješolsko izobrazbo iz ekonomije ali kakšne druge stroke in če 
imajo hkrati narejen izpit iz ekonomije na osnovni ravni; 
b) imajo najmanj 3 leta izkušenj iz revizorstva, ki jih priznava Latvijsko združenje zapriseženih revizorjev; c) ki 
so opravili kvalifikacijski prei zkus znanja in pridobili 
licenco za zaprisežene revi zorje v skladu z zahtevami 
Latvijskega združenja zaprise ženih revizorjev; d) imajo 
dober ugled. 
PL: Zahteva se državljanstvo. Tuji revizorji lahko po 
potrditvi njihovih kvalifikacij izvajajo prakso. 
SI: Omejitve fizi čnih oseb, ki jih zaposlijo samo pravne 
osebe. 
 
 Brez obvez, razen za BE, DE, DK, ES, kot je navedeno v 
oddelku horizontal nih obvez pod (iii), ob upoštevanju 
zgoraj navedenih pogojev in naslednjih posebnih omejitev:  
BE, DE, DK, ES: Univerzitetna diploma, poklicne 
kvalifikacije in 3-letne poklicne izkušnje v tem sektorju. 
BE: Zahteva se preverjanje gospodarskih potreb, če je 
letna bruto pla ča fizične osebe nižja od 30.000 EUR. 
DE: Brez obvez za dejavnosti, ki so po zakonu rezervirane 
za »Wirtschaftsprüfer«. Brez obvez, razen za BE, DE, DK, ES, kot je 
navedeno v oddelku horizontalnih obvez pod (iii)  
b) Knjigovodske 
storitve 
 (CPC 86220) 1) CY, FR, HU, IT, MT, SI: Brez obvez 
2) Ne obstajajo. 1) FR, IT, MT, SI: Brez obvez 
AT: Ni zastopanja pred pristojnimi organi 
2) Ne obstajajo.  
 3) FR: Zagotavljanje samo s SEL (anonyme, ŕ responsabilité 
limitée ou en commandite par actions) ali s SCP. 
 IT: Dostop samo za fizi čne osebe. Poklicna združenja 
(neregistrirana), katerih člani so fizi čne osebe, so 
dovoljena. 3) Ne obstajajo.  
 
SL 54   SL AT: Kapitalska udeležba in deleži tujih knjigovodij (ki 
morajo biti pooblaš čeni v skladu z zakonodajo mati čne 
države) v poslovnih rezultatih katere koli avstrijske pravne 
osebe ne smejo presegati 25 odstotkov, kar je v veljavi 
samo za ne člane Avstrijskega poklicnega združenja. 
CY: Dostop je omejen na fizi čne osebe, ki so pridobile 
dovoljenje Ministrstva za finance. Dovoljenje je predmet preverjanja gospodarskih potreb. Uporabljena merila so 
analogna merilom za zagotavljanje dovoljenja za tuje 
naložbe (naštete v horiznotalnem oddelku), kolikor se uporabljajo v tem podsektorju, vedno z upoštevanjem 
stanja na podro čju zaposlovanja v podsektorju. Poklicna 
združenja (partnerstva), katerih člani so fizi čne osebe, so 
dovoljena. Dovoljena ni nobena pravna oseba.  
LV: Lastnik delnic ali vodja podjetja mora biti kvalificiran 
za zapriseženega revizorja v Latv iji. Zapriseženi revizorji 
so lahko osebe starejše od 25 let in: a) imajo srednješolsko 
izobrazbo iz ekonomije ali kakšne druge stroke in če 
imajo hkrati narejen izpit iz ekonomije na osnovni ravni; 
b) imajo najmanj 3 leta izkušenj iz revizorstva, ki jih 
priznava Latvijsko združenje zapriseženih revizorjev; c) ki so opravili kvalifikacijski prei zkus znanja in pridobili 
licenco za zaprisežene revi zorje v skladu z zahtevami 
Latvijskega združenja zaprise ženih revizorjev; d) imajo 
dober ugled. 
SI: Tržna prisotnost mora biti v obliki pravne osebe. 
 
 4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih posebnih omejitev. 
 FR: Strokovnjakom iz držav ne članic ES se lahko dovoli 
zagotavljanje storitev s sklepom ministra za 
gospodarstvo, finance in prora čun v soglasju z 4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) 
v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih posebnih omejitev. 
 IT: Za »Ragionieri-Periti commerciali« je pogoj 
stalno prebivališ če.  
 
SL 55   SL ministrom za zunanje zadeve. Zahteva o stalnem 
prebivališ ču ne sme presegati petih let. 
 IT: Za »Ragionieri-Periti commerciali« je pogoj stalno 
prebivališ če. 
AT: Na zahtevo potrošnika se lahko knjigovodje 
začasno preselijo tudi na ozemlje Avstrije, da bi 
zagotovili dolo čeno storitev. Vendar pa morajo imeti 
fizične osebe, ki zagotavljajo knjigovodske storitve, svoj 
strokovni center (zaradi poslovne prisotnosti) praviloma v Avstriji. 
LV: Lastnik delnic ali vodja podjetja mora biti 
kvalificiran za zapriseženega revizorja v Latviji. 
Zapriseženi revizorji so lahko osebe starejše od 25 let in: 
a) imajo srednješolsko izobrazbo iz ekonomije ali kakšne druge stroke in če imajo hkrati narejen izpit iz 
ekonomije na osnovni ravni; b) imajo najmanj 3 leta 
izkušenj iz revizorstva, ki jih priznava Latvijsko združenje zapriseženih revizo rjev; c) ki so opravili 
kvalifikacijski preizkus znanja in pridobili licenco za 
zaprisežene revizorje v skla du z zahtevami Latvijskega 
združenja zapriseženih revizo rjev; d) imajo dober ugled. 
SI: Omejitve fizi čnih oseb, ki jih zaposlijo samo pravne 
osebe. PT: Zahteva se stalno prebivališ če. 
 Brez obvez, razen za AT, BE, DE, DK, ES, LU, NL, 
UK, SE: kot je navedeno pod (iii) v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih 
posebnih omejitev: 
AT, BE, DE, DK, ES, NL, UK, SE: Univerzitetna 
diploma, poklicne kvalifikacije in 3-letne poklicne 
izkušnje v tem sektorju. 
AT: Izpit pri Avstrijskem poklicnem združenju. 
Delodajalec mora biti član omenjenega poklicnega Brez obvez, razen za AT, BE, DE, DK, ES, LU, NL, 
UK, SE, kot je navedeno v horizontalnem oddelku pod 
(iii).  
 
SL 56   SL združenja v mati čni državi, kjer tako združenje obstaja. 
BE: Zahteva se preverjanje gospodarskih potreb, če je 
letna bruto pla ča fizične osebe nižja od 30.000 EUR.  
DE: Brez obvez za dejavnosti, ki so po zakonu 
rezervirane za »Wirtschaftsprüfer«. 
c) Storitve dav čnega 
svetovanja (CPC 
863, razen zastopanja na sodiščih) 1) FR: Brez obvez glede priprave pravnih dokumentov. 
CY: Davčne zastopnike mora ustrezno pooblastiti minister 
za finance. Pooblastilo je predmet preverjanja 
gospodarskih potreb.  
2) Ne obstajajo. 1) FR: Brez obvez glede priprave pravnih 
dokumentov. 
AT: Ni zastopanja pred pristojnimi organi 
2) Ne obstajajo.  
 3) IT: Dostop samo za fizi čne osebe. Poklicna združenja 
(neregistrirana), katerih člani so fizi čne osebe, so 
dovoljena. 
FR: Zagotavljanje samo s SEL (anonyme, ŕ responsabilité 
limitée ou en commandite par actions) ali s SCP. 
AT: Kapitalska udeležba in deleži tujih dav čnih 
zastopnikov (ki morajo biti pooblaš čeni v skladu z 
zakonodajo mati čne države) v poslovnih rezultatih katere 
koli avstrijske pravne osebe ne smejo presegati 25 odstotkov, kar je v veljavi samo za ne člane Avstrijskega 
poklicnega združenja. 
CY: Dostop je omejen na fizi čne osebe, ki so pridobile 
dovoljenje Ministrstva za finance. Dovoljenje je predmet 
preverjanja gospodarskih potreb. Uporabljena merila so analogna merilom za zagotavljanje dovoljenja za tuje 
naložbe (naštete v horiznotalnem oddelku), kolikor se 
uporabljajo v tem podsektorju, vedno z upoštevanjem stanja na podro čju zaposlovanja v podsektorju. Poklicna 
združenja (partnerstva), katerih člani so fizi čne osebe, so 
dovoljena. Dovoljena ni nobena pravna oseba. 
CZ, SK: Dav čne storitve lahko zagotovijo fizi čne ali 
pravne osebe, vpisane v seznam Zveze dav čnih 
svetovalcev pri Zvezi revizorjev. 3) Ne obstajajo.  
 
SL 57   SL  4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih 
posebnih omejitev. 
FR: Dejavnosti pravnega sv etovanja in pripravljanje 
pravnih dokumentov kot glavne dejavnosti in kot 
dejavnosti za javnost, so r ezervirani za pripadnike 
zakonsko urejenih pravniških in pravosodnih poklicev28 
Dejavnosti lahko, kot sekunda rne glavnim dejavnostim, 
izvajajo tudi drugi pripadniki zakonsko urejenih poklicev 
ali kvalificirane osebe. 
IT: Za »Ragionieri-Periti commerciali« je pogoj stalno 
prebivališ če. 
AT: Na zahtevo potrošnika se lahko dav čni svetovalci 
začasno preselijo tudi na ozemlj e Avstrije, da bi zagotovili 
določeno storitev. Vendar pa morajo imeti fizi čne osebe, 
ki zagotavljajo knjigovodske storitve, praviloma svoj 
strokovni center (zaradi poslovne prisotnosti) v Avstriji. 
HU: Zahteva se stalno prebivališ če. 4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih posebnih omejitev. 
 IT, PT: Zahteva se stalno prebivališ če.  
 Brez obvez, razen za AT, BE, DE, DK, ES, LU, NL, UK, 
SE: kot je navedeno pod (iii) v oddelku horizontalnih 
obvez in ob upoštevanju naslednjih posebnih omejitev: 
AT, BE, DK, ES, NL, UK, SE: Univerzitetna diploma, 
poklicne kvalifikacije in 3-letne poklicne izkušnje v tem 
sektorju. 
AT: Izpit pri Avstrijskem poklicnem združenju. 
Delodajalec mora biti član omenjenega poklicnega 
združenja v mati čni državi, kjer tako združenje obstaja. 
DE: Brez obveze, razen za storitve svetovanja v zvezi s 
tujim dav čnim pravom: Univerzitetna diploma, poklicne 
kvalifikacije in 3-letne poklicne izkušnje v tem sektorju. Brez obvez, razen za AT, BE, DE, DK, ES, LU, NL, 
UK, SE: kot je navedeno v oddelku horizontalnih 
obvez pod (iii)  
d) Arhitekturne 
storitve (CPC 8671) 1) BE, CY, EL, IT, MT, PT, PL, SI: Brez obvez. 1) BE, CY, EL, IT, MT, PT, PL: Brez obvez. 
 DE: Uporaba nacionalnih pravil o honorarjih  
                                                 
28 Dostop do teh poklicev ureja francoski Zakon št. 90-1259 z dne 31. decembra 1990, ki zajema celoten obseg pravniških in pravos odnih dejavnosti. 
 
SL 58   SL in plačilih za vse storitve, ki se opravijo iz tujine. 
AT: Ni omejitev za storitve projektiranja. 
 2) Ne obstajajo. 
3) ES: Dostop je omejen na fizi čne osebe. 
FR: Zagotavljanje samo s SEL (anonyme, ŕ responsabilité 
limitée ou en commandite par actions) ali s SCP. 
IT, PT: Dostop je omejen na fizi čne osebe. Poklicna 
združenja (neregistrirana), člani katerih so fizi čne osebe, 
so dovoljena. 
CZ: Zahteva se pooblastilo Češke zbornice arhitektov. 
Lahko se prizna pooblastilo analogne tuje institucije. 
Arhitekturne storitve lahko zagotavljajo fizi čne in pravne 
osebe samo prek pooblaš čenih arhitektov. Zahtevani so 
pogoji za državljanstvo in stalno prebivališ če, vendar se 
lahko upoštevajo tudi izjeme. 
LV: Za pridobitev licence se zahteva 3 letna praksa na 
področju projektiranja v Latviji, in univerzitetna diploma, 
za pridobitev licence, ki omogo ča ukvarjanje s poslovno 
dejavnostjo, v celotnem obsegu pravne odgovornosti in 
pravic do podpisa projekta. 
SK: Zahteva se pooblastilo Slovaške zbornice arhitektov. 
Lahko se prizna pooblastilo analogne tuje institucije. 
Arhitekturne storitve lahko zagotavljajo fizi čne in pravne 
osebe samo prek pooblaš čenih arhitektov. Zahteva se 
državljanstvo in stalno prebivališ če, vendar se lahko 
upoštevajo tudi izjeme. 2) Ne obstajajo. 
3) Ne obstajajo.  
 4) Brez obvez, razen kot je nave deno pod (i) in (ii) v oddelku 
horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih posebnih omejitev. 
EL: Zahteva se državljanstvo. 
HU: Zahteva se stalno prebivališ če. 4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih posebnih omejitev. 
BE, DE: Uporaba strokovnjakov s poklicnim nazivom, 
ki jim ga je priznala tretja država, je možna samo na 
osnovi dogovorov o medsebojnem priznavanju ali za 
BE, s posebnim dovoljenjem s kraljevim dekretom.  
 
SL 59   SL  
 IT: Zahteva se stalno prebivališ če. 
 Brez obvez, razen za BE, DE, DK, ES, EE, LU, NL, UK, 
SE: kot je navedeno pod ( iii) v oddelku horizontalnih 
obvez in ob upoštevanju naslednjih posebnih omejitev: 
BE, DE, DK, NL, UK, SE: Univerzitetna diploma, 
poklicne kvalifikacije in 3- letne poklicne izkušnje v tem 
sektorju.  
EE: Univerzitetna diploma in pet let delovnih izkušenj na 
sorodnem podro čju. 
BE: Zahteva se preverjanje gospodarskih potreb, če je 
letna bruto pla ča fizične osebe nižja od 30.000 EUR. 
ES: Akademske in poklicne kvalifikacije, ki jih priznajo 
nacionalni organi, in licenca, ki jo podeli poklicno 
združenje. Brez obvez za CPC 86713, 86714, 86719. Brez obvez, razen za BE, DE, DK, ES, EE, LU, 
NL, UK, SE: kot je navedeno pod (iii) v oddelku 
horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih 
pogojev: 
DE: Uporaba strokovnjakov s poklicnim nazivom, 
ki jim ga je priznala tretja država, je možna samo 
na osnovi dogovorov o medsebojnem priznavanju. 
DE: Uporaba nacionalnih pravil o honorarjih in 
plačilih za vse storitve, ki se opravijo iz tujine.  
e) Inženiring storitve 
 (CPC 8672) 1) CY, EL, IT, MT, PT: Brez obvez. 
2) Ne obstajajo. 
3) ES: Dostop je omejen na fizi čne osebe. 
IT, PT: Dostop je omejen na fizi čne osebe. Poklicna 
združenja (neregistrirana), katerih člani so fizi čne osebe, 
so dovoljena. 
CZ: Zahteva se pooblastilo Češke zbornice pooblaš čenih 
inženirjev. Lahko se prizna pooblastilo analogne tuje 
institucije. Inženirske storitve lahko zagotavljajo fizi čne in 
pravne osebe samo prek pooblaš čenih inženirjev. Zahteva 
se državljanstvo in stalno prebivališ če. 
SK: Zahteva se pooblastilo Slovaške zbornice 
pooblaščenih inženirjev. Lahko se prizna pooblastilo 
analogne tuje institucije. Inženirske storitve lahko 
zagotavljajo fizi čne in pravne osebe samo prek 
pooblaščenih inženirjev. Zahtev a se državljanstvo in 
stalno prebivališ če. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 1) CY, EL, IT, MT, PT: Brez obvez. 
AT: Ni omejitev za storitve projektiranja. 
SI: Ni omejitev za storitve projektiranja; 
predložitev na črtov za odobritev pristojnih organov 
zahteva sodelovanje z uveljavljenimi ponudniki 
storitev projektiranja. 
2) Ne obstajajo. 3) Ne obstajajo. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih omejitev: 
IT, PT: Zahteve glede stalnega prebivališ ča  
 
SL 60   SL oddelku horizontalnih obvez. 
 Brez obvez, razen za BE, DE, DK, ES, EE, NL, UK, SE, 
kot je navedeno v oddelku horizont alnih obvez pod (iii), 
ob upoštevanju naslednjih posebnih omejitev: 
BE, DE, DK, ES, NL, UK, SE: Univerzitetna diploma, 
poklicne kvalifikacije in 3- letne poklicne izkušnje v tem 
sektorju.  
EE: Brez obvez, razen za poklice, za katere se zahteva: 
univerzitetna diploma in pet let delovnih izkušenj na 
sorodnem podro čju. 
UK: Zahteva se skladnost s preverjanjem gospodarskih 
potreb. 
HU: Zahteva se stalno prebivališ če. 
 Brez obvez, razen za BE, DE, DK, ES, EE, NL, UK, 
SE, kot je navedeno v oddelku horizontalnih obvez 
pod (iii)  
f) Integrirane 
inženiring storitve 
 (CPC 8673) 1) CY, EL, IT, MT, PT: Brez obvez. 
2) Ne obstajajo. 3) ES: Dostop je omejen na fizi čne osebe. 
 IT, PT: Dostop je omejen na fizi čne osebe. Poklicna 
združenja (neregistrirana), katerih člani so fizi čne osebe, so 
dovoljena. 
SK: Zahteva se pooblastilo Slovaške zbornice pooblaš čenih 
inženirjev. Lahko se prizna pooblastilo analogne tuje institucije. Inženirske stor itve lahko zagotavljajo fizi čne in 
pravne osebe samo prek pooblaš čenih inženirjev. Zahteva se 
državljanstvo in stalno prebivališ če. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez. 
 1) CY, EL, IT, MT, PT: Brez obvez. 
AT: Ni omejitev za storitve projektiranja. 
SI: Ni omejitev za storitve projektiranja; 
predložitev na črtov za odobritev pristojnih organov 
zahteva sodelovanje z uveljavljenimi ponudniki storitev projektiranja. 
2) Ne obstajajo. 
3) Ne obstajajo. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih omejitev. 
IT, PT: Zahteve glede stalnega prebivališ ča  
 Brez obvez, razen za BE, DE, DK, ES, EE, NL, UK, SE, 
kot je navedeno v oddelku horizont alnih obvez pod (iii), 
ob upoštevanju naslednjih posebnih omejitev: 
BE, DE, DK, ES, NL, UK, SE: Univerzitetna diploma, 
poklicne kvalifikacije in 3- letne poklicne izkušnje v tem 
sektorju. Brez obvez, razen za BE, DE, DK, ES, EE, NL, UK, 
SE, kot je navedeno v oddelku horizontalnih obvez 
pod (iii)  
 
SL 61   SL EE: Brez obvez, razen za poklice, za katere se zahteva: 
univerzitetna diploma in pet let delovnih izkušenj na 
sorodnem podro čju. 
UK: Zahteva se skladnost s preverjanjem gospodarskih 
potreb. 
g) Storitve urbanističnega načrtovanja 
in storitve krajinske arhitekture. 
 (CPC 8674) 1) BE, CY, EL, IT, MT, PT, PL, SI: Brez obvez. 
HU: Brez obvez za storitve kr ajinske arhitekture. 1) BE, CY, EL, IT, MT, PT, PL, SI: Brez obvez. 
AT: Ni omejitev za storitve projektiranja. 
DE: Uporaba nacionalnih pravil o honorarjih in 
plačilih za vse storitve, ki se opravijo iz tujine.  
HU: Brez obvez za storitve kr ajinske arhitekture.  
 2) HU: Brez obvez za storitv e krajinske arhitekture. 2) HU: Brez obvez za storitve krajinske 
arhitekture.  
 3) IT, PT: Dostop je omejen na fizi čne osebe. Poklicna 
združenja (neregistrirana), katerih člani so fizi čne osebe, so 
dovoljena. 
CZ: Zahteva se pooblastilo Češke zbornice arhitektov. Lahko 
se prizna pooblastilo analogne tu je institucije. Arhitekturne 
storitve lahko zagotavljajo fizi čne in pravne osebe samo prek 
pooblaščenih arhitektov. Zahteva se državljanstvo in stalno 
prebivališ če, vendar se lahko upoštevajo tudi izjeme. 
HU: Brez obvez za storitve kr ajinske arhitekture. 
LV: Ni omejitev za storitve urbanisti čnega načrtovanja. Za 
storitve krajinske arhitekture se zahteva 3 letna praksa na 
področju projektiranja v Latviji in univerzitetna diploma, za 
pridobitev licence, ki omogo ča ukvarjanje s poslovno 
dejavnostjo, v celotnem obsegu pravne odgovornosti in pravic 
do podpisa projekta. 
SK: Zahteva se pooblastilo Slovaške zbornice arhitektov. 
Lahko se prizna pooblastilo analogne tuje institucije. 
Arhitekturne storitve lahko zagotavljajo fizi čne in pravne 
osebe samo prek pooblaš čenih arhitektov. Zahteva se 
državljanstvo in stalno prebivališ če, vendar se lahko 3) HU: Brez obvez za storitve krajinske 
arhitekture.  
 
SL 62   SL upoštevajo tudi izjeme. 
 4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v oddelku 
horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih posebnih omejitev. 
PT: Zahteva se državljanstvo. 
HU: Zahteva se stalno prebivališ če za storitve urbanisti čnega 
načrtovanja. Brez obvez za storitv e krajinske arhitekture. 4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih posebnih omejitev. 
BE, DE: Uporaba strokovnjakov s poklicnim 
nazivom, ki jim ga je priznala tretja država, je možna samo na osnovi dogovorov o medsebojnem 
priznavanju ali za BE, s posebnim dovoljenjem s 
kraljevim dekretom. 
IT: Zahteva se stalno prebivališ če. 
HU: Brez obvez za storitve kr ajinske arhitekture.  
 Brez obvez, razen za BE, DE, DK, ES, EE, NL, UK, SE: 
kot je navedeno pod (iii) v oddelku horizontalnih obvez in 
ob upoštevanju naslednjih posebnih omejitev: 
BE, DE, DK, ES, NL, UK, SE: Univerzitetna diploma, 
poklicne kvalifikacije in 3- letne poklicne izkušnje v tem 
sektorju.  
EE: Brez obvez, razen za poklice, za katere se zahteva: 
univerzitetna diploma in pet let delovnih izkušenj na 
sorodnem podro čju. 
UK: se zahteva skladnost s preverjanjem gospodarskih Brez obvez, razen za BE, DE, DK, ES, EE, NL, UK, 
SE: kot je navedeno pod (iii) v oddelku horizontalnih 
obvez in ob upoštevanju naslednjih pogojev: 
DE: Uporaba strokovnjakov s poklicnim nazivom, ki 
jim ga je priznala tretja država, je možna samo na 
osnovi dogovorov o medsebojnem priznavanju. 
DE: Uporaba nacionalnih pravil o honorarjih in 
plačilih za vse storitve, ki se opravijo iz tujine.  
 
SL 63   SL potreb. 
h) Zdravstvene, 
zobozdravstvene in babiške 
storitve 
 (CPC 9312, 
93191*) 1) Vse države članice, razen CZ, HU, LV, LT, PL, SE, SI: 
Brez obvez 
PL, SE: Ne obstajajo. 
CZ, HU, LV, LT, SI: Brez obvez za babiške storitve. 
2) CY, FI, MT: Brez obvez. 
CZ, EE, HU, SI, SK: Brez obvez za babiške storitve. 1) Vse države članice, razen CZ, HU, LV, LT, PL, 
SE, SI: Brez obvez 
CZ, HU, LV, LT, SI: Brez obvez za babiške 
storitve. 
PL, SE: Ne obstajajo. 2) CY, FI, MT: Brez obvez. 
CZ, EE, HU, SI, SK: Brez obvez za babiške storitve.  
 3) AT: Brez obvez za zdravstvene in zobozdravstvene 
storitve, za babiške: dostop je omejen na fizi čne osebe. 
DE: Dostop je omejen na fizi čne osebe. Preverjanje 
gospodarskih potreb za zdravnike in zobozdravnike, ki so 
pooblaščeni za zdravljenje upravi čencev iz programov 
javnega zavarovanja. Merilo je pomanjkanje zdravnikov in 
zobozdravnikov v dani regiji.  
CY, EE, MT: Brez obvez 
CZ, SK: Dostop do zdravstvenih in zobozdravstvenih 
storitev je omejen samo na fizi čne osebe. Za tuje fizi čne 
osebe se zahteva pooblastilo Ministrstva za zdravje. Brez 
obvez za babiške storitve. 
ES: Dostop je omejen na fizi čne osebe. 
HU: Brez obvez za babiške storitve. 
IT, PT: Dostop je omejen samo na fizi čne osebe. Poklicna 
združenja. (neregistrirana), člani katerih so fizi čne 3) AT: Brez obvez za zdravstvene in 
zobozdravstvene storitve 
CY, EE, FI, MT: Brez obvez 
CZ, HU, SI, SK: Brez obvez za babiške storitve. 
EE: Brez obvez za babiške storitve. Ne obstajajo., 
razen tega, da morajo zdravniki, ki so se usposabljali izven Estonije, predložiti spri čevalo 
pomožnih te čajev usposabljanja Univerze Tartu. 
Ta zahteva velja tudi za državljane Estonije, ki se usposabljajo v tujini. 
LT: Sporazumevati se morajo v litovš čini (se 
nanaša na osebe, zaposlene v podjetju). 
  
                                                 
* Pomeni, da je dolo čena storitev le del skupine dejavnosti, ki so zajete v tem CPC-ju. 
29 Ustanova v obliki pravne osebe je predmet pooblastila Ministrstva za zdravje. Za vstop v zdravstveno omrežje je potrebna konce sija Zavoda za zdravstveno 
zavarovanje Repub like Slovenije. 
 
SL 64   SL osebe, so dovoljena. 
IE: Dostop samo za partnerstva ali fizi čne osebe. 
SE: Preučitev potreb, da se dolo či število zasebnih praks, 
ki bodo subvencionirane s sist emom javnega zavarovanja. 
UK: Registracija zdravnikov v okviru Nacionalnega 
zdravstvenega zavarovanja je predmet razporejanja 
delovne sile.  
FR: Zagotavljanje samo s SEL-om (anonyme, ŕ 
responsabilité limitée ou en commandite par actions) ali s 
SCP. 
LV: Brez obvez za babiške storitve. Za zdravstvene in 
zobozdravstvene storitve se zahteva državljanstvo. Tujci 
za izvajanje prakse medicinskih poklicev potrebujejo 
dovoljenje lokalnih zdravstvenih oblasti, ki temelji na gospodarski potrebi po zdravnikih in zobozdravnikih v 
dani regiji. 
LT: Ni omejitve za zdravstvene in zobozdravstvene 
storitve, razen tega, da je zagotavljanje storitve predmet 
pooblastila, ki temelji na na črtu zdravstvenih storitev, 
določenem glede na potrebe, v skladu s prebivalstvom in 
že obstoje čimi zdravstvenimi in zobozdravstvenimi 
storitvami. Za babiške storitve je dostop omejen samo na 
individualne lastnike, lahko se uporablja preverjanje gospodarskih potreb. 
PL: Zahteva se državljanstvo. Tujci potrebujejo za 
izvajanje prakse medicinski h poklicev dovoljenje, razen 
za babištvo. 
SI: Zahteva se članstvo v Združenju zdravnikov. Pogoji za 
sprejem zdravnikov, ki niso državljani Slovenije, v 
Združenje zdravnikov, je licenca za opravljanje v kateri 
drugi članici in dobro znanje slovenskega jezika
29. Brez 
obvez za babiške storitve. 
 4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih 4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju  
 
SL 65   SL posebnih omejitev. 
AT: Brez obvez, razen za babištvo 
DK: Omejeno dovoljenje za opravlj anje posebne naloge se 
lahko izda za najve č 18 mesecev. 
CY, FI, MT: Brez obvez. PT: Zahteva se državljanstvo. 
FR: Zahteva se državljanstvo. Vendar pa je dostop možen 
v okviru letno dolo čenih kvot.  
DE: Zahteva za državljanstvo za zdravnike in 
zobozdravnike se lahko opusti samo izjemoma v primerih, 
ki so v interesu javnega zdravja.  
CZ, EE, HU, SI, SK: Brez obvez za babiške storitve. 
LV: Za zdravstvene in zobozdravstvene storitve se 
zahteva državljanstvo. Tu jci potrebujejo za izvajanje 
prakse medicinskih poklicev dovoljenje lokalnih 
zdravstvenih oblasti, ki temelji na gospodarski potrebi za zdravnike in zobozdravnike v dani regiji. Za babiške 
storitve je dostop omejen samo na fizi čne osebe. 
Gospodarske potrebe so dolo čene s celotnim številom 
babic v dani regiji, ki ga pooblastijo lokalne zdravstvene 
oblasti. 
PL: Zahteva se državljanstvo. Tujci potrebujejo za 
izvajanje prakse medicinskih poklicev dovoljenje, razen za 
babištvo. naslednjih posebnih omejitev. 
AT: Brez obvez za zdravnike in zobozdravnike. 
DK: Za pridobitev potrebnega individualnega 
dovoljenja Nacionalnega zdravstvenega sveta se 
zahteva stalno prebivališ če. 
CY, FI, MT: Brez obvez. 
IT: Zahteva se stalno prebivališ če. 
CZ, SK: Pogoj stalnega prebivališ ča za 
zdravstvene in zobozdravstvene storitve. Brez obvez za babiške storitve. Brez obvez za babiške 
storitve. 
EE, HU, SI: Brez obvez za babiške storitve. 
LV, PL: Tuji zdravniki imajo omejeno glasovalno 
pravico v poklicnih zbornicah. 
LT: Tujci morajo opraviti dodatni kvalifikacijski 
izpit. 
 
 
 Brez obvez, razen za BE, DE, DK, ES, kot je navedeno v 
oddelku horizontal nih obvez pod (iii), ob upoštevanju 
zgoraj navedenih pogojev in naslednjih posebnih 
omejitev:  
BE, DE, DK, ES: Univerzitetna diploma, poklicne 
kvalifikacije in 3-letne poklicne izkušnje v tem sektorju. 
BE: Zahteva se preverjanje gospodarskih potreb, če je 
letna bruto pla ča fizične osebe nižja od 30.000 EUR. 
DE: Zahteva za državljanstvo za zdravnike in 
zobozdravnike se lahko opusti samo izjemoma v primerih, Brez obvez, razen za BE, DE, DK, ES, kot je 
navedeno v horizontal nem oddelku pod (iii)  
 
SL 66   SL ki so v interesu javnega zdravja. 
i) Veterinarske 
storitve 
 (CPC 932) 1) Vse države članice, razen FI, LU, LT, PL, SE, UK: Brez 
obvez 
FI, LU, LT, PL, SE: Ne obstajajo. 
UK: Brez obvez, razen za veterinarske laboratorije in 
tehnične storitve, ki se zagotavljajo veterinarskim 
kirurgom, kot tudi splošno svetovanje, usmerjanje in 
informiranje, predvsem glede:  prehrane, vedenja in nege 
živali. 
2) CY, EE, HU, MT, SI: Brez obvez 1) Vse države članice, razen FI, LU, LT, PL, SE, UK: 
Brez obvez 
FI, LU, LT, PL, SE: Ne obstajajo. 
UK: Brez obvez, razen za veterinarske laboratorije 
in tehnične storitve, ki se zagotavljajo veterinarskim 
kirurgom, kot tudi splošno svetovanje, usmerjanje 
in informiranje, predvsem glede: prehrane, vedenja in nege živali. 
2) CY, EE, HU, MT, SI: Brez obvez  
 3) AT, CY, EE, HU, MT, SI: Brez obvez. 
DE, DK, ES, PT: Dostop je omejen na fizi čne osebe. 
IT: Dostop je omejen na fizi čne osebe. Poklicna združenja 
(neregistrirana), katerih člani so fizi čne osebe, so 
dovoljena. 
IE, UK: Dostop samo za partnerstva ali fizi čne osebe. 
FR: Zagotavljanje samo s SEL (anonyme, ŕ responsabilité 
limitée ou en commandite par actions) ali s SCP. 
CZ, SK: Dostop je omejen samo na fizi čne osebe. Zahteva 
se pooblastilo veterinarske uprave. 
PL: Zahteva se državljanstvo. Tujci se lahko prijavijo za 
pridobitev dovoljenja opravljanja prakse. 3) AT, CY, EE, HU, MT, SI: Brez obvez  
 4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih 
posebnih omejitev. 
CZ, DE, FR, EL, PT, SK: Zahteva se državljanstvo. 
PL: Zahteva se državljanstvo. Tujci se lahko prijavijo za 
pridobitev dovoljenja opravljanja prakse. 
AT, CY, EE, HU, MT, SI: Brez obvez. 4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih posebnih omejitev. 
AT, CY, EE, HU, MT, SI: Brez obvez. 
IT, CZ, SK: Zahteva se stalno prebivališ če. 
LT: Tujci morajo opraviti doda tni kvalifikacijski izpit.  
 Brez obvez, razen za BE, DK, ES, kot je navedeno v oddelk u Brez obvez, razen za BE, DK, ES, kot je navedeno v  
 
SL 67   SL horizontalnih obvez pod (iii), ob upoštevanju naslednjih 
posebnih omejitev:  
BE, DK, ES: Univerzitetna diploma, poklicne kvalifikacije in 
3-letne poklicne izkušnje v tem sektorju. 
BE: Zahteva se preverjanj e gospodarskih potreb, če je letna 
bruto plača fizične osebe nižja od 30.000 EUR. oddelku horizontalni h obvez pod (iii) 
j) Storitve 
medicinskih sester, 
fizioterapevtov in 
paramedicinskega osebja 
(CPC 93191*, razen za AT, 
kjer so pokrite naslednje 
dejavnosti CPC 9319: medicinske sestre, 
fizioterapevti, delovni 
terapevti, logoterapevti, dietetiki in svetovalci za 
prehrano, psihologi in 
psihoterapevti) 1) Brez obvez, razen za FI, LU, PL in SE: Ne obstajajo. 
2) CY, CZ, EE, HU, MT, SI, SK: Brez obvez 3) CY, CZ, EE, HU, MT, SI, SK: Brez obvez 
ES, PT: Medicinske sestre – dostop je omejen na fizi čne 
osebe. 
IT: Medicinske sestre – dostop je omejen na fizi čne osebe. 
Poklicna združenja (ner egistrirana), katerih člani so 
fizične osebe, so dovoljena. 
FR: Zagotavljanje samo s SEL (anonyme, à responsabilité 
limitée ou en commandite par actions) ali SCP. 
AT: Dostop je omejen na fizi čne osebe, razen za 
psihologe in psihoterapevte. Ne obstajajo. 
SE: Preučitev potreb, da se dolo či število zasebnih praks, 
ki bodo subvencionirane s sist emom javnega zavarovanja. 
LT: Dostop omejen samo na individualne lastnike. Lahko 
se uporablja preverjanje gospodarskih potreb. 
PL: Zahteva se državljanstvo. 1) Brez obvez, razen za FI, LU, PL in SE: Ne 
obstajajo. 
2) CY, CZ, EE, HU, MT, SI, SK: Brez obvez 
3) CY, CZ, EE, HU, MT, SI, SK: Brez obvez 
LT: Ne obstajajo., razen pod dostopom na trg. 
 
  
 4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih 
posebnih omejitev. 
 DK: Omejeno dovoljenje za opravljanje posebne naloge 
se lahko izda za najve č 18 mesecev. 
PT: Zahteva se državljanstvo. 
 IT: Pogojeno s preverjanjem gospodarskih potreb. 
Odločitev je odvisna od prostih mest in pomanjkanja 4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih posebnih omejitev. 
 DK: Za pridobitev potrebnega individualnega 
dovoljenja Nacionalnega zdravstvenega sveta se 
zahteva stalno prebivališ če. 
CY, CZ, EE, HU, MT, SI, SK: Brez obvez  
                                                 
* Pomeni, da je dolo čena storitev le del skupine dejavnosti, ki so zajete v tem CPC-ju. 
 
SL 68   SL delovne sile v regiji. 
AT: Fizične osebe, razen medicinskih sester, psihologov 
in psihoterapevtov, lahko v Avstriji ustanovijo poklicno 
prakso, pod pogojem, da je zadevna oseba opravljala ta poklic najmanj tri leta pred ustanovitvijo poklicne prakse v 
Avstriji. 
LV: dostop je omejen na fizi čne osebe. Gospodarske 
potrebe so dolo čene s celotnim številom medicinskih 
sester v dani regiji, ki ga pooblastijo lokalne zdravstvene 
oblasti. 
PL: V primeru babic in medicinskih sester se zahteva 
državljanstvo. 
CY, CZ, EE, HU, MT, SI, SK: Brez obvez 
 
 Brez obvez, razen za BE, DE, DK, ES, kot je navedeno v 
oddelku horizontal nih obvez pod (iii), ob upoštevanju 
zgoraj navedenih pogojev in naslednjih posebnih 
omejitev:  
BE, DE, DK, ES: Univerzitetna diploma ali ustrezne 
tehnične kvalifikacije, iz katerih je razvidno znanje, in tri 
leta poklicnih izkušenj v sektorju. 
BE: Zahteva se preverjanje gospodarskih potreb, če je 
letna bruto pla ča fizične osebe nižja od 30.000 EUR. Brez obvez, razen za BE, DE, DK, ES, kot je 
navedeno v horizontal nem oddelku pod (iii)  
 Lekarnarji 
(prodaja farmacevtskih 
izdelkov na drobno – del 
CPC 63211) 1) Brez obvez 
2) AT, CY, CZ, EE, FI, HU, LT, LV, MT, PL, SE, SI, 
SK: Brez obvez 1) Brez obvez 
2) AT, CY, CZ, EE, FI, HU, LT, LV, MT, PL, 
SE, SI, SK: Brez obvez  
 3)30 AT, CY, CZ, EE, FI, HU, LV, LT, MT, PL, SE, SI, SK: 
Brez obvez 3) AT, CY, CZ, EE, FI, HU, LT, MT, PL, SE, 
SI, SK: Brez obvez  
                                                 
30 Če je ustanavljanje lekarn pogojeno s prever janjem gospodarskih potreb, se  upoštevajo naslednja glavna merila: prebivalstvo, šte vilo obstoje čih lekarn in njihova 
geografska gostota. Ta merila se uporabljajo na osnovi nacionalne obravnave, razen za F. 
 
SL 69   SL DE, DK, ES, EL, IT31, LU, NL, PT: Dostop je omejen na 
fizične osebe.  
BE, DK, ES, FR, EL, IT, LU, PT,: Zahteva se diploma iz 
farmacije. 
 BE, DE, DK, ES, FR, IT, IE, PT: Uporablja se preverjanje 
gospodarskih potreb. 
FR: Na osnovi nacionalne obravnave je dostop samo s 
SEL (anonyme, ŕ responsabilité limitée ou en commandite 
par actions), SCP, SA in SARL. 
 4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih 
pogojev: 4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih pogojev:  
 AT, CY, CZ, EE, FI, HU, LV, LT, MT, PL, SE, SI, SK: 
Brez obvez 
FR: Zahteva se državljanstvo. Vendar je v okviru 
določenih kvot dostop za državljane tretjih držav možen 
pod pogojem, da ima ponudnik storitev diplomo iz 
farmacije univerze v Franciji. 
DE, EL: Zahteva se državljanstvo. AT, CY, CZ, EE, FI, HU, LV, LT, MT, PL, SE, SI, 
SK: Brez obvez 
IT, PT: Zahteva se stalno prebivališ če.  
 Brez obvez, razen za BE, DK, ES, kot je navedeno v 
oddelku horizontal nih obvez pod (iii), ob upoštevanju 
naslednjih posebnih omejitev:  
BE, DK, ES: Univerzitetna diploma, poklicne 
kvalifikacije in 3-letne poklicne izkušnje v tem sektorju. 
BE: Zahteva se preverjanje gospodarskih potreb, če je 
letna bruto pla ča fizične osebe nižja od 30.000 EUR. Brez obvez, razen za BE, DK, ES, kot je navedeno v 
oddelku horizontalni h obvez pod (iii)  
B. Ra čunalniške in 
sorodne storitve     
a) Svetovalne 
storitve, ki se nanašajo na 
inštalacijo ra čunalniške 
strojne opreme 1) Ne obstajajo. 
2) Ne obstajajo. 3) Ne obstajajo. 4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 1) Ne obstajajo. 
2) Ne obstajajo. 3) Ne obstajajo. 4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in  
                                                                                                                                                                                                                                           
31 Dodatna obveza: pri I, poklicno zd ruženje (brez vpisa v register) fizi čnih oseb je dovoljeno. 
 
SL 70   SL  (CPC 841) 
b) Storitve uporabe 
programske opreme 
 (CPC 842) 
c) Storitve obdelave 
podatkov (CPC 843) 
d) Storitve v zvezi s 
podatkovnimi bazami 
(CPC 844) Vzdrževanje 
in popravila (CPC 845) 
e) Druge 
računalniške storitve (CPC 
849) oddelku horizontalnih obvez. (ii) v oddelku horizontalnih obvez. 
 Brez obvez, razen za BE, DE, DK, ES, EL, IT, LU, NL, 
SE: kot je navedeno pod (iii) v oddelku horizontalnih 
obvez in ob upoštevanju naslednjih posebnih omejitev: 
IT, NL: Brez obvez, razen za znanstvenike s podro čja 
računalništva, sistemske anali tike, programerje, analitike 
programskih dokumentov in podro čne inženirje, za katere 
se zahteva: Univerzitetna diploma in 3-letne poklicne 
izkušnje v tem sektorju. 
BE, DE, DK, ES: Univerzitetna diploma ali ustrezne 
tehnične kvalifikacije, iz katerih je razvidno znanje, in tri 
leta poklicnih izkušenj v sektorju. 
SE: Univerzitetna diploma in 3-letne poklicne izkušnje v 
tem sektorju. 
BE: Zahteva se preverjanje gospodarskih potreb, če je 
letna bruto pla ča fizične osebe nižja od 30.000 EUR. 
IT: Zahteva se skladnost s preverjanjem gospodarskih 
potreb. 
EL: Brez obvez, razen za  znanstvenike s podro čja 
računalništva, sistemske analit ike, programerje, analitike 
programskih dokumentov, za katere se zahteva: Univerzitetna diploma in 5-letne poklicne izkušnje v tem Brez obvez, razen za BE, DE, DK, ES, EL, IT, LU, 
NL, SE: kot je navedeno v oddelku horizontalnih 
obvez pod (iii)  
 
SL 71   SL sektorju. 
C. Raziskovalne in 
razvojne storitve  
a) Raziskovalne in razvojne 
storitve v naravoslovnih 
vedah 
(Vse države članice, razen 
LV: CPC 851. LV: samo 
poskusne razvojne storitve 
v kemiji in biologiji – CPC 85102) 1) 2), 3) Ne obstajajo., r azen za CY, CZ, FR, IE, LT, 
MT, PL, SK: brez obvez 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih 
posebnih omejitev. 
CY, CZ, FR, IE, LT, MT, PL, SK: Brez obvez 1) 2), 3) Ne obstajajo., razen za CY, CZ, FR, IE, 
LT, MT, PL, SK: brez obvez 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih posebnih omejitev. 
CY, CZ, FR, IE, LT, MT, PL, SK: Brez obvez  
 Brez obvez, razen za BE, DE, DK, ES in FR v zvezi z 
začasnim vstopom raziskovalcev, kot je navedeno pod 
(iii) v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih posebnih omejitev: 
BE, DE, DK, ES, SE: Univerzitetna diploma ali ustrezne 
tehnične kvalifikacije, iz katerih je razvidno znanje, in tri 
leta poklicnih izkušenj v sektorju. 
BE: Zahteva se preverjanje gospodarskih potreb, če je 
letna bruto pla ča fizične osebe nižja od 30.000 EUR. 
FR: – Raziskovalci imajo z raziskovalno ustanovo 
sklenjeno pogodbo o zaposlitvi. 
– Dovoljenje za delo se lahko izda za najve č devet 
mesecev in se lahko podaljšuje za čas trajanja pogodbe. 
– Zahteva se skladnost s preverjanjem gospodarskih 
potreb. 
– Raziskovalna ustanova mora pla čati davek 
Mednarodnemu uradu za migracije. 
 Brez obvez, razen za BE, DE, DK, ES in FR v zvezi z 
začasnim vstopom raziskovalcev, kot je navedeno pod 
(iii) v oddelku horizontalnih obvez  
 Le za HU: Osebnosti z mednarodno priznanim ugledom, 
ki so jih povabili znanstveni raziskovalni inštituti, za dobo   
 
SL 72   SL trajanja povabila. 
b) Raziskovalne in 
razvojne storitve v 
družboslovnih in 
humanisti čnih vedah 
 (CPC 852) 1) Ne obstajajo. 
2) Ne obstajajo. 
3) IT: Dostop do poklica psihologa je omejen samo na 
fizične osebe. Poklicna združenja (neregistrirana), katerih 
člani so fizi čne osebe, so dovoljena. 
PT: Dostop do poklica psihologa je omejen samo na fizi čne 
osebe. 1) Ne obstajajo. 
2) Ne obstajajo. 3) Ne obstajajo.  
 4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez. 4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) 
v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih posebnih omejitev. 
IT, PT: Za psihologe se zahteva stalno prebivališ če  
 Brez obvez, razen za BE, DE, DK, ES, FR in LU v zvezi z 
začasnim vstopom raziskovalcev, kot je navedeno pod 
(iii) v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih posebnih omejitev: 
BE, DE, DK, ES: Univerzitetna diploma ali ustrezne 
tehnične kvalifikacije, iz katerih je razvidno znanje, in tri 
leta poklicnih izkušenj v sektorju. 
BE: Zahteva se preverjanje gospodarskih potreb, če je 
letna bruto pla ča fizične osebe nižja od 30.000 EUR.  
FR: – Raziskovalci imajo z raziskovalno ustanovo 
sklenjeno pogodbo o zaposlitvi. 
– Dovoljenje za delo se lahko izda za najve č devet 
mesecev in se lahko podaljšuje za čas trajanja pogodbe. 
– Zahteva se skladnost s preverjanjem gospodarskih 
potreb. 
– Raziskovalna ustanova mora pla čati davek 
Mednarodnemu uradu za migracije. Brez obvez, razen za BE, DE, DK, ES, FR in LU v 
zvezi z za časnim vstopom raziskovalcev, kot je 
navedeno pod (iii) v oddelku horizontalnih obvez  
 Le za HU: Osebnosti z mednarodno priznanim ugledom,   
 
SL 73   SL ki so jih povabili znanstveni raziskovalni inštituti, za dobo 
trajanja povabila. 
c) Interdisciplinarne raziskovalne in razvojne 
storitve (CPC 853) 1), 2), 3) Ne obstajajo., razen za CY, CZ, FR, IE, LT, LV, 
MT, PL, SK: brez obvez 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih 
posebnih omejitev. 
CY, CZ, EE, IE, LT, LV, MT, PL, SK: Brez obvez 1), 2), 3) Ne obstajajo., razen za CY, CZ, FR, IE, LT, 
LV, MT, PL, SK: brez obvez 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih posebnih omejitev. 
CY, CZ, EE, IE, LT, LV, MT, PL, SK: Brez obvez  
 Brez obvez, razen za BE, DE, DK, ES in FR v zvezi z 
začasnim vstopom raziskovalcev, kot je navedeno pod (iii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih 
posebnih omejitev: 
BE, DE, DK, ES: Univerzitetna diploma ali ustrezne tehni čne 
kvalifikacije, iz katerih je razvidno znanje, in tri leta poklicnih 
izkušenj v sektorju. 
BE: Zahteva se preverjanj e gospodarskih potreb, če je letna 
bruto plača fizične osebe nižja od 30.000 EUR.  
FR: – Raziskovalci imajo z raziskovalno ustanovo sklenjeno 
pogodbo o zaposlitvi. 
– Dovoljenje za delo se lahko izda za najve č devet mesecev in 
se lahko podaljšuje za čas trajanja pogodbe. 
– Zahteva se skladnost s preverjanjem gospodarskih potreb. 
– Raziskovalna ustanova mora pla čati davek Mednarodnemu 
uradu za migracije. Brez obvez, razen za BE, DE, DK, ES in FR v zvezi z 
začasnim vstopom raziskovalcev, kot je navedeno pod 
(iii) v oddelku horizontalnih obvez  
 Le za HU: Osebnosti z mednarodno priznanim ugledom, ki so 
jih povabili znanstveni raziskovalni inštituti, za dobo trajanja 
povabila.   
 
SL 74   SL D. Nepremi čninske 
storitve* 
a) ki zajemajo 
lastniško ali zakupljeno 
posest 
 (CPC 821) 1) CY, CZ, EE, HU, IE, LV, LT, MT, PL, SK, SI: Brez 
obvez. 
2) CY, CZ, EE, HU, LV, LT, MT, PL, SK, SI: Brez obvez 3) CY, CZ, EE, HU, LV, LT, MT, PL, SK, SI: Brez 
obvez 
ES: Dostop samo za fizi čne osebe, partnerstva ali »sociedad 
en comandita«. 1) CY, CZ, EE, HU, IE, LV, LT, MT, PL, SK, SI: 
Brez obvez. 
2) CY, CZ, EE, HU, LV, LT, MT, PL, SK, SI: 
Brez obvez 
3) CY, CZ, EE, HU, LV, LT, MT, PL, SK, SI: 
Brez obvez  
 4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih 
omejitev: 
CY, CZ, EE, HU, LV, LT, MT, PL, SK, SI: Brez obvez 4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih posebnih omejitev. 
CY, CZ, EE, HU, LV, LT, MT, PL, SK, SI: Brez 
obvez  
IT, PT: Zahteva se stalno prebivališ če.  
b) na osnovi 
honorarja ali pogodbe 
(npr.cenitev posesti, upravljanje posesti, itd.) 
 (CPC 822) 1) CY, CZ, EE, HU, IE, LV, LT, MT, PL, SK, SI: Brez 
obvez. 
2) CY, CZ, EE, HU, LV, LT, MT, PL, SK, SI: Brez 
obvez 
3) CY, CZ, EE, HU, LV, LT, MT, PL, SK, SI: Brez 
obvez 
ES: Dostop je omejen na fizi čne osebe. 
 1) CY, CZ, EE, HU, IE, LV, LT, MT, PL, SK, 
SI: Brez obvez. 
2) CY, CZ, EE, HU, LV, LT, MT, PL, SK, SI: 
Brez obvez 
3) CY, CZ, EE, HU, LV, LT, MT, PL, SK, SI: 
Brez obvez 
DK: Dovoljenje za pooblaš čenega nepremi čninskega 
agenta lahko omeji obseg dejavnosti.  
 4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih 
posebnih omejitev. 
CY, CZ, EE, HU, LV, LT, MT, PL, SK, SI: Brez obvez 
DK: Pooblaš čeni nepremi čninski agent: Zahteva se stalno 
prebivališ če, razen če danska Agencija za trgovino in 
podjetja dolo či drugače. Nepooblaš čeni nepremi čninski 4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih posebnih omejitev. 
CY, CZ, EE, HU, LV, LT, MT, PL, SK, SI: Brez 
obvez 
DK: Pooblaš čeni in nepooblaš čeni nepremi čninski 
agent: Zahteva se  stalno prebivališ če, razen če  
                                                 
* Zadevna storitev se na naša na poklic nepremi čninskih agentov in ne vpliva na nobene pravice in/ali omejitve glede fizi čnih oseb, ki kupujejo nepremi čnine. 
 
SL 75   SL agent: Zahteva se stalno prebivališ če, razen če danska 
Agencija za trgovino in podjetja dolo či drugače. 
 danska Agencija za trgovino in podjetja dolo či 
drugače. 
IT, PT: Zahteva se stalno prebivališ če. 
E. Storitve 
izposojanja/lizinga brez 
izvajalcev  
a) v zvezi z ladjami 
 (CPC 83103) 1) FR: Zakup vseh ladij je predmet predhodnega 
obvestila. 
CY, HU, MT, PL: Brez obvez 
2) CY, MT, PL: Brez obvez FR: Zakup vseh ladij je predmet predhodnega obvestila. 3) CY, MT, PL: Brez obvez 
FR: Zakup vseh ladij je predmet predhodnega obvestila. 
SE: Za plutje pod švedsko zastavo je potrebno dokazilo o 
prevladujo čem švedskem deležu ob tujih lastniških deležih 
pri ladjah. 
LT: Ladje morajo biti v lasti litovskih fizi čnih oseb ali v 
Litvi ustanovljenih podjetij. 1) CY, MT, PL: Brez obvez 
2) CY, MT, PL: Brez obvez  3) CY, MT, PL: Brez obvez   
 4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih 
omejitev: 
CY, MT, PL: Brez obvez 4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih omejitev: 
CY, MT, PL: Brez obvez  
b) v zvezi z 
zrakoplovi 
(CPC 83104) 1) CY, CZ, HU, LV, MT, PL, SK: Brez obvez 
2) Vse države članice, razen CY, CZ, LV, MT, PL, SK: 
Zrakoplovi, ki jih uporabljajo letalski prevozniki Skupnosti, 
morajo biti registrirani v državi članici, ki je letalskemu 
prevozniku izdala dovoljenje, ali drugje v Skupnosti. Izjeme se lahko priznajo za pogodbe o kratkoro čnem najemu ali v 
izjemnih okoliš činah. 
CY, CZ, LV, MT, PL, SK: Brez obvez 1) CY, CZ, LV, MT, PL, SK: Brez obvez 
2) CY, CZ, LV, MT, PL, SK: Brez obvez  
 3) Vse države članice, razen CY, CZ, LV, MT, PL, SK: 
Zrakoplovi morajo biti registri rani v registru zrakoplovov teh 
držav članic, zrakoplov mora biti v lasti fizi čne osebe, ki 
ustreza posebnim merilom v zvezi z državljanstvom ali v lasti 
pravne osebe, ki ustreza posebnim merilom v zvezi z 
lastništvom kapitala in nadzorom (vklju čno z državljanstvom 
direktorjev). 
CY, CZ, LV, MT, PL, SK: Brez obvez 3) CY, CZ, LV, MT, PL, SK: Brez obvez  
 
SL 76   SL  4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih 
omejitev: 
CY, CZ, LV, MT, PL, SK: Brez obvez 4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih omejitev: 
CY, CZ, LV, MT, PL, SK: Brez obvez  
c) v zvezi z drugo 
prevozno opremo (CPC 
83101, 83102, 83105) 1) CY, HU, LV, MT, PL, SI: Brez obvez 
2) CY, LV, MT, PL, SI: Brez obvez 3) CY, LT, LV, MT, PL, SI: Brez obvez 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih 
omejitev: 
CY, LT, LV, MT, PL, SI: Brez obvez 1) CY, LV, MT, PL, SI: Brez obvez 
2) CY, LV, MT, PL, SI: Brez obvez 3) CY, LT, LV, MT, PL, SI: Brez obvez 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih omejitev: 
CY, LT, LV, MT, PL, SI: Brez obvez  
d) v zvezi z drugimi 
stroji in opremo 
 (CPC 83106, 
83107, 83108, 83109) 1) CY, CZ, HU, LV, MT, PL, SK: Brez obvez 
2) CY, CZ, LV, MT, PL, SK: Brez obvez 3) CY, CZ, LV, MT, PL, SK: Brez obvez 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih 
omejitev: 
CY, CZ, LV, MT, PL, SK: Brez obvez 1) CY, CZ, LV, MT, PL, SK: Brez obvez 
2) CY, CZ, LV, MT, PL, SK: Brez obvez 3) CY, CZ, LV, MT, PL, SK: Brez obvez 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih omejitev: 
CY, CZ, LV, MT, PL, SK: Brez obvez  
 
SL 77   SL e) drugo (CPC 832) 
 EE, LV, LT: 
vključno s predhodno 
posnetimi videokasetami 
kot opremo za doma čo 
zabavo (CPC 83202) 1) Vse države članice, razen EE, LV, LT: Brez obvez 
 EE, LT, LV: Ne obstajajo. 
2) Vse države članice, razen EE, HU, LV, LT: Brez obvez 
 EE, HU, LV, LT: Ne obstajajo. 
3) Vse države članice, razen EE, HU, LV, LT: Brez obvez 
 EE, HU, LV, LT: Ne obstajajo. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih 
posebnih omejitev. 
 Vse države članice, razen za EE, HU, LV, LT: Brez obvez 
 EE, HU, LV, LT: Brez obvez, razen kot je navedeno v 
oddelku horizontalnih obvez. 
 1) Vse države članice, razen EE, HU, LV, LT: Brez 
obvez 
 EE, HU, LV, LT: Ne obstajajo. 2) Vse države članice, razen EE, HU, LV, LT: Brez 
obvez 
 EE, HU, LV, LT: Ne obstajajo. 3) Vse države članice, razen EE, HU, LV, LT: Brez 
obvez 
 EE, HU, LV, LT: Ne obstajajo. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih posebnih omejitev. 
 Vse države članice, razen za EE, HU, LV, LT: 
Brez obvez 
 EE, HU: Brez obvez, razen kot je navedeno v 
oddelku horizontalnih obvez 
 LV, LT: Ne obstajajo.  
 Storitve 
izposojanja z izvajalci  
 Izposojanje plovil 
s posadko 
 (CPC 7213, 7223) 1) FR: Zakup vseh ladij je predmet predhodnega 
obvestila. 
 AT, CY, CZ, EE, HU, LT, LV, MT, PL, SE, SK, SI: Brez 
obvez. 
2) FR: Zakup vseh ladij je predmet predhodnega 
obvestila. 
 AT, CY, EE, HU, MT, PL, SE, SI, SK: Brez obvez. 
3) FR: Zakup vseh ladij je predmet predhodnega 
obvestila. 
AT, CY, CZ, EE, HU, LT, LV, MT, PL, SE, SK, SI: Brez 1) AT, CY, CZ, EE, HU, LT, LV, MT, PL, SE, SK, 
SI: Brez obvez. 
2) AT, CY, EE, HU, LV, MT, PL, SE, SI, SK: Brez 
obvez. 
3) AT, CY, CZ, EE, HU, LT, LV, MT, PL, SE, 
SK, SI: Brez obvez. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih pogojev: 
CY, EE, HU, LT, MT, PL, SE, SI, SK: Brez obvez  
 
SL 78   SL obvez. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih 
pogojev: 
CY, EE, HU, LT, MT, PL, SE, SI, SK: Brez obvez. 
 Izposojanje 
gospodarskih cestnih vozil 
z izvajalcem 
 (CPC 7124) 1) AT, CY, CZ, EE, HU, LV, LT, MT,PL, SK, SI, SE: Brez 
obvez 
2) AT, CY, CZ, EE, HU, LV, LT, MT,PL, SK, SI, SE: Brez 
obvez 
3) AT, CY, CZ, EE, HU, LV, LT, MT,PL, SK, SI, SE: Brez 
obvez 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih 
pogojev: 
CY, CZ, EE, HU, LV, LT, MT,PL, SK, SI, SE: Brez obvez 1) AT, CY, CZ, EE, HU, LV, LT, MT,PL, SK, SI, 
SE: Brez obvez 
2) AT, CY, CZ, EE, HU, LV, LT, MT,PL, SK, SI, 
SE: Brez obvez 
3) AT, CY, CZ, EE, HU, LV, LT, MT,PL, SK, SI, 
SE: Brez obvez 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih pogojev: 
CY, CZ, EE, HU, LV, LT, MT,PL, SK, SI, SE: Brez 
obvez  
F. Druge poslovne 
storitve  
a) Oglaševanje 
Oglaševanje (vse države 
članice, razen PL, SI: CPC 
871; 
 PL: CPC 871, 
razen oglaševanja toba čnih 
izdelkov, alkoholnih pija č, 
farmacevtskih izdelkov; 
 SI: CPC 8711** 
in 8712**, razen 
oglaševanja prek direktne 
pošte, oglaševanja na prostem in razen blaga, za 1) 2) 3) Ne obstajajo. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez. 1) 2) 3) Ne obstajajo. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez.  
 
SL 79   SL katero velja uvozno 
dovoljenje ter razen 
farmacevtskih izdelkov) 
 Brez obvez, razen za BE, DE, DK, ES, EL, IT, LU, UK, SE, 
kot je navedeno v oddelku horizontalnih obvez pod (iii), ob 
upoštevanju naslednjih posebnih omejitev. 
BE, DE, DK, ES, IT, UK, SE: Ustrezne kvalifikacije in tri 
leta poklicnih izkušenj. 
IT, UK: Zahteva se skladnost s preverjanjem gospodarskih 
potreb. 
EL: Ustrezne kvalifikacije in pet let poklicnih izkušenj. Brez obvez, razen za BE, DE, DK, ES, EL, IT, LU, 
UK, SE, kot je navedeno v oddelku horizontalnih 
obvez pod (iii)  
b) Tržne raziskave in 
raziskave javnega mnenja  
 (CPC 864) 1), 2), 3) Ne obstajajo. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez. 1), 2), 3) Ne obstajajo. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez.  
 Brez obvez, razen za BE, DE, DK, ES, kot je navedeno v 
oddelku horizontal nih obvez pod (iii), ob upoštevanju 
zgoraj navedenih pogojev in naslednjih posebnih 
omejitev:  
BE, DE, DK, ES: Univerzitetna diploma ali ustrezne 
tehnične kvalifikacije, iz katerih je razvidno znanje, in tri 
leta poklicnih izkušenj v sektorju. 
BE: Zahteva se preverjanj e gospodarskih potreb, če je letna 
bruto plača fizične osebe nižja od 30.000 EUR. Brez obvez, razen za BE, DE, DK, ES, kot je 
navedeno v oddelku horizontalnih obvez pod (iii)  
c) Storitve 
svetovanja pri upravljanju 
 (CPC 865) 1) 2) 3) Ne obstajajo. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez. 1) 2) 3) Ne obstajajo. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez.  
 Brez obvez, razen za BE, DE, DK, ES, EE, IT, LU, LV, UK, 
SE, kot je navedeno v oddelku horizontalnih obvez pod (iii), 
ob upoštevanju naslednj ih posebnih omejitev. 
IT, UK: Brez obvez, razen za  poslovodne delavce in višje 
svetovalce, za katere se zahteva: univerzitetna diploma in 
tri leta poklicnih izkušenj. 
BE, DE, DK, ES: Univerzitetna diploma ali ustrezne 
tehnične kvalifikacije, iz katerih je razvidno znanje, in tri 
leta poklicnih izkušenj v sektorju. Brez obvez, razen za BE, DE, DK, ES, EE, IT, LU, 
LV, UK, SE, kot je navedeno v oddelku horizontalnih 
obvez pod (iii)  
 
SL 80   SL EE, LV: Brez obvez, razen za poklice, za katere se 
zahteva: univerzitetna diploma in pet let delovnih izkušenj 
na sorodnem podro čju. 
SE: Univerzitetna diploma in 3-letne poklicne izkušnje v 
tem sektorju. 
IT, UK: Zahteva se skladnost s preverjanjem gospodarskih 
potreb. 
d) Storitve, povezane s svetovanjem pri 
upravljanju (CPC 866) 1), 2), 3) HU: Brez obvez 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih 
omejitev: 
HU: Brez obvez 1) 2), 3) HU: Brez obvez 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih omejitev: 
HU: Brez obvez  
 Brez obvez, razen za BE, DE, DK, ES, EE, IT, LU, LV, UK, 
SE, kot je navedeno v oddelku horizontalnih obvez pod (iii), 
ob upoštevanju naslednj ih posebnih omejitev. 
IT, UK: Brez obvez, razen za  poslovodne delavce in višje 
svetovalce, za katere se zahteva: univerzitetna diploma in 
tri leta poklicnih izkušenj. 
EE, LV: Brez obvez, razen za poklice, za katere se 
zahteva: univerzitetna diploma in pet let delovnih izkušenj 
na sorodnem podro čju. 
BE, DE, DK, ES: Univerzitetna diploma ali ustrezne 
tehnične kvalifikacije, iz katerih je razvidno znanje, in tri 
leta poklicnih izkušenj v sektorju. 
SE: Univerzitetna diploma in 3-letne poklicne izkušnje v 
tem sektorju. 
IT, UK: Zahteva se skladnost s preverjanjem gospodarskih 
potreb. Brez obvez, razen za BE, DE, DK, ES, EE, IT, LU, 
LV, UK, SE, kot je navedeno v oddelku horizontalnih 
obvez pod (iii)  
e) Storitve 
tehničnega preizkušanja in 
analiz 
 (CPC 8676) 1) IT: Brez obvez za poklic biologa in kemi čnega 
analitika. 
CY, CZ, MT, PL, SK, SE: Brez obvez 
2) CY, CZ, MT, PL, SK, SE: Brez obvez 1) I: Brez obvez za poklic biologa in kemi čnega 
analitika. 
CY, CZ, MT, PL, SK, SE: Brez obvez 
2) CY, CZ, MT, PL, SK, SE: Brez obvez  
 3) ES: Dostop za kemi čno analizo samo s fizi čnimi 
osebami. 
IT: Dostop za poklic biologa in kemi čnega analitika je 3) CY, CZ, MT, PL, SK, SE: Brez obvez  
 
SL 81   SL samo s fizi čnimi osebami. Poklicna združenja 
(neregistrirana), katerih člani so fizi čne osebe, so 
dovoljena. 
PT: Dostop za poklic biologa in kemi čnega analitika je 
samo s fizi čnimi osebami. 
CY, CZ, MT, PL, SK, SE: Brez obvez 
 4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih 
omejitev: 
CY, CZ, MT, PL, SK, SE: Brez obvez 4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih posebnih omejitev. 
IT, PT: Za poklic biologa in kemi čnega analitika se 
zahteva stalno prebivališ če. 
CY, CZ, MT, PL, SK, SE: Brez obvez  
 Brez obvez, razen za BE, DE, DK, ES, EE, LU, UK, SE, kot 
je navedeno v oddelku horizontalnih obvez pod (iii), ob 
upoštevanju naslednjih posebnih omejitev: 
BE, DE, DK, ES, UK, SE: Univerzitetna diploma ali 
tehnične kvalifikacije, iz katerih je razvidno znanje, in tri 
leta poklicnih izkušenj.  
EE: Brez obvez, razen za poklice, za katere se zahteva: 
univerzitetna diploma in pet let delovnih izkušenj na 
sorodnem podro čju. 
BE: Zahteva se preverjanje gospodarskih potreb, če je 
letna bruto pla ča fizične osebe nižja od 30.000 EUR. 
UK: se zahteva skladnost s preverjanjem gospodarskih potreb. Brez obvez, razen za BE, DE, DK, ES, EE, LU, UK, 
SE, kot je navedeno v oddelku horizontalnih obvez 
pod (iii)  
f) Svetovalne 
storitve v zvezi s kmetijstvom, lovom in 
gozdarstvom (SE: razen 
lova) 
 HU: del CPC 881 
 LV, LT,  PL: 
Storitve, povezane s 
kmetijstvom, z lovom in gozdarstvom (CPC 881) 1) IT: Brez obvez za dejavnosti, rezervirane za agronoma in 
»periti agrari«. 
2) Ne obstajajo. 
3) ES: Dostop za agronome in gozdarske inženirje je omejen 
na fizične osebe. 
 PT: Dostop za agronome je omejen na fizi čne osebe. 1) IT: Brez obvez za dejavnosti, rezervirane za 
agronoma in »periti agrari«. 
2) Ne obstajajo. 
3) Ne obstajajo.  
 
SL 82   SL  IT: Dostop za agronome in »periti agrari« je omejen na fizi čne 
osebe. Poklicna združenja (neregistrirana), katerih člani so 
fizične osebe, so dovoljena.   
 4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez. 4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih posebnih omejitev. 
 IT, PT: Za agronome se zahteva stalno 
prebivališ če.  
 Brez obvez, razen za BE, DE, DK in ES, kot je navedeno 
v oddelku horizont alnih obvez pod (iii), ob upoštevanju 
zgoraj navedenih pogojev in naslednjih posebnih 
omejitev:  
BE, DE, DK, ES: Univerzitetna diploma ali ustrezne 
tehnične kvalifikacije, iz katerih je razvidno znanje, in tri 
leta poklicnih izkušenj v sektorju. 
BE: Zahteva se preverjanj e gospodarskih potreb, če je letna 
bruto plača fizične osebe nižja od 30.000 EUR. Brez obvez, razen za BE, DE, DK in ES, kot je 
navedeno v oddelku horizontalnih obvez pod (iii)  
g) Svetovalne 
storitve v zvezi z ribištvom 1), 2), 3) CY, CZ, EE, LV, LT, MT, PL, SK, SI: Brez obvez 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih 
omejitev: 
CY, CZ, EE, LV, LT, MT, PL, SK, SI: Brez obvez 1), 2), 3) CY, CZ, EE, LV, LT, MT, PL, SK, SI: Brez 
obvez 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih omejitev: 
CY, CZ, EE, LV, LT, MT, PL, SK, SI: Brez obvez  
 Brez obvez, razen za BE, DE, DK in ES, kot je navedeno 
v oddelku horizont alnih obvez pod (iii), ob upoštevanju 
zgoraj navedenih pogojev in naslednjih posebnih omejitev:  
BE, DE, DK, ES: Univerzitetna diploma ali ustrezne 
tehnične kvalifikacije, iz katerih je razvidno znanje, in tri 
leta poklicnih izkušenj v sektorju. 
BE: Zahteva se preverjanj e gospodarskih potreb, če je letna 
bruto plača fizične osebe nižja od 30.000 EUR. Brez obvez, razen za BE, DE, DK in ES, kot je 
navedeno v oddelku horizontalnih obvez pod (iii)  
h) Rudarske storitve 1) Ne obstajajo. 
2) Ne obstajajo. 
3) ES, PT: Dostop za rudarske inženirje je omejen na fizi čne 1) Ne obstajajo. 
2) Ne obstajajo. 3) LT: Brez obvez  
 
SL 83   SL osebe. 
LT: Brez obvez 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih 
posebnih omejitev. 
FI: Pravica do iskanja, terjanja in izkoriš čanja nahajališ č 
je omejena na fizi čne osebe s stalnim prebivališ čem na 
območju EGP. Izjeme pri zahtevi stalnega prebivališ ča 
sprejme Ministrstvo za trgovino in industrijo. 
LT: Brez obvez 4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih posebnih omejitev. 
 PT: Zahteva se stalno prebivališ če. 
LT: Brez obvez 
 Brez obvez, razen za BE, DE, DK in ES, kot je navedeno 
v oddelku horizont alnih obvez pod (iii), ob upoštevanju 
zgoraj navedenih pogojev in naslednjih posebnih 
omejitev:  
BE, DE, DK, ES: Univerzitetna diploma ali ustrezne 
tehnične kvalifikacije, iz katerih je razvidno znanje, in tri 
leta poklicnih izkušenj v sektorju. 
BE: Zahteva se preverjanje gospodarskih potreb, če je 
letna bruto pla ča fizične osebe nižja od 30.000 EUR.  
FI: Pravica do iskanja, terjanja in izkoriš čanja nahajališ č je 
omejena na fizi čne osebe s stalnim prebivališ čem na 
območju EGP. Izjeme pri zahtevi stalnega prebivališ ča 
sprejme Ministrstvo za trgovino in industrijo. Brez obvez, razen za BE, DE, DK in ES, kot je 
navedeno v oddelku horizontalnih obvez pod (iii)  
i) Storitve povezane 
s proizvodnjo 
EE: Svetovalne 
storitve povezane 
s proizvodnjo (del 
CPC 884 + del 885 razen za 
88442) 
 
HU Svetovalne 1) Vse države članice razen EE, HU: Brez obvez 
 EE, HU: Ne obstajajo. 
2) Vse države članice razen EE, HU: Brez obvez 
 EE, HU: Ne obstajajo. 
3) Vse države članice razen EE, HU: Brez obvez 
 EE, HU: Ne obstajajo. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno v horizontalnem 1) Vse države članice razen EE, HU: Brez obvez 
 EE, HU : Ne obstajajo.  
2) Vse države članice razen EE, HU: Brez obvez 
 EE, HU, : Ne obstajajo. 
3) Vse države članice razen EE, HU: Brez obvez 
 EE, HU: Ne obstajajo. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno v horizontalnem  
 
SL 84   SL storitve povezane 
s proizvodnjo (del 
CPC 884 + del CPC 885) 
 oddelku pod (i) in (ii) in ob upoštevanju naslednjih posebnih 
omejitev: 
 Vse države članice razen EE, HU: Brez obvez 
 EE, HU: Brez obvez, razen kot je navedeno v 
oddelku horizontalnih obvez. oddelku pod (i) in (ii) in ob upoštevanju naslednjih 
posebnih omejitev: 
 Vse države članice razen EE, HU: Brez obvez 
 EE, HU: Brez obvez, razen kot je navedeno v 
oddelku horizontalnih obvez. 
j) Storitve, povezane 
z distribucijo 
energije 
 (LV: CPC 887.  
 HU: le svetovalne 
storitve, razen CPC 887. 
 LT: Pokriva 
svetovalne 
storitve, ki se 
nanašajo na 
prenos in distribucijo 
električne 
energije, plina, pare, tople vode 
na honorarni 
podlagi, in sicer gospodinjstvom, 
poslovnim in 
industrijskim objektom ter 
drugim 
uporabnikom-CPC 887
32 
 SI: Storitve, 1) 2) 3) Vse države članice, razen HU, LV, LT, SI: Brez 
obvez 
 HU, LV, LT, SI: Ne obstajajo. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih 
posebnih omejitev. 
 Vse države članice, razen HU, LV, LT, SI: Brez obvez 
 HU, LT, LV, SI: Brez obvez, razen kot je navedeno v 
oddelku horizontalnih obvez. 
 1) 2) 3) Vse države članice, razen HU, LV, LT, SI: 
Brez obvez 
 HU, LV, LT, SI: Ne obstajajo. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih posebnih omejitev. 
 Vse države članice, razen HU, LV, LT, SI: Brez 
obvez 
 HU, LT in SI: Brez obvez, razen kot je navedeno v 
oddelku horizontalnih obvez. 
 LV: Ne obstajajo.  
                                                 
32 LV: Navedena storitev je le del skupine dejavnosti, ki so zajete v tem CPC. 
 
SL 85   SL povezane z distribucijo 
energije – le za plin33 – del 
CPC 887) 
k) Storitve 
nameščanja in oskrbe z 
osebjem  
 Storitve iskanja 
vodilnih kadrov 
 (CPC 87201) 1) AT, DE, ES , FI, IE, PT, SE, CY, CZ, EE, LV, LT, MT, 
PL, SK, SI: Brez obvez. 
2) AT, FI, CY, CZ, EE, LV, LT, MT, PL, SK, SI: Brez 
obvez 
3) AT, DE, FI, PT, CY, CZ, EE, LV, LT, MT, PL, SK, SI: 
Brez obvez 
 ES: Državni monopol. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih 
omejitev: 
AT, CY, CZ, EE, FI, LV, LT, MT, PL, SK, SI: Brez obvez 1) AT, DE, ES , FI, IE, PT, SE, CY, CZ, EE, LV, LT, 
MT, PL, SK, SI: Brez obvez. 
2) AT, FI, CY, CZ, EE, LV, LT, MT, PL, SK, SI: 
Brez obvez 
3) AT, DE, FI, PT, CY, CZ, EE, LV, LT, MT, PL, 
SK, SI: Brez obvez 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih omejitev: 
AT, CY, CZ, EE, FI, LV, LT, MT, PL, SK, SI: Brez 
obvez  
Storitve nameš čanja osebja 
 (CPC 87202) 1) Vse države članice, razen HU: Brez obvez 
HU: Ne obstajajo. 
2) AT, CY, CZ, EE, FI, LV, LT, MT, PL, SK: Brez obvez 
3) AT, CY, CZ, EE, FI, LV, LT, MT, PL, PT, SK: Brez 
obvez 
DE: Ob upoštevanju pooblastila, ki ga ponudniku storitev 
izda pristojni organ. Pooblastilo se izda glede na stanje in 
razvoj trga delovne sile. 
 BE, FR, ES, IT: Državni monopol. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih 
omejitev: 
AT, CY, CZ, EE, FI, LV, LT, MT, PL, SK: Brez obvez 1) Vse države članice, razen HU: Brez obvez 
HU: Ne obstajajo. 
2) AT, CY, CZ, EE, FI, LV, LT, MT, PL, SK: Brez 
obvez 
3) AT, CY, CZ, EE, FI, LV, LT, MT, PL, PT, SK: 
Brez obvez 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih omejitev: 
AT, CY, CZ, EE, FI, LV, LT, MT, PL, SK: Brez 
obvez  
Posredovanje 1) AT DE, FR, IT, IE, NL, PT, SK: Brez obvez. 1) AT, DE, FR, IT, IE, NL, PT, SK: Brez obvez.  
                                                                                                                                                                                                                                           
33 SI: Obstajajo javne službe; pravice za koncesijo se lahko dodelijo osebnim izvajalcem s sedežem v Republiki Sloveniji. 
 
SL 86   SL administrativnega osebja 
 (CPC 87203) 2) AT, FI, SK: Brez obvez 
3) AT, DE, FI, PT, SK: Brez obvez  IT: Državni monopol. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih 
omejitev: 
AT, FI, SK: Brez obvez 2) AT, FI, SK: Brez obvez 
3) AT, DE, FI, PT, SK: Brez obvez 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih omejitev: 
AT, FI, SK: Brez obvez 
l) Varnostne storitve 
 (CPC 87302, 
87303, 87304, 87305) 1) BE, CY, CZ, ES, EE, FR, IT, LV, LT, MT, PT, PL, SI, 
SK: Brez obvez. 
2) CY, CZ, EE, LV, LT, MT, PL, SI, SK: Brez obvez 
3) CY, CZ, EE, LV, LT, MT, PL, SI, SK: Brez obvez. 
ES: Dostop samo s »sociedades anónimas«, »sociedades 
de responsabilidad limitad a«, »sociedades anónimas 
laborales« in »sociedades c ooperativas«. Za dostop je 
potrebno predhodno dovoljenje. Svet ministrov pri izdaji dovoljenja upošteva merila, kot so pristojnost, poklicna 
integriteta in samostojnost, ustreznost zaš čite, predvidene 
za varnost prebivalstva in javni red. 
DK: Brez obvez za varnostne storitve na letališ čih. Dostop je 
samo za nacionalne pravne osebe. Za dostop je potrebno 
predhodno dovoljenje. Ministrst vo za pravosodje pri izdaji 
dovoljenja upošteva merila, kot so pristojnost, poklicna integriteta in samostojnost, izkušnje ter ugled podjetja, ki se 
želi ustanoviti. 1) BE, CY, CZ, ES, EE, FR, IT, LV, LT, MT, PT, PL, 
SI, SK: Brez obvez. 
2) CY, CZ, EE, LV, LT, MT, PL, SI, SK: Brez obvez 
3) CY, CZ, EE, LV, LT, MT, PL, SI, SK: Brez 
obvez. 
DK: Za ve čino članov upravnega odbora in za 
menedžerje se zahteva stalno prebivališ če in 
državljanstvo. Brez obvez za varnostne storitve na 
letališčih.  
 4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih 
posebnih omejitev. 
DK: Brez obvez za varnostne storitve na letališ čih. Za 
menedžerje se zahteva državljanstvo. 
FR: Za generalne direktorje in direktorje se zahteva 
državljanstvo. 
BE: Za vodstveno osebje je pogoj državljanstvo. 
ES, PT: Za specializirano osebje se zahteva državljanstvo. 
IT: Za pridobitev potrebnega dovoljenja za opravljanje 4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih posebnih omejitev. 
DK: Brez obvez za varnostne storitve na letališ čih. 
Za menedžerje se zahteva stalno prebivališ če. 
 BE: Za vodstveno osebje se zahteva stalno 
prebivališ če. 
IT: Za pridobitev potrebnega dovoljenja za 
opravljanje varnostnih storitev in prevoz 
vrednostnih predmetov se zahteva stalno 
prebivališ če.  
 
SL 87   SL varnostnih storitev in prevoz vrednostnih predmetov se 
zahteva državljanstvo. 
CY, CZ, EE, LV, LT, MT, PL, SI, SK: Brez obvez CY, CZ, EE, LV, LT, MT, PL, SI, SK: Brez obvez 
m) Sorodne storitve 
na podro čju znanstvenega 
in tehničnega svetovanja*
 (CPC 8675) 1) Ne obstajajo., razen za FR: Brez obvez za 
raziskovalne storitve. 
2) Ne obstajajo. 1) FR: Brez obvez za raziskovalne storitve. 
DE: Uporaba nacionalnih pravil o honorarjih in 
plačilih za vse geodetske storitve, ki se opravijo iz 
tujine. 
2) Ne obstajajo.  
 3) FR: »Geodetske storitve«: Dostop samo s SEL (anonyme, 
à responsabilité limitée ou en commandite par actions), 
SCP, SA in SARL. 
IT: Za nekatere dejavnosti storitev raziskav v zvezi z 
rudarstvom (rudami, nafto, plinom, itd.), lahko obstajajo 
izključne pravice. 
ES: Dostop do poklica geodeta in geologa samo za fizi čne 
osebe. 
PT: Dostop je omejen na fizi čne osebe. 
IT: Dostop do poklica geodeta in geologa samo za fizi čne 
osebe. Poklicna združenja (neregistrirana), katerih člani so 
fizične osebe, so dovoljena. 3) FR: Za »storitve iskanja in raziskav« je potrebno 
dovoljenje.  
 4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih 
posebnih omejitev. 
DE: Za javno imenovane geode te je pogoj državljanstvo. 
FR: »Geodetske storitve« – dejavnosti v zvezi z 
ugotavljanjem lastninskih pravic in zemljiškim pravom so 
rezervirane za »experts-géometres« iz ES.  4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih posebnih omejitev. 
IT, PT: Zahteva se stalno prebivališ če.  
 Brez obvez, razen za BE, DE, DK, ES, EE kot je 
navedeno v oddelku horiz ontalnih obvez pod (iii), ob 
upoštevanju zgoraj navedenih pogojev in naslednjih 
posebnih omejitev:  
BE, DE, DK, ES: Univerzitetna diploma, poklicne Brez obvez, razen za BE, DE, DK, ES, EE, kot je 
navedeno v oddelku horizontalnih obvez pod (iii), ob 
upoštevanju naslednjih pogojev: 
DE: Uporaba nacionalnih pravil o honorarjih in 
plačilih za vse storitve, ki se opravijo iz tujine.  
                                                 
* Zadevne storitve ne zajemajo delovanja rudnikov. 
 
SL 88   SL kvalifikacije in 3-letne poklicne izkušnje v tem sektorju. 
EE: Brez obvez, razen za poklice, za katere se zahteva: 
univerzitetna diploma in pet let delovnih izkušenj na 
sorodnem podro čju. 
BE: Zahteva se preverjanje gospodarskih potreb, če je 
letna bruto pla ča fizične osebe nižja od 30.000 EUR. 
DE: Za javno imenovane geode te je pogoj državljanstvo. 
n) Vzdrževanje in 
popravila opreme 
 (pomorska plovila, 
zrakoplovi in druga 
prevozna oprema niso 
vključeni) 
 (Vse države 
članice, razen EE, LT, LV: 
CPC 633, 8861, 8866. EE, 
LT, LV: 633, 8861-8866) 1) 2) 3) Ne obstajajo. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez. 1) 2) 3) Ne obstajajo. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez.  
 Brez obvez, razen za BE, DE, DK in ES, kot je navedeno 
v oddelku horizont alnih obvez pod (iii), ob upoštevanju 
naslednjih posebnih omejitev:  
BE, DE, DK, ES: Univerzitetna diploma ali ustrezne 
tehnične kvalifikacije, iz katerih je razvidno znanje, in tri 
leta poklicnih izkušenj v sektorju. 
BE: Zahteva se preverjanje gospodarskih potreb, če je 
letna bruto pla ča fizične osebe nižja od 30.000 EUR. Brez obvez, razen za BE, DE, DK in ES, kot je 
navedeno v oddelku horizontalnih obvez pod (iii)  
o) Storitve čiščenja 
zgradb (CPC 874) 1) Brez obvez * 
2) 3) Ne obstajajo. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez. 1) Brez obvez* 
2) 3) Ne obstajajo. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez.  
p) Fotografske 
storitve 
 (CPC 875. Vse 1) Vse države članice, razen EE, HU, LV, LT, PL: Brez 
obvez, razen za fotografiranje iz zraka: Ne obstajajo. 
EE, HU, LV, LT, PL: Ne obstajajo. 1) Vse države članice, razen CZ, HU, LV, LT, 
PL: Brez obvez, razen za fotogr afiranje iz zraka: Ne 
obstajajo.  
                                                 
* Obveza pri tej obliki ponudbe ni izvedljiva. 
 
SL 89   SL države članice, razen CZ, 
EE, LV, PL: razen prodaje. 
PL: razen fotografiranja iz zraka.) 2) 3) Ne obstajajo. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez. CZ, HU, LV, LT, PL: Ne obstajajo. 
 2) 3) Ne obstajajo. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez. 
 Brez obvez, razen za BE, DE, DK in ES, kot je navedeno 
v oddelku horizont alnih obvez pod (iii), ob upoštevanju 
naslednjih posebnih omejitev:  
BE, DE, DK, ES: Univerzitetna diploma ali ustrezne 
tehnične kvalifikacije, iz katerih je razvidno znanje, in tri 
leta poklicnih izkušenj v sektorju. 
BE: Zahteva se preverjanje gospodarskih potreb, če je 
letna bruto pla ča fizične osebe nižja od 30.000 EUR. Brez obvez, razen za BE, DE, DK in ES, kot je 
navedeno v oddelku horizontalnih obvez pod (iii)  
q) Storitve pakiranja 
 (CPC 876) 1) Brez obvez* 
2) 3) Ne obstajajo. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez. 1) Brez obvez 
2) 3) Ne obstajajo. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez.  
r) Tiskarstvo in 
založništvo 
 (CPC 88442) 1) 2) Ne obstajajo. 
3) IT: Tuja udeležba v založniških družbah je omejena na 49 
odstotkov kapitala ali glasovalnih pravic. 
LT: Pravice do ustanavljanja v založniškem sektorju se 
dodelijo le v Litvi registriranim pravnim osebam. 
LV: Pravice do ustanavljanja v založniškem sektorju se 
dodelijo le v Latviji registriranim pravnim osebam. 
PL: Za glavne urednike časopisov in dnevnikov se 
zahteva državljanstvo. 
SK: Pravice do ustanavljanja v založniškem sektorju se 
dodelijo le na Slovaškem registriranim pravnim osebam. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih 
omejitev: 1) 2) Ne obstajajo. 
3) Ne obstajajo. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez.  
 
SL 90   SL PL: Za glavne urednike časopisov in dnevnikov se zahteva 
državljanstvo. 
s) Kongresne storitve 
(AT: samo storitve vodenja 
razstav) 1) 2) 3) Ne obstajajo. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez. 1) 2) 3) Ne obstajajo. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez.  
 Brez obvez, razen za BE, DE, DK in ES, kot je navedeno 
v oddelku horizont alnih obvez pod (iii), ob upoštevanju 
naslednjih posebnih omejitev:  
BE, DE, DK, ES: Univerzitetna diploma ali ustrezne 
tehnične kvalifikacije, iz katerih je razvidno znanje, in tri 
leta poklicnih izkušenj v sektorju. 
BE: Zahteva se preverjanje gospodarskih potreb, če je 
letna bruto pla ča fizične osebe nižja od 30.000 EUR. Brez obvez, razen za BE, DE, DK in ES, kot je 
navedeno v oddelku horizontalnih obvez pod (iii)  
t) Drugo    
 Prevajalske 
storitve 
 (CPC 87905) 
(HU: razen uradnih 
prevodov. PL: razen 
storitev zapriseženih 
tolmačev. SK: razen 
pooblaščenega uradnega 
prevajanja in tolma čenja.) 1) 2) Ne obstajajo. 
3) Ne obstajajo. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v oddelku 
horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih 
posebnih omejitev. 
DK: Pooblaš čeni uradni prevajalci in tolma či: Zahteva se 
državljanstvo, razen če danska Agencija za trgovino in 
podjetja dolo či drugače. 
 1) 2) Ne obstajajo. 
3) DK: Dovoljenje za pooblaš čene uradne prevajalce 
in tolmače lahko omeji obseg dejavnosti. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih omejitev: 
DK: Pooblaš čeni uradni prevajalci in tolma či: 
Zahteva se stalno prebivališ če, razen če danska 
Agencija za trgovino in podjetja dolo či drugače. 
  
 Brez obvez, razen za BE, DE, DK, ES, EL, IT, IE, UK, SE, 
kot je navedeno v oddelku horizontalnih obvez pod (iii), ob 
upoštevanju naslednjih posebnih omejitev: 
EL: Ustrezne kvalifikacije in pet let poklicnih izkušenj. 
IT, IE, SE, UK: Ustrezne kvalifikacije in tri leta poklicnih 
izkušenj. 
BE, DE, DK, ES: Univerzitetna diploma ali ustrezne tehni čne 
kvalifikacije, iz katerih je razvidno znanje, in tri leta poklicnih 
izkušenj v sektorju. 
BE: Zahteva se preverjanj e gospodarskih potreb, če je letna Brez obvez, razen za BE, DE, DK, ES, EL, IT, IE, UK, 
SE, kot je navedeno v oddelku horizontalnih obvez 
pod (iii)  
 
SL 91   SL bruto plača fizične osebe nižja od 30.000 EUR. 
IT, UK: Zahteva se skladnost s preverjanjem gospodarskih 
potreb. 
Storitve notranjega opremljanja 
 (CPC 87907)
* 1) Ne obstajajo. 
2) Ne obstajajo. 3) Ne obstajajo. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez. 1) DE: Uporaba nacionalnih pravil o honorarjih 
in plačilih za vse storitve, ki se opravijo iz tujine. 
2) Ne obstajajo. 3) Ne obstajajo. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez.  
2. KOMUNIKACIJSKE 
STORITVE    
Poštne in kurirske storitve34 
Storitve v zvezi z 
obdelavo35 poštnih 
pošiljk36 v skladu z 
naslednjim seznamom podsektorjev, ne glede na 
to, ali so namenjene v 
domače ali tuje kraje.  
Podsektorji (i), (iv) in (v) 
so lahko izklju čeni, če 
sodijo v obseg storitev, ki 
so lahko rezervirane, kar je za: pošiljke 
korespondence, cena 
katerih je nižja od petkratnega zneska javne 1), 2), 3) Vse države članice, razen CY, CZ, EE, HU, LT, LV, 
MT, PL, SK, SI: Za podsektorje od (i) do (v), za katere velja 
obveznost zagotavljanja univerzalnih storitev, se lahko 
uvede sistem izdajanja dovoljenj. Ta dovoljenja so lahko predmet posameznih obveznosti zagotavljanja univerzalnih 
storitev in/ali finan čnega prispevka v kompenzacijski sklad.  
CY, HU, LV, MT, SI: Brez obvez. EE, LT,: Brez obvez, razen za (v): Ne obstajajo. 
PL: Brez obvez, razen za (v): Ne obstajajo., razen pisna 
korespondenca (npr. pisma). 
CZ, SK: Brez obvez, razen za (v ) pod oblikama 2 in 3: Ne 
obstajajo. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v oddelku 
horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih omejitev. 
CY, HU, LV, MT, SI: Brez obvez 
CZ, EE, LT, PL, SK: Brez obvez, razen za (v), kjer velja brez 1), 2), 3) Vse države članice, razen CY, CZ, EE, HU, 
LT, LV, MT, PL, SK, SI: Ne obstajajo. 
CY, HU, LV, MT, SI: Brez obvez. 
EE, LT,: Brez obvez, razen za (v): Ne obstajajo. 
PL: Brez obvez, razen za (v): Ne obstajajo., razen 
pisna korespondenca (npr. pisma). CZ, SK: Brez 
obvez, razen za (v) pod oblikama 2 in 3: Ne obstajajo. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih omejitev. 
CY, HU, LV, MT, SI: Brez obvez 
CZ, EE, LT, PL, SK: Brez obv ez, razen za (v), kjer 
velja brez obvez, razen, kot je navedeno pod (i) in (ii) 
v oddelku horizontalnih obvez (PL: razen pisna 
korespondenca, npr. pisma). Neodvisni nacionalni 
regulativni organi so 
bili ustanovljeni 
zaradi zagotavljanja skladnosti s poštnimi 
predpisi in za 
reševanje sporov med trgovinskimi partnerji 
(javnimi ali 
zasebnimi). Pravica do zagotavljanja 
poštnih univerzalnih 
storitev je zagotovljena. 
                                                 
* Pomeni, da je dolo čena storitev le del skupine dejavnosti, ki so zajete v tem CPC. 
34 Obveza je našteta v skladu s predlagano r azvrstitvijo, o kateri so ES in njene države članice 23. marca 2001 obvestile STO (dokument STO S/CSS/W/61). 
35 Izraz »obdelava« zajema sprejem, sortiranje, prevoz in dostavo. 
36 »Poštna pošiljka« se nanaša na pošiljke, ki jih obdela ka tera koli vrsta zasebnega ali javnega gospodarskega subjekta. 
 
SL 92   SL osnovne tarife, če tehtajo 
manj kot 350 gramov37, 
plus priporo čena poštna 
storitev, ki se uporablja pri 
pravosodnih ali upravnih 
postopkih. 
(i) Obdelava naslovljenih 
pisnih sporo čil v katerem 
koli fizi čnem mediju38, 
vključno s/z 
- hibridno pošto 
- direktno pošto 
(ii) Obdelava naslovljenih 
paketov39 
(iii) Obdelava naslovljenih 
tiskovin40 
(iv) Obdelava pošiljk iz od 
(i) do (iii) zgoraj kot 
priporočene ali zavarovane 
pošte 
(v) Ekspresna dostava41 za 
izdelke iz od (i) do (iii) 
zgoraj 
(vi) Obdelava 
nenaslovljenih pošiljk obvez, razen, kot je navedeno pod (i) in (ii) v oddelku 
horizontalnih obvez (PL: razen  pisna korespondenca, npr. 
pisma). 
                                                                                                                                                                                                                                           
37 »Pošiljke korespondence«: pisno sporo čilo na kakršnem koli fizi čnem mediju, ki se prenese in dostavi na naslov, ki ga navede pošiljatelj na pošiljki sami ali na njeni 
ovojnici. Knjige, katalogi, časopisi in revije se ne štejejo kot pošiljke korespondence. 
38 Npr. pisma, razglednice. 
39 Sem so vklju čene knjige, katalogi. 
40 Dnevniki, časopisi, revije. 
41 Ekspresna dostava lahko poleg ve čje hitrosti in zanesljivosti vklju čuje tudi elemente dodane vrednosti, kot so sprejem pošiljke na kraju izvora, osebna dostava 
naslovniku, sledenje, možnost spremembe namembnega kraja in naslovnika med prevozom, potrditev prejema. 
42 Sredstva, vklju čno z zagotavljanjem za časnih prostorov in prevoza, zagotavlja tretja stran, kar omogo ča lastno dostavo z medsebojno izmenjavo poštnih pošiljk med 
uporabniki, ki se naro čijo na to storitev. Poštna pošiljka se nanaša na pošiljke, ki  jih obdela katera koli vrsta zasebnega ali javnega gospodarskega subjekta. 
 
SL 93   SL (vii) Izmenjava 
dokumentov42 
(viii) Druge storitve, ki niso 
navedene na drugem mestu 
2.C Telekomunikacijske storitve    
Izraz telekomunikacijske storitve pomeni prenos elektromagne tnih signalov – zvoka, podatkovnih slik in njihovih kombinacij, raz en radiodifuzije43. Obveze iz te liste torej ne 
pokrivajo gospodarske dejavnosti, ki zagotavlja vsebine, ki za s voj prenos potrebujejo telekomuni kacijske storitve. Za zagotavl janje te vsebine, ki se prenaša prek 
telekomunikacijskih storitev , veljajo posebne obveze, ki jih Skupnost in njene države članice prevzamejo v drugih ustreznih sektorjih. 
Domače in mednarodne  
Domače in mednarodne 
storitve, ki se opravljajo z 
uporabo katere koli 
omrežne tehnologije, na 
podlagi lastno zgrajene infrastrukture ali 
preprodaje, za javno in 
nejavno uporabo, v naslednjih tržnih 
segmentih (le-ti ustrezajo 
naslednjim številkam CPC-ja: 7521, 7522, 7523, 
7524
**, 7525, 7526 in 
7529**, radiodifuzija je izključena):    
a. Storitve govorne 
telefonije 
b. Paketno komutirane 
podatkovne storitve  
c. Vodovno komutirane 1) 2) PL: Za telekomunikacijske storitve kabelske televizije in 
radijskega omrežja: brez obvez 
3) PL: Za storitve kabelske tele vizije in radijskega omrežja: 
Za tuj kapital in glasovalne pravice velja omejitev 49 %. 
 1), 2), 3) Ne obstajajo. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez. BE: Pogoji za izdajo 
dovoljenj lahko 
predvidijo potrebo, da 
se zagotovijo univerzalne storitve, 
                                                 
43 Radiodifuzija je opredeljena kot neprekinjeno predvajanje, ki je potrebno za prenos signalov televizijskih in radijskih progra mov do splošne javnosti, ne zajema pa 
povezav med operaterji. 
** Navedena storitev je le del skupine dejavnosti, ki so zajete v tem CPC. 
 
SL 94   SL podatkovne storitve  
d. Storitve teleksa  
e. Telegrafske storitve  f. Faksimilne storitve  
g. Storitve zakupljenih 
vodov 
h. Elektronska pošta i. Glasovna pošta 
j. Sprotne informacije in 
iskanje v bazah podatkov 
k. Elektronska izmenjava 
podatkov (EDI) 
l. Faksimilne storitve z 
dodano vrednostjo, 
vključno s shrani in pošlji 
ter shrani in poiš či 
m. Pretvorba kod in 
protokolov 3) SI: Tuja udeležba ne sme presegati 99 % lastniškega 
kapitala. Da lahko uporabljajo osnovno telekomunikacijsko 
omrežje, je za izvajalce tele komunikacijskih storitev z dodano 
vrednostjo obvezno, da imajo dovoljenje za opravljanje 
dejavnosti. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v oddelku 
horizontalnih obvez. vključno preko 
financiranja, na 
pregleden, nediskriminacijski in 
konkurenčno 
nevtralen na čin, in ne 
bodo bolj 
obremenilni, kot je 
potrebno. 
o. Druge storitve: storitve 
in sistemi za mobilno in 
osebno komunikacijo 1) 2) PL: Za storitev osebnega klica (»paging«): Brez obvez, 
razen za vseevropske sisteme osebnega klica. 
3).PL: Za javne storitve in omrežja mobilnih telefonov: Ne 
obstajajo., razen ta, da za tuj kapital in glasovalne pravice 
velja omejitev 49 %. 
SI: Tuja udeležba ne sme presegati 99 % lastniškega kapitala. 
Da lahko uporabljajo osnovno telekomunikacijsko omrežje, je 
za izvajalce telekomunikacijskih storitev z dodano vrednostjo 
obvezno, da imajo dovoljenje za opravljanje dejavnosti. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v oddelku 
horizontalnih obvez. 1), 2), 3) Ne obstajajo. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez. BE: Pogoji za izdajo 
dovoljenj lahko 
predvidijo potrebo, da 
se zagotovijo 
univerzalne storitve, vključno preko 
financiranja, na 
pregleden, nediskriminacijski in 
konkurenčno 
nevtralen na čin, in ne 
bodo bolj 
obremenilni, kot je 
potrebno. 
 
SL 95   SL 3. GRADBENE IN Z 
NJIMI POVEZANE 
INŽENIRSKE STORITVE 
 (CPC 511, 512, 
513, 514, 515, 516, 517, 
518) 1) Brez obvez*, razen za 5111 in 5114: Ne obstajajo. 
HU, MT: Brez obvez 
2) HU, MT: Brez obvez 3) HU, MT: Brez obvez 
I: Izključne pravice se dodelijo za gradnjo, vzdrževanje in 
upravljanje avtocest in rimskega letališ ča. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v oddelku 
horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih omejitev. 
HU, MT: Brez obvez 1) Brez obvez*, razen za CPC 5111 in 5114: Ne 
obstajajo. 
HU, MT: Brez obvez 
2) HU, MT: Brez obvez 3) HU, MT: Brez obvez 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih omejitev: 
HU, MT: Brez obvez  
 Brez obvez, razen za BE, DK, ES, FR in NL, kjer se 
zahteva: kot je navedeno pod (iii) v oddelku horizontalnih 
obvez in ob upoštevanju naslednjih posebnih omejitev: 
NL: Univerzitetna diploma, poklicne kvalifikacije in 3-
letne poklicne izkušnje v tem sektorju. 
BE, DK, ES: Univerzitetna diploma ali ustrezne tehni čne 
kvalifikacije, iz katerih je razvidno znanje, in tri leta 
poklicnih izkušenj v sektorju. 
BE: Zahteva se preverjanje gospodarskih potreb, če je 
letna bruto pla ča fizične osebe nižja od 30.000 EUR.  
FR: Brez obvez, razen za ukrepe, ki se nanašajo na za časni 
vstop tehnikov pod naslednjimi pogoji: 
– Tehnik je uslužbenec pravne osebe na ozemlju Čila 
in je premeš čen v tržno prisotnost v FR, ki ima 
sklenjeno pogodbo z navedeno pravno osebo.  
– Delovno dovoljenje se izda za najve č šest mesecev. 
– Tehnik predloži potrdilo ustanove, ki ima tržno 
prisotnost v FR in pismo pravne osebe na ozemlju 
Čila, iz katerega je razvidno, da se strinja s 
premestitvijo. 
– Zahteva se skladnost s preverjanjem gospodarskih Brez obvez, razen za BE, DK, ES, FR in NL, kjer se 
zahteva: kot je navedeno v oddelku horizontalnih 
obvez pod (iii)  
                                                 
* Obveza pri tej obliki ponudbe ni izvedljiva. 
 
SL 96   SL potreb.  
– Ustanova, ki ima tržno prisotnost, mora pla čati davek 
Mednarodnemu uradu za migracije. 
 Brez obvez, razen za DE, SE in UK, kot je navedeno v 
oddelku horizontalnih obvez pod (iii), le za CPC 5111, ob upoštevanju naslednjih posebnih omejitev: 
SE, UK: Univerzitetna diploma, poklicne kvalifikacije in 
3-letne poklicne izkušnje v tem sektorju. 
UK: Zahteva se skladnost s preverjanjem gospodarskih 
potreb. 
DE: Brez obvez, razen za omejen  obseg storitev raziskave 
lokacije, pri katerih se zahteva univerzitetna diploma, 
poklicne kvalifikacije in 3-letne poklicne izkušnje v tem 
sektorju. Brez obvez, razen za DE, SE in UK, kot je navedeno v 
oddelku horizontal nih obvez pod (iii), le za CPC 5111.  
4.
 DISTRIBUCIJSK
E STORITVE44    
A. Posredniške 
storitve (CPC 621, 6111, 
6113, 6121) 1) FR: Brez obvez za trgovce in borzne posrednike, ki delajo 
na trgu, ki je v nacionalnem interesu. 
MT: Brez obvez 
2) MT: Brez obvez 3) MT: Brez obvez 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih 
posebnih omejitev. 
MT: Brez obvez 1) FR: Brez obvez za trgovce in borzne 
posrednike, ki delajo na trgu, ki je v nacionalnem 
interesu. 
2) MT: Brez obvez 
3) MT: Brez obvez 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih posebnih omejitev. 
MT: Brez obvez  
                                                 
44 V vseh državah članicah je izklju čeno orožje. V vseh državah članicah, razen v AT, FI, SE, so izklju čeni eksplozivi, kemi čni izdelki in plemenite kovine. V AT so 
izključeni pirotehni čni izdelki, vnetljivi izdelki, naprave za razstrel jevanje, strelivo, vojaška oprema, tobak in toba čni izdelki, toksi čne snovi, medicinske in kirurške 
naprave, nekatera zdravila in predmeti za medicinsko uporabo. V Sloveniji je izklju čena distribucija pirotehni čnih izdelkov, vnetljivih izdelkov, naprav za razstreljevanje, 
strelnega orožja, streliva, vojaške opreme, toksi čnih snovi in nekaterih zdravil. 
 
SL 97   SL FR: Državljanstvo je pogoj za dejavnosti trgovcev, 
posrednikov in borzne posrednike, ki  delajo na dvajsetih (20) 
trgih, ki so v nacionalnem interesu.  IT: Zahteva se stalno prebivališ če. 
B. Storitve trgovine 
na drobno  
 (Vse države 
članice, razen PL: CPC 
622, 61111, 6113, 6121. PL: CPC 622, razen 62226, 
62228, 62251, 62252.) 1) 
45 FR: Brez obvez za farmacevte. 
MT: Brez obvez 
2) MT: Brez obvez 
3) 46 FR: Grosisti čne lekarne so pooblaš čene v skladu s 
potrebami prebivalstva in v okviru dolo čenih kvot. 
PL: Izdaja dovoljenj za usta navljanje družb na podro čju 
trgovine na debelo z uvoženimi predmeti za splošno rabo. 
MT: Brez obvez 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih 
posebnih omejitev. 
MT: Brez obvez 
FR: Državljanstvo je pogoj za prodajo farmacevtskih izdelkov 
na debelo. 1) MT: Brez obvez 
2) MT: Brez obvez 3) MT: Brez obvez 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih posebnih omejitev. 
MT: Brez obvez 
IT: Zahteva se stalno prebivališ če.  
C. Storitve trgovine 
na drobno47 
 (CPC 631, 632, 
61112, 6113, 6121, 613) 1) MT: Brez obvez 
2) MT: Brez obvez 
3)4849 BE, DK, FR, IT, PT: preverjanje gospodarskih potreb za 
veleblagovnice na osnovi nacionalne obravnave. 
SE: Posamezne ob čine lahko uporabijo preverjanje 
gospodarskih potreb za za časno trgovino z obla čili, s 
čevlji in z živili, ki se ne zaužijejo na kraju prodaje50. 
MT: Brez obvez 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih 
posebnih omejitev: 
MT: Brez obvez 
FR: Za prodajalce toba čnih izdelkov (tj. »buraliste«) je pogoj 1) MT: Brez obvez 
2) MT: Brez obvez 3) MT: Brez obvez 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih omejitev: 
MT: Brez obvez  
                                                 
45 Izklju čen je tobak v ES, IT. 
46 Izklju čen je tobak v ES, IT, FR. 
 
SL 98   SL državljanstvo. 
D. Franšizing  
 (CPC 8929 1), 2), 3) MT: Brez obvez 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih 
omejitev: 
MT: Brez obvez 1), 2), 3) MT: Brez obvez 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih omejitev: 
MT: Brez obvez  
5. ZASEBNO 
FINANCIRANE 
IZOBRAŽEVALNE STORITVE    
A. Storitve 
osnovnega šolstva (Vse 
države članice, razen EE: 
CPC 921. EE: Storitve 
obveznega osnovnega 
šolstva.) 1) FR: Zahteva se državljanstvo. Vendar pa lahko državljani 
tretjih držav pridobijo dovoljenje pristojnih organov za 
ustanovitev in vodenje izobr aževalne ustanove in za 
poučevanje. 
CY, FI, MT, SE, SI: Brez obvez. 
2) CY, FI, MT, SE, SI: Brez obvez. 3) CY, FI, MT, SE, SI: Brez obvez. 
CZ: Tuji državljani lahko pridobijo dovoljenje pristojnih 
organov za ustanovitev in vodenje izobraževalne ustanove 
in za pou čevanje. Pogoji za zagotavljanje kakovosti, 
izobrazbene ravni in ustreznosti šolskih objektov. 
HU: Za ustanavljanje šol je potrebno dovoljenje lokalnih 
oblasti. 
SK: Tuji državljani lahko pridobijo dovoljenje pristojnih 
organov za ustanovitev in vodenje izobraževalne ustanove 
in za pou čevanje, vendar morajo izpolnjevati 1) CY, FI, MT, SE, SI: Brez obvez. 
2) CY, FI, MT, SE, SI: Brez obvez. 3) CY, FI, MT, SE, SI: Brez obvez. 
CZ: Ne obstajajo., razen to, da: mora biti ve čina 
članov upravnega odbora češke narodnosti. 
LT: Ne obstajajo., razen za dovoljenje, ki ga izda 
Ministrstvo za šolstvo in znanost v imenu države, 
ki potrebuje priznano izobraževalno ustanovo. 
SK: Ne obstajajo., razen to, da: mora imeti ve čina 
članov upravnega odbora državljanstvo Republike 
Slovaške. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih omejitev: 
CY, FI, MT, SE, SI: Brez obvez  
                                                                                                                                                                                                                                           
47 Obseg delovanja za EE, LT in LV vklju čuje CPC 633, 6111, 61221, 63234. Izklju čuje CPC 613 v LT. Izklju čuje alkoholne pija če v FI, S. Izklju čuje CPC 61112, 
6121, 613, 63107, 6310 8, 63211 na PL. Razen farmacevtskih izde lkov (del CPC 63211) v vseh državah članicah, ki so predmet obvez v rubriki »farmacevti«.  
Distribucijske storitve, ki nimajo stalnega prodajnega mesta (neposredna prodaja) se prištevajo med storitve prodaje na drobno.  CPC 633 (popravila izdelkov široke 
porabe) so predmet obvez v rubriki poslovne storitve. Ta sektor pokriva izklju čno distribucijo izdelkov. Ti so materialni in prenosni. 
48 Če je ustanavljanje pogojeno s preverjanjem gospoda rskih potreb, so glavna merila: število obstoje čih trgovin in vpliv nanje, gostota prebivalstva, geografska 
razširjenost, vpliv na promet in ustvarjanje novih delovnih mest. 
49 Izklju čen je tobak v ES, FR in IT. Razen alkoholnih pija č v IE. 
50 Ta pravila ne vplivajo na stalno prodajo na dolo čenem mestu prodaje ali v proizvodnih obratih. 
 
SL 99   SL kvalifikacijske in materialne zahteve za ustanovitev takšne 
ustanove. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih 
posebnih omejitev. 
CY, FI, MT, SE, SI: Brez obvez. 
FR: Zahteva se državljanstvo. Vendar pa lahko državljani 
tretjih držav pridobijo dovoljenje pristojnih organov za 
ustanovitev in vodenje izobraževalne ustanove in za poučevanje. 
B. Storitve srednjega 
šolstva 
 (Vse države 
članice, razen EE: CPC 
922. EE: storitve 
obveznega in neobveznega 
srednjega šolstva. LV: razen CPC 9224.) 1) CY, FI, MT, SE: Brez obvez. 
FR: Zahteva se državljanstvo. Vendar pa lahko državljani 
tretjih držav pridobijo dovoljenje pristojnih organov za 
ustanovitev in vodenje izobraževalne ustanove in za poučevanje. 
2) CY, FI, MT, SE: Brez obvez. 
3) CY, FI, MT, SE: Brez obvez. 
CZ: Tuji državljani lahko pridobijo dovoljenje pristojnih 
organov za ustanovitev in vode nje izobraževalne ustanove 
in za pou čevanje. Pogoji za zagotavljanje kakovosti, 
izobrazbene ravni in ustreznosti šolskih objektov. 
HU: Za ustanavljanje šol je potrebno dovoljenje lokalnih 
oblasti. 
SK: Tuji državljani lahko pridobijo dovoljenje pristojnih 
organov za ustanovitev in vode nje izobraževalne ustanove 
in za pou čevanje, vendar morajo izpolnjevati 
kvalifikacijske in materialne zahteve za ustanovitev takšne 
ustanove. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih 
posebnih omejitev. 
CY, FI, MT, SE: Brez obvez. 
FR: Zahteva se državljanstvo. Vendar pa lahko državljani 
tretjih držav pridobijo dovoljenje pristojnih organov za 
ustanovitev in vodenje izobraževalne ustanove in za 
poučevanje.  1) CY, FI, MT, SE: Brez obvez. 
2) CY, FI, MT, SE: Brez obvez 3) CY, FI, MT, SE: Brez obvez. 
LT: Ne obstajajo., razen za dovoljenje, ki ga izda 
Ministrstvo za šolstvo in znanost v imenu države, 
ki potrebuje priznano izobraževalno ustanovo. 
SI: Ne obstajajo., razen to, da: mora biti ve čina 
članov upravnega odbora slovenske narodnosti. 
SK: Ne obstajajo., razen to, da: mora imeti ve čina 
članov upravnega odbora državljanstvo Republike 
Slovaške. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih omejitev: 
CY, FI, MT, SE: Brez obvez. 
  
 
SL 100   SL C. Storitve višjega in 
visokega šolstva  
 (Vse države 
članice, razen CZ in SK: 
CPC 923. CZ in SK: samo 
CPC 92310) 1) FR: Zahteva se državljanstvo. Vendar pa državljani tretjih 
držav lahko imajo dovoljenje pristojnih organov za 
ustanovitev in vodenje izobr aževalne ustanove in za 
poučevanje. 
AT, CY, FI, MT, SE: Brez obvez 
2) AT, CY, FI, MT, SE: Brez obvez 
3) ES, IT: Preverjanje potreb za ustanavljanje zasebnih 
univerz, ki so pooblaš čene za izdajanje uradno priznanih 
diplom. 
AT, CY, FI, MT, SE: Brez obvez 
EL: Brez obvez za izobraževalne ustanove, ki izdajajo 
uradno priznane državne diplome. 
CZ: Tuji državljani lahko pridobijo dovoljenje pristojnih 
organov za ustanovitev in vode nje izobraževalne ustanove 
in za pou čevanje. Pogoji za zagotavljanje kakovosti, 
izobrazbene ravni in ustreznosti šolskih objektov. 
HU: Za ustanavljanje šol je potrebno dovoljenje centralnih 
organov. 
SK: Tuji državljani lahko pridobijo dovoljenje pristojnih 
organov za ustanovitev in vode nje izobraževalne ustanove 
in za pou čevanje, vendar morajo izpolnjevati 
kvalifikacijske in materialne zahteve za ustanovitev takšne 
ustanove. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v oddelku 
horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih posebnih 
omejitev. 
AT, CY, FI, MT, SE: Brez obvez 
FR: Zahteva se državljanstvo. Vendar pa lahko državljani 
tretjih držav pridobijo dovoljenje pristojnih organov za 
ustanovitev in vodenje izobraževalne ustanove in za poučevanje. 1) AT, CY, FI, MT, SE: Brez obvez 
2) AT, CY, FI, MT, SE: Brez obvez 3) AT, CY, FI, MT, SE: Brez obvez 
SI: Ne obstajajo., razen to, da: mora biti ve čina 
članov upravnega odbora slovenske narodnosti. 
SK: Ne obstajajo., razen to, da: mora imeti ve čina 
članov upravnega odbora državljanstvo Republike 
Slovaške. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih omejitev: 
AT, CY, FI, MT, SE: Brez obvez  
 Brez obvez, razen za BE, DE, DK, ES, FR in LU v zvezi z 
začasnim vstopom profesorjev,: kot je navedeno pod (iii) 
v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih posebnih omejitev: 
BE, DE, DK, ES: Univerzitetna diploma ali ustrezne Brez obvez, razen za BE, DE, DK, ES, FR in UK, kot 
je navedeno v odde lku horizontalni h obvez pod (iii)  
 
SL 101   SL tehnične kvalifikacije, iz katerih je razvidno znanje, in tri 
leta poklicnih izkušenj v sektorju.  
BE: Zahteva se preverjanje gospodarskih potreb, če je 
letna bruto pla ča fizične osebe nižja od 30.000 EUR. 
FR: - Profesorji imajo sklenjeno pogodbo o zaposlitvi z 
univerzo ali drugo visokošolsko ustanovo.
– Dovoljenje za delo se lahko izda za najve č devet 
mesecev in se lahko podaljšuje za čas trajanja pogodbe. 
– Zahteva se skladnost s preverjanjem gospodarskih 
zahtev, razen če je te profesorje neposredno imenoval 
minister, pristojen za višje in visoko šolstvo.  
– Ustanova, ki najame profesorja, mora pla čati davek  
Mednarodnemu uradu za migracije. 
 Le za HU: Osebnosti z mednarodno priznanim ugledom, ki so 
jih povabile visokošolske ustanove, za dobo trajanja povabila.   
D. Storitve 
izobraževanja odraslih  
(CPC 924; za AT CPC 
9240, razen storitve 
izobraževanja odraslih prek radijskih in televizijskih 
postaj. Za EE: prav tako 
zajema storitve izobraževanja odraslih, ki 
jih ne zagotovi država) 1) 2) CY, FI, MT, SE: Brez obvez 
3) CZ: Tuji državljani lahko pridobijo dovoljenje pristojnih 
organov za ustanovitev in vode nje izobraževalne ustanove 
in za pou čevanje. Pogoji za zagotavljanje kakovosti, 
izobrazbene ravni in ustreznosti šolskih objektov. 
HU: Za ustanavljanje šol je potrebno dovoljenje lokalnih 
(v primeru gimnazij centralnih) oblasti. 
SK: Tuji državljani lahko pridobijo dovoljenje pristojnih 
organov za ustanovitev in vode nje izobraževalne ustanove 
in za pou čevanje, vendar morajo izpolnjevati 
kvalifikacijske in materialne zahteve za ustanovitev takšne ustanove. 
CY, FI, MT, SE: Brez obvez 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih 
omejitev: 
CY, FI, MT, SE: Brez obvez 1) 2) CY, FI, MT, SE: Brez obvez 
3) CY, FI, MT, SE: Brez obvez 
CZ: Ne obstajajo., razen to, da: mora biti ve čina 
članov upravnega odbora češke narodnosti. 
SK: Ne obstajajo., razen to, da: mora imeti ve čina 
članov upravnega odbora državljanstvo Republike 
Slovaške. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih omejitev: 
CY, FI, MT, SE: Brez obvez  
 Brez obvez, razen za BE, DE, DK, ES, kot je navedeno v 
oddelku horizontal nih obvez pod (iii), ob upoštevanju Brez obvez, razen za BE, DE, DK, ES, kot je 
navedeno v oddelku horizontalnih obvez pod (iii)  
 
SL 102   SL zgoraj navedenih pogojev in naslednjih posebnih 
omejitev:  
BE, DE, DK, ES: Univerzitetna diploma ali ustrezne 
tehnične kvalifikacije, iz katerih je razvidno znanje, in tri 
leta poklicnih izkušenj v sektorju. 
BE: Zahteva se preverjanj e gospodarskih potreb, če je letna 
bruto plača fizične osebe nižja od 30.000 EUR. 
6. OKOLJSKE 
STORITVE51 
(SE: ponudba ne zajema 
javnih gradenj, če so v lasti 
ali v upravljanju ob čin, 
države ali zveznih uprav ali če le-ti zanje sklenejo 
pogodbo s podizvajalcem)    
A. Voda za prehrano 
ljudi in ravnanje z odpadno 
vodo  
************** 
Storitve zbiranja, 
prečiščevanja in distribucije 
vode, razen pare in vro če 
vode, po vodovodu.  
  1) Brez obvez 
* 
2) Ni omejitev, razen CY, CZ, EE, HU, LV,LT, MT, 
PL, SI, SK: brez obvez. 
3) Ni omejitev, razen AT, DE, UK, CY, CZ, EE, HU, LV,LT, 
MT, PL, SI, SK: Brez obvez 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih 
omejitev:  
CY, CZ, EE, HU, LV,LT, MT, PL, SI, SK: Brez obvez  
  1) Brez obvez* 
2) Ni omejitev, razen CY, CZ, EE, HU, LV,LT, 
MT, PL, SI, SK: Brez obvez. 
3) Ni omejitev, razen AT, DE, UK, CY, CZ, EE, HU, 
LV,LT, MT, PL, SI, SK: Brez obvez 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih omejitev: 
CY, CZ, EE, HU, LV,LT, MT, PL, SI, SK: Brez obvez  
 Brez obvez, razen za BE, DE, DK, ES, kot je navedeno v 
oddelku horizontal nih obvez pod (iii), ob upoštevanju 
naslednjih posebnih omejitev:  
BE, DE, DK, ES: Univerzitetna diploma ali ustrezne Brez obvez, razen za BE, DE, DK, ES, kot je 
navedeno v oddelku horizontalnih obvez pod (iii)  
                                                 
51 Razvrstitev okoljskih storitev je navedena v skladu z razvrstitvijo, zajeto v »Job 7612« (Sporo čilo ES in njenih držav članic). 
* Obveza pri tej obliki ponudbe ni izvedljiva. 
 
SL 103   SL tehnične kvalifikacije, iz katerih je razvidno znanje, in tri 
leta poklicnih izkušenj v sektorju. 
BE: Zahteva se preverjanj e gospodarskih potreb, če je letna 
bruto plača fizične osebe nižja od 30.000 EUR. 
Odstranjevanje odpadnih 
voda 
(CPC 9401, del 18000) 1) Vse države članice, razen EE, LT, LV: Brez obvez 
EE, LT, LV: Ne obstajajo. 2) 3) HU: Brez obvez 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih 
omejitev: 
HU: Brez obvez 1) Vse države članice, razen EE, LT, LV: Brez 
obvez 
EE, LT, LV: Ne obstajajo. 
2) 3) HU: Brez obvez 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih omejitev. 
HU: Brez obvez  
 Brez obvez, razen za BE, DE, DK, ES, kot je navedeno v 
oddelku horizontal nih obvez pod (iii), ob upoštevanju 
naslednjih posebnih omejitev:  
BE, DE, DK, ES: Univerzitetna diploma ali ustrezne 
tehnične kvalifikacije, iz katerih je razvidno znanje, in tri 
leta poklicnih izkušenj v sektorju. 
BE: Zahteva se preverjanj e gospodarskih potreb, če je letna 
bruto plača fizične osebe nižja od 30.000 EUR. Brez obvez, razen za BE, DE, DK, ES, kot je 
navedeno v oddelku horizontalnih obvez pod (iii)  
B. Ravnanje s 
trdimi/nevarnimi odpadki 
(CPC 9402, 9403) 1) Vse države članice, razen EE, HU: Brez obvez 
EE, HU: Ne obstajajo. 
2) 3) Ne obstajajo. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez. 1) Vse države članice, razen EE, HU: Brez 
obvez 
EE, HU: Ne obstajajo. 
2) 3) Ne obstajajo. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez.  
 Brez obvez, razen za BE, DE, DK, ES, kot je navedeno v 
oddelku horizontal nih obvez pod (iii), ob upoštevanju 
naslednjih posebnih omejitev:  
BE, DE, DK, ES: Univerzitetna diploma ali ustrezne 
tehnične kvalifikacije, iz katerih je razvidno znanje, in tri 
leta poklicnih izkušenj v sektorju. 
BE: Zahteva se preverjanj e gospodarskih potreb, če je letna 
bruto plača fizične osebe nižja od 30.000 EUR. Brez obvez, razen za BE, DE, DK, ES, kot je 
navedeno v oddelku horizontalnih obvez pod (iii)  
C. Varstvo zunanjega zraka 1) Vse države članice, razen EE, LT, PL: Brez obvez 1) Vse države članice, razen EE, LT, PL: Brez  
 
SL 104   SL in podnebja  
 (CPC 9404) EE, LT, PL: Ne obstajajo. 
 2) Ne obstajajo. 
3) SE: Državni monopol za storitve nadziranja izpušnih 
plinov iz avtomobilov in tovornjakov. Takšne storitve morajo 
biti ponujene na nepridobitni osnovi. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez. obvez 
EE, LT, PL: Ne obstajajo. 
 2) Ne obstajajo. 3) Ne obstajajo. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez. 
 Brez obvez, razen za BE, DE, DK, ES, kot je navedeno v 
oddelku horizontal nih obvez pod (iii), ob upoštevanju 
naslednjih posebnih omejitev:  
BE, DE, DK, ES: Univerzitetna diploma ali ustrezne 
tehnične kvalifikacije, iz katerih je razvidno znanje, in tri 
leta poklicnih izkušenj v sektorju. 
BE: Zahteva se preverjanj e gospodarskih potreb, če je letna 
bruto plača fizične osebe nižja od 30.000 EUR. Brez obvez, razen za BE, DE, DK, ES, kot je 
navedeno v oddelku horizontalnih obvez pod (iii)  
D. Sanacija in čiščenje tal 
in voda (del CPC 94060) 1) (Vse države članice, razen EE: Brez obvez 
EE: Ne obstajajo. 2) 3) HU: Brez obvez 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih 
omejitev: 
HU: Brez obvez 1) (Vse države članice, razen EE: Brez obvez 
EE: Ne obstajajo. 2) 3) HU: Brez obvez 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih omejitev: 
HU: Brez obvez  
 Brez obvez, razen za BE, DE, DK, ES, kot je navedeno v 
oddelku horizontal nih obvez pod (iii), ob upoštevanju 
naslednjih posebnih omejitev:  
BE, DE, DK, ES: Univerzitetna diploma ali ustrezne 
tehnične kvalifikacije, iz katerih je razvidno znanje, in tri 
leta poklicnih izkušenj v sektorju. 
BE: Zahteva se preverjanj e gospodarskih potreb, če je letna 
bruto plača fizične osebe nižja od 30.000 EUR. Brez obvez, razen za BE, DE, DK, ES, kot je 
navedeno v oddelku horizontalnih obvez pod (iii)  
E. Zmanjšanje hrupa in 
tresljajev (CPC 9405) 1) Vse države članice, razen EE, LT, PL: Brez obvez 
EE, LT, PL: Ne obstajajo. 
 1) Vse države članice, razen EE, LT, PL: Brez 
obvez 
EE, LT, PL: Ne obstajajo.  
 
SL 105   SL 2) 3) Ne obstajajo., razen za CY, CZ, HU, SK, SI, UK: 
Brez obvez 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih 
omejitev: 
HU: Brez obvez  
2) 3) Ne obstajajo., razen za CY, CZ, HU, SK, 
SI, UK: Brez obvez 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih omejitev: 
HU: Brez obvez 
 Brez obvez, razen za BE, DE, DK, ES, kot je navedeno v 
oddelku horizontal nih obvez pod (iii), ob upoštevanju 
naslednjih posebnih omejitev:  
BE, DE, DK, ES: Univerzitetna diploma ali ustrezne 
tehnične kvalifikacije, iz katerih je razvidno znanje, in tri 
leta poklicnih izkušenj v sektorju. 
BE: Zahteva se preverjanj e gospodarskih potreb, če je letna 
bruto plača fizične osebe nižja od 30.000 EUR. Brez obvez, razen za BE, DE, DK, ES, kot je 
navedeno v oddelku horizontalnih obvez pod (iii)  
F. Varstvo biotske 
raznovrstnosti in krajine 
Storitve varstva narave in 
krajine (CPC 9406) 
 (CPC 9406) 1) (Vse države članice, razen EE: Brez obvez 
EE: Ne obstajajo. 
 2) 3) HU: Brez obvez 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih 
omejitev: 
HU: Brez obvez 1) (Vse države članice, razen EE: Brez obvez 
EE: Ne obstajajo. 
 2) 3) HU: Brez obvez 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih omejitev: 
HU: Brez obvez  
 Brez obvez, razen za BE, DE, DK, ES, kot je navedeno v 
oddelku horizontal nih obvez pod (iii), ob upoštevanju 
naslednjih posebnih omejitev:  
BE, DE, DK, ES: Univerzitetna diploma ali ustrezne 
tehnične kvalifikacije, iz katerih je razvidno znanje, in tri 
leta poklicnih izkušenj v sektorju. 
BE: Zahteva se preverjanj e gospodarskih potreb, če je letna 
bruto plača fizične osebe nižja od 30.000 EUR. Brez obvez, razen za BE, DE, DK, ES, kot je 
navedeno v oddelku horizontalnih obvez pod (iii)  
G. Druge okoljske in 
pomožne storitve  (del CPC 
94090) 1) Vse države članice, razen EE, PL: Brez obvez 
EE, PL: Ne obstajajo. 2) 3) HU: Brez obvez 1) Vse države članice, razen EE, PL: Brez obvez 
EE, PL: Ne obstajajo. 2) 3) HU: Brez obvez  
 
SL 106   SL 4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih 
omejitev: 
HU: Brez obvez 4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih omejitev: 
HU: Brez obvez 
 Brez obvez, razen za BE, DE, DK, ES, kot je navedeno v 
oddelku horizontal nih obvez pod (iii), ob upoštevanju 
naslednjih posebnih omejitev:  
BE, DE, DK, ES: Univerzitetna diploma ali ustrezne 
tehnične kvalifikacije, iz katerih je razvidno znanje, in tri 
leta poklicnih izkušenj v sektorju. 
BE: Zahteva se preverjanj e gospodarskih potreb, če je letna 
bruto plača fizične osebe nižja od 30.000 EUR. 
 Brez obvez, razen za BE, DE, DK, ES, kot je 
navedeno v oddelku horizontalnih obvez pod (iii)  
7. ZDRAVSTVENE 
STORITVE IN 
STORITVE 
SOCIALNEGA 
VARSTVA    
A. Bolnišni čne 
storitve  
 (vse države 
članice, razen LV, 
PL in SI: CPC 
9311.  
 LV, PL in SI: 
Samo storitve zasebnih 
bolnišnic in sanatorijev – 
CPC 9311 1) Vse države članice, razen HU: Brez obvez 
HU: Ne obstajajo. 
2) CZ, MT, FIN, S, SK: Brez obvez 
3) AT, BE, ES, FR, IT, LU, LT, NL, PT, SI : preverjanje 
gospodarskih potreb na osnovi nacionalne obravnave52. 
PL: Vodja zdravstvene ustanove ali njegov namestnik 
mora imeti izobrazbo zdravnika. Vse omejitve, ki se nanašajo na zdravstvene in zobozdravstvene storitve in 
storitve babic in medicinskih sester, se uporabljajo. 
LV: Vodja zdravstvene ustanove ali njegov namestnik 
mora imeti izobrazbo zdravnika. Vse omejitve, ki se 1) Vse države članice, razen HU: Brez obvez 
HU: Ne obstajajo. 
2) CZ, MT, FI, SE, SK: Brez obvez 3) CZ, MT, FI, SE, SK: Brez obvez 
EE: Ne obstajajo., razen to, da morajo zdravniki, ki 
so se usposabljali izven Estonije, predložiti 
spričevalo pomožnih te čajev usposabljanja 
Univerze Tartu. Ta zahteva velja tudi za državljane 
Estonije, ki se usposabljajo v tujini. 
LT: Ne obstajajo., razen to, da  tuja zasebna ustanova in 
njene stranke niso upravi čene dobiti finan čno podporo 
iz javnih sredstev, vklju čno z uporabo javnih skladov  
                                                 
52 Če je ustanavljanje pogojeno s preverjanjem gospodarskih potreb v državi članici, so glavna merila: število postelj in/a li težke medicinske opreme glede na potrebe, 
gostoto prebivalstva in starostno strukturo, geografsko razširjenost, varstvo obmo čij s posebnim zgodovinskim in umetniškim pomenom, vpliv na prometne pogoje in 
ustvarjanje novih delovnih mest. 
 
SL 107   SL nanašajo na zdravstvene in zobozdravstvene storitve in 
storitve babic in medicinskih sester, se uporabljajo. 
Storitve zasebnih bolnišnic potrebujejo odobritev lokalnih zdravstvenih oblasti. Število postelj in uporaba težke 
medicinske opreme temelji na potrebah prebivalstva, na 
starostni strukturi in na stopnji umrljivosti. 
CZ, MT, FI, SE, SK: Brez obvez 
SI: Za vstop v zdravstveno omrežje je potrebna koncesija 
Zavoda za zdravstveno zavarovanje Republike Slovenije. za zdravstveno zavarovanje. 
 4) Brez obvez, razen kot je na vedeno pod (i) in (ii) v oddelku 
horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih 
posebnih omejitev. 
CZ, MT, FI, SE, SK: Brez obvez 
LV: Vodja zdravstvene ustanove ali njegov namestnik 
mora imeti izobrazbo zdravnik a. Vse omejitve, ki se 
nanašajo na zdravstvene in zobozdravstvene storitve in 
storitve babic in medicinskih sester, se uporabljajo. 
PL: Vodja zdravstvene ustanove ali njegov namestnik mora 
imeti izobrazbo zdravnika. Vse om ejitve, ki se nanašajo na 
zdravstvene in zobozdravstvene storitve in storitve babic in 
medicinskih sester, se uporabljajo.  4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih omejitev: 
CZ, MT, FI, SE, SK: Brez obvez  
B. Druge zdravstvene 
storitve (CPC 9319. EE: 
CPC 9319, razen 93191) 1) Vse države članice, razen HU: Brez obvez 
HU: Ne obstajajo. 
2), 3) Brez obvez, razen za AT, EE, HU, SI: Ne obstajajo. 
4) Brez obvez, razen za AT, EE,  HU, SI: Brez obvez, razen 
kot je navedeno pod (i) in (ii) v oddelku horizontalnih obvez. 1) Vse države članice, razen HU: Brez obvez 
HU: Ne obstajajo. 
2), 3) Brez obvez, razen za AT, EE, HU, SI: Ne 
obstajajo. 
4) Brez obvez, razen za AT, EE, HU, SI: Brez obvez, 
razen kot je navedeno po d (i) in (ii) v oddelku 
horizontalnih obvez.  
C. Socialne službe  
 Okrevališ ča in 
počitniški domovi, domovi 
za ostarele  1) Brez obvez 
2) CZ, HU, FI, MT, PL, SI, SK, SE: Brez obvez 3) CZ, HU, FI, MT, PL, SI, SK, SE: Brez obvez 
FR: Zagotavljanje storitev dovolijo pristojni organi v 
skladu z lokalnimi potrebami. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 1) Brez obvez 
2) CZ, HU, FI, MT, PL, SI, SK, SE: Brez obvez 3) CZ, HU, FI, MT, PL, SI, SK, SE: Brez obvez 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih omejitev:  
 
SL 108   SL oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih 
posebnih omejitev. 
CZ, HU, FI, MT, PL, SI, SK, SE: Brez obvez CZ, HU, FI, MT, PL, SI, SK, SE: Brez obvez 
D. Drugo (storitve, 
povezane z zdravstvom) 1), 2), 3) Vse države članice, razen HU: Brez obvez HU: Ne 
obstajajo. 
4) Vse države članice: Brez obvez, razen za HU: Brez 
obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v oddelku 
horizontalnih obvez. 1), 2), 3) Vse države članice, razen HU: Brez obvez 
 HU: Ne obstajajo. 
4) Vse države članice: Brez obvez, razen za HU: 
Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez.  
8. TURIZEM IN 
STORITVE, POVEZANE 
S POTOVANJI    
A. Hoteli, 
restavracije ter priprava in 
dostava hrane  
 (CPC 641, 642, 
643. PL: razen CPC 643) 
 (razen priprave in 
dostave hrane v sektorju 
prevoznih storitev na PL) 1) Brez obvez, razen za pripravo in dostavo hrane: Ne 
obstajajo. 
2) Ne obstajajo. 
3) IT: Preverjanje lokalnih gospodarskih potreb za 
odpiranje novih to čilnic, bifejev in restavracij. 1) Brez obvez, razen za pripravo in dostavo 
hrane: Ne obstajajo. 
2) Ne obstajajo. 
3) Ne obstajajo.   
 4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez. 4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez.  
B. Storitve turisti čnih 
agencij in organizatorjev 
potovanj  (vključno z vodji 
potovanj) 
 (CPC 7471) 1) HU: Brez obvez 
PL: zahteva se poslovna prisotnost. 2) Ne obstajajo. 
3) PT: Zahteva se ustanovitev komercialne družbe s 
sedežem na Portugalskem. 
 IT: Preverjanje gospodarskih potreb. 
FI: Potrebno je dovoljenje nacionalnega združenja za 
varstvo potrošnikov. 
CZ: Preverjanje gospodarskih potreb, ki temelji na kriteriju 
prebivalstva. 1) PL: zahteva se poslovna prisotnost. 
2) Ne obstajajo. 3) Ne obstajajo.  
 4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v oddelku 
horizontalnih obvez. 4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez.  
 
SL 109   SL  Brez obvez, razen za AT, BE, DE, DK, ES, IT, FI, IE, SE: 
kot je navedeno pod (iii) v oddelku horizontalnih obvez in 
ob upoštevanju naslednjih posebnih omejitev: 
AT, FI, IT, IE, SE: Brez obvez, razen za vodje potovanj 
(osebe, delo katerih je spremljanje potovalne skupine 
najmanj 10 oseb, ne da bi bili vodi či na dolo čenih 
lokacijah), če je/so za AT, IT, IE, SE: potrebno poklicno 
spričevalo in 3-letne poklicne izkušnje. 
BE, DE, DK, ES: univerzitetna diploma ali ustrezne 
tehnične kvalifikacije in tri leta poklicnih izkušenj. 
IT: Zahteva se skladnost s preverjanjem gospodarskih potreb. Brez obvez, razen za AT, BE, DE, DK, ES, IT, FI, IE, 
SE: kot je navedeno v oddelku horizontalnih obvez 
pod (iii)  
C. Storitve turisti čnih 
vodnikov  (CPC 7472) 1) CY, HU, IT, LT, MT, PT, PL, SI: Brez obvez. 
2) CY, HU, LT, MT, PL, SI: Brez obvez 3) CY, HU, LT, MT, PL, SI: Brez obvez 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih 
posebnih omejitev. 
ES, IT: Pravica do opravljanja poklica je rezervirana za 
lokalne organizacije turisti čnih vodnikov. 
EL, ES, IT, PT: Za dostop do dejavnosti je pogoj 
državljanstvo. 
CY, HU, LT, MT, PL, SI: Brez obvez 1) CY, HU, LT, MT, PL, SI: Brez obvez 
2) CY, HU, LT, MT, PL, SI: Brez obvez 3) CY, HU, LT, MT, PL, SI: Brez obvez 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih omejitev: 
CY, HU, LT, MT, PL, SI: Brez obvez  
 Brez obvez, razen za BE, DE, DK, SE, kot je navedeno v 
oddelku horizontal nih obvez pod (iii), ob upoštevanju 
zgoraj navedenih pogojev in naslednjih posebnih 
omejitev:  
BE, DE, DK: Univerzitetna diploma ali ustrezne tehni čne 
kvalifikacije, iz katerih je razvidno znanje, in tri leta 
poklicnih izkušenj v sektorju. 
SE: Poklicno spri čevalo, ustrezne kvalifikacije in tri leta 
poklicnih izkušenj. 
BE: Zahteva se preverjanj e gospodarskih potreb, če je letna 
bruto plača fizične osebe nižja od 30.000 EUR. Brez obvez, razen za BE, DE, DK, SE, kot je 
navedeno v oddelku horizontalnih obvez pod (iii)  
9.
 REKREACIJSKE   
 
SL 110   SL , KULTURNE IN 
ŠPORTNE STORITVE 
(razen avdiovizualnih storitev) 
A. Razvedrilne 
storitve  
 (vklju čno s 
storitvami gledališ č, 
ansamblov, ki igrajo v živo, in cirkusov) 
 (CPC 9619) 
 1) Brez obvez 
2) CY, CZ, EE, FI, LT, LV, PL, SI, SK: Brez obvez 3) CY, CZ, EE, FI, LV, PL, SI, SK: Brez obvez 
LT: Ne obstajajo., razen pr epoved ustanavljanja in 
vzdrževanja objektov za igre na sre čo, ki prirejajo igre na 
srečo
53. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v oddelku 
horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih 
posebnih omejitev. 
CY, CZ, EE, FI, LT, LV, PL, SI, SK: Brez obvez 
IT: Preverjanje gospodarskih potreb. 1) Vse države članice, razen HU: Brez obvez. 
HU: Ne obstajajo. 
2) CY, CZ, EE, FI, LT, LV, PL, SI, SK: Brez 
obvez 
3) CY, CZ, FI, LV, PL, SI, SK: Brez obvez 
FR, IT: Brez obvez za subvencije in vse druge 
oblike neposredne in posredne podpore. 
SE: Namenska finan čna podpora za posebne 
lokalne, regionalne ali nacionalne dejavnosti. 
LT: Ne obstajajo., razen: 
 (a) kot je navedeno pod dostopom na trg (tudi 
izjeme, navedena v delu I glede prepovedi 
tujih naložb v igre na sre čo) in 
 (b) brez obvez za subvencije, ki zadevajo 
delovanje kinematografov in gledališ č.
 (CPC 96199**) 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih omejitev: 
CY, CZ, EE, FI, LT, LV, PL, SI, SK: Brez obvez  
 Brez obvez, razen za AT, BE, DE, DK, ES in FR v zvezi z 
začasnim vstopom umetnikov, kot  je navedeno pod (iii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih 
posebnih omejitev: 
BE, DE, DK: Univerzitetna diploma ali ustrezne tehni čne 
kvalifikacije, iz katerih je razvidno znanje, in tri leta Brez obvez, razen za AT, BE, DE, DK, ES in FR v 
zvezi z za časnim vstopom umetnikov, kot je navedeno 
pod (iii) v oddelku horizontalnih obvez  
                                                 
53 Zakon o podjetjih; dopolnilo iz leta 1995 
 
SL 111   SL poklicnih izkušenj v sektorju. 
BE: Zahteva se preverjanje gospodarskih potreb, če je 
letna bruto pla ča fizične osebe nižja od 30.000 EUR. 
AT, ES: dostop je omejen na osebe, katerih glavna 
poklicna dejavnost je na podro čju lepih umetnosti, in 
katerih glavni vir dohodka je  opravljanje te dejavnosti, 
poleg tega pa te osebe v Avstriji ne opravljajo nobene 
druge komercialne dejavnosti. 
FR: - Umetniki so dobili pogodbo o zaposlitvi od podjetja, 
ki se ukvarja z razvedrilno dejavnostjo.  
– Dovoljenje za delo se lahko izda za najve č devet 
mesecev in se lahko poda ljšuje za tri mesece. 
– Zahteva se skladnost s preverjanjem gospodarskih 
potreb. 
– Podjetje, ki opravlja razvedrilno dejavnost, mora pla čati 
davek Mednarodnemu uradu za migracije. 
B. Storitve tiskovnih 
agencij  1) Ne obstajajo. 
 1) Ne obstajajo. 
  
 (CPC 962) 2) Ne obstajajo. 
3) FR: Za upravljavce podjetja Agence France Press je pogoj 
državljanstvo. (druge omejitve se odpravijo, če je 
zagotovljena reciprociteta). 
 : Pri dnevnem tisku in radijskih postajah se uporabljajo 
posebna pravila za prepre čevanje koncentracij, medtem ko 
so za lastništvo ve čpredstavnosti dolo čene posebne 
omejitve. Tuja podjetja ne smejo nadzirati založniških ali 
radiodifuzijskih družb: delež tuje kapitalske udeležbe je 
omejen na 49 odstotkov kapitala ali glasovalnih pravic. 
HU: Brez obvez 
PT: Tiskovne družbe, ki so na  Portugalskem registrirane v 
pravni obliki »sociedade anóni ma«, morajo imeti socialni 
kapital v obliki nominalnih delnic.  
SK: Tuji izvajalci storitev tiskovnih agencij morajo biti 
akreditirani pri Ministrstvu za zunanje zadeve Slovaške 2) Ne obstajajo. 3) HU: Brez obvez 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez.  
 
SL 112   SL republike. Uradno tiskovno agencijo Slovaške republike 
(TASR) financira država. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez. 
 Brez obvez, razen za BE, DE, DK, ES, kot je navedeno v 
oddelku horizontal nih obvez pod (iii), ob upoštevanju 
zgoraj navedenih pogojev in naslednjih posebnih omejitev:  
BE, DE, DK, ES: Univerzitetna diploma ali ustrezne 
tehnične kvalifikacije, iz katerih je razvidno znanje, in tri 
leta poklicnih izkušenj v sektorju. 
BE: Zahteva se preverjanj e gospodarskih potreb, če je letna 
bruto plača fizične osebe nižja od 30.000 EUR. Brez obvez, razen za BE, DE, DK, ES, kot je 
navedeno v oddelku horizontalnih obvez pod (iii)  
C. Storitve knjižnic, 
arhivov in muzejev ter 
druge kulturne storitve 
(CPC 963) 1) Brez obvez, razen za AT: Ne obstajajo. 
2) Brez obvez, razen za AT, EE: Ne obstajajo. 3) Brez obvez, razen za AT, LT: 
AT: Ne obstajajo. 
LT: Potrebne so licence za r aziskovanje, ohranitev in 
obnovo nepremi čninskih kulturnih vrednot, za pripravo 
pogojev, programov in projektov za taka dela, za obvarovanje in obnovo premi čninskih kulturnih vrednot. 
4) Brez obvez, razen za AT, EE: Brez obvez, razen kot je 
navedeno pod (i) in (ii) v oddelku horizontalnih obvez. 1) Brez obvez, razen za AT: Ne obstajajo. 
2) Brez obvez, razen za AT, EE: Ne obstajajo. 3) Brez obvez, razen za AT, LT: 
AT: Ne obstajajo. LT: Ne obstajajo., razen pod dostopom na trg. 
4) Brez obvez, razen za AT, EE, LT: Brez obvez, 
razen kot je navedeno po d (i) in (ii) v oddelku 
horizontalnih obvez.  
D. Športne in druge 
rekreacijske storitve, razen 
storitev igralnic in stavnic  
 (CPC 9641, 96491 
AT: storitve smu čarskih šol 
in gorskih vodnikov niso 
zajete) 1) MT: Brez obvez 
2) MT: Brez obvez 3) MT: Brez obvez 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih 
posebnih omejitev. 
MT: Brez obvez 
 IT: Preverjanje gospodarskih potreb. 1) MT: Brez obvez 
2) MT: Brez obvez 3) MT: Brez obvez 
SE: Namenska finan čna podpora za posebne 
lokalne, regionalne ali nacionalne dejavnosti. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih omejitev: 
MT: Brez obvez  
10. PREVOZNE 
STORITVE    
 
SL 113   SL A. Storitve pomorskega 
prevoza  (glej dodatne opredelitve na koncu oddelka o prevozu)   
Mednarodni prevoz 
(tovor in potniki) CPC 
7211 in 7212 brez  
kabotažnega prevoza 
 1) (a) Linijski prevozi : Ne obstajajo. 
(b) Prevozi razsutega tovora, prevozi z ladjami v prosti 
plovbi in drugi mednarodni prevozi, vklju čno s 
prevozom potnikov; ni omejitev  
 
 
2) Ne obstajajo. 
 
3) (a) Ustanovitev registrirane družbe za namene upravljanja 
flote pod zastavo države usta novitve: Brez obvez za vse 
države članice, razen za LV in MT: Ne obstajajo. 
(b) Druge oblike tržne prisotnosti za zagotavljanje storitev 
mednarodnega pomorskega prevoza (kot je opredeljen 
v nadaljevanju v opredelitvah v zvezi s pomorskim 
prevozom): Ne obstajajo. 
4) (a) Ladijske posadke: brez obvez 
(b) Klju čno osebje gospodarske družbe, zaposleno v 
zvezi s tržno prisotnostjo, kot je opredeljena pod obliko 3b) 
zgoraj: Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez. 1) (a) Oblika 1 a) Linijska trgovina: ni omejitev, 
razen v izjemnem primeru, ko bi države članice 
morale uveljaviti Uredbo ES 954/79, člen 2, odst. 2. 
(b) Ne obstajajo. 
 
2) Ne obstajajo. 
 
3) (a) Brez obvez za vse države članice, razen za 
LV in MT: Ne obstajajo. 
 (b) Ne obstajajo. 
  
 
 4) (a) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez. 
 (b) Brez obvez, razen kot je navedeno pod 
(i) in (ii) v oddelku horizontalnih obvez. Glej opombo 
54 
                                                 
54 »Skupnost ladje, ki plujejo pod zastavo ali jih upravljajo iz vajalci storitev druge pogodbenice, še naprej obravnava enako ugo dno kot svoje lastne ladje, med drugim 
v zvezi dostopom do pristaniš č, uporabo infrastrukture in pomožnih pomorskih storitev pristaniš č ter v zvezi s tem povezanimi pristo jbinami in dajatvami, carinskimi 
objekti in dolo čitvijo privezov ter naprav za nakladanje in razkladanje. Storitve pristaniš č zajemajo tudi: «1) Pilotažo; 2) Pomo č pri vleki in potiskanju; 3) Oskrbo s 
 
SL 114   SL Pomožne pomorske 
storitve  
 Storitve prekladanja v 
pomorstvu 
  
 
 Storitve skladiš čenja 
CPC 742 (kot je bilo 
spremenjeno) 
 
  
 
Storitve carinjenja
55  
 
 
1) Brez obvez∗  
2) 3)** MT: Brez obvez 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih omejitev. 
MT: Brez obvez 
 
1) Brez obvez
∗  
2) 3)** MT: Brez obvez 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih 
omejitev. 
MT: Brez obvez  
 
 1) Brez obvez*  
2), 3) MT: Brez obvez 
4) Brez obvez, razen kot je na vedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih omejitev. 
MT: Brez obvez  
1) Brez obvez
∗  
2) 3)** MT: Brez obvez 
4) Brez obvez, razen kot je na vedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih omejitev. 
MT: Brez obvez  
                                                                                                                                                                                                                                           
hrano, gorivom in vodo; 4) Zbiranje odpadkov in odstranjevanje balastnih odpadkov; 5) Storitve pristaniškega kapitana; 6) Pomo č pri navigaciji; 7) Operativne 
storitve z obale, ki so bistvene za upravljanje ladij, vklju čno s komunikacijami, oskrbo z vodo in elektriko; 8) Objekte in naprave za nujna popravila; 9) Storitve 
sidranja, vplutja in privezovanja. 
55 »Storitve carinjenja« (ali »storitve carin skih posrednikov«) so dejavnosti, ki zajemajo opravljanje carinskih formalnosti v im enu druge stranke, in sicer v zvezi z 
uvozom, izvozom ali s prevozom tovora, ne glede na to, ali je ta storitev glavna dejavnost ali pa pomožna, vendar obi čajna dejavnost ponudnika storitev. 
 
SL 115   SL  
 
  1) Brez obvez
∗  
2) 3)** MT: Brez obvez 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih omejitev. 1) Brez obvez
∗  
2) 3)** MT: Brez obvez 
4) Brez obvez, razen kot je na vedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih omejitev. 
                                                                                                                                                                                                                                           
56 »Storitve za časnih skladiš č in depojev za zabojnike« pomeni dejavnosti, ki zajemajo skladiš čenje zabojnikov na obmo čju pristaniš ča ali v notranjosti države, z 
namenom, da se napolnijo/izpraznijo, popravijo in pripravijo za prevoz. 
57 »Storitve pomorskih agencij« so dejavnosti agenta, ki na danem geografskem obmo čju zastopa poslovne interese ene ali ve č linijskih ali ladijskih družb, in sicer za 
naslednje namene: 
 – trženje in prodaja storitev pomorskega prevoza in sorodnih storitev, od dajanja ponudb do izdajanja ra čunov, ter izdajanja ladijskih tovornih listov, pridobitve in 
preprodaje s tem povezanih nujnih storitev, pripravo dokumentacije in zagotavljan jem poslovnih informacij; 
 – organiziranje v imenu družb, pristanka ladij ali po potrebi prevzema tovora. 
∗ Obveza pri tej obliki ponudbe ni izvedljiva. 
∗ Obveza pri tej obliki ponudbe ni izvedljiva. 
** Koncesije za javne službe ali postopki za izdajanje dovoljenj se lahko uporabljajo v primeru uporabe javnih površin. 
∗ Obveza pri tej obliki ponudbe ni izvedljiva. 
** Koncesije za javne službe ali postopki za izdajanje dovoljenj se lahko uporabljajo v primeru uporabe javnih površin. 
∗ Obveza pri tej obliki ponudbe ni izvedljiva. 
** Koncesije za javne službe ali postopki za izdajanje dovoljenj se lahko uporabljajo v primeru uporabe javnih površin. 
∗ Obveza pri tej obliki ponudbe ni izvedljiva. 
** Koncesije za javne službe ali postopki za izdajanje dovoljenj se lahko uporabljajo v primeru uporabe javnih površin. 
∗ Obveza pri tej obliki ponudbe ni izvedljiva. 
** Koncesije za javne službe ali postopki za izdajanje dovoljenj se lahko uporabljajo v primeru uporabe javnih površin. 
∗ Obveza pri tej obliki ponudbe ni izvedljiva. 
* Koncesije za javne službe ali postopki za izdajanje dovoljenj se lahko uporabljajo v primeru uporabe javnih površin. 
∗ Obveza pri tej obliki ponudbe ni izvedljiva. 
** Koncesije za javne službe ali postopki za izdajanje dovoljenj se lahko uporabljajo v primeru uporabe javnih površin. 
∗ Obveza pri tej obliki ponudbe ni izvedljiva. 
** Koncesije za javne službe ali postopki za izdajanje dovoljenj se lahko uporabljajo v primeru uporabe javnih površin. 
∗ Obveza pri tej obliki ponudbe ni izvedljiva. 
** Koncesije za javne službe ali postopki za izdajanje dovoljenj se lahko uporabljajo v primeru uporabe javnih površin. 
 
SL 116   SL  
Storitve za časnih skladiš č 
in depojev za zabojnike56 
 
 
  
 
Storitve pomorskih 
agencij
57 
 MT: Brez obvez 
 
1) Brez obvez∗  
2) 3)** MT: Brez obvez 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih 
omejitev. 
MT: Brez obvez 
 
 
1) Brez obvez∗  
2) 3)** MT: Brez obvez 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih 
omejitev. 
MT: Brez obvez 
 MT: Brez obvez 
 
1) Brez obvez∗  
2) 3)** MT: Brez obvez 
4) Brez obvez, razen kot je na vedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih omejitev. 
MT: Brez obvez 
 
 
1) Brez obvez∗  
2) 3)** MT: Brez obvez 
4) Brez obvez, razen kot je na vedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih omejitev. 
MT: Brez obvez 
 
Storitve odpreme tovora58 1) Brez obvez∗  1) Brez obvez*  
                                                 
58 »Storitve odpreme tovora« so dejavnosti, ki zajemajo organiziranje in spremljanje odpremnih postopkov v imenu naro čnikov prevoza, s prevzemanjem prevoznih in 
sorodnih storitev, s pripravo dokumentacije in zagotavljanjem poslovnih informacij. 
∗ Obveza pri tej obliki ponudbe ni izvedljiva. 
 
SL 117   SL 2) 3)** MT: Brez obvez 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih omejitev. 
MT: Brez obvez 
 2) 3)
** MT: Brez obvez 
4) Brez obvez, razen kot je na vedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih omejitev. 
MT: Brez obvez 
 
(d) Vzdrževanje in 
popravila plovil, razen za EE, LV in SL.  
  
 EE in LV: CPC 
8868.  
 SI: CPC 8868**. 
 1) Vse države članice, razen EE, HU in LV: Brez obvez.  
 EE, HU in LV: Ne obstajajo. 2) Vse države članice, razen EE, HU, LV in SI: Brez obvez.  
 EE, HU, LV in SI: Ne obstajajo. 
3) Vse države članice, razen EE, HU, LV in SI: Brez obvez.  
 EE, HU, LV in SI: Ne obstajajo. 
Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v oddelku 
horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih omejitev: 
 Vse države članice, razen EE, HU, LV in SI: Brez obvez.  
 EE, HU, LV in SI: Brez obvez, razen kot je 
navedeno v oddelku horizontalnih obvez. 1) Vse države članice, razen EE, HU in LV: Brez 
obvez.  
 EE, HU in LV: Ne obstajajo. 
2) Vse države članice, razen EE, HU, LV in SI: Brez 
obvez.  
 EE, HU, LV in SI: Ne obstajajo. 
3) Vse države članice, razen EE, HU, LV in SI: Brez 
obvez.  
 EE, HU, LV in SI: Ne obstajajo. 
Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih omejitev: 
 Vse države članice, razen EE, HU, LV in SI: Brez 
obvez.  
 EE, HU in SI: Brez obvez, razen kot je navedeno v  
                                                                                                                                                                                                                                           
** Koncesije za javne službe ali postopki za izdajanje dovoljenj se lahko uporabljajo v primeru uporabe javnih površin. 
* Obveza pri tej obliki ponudbe ni izvedljiva. 
** Koncesije za javne službe ali postopki za izdajanje dovoljenj se lahko uporabljajo v primeru uporabe javnih površin. 
 
SL 118   SL oddelku horizontalnih obvez. 
 LV: Ne obstajajo. 
B. Prevoz po celinskih 
vodah  
 
b) Prevoz tovora  
c) Dajanje plovil s posadko 
v najem 
 
f) Pomožne storitve v 
vodnem prometu 
 
         
d) Vzdrževanje in popravila 
plovil 1) 3) Ni omejitev, razen ukrep ov, ki temeljijo na obstoje čih 
ali prihodnjih sporazumih o dostopu do celinskih voda (vklj. 
s sporazumi v zvezi z osjo Ren-Majna-Donava), s katerimi 
se nekatere prometne pravice rezervirajo za subjekte s 
sedežem v zadevnih državah, ki  izpolnjujejo merila o 
državljanstvu v zvezi z lastništvom. Predpisi o izvajanju 
Mannheimske Konvencije o plovbi po Renu. 
AT: V skladu z avstrijskim Zakonom o plovbi po celinskih 
vodah se za ustanovitev ladijske družbe s strani fizi čnih oseb 
zahteva državljanstvo države članice EGP (Evropskega 
gospodarskega prostora). Če družbo ustanovi pravna oseba, 
mora imeti ve čina generalnih direktorjev, članov upravnega 
odbora in nadzornega odbora državljanstvo države članice 
EGP. Poleg tega mora biti ve čina delnic v lasti državljanov 
držav članic EGP. 
CY, CZ, EE, HU, LT, MT, PL, SE, SI, SK: Brez obvez 
2) Ni omejitev, razen CY, EE, HU, LT, MT, PL, SI: Brez 
obvez 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih 
omejitev: 
CY, EE, HU, LT, MT, PL, SI: Brez obvez 
  1) Vse države članice, razen HU: Brez obvez 1) 3) Ni omejitev, razen ukrepov, ki temeljijo na 
obstoječih ali prihodnjih sporazumih o dostopu do 
celinskih voda (vklj. s sporazumi v zvezi z osjo Ren-
Majna-Donava), s katerimi se nekatere prometne 
pravice rezervirajo za subjekte s sedežem v zadevnih državah, ki izpolnjujejo merila o državljanstvu v 
zvezi z lastništvom. Predpisi o izvajanju 
Mannheimske Konvencije o plovbi po Renu. 
CY, CZ, EE, HU, LT, MT, PL, SE, SI, SK: Brez 
obvez 
2) Ni omejitev, razen CY, EE, HU, LT, MT, PL, SI: 
Brez obvez 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih omejitev: 
CY, EE, HU, LT, MT, PL, SI: Brez obvez      1) Vse države članice, razen HU: Brez obvez 
HU: Ne obstajajo. 2) Ni omejitev, razen EE, LT, MT, PL, SI: Brez obvez 
3) Ni omejitev, razen CZ, EE, LT, MT, PL, SI, SK: Glej opombo
59 
                                                 
59 Skupnost ladje, ki plujejo pod zastavo ali jih upravljajo izvaja lci storitev druge pogodbenice, še naprej obravnava enako ugod no kot svoje lastne ladje, med drugim v 
zvezi dostopom do pristaniš č, uporabo infrastrukture in pomožnih pomorskih storitev pristaniš č ter v zvezi s tem povezanimi pristo jbinami in dajatv ami, carinskimi 
objekti in dolo čitvijo privezov ter naprav za nakladanje  in razkladanje. Storitve pristaniš č zajemajo tudi (isto kot zgornja opomba za mednarodni pomorski prevoz). 
 1) Pilotažo; 2) Pomo č pri vleki in potiskanju; 3) Oskrbo s hrano, gorivom in vodo; 4) Zbiranje odpadkov in odstranjevanje balastnih odpadkov; 5) Sto ritve 
pristaniškega kapitana; 6) Pomo č pri navigaciji; 7) Operativne storitve z obale, ki so bistvene za upravljanje ladij, vklju čno s komunikacijami, oskrbo z vodo in 
elektriko; 8) Objekte in naprav e za nujna popravila; 9) Storitve sidranja, vplutja in privezovanja. 
 
SL 119   SL HU: Ne obstajajo. 
2) Ni omejitev, razen CY, EE, LT, MT, PL, SI: Brez obvez 
3) Ni omejitev, razen CZ, CY, EE, LT, MT, PL, SI, SK: 
Brez obvez 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v oddelku 
horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih omejitev. 
CY, EE, LT, MT, PL, SI: Brez obvez Brez obvez 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih omejitev. CZ, EE, LT, MT, PL, SI: Brez obvez 
C. Storitve zra čnega 
prevoza     
c) Izposojanje letal s 
posadko 
 (CPC 734 1) 2) Vse države članice, razen PL: Brez obvez 
 PL: Ne obstajajo., razen to, da morajo biti letala, ki jih 
uporabljajo letalski prevozniki Skupnosti, registrirana v 
državi članici, ki je letalskemu prevozniku izdala 
dovoljenje ali drugje v Skupnosti. Izjeme se lahko 
priznajo za pogodbe o kratkoro čnem najemu ali v 
izjemnih okoliš činah. 
3) Vse države članice, razen PL: Brez obvez 
 PL: Ne obstajajo., razen to, da morajo biti letala, ki jih 
uporabljajo letalski prevozniki Skupnosti, registrirana v registru letal teh države članice, letalo mora biti v lasti 
fizične osebe, ki ustreza posebnim merilom 
državljanstva, ali v lasti pravne osebe, ki ustreza posebnim merilom v zvezi z lastništvom kapitala in 
nadzorom (vklju čno z državljanstvom direktorjev). 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih omejitev: 
 Vse države članice, razen PL: Brez obvez 
 PL: Brez obvez, razen za horizontalne ukrepe 1) 2) 3) Vse države članice, razen PL: Brez obvez 
 PL: Ne obstajajo. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) 
v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih omejitev: 
 Vse države članice, razen PL: Brez obvez 
 PL: Ne obstajajo. 
  
d) Vzdrževanje in 
popravilo letal in njihovih 1) Vse države članice razen EE, HU, LV, PL: Brez 
obvez 1) Vse države članice razen EE, HU, LV, PL: 
Brez obvez  
 
SL 120   SL delov EE, HU, LV, PL: Ne obstajajo. 
2) Ne obstajajo. 
3) CZ: Sedež družbe mora biti v Češki republiki. 
 SK: Sedež družbe mora biti v Slovaški republiki. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez. EE, HU, LV, PL: Ne obstajajo. 
2) Ne obstajajo. 
3) CZ: Sedež družbe mora biti v Češki republiki. 
 SK: Sedež družbe mora biti v Slovaški republiki. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez. 
 Prodaja in trženje 1) Ne obstajajo. 
2) Ne obstajajo. 3) Ne obstajajo. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez. 1) Za distribucijo storitev zra čnega prevoza, ki 
jih zagotavlja prevoznik, ki uporablja CRS, s tem 
sistemom: brez obvez. 
2) Ne obstajajo. 
3) Za distribucijo storitev zra čnega prevoza, ki 
jih zagotavlja prevoznik, ki uporablja CRS, s tem 
sistemom: brez obvez. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez.  
 Ra čunalniški 
sistem rezervacij 1) Ne obstajajo. 
2) Ne obstajajo. 3) Ne obstajajo. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez. 1) Za obveznosti mati čnih ali udeleženih 
prevoznikov v zvezi s CRS-om, ki ga nadzirajo eden 
ali več letalskih prevoznikov iz tretjih držav: brez 
obvez. 
2) Ne obstajajo. 
3) Za obveznosti mati čnih ali udeleženih 
prevoznikov v zvezi s CRS-om, ki ga nadzirajo eden 
ali več letalskih prevoznikov iz tretjih držav: brez 
obvez. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez.  
E. Storitve 
železniškega prevoza     
a) Prevoz potnikov 1) Vse države članice: Brez obvez 
2) Vse države članice, razen HU: Brez obvez 1), 2), 3) Vse države članice, razen HU: Brez obvez 
 HU: Ne obstajajo.  
 
SL 121   SL  HU: Ne obstajajo. 
3) Vse države članice, razen HU: Brez obvez 
 HU: Storitve se lahko zagotovijo s Koncesijsko pogodbo, 
ki jo odobri država ali lokalni organ 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih omejitev: 
 Vse države članice, razen HU: Brez obvez 
 HU: Brez obvez, razen kot je navedeno v oddelku 
horizontalnih obvez.  
 
  
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) 
v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih omejitev: 
 Vse države članice, razen HU: Brez obvez 
 HU: Brez obvez, razen kot je navedeno v 
oddelku horizontalnih obvez. 
b) Prevoz tovora 1) Vse države članice: Brez obvez 
2) Vse države članice, razen HU: Brez obvez 
 HU: Ne obstajajo. 3) Vse države članice, razen HU: Brez obvez 
 HU: Storitve se lahko zagotovijo s koncesijsko pogodbo, 
ki jo odobri država ali lokalni organ 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih omejitev: 
 Vse države članice, razen HU: Brez obvez 
 HU: Brez obvez, razen kot je navedeno v oddelku 
horizontalnih obvez.
 1), 2), 3) Vse države članice, razen HU: Brez obvez 
 
 HU: Ne obstajajo.  
 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) 
v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih omejitev: 
 Vse države članice, razen HU: Brez obvez 
 HU: Brez obvez, razen kot je navedeno v 
oddelku horizontalnih obvez.
  
d) Vzdrževanje in 
popravila železniške 1) Vse države članice, razen EE, HU: Brez obvez 
EE, HU: Ne obstajajo. 1) Vse države članice, razen EE, HU: Brez 
obvez  
 
SL 122   SL prevozne opreme 
 (CPC 8868) 2) Ne obstajajo. 
3) Ne obstajajo. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez. EE, HU: Ne obstajajo. 
2) Ne obstajajo. 3) Ne obstajajo. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez. 
F. Storitve cestnega 
prevoza  
a) Prevoz potnikov 
 (Vse države 
članice, razen FI, LV, LT: 
CPC 71213 in 7122. FI: 
CPC 71222 in 71223.  
 LV: CPC 71213, 
71222, 71223.  
 LT: CPC 7121, 
7122).  
 Za LV, LT brez 
kabotaže.  
 1) Brez obvez 
2) Ni omejitev, razen CY, CZ, EE, HU, MT, PL, SI, 
SK: Brez obvez. 
3) Za prevoz znotraj države članice (kabotažo), ki ga 
opravi prevoznik, ustanovljen izven te države članice: brez 
obvez, razen za najem posebni h avtobusnih prevozov z 
voznikom 
60, za kar se od leta 1996 ne uporabljajo nobene 
omejitve. 
AT, HU, PL, MT, SK: Brez obvez 
SE: Za opravljanje storitev komercialnega kopenskega 
prevoza se zahteva dovoljenje. Dovoljenje se izda na 
podlagi finan čnega položaja prosilca, njegovih izkušenj ter 
njegove sposobnosti zagotavljan ja storitev. Omejitve 
uporabe zakupljenih vozil za takšne dejavnosti. 
– Za 7122:  
 ES: Preverjanje gospodarskih potreb.  
 1) Brez obvez 
2) Ni omejitev, razen CY, CZ, EE, HU, MT, PL, 
SI, SK: Brez obvez. 
3) Brez obvez za prevoz znotraj države članice 
(kabotažo), ki ga opravi prevoznik, ustanovljen izven 
te države članice: 
AT, HU, MT, PL, SK: Brez obvez 
LV, SE: Ustanovljene osebe morajo uporabljati vozila 
z nacionalno registracijo.  
 – Za 71221 (storitve taksijev):  
 Vse države članice, razen S: preverjanje 
gospodarskih potreb 61, plus   
  DK: Dostop samo za fizi čne osebe in obvezna 
lokalna ustanovitev. 
 IT: Dostop samo za fizi čne osebe.   
  Za 71222 (storitve limuzin):   
                                                 
60 Pomeni, da je dolo čena storitev le del skupine dejavnosti, ki so zajete v tem CPC. 
61 Preverjanje potreb temelji na številu ponudnikov storitev na lokalnem geografskem obmo čju. 
 
SL 123   SL  DK: Dostop samo za fizi čne osebe in obvezna 
lokalna ustanovitev. 
FI: Zahteva se dovoljenje, ki ne zadeva vozil, registriranih 
v tujini. 
 IT: Dostop samo za fizi čne osebe in preverjanje 
gospodarskih potreb. 
LV: Zahteva se dovoljenje (licenco), ki ne zadeva vozil, 
registriranih v tujini. 
 PT: Preverjanje gospodarskih potreb. 
- Za 71213 (storitve rednega medkrajevnega prometa) 
62: 
 IT, ES, IE: Preverjanje gospodarskih potreb. 
 FR: Brez obvez. 
FI: Zahteva se dovoljenje, ki ne zadeva vozil, registriranih 
v tujini. 
 DK: Preverjanje gospodarskih potreb 
LV: Zahteva se dovoljenje (licenco in posebno izkaznico), 
ki ne zadeva vozil, registriranih v tujini. 
 PT: Zagotavljanje samo s pravno ustanovljenimi 
družbami. 
- Za 71223: 
LV: Zahteva se dovoljenje (licenco), ki ne zadeva vozil, 
registriranih v tujini. 
 4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih 
posebnih omejitev. 
AT, CY, CZ, EE, HU, MT, PL, SI, SK: Brez obvez 
PT: Za specializirano osebje  se zahteva državljanstvo. 4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih posebnih omejitev. 
AT, CY, CZ, EE, HU, MT, LV PL, SI, SK: Brez 
obvez 
 DK: Za menedžerje se zahteva stalno 
prebivališ če  
                                                                                                                                                                                                                                           
62 Če je zagotavljanje storitve predmet preverjanja gos podarskih potreb, ta v osnovi temelji na obstoje čem javnem prevozu na zadevni liniji. 
 
SL 124   SL b) Prevoz tovora 
 (CPC 7123) 1) Brez obvez 
2) Ni omejitev, razen CY, CZ, EE, HU, MT, PL, SI, 
SK: Brez obvez 
3) Za prevoz znotraj države članice, ki ga opravi 
prevoznik, ustanovljen v drugi državi članici: brez obvez. 
 AT, CY, CZ, ES, EE, HU, MT, PL, SI, SK: Brez 
obvez 
IT: Za prevoz znotraj države je pogoj za izdajo licence 
preverjanje gospodarskih potreb. 
FI: Zahteva se dovoljenje, ki ne zadeva vozil, registriranih 
v tujini. 
SE: Za opravljanje storitev komercialnega kopenskega 
prevoza se zahteva dovoljenje. Dovoljenje se izda na 
podlagi finan čnega položaja prosilca, njegovih izkušenj ter 
njegove sposobnosti zagotavljan ja storitev. Omejitve 
uporabe zakupljenih vozil za takšne dejavnosti. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih 
omejitev: 
AT, CY, CZ, EE, HU, MT, PL, SK in SL: Brez obvez 1) Brez obvez 
2) HU, MT, PL, SK: brez obvez 
3) Brez obvez za prevoz znotraj države članice, 
ki ga opravi prevoznik, ustanovljen v drugi državi 
članici. 
 AT, ES, HU, PL, MT, SK: Brez obvez. 
SE: Ustanovljene osebe mora jo uporabljati vozila z 
nacionalno registracijo. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih omejitev: 
AT, CY, CZ, EE, HU, LV, MT, PL, SI, SK: Brez 
obvez  
d) Vzdrževanje in 
popravila cestne prevozne 
opreme 
(Vse države članice, razen 
CZ, EE, FI, HU, SK in SL : 
CPC 6112.  
 CZ, EE, HU in 
SK: 6112+8867.  
 FI 6112 in deli 88. 
SI: del CPC 6112**) 1) Brez obvez* 
2) MT: Brez obvez 
3) SE: Operaterji lahko ustanavljajo in vzdržujejo lastne 
naprave terminalske infrastrukture, ob upoštevanju 
prostorskih in zmogljivostnih omejitev. 
MT: Brez obvez 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih 
omejitev: 
MT: Brez obvez 1) Brez obvez* 
2) MT: Brez obvez 3) MT: Brez obvez 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih omejitev: 
MT: Brez obvez  
(e) Podporne storitve 
za cestni promet opremo 
 Samo za LV:  1) Vse države članice: Brez obvez 
2) Vse države članice, razen LV: Brez obvez 1) Vse države članice: Brez obvez 
2) Vse države članice, razen LV: Brez obvez  
 
SL 125   SL  CPC 7441, CPC 
7449)  LV: Ne obstajajo. 
3) Vse države članice, razen LV: Brez obvez 
 LV: Zahteva se dovoljenje (dogovor z avtobusno postajo, 
licenca). 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih 
omejitev: 
 Vse države članice, razen LV: Brez obvez 
 LV: Brez obvez, razen kot je navedeno v
 oddelku horizontalnih obvez  LV: Ne obstajajo. 
 
3) Vse države članice, razen LV: Brez obvez 
 LV: Ne obstajajo. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih omejitev: 
 Vse države članice, razen LV: Brez obvez 
 LV: Ne obstajajo. LV: Samo za CSS–EJP: 
Ne obstajajo. 
G. Cevovodni 
transport  
  LT: CPC 713 1) Vse države članice: Brez obvez 
2) Vse države članice, razen HU, LT: Brez obvez 
 HU, LT: Ne obstajajo. 
3) Vse države članice, razen HU, LT: Brez obvez 
 HU: Storitve se lahko zagotovijo s Koncesijsko pogodbo, 
ki jo odobri država ali lokalni organ 
 LT: Ne obstajajo. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih 
omejitev: 
 Vse države članice, razen HU, LT: Brez obvez 
 HU, LT: Brez obvez, razen kot je navedeno v
 oddelku horizontalnih obvez 1) Vse države članice, razen HU: Brez obvez 
 HU: Ne obstajajo. 
2) Vse države članice: Brez obvez 
 HU, LT: Ne obstajajo.  
3) Vse države članice, razen HU, LT: Brez obvez 
 HU, LT: Ne obstajajo. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih omejitev: 
 Vse države članice, razen HU, LT: Brez obvez 
 HU, LT: Brez obvez, razen kot je navedeno v
 oddelku horizontalnih obvez  
 
SL 126   SL H. Pomožne storitve 
pri vseh vrstah prevoza     
(a) Storitve 
pretovarjanja 
 (EE, LV in LT: 
CPC 74) 1) Vse države članice, razen EE, LV in LT: Brez obvez*63  
 EE, LV in LT: Ne obstajajo. 
2) Vse države članice, razen EE, LV in LT: Brez obvez 
 EE, LV in LT: Ne obstajajo. 3) Vse države članice, razen EE, LV in LT: Brez obvez 
 EE, LV in LT: Ni omejitev, razen za letališ ča, na katerih 
so kategorije dejavnosti odvisne od velikosti letališ ča,
 število ponudnikov storitev je lahko omejeno z 
dostopnim prostorom, iz drugih razlogov ne sme biti 
manj od dveh ponudnikov storitev, in lahko se 
uporabljajo nediskriminatorni predodobritveni postopki. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih 
omejitev: 
 Vse države članice, razen EE, LV in LT: Brez obvez.  
 EE, LV in LT: Brez obvez, razen kot je navedeno v 
oddelku horizontalnih obvez. 1) Vse države članice, razen EE, LV: Brez obvez*. 
 EE, LV: Ne obstajajo. 
2) Vse države članice, razen EE, LV in LT: Brez 
obvez 
 EE, LV in LT: Ne obstajajo. 
3) Vse države članice, razen EE, LV in LT: Brez 
obvez 
 EE, LV in LT: Ne obstajajo. 
 
 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih omejitev: 
 Vse države članice, razen EE, LV in LT: Brez 
obvez.  
 EE in LT: Brez obvez, razen kot je navedeno v 
oddelku horizontalnih obvez. 
 LV: Ne obstajajo.  
b) Storitve 
skladiščenja (CPC 
742) 1) Brez obvez * 
2) 3) CY, CZ, MT, LT, PL, SK in SE: Brez obvez 1) Brez obvez* 
2) 3) CY, CZ, MT, LT, PL, SK in SE: Brez  
                                                 
63 * Obveza pri tej obliki ponudbe ni izvedljiva. 
* Obveza pri tej obliki ponudbe ni izvedljiva. 
 
SL 127   SL  (razen v 
pristaniščih) 4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih 
omejitev: 
CY, CZ, MT, LT, PL, SK: Brez obvez obvez 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih omejitev: 
CY, CZ, MT, LT, PL, SK: Brez obvez 
c) Storitve agencij za 
tovorni promet/storitve 
odpreme tovora (CPC 748) 1) 2) 3) CY, CZ, HU, MT, PL, SK in SE: Brez obvez 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih 
omejitev: 
CY, CZ, HU, MT, PL, SK: Brez obvez 1) CY, CZ, HU, MT, PL, SK in SE: Brez obvez 
SI: Samo carinjenje je podvrženo omejitvam 
povezanim s pravno osebo, ki je ustanovljena v 
Sloveniji 
2) CY, CZ, HU, MT, PL, SK in SE: Brez obvez 
3) CY, CZ, HU, MT, PL, SK in SE: Brez obvez 
SI: Samo carinjenje je podvrženo omejitvam 
povezanim s pravno osebo, ki je ustanovljena v 
Sloveniji 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih omejitev: 
CY, CZ, HU, MT, PL, SK: Brez obvez  
 Inšpekcijski 
pregledi pred odpremo 
(CPC 749 64, razen za FI: 
samo CPC 7490) 1) 2) 3) CY, CZ, HU, MT, PL, SE, SK: Brez obvez 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih 
omejitev: 
CY, CZ, HU, MT, PL, SK: Brez obvez 1) 2) 3) CY, CZ, HU, MT, PL, SE, SK: Brez 
obvez 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih omejitev: 
CY, CZ, HU, MT, PL, SK: Brez obvez  
I. Druge prevozne 
storitve  
 (zagotavljanje 
storitve kombiniranega 1) Brez obvez, razen za FIN: Ne obstajajo. 
2) CY, CZ, EE, HU, LT, LV, MT, PL, SE, SI, SK: Brez 
obvez 
3) Jih ni, brez poseganja v omejitve, ki vplivajo na 1) Brez obvez, razen za FIN: Ne obstajajo. 
2) CY, CZ, EE, HU, LT, LV, MT, PL, SE, SI, 
SK: Brez obvez 
3) Jih ni, brez poseganja v omejitve, ki vplivajo  
                                                 
64 Pomeni, da je dolo čena storitev le del skupine dejavnosti, ki so zajete v tem CPC. 
 
SL 128   SL prevoza) 
 kakršnokoli obliko prevoza, razen v A, CY, CZ, EE, HU, LT, 
LV, MT, PL, SE, SI, SK: brez obvez. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih 
omejitev: 
AT, CY, CZ, EE, HU, LT, LV, MT, PL, SE, SI, SK: Brez 
obvez. na kakršnokoli obliko pre voza, razen v AT, CY, CZ, 
EE, HU, LT, LV, MT, PL, SE, SI, SK: brez obvez. 
4) Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in 
(ii) v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih omejitev: 
AT, CY, CZ, EE, HU, LT, LV, MT, PL, SE, SI, SK: 
Brez obvez. 
 
 
SL 129   SL Opredelitve v zvezi s pomorskim prevozom 
1. Brez poseganja v obseg dejavnosti, ki se  lahko štejejo kot »kabotaža« po ustrezni nacionalni zakonodaji,  ta lista ne vklju čuje »storitev pomorske kabotaže«, za katere 
se predvideva, da zajemajo prevoz potnikov ali blaga med pristaniš čem v državi članici in drugim pristaniš čem v isti državi članici ter se promet za čne in kon ča v istem 
pristanišču v državi članici, pod pogojem, da ta promet ostane v ozemeljskih vodah te države članice. 
2. Druge oblike tržne prisotnosti za zagotavljanje storitev mednarodnega pomorskega prevoza pomenijo sposobnost dobaviteljev st oritev mednarodnega pomorskega 
prevoza druge pogodbenice, da lokalno izvajajo vse dejavnosti, ki so potrebne, da lahko svojim strankam zagotavljajo delno ali v celoti povezano prevozno storitev, znotraj 
katere pomorski prevoz predstavlja precej šnji element. (Vendar pa se ta obveza ne  razlaga tako, da bi na kakršen koli na čin omejevala obveze, sprejete pri čezmejni ponudbi). 
Te dejavnosti med drugim zahtevajo: 
(a) trženje in prodajo storitev pomorskega prometa in z njim povezanih storitev neposredno potrošnikom, od ponudbe do izstavitv e računa, ne glede na to, ali te storitve 
opravlja ali nudi ponudnik storitev sam ali ponudniki storitev, s katerimi ima ponudnik storitev stalne poslovne stike; 
(b) pridobitev, za lastne potrebe ali za potrebe svojih strank (in preprodajo svojim strankam) kakršnih koli prometnih storitev  in z njimi povezanih storitev, vklju čno s 
storitvami notranjega prometa na katerikoli na čin, zlasti po celinskih vodnih poteh, cestah in žel eznici, nujnih za zagotavljanje povezanih storitev; 
(c) pripravo dokumentacije za prevozne dokumente, carinske dokumente ali druge dokumente v zvezi s poreklom in zna čilnostmi blaga, ki se prevaža; 
(d) nudenje vseh vrst poslovnih informacij, vklju čno z računalniškimi informacijskimi sistemi in izmenjavo elektronskih podatkov (ob upoštevanju dolo čb tega 
sporazuma); 
(e) vzpostavitev poslovnih povezav (vklju čno z deležem v kapitalu gospodarske druž be) z lokalnim ladijskim prevoznikom in nastavitve lokalnega osebja (ali v primeru 
tujega osebja v skladu s horizontalnimi obvezami o premikanju osebja); 
(f) organiziranje v imenu družb, organiziranje pristanka ladij ali organiziranje po potrebi prevzema tovora. 3. »Operaterji multimodalnega prevoza« so osebe, v imenu katerih se izda ladijski tovorni list ali drug dokument, ki dokazuje p ogodbo o multimodalnem prevozu blaga, 
in so osebe ki so odgovorne za prevoz blaga v skladu s pogodbo o prevozu. 
 
SL 130   SL SKUPNOST  (nadaljevanje) 
 
 
Priloga A  
GLOSAR  
IZRAZI , UPORABLJENI ZA POSAMEZNE  DRŽAVE ČLANICE  
Francija  
SC Société Civile 
SCP Société Civile Professionnelle SEL Société d'Exercice Libéral 
SNC Société en Nom Collectif 
SCS Société en Commandite Simple SARL Société ŕ Responsabilité Limitée 
SCA Société en Commandite par Actions 
SA Société Anonyme 
Napotilo:
 Toutes ces sociétés sont dotées de la personnalité morale 
Nemčija 
GmbH & CoKG Kommanditgesellschaft, bei der der persönlich haftende Gesellschafter eine GmbH (družba z omejeno 
odgovornostjo) ist. 
EWIV Europäische Wirtschaftliche Interessenverein igung (Evropsko gospodarsko interesno združenje) 
Italija  
SPA Societ ŕ per Azioni (delniška družba) 
SRL Societ ŕ a Responsabilit ŕ Limitata (družba z omejeno odgovornostjo)  
Za Italijo pokriva ponudba ES naslednje poklicne storitve: 
Ragionieri-periti commerciali Knjigovodstvo, ra čunovodstvo in revidiranje 
Commercialisti Knjigovodstvo, ra čunovodstvo in revidiranje 
Geometri Geodeti Ingegneri Inženirji Architetti Arhitekti Geologi Geologi Medici Zdravniki Farmacisti Farmacevti Psicologi Psihologi Veterinari Veterinarji Biologi Biologi Chimici Kemiki Periti agrari Kmetijski strokovnjaki Agronomi Agronomi Attuari Aktuarji 
 
SL 131   SL PRILOGA VI  
(PRILOGA VIII Sporazuma, omenjenega v členu 120 Sporazuma) 
LISTA SPECIFI ČNIH OBVEZ V ZVEZI S FINAN ČNIMI STORITVAMI  
DEL A  
LISTA  SKUPNOSTI 
Uvodna opomba  
1. Specifi čne obveze iz te liste se uporablj ajo samo na ozemljih, kjer se  uporabljajo Pogodbe o ustanovitvi 
Skupnosti in pod pogoji, ki jih dolo čajo te pogodbe. Te obveze se  uporabljajo samo za odnose med Skupnostmi in 
njihovimi državami članicami na eni in državami ne članicami Skupnosti na drugi strani. Ne vplivajo na pravice in 
obveznosti držav članic, ki izhajajo iz zakonodaje Skupnosti. 
2. Za ozna čevanje držav članic se uporabljajo naslednje kratice: 
 AT Avstrija  BE Belgija  CY Ciper 
 CZ Češka 
 DE Nem čija 
 DK Danska 
 ES Španija 
 EE Estonija  FR Francija 
 FI Finska 
 EE Gr čija 
 HU Madžarska 
 IT Italija 
 IE Irska  LU Luksemburg 
 LT Litva 
 LV Latvija  MT Malta 
 NL Nizozemska 
 PT Portugalska  PL Poljska  SE Švedska 
 SI Slovenija 
 SK Slovaška  UK Združeno kraljestvo 
»Hčerinska družba« neke pravne osebe pomeni pravno os ebo pod dejanskim nadzorom druge pravne osebe.  
»Podružnica« pravne osebe pomeni poslovno enoto, ki ni pravna oseba, je pa po pojavni obliki stalna enota, kot na primer 
izpostava mati čne družbe, ima svojo upravo in je materialno opremljena za poslovanje s tretjimi osebami, tako da jim, 
čeprav vedo, da bo, če bo potrebno, vzpostavljena  pravna povezanost z mati čno družbo, ki ima svojo upravo v tujini, ni treba 
poslovati neposredno z mati čno družbo, ampak lahko svoje posle opravijo v poslovni enoti, ki  je izpostava mati čne družbe. 
 
SL 132  
 SL I. HORIZONTALNE OBVEZE  
VELJA ZA VSE 
SEKTORJE, ZAJETE V 
TO LISTO    
 3) Storitve, ki se v vseh državah članicah 65 obravnavajo 
kot javne službe na nacionalni ali lokalni ravni, so lahko 
predmet javnih monopolov ali koncesij, ki se dodeljujejo zasebnim izvajalcem 
66. 3) Obravnava, priznana h čerinskim družbam 
(podjetij iz Čila), ustanovljenim v skladu z 
zakonodajo države članice, ki imajo uradni sedež, 
osrednjo upravo ali glavno poslovno enoto v 
Skupnosti, ni razširjena na podružnice ali agencije, ki 
jih v državi članici ustanovi podjetje iz Čila. Vendar 
pa to državi članici ne prepre čuje, da razširi to 
obravnavo na podružnice ali agencije, ki jih je v 
drugi državi članici ustanovilo čilsko podjetje ali 
družba, v zvezi z njihovim delovanjem na ozemlju 
prve države članice, razen če takšno razširitev 
izrecno prepoveduje zakonodaja Skupnosti.  
  Manj ugodna obravnava se lahko dodeli h čerinskim 
družbam (družb iz Čila), ustanovljenim v skladu z 
zakonodajo države članice, ki imajo na ozemlju 
Skupnosti samo uradni sedež ali osrednjo upravo, razen če se lahko dokaže, da im ajo dejansko in stalno 
povezavo z gospodarstvom ene od držav članic.  
 HU: Tržna prisotnost mora biti v obliki družbe z omejeno 
odgovornostjo, delniške družbe ali predstavništva. Vstop na 
tržišče v obliki podružnice ni dovoljen. Ustanovitev pravne osebe  
  
                                                 
65 V primeru Avstrije, Finske in Švedske ni nobenih horizontal nih pridržkov pri storitvah, ki se štejejo kot javne službe. 
66 Razlagalna opomba: V nekateri h sektorjih obstajajo ja vne službe, kot so na primer sl užbe, povezane z znanstvenim in tehni čnim svetovanjem, R&R, storitvami na podro čju 
družboslovja in humanistke, tehni čnega preskušanja in analiz, okoljske storitv e, zdravstvene storitve, prevozne storitve in pomožne storitve pri vseh vrstah prev oza. Izklju čne 
pravice za opravljanje takšnih storitev se pogosto dodelijo zasebni m subjektom, na primer subjektom, ki jim javni organi podeli jo koncesije, ki so pogojene s posebnimi 
storitvenimi obveznostmi. Ker javne sl užbe pogosto obstajajo tudi na subcentr alni ravni, sestavljanje podrobnih in iz črpnih list po posameznih sektorjih ni prakti čno. 
 
SL 133  
 SL 3) SE: Družbo z omejeno odgovornostjo 
(delniško družbo) lahko ustanovi en ali ve č 
ustanoviteljev. Ustanovitelj mora imeti stalno 
bivališče v EGP (Evropskem gospodarskem prostoru) 
ali pa mora biti pravna oseba EGP. Partnerstvo je 
lahko ustanovitelj samo v primeru, da imajo vsi 
partnerji stalno prebivališ če v EGP 67. Ustrezni 
pogoji veljajo za ustanovitev vseh drugih vrst pravnih 
oseb. 
 Zakon o podružnicah tujih podjetij  
3) SE: Tuje podjetje (ki v Švedski ni ustanovilo pravne 
osebe) izvaja svoje komercialne posle prek podružnice, 
ustanovljene v Švedski in ki ima neodvisno vodstvom in 
ločene račune. 
SE: Za gradbene projekte, ki trajajo manj kot leto dni, se ne 
zahteva ustanovitev podružnice ali imenovanje predstavnika s 
stalnim prebivališ čem. 
 Zakon o podružnicah tujih podjetij  
3) SE: Generalni direktor in vsaj 50 odstotkov 
članov upravnega odbora ima stalno prebivališ če v 
EGP (Evropskem gospodarskem prostoru). 
SE: Generalni direktor podružnice ima stalno 
prebivališ če v EGP (Evropskem gospodarskem 
prostoru) 68. 
SE: Tuji državljani ali državljani Švedske brez 
stalnega prebivališ ča v Švedski, ki želijo opravljati 
komercialne posle Švedski, imenujejo in pri lokalnem 
organu registrirajo predstavnika s stalnim prebivališ čem v Švedski, ki je odgovoren za takšne 
dejavnosti. 
SI: Ustanovitev podružnic tujih podjetij je možna, če 
je matična družba vsaj eno leto vpisana v sodni 
register v države izvora.   
 Pravne osebe: FI: Tujec, ki živi izven Evropskega gospodarskega  
                                                                                                                                                                                                                                                    
67 Pri teh zahtevah se lahko sprejmejo izjeme, če se lahko dokaže, da stalno bivališ če ni potrebno. 
68 Pri teh zahtevah se lahko sprejmejo izjeme, če se lahko dokaže, da stalno bivališ če ni potrebno. 
 
SL 134  
 SL 3) FI: Pridobitev delnic ve čjega finskega podjetja ali 
družbe (z ve č kot 1000 zaposlenimi ali katerega promet 
presega 1000 milijonov FIM ali katerega bilan čna vsota 
presega 167 milijonov EUR) s strani tujega lastnika, s katerimi pridobi ve č kot tretjino glasovalnih pravic, morajo potrditi 
državni organi Finske; potrditev se lahko zavrne samo, če bi 
bil ogrožen pomemben nacionalni interes. 
FI: Vsaj polovica ustanoviteljev delniške družbe mora imeti 
stalno prebivališ če na Finskem ali v kateri drugi državi EGP 
(Evropskega gospodarskega prosto ra). Vendar pa se lahko pri 
družbah sprejmejo izjeme. 
PL: Poslovalnica tujih ponudnikov storitev je lahko le v obliki 
komanditne družbe, družbe z neomejeno odgovornostjo ali 
delniške družbe.  prostora in trguje kot zasebni podjetnik ali kot partner 
v finski komanditni družbi ali družbi z neomejeno 
odgovornostjo, potrebuje dovoljenje za promet. Če 
namerava tuja organizacija  ali fundacija, ki je 
registrirana izven Evr opskega gospodarskega 
prostora, poslovati ali trgovati tako, da ustanovi 
podružnico na Finskem, se zahteva dovoljenje za promet. 
FI: Če ima vsaj polovica članov upravnega odbora ali 
generalni direktor stalno bivališ če izven Evropskega 
gospodarskega prostora, se zahteva dovoljenje. 
Vendar pa se lahko pri družbah sprejmejo izjeme. 
SK: Tuja fizi čna oseba, ki se vnese v komercialni 
register kot oseba, pooblaš čena za ravnanje v imenu 
podjetnika, mora predložiti dovoljenje za prebivanje v Slovaški.  
 Nakup nepremi čnin: 
DK: Omejitve pri nakupu nepremi čnin s strani nereziden čnih 
fizičnih in pravnih oseb. Omejitve pri nakupu kmetijskih 
nepremičnin s strani tujih fizi čnih in pravnih oseb. 
EL: V skladu z Zakonom št. 1892/89 morajo državljani za 
nakup zemlje v obmejnih obmo čjih dobiti dovoljenje ministra 
za obrambo. V skladu z upravno prakso se dovoljenje zlahka 
izda za neposredne naložbe. 
CY: Brez obvez. HU: Brez obvez za nakup državne lastnine. Nakup nepremi čnin
: 
AT: Za pridobitev, nakup ter najem ali zakup 
nepremičnin s strani tujih fizi čnih in pravnih oseb se 
zahteva dovoljenje pristojnih regionalnih organov (Länder-jev), ki presodijo ali to vpliva na pomembne 
gospodarske, socialne ali kulturne interese. 
IE: Doma ča ali tuja podjetja ali tuji državljani 
potrebujejo za pridobitev kakršnih koli koristi iz 
zemljiške posesti v Irski predhodno pisno dovoljenje Komisije za zemljiš ča. Če je takšno zemljiš če 
namenjeno industrijski rabi (razen kmetijstvu), se ta 
zahteva ob predložitvi ustreznega potrdila, ki ga v ta namen izda minister za podjetništvo in zaposlovanje,  
                                                 
69 SI: V skladu z zakonom o gospodarskih družbah podružnica, ustanovl jena v Sloveniji, ni pravna oseba, vendar je v smislu delova nja obravnavanje enako kot za podružnice. 
 
SL 135  
 SL LT: Brez obvez za pridobitev ozemlja s strani fizi čnih in 
pravnih oseb. 
MT: Brez obvez za nakup nepremi čnin. 
LV: Brez obvez za pridobitev zemljiš ča s strani pravnih oseb. 
Čas najema zemljiš ča ne presega dovoljenih 99 let. 
PL: Brez obvez v zvezi s pridobitvijo državne lastnine, to je. 
uredb, ki upravljajo postopek privatizacije (za na čin 3). 
SI: Pravne osebe, ustanovljene v Sloveniji ob udeležbi tujega 
kapitala, lahko pridobijo nepremi čnine na ozemlju Slovenije. 
Podružnice69, ki jih v Sloveniji ustanovijo tuje osebe, lahko 
pridobijo nepremi čnine, ki so potrebne za ekonomske 
dejavnosti katerim so namenjene, razen zemljiš č. Za 
lastništvo nepremi čnin v 10-kilometrskem obmejnem pasu 
potrebujejo podjetja, v katerih ve čina kapitala in volilne 
pravice posredno ali neposredno pripadajo pravnim osebam ali državljanom druge članice, posebno dovoljenje. 
SK: Ni omejitev, razen za zemljiš če (za načina 3 in 4)  opusti. Ta zakon se ne uporablja za mestna zemljiš ča. 
CZ: Omejitve pri pridobitvi nepremi čnin s strani tujih 
fizičnih in pravnih oseb. Tuje osebe lahko 
nepremičnine pridobijo z ustanovitvijo pravnih oseb 
na češkem ali sodelovanjem v mešanih družbah. Tuje 
osebe lahko zemljiš če pridobijo z dovoljenjem. 
HU: Brez obvez za pridobitev nepremi čnin s strani 
tujih fizičnih oseb. 
LV: Brez obvez za pridobitev zemljiš ča s strani 
pravnih oseb. Čas najema zemljiš ča ne presega 
dovoljenih 99 let. 
PL: Za pridobitev nepremi čnin, posredno ali 
neposredno, s strani tujcev in tujih fizi čnih oseb, je 
potrebno dovoljenje. 
SK: Omejitve pri pridobitvi nepremi čnin s strani tujih 
fizičnih in pravnih oseb. Tuje osebe lahko 
nepremičnine pridobijo z ustanovitvijo pravnih oseb v 
Slovaški republiki ali s sodelovanjem v mešanih družbah. Tuje osebe lahko zemljiš če pridobijo z 
dovoljenjem (za na čina 3 in 4). 
   IT: Ni obvez za nakup nepremi čnin. 
FI (Alandski otoki) Omejitve pri pravici fizi čnih oseb 
brez regionalnega državljanstva na Alandskih otokih 
in pri pravici pravnih oseb do pridobitve in lastništva 
nepremičnin na Alandskih otokih brez dovoljenja 
pristojnih organov otokov. 
FI (Alandski otoki) Omejitve pravice ustanavljanja in 
pravice opravljanja storitev brez dovoljenja pristojnih organov Alandskih otokov za fizi čne osebe, ki nimajo  
 
SL 136  
 SL regionalnega državljanstva Alandskih otokov, in za 
pravne osebe; 
 Naložbe : 
FR: Za tuje nakupe, ki presegajo 33,33 odstotka delnic ali 
glasovalnih pravic v obstoje čem francoskem podjetju ali 20 
odstotkov v francoskih podjetjih, ki kotirajo na borzi, velja 
naslednji predpis: 
- po izteku enega meseca od predhodnega obvestila, se 
dovoljenje tiho izda, razen če minister za gospodarstvo v 
izjemnih okoliš činah uporabi svojo pravico, da naložbo odloži. 
FR: Tuja udeležba v novo privatiziranih družbah se lahko 
omeji na razli čno količino javno ponujenega lastniškega 
kapitala, pri čemer to koli čino določi francoska vlada za vsak 
primer posebej. 
ES: Za naložbe tujih vlad in os eb javnega prava (ki kažejo, da 
ima takšna oseba poleg gospoda rskih tudi negospodarske 
interese) v Španiji, ki so neposredne ali prek podjetij ali drugih oseb, ki so pod neposrednim ali posrednim nadzorom tujih 
vlad, je potrebno predhodno dovoljenje vlade. 
PT: Tuja udeležba v na novo privatiziranih družbah se lahko 
omeji na razlicno kolicino javno ponujenega lastniškega 
kapitala, pri cemer to kolicino doloci portugalska vlada za 
vsak primer posebej 
IT: Na novo privatiziranim podjetjem se lahko dodelijo ali 
ohranijo izklju čne pravice. Glasovalne pravice v na novo 
privatiziranih podjetjih so lahko v nekaterih primerih omejene. Naložbe
: 
CY: Osebe s tujo udeležbo morajo pla čati znesek, 
sorazmeren z njenimi finan čnimi zahtevami, 
nerezidenti pa morajo pla čevati prispevke prek uvoza 
deviznih sredstev. 
V primeru, ko udeležba nerezidenta preseže 24 
odstotkov, je treba pove čati katero koli dodatno 
financiranje za obratna sredstva iz lokalnih in tujih 
virov, v skladu z udeležbo nerezidentov in subjektov nerezidentov. V primeru podružnic tujih podjetij 
morajo vsa sredstva za za četne investicije zagotoviti 
tuji viri. Izposojanje od lokalih virov je dovoljeno le pri začetnem izvajanju projekta, za namen 
financiranja obratnega kapitala. 
HU: Brez obvez za nakup državne lastnine. LT: Vlaganje v organizacijo  loterij je v skladu z 
zakonom o tujih kapitalskih investicijah 
prepovedano  
 MT: Za podjetja z udeležbo pravnih ali 
fizičnih nerezidentov veljajo iste kapitalske zahteve 
kot za podjetja v celoti v la sti rezidentov, kot sledi: 
podjetje v zasebni lasti – Lm500 (najmanj 20 % 
plačanega kapitala); javno podjetje Lm20000 
(najmanj 25 % pla čanega kapitala). Delež  
                                                 
70 Komercialne, industrijske ali obrtniške de javnosti se nanašajo na sekt orje, kot so: druge poslovne storitve, gradbeništvo, dis tribucija in turisti čne storitve. Ne nanašajo se na 
telekomunikacije in finan čne storitve. 
 
SL 137  
 SL Za obdobje petih let se lahko za pridobitev velikega deleža 
delnic družb, ki delujejo na podro čju obrambe, prevoznih 
storitev, telekomunikacij in en ergetike, zahteva soglasje 
Ministrstva za finance. 
FR: Za ustanovitev v nekaterih70 komercialnih, industrijskih 
ali obrtnih dejavnostih je potrebno dovoljenje, če generalni 
direktor nima dovoljenja za stalno bivanje. nerezidentov mora biti pla čan s sredstvi iz tujine. 
 CY: Za sodelovanje nerezidentov s pravnimi osebami ali 
mešanimi družbami na Cipru je potrebno dovoljenje centralne 
banke. Sodelovanje tujcev v vseh sektorjih ali podsektorjih iz 
liste obvez je navadno omejeno na 49 odstotkov. Odlo čitev 
organov o odobritvi dovoljenj za tuje sodelovanje temelji na 
preverjanju gospodarskih potreb,  za katerega se na splošno 
uporabljajo naslednja merila: 
a) Nudenje storitev, ki so na Cipru nove. 
b) Spodbujanje izvoza in razvijanje na že obstoje čih in 
novih tržiš čih. 
c) Prenos sodobne tehnologije, znanja in novih strategij 
upravljanja 
d) Izboljšanje produktivne ekonomske sestave ali 
kakovosti obstoje čih izdelkov in storitev 
e) Dodaten vpliv na obstoje če enote ali dejavnosti 
f) Izvedljivost predlaganega projekta 
g) Nove možnosti zaposlitve za znanstvenike, 
izboljšanje kakovosti in usposabljanje lokalnega osebja 
V izjemnih primerih, kjer predlagana naložba dodobra zadosti 
večini meril preverjanja gospodarskih potreb, se lahko odobri   
 
SL 138  
 SL dovoljenje za tuje sodelovanje, ki presega 49 odstotkov.  
V javnih podjetjih dovoljeni delež udeležbe tujega kapitala 
navadno znaša do 30 odstotkov. V vzajemnih skladih znaša 
dovoljeni delež tujega lastništva 40 odstotkov. 
Korporativna telesa morajo biti registrirana v skladu s pravom 
družb. Ta zakon dolo ča, da mora podjetje, ki želi ustanoviti 
podjetje ali pisarno na Cipru, mo ra le-to registrirati kot tujo 
podružnico. Za registracijo je v skladu z zakonom o nadzoru 
nad menjavo potrebna predho dna odobritev centralne banke. 
Takšna odobritev je odvisna od trenutne politike do tujih naložb, predlaganih dejavnosti kor porativnega telesa na Cipru 
in splošnih meril za naložbe, ki so predvidena zgoraj. 
HU: Brez obvez za nakup državne lastnine. 
MT: Zakon o gospodarskih družbah (Cap. 386) ureja 
ponudbo storitev s strani nerezidentov z registracijo lokalnega podjetja, prav tako pa velja tudi Zakon o zunanjih 
transakcijah (Cap. 233), ki ur eja izdajo, pridobitev, prodajo 
in odkup vrednostnih papirjev, ki niso vklju čeni v borzo 
Malte.  
PL: Dovoljenje za ustanovitev podjetja z deležem tujega 
kapitala je potrebno v primeru:  
- ustanovitve podjetja, nakupa ali pridobitve delnic ali 
deležev v obstoje čem podjetju , razširitve dejavnosti podjetja, 
ko obseg dejavnosti zajema vsaj  eno od naslednjih podro čij:  
– upravljanje pristaniš č in letališč; 
– opravljanje poslov z nepremi čninami ali delovanje kot 
posrednik v poslih z nepremi čninami; 
– oskrbo vojaške industrije, ki ni pokrita z ostalimi zahtevami 
 
SL 139  
 SL za izdajo dovoljenja; 
– trgovino na debelo z uvoženimi predmeti splošne rabe; 
– nudenje pravnih svetovalnih storitev. 
- ustanovitve skupnega podjetja z deležem tujega 
kapitala, v katerem je poljska članica poljska pravna oseba in 
kot začetni kapital prispeva nedenarna sredstva; 
- pogodbo, ki vklju čuje pravico do uporabe državne 
lastnine za obdobje, daljše od šestih mesecev, ali ki vklju čuje 
odločitve o pridobitvi take lastnine. 
SI: Za finan čne storitve izda dovoljenje organ, naveden v 
obvezah posameznih sektorjev, in v skladu z dolo čili obvez 
posameznih sektorjev.  
Ni omejitev za ustanovitev novih podjetij (»greenfield« 
naložbe). 
  Subvencije  
 
Upravičenost do subvencij iz Skupnosti ali držav 
članic je lahko omejena na pravne osebe, ustanovljene 
na ozemlju države članice ali na njenem dolo čenem 
ožjem zemljepisnem obmo čju. Brez obvez za 
subvencije, namenjene za ra ziskave in razvoj. Brez 
obvez za podružnice, ustanovljene v državi članici s 
strani podjetja zunaj Skupn osti. Ponudba storitve ali 
njeno subvencioniranje v javnem sektorju ni kršitev te 
obveze. 
Obveze, sprejete v tej listi, od Skupnosti ali držav 
članic ne zahtevajo, da ponujajo subvencije za  
 
SL 140  
 SL storitve, ki se zagotavljajo s kraja zunaj njenega 
ozemlja.  
Če so kakršne koli subvencije na voljo fizi čnim 
osebam, je treba njihovo razpoložljivost omejiti na državljane države članice.  
 Devizni režim71,72,73 
1), 2) SK: V zvezi s teko čimi plačili je omejitev pridobitve 
deviznega poslovanja državljanov za osebne namene. 
V zvezi s kapitalskimi pla čili je za finan čna posojila od tujih 
državljanov, neposredne naložbe v tujini, pridobitev 
nepremičnin v tujini in nakup tujih vrednostnih papirjev 
potrebno dovoljenje za devizno poslovanje. Devizni režim74 
4) CY: V skladu z zakonom, ki ureja nadzor 
nad menjavo, nerezidentom navadno ne dovolijo posojil od lokalnih virov.   
 4) Brez obvez, razen za ukrepe, ki se nanašajo na vs top 4) Brez obvez, razen za ukrepe, ki se nanašajo  
                                                 
71 CZ: Velja nediskriminatorni sistem nadzora deviznega režima, ki sestoji iz: 
 a) omejitev pridobitve deviznega poslovanja državljanov za osebne namene, 
 b) za finan čna posojila od tujih državljanov, neposredne  naložbe v tujini, pridobitev nepremi čnin v tujini in nakupe tujih vrednostnih papirjev prebivalci Češke potrebujejo 
dovoljenje za devizno poslovanje. 
72 PL: Nediskriminatorni sistem de viznega nadzora se veže na omejit ve v deviznem prihodku in na si stem deviznih dovoljenj (univer zalnih in individualnih), med drugim na 
omejitve v pretoku kapitala in deviznih pla čil Dovoljenje je potrebno za naslednje devizne posle: 
 – prenos deviz iz države 
 – prenos poljske valute v državo 
 – prenos lastništva nad pravico do denarnega premoženja med doma čimi in tujimi osebami. 
 – odobritev in črpanje posojil v deviznih poslih s strani doma čih oseb 
 – dolo čitev in izvršitev pla čil v tujih valutah na Poljskem za pridobljeno blago, nepremi čnine, lastninske pravice, storitve ali delo. 
 – odprtje in last ban čnega računa v banki na tujem; 
 – pridobivanje in imetništvo tujih vrednostnih papirjev in pridobivanje nepremi čnin na tujem; 
 – prevzemanje drugih obveznosti na tujem s podobnim u činkom. 
73 SK: Vnosi se navedejo zaradi preglednosti. 
74 PL: Opomba pod dostopom na trg velja tudi za nacionalno obravnavanje. 
 
SL 141  
 SL in začasno bivanje 75 v državi članici, brez zahtevkov po 
preverjanju gospodarskih potreb 76, za naslednje kategorije 
fizičnih oseb, ki zagotavljajo storitve: na kategorije fizi čnih oseb iz stolpca o dostopa na trg. 
 i) fizi čne osebe, za časno prisotne kot premeš čenci znotraj 
podjetja ,77, iz naslednjih kategorij, pod pogojem, da je 
ponudnik storitev pravna oseba in da so zadevne osebe pri 
njem zaposlene ali so partnerji (razen ve činskih delni čarjev) 
najmanj leto dni pred takšno premestitvijo:  Direktive Skupnosti o medsebojnem priznavanju diplom se ne uporabljajo za državljane tretjih držav. Priznavanje diplom, ki se zahtevajo za izvajanje 
zakonsko urejenih poklicnih storitev s strani 
državljanov ne članic Skupnosti, ostaja v pristojnosti 
posameznih držav članic, razen če zakonodaja 
Skupnosti predvideva druga če. Pravica do izvajanja 
zakonsko urejenih poklicnih storitev v eni od držav članic ne zagotavlja pravice do njihovega izvajanja v 
drugi državi članici.  
 a) Osebe na vodilnih položajih v pravni osebi, ki v glavnem 
upravljajo podjetje pod splošnim nadzorom in s potrebnimi navodili upravnega odbora ali odbora delni čarjev podjetja ali 
drugega enakovrednega organa, vklju čno z: 
– upravljanjem podjetja ali oddelka ali pododdelka podjetja; – nadzorom in kontrolo dela drugih nadzornih, poklicnih ali 
poslovodnih uslužbencev; Zahteve glede stalnega prebivališ ča
 
AT: Generalni direktorji podružnic in pravne osebe 
morajo imeti stalno prebivališ če v Avstriji; fizi čne 
osebe, ki so v pravni osebi ali podružnici odgovorne 
za spoštovanje avstrijskega Zakona o trgovini, morajo imeti stalno prebivališ če v Avstriji. 
MT: Ureditve o priseljevanju zakona o priseljevanju 
(Cap. 217) urejajo listine in dovoljenja o stalnem  
                                                                                                                                                                                                                                                    
75 Dolžino "za časnega prebivanja" opredelijo države članice ter zakoni in drugi predpisi Skupnosti o vstopu, prebivanju in delu, če obstajajo. Dolžina se lahko spreminja glede na 
različne kategorije fizi čnih oseb, navedene v tej listi. Za kategorijo (i),  je dolžina prebivanja v naslednjih državah članicah omejena tako: EE – tri leta, ki se lahko podaljšajo za 
dve dodatni leti, celotno obdobje pa ne presega pet let; LV – Pet let; LT – tri leta, ki se lahko za višje uslužbence podaljšaj o za najve č dve leti; PL in SI – eno leto, ki se lahko 
podaljša. Za kategorijo (ii), je dolžina  prebivanja v naslednjih državah članicah omejena tako: EE – 90 dni za obdobje šestih me secev; PL – trije meseci ; LT – trije meseci na 
leto; HU, LV, SI – 90 dni. 
76 Vse druge zahteve iz zakonov in drugih predpisov Skupnosti in držav članic, ki se nanašajo na vstop, bi vanje, delo in ukrepe socialne var nosti se še naprej uporabljajo, skupaj s 
predpisi o času bivanja, najnižji pla či, kakor tudi kolektivne pogodbe o pla čah. 
77 »Premeš čenec znotraj podjetja« je opredeljen kot fizi čna oseba, ki dela znotraj organizaci je na ozemlju pogodbenice in je zaradi opravljanja gospodarske dejavnosti za časno 
premeščena na ozemlje druge pogodbenice; zadevna organizacija mora imet i svojo glavno poslovno enoto na ozemlju pogodbenice, premestit ev pa mora biti opravljena v 
podjetje (podružnico, h čerinsko družbo) navedene organizacije, ki dejansko oprav lja podobno gospodarsko dejavnost na ozemlju druge pogodbenice. 
 
SL 142  
 SL – s pooblastilom za najemanje in odpuš čanje delavcev, za 
priporočanje najemanja in odpuš čanja delavcev ali druge 
kadrovske ukrepe. prebivališ ču. 
 b) Osebe, zaposlene pri pravni osebi, ki imajo posebno 
znanje, ki je bistvenega pomena za storitve podjetja, za raziskovalno opremo, metode ali upravljanje. Pri presoji 
takega posebnega znanja se  poleg posebnega znanja, 
značilnega za podjetje, upošteva tudi ali ima oseba visoke 
kvalifikacije, ki se nanašajo na vrsto dela ali poklica, ki 
zahteva specifi čno tehnično znanje, vklju čno s članstvom v 
strokovnih združenjih.   
 ii) za časna prisotnost fizi čnih oseb v naslednjih kategorijah:   
 a) Osebe, ki nimajo stalnega prebivališ ča na ozemlju 
države članice, kjer veljajo sporazumi ES, ki so predstavniki 
ponudnika storitev in želijo za časni vstop zaradi pogajanj o 
prodaji storitev ali sklenitve pogodb o prodaji storitev za tega 
ponudnika storitev, če ti predstavniki ne bodo opravljali 
neposredne prodaje splošni ja vnosti ali sami zagotavljali 
storitev (dodatno za EE, HU, LV, SI: ali na lastno pest 
prejemali nadomestil od vira v državi članici).   
 b) Osebe na vodilnih položajih, kot so opredeljene v i) 
a) zgoraj, pri pravni osebi, ki so odgovorne za ustanovitev 
tržne prisotnosti ponudnika storitev iz Čila v državi članici, če:   
 - predstavniki niso vpleteni v neposredno prodajo ali 
zagotavljanje storitev (dodatno za EE, HU, LV, SI: ali na lastno pest prejemali nadomestil od vira v državi članici).   
 - ima ponudnik storitev svojo glavno poslovno enoto 
na ozemlju Čila in nima drugega predstavnika, sedeža, 
podružnice ali h čerinske družbe v tej državi članici.   
 
SL 143  
 SL   FR: Če generalni direktor komercialne, industrijske 
ali obrtne dejavnosti 78 nima dovoljenja za stalno bivanje, 
mora imeti posebno dovoljenje.   
  IT: Dostop do industrijskih, komercialnih in 
obrtniških dejavnosti je predmet dovoljenja za bivanje in posebnega dovoljenja za opravljanje dejavnosti.   
                                                 
78 Komercialne, industrijske ali obrtniške de javnosti se nanašajo na sekt orje, kot so: druge poslovne storitve, gradbeništvo, dis tribucija in turisti čne storitve. Ne nanašajo se na 
telekomunikacije in finan čne storitve. 
 
SL 144  
 SL II.1. FINAN ČNE STORITVE – POSEBNE OBVEZE (prvi del) 79 
1. Del ES (AT, BE, CZ, DK, DE, ES, FI, FR, EL, HU, IE, IT, LU, NL, PT, SK, S, UK) privzame obveze o finan čnih storitvah v skladu z dolo čbami "Dogovora o 
obvezah pri finan čnih storitvah", ki je dodan kot priloga ("Dogovor") . Te obveze so v naslednjem delu. Obveze o finan čnih storitvah preostalega dela ES (CY, EE, LV, LT, 
MT, PL, SI) ne temeljijo na Dogovoru in so v drugem delu. 
2. Te obveze so predmet omejitev dostopa na trg in nacionalne ob ravnave v oddelku "vsi sektorji" v tej listi in tistih, ki se n anašajo na spodaj navedene podsektorje. 
3. Obveze dostopa na trg v zvezi z oblikama (1) in (2) se uporabljajo sa mo za transakcije, navedene v odstavkih B.3 oziroma B.4  oddelka o dostopu na trg v 
Dogovoru, razen za Madžarsko, za katero veljajo samo za transakcije iz odstavkov B.3 (a) in (b) ter B.4 (a) in (b). 
4. Brez vpliva na opombo 1 zgoraj so obveze glede dostopa na trg in nacionalne obravnave za na čin (4) pri finan čnih storitvah tiste iz oddelka ''vsa podro čja'' te liste, 
razen za Švedsko, ki obveze pr evzema v skladu z Dogovorom. 
5. Sprejem novih finan čnih storitev ali izdelkov na trg je lahko pogojen z obstojem  in skladnostjo z regulativnim okvirjem, katerega namen je dose či cilje, navedene 
v členu 121. 
6. Kot splošno pravilo in na nediskriminatorni na čin morajo finan čne ustanove, ki so registrirane v državi članici Skupnosti, sprejeti posebno pravno obliko. 
7. HU: Zavarovalniške, ban čniške storitve in storitve upravljanja z vrednostnimi papirji in kolektivnimi naložbami morajo opravljati lo čeno in neodvisno kapitalizirani 
ponudniki finan čnih storitev , čeprav so lahko tudi banke pooblaš čene za opravljanje storitev z vrednostnimi papirji. 
8. HU: Namenjeno za neposredno širj enje poslovne mreže v okviru GATS-a in  ob upoštevanju na vedenih pogojev. 
9. HU: Vodstvo finan čne ustanove naj vsebuje vsaj dva člana, ki sta madžarska državljana, r ezidenta v skladu z ustreznimi predpisi o deviznih zadevah in imata na 
Madžarskem stalno prebivališ če vsaj eno leto. 
 
                                                 
79 Za razliko od tujih h čerinskih družb, za podružnice, ki jih čilska finan čna ustanova ustanovi neposredno v državi članici, ne veljajo, razen nekaterih omejenih izjem, 
previdnostni ukrepi, usklajeni na ravni Skupnosti, ki takšnim h čerinskim družbam omogo čajo izkoristiti pove čane možnosti za ustanavljanje novih podjetij in zagotavljanje 
čezmejnih storitev po vsej Skupnosti. Zato takšne podružnice prejmejo dovoljenje za delovanje na ozemlju države članice pod enakimi pogoji, kot veljajo za doma če 
finančne ustanove te države članice in se lahko od njih zahteva, da izpolnjujejo nekaj posebnih previdnostnih zahtev, kot so, v primeru ban čništva in vrednostnih papirjev, 
ločena kapitalizacija in druge so lventnostne zahteve ter poro čanje in objava zahtev v zvezi z ra čuni, ali v primeru zavarovanj, zahteve v zvezi s posebnimi jamstvi in pologi, 
ločeno kapitalizacijo in lokalizacijo sredstev, ki predstavljajo tehni čne rezervacije in najmanj eno tretjino minimalnega kapitala, v zadevni državi članici. Države članice 
lahko uporabijo omejitve, navedene v tej listi, samo  v zvezi z neposredno ustanovitvijo tržne prisotnosti čilske podružnice ali z zagotavljanjem čezmejnih storitev iz Čila; 
posledično država članica ne sme uporabljati teh omejitev, vklju čno s tistimi, ki v zvezi z ustanavljanjem, za čilske hčerinske družbe, ustanovljene v drugi državi članici 
Skupnosti, razen če se te omejitve lahko uporabljajo tudi za družbe ali državljane drugih držav članic v skladu z zakonodajo Skupnosti. 
 
SL 145  
 SL  
A. Zavarovanje in z njim povezane storitve  
1. CZ: Obvezno zavarovanje odgovornosti voz nika motornega vozila sklene izklju čni izvajalec 80.Obvezno zdravstveno zavarovanje izvajajo le licencirani ponudniki v 
češki lasti. 
2. SK: Izklju čni izvajalci nudijo naslednje zavarovalniške storitve: Obvez no zavarovanje odgovornosti voznika motornega vozila, obvezno zavar ovanje za letalski 
prevoz, zavarovanje odgovornosti delodajalca za poškodbe ali poklic ne bolezni mora izvesti slovaška zavarovalnica Allianz - Slo venska pojistovna. Osnovno zdravstveno 
zavarovanje izvajajo slovaška podjetja za zdravstveno zavarovanje,  ki imajo licenco slovaškega ministrstva z zdravje za izvajan je zdravstvenega zavarovanja v skladu z 
zakonom 273/1994 Coll. Pokojninski skladi in zdravstveno zav arovanje se zaupajo zavarovalnici Socialna pojistovna.  
 1) 
AT: Promocijska dejavnost in posredovanje v imenu 
hčerinske družbe, ki ni ustanovljena v Skupnosti ali 
podružnice, ki ni ustanovljena v Avstriji (razen 
pozavarovanja in retrocesije) je prepovedano.  
AT: Obvezno zavarovanje za letalski prevoz lahko 
prevzame samo h čerinska družba, ustanovljena v Skupnosti, 
ali podružnica, ustanovljena v Avstriji. 
CZ: Ne obstajajo., razen to, da:  Tuji ponudniki finan čnih storitev lahko ustanovijo 
zavarovalnico s sedežem na Češkem v obliki delniške družbe 
ali pa storitve izvajajo prek podružnic z registriranim sedežem 
na Češkem, v skladu s pogoji zakona o zavarovalništvu. 
 Ponudniki zavarovalniški h storitev morajo biti 
prisotni na trgu in imeti dovoljenje: 
 – za opravljanje storitev, skupaj s 1) 
AT: Višji davek na zavarovalne premije je zaradi 
zavarovalnih pogodb (razen za pogodbe o 
pozavarovanju in retrocesiji), ki jih sklene h čerinska 
družba, ki ni ustanovljena v Skupnosti, ali 
podružnica, ki ni ustanovljena v Avstriji. Pri višjem davku se lahko priznajo izjeme. Del ES (AT, BE, 
DK, DE, ES, FI, FR, 
EL, IE, IT, LU, NL, PT, SE, UK) 
prevzamejo dodatne 
obveze, ki so v Prilogi "Dodatne 
obveze dela ES". 
                                                 
80 CZ: Ko se umakne pravica do monopola za obvezno zavarovanje odgovornosti voznika motornega vozila, je ta storitev na nediskrim inatorni osnovi na voljo ustaljenim 
Češkim ponudnikom storitev. 
 
SL 146  
 SL pozavarovanjem, in 
 – za sklepanje posredniških pogodb s 
posredniki, katerih namen je sklepanje pogodb med 
ponudnikom zavarovanja in tretjimi strankami. 
 
  Posrednik potrebuje dovoljenje, če namerava izvajati 
posredniške dejavnosti za podružnico , ki ima registriran sedež 
na Češkem.   
 DK: Obvezno zavarovanje za letalski prevoz lahko 
prevzamejo samo družbe, ustanovljene v Skupnosti. 
DK: Nobena oseba ali družba (vklju čno z 
zavarovalniškimi družbami) ne sme za poslovne namene na 
Danskem pomagati pri izvajanju neposrednega zavarovanja 
za osebe s stalnim prebivališ čem na Danskem, za danske 
ladje ali za lastnino na dans kem, razen zavarovalniških 
družb z dovoljenjem danske zakonodaje ali danskih 
pristojnih organov.   
 DE: Polico obveznega zavarovanja za letalski prevoz 
lahko prevzame samo h čerinska družba, ustanovljena v 
Skupnosti, ali podružnica, ustanovljena v Nem čiji.   
 DE: Če ima tuja zavarovalnišk a družba podružnico v 
Nemčiji, lahko sklepa zavarovalne pogodbe v Nem čiji v 
zvezi z mednarodnim prevozom samo s podružnico, ki je 
ustanovljena v Nem čiji. 
IT: Brez obvez za poklic aktuarja. 
FI: Samo zavarovatelji s sedežem v Evropskem 
gospodarskem prostoru ali s podružnico na Finskem lahko nudijo zavarovalniške storitve, navedene v pododstavku 3(a)   
 
SL 147  
 SL Dogovora. 
 FI: Za zagotavljanje storitev zavarovalnih posrednikov 
je pogoj stalni kraj poslovanja v Evropskem gospodarskem 
prostoru. 
FR: Zavarovanje tveganj v zvezi s kopenskim 
prevozom lahko izvajajo samo zavarovalniške družbe, 
ustanovljene v Skupnosti.   
 IT: Transportno zavarovanje blaga, zavarovanje samih 
vozil in zavarovanje odgovornosti v zvezi s tveganji, ki se 
nahajajo v Italiji, lahko prevzemajo samo zavarovalniške družbe, ustanovljene v Skupnosti. Ta pridržek se ne 
uporablja za mednarodni prevoz, ki zajema uvoz v Italijo. 
SK: Tržna prisotnost je potrebna za zagotavljanje 
storitev: 
 – življenjskega zavarovanja oseb s stalnim 
prebivališ čem na Slovaškem; 
 – zavarovanja lastnine na ozemlju Slovaške; 
 – zavarovanja odgovornosti za izgube 
premoženja ali materialne škode, ki jo povzro čijo dejavnosti 
fizične in pravne osebe na ozemlju Slovaške; 
 – zavarovanja v zra čnem in pomorskem 
prometu, ki zajema blago, letala. ladje brez tovora in 
odgovornost. 
SE: Zagotavljanje neposrednega zavarovanja je 
dovoljeno samo prek ponudnika zavarovalnih storitev, 
pooblaščenega na Švedskem, če tuji ponudnik storitev in 
švedska zavarovalniška družba pripadata isti skupini družb   
 
SL 148  
 SL ali imata sklenjen sporazum o sodelovanju. 
 2) 
AT: Promocijska dejavnost in posredovanje v imenu 
hčerinske družbe, ki ni ustanovljena v Skupnosti ali 
podružnice, ki ni ustanovljena v Avstriji (razen pozavarovanja in retrocesije) je prepovedano. 
AT: Obvezno zavarovanje za letalski prevoz lahko 
prevzame samo h čerinska družba, ustanovljena v Skupnosti 
ali podružnica, ustanovljena v Avstriji. 2) 
AT: Višji davek na zavarovalne premije je zaradi 
zavarovalnih pogodb (razen za pogodbe o 
pozavarovanju in retrocesiji), ki jih sklene h čerinska 
družba, ki ni ustanovljena v Skupnosti, ali 
podružnica, ki ni ustanovljena v Avstriji. Pri višjem 
davku se lahko priznajo izjeme.  
 CZ: Ne obstajajo., razen to, da: 
 Spodaj navedene zavarovalniške storitve niso na 
voljo v tujini. 
 – Življenjsko zavarovanje oseb s stalnim 
prebivališ čem na Češkem; 
 – zavarovanje lastnine na ozemlju Češke; 
 – zavarovanje odgovornosti za izgube 
premoženja ali materialne škode, ki jo povzro čijo dejavnosti 
fizične in pravne osebe na ozemlju Češke. 
DK: Obvezno zavarovanje za letalski prevoz lahko 
prevzamejo samo družbe, ustanovljene v Skupnosti. 
DK: Nobena oseba ali družba (vklju čno z 
zavarovalniškimi družbami) ne sme za poslovne namene na 
Danskem pomagati pri izvajanju neposrednega zavarovanja 
za osebe s stalnim prebivališ čem na Danskem, za danske 
ladje ali za lastnino na dans kem, razen zavarovalniških 
družb z dovoljenjem danske zakonodaje ali danskih   
 
SL 149  
 SL pristojnih organov. 
DE: Polico obveznega zavarovanja za letalski prevoz 
lahko prevzame samo h čerinska družba, ustanovljena v 
Skupnosti, ali podružnica, ustanovljena v Nem čiji. 
 DE: Če ima tuja zavarovalnišk a družba podružnico v 
Nemčiji, lahko sklepa zavarovalne pogodbe v Nem čiji v 
zvezi z mednarodnim prevozom samo s podružnico, ki je 
ustanovljena v Nem čiji. 
FR: Zavarovanje tveganj v zvezi s kopenskim 
prevozom lahko izvajajo samo zavarovalniške družbe, 
ustanovljene v Skupnosti. 
IT: Transportno zavarovanje blaga, zavarovanje samih 
vozil in zavarovanje odgovornosti v zvezi s tveganji, ki se 
nahajajo v Italiji, lahko prevzemajo samo zavarovalniške družbe, ustanovljene v Skupnosti. Ta pridržek se ne 
uporablja za mednarodni prevoz, ki zajema uvoz v Italijo. 
SK: Zavarovalniške storitve, zajete v na činu (1), razen 
zgoraj omenjenega zavarovanja v zra čnem in pomorskem 
prometu, ki zajema blago, letala. ladje brez tovora in 
odgovornost, ki ni na voljo v tujini.   
 3) 
AT: Dovoljenje za podružnice tujih zavarovateljev se 
mora zavrniti, če zavarovatelj v mati čni državi nima pravne 
oblike, ki je ustrezna ali primerljiva z delniško družbo ali vzajemnim zavarovalnim združenjem. 
CZ: Ne obstajajo., razen to, da: 
 Tuji ponudniki finan čnih storitev lahko ustanovijo 
zavarovalnico s sedežem na Češkem v obliki delniške družbe 3) 
SK: Ve čina članov uprave zavarovalniške 
družbe mora prebivati na Slovaškem. 
SE: Za družbe za neživ ljenjsko zavarovanje, ki 
niso registrirane na Švedskem in poslujejo na 
Švedskem se – namesto obdav čitve glede na neto 
rezultat – uporablja obdav čitev, ki temelji na 
dohodku od premij neposrednega zavarovanja.  
 
SL 150  
 SL ali pa storitve izvajajo prek podružnic z registriranim sedežem 
na Češkem, v skladu s pogoji zakona o zavarovalništvu. 
 Ponudniki zavarovalniški h storitev morajo biti 
prisotni na trgu in imeti dovoljenje: 
 – za opravljanje storitev, skupaj s 
pozavarovanjem, in 
 – za sklepanje posredniških pogodb s 
posredniki, katerih namen je sklepanje pogodb med 
ponudnikom zavarovanja in tretjimi strankami. SE: Ustanovitelj zavarovalniške družbe je 
fizična oseba s stalnim prebivališ čem v Evropskem 
gospodarskem prostoru ali pravna oseba, registrirana 
v Evropskem gospodarskem prostoru. 
  Posrednik potrebuje dovoljenje, če namerava izvajati 
posredniške dejavnosti za podružnico , ki ima registriran sedež 
na Češkem.   
 FI: Glavni direktor, vsaj en revizor in najmanj 
polovica ustanoviteljev in članov upravnega odbora ter 
nadzornega odbora zavarovalniške družbe ima stalno prebivališ če v Evropskem gospodarskem prostoru, razen če 
Ministrstvo za socialne zadeve in zdravje prizna izjemo. 
FI: Tuji zavarovatelji ne morejo dobiti dovoljenja na 
Finskem kot podružnica za izvajanje zakonskega socialnega 
zavarovanja (zakonsko pokojn insko zavarovanje, zakonsko 
nezgodno zavarovanje).   
 FR: Za ustanavljanje podružnic se zahteva posebno 
dovoljenje za predstavnika podružnice. 
EL: Pravica do ustanavljanja ne pokriva ustanavljanja 
predstavništev podjetij ali druge stalne prisotnosti zavarovalniških družb, razen če so takšna podjetja 
ustanovljena kot agencije , podružnice ali sedeži. 
IT: Dostop do poklica aktuarja je omejen samo na   
 
SL 151  
 SL fizične osebe. Poklicna združenja  (neregistrirana), katerih 
člani so fizi čne osebe, so dovoljena. 
IT: Dovoljenje za ustanavljanje podružnic je pogojeno 
z oceno nadzornih organov. 
IE: Pravica do ustanavljanja ne pokriva ustanavljanja 
predstavniških podjetij. 
 SK: Za izvajanje zavarovalniških storitev je potrebno 
dovoljenje Tuji državljani lahko ustanovijo zavarovalnico s sedežem na Slovaškem v obliki delniške družbe ali pa storitve 
izvajajo prek h čerinskih podjetij z registriranim sedežem na 
Slovaškem, v skladu s pogoji zakona o zavarovanju. Zavarovalno poslovanje pomeni zavarovalne dejavnosti 
skupaj s posredniškimi in pozavarovalnimi dejavnostmi.   
  Posredniške dejavnosti, katerih namen je sklenitev 
zavarovalne pogodbe med tretjo stranko in zavarovalnico, lahko opravljajo fizi čne ali pravne osebe, ki prebivajo na 
Slovaškem, za dobro zavarovalnice pa morajo imeti 
dovoljenje organa za nadzor zavarovalnic.   
  Posredniška pogodba, katere namen je sklenitev 
zavarovalniške pogodbe tretje stranke z zavarovalnico, je lahko sklenjena s strani doma če ali tuje zavarovalniške 
družbe, potem ko organ za nadzor zavarovalnic izda 
dovoljenje.   
  Finan čni viri dolo čenih zavarovalnih skladov 
licenciranih upraviteljev zav arovanja, ki izvirajo od 
imetnikov zavarovalnih ali pozavarovalnih polic, ki 
prebivajo ali imajo registriran sedež na Slovaškem, morajo biti položeni v reziden čni banki na Slovaškem in ne morejo 
biti preneseni na tuje.   
 
SL 152  
 SL  SE: Podjetja za zavarovalno posredništvo, ki niso 
registrirana na Švedskem, lahko ustanovijo tržno prisotnost 
samo s podružnico.   
 4) 
Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v oddelku 
horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih posebnih 
omejitev. 
EL: Ve čina članov upravnega odbora družbe, 
ustanovljene v Gr čiji, je državljanov ene od držav članic 
Skupnosti. 4) 
Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih posebnih omejitev. 
AT: Vodstvo podružnice morata sestavljati dve 
fizični osebi s stalnim prebivališ čem v Avstriji. 
DK: Generalni agent zavarovalniške podružnice 
mora imeti stalno prebivališ če na Danskem zadnji 
dve leti, razen če je državljan ene od držav članic 
Skupnosti. Minister za trgovino in industrijo lahko 
prizna izjemo. 
DK: Za ve čino članov upravnega odbora družbe 
in za menedžerje se zah teva stalno prebivališ če. 
Vendar pa lahko minister za trgovino in industrijo prizna izjemo. Izjeme se prizna na nediskriminatorni 
osnovi. 
IT: Za poklic aktuarja se zahteva stalno 
prebivališ če. 
  
 
SL 153  
 SL  
B. Ban čne in druge finan čne storitve  (razen zavarovanja)  
1. CZ: Storitve izdaje valut necentralnih bank, trgovina s plemenitimi kovinami, denarno posredništvo, storitve poravnav in obr ačunov za izvedene produkte, in 
svetovanje, posredništvo ter ostale pomožne finan čne storitve, povezane z naštetimi, niso zavezane. 
2. SK: Trgovina s plemenitimi kovinami, denarno posr edništvo in druga posre dništva niso zavezani. 
 1)81  
BE: V Belgiji se zahteva ustanovitev za zagotavljanje 
svetovalnih storitev v zvezi z naložbami. 
IT: Brez obvez za "promotori di servizi finanziari" 
(prodajalce finan čnih storitev). 
CZ: Brez obvez za trgovanje s prenosljivimi vrednostnimi 
papirji in ostalimi prenosnimi instrumenti in finan čnimi 
sredstvi, sodelovanje pri izdaji vseh vrst vrednostnih papirjev, 
upravljanje s sredstvi ter storitve poravnav in obra čunov za 
finančna sredstva. 
 Ne obstajajo, razen to, da: 
 Samo banke, ustanovljene na Češkem, in podružnice 
tujih bank z ustreznim dovoljenjem lahko: 
 – opravljajo storitve pologa; 
 – trgujejo z deviznimi sredstvi;  – opravijo čezmejna nedenarna pla čila. 1) 
Ne obstajajo. Del ES (AT, BE, DK, 
DE, ES, FI, FR, EL, 
IE, IT, LU, NL, PT, SE, UK) prevzamejo 
dodatne obveze, ki so 
v Prilogi "Dodatne obveze dela ES". 
                                                 
81 IT: Zagotavljanje in prenos finan čnih informacij ter obdelava finan čnih podatkov, katerih posledica je trgovanje s finan čnimi instrumenti so lahko prepovedani, če bi to 
lahko mo čno posegalo v varstvo investitorjev. Samo pooblaš čene banke in investicijska podjetja morajo izpolnjevati poslovna pravila pri zagotavljanju svetovanja glede 
 
SL 154  
 SL   Dovoljenje za devizno poslovanje, ki ga izda Češka 
narodna banka ali Ministrstvo za finance, je potrebno v 
primeru čeških rezidentov brez ban čniških pooblastil za:  
 (a) odpiranje in financiranje ra čuna v tujini s 
strani čeških državljanov, 
 (b) kapitalska pla čila v tujini (razen neposrednih 
tujih naložb),    
  (c) odobritev denarnih posojil in jamstev, 
 (d) poslovanje z izvedenimi finan čnimi 
instrumenti,   
  (e) nakup tujih vrednostnih papirjev, razen v 
primerih, ki jih opisuje zakon o deviznem poslovanju,   
  (f) izdajo tujih vrednostnih papirjev za javno in 
nejavno trgovino na Češkem ali njihovo predstavitev na 
domačem trgu.   
 IE: Zagotavljanje investicijskih storitev ali svetovanja v 
zvezi z investicijami zahteva (I) dovoljenje na Irskem, ki 
ponavadi zahteva, da je oseba registrirana ali je partnerska družba ali pa samostojni trgovec, ki mora imeti 
sedež/registrirani sedež na Irskem (v nekaterih primerih 
dovoljenje ni potrebno, npr. če ponudnik storitev iz tretje 
države nima tržne prisotnosti na Irskem in storitev ne izvaja za 
posameznike) ali (II) dovoljenje v drugi državi članici v skladu 
z Direktivo ES o investicijskih storitvah.   
                                                                                                                                                                                                                                                    
investicij v zvezi s finan čnimi instrumenti in svetovanju podjetjem glede kapitalske strukture, industrijske strategije in s tem povezanih zadev ter sveto vanju v zvezi s 
združitvami in pridobivanjem podjetij. Svetovalna dejavnost ne sme zajemati upravljanja s sredstvi. 
 
SL 155  
 SL  SK: Brez obvez za trgovanje s prenosljivimi vrednostnimi 
papirji in ostalimi prenosnimi instrumenti in finan čnimi 
sredstvi, sodelovanje pri izdaji vseh vrst vrednostnih papirjev, 
upravljanje s sredstvi ter storitve poravnav in obra čunov za 
finančna sredstva.   
  Ne obstajajo., razen to, da: 
 (i) Storitve pologa opravljajo le doma če banke in 
podružnice tujih bank na Slovaškem.   
  (ii) Z deviznimi sredstvi lahko poslujejo 
pooblaščene doma če banke, podružnice tujih bank na Slovaškem 
in osebe z dovoljenjem za trgovanje z deviznimi sredstvi. 
Trgovanja na bratislavski borzi se lahko udeležijo le člani borze. 
Državljani lahko trgujejo znotraj sistema RM-System Slovakia 
brez omejitev, nedržavljani pa samo prek trgovcev z 
vrednostnimi papirji.   
  (iii) Nedenarna čezmejna pla čila lahko izvajajo 
samo pooblaš čene doma če banke in podružnice tujih bank na 
Slovaškem.   
  (iv) Dovoljenje za devizno poslovanje, ki ga izda 
Narodna banka Slovaške, je potrebno za: 
 (a) odpiranje ra čuna v tujini s strani slovaških 
rezidentov brez ban čniških pooblastil, razen za fizi čne osebe 
med njihovim bivanjem v tujini.   
  (b) kapitalska pla čila v tujini; 
 (c) pridobitev finan čnega kredita od nerezidenta, 
ki posluje z devizami, razen za kredite iz tujine, ki jih prejmejo 
rezidenti in je odpla čilna doba daljša od treh let, ter za posojila, 
ki jih izvajajo fizi čne osebe za neposlovne dejavnosti.   
 
SL 156  
 SL   (v) Izvoz in uvoz slovaške valute in deviz v 
gotovini, ki presega vrednost 150 tiso č slovaških kron in 
plemenitih kovin je podvržen zahtevam za poro čanje.   
  (vi) Za polog finan čnih sredstev s strani rezidentov 
v tujin je potrebno dovoljenje ali licenca za devizno poslovanje, 
ki ga izda organ za devizno poslovanje.   
  (vii) Samo devizni subjekti, ustanovljeni na 
Slovaškem, lahko odobrijo in pridobijo zagotovila in 
odgovornosti v skladu z dolo čenimi omejitvami in dolo čili 
Narodne banke Slovaške.   
 2)82 
CZ: Brez obvez za upravljanje s sredstvi. 
 Ne obstajajo., razen to, da: 
 Samo banke, ustanovljene na Češkem, in podružnice 
tujih bank z ustreznim dovoljenjem lahko: 2) 
Ne obstajajo.  
  – opravljajo storitve pologa; 
 – trgujejo z deviznimi sredstvi; 
 – opravijo čezmejna nedenarna pla čila.   
  Dovoljenje za devizno poslovanje, ki ga izda Češka 
narodna banka ali Ministrstvo za finance, je potrebno v primeru čeških rezidentov brez ban čniških pooblastil za:   
                                                 
82 IT: Pooblaš čene osebe, usposobljene za izvajanje kolektivnega naložbenega poslovodenja, se štejejo za odgovorne za vse investicijske dejavn osti, ki jih izvajajo njihovi 
pooblaščeni svetovalci (kolektivno naložbeno poslovodenje, razen KNPVPVP). 
 
SL 157  
 SL   (a) odpiranje in financiranje ra čuna v tujini s 
strani čeških državljanov, 
 (b) kapitalska pla čila v tujini (razen neposrednih 
tujih naložb),  
 (c) odobritev denarnih posojil in jamstev,   
  (d) poslovanje z izvedenimi finan čnimi 
instrumenti, 
 (e) nakup tujih vrednostnih papirjev, razen v 
primerih, ki jih opisuje zakon o deviznem poslovanju,   
  (f) izdajo tujih vrednostnih papirjev za javno in 
nejavno trgovino na Češkem ali njihovo predstavitev na 
domačem trgu.   
 FI: Pla čila vladnih subjektov (izdatki) se prenesejo prek 
Sampo Bank Ltd. Pri tej zahtevi izjeme niso mogo če zaradi 
posebnih razlogov Ministrstva za finance. 
SK: Brez obvez za upravljanje s sredstvi.   
  Ne obstajajo., razen to, da: 
 (i) Storitve pologa opravljajo le doma če banke in 
podružnice tujih bank na Slovaškem.   
  (ii) Z deviznimi sredstvi lahko poslujejo 
pooblaščene doma če banke, podružnice tujih bank na Slovaškem 
in osebe z dovoljenjem za trgovanje z deviznimi sredstvi. 
Trgovanja na bratislavski borzi se lahko udeležijo le člani borze. 
Državljani lahko trgujejo znotraj sistema RM-System Slovakia 
brez omejitev, nedržavljani pa samo prek trgovcev z vrednostnimi papirji.   
 
SL 158  
 SL   (iii) Nedenarna čezmejna pla čila lahko izvajajo 
samo pooblaš čene doma če banke in podružnice tujih bank na 
Slovaškem.   
  (iv) Dovoljenje za devizno poslovanje, ki ga izda 
Narodna banka Slovaške, je potrebno za: 
 (a) odpiranje ra čuna v tujini s strani slovaških 
rezidentov brez ban čniških pooblastil, razen za fizi čne osebe 
med njihovim bivanjem v tujini.   
  (b) kapitalska pla čila v tujini; 
 (c) pridobitev finan čnega kredita od nerezidenta, 
ki posluje z devizami, razen za kredite iz tujine, ki jih prejmejo 
rezidenti in je odpla čilna doba daljša od treh let, ter za posojila, 
ki jih izvajajo fizi čne osebe za neposlovne dejavnosti.   
  (v) Izvoz in uvoz slovaške valute in deviz v 
gotovini, ki presega vrednost 150 tiso č slovaških kron in 
plemenitih kovin je podvržen zahtevam za poro čanje.   
  (vi) Za polog finan čnih sredstev s strani rezidentov 
v tujin je potrebno dovoljenje ali licenca za devizno poslovanje, 
ki ga izda organ za devizno poslovanje.   
  (vii) Samo devizni subjekti, ustanovljeni na 
Slovaškem, lahko odobrijo in pridobijo zagotovila in 
odgovornosti v skladu z dolo čenimi omejitvami in dolo čili 
Narodne banke Slovaške.   
 3)  
Vse države članice : 
– Za opravljanje dejavnosti upravljanja skupnih investicijskih 3) 
SE: Ustanovitelj ban čne družbe je fizi čna 
oseba s stalnim prebivališ čem v Evropskem 
gospodarskem prostoru ali tuja banka.  
 
SL 159  
 SL skladov in investicijskih družb se zahteva ustanovitev 
specializirane družbe za upravljanje. 
– Samo podjetja z registrirani m sedežem v Skupnosti so lahko 
depozitarji sredstev investicijskih skladov. Ustanovitelj hranilnice je fizi čna oseba s stalnim 
prebivališ čem v Evropskem gospodarskem 
prostoru. 
 CZ: Ne obstajajo., razen to, da: 
 Ban čne storitve lahko izvajajo samo češke banke ali 
podružnice tujih bank, ki imajo dovoljenje Češke narodne banke 
in sporazum z Ministrstvom za finance.   
  Hipote čna posojila lahko dajejo le češke banke.   
  Banke so lahko ustanovljene le v obliki delniških 
družb. Nakup delnic obstoje čih bank je pogojen s predhodno 
odobritvijo Češke narodne banke.   
  Z vrednostnimi papirji se lahko javno trguje, če je 
izdano ustrezno dovoljenje in odobren prospekt, ki opredeljuje 
varnost.   
    
  Za ustanovitev in dejavnosti trgovcev z vrednostnimi 
papirji, borznih posrednikov, borze ali organizatorjev trga OTC, investicijskih družb in investicijskih skladov je potrebno 
dovoljenje organov, ki je povezano z usposobljenostjo, 
poštenostjo, upravljanjem in materialnimi zahtevami.   
  Storitve poravnav in obra čunov za vse mogo če načine 
plačila spremlja in pregleduje Češka narodna banka ter tako 
zagotavlja gladko in ekonomi čno poslovanje.   
 DK: Finan čne ustanove lahko sodelujejo pri trgovanju z 
vrednostnimi papirji na Kobenhavenski borzi samo s   
 
SL 160  
 SL podružnicami, registriranimi na Danskem. 
FI: Vsaj polovica ustanoviteljev, članov upravnega 
odbora, nadzornega odbora in delegatov, generalni direktor, 
pooblaščeni zastopnik podjetja in oseba, pooblaš čena za 
podpisovanje v imenu kreditne ustanove, morajo imeti stalno 
prebivališ če v Evropskem gospodarskem prostoru, razen če 
Ministrstvo za finance prizna izjemo. Vsaj en revizor ima stalno prebivališ če v Evropskem gospodarskem prostoru. 
 FI: Borzni posrednik (posameznik) na borzi izvedenih 
vrednostnih papirjev ima stalno prebivališ če v Evropskem 
gospodarskem prostoru. Izjeme pri izpolnjevanju te zahteve se lahko priznajo pod pogoji, ki jih dolo či Ministrstvo za finance. 
FI: Pla čila vladnih subjektov (izdatki) se prenesejo prek 
Sampo Bank Ltd. Pri tej zahtevi izjeme niso mogo če zaradi 
posebnih razlogov Ministrstva za finance.   
 EL: Za ustanovitev in dejavnosti podružnic se mora 
uvoziti minimalni znesek tuje valute, ki se pretvori v evre in 
shrani v Gr čiji, dokler tuja banka posluje v Gr čiji: 
 – do štirih (4) podružnic je  ta minimalni znesek enak 
polovici minimalnega zneska delniškega kapitala, ki se zahteva 
za registracijo kreditne ustanove v Gr čiji; 
 – Za delovanje dodatnih podružnic mora biti 
minimalni znesek kapitala enak minimalnemu delniškemu 
kapitalu, ki se zahteva za registracijo kreditne ustanove v Grčiji. 
IT: Pri zagotavljanju prodaje od vrat do vrat morajo 
posredniki uporabljati pooblaš čene prodajalce finan čnih 
storitev s stalnim prebivališ čem na ozemlju države članice 
Evropskih skupnosti.   
 
SL 161  
 SL IT: Predstavniška podjetja tujih posrednikov ne morejo 
izvajati dejavnosti, namenjenih zagotavljanju investicijskih 
storitev. 
 IT: Klirinške storitve, vklju čno s kon čno poravnavo, 
lahko izvajajo samo pravilno pooblaš čene osebe pod nadzorom 
Banke Italije v dogovoru z Nacionalno komisijo za družbe in 
borzo (CONSOB).  
IT: Javno ponudbo vrednostnih papirjev lahko izdajo 
samo pravilno pooblaš čene osebe. 
IT: Centralizirane depozitne, skrbniške in administrativne 
storitve lahko zagotavljajo samo pravilno pooblaš čene osebe 
pod nadzorom Nacionalne komisije za družbe in borzo 
(CONSOB) v dogovoru z Banko Italije.   
 IT: V primeru kolektivnih naložbenih shem, ki niso 
harmonizirani KNPVPVP po Direktivi 85/611/EGS, mora biti skrbnik/depozitar registriran v Italiji ali v drugi državi članici 
Evropske skupnosti, pri čemer je ustanovljen prek podružnice 
v Italiji. Samo banke, zavarovalniške družbe, investicijske družbe za vrednostne papirje, ki imajo svoj glavni sedež v 
Evropski skupnosti, lahko izvajajo dejavnosti upravljanja s 
sredstvi pokojninskih skladov. Družbe za upravljanje (zaprti naložbeni skladi in nepremi čninski skladi) morajo biti prav 
tako registrirane v Italiji.  
IE: V primeru kolektivnih naložbenih shem, ki so 
ustanovljene kot skupni investicijski skladi in družbe s 
spremenljivim kapitalom (razen kolektivnih naložbenih 
podjemov, ki vlagajo v prenosljive vrednostne papirje, UCITS), morajo biti skrbnik/depozitar in družba za upravljanje 
registrirani na Irskem ali v drugi državi članici Skupnosti. V 
primeru naložbenih komanditnih družb mora biti vsaj en glavni partner registriran na Irskem.   
 
SL 162  
 SL  IE: Oseba, ki želi postati član borze na Irskem, mora biti 
(I) pooblaš čena na Irskem, za kar mora biti registrirana ali 
mora biti partnerska družba z glavnim/registriranim sedežem 
na Irskem, ali (II) biti pooblaš čena v drugi državi članici v 
skladu z Direktivo ES o investicijskih storitvah. 
IE: Zagotavljanje investicijskih storitev ali svetovanja v 
zvezi z investicijami zahteva (I) pooblastilo na Irskem, ki ponavadi zahteva, da je oseba regi strirana ali je partnerska ali 
pa je samostojni trgovec, ki mora imeti sedež/registrirani sedež 
na Irskem (nadzorni organ lahko pooblasti tudi podružnice oseb iz tretjih držav) ali (I I) pooblastilo v drugi državi članici v 
skladu z Direktivo ES o investicijskih storitvah.  
PT: Ustanovitev neskupnostnih bank je pogojena z 
dovoljenjem ministra za finance, ki ga izda glede na 
posamezen primer. Ustanovitev mora prispevati k pove čanju 
učinkovitosti nacionalnega ban čnega sistema ali imeti 
pomembne u činke na internacionalizacijo portugalskega 
gospodarstva.   
 PT: Storitev v zvezi s tveganim kapitalom ne smejo 
zagotavljati podružnice družb za tvegani kapital, ki imajo svoj glavni sedež v državi ne članici ES. Upravljanje pokojninskih 
skladov lahko zagotavljajo samo družbe, registrirane na 
Portugalskem, in zavarovalniške družbe, ustanovljene na 
Portugalskem, ki imajo dovoljenje za opravljanje dejavnosti 
življenjskega zavarovanja.   
 SK: Ban čne storitve lahko izvajajo  samo slovaške banke ali 
podružnice tujih bank, ki imajo dovoljenje Narodne banke Slovaške in sporazum z Ministrstvom za finance. Odobritev 
dovoljenja temelji na prou čitvi meril, ki so še posebej povezana 
z dotacijskim ustanovitvenim kapitalom (finan čna moč), 
strokovno usposobljenostjo, poštenostjo in sposobnostjo 
upravljanja na črtovanih ban čniških dejavnosti. Banke so pravni 
subjekti, inkorporirani v Slovaško, ustanovljene kot delniške   
 
SL 163  
 SL družbe ali javne (državne) finan čne ustanove. 
 Nakup delnic, kjer gre za zanimanje za lastniški kapital 
obstoječe poslovne banke in presega dolo čeno omejitev, je 
pogojen s predhodnim dovoljenjem Narodne banke Slovaške. 
  Investicijske storitve na Slovaškem lahko izvajajo 
banke, investicijske družbe, inve sticijski skladi in posredniki 
vrednostnih papirjev, katerih pra vna oblika je delniška družba z 
zakonsko dolo čenim lastniškim kapitalom. Tuja investicijska 
družba ali investicijski sklad mora dobiti dovoljenje Ministrstva 
za finance za prodajo lastnih vrednostnih papirjev ali enot 
investicijskih certifikatov na ozemlju Slovaške, kot je dolo čeno z 
zakonom. Za izdajo dolžniških vr ednostnih papirjev je potrebno 
dovoljenje Ministrstva za finance, pa naj gre za izdajo v državi 
ali v tujini.   
  Vrednostne papirje se sme izdati in z njimi trgovati le, 
ko Ministrstvo za finance odobri dovoljenje za javno trgovanje v 
skladu z zakonom o vrednostnih papirjih. Za delovanje 
posrednika vrednostnih papirj ev, borznega posrednika ali 
organizatorja trga OTC je po trebno dovoljenje Ministrstva za 
finance. Storitve poravnav in obra čunov za vse možne na čine 
plačila ureja Narodna banka Slovaške.   
  Storitve poravnav in obra čunov, povezanih s 
spremembo fizi čne lastnine vrednostnih papirjev, so zabeležene 
na centru za varnostne papirje (hiša za obra čun in poravnavo 
vrednostnih papirjev). Center za vrednostne papirje lahko izvaja le prenose znotraj lastniških ra čunov lastnikov vrednostnih 
papirjev. Obra čun in poravnava denarnih sredstev poteka prek 
bančniške hiše za obra čune in poravnave – (kjer je Narodna 
banka Slovaške glavni delni čar) za borzo v Bratislavi, prek 
delniške družbe ali ra čuna Jumbo v sistemu RM-System 
Slovaška.   
 
SL 164  
 SL  SE:  Podjetja, ki niso registrirana na Švedskem, lahko 
ustanovijo tržno prisotnost s podružnico, banke pa tudi s 
predstavniškim podjetjem.   
 4) 
Brez obvez, razen kot je navede no pod (i) in (ii) v oddelku 
horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih posebnih 
omejitev. 
FR: Sociétés d'investissement à capital fixe: pogoj je 
državljanstvo za predsednika upravnega odbora, generalne 
direktorje in vsaj dve tretjini upravljalcev, in če ima podjetje, 
ki se ukvarja z vrednostnimi papirji, nadzorni odbor ali svet, za člane takšnega odbora ali njegovega generalnega direktorja ter 
za najmanj dve tretjini članov nadzornega svetards of the  
EL: Kreditne ustanove morajo imenovati vsaj dve osebi, ki 
sta odgovorni za delovanje ustanove. Za te osebe je pogoj 
stalno prebivališ če. 4) 
Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju 
naslednjih posebnih omejitev. 
IT: Zahteva se stalno prebivališ če za 
"promotori di servizi finanziari" (prodajalce 
finančnih storitev).  
 
SL 165  
 SL II.2. FINAN ČNE STORITVE – POSEBNE OBVEZE (drugi del)  
1. Obveze o finan čnih storitvah preostalega dela ES (CY, EE, LV, LT, MT, PL in SI) so v naslednjem delu. 
2. CY: Neregulirane finan čne storitve in izdelki ter sprejem novih finan čnih storitev ali izdelkov na trg so lahko pogojeni z obst ojem ali vpeljavo regulativne ga okvira, katerega namen 
je doseči cilje, navedene v členu 125. 
3. CY: Zaradi nadzora izmenjave velja na Cipru: 
- rezidentom ni dovoljen nakup ban čniških storitev, ki lahko vklju čujejo prenos sredstev v tujino, ko so fizi čno v tujini; 
- za posojila nerezidentom/tujcem ali podjetjem, ki jih upr avljajo tujci, je potrebno dovoljenje Centralne banke; 
- dovoljenje Centralne banke je prav tako potrebno, če želijo nerezidenti pridobiti vrednostne papirje; 
- s tujimi valutami lahko poslujejo le banke, kate rim je Centralna banka podelila status "pooblaš čenega trgovca". 
4. MT: Za obveze iz na čina (3), na podlagi zakonov, ki urejajo nadzor nad menjavo, la hko nerezidenti, ki želijo izvajati storitve tako, da registriraj o lokalno podjetje, to storijo s 
predhodnim dovoljenjem Centralne banke Malte.  Za podjetja, ki sodelujejo z nereziden čnimi pravnimi ali fizi čnimi osebami, znaša minimalni delniški kapital vsaj 10 000 malteških lir, od 
katerih mora biti pla čanih 50 %. Delež nerezidentov mora biti pla čan s sredstvi iz tujine. Podjetja , kjer so udeležene pravne ali fizi čne nereziden čne osebe, morajo zaprositi za dovoljenje 
Ministrstvo za Finance, s katerim lahko v skladu z ustrezno zakonodajo pridobijo prostore. 
5. MT: Za obveze iz na čina (4) se zahteve iz malteških zakonov in drugih predpisov, ki se nanašajo na vstop, bivanje, pridobitev nepremi čnin, delo in ukrepe socialne varnosti še naprej 
uporabljajo, skupaj s predpisi o času bivanja, najnižji pla či kakor tudi kolektivni pogodbi o pla čah. Za izdajo dovoljenj za vstop, delo in bivanje je odgovorna Vlada Malte. 
6. SI: Sprejem novih finan čnih storitev ali izdelkov na trg je lahko pogojen z obstojem in skladnostjo z regulativnim okvirom, katerega namen je dose či cilje, navedene v členu 125. 
7. SI: Kot splošno pravilo in na nediskriminatorni na čin morajo finan čne ustanove, ki so registrirane v Sloveniji, sprejeti posebno pravno obliko. 
8. SI: Zavarovalniške in ban čniške dejavnosti morajo opravljati lo čeni izvajalci finan čnih storitev. 
9. SI: Investicijske storitve lahko izvajajo samo banke in investicijske družbe.  
 
 
SL 166  
 SL  
A. Zavarovanje in z njim povezane storitve  
1. EE: Obvezne storitve socialnega varstva niso komitirane. 2. LV: (i), (ii) (3): Kot splošno pravilo in na nediskriminatorni na čin morajo zavarovalnice, ki so registrira ne v Latviji, sprejeti posebno pravno obliko. 
3. LV: (iii) (3): Posrednik je lahko samo fizi čna oseba (državljanstvo se ne zahteva) in lahko izvaja st oritve v imenu zavarovalniške ga podjetja, ki ima dovoljenje 
latvijskega organa za na dziranje zavarovalnic. 
4. LT: Vsi podsektorji: zavarovalnice ne smejo ponujati življenjsk ega in neživljenjskega zavarovanja hkrati. Za ti dve vrsti (a ) in (b) je potrebna lo čena registracija. 
(i) Neposredno 
zavarovanje (vklju čno s 
sozavarovanjem): 
(a) življenjsko 
(b) neživljenjsko (ii) Pozavarovanje in 
retrocesija: 
(iii) Posredovanje 
zavarovanja, npr. 
posredništvo in 
zastopništvo 
(iv) pomožne 
zavarovalniške storitve, 
npr. svetovanje, aktuarske 
storitve, ocenjevanje 
tveganja in likvidacija škod 1) 
CY: Življenjsko zavarovanje (skupaj s posredništvom): 
 
Nobeden od zavarovateljev na Cipru ne sme izvajati storitev 
življenjskega zavarovanja, razen če ima dovoljenje za 
zavarovatelja, ki ga na podlagi zakonov o zavarovalnicah izda 
glavni zavarovalniški nadzornik. 
Neživljenjsko zavarovanje (skupaj s posredništvom):  
Nobeden od zavarovateljev na Cipru ne sme izvajati storitev 
neživljenjskega zavarovanja (razen  pomorskega, letalskega in 
transportnega), razen če ima dovoljenje za zavarovatelja, ki 
ga na podlagi zakonov o zavarovalnicah izda glavni 
zavarovalniški nadzornik. 
Pozavarovanje in retrocesija (skupaj s posredništvom):  
Tuji zavarovatelji, ki imajo dovoljenje glavnega 
zavarovalniškega nadzornika (na podlagi meril varnega poslovanja) lahko izvajajo storitve pozavarovanja in 
retrocesije za zavarovalnice, ki so registrirane in licencirane 
na Cipru. 1) 
CY, EE, LV, LT: Ne obstajajo. MT: 
življenjsko zavarovanje, neživljenjsko zavarovanje in 
pozavarovanje ter retrocesija: Ne obstajajo. 
Posredovanje zavarovanja in pomožne zavarovalniške 
storitve: Brez obvez. 
PL: brez obvez, razen za pozavar ovanje, retrocesijo in 
zavarovanje blaga v mednarodni trgovini. 
SI: storitve pomorskega, letalskega in transportnega 
zavarovanja, posredovanje zavarovanja ter pomožne 
zavarovalniške storitve. Ne obstajajo. 
Življenjsko zavarovanje, neživljenjsko zavarovanje 
(razen pomorskega, letalskega in transportnega 
zavarovanja) in pozavarova nje ter retrocesija: Brez  
 
SL 167  
 SL Pomožne zavarovalniške storitve: Ne obstajajo. 
EE: Ne obstajajo. obvez. 
 LV:  
Življenjsko zavarovanje, neživljenjsko zavarovanje in 
posredovanje zavarovanja: Brez obvez. 
Pozavarovanje in retrocesija ter pomožne zavarovalniške 
storitve: Ne obstajajo.   
 LT: 
Življenjsko zavarovanje, n eživljenjsko zavarovanje (razen 
pomorskega in letalskega zavarovanja) ter posredovanje 
zavarovanja: Brez obvez. 
Pomorsko in letalsko zavarovanje, pozavarovanje in 
retrocesija ter pomožne zavarovalniške storitve: Ne obstajajo. 
MT: 
Pomorsko, letalsko in transportno zavarovanje, pozavarovanje 
ter retrocesija in posredovanje zavarovanja: Ne obstajajo. 
Življenjsko zavarovanje, neži vljenjsko zavarovanje (razen za 
pomorsko, letalsko in transportno zavarovanje), 
pozavarovanje in retrocesija (r azen za pomorsko, letalsko in 
transportno zavarovanje) ter pomožne ban čniške storitve:  
Brez obvez.   
 PL: brez obvez, razen za po zavarovanje, retrocesijo in 
zavarovanje blaga v mednarodni trgovini.   
 
SL 168  
 SL  SI:  
Pomorsko, letalsko in transportno zavarovanje:  
Zavarovalniške dejavnosti, ki  jih izvajajo vzajemne 
zavarovalniške ustanove, so omejene na podjetja, ustanovljena v Sloveniji.  
Življenjsko zavarovanje, n eživljenjsko zavarovanje (razen 
pomorskega, letalskega in transportnega zavarovanja), 
pozavarovanje ter retrocesija, posredovanje zavarovanja in 
pomožne zavarovalniške storitve: Brez obvez.   
 2) 
CY, EE, LV, LT: Ne obstajajo. MT: 
Življenjsko zavarovanje, neživljenjsko zavarovanje in 
pozavarovanje ter retrocesija: Ne obstajajo. 
Posredovanje zavarovanja in pomožne zavarovalniške 
storitve: Brez obvez. 
PL: brez obvez, razen za pozav arovanje, retrocesijo in 
zavarovanje blaga v mednarodni trgovini. 
SI: 
Pomorsko, letalsko in transportno zavarovanje:  
Zavarovalniške dejavnosti, ki  jih izvajajo vzajemne 
zavarovalniške ustanove, so omejene na podjetja, 
ustanovljena v Sloveniji. 2) 
CY, EE, LV, LT: Ne obstajajo. MT: 
Življenjsko zavarovanje, neživljenjsko zavarovanje in 
pozavarovanje ter retrocesija: Ne obstajajo. 
Posredovanje zavarovanja in pomožne zavarovalniške 
storitve: Brez obvez. 
PL: brez obvez, razen za pozavarovanje, retrocesijo in 
zavarovanje blaga v mednarodni trgovini. 
SI:  
pomorsko, letalsko in transportno zavarovanje, 
pozavarovanje ter retrocesija, posredovanje 
zavarovanja in pomožne zavarovalniške storitve: Ne 
obstajajo.  
 
SL 169  
 SL  Življenjsko zavarovanje in n eživljenjsko zavarovanje (razen 
pomorskega, letalskega in transportnega zavarovanja): Brez 
obvez. 
Pozavarovanje in retrocesija:  
pozavarovalna podjetja v Sloveniji imajo prednost pri 
zbiranju zavarovalnih premij. 
Če ta podjetja ne morejo izena čiti vseh tveganj, so lahko ta 
pozavarovana in retrocesirana na tujem. (Ni omejitev po 
sprejetju novega zakona o zavarovalnicah). Življenjsko zavarovanje in neživljenjsko zavarovanje 
(razen pomorskega, letalskega in transportnega 
zavarovanja): Brez obvez.  
 Posredovanje zavarovanja in pomožne zavarovalniške 
storitve: Ne obstajajo.   
 3) 
CY: 
Življenjsko in neživljenjsko zavarovanje (skupaj s 
posredništvom):  
Nobeden od zavarovateljev ne mo re delovati na Cipru ali s 
Cipra, razen če ima dovoljenje , ki ga na podlagi zakonov o 
zavarovalnicah izda glavni zavarovalniški nadzornik. 
Tuje zavarovalnice lahko na Cipru delujejo z ustanovitvijo 
podružnice ali zastopstva. Da lahko tuji zavarovatelj sploh 
ustanovi podružnico ali zastopstvo, mora imeti predhodno dovoljenje za delovanje v mati čni državi. 
Za sodelovanje nerezidntov z zavarovalnicami, registriranimi 
na Cipru, je potrebno predhodno dovoljenje Centralne banke. 3)  
CY, LV, LT, MT, PL: Ne obstajajo. 
EE: 
Življenjsko in neživljenjsko zavarovanje:
 
ni omejitev, razen tega , da lahko pravni organ 
zavarovalniške delniške druž be s sodelovanjem tujega 
kapitala vklju čuje državljane tujih držav skladno z 
deležem tujega sodelovanja,  vendar pa mora polovica 
članov upravnega odbora, vodja uprave h čerinske 
družbe ali neodvisnega podjetja imeti stalno prebivališ če v Estoniji. 
Pozavarovanje in retrocesija, posredovanje 
zavarovanja ter pomožne zavarovalniške storitve: Ne 
obstajajo.  
 
SL 170  
 SL  Pozavarovanje in retrocesija (skupaj s posredništvom):  
Na Cipru podjetja ne morejo delovati kot pozavarovatelji, 
razen če imajo dovoljenje glavnega zavarovalniškega 
nadzornika. 
Nerezidenti lahko v družbe za pozavarovanje investirajo le s 
predhodnim dovoljenjem Centralne banke. Delež tujega 
sodelovanja v kapitalu lokalnih družb za pozavarovanje je določen za vsak primer posebej. Zaenkrat ni lokalnih družb za 
pozavarovanje. 
Pomožne zavarovalniške storitve: 
Ne obstajajo. SI: 
Življenjsko zavarovanje, neživljenjsko zavarovanje in 
pozavarovanje ter retrocesija: Ne obstajajo. 
Posredovanje zavarovanja in pomožne zavarovalniške 
storitve:  
za samostojne lastnike se zahteva prebivališ če v 
Sloveniji.  
 EE, LV, LT: Ne obstajajo.   
 PL: za ustanovitev delniške družbe ali podružnice je 
potrebno predhodno dovoljenje.   
  V tujino se ne sme investirati ve č kot 5 % 
zavarovalniških skladov. 
 Oseba, ki se ukvarja z dejavnostjo posredovanja 
zavarovanja, mora imeti licen co. Posredniki zavarovanja 
morajo biti ustanovljeni lokalno.   
 SI: 
Življenjsko in neživljenjsko zavarovanje:  
Za ustanovitev je potrebno dovoljenje Ministrstva za 
finance. Tujci lahko zavarovalnico ustanovijo samo v obliki 
mešane družbe z doma činom, najve čji dovoljeni delež 
tujega sodelovanja je 99 %.   
 Omejitev najve čjega dovoljenega deleža tujega sodelovanja   
 
SL 171  
 SL bo odpravljena, ko stopi v veljavo novi zakon o 
zavarovalniških družbah. 
 Tujci lahko pridobijo ali pove čajo delež v doma či 
zavarovalnici s predhodnim dovoljenjem Ministrstva za 
finance.   
 Ob izdaji licence ali odobritve za pridobitev delnic 
domačega podjetja Ministrstvo za finance upošteva 
naslednja merila: 
– porazdelitev lastništva delnic in obstoj delni čarjev 
iz različnih držav; 
– ponudbo novih zavarovalniških izdelkov in prenos 
sorodnega znanja, če je tuji vlagatelj zavarovalnica.   
 Brez obvez za tuje sodelova nje v zavarovalnicah, ki so v 
postopku privatizacije.   
 Članstvo v vzajemni zavarovalniški ustanovi je omejeno na 
podjetja, ki so ustanovljena v Sloveniji, in na doma če 
fizične osebe.   
 Pozavarovanje in retrocesija:  
Tuje sodelovanje v družbi za pozavarovanje je omejeno s 
kontrolnim deležem kapitala. (Ni omejitev, razen za podružnice po sprejetju novega zakona o zavarovalnicah).  
Posredovanje zavarovanja in pomožne zavarovalniške 
storitve:  
Za izvajanje storitev svetovanja in likvidacije škod je 
potrebna registracija pravnega subjekta z dovoljenjem predsedstva zavarovalnice.   
 
SL 172  
 SL Aktuarji in ocenjevalci škode lahko storitve izvajajo samo 
prek strokovne ustanove. 
Delovanje je omejeno z dejavnostmi pod to čkami A(i) in (ii) 
te Liste. 
 4)  
CY: 
Življenjsko in neživljenjsko zavarovanje, posredovanje 
zavarovanja ter pomožne zavarovalniške storitve: Brez 
obvez. 
Pozavarovanje in retrocesija:  
Brez obvez. Fizi čne osebe nimajo dovoljenja za opravljanje 
storitev pozavarovanja. 
EE, LV, LT, MT: brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) 
in (ii) v oddelku horizontalnih obvez. 
PL: Brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednje 
posebne omejitve: za posrednike zavarovanja se zahteva stalno prebivališ če. 
SI: 
Življenjsko zavarovanje, neživljenjsko zavarovanje in 
pozavarovanje ter retrocesija  
brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v oddelku 
horizontalnih obvez. 
Posredovanje zavarovanja in pomožne zavarovalniške 4) 
CY: 
Življenjsko in neživljenjsko zavarovanje, 
posredovanje zavarovanja ter pomožne 
zavarovalniške storitve: Ne obstajajo. 
Pozavarovanje in retrocesija:  
Brez obvez. Fizi čne osebe nimajo dovoljenja za 
opravljanje storitev pozavarovanja. 
EE, LT, MT, SI: brez obvez, razen kot je navedeno 
pod (i) in (ii) v oddelku horizontalnih obvez. 
LV, PL: Ne obstajajo.  
 
SL 173  
 SL storitve  
Brez obvez, kot je navedeno v (i) in (ii) v oddelku 
horizontalnih obvez ter za aktuarje in ocenjevalce škode, za 
katere se zahteva stalno prebivališ če in strokovni izpit, 
članstvo v Slovenskem aktuarskem društvu in aktivno 
znanje slovenš čine. 
B. Ban čne in druge finan čne storitve  (razen zavarovanja)  
1. CY: Posredno ali neposredno lastništvo ali volilne pravice v ba nki s strani osebe ali njegovih/njenih družabnikov ne smejo p resegati 10 %, razen v primeru 
predhodnega dovoljenja Centralne banke. 
2. CY: K zgornjemu je treba dodati še to: v treh obstoje čih bankah, ki kotirajo na borzi, je neposredno in posredno lastništvo delnic al i pridobitev deleža kapitala s strani 
tujcev omejeno na 0,5 % za posameznika ali organizacijo oziroma na skupaj 6 %. 
3. LV: Na čin 4: Upravitelji podružnic ali h čerinskih podjetij tujih bank  morajo biti latvijski davkopla čevalci (rezidenti). Obveze za prisotnost fizi čnih oseb so zavezane v 
skladu s splošnimi dolo čbami, ki veljajo za vse sektorje na tem seznamu. 
4. LT: Vsi podsektorji: Vsaj en upravitelj mora biti litovski državljan. 
(v) Sprejemanje 
depozitov in drugih vračljivih sredstev od 
občanov 
(vi) Vse vrste posojil, 
kar vklju čuje potrošniška 
posojila, hipotekarna 
posojila, faktoring in financiranje trgovinskih 
transakcij. 
(vii) Finan čni zakup 
MT: Niso zavezani. 
PL: Niso zavezani. 
(viii) Opravljanje vseh 1) 
CY: Podsektorji (v) do (ix) in (x) (b):
 Brez 
obvez/samo pravni subjekti, ki imajo dovoljenje Centralne 
banke, lahko izvajajo ban čniške storitve na Cipru. 
 podsektorji (x) (e), (xv) in (xvi):  jih ni, razen kot 
je navedeno v oddelku horizontalnih obvez. 
 Vsi ostali podsektorji: Brez obvez 
EE: Sprejemanje depozitov in drugih vra čljivih sredstev 
od občanov  
 Zahteva se dovoljenje banke Eesti Pank  in 
registracija kot delniška družba, h čerinsko podjetje ali 
podružnica, kot to dolo čajo estonski zakoni. 
EE, LT: Za opravljanje dejavnosti upravljanja skupnih 1) 
CY: Brez obvez, razen za:  podsektorje (x) (e), (xv) in (xvi):
jih ni, razen 
kot je navedeno v oddelku horizontalnih obvez. 
EE, LV, LT, SI: Ne obstajajo. MT: Podsektorja (v) in (vi):
Ne obstajajo. 
 Podsektor (xv): brez obvez, razen za 
mednarodne ponudnike finan čnih podatkov. 
PL: Brez obvez, razen za: 
 Podsektor (xv):  Ne obstajajo.  
 
SL 174  
 SL storitev pla čilnega 
prometa in prenosa 
denarja, vklju čno s 
kreditnimi, pla čilnimi in 
bančnimi pla čilnimi 
karticami, potovalnimi 
čeki in ban čnimi 
menicami 
MT: Niso zavezani. investicijskih skladov in investicijskih družb se zahteva 
ustanovitev specializirane družbe za upravljanje, samo 
podjetja z registriranim sedežem v Skupnosti lahko delujejo 
kot depozitarji premoženja investicijskih skladov. 
(ix) Garancije in finančne obveze 
MT: Niso zavezani. 
PL: Garancije in 
finančne obveze državne 
blagajne so izvzete. 
(x) Trgovanje za 
lastni račun ali za ra čun 
strank, bodisi na borzi, na 
trgu OTC ali druga če, z 
naslednjim: 
(a) z instrumenti 
denarnega trga (ki 
zajemajo čeke, menice, 
depozitne certifikate); 
(b) z devizami; (c) z izvedenimi 
finančnimi instrumenti, 
med drugim s standardiziranimi LV: Brez obvez, razen za: 
 Podsektorje (xi) (xv) in (xvi)
: Ne obstajajo. 
LT: upravljanje pokojninskih skladov: zahteva se 
poslovna prisotnost. 
MT: Podsektorja (v) in (vi): Ne obstajajo. Podsektor (xv): 
brez obvez, razen za mednarodne ponudnike 
finančnih podatkov. 
PL: Brez obvez, razen za:  Podsektor (xv): 
v primeru čezmejnega izvajanja teh 
storitev se zahteva uporaba javnega telekomunikacijskega 
omrežja ali omrežja drugega pooblaš čenega operaterja. 
SI: jih ni za podsektorja (xv) in (xvi). 
 Brez obvez, razen za sprejemanje kreditov (posojil 
vseh vrst) in sprejemanje garancij in obvez od tujih 
kreditnih ustanov s strani doma čih pravnih subjektov in 
samostojnih lastnikov. (Pripomba: potrošniška posojila bodo prosta z za četkom veljave novega zakona o deviznem   
 
SL 175  
 SL terminskimi pogodbami in 
opcijami; 
(d) z instrumenti 
menjalnih te čajev in 
obrestnih mer, vklju čno s 
produkti, kot so swap posli 
ali nestandardizirane terminske pogodbe; 
(e) s prenosljivimi 
vrednostnimi papirji; 
(f) z drugimi 
prenosljivimi 
vrednostnimi papirji in 
finančnimi sredstvi, 
vključno s plemenitimi 
kovinami. 
MT: Niso zavezani. 
PL: Samo to čka (x) 
(e) je zavezana. poslovanju). 
 Vsa zgoraj omenjena kreditna poslovanja morajo 
biti registrirana pri Banki Slovenije. (Pripomba: to dolo čilo 
bo odpravljeno, ko za čne veljati nov zakon o ban čništvu.) 
 Tujci lahko tuje vrednostne papirje v prodajo 
ponudijo le prek doma čih bank in borzno posredniškega 
podjetja. Člani slovenske borze morajo biti registrirani v 
Sloveniji. 
(xi) Sodelovanje pri izdaji vseh vrst 
vrednostnih papirjev, 
vključno z prevzemom 
jamstev in plasiranjem 
prek agenta (javno ali zasebno), ter ponudba 
storitev v zvezi s takšnimi 
izdajami 
MT: Niso zavezani. 2) 
CY: Podsektorji (v) do (xiv),  razen podsektorja (x) (e)
 
 Brez obvez. Rezidenti Cipra morajo imeti dovoljenje 
Centralne banke v skladu z zakonom o nadzoru deviznega 
poslovanja, če želijo posojila tujih valut v tujini ali ban čniške 
storitve, za katere je potreben izvoz sredstev. 
 Podsektorji (x) (e), (xv) in (xvi):  
 jih ni, razen kot je na vedeno v oddelku horizontalnih 2) 
CY: Brez obvez, razen za:  
 podsektorje (x) (e), (xv) in (xvi): jih ni, razen 
kot je navedeno v oddelku horizontalnih obvez. 
EE, LV, LT, SI: Ne obstajajo. 
MT: Podsektorja (v) in (vi): Ne obstajajo. 
 Podsektor (xv): brez obvez, razen za  
 
SL 176  
 SL PL: Izvzeto je 
sodelovanje pri izdaji 
papirjev zakladnice.  
SI: Izvzeto je 
sodelovanje pri izdaji 
menic zakladnice. 
(xii) Denarno 
posredniški posli 
MT: Niso zavezani.  
PL: Niso zavezani. obvez. 
EE, LV, LT: Ne obstajajo. 
MT: Podsektorja (v) in (vi):  Ne obstajajo. 
 Podsektor (xv): brez obvez, razen za mednarodne 
ponudnike finan čnih podatkov. 
PL: Brez obvez, razen za: 
 Podsektor (xv): V primeru porabe teh storitev na 
tujem se zahteva uporaba ja vnega telekomunikacijskega 
omrežja ali omrežja drugega pooblaš čenega operaterja. 
 Podsektor (xvi): Ne obstajajo. mednarodne ponudnike finan čnih podatkov. 
PL: Brez obvez, razen za: 
 Podsektorja (xv) in (xvi):  Ne obstajajo. 
(xiii) Upravljanje 
premoženja, na primer 
upravljanje gotovine ali 
portfelja, vse oblike upravljanja skupnih 
investicij, upravljanje 
pokojninskih skladov, depotne in skrbniške 
storitve 
MT: Niso zavezani. PL: samo storitve 
upravljanja portfelja. 
SI: razen upravljanja 
pokojninskih skladov. SI: Jih ni za podsektorja (xv) in (xvi). 
 Brez obvez, razen za sprejemanje kreditov (posojil 
vseh vrst) in sprejemanje garancij in obvez od tujih 
kreditnih ustanov s strani doma čih pravnih subjektov in 
samostojnih lastnikov. (Pripomba: potrošniška posojila bodo 
prosta z za četkom veljave novega zakona o deviznem 
poslovanju). 
 Vsa zgoraj omenjena kreditna poslovanja morajo 
biti registrirana pri Banki Slovenije. (Pripomba: to dolo čilo 
bo odpravljeno, ko za čne veljati nov zakon o ban čništvu.) 
 Pravni subjekti, ustanovljeni v Sloveniji, so lahko 
depozitarji sredstev investicijskih skladov.   
(xiv) Storitve poravnav 
in obračunov finan čnih 3) 3)  
 
SL 177  
 SL sredstev, vklju čno z 
vrednostnimi papirji, 
izvedenimi 
vrednostnicami in drugimi prenosnimi instrumenti 
MT: Niso zavezani. 
PL: Niso zavezani. (xv) Ponujanje in 
posredovanje finan čnih 
informacij, obdelave finančnih podatkov in z 
njimi povezane 
programske opreme s 
strani izvajalcev drugih 
finančnih storitev Vse države članice
: 
- Za opravljanje dejavnosti upravljanja skupnih 
investicijskih skladov in investicijskih družb se zahteva 
ustanovitev specializirane družbe za upravljanje. 
- Samo podjetja z registriranim sedežem v Skupnosti 
so lahko depozitarji sredstev investicijskih skladov. 
CY: Vsi podsektorji, razen podsektorja (x) (e)  
 Za nove banke veljajo naslednje zahteve: 
 (a) Potrebno je dovoljenje malteškega 
finančnega organa. Lahko se uporablja preverjanje 
gospodarskih potreb. CY: Vsi podsektorji, razen podsektorja (x) (e)  
 Jih ni, ko so ustanovljene in licencirane. 
 Podsektor (x) (e)  
 Borzno posredniško podjetje je lahko 
registrirano kot član ciprske borze, če je bilo 
ustanovljeno in registrirano v skladu s ciprskim 
zakonom o gospodarskih družbah. 
EE, LV, LT, MT, PL, SI: Ne obstajajo. 
(xvi) svetovalno 
posredovanje in druge pomožne finan čne storitve 
za vse dejavnosti, 
navedene v to čkah 
pododstavkih od (v) do 
(xv), vklju čno z 
bonitetnimi podatki in 
analizo, raziskavami in 
svetovanjem glede investicij in portfelja, 
svetovanje pri nakupih ter 
prestrukturiranju in strategiji podjetij 
MT: Niso zavezani. 
PL: Svetovalne in  (b) Podružnice tujih finan čnih ustanov morajo 
biti registrirane na Cipru v skladu z zakonom gospodarskih družb in licencirane. 
 Podsektor (x) (e):
 
 Samo člani (borzni posredniki) ciprske borze lahko 
izvajajo storitve, ki se nanaša jo na posredništvo vrednostnih 
papirjev na Cipru. Podjetja, ki  delujejo kot posredniki, lahko 
zaposlijo le posameznike, ki lahko poslujejo kot posredniki, 
če so ustrezno licencirani. Banke in zavarovalnice ne morejo 
opravljati posredniških poslov. Take posle lahko opravljajo njihova hčerinska posredniška podjetja. 
LV: Podsektor (xi):
 
 Banka Latvije (centralna banka) je finan čni agent za   
 
SL 178  
 SL druge pomožne finan čne 
storitve samo v povezavi z 
dejavnostmi, ki so 
zavezane za Poljsko. 
SI: Razen 
svetovalnega posredništva 
in drugih pomožnih finančnih storitev, ki so 
povezane s sodelovanjem 
pri izdaji menic zakladnice in upravljanjem sredstev 
pokojninskih skladov. potrebe države na trgu zakladnih menic. 
 Podsektor (xiii):
 
 Za upravljanje s sredstvi pokojninskih skladov 
poskrbi državni monopol. 
LT: brez, razen kot je nave deno v oddelku ho rizontalnih 
zavez "Ban čne in druge finan čne storitve", in za:  
 Podsektor (xiii):  
 Mogo ča je ustanovitev v obliki javnih delniških 
podjetij in zaprtih podjetij, ki jih je treba ustanoviti na zaprt 
način (vse prvotno izdane delnice pridobijo ustanovitelji). 
Zavoljo upravljanja s sredstvi je treba ustanoviti posebno 
upraviteljsko podjetje. Samo podjetja s sedežem, 
registriranim v Litvi, lahko delujejo kot depozitarji sredstev. 
V skladu z navedbami horizontalnih obvez v delu "Ban čne 
in druge finan čne storitve". 
 MT: Brez obvez, razen za: 
 Podsektorja (v) in (vi):  
 Kreditne in druge finan čne ustanove v tuji lasti 
lahko delujejo v obliki podružnice ali lokalnega h čerinskega 
podjetja.   
 PL: Podsektorji (v), (vi), (viii)  in (ix) (razen garancij in 
finančnih obveznosti državne blagajne):  
 Ustanovitev banke je mogo ča le v obliki delniške 
družbe ali pooblaš čene podružnice. Zahteva se državljanstvo 
za nekatere – vsaj enega – ban čne vodstvene delavce.   
 
SL 179  
 SL   Podsektorji (x) (e), (xi) (razen sodelovanja pri izdaji 
papirjev zakladnice), (xiii) (samo storitve upravljanja 
portfelja) in (xvi) (svetovanje in druge pomožne finan čne 
storitve samo v zvezi z dejavnostmi, ki so zavezane za 
Poljsko):  
 Ustanovitev je mogo ča samo s predhodnim 
dovoljenjem in le v obliki delniške družbe ali podružnice tujega pravnega subjekta, ki opravlja storitve z vrednostnimi 
papirji.   
  Podsektor (xv):  
 V primeru čezmejnega izvajanja in/ali porabe v 
tujini teh storitev se zahteva uporaba javnega 
telekomunikacijskega omrežja ali omrežja drugega 
pooblaščenega operaterja.   
 SI: Jih ni za podsektorja (xv) in (xvi).   
  Za ustanovitev kakršnih koli vrst bank je potrebno 
dovoljenje Banke Slovenije.   
  Dovoljenje Banke Slovenije je prav tako potrebno, 
če želijo tujci postati delni čarji bank ali pridobiti dodatne 
delnice bank (Pripomba: to dolo čilo bo odpravljeno, ko 
začne veljati nov zakon o ban čništvu).   
  Z dovoljenjem Banke Slovenije lahko banke, 
hčerinska podjetja in podružnice tujih bank opravljajo vse 
ali omejene ban čniške storitve, odvisno od koli čine kapitala.   
    
  Brez obvez za tuje sodelovanje v bankah, ki so v   
 
SL 180  
 SL postopku privatizacije. 
  Podružnice tujih bank morajo biti registrirane v 
Sloveniji in biti pravne osebe. 
 (Pripomba: to dolo čilo bo odpravljeno, ko za čne 
veljati nov zakon o ban čništvu).   
  Brez obvez za vse hipotekarne banke, var čevalne in 
posojilne ustanove.   
  Brez obvez v zvezi z us tanovitvijo zasebnih 
pokojninskih skladov (neobvezni pokojninski skladi).   
  Družbe za upravljanje so komercialna podjetja, 
katerih edini namen je upravljanje investicijskih skladov.   
  Tujci lahko neposredno ali posredno pridobijo 
največ 20 % delnic ali volilnih pravic upravljalnih podjetij, 
za večji delež je potrebno dovoljenje Agencije za trg 
vrednostnih papirjev.   
  Pooblaš čena (privatizacijska) investicijska družba 
je investicijska družba, katere edini namen je zbiranje 
lastniških certifikatov (kuponov) in prodaja delnic, ki so izdane v skladu z uredbami o lastninskem preoblikovanju. 
Pooblaščeno upraviteljsko podjetje je podjetje, kterega edini 
namen je upravljanje pooblaš čenih investicijskih družb.   
  Tujci lahko neposredno ali posredno pridobijo 
največ 10 % delnic ali volilnih pravic pooblaš čenih 
(privatizacijskih) upravljalnih podjetij, za ve čji delež je 
potrebno dovoljenje Agencije za trg vrednostnih papirjev s privoljenjem Ministrstva za gospodarstvo.   
  Naložbe investicijskih skladov v vrednostne papirje   
 
SL 181  
 SL tujih izdajateljev ne smejo prese či 10 % naložb 
investicijskih skladov. Ti vrednostni papirji so navedeni na 
borzah, ki jih predhodno dolo či agencija za trg z 
vrednostnimi papirji. 
  Tujci lahko postanejo delni čarji ali partnerji v 
borzno posredniškem podjetju do 24 % odstotkov kapitala 
borzno posredniškega podjetja s predhodnim dovoljenjem 
Agencije za trg vrednostnih papirjev. (Pripomba: to dolo čilo 
bo odpravljeno, ko za čne veljati nov zakon o trgu 
vrednostnih papirjev).   
  Vrednostne papirje tujega izdajatelja, ki še niso bili 
naprodaj na ozemlju Slovenije , lahko prodaja samo borzno 
posredniško podjetje ali banka, ki je pooblaš čena za 
izvajanje takega poslovanja. Pred objavo ponudbe mora 
borzno posredniško podjetje ali banka pridobiti dovoljenje Agencije za trg vrednostnih papirjev.   
  Prošnja za dovoljenje za prodajo vrednostnih 
papirjev tujega izdajatelja v Sloveniji mora vsebovati 
osnutek prospekta , dokazila o tem, da je garant izdaje 
vrednostnih papirjev tujega izdajatelja banka ali borzno posredniško podjetje, razen v primeru izdaje delnic tujega 
izdajatelja.   
 4) 
CY: Vsi podsektorji, razen podsektorja (x) (e): Brez 
obvez. 
 Podsektor (x) (e) : Posamezniki, ki delujejo kot 
samostojni posredniki ali prek borzno posredniških podjetij, morajo v ta namen izpolnjevati pogoje za licenco. 
EE, LT, MT, SI: brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) 4) 
CY: Vsi podsektorji, razen podsektorja (x) (e): 
Brez obvez. Za tuje uslužbence finan čnih ustanov se 
zahteva dovoljenje za delo in bivanje. 
 Podsektor (x) (e)
: jih ni, razen kot je 
navedeno v oddelku horizontalnih obvez. 
EE, LT, MT, SI: brez obvez, razen kot je navedeno  
 
SL 182  
 SL in (ii) v oddelku horizontalnih obvez. 
LV: brez obvez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez ter v oddelku horizontalnih 
obvez v sektorju "Ban čne in druge finan čne storitve". 
PL: Podsektorji (v), (vi), (viii) in (ix) (razen garancije 
in finančnih obveznosti državne blagajne) : brez obvez, 
razen kot je navedeno pod (i) in  (ii) v oddelku horizontalnih 
obvez. Zahteva se državljanstvo za nekatere – vsaj enega – 
bančne vodstvene delavce. 
Podsektorji (x) (e), (xi) (razen sodelovanja pri izdaji papirjev 
zakladnice), (xiii) (samo storitve upravljanja portfelja), (xv) in 
(xvi) (svetovanje in druge pomožne finan čne storitve samo v 
zvezi z dejavnostmi, ki so zavezane za Poljsko):  brez obvez, 
razen kot je navedeno pod (i) in  (ii) v oddelku horizontalnih 
obvez. pod (i) in (ii) v oddelku horizontalnih obvez. 
LV: Brez, razen kot je navedeno pod (i) in (ii) v 
oddelku horizontalnih obvez ter v oddelku 
horizontalnih obvez v sektorju "Ban čne in druge 
finančne storitve". 
PL: Ne obstajajo. 
 
SL 183   SL DODATNE OBVEZE DELA ES (AT, BE, DK, DE, ES, FI, FR, EL, IE, IT, LU, NL, PT, SE, UK)  
ZAVAROVANJE  
a) Del ES (AT, BE, DK, DE, ES, FI, FR, EL, IE, IT, LU, NL, PT, SE, UK) upošteva tesno sodelovanje med regulativnimi 
in nadzornimi organi držav članic na podro čju zavarovanja in podpira njihova prizadevanja za spodbujanje izboljšanih 
nadzornih standardov. 
b) Pri uporabi ustreznih direktiv ES si bodo države članice čimbolj prizadevale, da bodo v 6 mesecih obravnavale popolne 
vloge za dovoljenja za izvajanje ban čnih dejavnosti v okviru h čerinskega podjetja, ki ga v skladu z zakonodajo države članice v 
državi članici ustanovi podjetje, ki ga ureja čilska zakonodaja. V primeru zavrnjenih vlog si bo organ države članice čimbolj 
prizadeval, da bo zadevno podjetje obvestil in z razlogi podprl zavrnitev vloge. 
c) Nadzorni organi držav članic si bodo po svojih najboljših mo čeh prizadevali, da bodo brez nepotrebnega odlašanja 
odgovorili na zaprosila za informacije o re ševanju vlog podjetij, za katera velja čilska zakonodaja, za izdajo dovoljenj za 
poslovanje na podro čju prevzemanja neposrednega zavarovanja prek ustanove v državi članici ali h čerinske družbe v skladu z 
zakonodajo te države članice. 
d) Del ES (AT, BE, DK, DE, ES, FI, FR, EL, IE, IT, LU, NL, PT, SE, UK) si po svojih najboljših mo čeh prizadeva, da 
preuči vsa vprašanja v zvezi z nemotenim delovanjem notranjega trga za zavarovanje in obravnava vse zadeve, ki bi lahko 
vplivale na notranji trg za zavarovanje. 
e) Del ES (AT, BE, DK, DE, ES, FI, FR, EL, IE, IT, LU, NL, PT, SE, UK) upošteva, da se lahko premije za 
avtomobilsko zavarovanje po zakonodaji skupnosti, ki je veljala 1. septembra 2001, in brez poseganja v prihodnjo 
zakonodajo, izra čunajo tako, da se upošteva ve č dejavnikov tveganja. 
f) Del ES (AT, BE, DK, DE, ES, FI, FR, EL, IE, IT, LU, NL, PT, SE, UK) upošteva, da se po zakonodaji Skupnosti, 
veljavni 1. septembra 2001, in brez poseganja v prihodnjo zakonodajo na splošno ne zahteva predhodne odobritve 
nacionalnih nadzornih organov za pogoje zavarovanja in višine premij, ki jih namerava uporabiti zavarovalniško podjetje. 
g) Del ES (AT, BE, DK, DE, ES, FI, FR, EL, IE, IT, LU, NL, PT, SE, UK) upošteva, da se po zakonodaji Skupnosti, 
veljavni 1. septembra 2001, in brez poseganja v prihodnjo zakonodajo na splošno ne zahteva predhodne odobritve 
nacionalnih nadzornih organov za povišanje premijskih stopenj. 
DRUGE FINAN ČNE STORITVE  
a) Pri uporabi ustreznih direktiv ES si bodo države članice čim bolj prizadevale, da bodo v 12 mesecih obravnavale popolne 
vloge za dovoljenja za izvajanje ban čnih dejavnosti v okviru h čerinskega podjetja, ki ga v skladu z zakonodajo države članice v 
državi članici ustanovi podjetje, ki ga urejajo zakoni Čila. V primeru zavrnjenih vlog si bo država članica čim bolj prizadevala, 
da bo zadevno podjetje obvestila in z razlogi podprla zavrnitev vloge. 
b) Te države članice si bodo čim bolj prizadevale, da bodo brez neupravi čene zamude odgovorile na prošnje prosilcev za 
informacije o statusu popolnih vlog za dovoljenja za izvajanje ban čnih dejavnosti v okviru h čerinskega podjetja, ki ga v skladu 
z zakonodajo države članice v državi članici ustanovi podjetje, ki ga urejajo zakoni Čila. 
c) Pri uporabi ustreznih direktiv ES si bodo te države članice čim bolj prizadevale, da bodo v 6 mesecih obravnavale 
popolne vloge za dovoljenja za izvajanje investicijskih storitev na podro čju vrednostnih papirjev, kot je opredeljeno v Direktivi 
o investicijskih storitvah, v okviru h čerinskega podjetja, ki ga v skladu z zakonodajo države članice v državi članici ustanovi 
podjetje, ki ga urejajo zakoni Čila. V primeru zavrnjenih vlog si bo država članica čim bolj prizadevala, da bo zadevno podjetje 
obvestila in z razlogi podprla zavrnitev vloge. 
d) Te države članice si bodo čim bolj prizadevale, da bodo brez neupravi čene zamude odgovorile na prošnje prosilcev za 
informacije o statusu popolnih vlog za dovoljenja za izvajanje investicijskih storitev na podro čju vrednostnih papirjev, v okviru 
hčerinskega podjetja, ki ga v skladu z zakonodajo države članice v državi članici ustanovi podjetje, ki ga urejajo zakoni Čila. 
 
SL 184   SL DOGOVOR O OBVEZAH PRI FINAN ČNIH STORITVAH  
Skupnost je lahko po tem sporazum na osnovi drugega pr istopa, kot je tisti, ki ga pokrivajo splošne dolo čbe dela IV, poglavje 
II, (Finančne storitve) sprejela posebne obveze pri finan čnih storitvah po tem sporazumu . Dogovorjeno je bilo, da se ta pristop 
lahko uporablja ob upoštevanju naslednjega dogovora:  
(i) ta pristop ni v nasprotju z dolo čbami tega sporazuma 
(ii) ustvarjena ni bila nobena domneva o stopnji liberalizacije, za katero se je Pogodbenica obvezala s tem 
sporazumom.  
Skupnost je na osnovi pogajanj in ob upošteva nju pogojev in kvalifikacij, ki so nave dene v teh pogajanjih, na svoj seznam 
vpisala posebne obveze, ki so v skla du s spodaj navedenim pristopom. 
Dostop na trg  
Čezmejna trgovina  
1. Skupnost tujim dobaviteljem storitev dovoli, da kot glavni dobavitelj preko posrednika ali kot posrednik, in pod pogoji, ki 
odobravajo obravnavo na državni ravni, dobavi naslednje storitve: 
(a) zavarovanje tveganj, ki se nanašajo na:  
 (i) pomorski prevoz, komercialni letalski prevoz ter izstreljevanje vesoljskih plovil in tovora (vklju čno s 
sateliti) z zavarovanjem, ki krije vse ali del navedenega: prevozno blago, vozila, ki pr evažajo blago, in vsakršno 
odgovornost, ki iz tega izhaja, 
 (ii) blago v mednarodnem prevozu 
(b) pozavarovanje in retrocesija ter pomožne zavarovaln iške storitve, kot so navedene v pododstavku (iv) člena 117(9); 
(c) nudenje in prenos finan čnih informacij ter obdelava finan čnih podatkov, kot je navedeno v pododstavku (xv) člena 
117(9) ter svetovalne in druge pomožne storitve z izjemo posredništva, v zvezi z ban čništvom in drugimi finan čnimi 
storitvami, kot so navedene v pododstavku (xvi) člena 117(9).  
2. Skupnost dovoli svojim rezidentom nakup tistih finan čnih storitev na ozemlju Čila, ki so navedene v: 
(a) pododstavku 1(a) 
(b) pododstavku 1(b) in (c) pododstavkih (v) do (xvi) člena 117(9).  
Poslovna prisotnost
 
3. Skupnost dobaviteljem finan čnih storitev iz Čila prizna pravico do ustanavljanja a li širjenja na njenem ozemlju, vklju čno 
s tržno prisotnostjo s pridobitvijo obstoje čih podjetij. 
4. Skupnost lahko dolo či pogoje in postopke za izdajo dovoljenja za ustanovitev in širitev tržne prisotnosti, če to ni 
izogibanje obveznostim iz odstavka 3 in če je v skladu z drugimi obveznostmi tega sporazuma. 
Začasni vstop osebja  
5. (a) Skupnost dovoli za časni vstop na svoje ozemlje naslednjemu osebju čilskega ponudnika finan čnih 
storitev, ki ustanavlja ali je ustanovil tržno prisotnost na ozemlju Skupnosti:  (i) višjim vodstvenim uslužbencem, ki imajo zaš čitene informacije, ki so bistvenega pomena za ustanovitev, nadzor in 
izvajanje storitev ponudnika finan čnih storitev; in 
 
SL 185   SL (ii) strokovnjakom za storitve, ki jih zagotavlja ponudnik finan čnih storitev.  
(b) Skupnost dovoli ob upoštevanju razpoložljivosti kvalificiranih uslužbencev na svojem ozemlju, za časni vstop na 
svoje ozemlje naslednjim uslužbencem, povezanim s tr žno prisotnostjo osebja čilskega ponudnika finan čnih storitev.  
 (i) strokovnjakom za ra čunalniške storitve, telekomunikacijske storitve in ra čune ponudnika finan čnih storitev; in 
 (ii) aktuarskim in pravnim strokovnjakom.  Nediskriminatorni ukrepi
 
6. Skupnost si prizadeva odstraniti ali omejiti vse ve čje negativne u činke na čilske ponudnike finan čnih storitev, ki jih 
imajo: 
(a) nediskriminatorni ukrepi, ki prepre čujejo ponudnikom finan čnih storitev, da bi na ozemlju skupnosti v obliki, ki jo 
določi Skupnost, zagotavljali vse finan čne storitve, ki jih dovoljuje Skupnost; 
(b) nediskriminatorni ukrepi, ki omejujejo širitev dejavnosti ponudnikov finan čnih storitev na celotno ozemlje 
Skupnosti; 
(c) ukrepi Skupnosti, če ta uporablja enake ukrepe za zagotavljanje ban čnih storitev in storitev, povezanih z 
vrednostnimi papirji, in če čilski dobavitelj finan čnih storitev hkrati koncentrira svoje dejavnosti v zagotavljanje storitev v 
zvezi z vrednostnimi papirji; in 
(d) drugi ukrepi, ki, kljub spoštovanju dolo čb tega sporazuma, negativno vplivajo na možnosti čilskega ponudnika 
finančnih storitev, da deluje, da je konkuren čen ali da vstopi na trg Skupnosti; 
pod pogojem, da noben ukrep, sprejet po tem ods tavku ne bi nepošteno diskriminiral ponudnikov finan čnih storitev iz 
pogodbenice, ki je sprejela takšne ukrepe. 
7. Skupnost si v zvezi z nediskriminatornimi ukrepi, navedeni mi v pododstavkih 6(a) in 6(b), prizadeva, da ne bi omejila 
sedanje ravni tržnih priložnosti niti ugodn osti, ki jih že uživajo ponudniki finan čnih storitev iz Čila kot skupina na ozemlju 
Skupnosti, pod pogojem, da ta obveza ne povzro či nepoštene diskriminacije ponudnikov finan čnih storitev iz Skupnosti. 
B. Nacionalna obravnava  
1. Skupnost pod pogoji, ki priznavajo n acionalno obravnavo, odobri ponudnikom finan čnih storitev iz Čila, ustanovljenim 
na njenem ozemlju, dostop do pla čilnih in klirinških sistemov, ki jih upravljajo javni subjekti in do uradnih mehanizmov 
financiranja in refinanciranja, ki so na  voljo pri normalnem izvajanju rednega posl ovanja. Namen tega odstavka ni priznati 
dostop do mehanizmov centralnih bank, ki refi nancirajo posojila poslovnim bankam v Skupnosti. 
2. Če Skupnost zahteva članstvo ali sodelovanje ali dostop do samoizvršiln ega organa, terminskega trga, borze, trga, borze 
za vrednostne papirje, klirinške agenci je ali katere koli druge organizacije ali združenja, da lahko dobavitelji finan čnih storitev 
iz Čila zagotavljajo finan čne storitve na enaki osnovi kot ponudniki finan čnih storitev Skupnosti, ali če Skupnost preko takšnih 
subjektov neposredno ali posredno zagotavlja pr ednosti ali ugodnosti pri zagotavljanju finan čnih storitev, Skupnost zagotovi, 
da ti subjekti ponudnikom finan čnih storitev iz Čila, ki so rezidenti na njenem ozemlju, priznajo nacionalno obravnavo. 
C. Opredelitve  
Pri tem pristopu: 
1. Nereziden čni ponudnik finan čnih storitev je ponudnik finan čnih storitev iz Čila, ki zagotavlja finan čne storitve na 
ozemlju Skupnosti iz ustanove, ki se nahaja na ozemlju Čila, ne glede na to, ali ima tak ponudnik finan čnih storitev tržno 
prisotnost na ozemlju Skupnosti ali ne. 
2. »Tržna prisotnost« pomeni podjetje za zagotavljanje finan čnih storitev na ozemlju Skupnosti in zajema h čerinske družbe, 
skupna podjetja, partnerstva, samostojne  podjetnike, franšizne dejavnosti, podružnice,  agencije, predstavniška podjetja ali 
druge organizacije v popol ni ali delni lasti. 
 
SL 186   SL PRILOGA VII 
Organi, pristojni za finan čne storitve 
Del a –- Za Skupnost in njene države članice 
Evropska komisija DG Trade  
DG Internal Market  B-1049 Bruxelles  
Avstrija  Ministry of Finance  Directorate Economic Policy and Financial Markets  
Himmelpfortgasse 4-8  
Postfach 2  
A-1015 Wien  
Belgija Ministry of Economy 
 
Ministry of Finance Rue de Bréderode 7 
B-1000 Bruxelles  
Rue de la Loi 12 
B-1000 Bruxelles 
Ciper  Ministry of Finance  CY-1439 Nicosia  
Češka Ministry of Finance  Letenská 15  
CZ-118 10 Prague  
Danska  Ministry of Economic Affairs  Ved Stranden 8  
DK-1061 Copenhagen K  
Estonija  Ministry of Finance  Suur-Ameerika 1  
EE-15006 Tallinn  
Finska  Ministry of Finance  PO Box 28  
FIN-00023 Helsinki  
Francija  Ministry of Economy, Finance and 
Industry  Ministère de l’Economie, des Finances et de l’Industrie  
139, rue de Bercy  
F-75572 Paris  
Nemčija Ministry of Finance  Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht  
Graurheindorfer Str. 108  
D-53117 Bonn  
Grčija Bank of Greece  Panepistimiou Street, 21  
GR-10563 Athens  
Madžarska  Ministry of Finance  Pénzügyminisztérium  
Postafiók 481  
HU-1369 Budapest  
Irska  Irish Financial Services Regulatory 
Authority  PO Box 9138  
College Green  
IRL-Dublin 2  
Italija  Ministry of Treasury  Ministero del Tesoro  
Via XX Settembre 97  
I-00187 Roma  
Latvija  Financial and Capital Market Commission
 Kungu Street 1  
LV-1050 Riga  
Litva  Ministry of Finance  Vaizganto 8a/2,  
 
SL 187   SL LT-01512 Vilnius  
Luksemburg  Ministry of Finance  Ministčre des Finances  
3, rue de la Congrégation  
L-2931 Luxembourg  
Malta  Financial Services Authority  Notabile Road  
MT-Attard  
Nizozemska  Ministry of Finance  Financial Markets Policy Directorate  
Postbus 20201  
NL-2500 EE Den Haag  
Poljska  Ministry of Finance  12 Świętokrzyska Street  
PL-00-916 Warsaw  
Portugalska  Ministry of Finance  Direcçăo Geral dos Assuntos Europeus e Relaç őes 
Internacionais  
Av. Infante D. Henrique, 1C-1 ş 
P-1100-278 Lisboa  
Slovaška Ministry of Finance  
 Stefanovicova 5 
SK-817 82 Bratislava 
Slovenija  Ministry of Economy  Kotnikova 5  
SI-1000 Ljubljana  
Španija  Treasury  Directora General del Tesoro y Politica Financiera  
Paseo del Prado 6-6a Planta  
E-28071 Madrid  
Švedska Financial Supervisory Authority 
  
Swedish Central Bank 
  
Swedish Consumer Agency Box 6750 
S-113 85 Stockholm  
Malmskillnadsgatan 7 
S-103 37 Stockholm  
Rosenlundsgatan 9 
S-118 87 Stockholm 
Združeno kraljestvo  H. M. Treasury  1 Horse Guards Road  
UK-London SW1A 2HQ  
 
 
SL 188   SL PRILOGA VIII  
(omenjena v členu 132 Sporazuma) 
LISTE SPECIFI ČNIH OBVEZ V ZVEZI Z USTANAVLJANJEM 
DEL A  
LISTA SKUPNOSTI 
Uvodna opomba 
1. Specifi čne obveze iz te liste se uporabljajo samo na ozemljih, kjer se uporabljajo 
Pogodbe o ustanovitvi Skupnosti in pod pogoji, ki jih dolo čajo te pogodbe. Te obveze se 
uporabljajo samo za odnose med Sk upnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in 
državami ne članicami Skupnosti na drugi. Ne vplivajo na pravice in obveznosti držav članic, ki 
izhajajo iz zakonodaje Skupnosti. 
  
2. Za ozna čevanje držav članic se uporabljajo naslednje kratice: 
 AT Avstrija 
 BE Belgija 
 CY Ciper  CZ Češka 
 DE Nem čija 
 DK Danska  ES Španija 
 EE Estonija 
 FR Francija  FI Finska  EL Gr čija 
 HU Madžarska 
 IT Italija  IE Irska 
 LU Luksemburg 
 LT Litva  LV Latvija 
 MT Malta 
 NL Nizozemska  PT Portugalska 
 PL Poljska 
 SE Švedska 
 
SL 189   SL  SI Slovenija 
 SK Slovaška 
 UK Združeno kraljestvo »Hčerinska družba« neke pravne osebe pomeni pr avno osebo pod dejanskim nadzorom druge 
pravne osebe.  
»Podružnica« pravne osebe pomeni poslovno enoto, ki  ni pravna oseba, je  pa po pojavni obliki 
stalna enota, kot na primer izpostava mati čne družbe, ima svojo upravo in je materialno 
opremljena za poslovanje s tretjimi osebami, tako da jim, čeprav vedo, da bo, če bo potrebno, 
vzpostavljena pravna povezanost z mati čno družbo, ki ima svojo upravo v tujini, ni treba 
poslovati neposredno z mati čno družbo, ampak lahko svoje posle opravijo v poslovni enoti, ki je 
izpostava mati čne družbe. 
 
SL 190   SL Sektor ali podsektor Omejitve nacionalne  obravnave za pravico do ustanavljanja 
  
1. HORIZONTALNE OBVEZE 
VELJA ZA VSE 
SEKTORJE, ZAJETE V TO LISTO  
 Obravnava, priznana h čerinskim družbam (podjetij iz Čila), ustanovljenim v 
skladu z zakonodajo države članice, ki imajo uradni sedež, osrednjo 
upravo ali glavno poslovno enoto v Skupn osti, ni razširjena na podružnice 
ali agencije, ki jih v državi članici ustanovi podjetje iz Čila. Vendar pa to 
državi članici ne prepre čuje, da razširi to obravnavo na podružnice ali 
agencije, ki jih je v drugi državi članici ustanovilo čilsko podjetje ali 
družba, v zvezi z njihovim delova njem na ozemlju prve države članice, 
razen če takšno razširitev izrecno prepoveduje zakonodaja Skupnosti. 
Manj ugodna obravnava se lahko dodeli h čerinskim družbam (družb iz Čila), 
ustanovljenim v skladu z zakonodajo države članice, ki imajo na ozemlju 
Skupnosti samo uradni sedež ali osrednjo upravo, razen če se lahko 
dokaže, da imajo dejansko in stalno povezavo z gospodarstvom ene od držav članic. 
Ustanovitev pravne osebe 
 AT: Tuje fizi čne osebe lahko brez poseganja v obstoje če pogodbe opravljajo 
dejavnost pod enakimi pogoji kakor avst rijski državljani. Vendar je treba 
pristojnemu organu pred ložiti dokazila, da fizi čne osebe iz Avstrije niso 
diskriminirane pri opravljanju ustrezne dejavnosti v mati čni državi tujca. 
Če teh dokazil ni mogo če predložiti, mora tuja fizi čna oseba uradno 
zaprositi za status, ki je enak statusu državljanov. Če imetnik dovoljenja za 
opravljanje dejavnosti nima stalnega prebivališ ča v Avstriji, je treba 
imenovati strokovnega zastopnika (»gewerberechtlicher Geschäftsführer«), ki ima stalno prebivališ če v Avstriji. Za pridobitev 
dovoljenja za opravljanje dejavnosti morajo tuje pravne osebe ali osebne družbe ustanoviti podjetje in imenova ti strokovnega zastopnika s stalnim 
prebivališ čem v Avstriji. Brez poseganja v obstoje če pogodbe mora tuj 
strokovni zastopnik zaprositi za status , ki je enak statusu državljanov. 
FI: Vsaj polovica ustanoviteljev družbe z omejeno odgovornostjo morajo biti 
fizične osebe s prebivališ čem v EGP (Evropskem gospodarskem prostoru) 
ali pravne osebe z glavnim sedežem v eni od držav EGP, razen če 
Ministrstvo za trgovino in industrijo odobri izjemo. 
SE: Družbo z omejeno odgovornostjo (del niško družbo) lahko ustanovi en ali 
več ustanoviteljev. Ustanovitelj mora imeti stalno bivališ če v EGP 
(Evropskem gospodarskem prostoru) ali pa mora biti pravna oseba EGP. Partnerstvo je lahko ustanovitelj samo  v primeru, da imajo vsi partnerji 
stalno prebivališ če v EGP
83 . Generalni direktor in vsaj 50 odstotkov 
članov upravnega odbora ima stalno prebivališ če v EGP (Evropskem 
gospodarskem prostoru). Ustrezni pogoji veljajo za ustanovitev vseh 
                                                 
83 Pri teh zahtevah se lahko odobrijo izjeme, če se lahko dokaže, da stalno bivališ če ni potrebno. 
 
SL 191   SL Sektor ali podsektor Omejitve nacionalne  obravnave za pravico do ustanavljanja 
  
drugih vrst pravnih oseb. 
CZ: Tuje fizi čne osebe opravljajo deja vnost pod enakimi pogoji kakor 
državljani Republike Češke. Vendar pa lahko tuje fizi čne osebe 
opravljajo dejavnost kot samozaposle ne osebe ter ustanavljajo in 
upravljajo podjetja le v primeru, da taka podjetja, razen če ima oseba 
stalno bivališ če v EGP (Evropskem gospodarske m prostoru) registrirajo 
v trgovinskem registru; . Če fizična/pravna oseba nima stalnega 
bivališča/sedeža v EGP, mora v trgovinski register dodatno vložiti 
podatke ali dokument o bremenitvah premoženja podjetja v tuji državi, če je veljavnost varš čine vezana na njegovo objavo, ter nekatere dodatne 
podatke. Pred registracijo v trgovinski  register mora tu ja pravna oseba 
ustanoviti podjetje v Republiki Češki in imenovati strokovnega 
zastopnika s stalnim prebivališ čem v Republiki Češki. 
MT: Vloge s strani nerezidentov za izdajo, pridobitev, prodajo in odkup 
vrednostnih papirjev, ki ne kotiraj o na malteški borzi, v lokalnih 
podjetjih, ki so ali bodo ustanovljena na Malti, morajo  biti potrjene s 
strani Registra gospodarskih druž b pri Malteški oblasti za finan čne 
storitve (MOFS). Ta postopek ne velja za podjetja, ki so dolo čena v 
členu 2 Zakona o davku od dohodkov (to so mednarodna 
matična/trgovinska podjetja) in za podjet ja, ki imajo v lasti plovilo, 
registrirano v skladu z Zakonom o tr govskem ladijskem prometu in pri 
katerih udeležba rezidentov ne presega 20 %. 
PL: Tujci, ki so dobili dovoljenje za  stalno bivanje na ozemlju Poljske, 
dovoljenje za za časno bivanje na Poljskem, st atus begunca na Poljskem, 
ali ki so pod za časno zaščito na svojem ozemlju, lahko za čnejo in 
opravljajo gospodarsko dejavnost na ozemlju Poljske po istih pravilih, ki 
veljajo za državljane Poljske. 
Če ratificirani mednarodni sporazumi ne dolo čajo druga če, lahko v skladu z 
zahtevami vzajemnosti tujci za čnejo in opravljajo gospodarsko dejavnost 
na ozemlju Poljske po istih pravilih , ki veljajo za državljane Poljske. 
Kadar ni vzajemnosti, imajo tujci pravico, da za čnejo in opravljajo 
gospodarsko dejavnost na ozemlju Poljske le v obliki komanditne družbe, družbe z omejeno odgovornostjo in de lniške družbe. Imajo tudi pravico, 
da te družbe združijo ali da prevza mejo ali kupijo njihove delnice.  
Zakon o podružnicah tujih podjetij 
 SE: Tuje podjetje (ki v Švedski ni us tanovilo pravne osebe) izvaja svoje 
komercialne posle prek podružnice, ustanovljene v Švedski in ki ima neodvisno vodstvom in lo čene račune. Za gradbene projekte, ki trajajo 
manj kot leto dni, se ne zahteva ustanovitev podružnice ali imenovanje predstavnika s stalnim prebivališ čem. 
SE: Generalni direktor podružnice ima stalno prebivališ če v EGP 
(Evropskem gospodarskem prostoru) 
84. 
                                                 
84 Pri teh zahtevah se lahko odobrijo izjeme, če se lahko dokaže, da  stalno bivališ če ni potrebno. 
 
SL 192   SL Sektor ali podsektor Omejitve nacionalne  obravnave za pravico do ustanavljanja 
  
SE: Tuji državljani ali državljani Švedske brez stalnega prebivališ ča v 
Švedski, ki želijo opravljati komercia lne posle Švedski, imenujejo in pri 
lokalnem organu registrirajo predstavnika s stalnim prebivališ čem v 
Švedski, ki je odgovoren za takšne dejavnosti. 
LT: Vsaj en predstavnik podružnice tujega podjetja mora imeti stalno 
prebivališ če v Litvi.  
PL: Podružnice –- za izvajanje gospoda rske dejavnosti na ozemlju Poljske 
lahko tuji podjetniki ustanovijo podr užnice ob upoštevanju zahtev na čela 
vzajemnosti, če ratificirani mednarodni sporazumi ne navajajo druga če. 
Gospodarska dejavnost podružnice mora  biti podobna dejavnosti, ki jo 
izvaja tuji podjetnik. Dolo čena mora biti tudi oseba, ki zastopa tujega 
podjetnika. Podružnica mora biti re gistrirana in mora svoje ra čunovodstvo 
voditi ločeno. 
Agencije - tuji podjetniku lahko ustanovijo agencije. Gospodarska dejavnost 
agencije lahko pokriva le promocijo in oglaševanje tujega podjetnika. Agencija mora biti registrirana in svoje ra čunovodstvo voditi lo čeno. 
SI: Ustanovitev podružnic tujih podjetij je možna, če je matična družba vsaj 
eno leto vpisana v sodni register v države izvora. 
Pravne osebe: 
 
AT: Samo državljani Avstrije ali pravne  osebe in podjetja, ki imajo sedež v 
Avstriji, so lahko delni čarji Oesterreichische Nationalbank (Avstrijske 
nacionalne banke). Clani uprave mo rajo biti državljani Avstrije. 
FI: Vsaj polovica članov odbora in generalni direktor imajo stalno 
prebivališ če v EGP (Evropskem gospodarskem prostoru), razen če 
Ministrstvo za trgovino in industr ijo družbi ne odobri izjeme. 
FI: Pridobitev delnic ve čjega finskega podjetja ali družbe (z ve č kot 1000 
zaposlenimi ali katerega promet pr esega 167 milijonov EUR ali katerega 
bilančna vsota presega 167 milijonov EUR) s strani tujega lastnika, s 
katerimi pridobi ve č kot tretjino glasovalnih pravic, morajo potrditi finski 
organi; potrditev se lahko zavrne samo, če bi bil ogrožen pomemben 
nacionalni interes. Tujec, ki živi izven Evropskega gospodarskega prostora in trguje kot zasebni podjetni k ali kot partner v finski komanditni 
družbi ali družbi z neomejeno o dgovornostjo, potrebuje dovoljenje za 
promet. Če je tuja organizacija ustanovlje na po zakonih države EGP in 
ima v tej državi registrirani sedež, ne potrebuje dovoljenja za opravljanje dejavnosti ali trgovine z ustanovi tvijo podružnice na Finskem. 
 
Nakup nepremi čnin: 
 
AT: Za pridobitev, nakup ter najem ali zakup nepremi čnin s strani tujih 
fizičnih in pravnih oseb se zahteva dovoljenje pristojnih regionalnih 
organov (Länder), ki presodijo ali to vpliva na pomembne gospodarske, socialne ali kulturne interese. 
CY: Brez obvez. 
 
SL 193   SL Sektor ali podsektor Omejitve nacionalne  obravnave za pravico do ustanavljanja 
  
CZ: Nepremi čnine lahko kupujejo izklju čno fizične osebe s stalnim 
prebivališ čem na ozemlju Češke republike ali pravne osebe s sedežem ali 
podružnico na ozemlju Češke republike. Posebna ureditev se nanaša na 
kmetijska zemljiš ča in gozdove, ki si jih lahko pridobijo samo rezidenti 
(t. j. fizične osebe s stalnim prebivališ čem ali pravne osebe s sedežem na 
ozemlju Češke republike); udeležba pri privatizaciji državnih kmetijskih 
zemljišč in gozdov je omejena izklju čno na državljane Češke republike. 
EE: Pridržki za nakup kmetijskih zemljiš č in gozdov ter zemljiš č na 
obmejnih obmo čjih. 
DK: Omejitve pri nakupu nepremi čnin s strani nereziden čnih fizičnih in 
pravnih oseb. Omejitve pri nakupu kmetijskih nepremi čnin s strani tujih 
fizičnih in pravnih oseb. 
ES: Pridržki za nakup nepremi čnin s strani vlad, uradnih ustanov in javnih 
podjetij iz držav ne članic Skupnosti. 
EL: V skladu z Zakonom št. 1892/90, kot je bil spremenjen z Zakonom 
1969/91, se za pridobitev nepremi čnin v obmejnih obmo čjih, neposredno 
ali prek sodelovanja v lastniškem kapitalu družbe, ki ne kotira na grški borzi in ki ima v lasti nepremi čnine v navedenih obmo čjih, ali za katero 
koli spremembo delni čarjev take družbe zahteva dovoljenje, ki ga izdajo 
pristojni organi (Ministrstvo za obrambo v primeru fizi čnih ali pravnih 
oseb, ki niso iz EU-ja). 
IE: Doma ča ali tuja podjetja ali tuji državljani potrebujejo za pridobitev 
kakršnih koli koristi iz zemljiške  posesti v Irski predhodno pisno 
dovoljenje Komisije za zemljiš ča. Če je takšno zemljiš če namenjeno 
industrijski rabi (razen kmetijstvu), se ta zahteva ob predložitvi ustreznega potrdila, ki ga v ta namen izda minist er za podjetništvo in zaposlovanje, 
opusti. Ta zakon se ne uporablja za mestna zemljiš ča. 
HU: Brez obvez za pridobitev državn e lastnine s strani tujih fizi čnih oseb. 
LT: Brez obvez glede pridobivanja zemljiš č s strani tujih (fizi čnih ali pravnih) 
oseb, vendar lahko slednji to lastnino uporabljajo ali z njo upravljajo samo 
v skladu s postopkom, ki ga dolo čajo zakoni Litve.  
LV: Brez obvez za pridobitev zemljiš ča s strani pravnih oseb. Čas najema 
zemljišča ne presega dovoljenih 99 let. 
MT: Zahteve zakonodaje Malte in predpisov glede pridobivanja 
nepremičnin veljajo še naprej. 
SI: Pravne osebe, ustanovljene v Slov eniji ob udeležbi tuje ga kapitala, lahko 
pridobijo nepremi čnine na ozemlju Slovenije. Podružnice
*, ki jih v 
Sloveniji ustanovijo tuje os ebe, lahko pridobijo nepremi čnine, ki so 
potrebne za ekonomske dejavnosti katerim so namenjene, razen zemljiš č. 
Za lastništvo nepremi čnin v 10-kilometrskem obmejnem pasu 
potrebujejo podjetja, v katerih ve čina kapitala in volilne pravice 
posredno ali neposredno pripadajo pravnim osebam ali državljanom druge članice, posebno dovoljenje. 
                                                 
* SI: V skladu z Zakonom o gospodarskih družbah podružnica, ustanovljena v Sloveniji, ni pravna oseba, 
vendar je v smislu delovanja obravnavanje enako kot za podružnice. 
 
SL 194   SL Sektor ali podsektor Omejitve nacionalne  obravnave za pravico do ustanavljanja 
  
SK: Omejitve pri pridobitvi nepremi čnin s strani tujih fizi čnih in pravnih 
oseb. Tuje osebe lahko nepremi čnine pridobijo z ustanovitvijo pravnih 
oseb v Slovaški republiki ali s sodelovanjem v mešanih družbah. Tuje osebe lahko zemljiš če pridobijo z dovoljenjem. 
IT: Ni obvez za nakup nepremi čnin. 
FI (Alandski otoki) Omejitve pri pravici fizi čnih oseb brez regionalnega 
državljanstva na Alandskih otokih in pri pravici pravnih oseb do 
pridobitve in lastništva nepremi čnin na Alandskih otokih brez dovoljenja 
pristojnih organov otokov. 
FI (Alandski otoki) Omejitve pravice ustanavljanja in pravice opravljanja 
storitev brez dovoljenja pristojnih  organov Alandski h otokov za fizi čne 
osebe, ki nimajo regionalnega državljanstva Alandskih otokov, in za pravne osebe; 
PL: Za pridobitev nepremi čnin, posredno ali neposredno, s strani tujcev in 
tujih fizičnih oseb, je potrebno dovoljenje. 
PL: Brez obvez, razen za: nakup samostojnega stanovanja ali nepremi čnine s 
strani tujega državljana, ki živi na Poljskem vsaj 5 let po tistem, ko je 
dobil potrdilo o stalnem prebivališ ču in nakup nepremi čnin brez objektov, 
skupna površina katerih na Poljskem ne  presega 0,4 ha v mestnem okolju, 
v statutarne namene, s strani pravne osebe s sedežem v Poljski, ki je pod 
posrednim ali neposrednim nadzorom tuje fizi čne osebe ali tuje pravne 
osebe s sedežem v tujini. 
Naložbe: 
CY: Portfeljska naložba : Vlagatelj iz države izven EU lahko vloži le do 49 % 
delniškega kapitala družb na Cipru, ki kotirajo na ciprski borzi. Posle, ki vključujejo te naložbe, lahko izvajajo ciprski borzni posredniki in javna 
podjetja brez sklicevanja na Centralno banko Cipra. 
CY: Osebe s tujo udeležbo morajo pla čati znesek, sorazmeren z njenimi 
finančnimi zahtevami, nerezidenti pa morajo pla čevati prispevke prek 
uvoza deviznih sredstev. 
V primeru, ko udeležba nerezidenta preseže 24 odstotkov, je treba pove čati 
katero koli dodatno financiranje za obrat na sredstva iz lokalnih in tujih 
virov, v skladu z udeležbo nerezidentov in subjektov nerezidentov. V primeru podružnic tujih podjetij morajo vsa sredstva za za četne investicije 
zagotoviti tuji viri.  
Izposojanje od lokalih virov je dovoljeno le pri za četnem izvajanju projekta, 
za namen financiranja obratnega kapitala. 
ES: Za naložbe tujih vlad in oseb javnega prava (ki kažejo, da ima takšna 
oseba poleg gospodarskih tudi negos podarske interese) v Španiji, ki so 
neposredne ali prek podjetij ali drug ih oseb, ki so pod neposrednim ali 
posrednim nadzorom tujih vlad, je potrebno predhodno dovoljenje vlade. 
FR: Za tuje nakupe, ki presegajo 33,33 od stotka delnic ali glasovalnih pravic 
v obstoječem podjetju v Franciji ali 20 odstotkov v podjetjih v Franciji, ki 
kotirajo na borzi, velja naslednji predpis: 
– po izteku enega meseca od predhodnega  obvestila, se dovoljenje tiho izda, 
 
SL 195   SL Sektor ali podsektor Omejitve nacionalne  obravnave za pravico do ustanavljanja 
  
razen če uporabi minister za gospo darstvo v izjemnih okoliš činah svojo 
pravico, da naložbo odloži. 
FR: Tuja udeležba v novo privatiziranih družbah se lahko omeji na razli čno 
količino javno ponujenega lastniškega kapitala, pri čemer to koli čino 
določi francoska vlada za vsak primer posebej. 
FR: Za ustanovitev v nekaterih komercialnih, industrijskih ali obrtnih 
dejavnostih, je potrebno dovoljenje, če generalni direktor nima dovoljenja 
za stalno bivanje. 
HU: Udeležba pri organizaciji iger na sre čo, stav, loterij in podobnih 
dejavnosti je rezervirana za državo. 
IT: Na novo privatiziranim podjetje m se lahko dodelijo ali ohranijo izklju čne 
pravice. Glasovalne pravice v na novo privatiziranih podjetjih so lahko v nekaterih primerih omejene. Za obdob je petih let se lahko za pridobitev 
velikega deleža delnic družb, ki delujejo na podro čju obrambe in 
energetike, zahteva soglasje  Ministrstva za finance. 
LT: Vlaganje v organizacijo loterij je v skladu z Zakonom o tujih 
kapitalskih investicijah prepovedano  
MT: Za podjetja z udeležbo pravnih ali fizi čnih nerezidentov veljajo iste 
kapitalske zahteve kot za podjetja, ki so v celoti v lasti rezidentov, kot 
sledi: podjetje v zasebni last i – Lm500 (z najmanj 20 % pla čanega 
kapitala); javno podjetje Lm200 (z najmanj 25 % pla čanega kapitala) 
Delež nerezidentov mora biti pla čan s sredstvi iz tujine. Podjetja, v 
katerih so udeležene pravne ali fizi čne nereziden čne osebe, morajo 
zaprositi za dovoljenje Ministrstva za Finance, s katerim lahko v skladu z 
ustrezno zakonodajo pr idobijo prostore. 
PT: Tuja udeležba v na novo privatiz iranih družbah se lahko omeji na 
različno količino javno ponujenega lastniškega kapitala, pri čemer to 
količino določi portugalska vlada za vsak primer posebej. 
PL: Dovoljenje za ustanovitev podjetja z deležem tujega kapitala je potrebno 
v primeru:  
– ustanovitve podjetja, nakupa ali pridobitve delnic ali deležev v obstoje čem 
podjetju , razširitve dejavnosti podjetja, ko obseg dejavnosti zajema vsaj eno od naslednjih podro čij: 
– upravljanje pristaniš č in letališč; 
– opravljanje poslov z nepremi čninami ali delovanje kot posrednik v poslih 
z nepremi čninami 
– oskrbo vojaške industrije, ki ni pokrita z ostalimi zahtevami za izdajo 
dovoljenja; 
– trgovino na debelo z uvoženimi predmeti splošne rabe; 
– nudenje pravnih sv etovalnih storitev. 
 ustanovitev skupnega podjetja z dele žem tujega kapitala, v katerem je 
poljska članica pravna oseba v Poljski in kot za četni kapital prispeva 
nedenarna sredstva; 
 pogodbo, ki vklju čuje pravico do uporabe drža vne lastnine za obdobje, 
daljše od šestih me secev, ali ki vklju čuje odločitve o pridobitvi take 
 
SL 196   SL Sektor ali podsektor Omejitve nacionalne  obravnave za pravico do ustanavljanja 
  
lastnine. 
Devizni režim85,86,87 
CY: V skladu z zakonom, ki ureja nadzor nad menjavo, nerezidentom 
navadno ne dovolijo poso jil od lokalnih virov. 
SK: V zvezi s teko čimi plačili je omejitev pridobitve deviznega poslovanja 
državljanov za osebne namene. 
V zvezi s kapitalskimi pla čili je za finan čna posojila od tujih državljanov, 
neposredne naložbe v tujini, pridobitev nepremi čnin v tujini in nakup tujih 
vrednostnih papirjev potrebno dovo ljenje za devizno poslovanje. 
Zahteve glede stalnega prebivališ ča 
AT: Generalni direktorji podružnic in pravne osebe morajo imeti stalno 
prebivališ če v Avstriji; fizi čne osebe, ki so v pravni osebi ali podružnici 
odgovorne za spoštovanje avstrijskega  Zakona o trgovini, morajo imeti 
stalno prebivališ če v Avstriji. 
AT: Za vse tujce se uporabljajo dolo čbe Zakona o tujcih in Zakona o stalnem 
prebivališ ču v zvezi z vstopom, bivanjem in  delom. Poleg tega se za tuje 
delavce, vklju čno s klju čnim osebjem in vlagate lji, razen državljanov 
EGP-ja, uporabljajo dolo čbe Zakona o tujih delavcih, vklju čno s 
preskusom trga delovne sile in sistemom kvot. Če vlagatelj opravi 
naložbo, ki ima pozitiven vpliv na celotno avstrijsko gospodarstvo ali na 
celoten sektor avstrijskega gospodarstva, se lahko opusti preskus trga delovne sile zanj in za posamezne primere osnovnega klju čnega osebja. 
Vlagatelji, ki predložijo dokazilo, da imajo vsaj 25-odstotni delež partnerstva (»Personengesellschaft«) ali javne družbe z omejeno odgovornostjo (»Gesellschaft mit besc hränkter Haftung«) in da imajo 
odločilen vpliv na navedeno družbo, so iz vzeti iz Zakona o tujih delavcih. 
LT: Vsaj en predstavnik podružnice tujega podjetja mora imeti stalno 
prebivališ če v Litvi. 
                                                 
85 CZ: Velja nediskriminatorni sistem nadzora deviznega režima, ki sestoji iz: 
 a) omejitev pridobitve deviznega poslovanja državljanov za osebne namene,  b) za finan čna posojila od tujih državljanov, neposredne  naložbe v tujini, pridobitev nepremi čnin v tujini 
in nakupe tujih vrednostnih papirjev prebivalci Češke potrebujejo dovoljenje za devizno poslovanje. 
86 PL: Nediskriminatorni sistem deviznega nadzora se veže na omejitve v deviznem prihodku in na sistem 
deviznih dovoljenj (univerzalnih in individualnih), me d drugim na omejitve v pretoku kapitala in deviznih 
plačil Dovoljenje je potrebno za naslednje devizne posle: 
 – prenos deviz iz države  – prenos poljske valute v državo 
 – prenos lastništva nad pravico do denarnega premoženja med doma čimi in tujimi osebami. 
 – odobritev in črpanje posojil v deviznih poslih s strani doma čih oseb 
 – dolo čitev in izvršitev pla čil v tujih valutah na Poljskem  za pridobljeno blago, nepremi čnine, lastninske 
pravice, storitve ali delo; 
 – odprtje in last ban čnega računa v banki na tujem; 
 – pridobivanje in imetništvo tujih vrednostnih papirjev in pridobivanje nepremi čnin na tujem; 
 – prevzemanje drugih obveznosti na tujem s podobnim u činkom. 
87 SK: Vnosi se navedejo zaradi preglednosti. 
 
SL 197   SL Sektor ali podsektor Omejitve nacionalne  obravnave za pravico do ustanavljanja 
  
MT: Zahteve malteške zakonodaje in predpisov v zvezi z vstopom in 
bivanjem, vklju čno s predpisi o obdobju biva nja, se še naprej 
uporabljajo. Za izdajo dovoljenj za vstop in bivanje je odgovorna Vlada 
Republike Malte. 
SK: Tuja fizi čna oseba, ki se vnese v kome rcialni register kot oseba, 
pooblaščena za ravnanje v imenu podjetnika, mora predložiti dovoljenje za 
prebivanje v Slovaški republiki. 
 
SL 198   SL  
Sektor ali podsektor OOme jitve nacionalne obravnave  za pravico do ustanavl janja 
OBVEZNOSTI PO SEKTORJIH (skladno s klasifikaci jo UN ISIC rev. 3)  
A. KMETIJSTVO, LOV, 
GOZDARSTVO 
1. Kmetijstvo, lov, razen storitev 
2. Gozdarstvo, se čnja, razen 
storitev AT: Pridržek 
CY: Delež, ki ni iz EU-ja, ne sme presegati 49%. Okvirna 
minimalna raven naložb je 100.000 CY£ . 
FR: Pridržek za ustanavljanje kmetijskih podjetij s strani 
državljanov držav, ki niso članice Skupnosti, in za nakup 
vinogradov. 
HU: Brez obvez. 
IE: Pridržek za pridobitev zemljiš č za kmetijske namene s strani 
državljanov držav ne članic Skupnosti, razen če se jim izda 
dovoljenje; pridržek za naložb e v industrijo mletja moke s 
strani oseb, ki nimajo stalnega prebivališ ča v Skupnosti. 
LT: Brez obvez glede pridobivanja lastništva zemljiš č, notranjih 
voda in gozdov s strani tujih oseb (fizi čnih ali pravnih) v 
skladu z ustavnim pravom.  
MT: Brez obvez. 
SK: Pridržek za pridobitev zemljiš č za kmetijske namene in 
drugih zemljiš č, kakor je dolo čeno v Zakonu o deviznem 
poslovanju, razen, če je izdano dovoljenje. 
B. RIBOLOV  
5. Ribolov, vodenje 
ribogojnic, razen storitev. AT: Nakup 25 % ali ve č plovil, registriranih v Avstriji. 
BE: Pridržek za nakup plovil, ki plujejo pod belgijsko zastavo, s 
strani ladjarjev, ki nimajo glavnega sedeža v Belgiji.  
CY: Delež, ki ni iz EU-ja, ne sme presegati 49%. Okvirna 
minimalna raven naložb je 100.000 CY£ . 
DK: Pridržek za lastništvo ene tretjine ali ve č podjetja, ki se 
ukvarja s komercialnim ribištvom, s strani oseb, ki nimajo stalnega prebivališ ča v ES-ju; lastništvo plovil, ki plujejo pod 
dansko zastavo s strani oseb, ki nimajo stalnega prebivališ ča v 
ES-ju, razen prek podjetja, re gistriranega na Danskem. 
FR: 
Pridržek za naseljevanje oseb, ki niso državljani Skupnosti ali EFTE na 
pomorski državni lastnini zaradi gojenja rib/lupinarjev/alg.  
FI: Pridržek za lastništvo plovil, ki plujejo pod finsko zastavo, 
vključno z ribiškimi plovili, razen v okviru podjetja, 
registriranega na Finskem. F. Pridržek za lastništvo po nakupu ve č kot 
50 odstotkov plovila, ki pluje pod francosko zastavo, razen če zadevno 
plovilo ni v celoti v lasti podjetij, ki imajo glavni sedež v Franciji . 
DE: Dovoljenje za morski ribolov se izda samo plovilom, ki imajo 
pravico pluti pod nemško zastavo. To so ribiška plovila, katerih 
 
SL 199   SL Sektor ali podsektor OOme jitve nacionalne obravnave  za pravico do ustanavl janja 
večina delnic je v lasti dr žavljanov Skupnosti ali družb, 
ustanovljenih v skladu s pravili Skupnosti in ki imajo glavno poslovno enoto v državi članici. Uporabo plovil morajo voditi 
in nadzorovati osebe s stalnim prebivališ čem v Nem čiji. Da 
pridobijo dovoljenje za ribolov, se  morajo vsa ri biška plovila 
registrirati v ustreznih obalnih državah, v katerih imajo plovila 
svoje mati čno pristaniš če. 
EE: Ladje lahko plujejo pod zastavo Estonije, če se nahajajo v 
Estoniji in če je večina lastništva v družbah z neomejeno 
odgovornostjo, komanditnih druž bah, ali drugih pravnih 
osebah, ki se nahajajo na ozem lju Estonije, v rokah državljanov 
Estonije in kjer imajo glasovalno ve čino v upravnem odboru 
državljani Estonije. 
EL: Lastništvo plovila, ki pluje pod grško zastavo, je omejeno na 
49 % za fizi čne ali pravne osebe, ki  niso državljani EU-ja. 
HU: Brez obvez. 
IE: Pridržek za nakup plovil za mo rski ribolov, re gistriranih v 
Irski, s strani oseb, ki niso državljani Skupnosti. 
IT: Pridržek za nakup ve činskega deleža v plovilu, ki pluje pod 
italijansko zastavo, ali za nakup kon trolnega deleža ladjarja, ki 
ima sedež v Italiji, s strani tujcev, razen rezidentov Skupnosti; 
nakup plovil, ki plujejo pod italijansko zastavo, in ki se uporabljajo za ribolov v italij anskih teritorialnih vodah. 
LT: Brez obvez. 
LV: Pridržek glede registracije lastništva latvijskih ribiških plovil 
s strani fizi čnih oseb, ki niso niti državljani ali nedržavljani 
Latvije niti pravne osebe v Latviji, razen preko podjetja, ustanovljenega v Latviji. 
MT: Brez obvez. 
NL: Pridržek za lastništvo plov il, ki plujejo pod nizozemsko 
zastavo, razen če naložbe ne opravi ladjar, ustanovljen po 
nizozemskih zakonih in v kraljestvu ter ima dejanski sedež vodstva v Nizozemski. 
PT: Pridržek za lastništvo plovi l, ki plujejo pod portugalsko 
zastavo, razen preko podjetja, re gistriranega v Portugalski. 
SE: Pridržek za nakup 50 odstotkov ali ve č plovila, ki pluje pod 
švedsko zastavo, razen prek  podjetja, ustanovljenega v 
Švedski; pridržek za ustanavl janje in nakup 50 odstotkov ali 
več delnic v podjetjih, ki se  ukvarjajo s komercialnim 
ribolovom v švedskih vodah, razen če je izdano dovoljenje. 
Omejitve pravice do ribolova in omejitve, ki dolo čajo, katera 
ribiška plovila lahko  pridobijo dovoljenj e in postanejo del 
švedske ribolovne flote, so navedene v švedski zakonodaji o ribolovu. 
 
SL 200   SL Sektor ali podsektor OOme jitve nacionalne obravnave  za pravico do ustanavl janja 
SK: Pridržek za lastništvo plovil, ki plujejo pod slovaško zastavo , 
razen preko podjetja, registriranega v Slovaški republiki. 
UK: Pridržek za nakup plovil, ki plujejo pod zastavo Združenega 
kraljestva, razen če je naložba vsaj v 75-odstotni lasti 
britanskih državljanov in/ali družb, ki so vsaj v 75-odstotni lasti britanskih državljanov, v vseh primerih s stalnim 
prebivališ čem v Združenem kraljestvu. Plovila morajo biti 
upravljana, vodena in nadzorovana  iz Združenega kraljestva 
C. RUDARSTVO IN  
KAMNOSEŠTVO 
10. Kopanje premoga in 
lignita; pridobivanje šote 
11. Pridobivanje surove 
nafte in zemeljskega plina; razen storitev 
12. Pridobivanje uranovih 
in torijevih rud 
13. Kopanje kovinskih rud 
14. Ostalo rudarstvo in 
pridobivanje naravnih 
kamnin  CZ: Brez obvez. 
EL: Za pravico do raziskovanja in izkoriš čanja vseh mineralov, 
razen ogljikovodikov, trdih goriv, radioaktivnih mineralov in 
geotermalnih potencialov, se za hteva koncesija grške države po 
odobritvi Sveta ministrov. 
S: Pridržek za naložbe,  ki niso iz držav članic Skupnosti, v strateške 
minerale.  
FR: Ustanavljanje podj etij s strani nerezidentov v ekstraktivnih 
industrijah mora potekati v obliki francoske ali evropske 
subvencije, njihov direktor mora biti oseba s stalnim 
prebivališ čem v Franciji ali v drugi državi in mora prijaviti 
stalno prebivališ če lokalnim organom oblasti. 
HU: Pravica do iskanja, raziskovanja in izkoriš čanja mineralnih 
surovin lahko velja za časovno omejeno koncesijo, ki jo izda 
Madžarska. 
 
LT: Brez obvez. 
MT: Brez obvez. 
ES: Pridržek za iskanje, raziskovanje in izkoriš čanje 
ogljikovodikov: v skladu z Dire ktivo 94/22/ES z dne 30. maja 
1994 (UL L 164, z dne 30. 6. 1994), kadar koli je videti, da tretja 
država subjektom Skupnosti glede dostopa do in opravljanja teh 
dejavnosti ne zagotavlja obr avnave, ki je primerljiva z 
obravnavo, ki jo Skupnost zagotavlja subjektom navedene tretje 
države, lahko Svet na pred log Komisije odobri državi članici, da 
zavrne dovoljenje subjektu, ki ga  dejansko nadzorujejo zadevna 
tretja država in/ali državljani na vedene države (vzajemnost) 
D. PROIZVODNJA 
15. Proizvodnja hrane in 
pijač  
16. Proizvodnja toba čnih 
izdelkov Ne obstajajo. 
 
SL 201   SL Sektor ali podsektor OOme jitve nacionalne obravnave  za pravico do ustanavl janja 
17. Proizvodnja tekstila 
18. Proizvodnja obla čil; 
obdelava in barvanje krzna 
19. Strojenje in obdelava 
usnja; proizvodnja 
potovalnih torb, ro čnih 
torbic, sedlarskih in jermenarskih izdelkov in obutve 
20. Proizvodnja lesa in 
izdelkov iz le sa in plute, 
razen pohištva; proizvodnja izdelkov iz slame in pletarskih materialov 
21. Proizvodnja papirja in 
izdelkov iz papirja 
22. Razmnoževanje 
posnetih nosilcev zapisa 
23 Proizvodnja koksa, 
naftnih derivatov in jedrskega goriva 
24. Proizvodnja kemikalij in 
kemičnih izdelkov 
25. Proizvodnja gumijastih 
in plastičnih izdelkov 
26. Proizvodnja drugih 
nekovinskih mineralnih izdelkov 
27. Proizvodnja kovin 28. Proizvodnja kovinskih 
izdelkov, razen strojev in naprav 
29. Proizvodnja strojev in 
naprav, ki drugje niso omejeni 
30. Proizvodnja pisarniških 
 
SL 202   SL Sektor ali podsektor OOme jitve nacionalne obravnave  za pravico do ustanavl janja 
in računovodskih strojev ter 
računalnikov 
31. Proizvodnja strojev in 
naprav, ki drugje niso omejeni 
32. Proizvodnja radijskih, 
televizijskih in komunikacijskih naprav ter opreme 
33. Proizvodnja medicinske 
opreme, finomehani čnih in 
optičnih instrumentov ter ur 
34. Proizvodnja motornih 
vozil, prikolic in polprikolic 
35. Proizvodnja druge 
opreme za prevoz 
36. Proizvodnja pohištva; 
predelovalna dejavnost, ki je drugje neomejena  
37. Recikliranje  
Druga 
proizvodnja A. Za proizvodnjo nevojaškega orož ja in streliva se uporabljajo 
zahteve po državljanstvu EGP-ja. Za proizvodnjo vojaškega 
orožja in streliva se uporabljajo zahteve po državljanstvu Avstrije. Pravne osebe in partnerstva Registrirani sedež in glavna uprava v Avstriji. Poklicni  zastopnik ali upravni partnerji 
družbe, pooblaš čeni, da ukrepajo v njenem imenu, morajo biti 
državljani EGP-ja.  
E. ELEKTRI ČNA 
ENERGIJA, PLIN IN OSKRBA Z VODO 
40. Elektri čna energija, 
plin in oskrba z vro čo 
vodo AT: Brez obvez. 
Z: Brez obvez. 
FR: Koncesije in dovoljenja v hidroelektri čnem sektorju se lahko 
dajo le državljanom Francije ali državljanom Skupnosti, ter 
državljanom tretjih držav, s katerimi so sklenjeni sporazumi o vzajemnosti za izkoriš čanje hidroelektri čne energije. 
FI: Pridržki za naložbe v podjetja, ki se ukvarjajo z dejavnostmi v 
zvezi z jedrsko energijo ali jedrskimi zadevami. 
EL: Trda goriva, radioaktivni minerali in geotermalna energija: 
Dovoljenja za raziskovanje se ne sme izdati fizi čnim ali pravnim 
 
SL 203   SL Sektor ali podsektor OOme jitve nacionalne obravnave  za pravico do ustanavl janja 
osebam, ki niso iz Skupnosti. Za pravico do izkoriš čanja se 
zahteva koncesija grške države, po odobritvi Sveta ministrov. 
HU: Brez obvez. 
LV: Državni monopol v sektorju elektri čne energije 
MT: Brez obvez. PT: Pridržki za naložbe v podjetja , ki se ukvarjajo z uvozom, s 
prevozom zemeljskega plina in oskrbo z zemeljskim plinom. Portugalska vlada je pristojna za opredeljevanje pogojev, ki jih morajo izpolnjevati podjetja, ki želijo opravljati navedene 
dejavnosti 
SK: Zahteva se skladnost z energe tsko politiko Slovaške. Pridržek 
za naložbe v podjetja, ki so ozna čena kot naravni monopoli. 
Vlada lahko uvoz in izvoz elektri čne energije in plina omeji v 
naslednjih primerih: 
– pravice in obveznosti proizvajalcev in kupcev elektri čne energije 
in plina niso podobne ali ne presegajo pravic in obveznosti proizvajalcev ter kupcev v Slovaški. 
– varnostni ukrepi posameznih  proizvajalcev, povezani z 
varovanjem okolja, niso podobni  ali ne presegajo ukrepov za 
varovanje okolja v Slovaški. 
– uvoz ali izvoz elektri čne energije omejujeta uporabo elektri čne 
energije iz obnovljivih virov ali iz doma čih virov premoga. 
 
 
SL 204   SL PRILOGA IX 
Obseg vladnih naro čil skupnosti 
(omenjen v členu 137 Pridružitvenega sporazuma) 
Dodatek 1 
Subjekti na centralni ravni 
Subjekti, ki naro čajo v skladu z dolo čbami tega naslova 
Oddelek 2 
Državni naro čniki  
ČEŠKA 
1. Ministerstvo dopravy (M inistry of Transport) 
2. Ministerstvo informatiky (Ministry of Informatics) 3. Ministerstvo financí (Ministry of Finance) 
4. Ministerstvo kultury (Ministry of Culture) 
5. Ministerstvo obrany (Ministry of Defence)
88 
6. Ministerstvo pro místní rozvoj (Ministry for Regional Development) 
7. Ministerstvo práce a sociálních v ěcí (Ministry of Labour and Social Affairs) 
8. Ministerstvo pr ůmyslu a obchodu (Ministry of Industry and Trade) 
9. Ministerstvo spravedlnos ti (Ministry of Justice) 
10. Ministerstvo školství, mládeže a t ělovýchovy (Ministry of Education, Youth and 
Sports) 
11. Ministerstvo vnitra (Ministry of the Interior) 12. Ministerstvo zahrani čních věcí (Ministry of Foreign Affairs) 
13. Ministerstvo zdravotnict ví (Ministry of Health) 
14. Ministerstvo zem ědělství (Ministry of Agriculture) 
15. Ministerstvo životního prost ředí (Ministry of the Environment) 
                                                
 
88 Nevojni material iz razdelka 3 Dodatka I Priloge XI Sporazuma 
 
SL 205   SL 16. Poslanecká sn ěmovna PČR (Chamber of Deputies of th e Parliament of the Czech 
Republic) 
17. Senát P ČR (Senate of the Parliament of the Czech Republic) 
18. Kancelá ř prezidenta (Office of the President) 
19. Český statistický ú řad (Czech Statistical Office) 
20. Český úřad zeměměřičský a katastrální (Czech Offi ce for Surveying, Mapping and 
Cadastre) 
21. Ú řad průmyslového vlastnictví (Indust rial Property Office) 
22. Ú řad pro ochranu osobních údaj ů (Office for Personal Data Protection) 
23. Bezpe čnostní informa ční služba (Security Information Service) 
24. Národní bezpe čnostní úřad (National Security Authority) 
25. Česká akademie v ěd (Academy of Sciences of the Czech Republic) 
26. V ězeňská služba (Prison Service) 
27. Český báňský úřad (Czech Mining Authority) 
28. Ú řad pro ochranu hospodá řské soutěže (Office for the Protection of Competition) 
29. Správa státních hmotných rezerv (Adminis tration of the State Material Reserves) 
30. Státní ú řad pro jadernou bezpe čnost (State Office for Nuclear Safety) 
31. Komise pro cenné papíry (Czech Securities Commission) 32. Energetický regula ční úřad (Energy Regulatory Office) 
33. Ú řad vlády České republiky (Office of the Gove rnment of the Czech Republic) 
34. Ústavní soud (Constitutional Court) 35. Nejvyšší soud (Supreme Court) 36. Nejvyšší správní soud (Supr eme Administrative Court) 
37. Nejvyšší státní zastupitelství (S upreme Public Prosecutor’s Office) 
38. Nejvyšší kontrolní ú řad (Supreme Audit Office) 
39. Kancelá ř Veřejného ochránce práv (Office of the Public Defender of Rights) 
40. Grantová agentura České republiky (Grant Agency of the Czech Republic) 
41. Český úřad bezpečnosti práce (Czech Authority of Safety Work) 
 
SL 206   SL 42. Český telekomunika ční úřad (Czech Telecommunication Office) 
ESTONIJA  
1. Vabariigi Presidendi Kantselei (Office of the President of the Republic of Estonia) 
2. Eesti Vabariigi Riigikogu (Parliam ent of the Republic of Estonia) 
3. Eesti Vabariigi Riigikoh us (Supreme Court of the Republic of Estonia) 
4. Riigikontroll (The State Audit O ffice of the Republic of Estonia) 
5. Õiguskantsler (Legal Chancellor) 6. Riigikantselei (The State Chancellery) 7. Rahvusarhiiv (The Nationa l Archives of Estonia) 
8. Haridus- ja Teadusministeerium (Min istry of Education and Research) 
9. Justiitsministeerium (Ministry of Justice) 10. Kaitseministeerium (Ministry of Defence)
89 
11. Keskkonnaministeerium (Ministry of Environment) 12. Kultuuriministeerium (Ministry of Culture) 
13. Majandus- ja Kommunikatsiooniminis teerium (Ministry for Economy and 
Communication) 
14. Põllumajandusministeerium (Ministry of Agriculture) 15. Rahandusministeerium (Ministry of Finance) 16. Siseministeerium (Ministry of Internal Affairs) 17. Sotsiaalministeerium (Ministry of Social Affairs) 18. Välisministeerium (Ministry of Foreign Affairs) 19. Keeleinspektsioon (The Language Inspectorate) 
20. Riigiprokuratuur (Prosecutor's Office) 21. Teabeamet (The Information Board)  22. Maa-amet (Land Board) 
23. Keskkonnainspektsioon (Environmental Inspectorate) 
                                                
 
89 Nevojni material iz razdelka 3 Dodatka I Priloge XI Sporazuma 
 
SL 207   SL 24. Metsakaitse- ja Metsauuenduskeskus (Centr e of Forest Protection and Silviculture) 
25. Muinsuskaitseamet (The Heritage Conservation Inspectorate) 26. Patendiamet (Patent Office) 27. Tehnilise Järelevalve Inspektsi oon (The Technical Inspectorate) 
28. Energiaturu Inspektsioon (The  Energy Market Inspectorate) 
29. Tarbijakaitseamet (The C onsumer Protection Board) 
30. Riigihangete Amet (Pub lic Procurement Office) 
31. Eesti Patendiraamatukogu (Est onian Patent Library) 
32. Taimetoodangu Inspektsioon (The Plant Production Inspectorate) 
33. Põllumajanduse Registrite ja Informatsi ooni Amet (Agricultural Registers and 
Information Board) 
34. Veterinaar- ja Toiduamet (The Veterinary and Food Board) 35. Konkurentsiamet (The Competition Board) 36. Maksu –ja Tolliamet (Tax and Customs Board) 37. Statistikaamet (Statistical Office) 38. Kaitsepolitseiamet (The Security Police Board) 39. Proovikoda (Assay Office) 40. Kodakondsus- ja Migratsiooniamet (C itizenship and Migration Board) 
41. Piirivalveamet (The Bord er Guard Administration) 
42. Politseiamet (The Police Board) 43. Kohtuekspertiisi ja Kriminalistika Keskus  (Centre of Forensic and Criminalistic 
Science) 
44. Keskkriminaalpolitsei (Central Criminal Police) 45. Päästeamet (The Rescue Board) 46. Andmekaitse Inspektsioon (The Data Protection Inspectorate) 
47. Ravimiamet (Agency of Medicines) 
48. Sotsiaalkindlustusamet (Social Insurance Board) 49. Tööturuamet (Labour Market Board) 
 
SL 208   SL 50. Tervishoiuamet (Health Care Board) 
51. Tervisekaitseinspektsioon (H ealth Protection Inspectorate) 
52. Tööinspektsioon (Labour Inspectorate) 53. Lennuamet (Civil Aviation Administration) 54. Maanteeamet (Road Administration) 55. Sideamet (Communications Board) 56. Veeteede Amet (Maritime Administration) 57. Raudteeamet (Estonian Railway Administration) 
CIPER  
1. (a) Προεδρία  και Προεδρικό  Μέγαρο  (Presidency and Pr esidential Palace) 
(b) Γραφείο  Συντονιστή  Εναρ µόνισης  (Office of the Coordinator for 
Harmonisation) 
2. Υπουργικό  Συµβούλιο  (Council of Ministers) 
3. Βουλή  των Αντιπροσώπων  (House of Representatives) 
4. ∆ικαστική  Υπηρεσία  (Judicial Service) 
5. Νοµική Υπηρεσία  της ∆ηµοκρατίας  (Law Office of the Republic) 
6. Ελεγκτική  Υπηρεσία  της ∆ηµοκρατίας  (Audit Office of the Republic) 
7. Επιτροπή  ∆ηµόσιας  Υπηρεσίας  (Public Service Commission) 
8. Επιτροπή  Εκπαιδευτικής  Υπηρεσίας  (Educational Service Commission) 
9. Γραφείο  Επιτρόπου  ∆ιοικήσεως  (Office of the Commissioner for Administration 
(Ombudsman)) 
10. Επιτροπή  Προστασίας  Ανταγωνισ µού (Commission for the Protection of 
Competition) 
11. Υπηρεσία  Εσωτερικού  Ελέγχου  (Internal Audit Service)  
12. Γραφείο  Προγρα µµατισµού (Planning Bureau) 
13. Γενικό  Λογιστήριο  της ∆ηµοκρατίας  (Treasury of the Republic) 
14. Γραφείο  Επιτρόπου  Προστασίας  ∆εδο µένων  Προσωπικού  Χαρακτήρα  (Office of the 
Personal Character Data Protection Commissioner)  
15. Γραφείο  Επιτρόπου  Νοµοθεσίας  (Law Commissioner Office)  
 
SL 209   SL 16. Γραφείο  Εφόρου  ∆ηµοσίων  Ενισχύσεων  (Office of the Commissioner for the Public 
Aid)  
17. πουργείο  Άµυνας (Ministry of Defence)90 
18. (a) Υπουργείο  Γεωργίας , Φυσικών  Πόρων  και Περιβάλλοντος  (Ministry of 
Agriculture, Natural Res ources and Environment) 
(b) Τµήµα Γεωργίας  (Department of Agriculture) 
(c) Κτηνιατρικές  Υπηρεσίες  (Veterinary Services) 
(d) Τµήµα ∆ασών  (Forest Department) 
(e) Τµήµα Αναπτύξεως  Υδάτων  (Water Development Department) 
(f) Τµήµα Γεωλογικής  Επισκόπησης  (Geological Survey Department) 
(g) Μετεωρολογική  Υπηρεσία  (Meteorological Service) 
(h) Τµήµα Αναδασ µού (Land Consolidation Department) 
(i) Υπηρεσία  Μεταλλείων  (Mines Service) 
(j) Ινστιτούτο  Γεωργικών  Ερευνών  (Agricultural Research Institute) 
(k) Τµήµα Αλιείας  και Θαλάσσιων  Ερευνών  (Department of Fi sheries and Marine 
Research) 
19. (a) Υπουργείο  ∆ικαιοσύνης  και ∆ηµοσίας  Τάξεως  (Ministry of Justice and Public 
Order) 
(b) Αστυνο µία (Police) 
(a) Πυροσβεστική  Υπηρεσία  Κύπρου  (Cyprus Fire Service) 
(c) Τµήµα Φυλακών  (Prison Department)  
(d) Κεντρική  Υπηρεσία  Πληροφοριών  ( Central Information Service)  
20. ( α) Υπουργείο  Εµπορίου , Βιοµηχανίας  και Τουρισ µού (Ministry of Commerce, 
Industry and Tourism) 
(b) Υπηρεσία  Εποπτείας  και Ανάπτυξης  Συνεργατικών  Εταιρειών  (Cooperative 
Societies΄ Supervision and Development Authority)  
(c) Τµήµα Εφόρου  Εταιρειών  και Επίση µου Παραλήπτη  (Department of Registrar 
of Companies and Official Receiver) 
                                                 
90 Nevojni material iz razdelka 3 Dodatka I Priloge XI Sporazuma 
 
SL 210   SL 21. (a) Υπουργείο  Εργασίας  και Κοινωνικών  Ασφαλίσεων  (Ministry of Labour and 
Social Insurance) 
(b) Τµήµα Εργασίας  (Department of Labour) 
(c) Τµήµα Κοινωνικών  Ασφαλίσεων  (Department of Social Insurance) 
(d) Τµήµα Υπηρεσιών  Κοινωνικής  Ευηµερίας  (Department of Social Welfare 
Services) 
(e) Κέντρο  Παραγωγικότητας  Κύπρου  (Productivity Centre Cyprus) 
(f) Ανώτερο  Ξενοδοχειακό  Ινστιτούτο  Κύπρου  (Higher Hotel Institute Cyprus) 
(g) Ανώτερο  Τεχνολογικό  Ινστιτούτο  (Higher Τechnical Institute) Τµήµα 
Επιθεώρησης  Εργασίας  (Department of Labour Inspection) 
(h) Υπηρεσία  Βιοµηχανικών  Σχέσεων  (Industrial Relations Service)  
22. (a) Υπουργείο  Εσωτερικών  (Ministry of the Interior) 
(b) Επαρχιακές  ∆ιοικήσεις  (District Administrations) 
(c) Τµήµα Πολεοδο µίας και Οικήσεως  (Town Planning and Housing Department) 
(d) Τµήµα Αρχείου  Πληθυσ µού και Μεταναστεύσεως  (Civil Registry and 
Migration Department) 
(e) Τµήµα Κτηµατολογίου  και Χωρο µετρίας  (Department of Lands and Surveys) 
(f) Γραφείο  Τύπου  και Πληροφοριών  (Press and Information Office) 
(g) Πολιτική  Άµυνα (Civil Defence) 
(h) Κυπριακό  Πρακτορείο  Ειδήσεων  (Cyprus News Agency)  
(i) Ταµείο Θήρας  (Game Fund)  
(j) Υπηρεσία  Μέρι µνας και Αποκαταστάσεων  Εκτοπισθέντων  (Service for the 
care and rehabilitation of displaced persons)  
23. Υπουργείο  Εξωτερικών  (Ministry of Foreign Affairs) 
24. (a) Υπουργείο  Οικονο µικών  (Ministry of Finance) 
(b) Τελωνεία  (Customs and Excise) 
(c) Τµήµα Εσωτερικών  Προσόδων  (Department of Inland Revenue) 
(d) Στατιστική  Υπηρεσία  (Statistical Service) 
(e) Τµήµα Κρατικών  Αγορών  και Προµηθειών  (Department of Government 
Purchasing and Supply) 
 
SL 211   SL (f) Τµήµα ∆ηµόσιας  ∆ιοίκησης  και Προσωπικού  (Public Administration and 
Personnel Department) 
(g) Κυβερνητικό  Τυπογραφείο  (Government Printing Office) 
(h) Τµήµα Υπηρεσιών  Πληροφορικής  (Department of Information Technology 
Services) 
25. Υπουργείο  Παιδείας  και Πολιτισ µού (Ministry of Εducation and Culture) 
26. (a) Υπουργείο  Συγκοινωνιών  και Έργων  (Ministry of Communications and 
Works) 
(b) Τµήµα ∆ηµοσίων  Έργων  (Department of Public Works) 
(c) Τµήµα Αρχαιοτήτων  (Department of Antiquities) 
(d) Τµήµα Πολιτικής  Αεροπορίας  (Department of Civil Aviation) 
(e) Τµήµα Εµπορικής  Ναυτιλίας  (Department of Merchant Shipping) 
(f) Τµήµα Ταχυδρο µικών  Υπηρεσιών  (Postal Services Department ) 
(g) Τµήµα Οδικών  Μεταφορών  (Department of Road Transport) 
(h) Τµήµα Ηλεκτρο µηχανολογικών  Υπηρεσιών  (Department of Electrical and 
Mechanical Services) 
(i) Τµήµα Ηλεκτρονικών  Επικοινωνιών  (Department of Electronic 
Telecommunications)  
27. (a) Υπουργείο  Υγείας  (Ministry of Health) 
(b) Φαρµακευτικές  Υπηρεσίες  (Pharmaceutical Services) 
(c) Γενικό  Χηµείο (General Laboratory) 
(d) Ιατρικές  Υπηρεσίες  και Υπηρεσίες  ∆ηµόσιας  Υγείας  (Medical and Public 
Health Services) 
(e) Οδοντιατρικές  Υπηρεσίες  (Dental Services) 
(f) Υπηρεσίες  Ψυχικής  Υγείας  (Mental Health Services) 
LATVIJA  
1. Valsts prezidenta kanceleja (Chanc ellery of the State President) 
2. Saeimas kanceleja (Chancel lery of the Parliament) 
 
SL 212   SL 3. Aizsardz ības ministrija un t ās pakļautībā un pārraudzībā esošās iestādes (Ministry of 
Defence and institutions subordinate  to it and under its supervision)91 
4. Ārlietu ministrija un t ās pakļautībā un pārraudzībā esošās iestādes (Ministry of 
Foreign Affairs and institutions subord inate to it and under its supervision) 
5. Ekonomikas ministrija un t ās pakļautībā un pārraudzībā esošās iestādes (Ministry of 
Economics and institutions subordinate  to it and under its supervision) 
6. Finanšu ministrija un t ās pakļautībā un pārraudzībā esošās iestādes (Ministry of 
Finance and institutions subordinate  to it and under its supervision) 
7. Iekšlietu ministrija un t ās pakļautībā un pārraudzībā esošās iestādes (Ministry of the 
Interior and institutions subordinate  to it and under its supervision) 
8. Izgl ītības un zin ātnes ministrija un t ās pakļautībā un pārraudzībā esošās iestādes 
(Ministry of Education and Science and in stitutions subordinate to it and under its 
supervision) 
9. Kult ūras ministrija un t ās pakļautībā un pārraudzībā esošās iestādes (Ministry of 
Culture and institutions subordinate  to it and under its supervision) 
10. Labkl ājības ministrija un t ās pakļautībā un pārraudzībā esošās iestādes (Ministry of 
Welfare and institutions subordinate  to it and under its supervision) 
11. Re ģionālās attīstības un pašvald ību lietu ministrija un t ās pakļautībā un pārraudzībā 
esošās iestādes (Ministry of Regional Develo pment and local governments and 
institutions subordinate to it and under its supervision) 
12. Satiksmes ministrija un t ās pakļautībā un pārraudzībā esošās iestādes (Ministry of 
Transport and institutions subordinate  to it and under its supervision) 
13. Tieslietu ministrija un t ās pakļautībā un pārraudzībā esošās iestādes (Ministry of 
Justice and institutions subordinate to it and under its supervision) 
14. Vesel ības ministrija un t ās pakļautībā un pārraudzībā esošās iestādes (Ministry of 
Health and institutions subordinate to it and under its supervision) 
15. Vides ministrija un t ās pakļautībā un pārraudzībā esošās iestādes (Ministry of 
Environment and institutions subordina te to it and under its supervision) 
16. Zemkop ības ministrija un t ās pārraudzībā esošās iestādes (Ministry of Agriculture 
and institutions under its supervision) 
17. Īpašu uzdevumu ministrs b ērnu un ģimenes liet ās un tā pakļautībā un pārraudzībā 
esošās iestādes (Minister for Special Assignments for Children and Family Affairs 
and institutions subordinate to  it and under its supervision) 
                                                 
91 Nevojni material iz razdelka 3 Dodatka I Priloge XI Sporazuma 
 
SL 213   SL 18. Īpašu uzdevumu ministrs sabiedr ības integr ācijas liet ās un tā pakļautībā un 
pārraudzībā esošās iestādes (Minister for Special Assignments for Integration Affairs 
and institutions subordinate to  it and under its supervision) 
19. Augst ākās izglītības padome (Council of Higher Education) 
20. Eiropas lietu birojs  (European Affairs Bureau) 
21. Valsts kanceleja un t ās pakļautībā un pārraudzībā esošās iestādes (State Chancellery 
and institutions subordinate to  it and under its supervision) 
22. Centr ālā vēlēšanu komisija (Central  Election Commission) 
23. Finansu un kapit āla tirgus komisija (Financial and Capital Market Commission) 
24. Latvijas Banka (Bank of Latvia) 25. Nacion ālie bruņotie spēki (National Armed Forces) 
26. Nacion ālā radio un telev īzijas padome (National Broadcasting Council) 
27. Sabiedrisko pakalpojumu regul ēšanas komisija (Public Utilities Commission) 
28. Satversmes aizsardz ības birojs (Constitution Defence Bureau) 
29. Valsts cilv ēktiesību birojs (State Hu man Rights Bureau) 
30. Valsts kontrole (State Audit Office) 31. Satversmes tiesa (Constitutional Court) 32. Augst ākā tiesa (Supreme Court) 
33. Prokurat ūra un tās pārraudzībā esošās iestādes (Prosecutor's Office and institutions 
under its supervision) 
LITVA  
1. Prezidento kanceliarija (Chancellery  of the Office of the President) 
2. eimo kanceliarija (Chancellery of the Seimas (Parliament)) 3. Konstitucinis Teismas (The Constitutional Court) 4. Vyriausyb ės kanceliarija (Chancelle ry of the Government) 
5. Aplinkos ministerija ir įstaigos prie ministerijos (M inistry of Environment and 
institutions under the Ministry) 
6. Finans ų ministerija ir įstaigos prie ministerijos (Ministr y of Finance and institutions 
under the Ministry) 
 
SL 214   SL 7. Krašto apsaugos ministerija ir įstaigos prie ministerijo s (Ministry of National 
Defence and institutions under the Ministry)92 
8. Kult ūros ministerija ir įstaigos prie ministerijos (Minis try of Culture and institutions 
under the Ministry) 
9. Socialin ės apsaugos ir darbo ministerija ir įstaigos prie ministerijos (Ministry of 
Social Security and Labour a nd institutions under the Ministry) 
10. Susisiekimo ministerija ir įstaigos prie ministerijos (M inistry of Transport and 
Communications and institutions under the Ministry) 
11. Sveikatos apsaugos ministerija ir įstaigos prie ministerijos (Ministry of Health and 
institutions under the Ministry) 
12. Švietimo ir mokslo ministerija ir įstaigos prie ministerijos (Ministry of Education and 
Science and institutions under the Ministry) 
13. Teisingumo ministerija ir įstaigos prie ministerijos (Ministry of Justice and 
institutions under the Ministry) 
14. Ūkio ministerija ir įstaigos prie ministerijos (Minis try of Economy and institutions 
under the Ministry) 
15. Užsienio reikal ų ministerija ir įstaigos prie ministerijos (Ministry of Foreign Affairs 
and institutions unde r the Ministry) 
16. Vidaus reikal ų ministerija ir įstaigos prie ministerijos (Ministry of Internal Affairs 
and institutions unde r the Ministry) 
17. Žem ės ūkio ministerija ir įstaigos prie ministerijos (M inistry of Agriculture and 
institutions under the Ministry) 
18. Nacionalin ė teismų administracija (National Courts Administration)  
19. Lietuvos kariuomen ė ir jos padaliniai (Lithuanian Armed Forces and structure 
thereof)93 
20. Generalin ė prokuratūra (The General Public Prosecutor’s Office) 
21. Valstyb ės kontrolė (State Control) 
22. Lietuvos bankas (Bank of Lithuania) 23. Speciali ųjų tyrimų tarnyba (Special Investigation Service) 
24. Konkurencijos taryba (Competition Council) 
                                                
 
92 nevojni material iz razdelka 3 dodatka I priloge XI sporazuma 
93 Nevojni material iz razdelka 3 Dodatka I Priloge XI Sporazuma 
 
SL 215   SL 25. Lietuvos gyventoj ų genocido ir rezistencijos tyrimo centras (Genocide and 
Resistance Research Centre of Lithuania) 
26. Nacionalin ė sveikatos taryba (Na tional Health Council) 
27. Moter ų ir vyrų lygių galimybi ų kontrolieriaus tarnyba (Office of the Equal 
Opportunities Ombudsman) 
28. Vaiko teisi ų apsaugos kontrolieriaus įstaiga (Children's Rights Ombudsmen 
Institution) 
29. Seimo kontrolieri ų įstaiga (Ombudsman Office of the Seimas) 
30. Valstybin ė lietuvių kalbos komisija (State Commission of the Lithuanian Language) 
31. Valstybin ė paminklosaugos komisija (State Commission for Cultural Heritage 
Protection) 
32. Vertybini ų popierių komisija (Lithuanian Security Commission) 
33. Vyriausioji rinkim ų komisija (Central Electoral Committee) 
34. Vyriausioji tarnybin ės etikos komisija (Chief Co mmission of Official Ethics) 
35. Etnin ės kultūros globos taryba (Council for th e Protection of Ethnic Culture) 
36. Žurnalist ų etikos inspektoriaus tarnyba (Office of the Inspector of Journalists' Ethics) 
37. Valstyb ės saugumo departamentas (State Security Department) 
38. Valstybin ė kainų ir energetikos kontrol ės komisija (National Control Commission for 
Prices and Energy) 
39. Vyriausioji administracini ų ginčų komisija (Chief Administrative Disputes 
Commission) 
40. Mokestini ų ginčų komisija (Commission on Tax Disputes) 
41. Valstybin ė lošimų priežiūros komisija (State Gambling Supervisory Commission) 
42. Lietuvos archyv ų departamentas (Lithuanian Archives Department) 
43. Europos teis ės departamentas (European Law Department) 
44. Lietuvos mokslo taryba (The Lithuanian Council of Science) 
45. Ginkl ų fondas (Weaponry Fund) 
46. Lietuvos valstybinis mokslo ir studij ų fondas (Lithuanian State Science and Studies 
Foundation) 
47. Informacin ės visuomen ės plėtros komitetas (Informa tion Society Development 
Committee) 
 
SL 216   SL 48. K ūno kultūros ir sporto departamentas (Lithuani an State Department of Physical 
Culture and Sport) 
49. Ryši ų reguliavimo tarnyba (Lithuanian Telecommunications Regulator) 
50. Statistikos departamentas (Department of Statistics) 
51. Tautini ų mažumų ir išeivijos departamentas (Department of National Minorities and 
Lithuanians Living Abroad) 
52. Valstybin ė atomin ės energetikos saugos inspekci ja (State Nuclear Safety 
Inspectorate) 
53. Valstybin ė duomenų apsaugos inspekcija (State Data Protection Inspectorate) 
54. Valstybin ė maisto ir veterinarijos tarnyba (S tate Food and Veterinary Service) 
55. Valstybin ė ligonių kasa (State Patients’ Fund) 
56. Valstybin ė tabako ir alkoholio kontrol ės tarnyba (State Tobacco  and Alcohol Control 
Service) 
57. Vieš ųjų pirkimų tarnyba (Public Procurement Office) 
58. Lietuvos Aukš čiausiasis Teismas (The Supr eme Court of Lithuania) 
59. Lietuvos apeliacinis te ismas (The Court of A ppeal of Lithuania) 
60. Lietuvos vyriausiasis administracinis teis mas (The Supreme Administrative Court of 
Lithuania) 
61. Apygard ų teismai (County Courts of Lithuania) 
62. Apygard ų administraciniai teis mai (County Administrative Courts of Lithuania) 
63. Apylinki ų teismai (District Courts of Lithuania). 
MADŽARSKA  
1. Belügyminisztérium (Min istry of the Interior) 
2. Egészségügyi, Szociális és Családügyi Mini sztérium (Ministry of Health, Social and 
Family Affairs) 
3. Foglalkoztatáspolitikai és Munkaügyi Mini sztérium (Ministry of Employment Policy 
and Labour Affairs) 
4. Földm űvelésügyi és Vidékfejlesztési Minisz térium (Ministry of Agriculture and 
Rural Development) 
5. Gazdasági és Közlekedési Minisztérium  (Ministry of Economy and Transport) 
6. Gyermek-, Ifjúsági és Sportminisztériu m (Ministry of Children, Youth and Sports) 
 
SL 217   SL 7. Honvédelmi Minisztérium  (Ministry of Defence)94 
8. Igazságügyi Minisztérium (Ministry of Justice) 
9. Informatikai és Hírközlési Minisztérium (Ministry of Informatics and 
Communications) 
10. Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium (Ministry of Environment and Water 
Management) 
11. Külügyminisztérium (Minis try of Foreign Affairs) 
12. Miniszterelnöki Hivatal (P rime Minister's Office) 
13. Nemzeti Kulturális Örökség Minisztéri uma (Ministry of Cultural Heritage) 
14. Oktatási Minisztérium (Ministry of Education) 15. Pénzügyminisztérium (Ministry of Finance) 16. Központi Szolgáltatási F őigazgatóság (Central Services Directorate) 
MALTA  
1. Uffi ċċju tal-President (Office of the President) 
2. Uffi ċċju ta’ l-Iskrivan tal-Kamra tad-Deputati (Office of the Clerk to the House of 
Representatives) 
3. Uffi ċċju tal-Prim Ministru (Office of the Prime Minister)
95 
4. Ministeru g ħall-Politika So ċjali (Ministry for Social Policy) 
5. Ministeru ta’ l-Edukazzjoni (Ministry of Education) 
6. Ministeru tal-Finanzi u l-Affarijiet Ekonomi ċi (Ministry of Finance and Economic 
Affairs) 
7. Ministeru tar-Ri żorsi u l-Infrastruttura  (Ministry for Resource s and Infrastructure) 
8. Ministeru tat-Turi żmu (Ministry for Tourism) 
9. Ministeru g ħat-Trasport u Komunikazzjoni (Ministry for Transport and 
Communications) 
10. Ministeru tal- Ġustizzja u l-Intern (Ministry fo r Justice and Home Affairs) 
11. Ministeru g ħall-Affarijiet Rurali u l-Ambjent (Ministry for Rural Affairs and the 
Environment) 
                                                 
94 Nevojni material iz razdelka 3 Dodatka I Priloge XI Sporazuma 
95 Nabava oboroženih sil Malte : nevojni material iz razdelka 3 dodatka I priloge XI sporazuma 
 
SL 218   SL 12. Ministeru g ħal Għawdex (Ministry for Gozo) 
13. Ministeru tas-Sa ħħa (Ministry of Health) 
14. Ministeru ta’ l-Affarijiet Barrani n (Ministry of Foreign Affairs) 
15. Ministeru g ħat-Teknolo ġija ta’ l-Informazzjoni u Investiment (Ministry for 
Information Technology and Investment) 
16. Ministeru g ħaż-Żgħażagħ u l-Kultura (Ministry for Youth and the Arts) 
POLJSKA  
1. Kancelaria Prezydenta RP (Chancellery of  the President of the Republic of Poland) 
2. Kancelaria Sejmu RP (C hancellery of the Sejm) 
3. Kancelaria Senatu RP (C hancellery of the Senate) 
4. S ąd Najwyższy (Supreme Court) 
5. Naczelny S ąd Administracyjny (Supreme  Administrative Court) 
6. Trybuna ł Konstytucyjny (Cons titutional Court) 
7. Najwy ższa Izba Kontroli (Supreme Chamber of Control) 
8. Biuro Rzecznika Praw Obywatel skich (Office of the Ombudsman) 
9. Krajowa Rada Radiofonii i Telewi zji (National Broadcasting Council) 
10. Generalny Inspektor Ochrony Danych Osobowych (Inspector General for the 
Protection of Personal Data) 
11. Pa ństwowa Komisja Wyborcza (Sta te Election Commission) 
12. Krajowe Biuro Wyborcze (N ational Election Office) 
13. Pa ństwowa Inspekcja Pracy (Nat ional Labour Inspectorate) 
14. Biuro Rzecznika Praw Dziecka (Office of the Children’s Rigths Ombudsman) 
15. Kancelaria Prezesa Rady Ministró w (Prime Minister’s Chancellery) 
16. Ministerstwo Finansów (Ministry of Finance) 
17. Ministerstwo Gospodarki Pracy i Polityki Spo łecznej (Ministry of Economy, Labour 
and Social Policy) 
18. Ministerstwo Kultury (Ministry of Culture) 19. Ministerstwo Nauki i Informatyzacji (Min istry of Science and Informatisation) 
 
SL 219   SL 20. Ministerstwo Obrony Narodowej (Ministry of National Defence)96 
21. Ministerstwo Rolnictwa i Rozwoju Ws i (Ministry of Agriculture and Rural 
Development) 
22. Ministerstwo Skarbu Pa ństwa (Ministry of the State Treasury) 
23. Ministerstwo Sprawiedliwo ści (Ministry of Justice) 
24. Ministerstwo Infrastruktury (Ministry of Infrastructure) 
25. Ministerstwo Środowiska (Ministry of Environment) 
26. Ministerstwo Spraw Wewn ętrznych i Administracji (Ministry of Internal Affairs and 
Administration) 
27. Ministerstwo Spraw Zagranicznyc h (Ministry of Foreign Affairs) 
28. Ministerstwo Zdrowia (Ministry of Health) 29. Ministerstwo Edukacji Nar odowej i Sportu (Ministry of National Education and 
Sport) 
30. Urz ąd Komitetu Integracji Europejskiej (Office of the Committee for European 
Integration) 
31. Rz ądowe Centrum Studiów Strategicznych (Government Centre for Strategic 
Studies) 
32. Agencja Restrukturyzacji i Modernizacji Rolnictwa (Age ncy for Restructuring and 
Modernisation of Agriculture) 
33. Agencja Rynku Rolnego (Agr iculture Market Agency) 
34. Agencja W łasności Rolnej Skarbu Pa ństwa (State Treasury Agricultural Property 
Agency) 
35. Narodowy Fundusz Zdrowia (National Health Fund) 36. Polska Akademia Nauk (Polish Academy of Science) 37. Polskie Centrum Akredytacji (Polish Acreditation Centre) 
38. Polski Komitet Normalizacyjny (Polish Committee for Standardisation) 
39. Rz ądowe Centrum Legislacji (Govern ment Legislation Centre) 
40. Zak ład Ubezpiecze ń Społecznych (Social Insurance Office) 
                                                
 
96 Nevojni material iz razdelka 3 Dodatka I Priloge XI Sporazuma 
 
SL 220   SL 41. Komisja Nadzoru Ubezpiecze ń i Funduszy Emerytalnych (Insurance and Pension 
Funds Supervisiory Commission) 
42. Komisja Papierów Warto ściowych i Gie łd (Polish Securities and Exchange 
Commission) 
43. G łówny Urz ąd Miar (Main Office of Measures) 
44. Urz ąd Patentowy Rzeczpospolitej Polskiej (Pat ent Office of the Republic of Poland) 
45. Urz ąd Regulacji Energetyki (The Energy Regulatory Authority of Poland) 
46. Urz ąd do Spraw Kombatantów i Osób Repr esjonowanych (Office for Military 
Veterans and Victims of Repression) 
47. Generalna Dyrekcja Dróg Krajowych i Au tostrad (The General Directorate of 
National Roads and Motorways) 
48. Urz ąd Transportu Kolejowego (Offi ce for Railroad Transport) 
49. Urz ąd Głównego Inspektora Transportu Drogowego (Office of the Main Inspector of 
Road Transport) 
50. G łówny Urz ąd Geodezji i Kartografii (The Main Office of Geodesy and 
Cartography) 
51. G łówny Urz ąd Nadzoru Budowlanego (The Main Office for Construction 
Supervision) 
52. Urz ąd Lotnictwa Cywilnego (The Main Office for Civil Aviation) 
53. Urz ąd Regulacji Telekomunikacji i Poczty (Office for Telecommunication 
Regulation and Post) 
54. Naczelna Dyrekcja Archiwów Pa ństowych (The Main Directorate for National 
Archives) 
55. Kasa Rolniczego Ubezpieczenia Spo łecznego (Farmers Social Security Fund) 
56. G łówny Inspektorat Inspekcji Ochrony Ro ślin i Nasiennictwa (The Main 
Inspectorate for the Inspection of Plant and Seeds Protection) 
57. G łówny Inspektorat Jako ści Handlowej Artyku łów Rolno-Spo żywczych (The Main 
Inspectorate of Commercial Qu ality of Agri-Food Products) 
58. G łówny Inspektorat Weterynarii (The Main Veterinary Inspectorate) 
59. Komenda G łówna Państwowej Stra ży Pożarnej (The Chief Command of the National 
Fire-guard) 
60. Komenda G łówna Policy (The Chief Police Command) 
61. Komenda G łówna Stra ży Granicznej (The Chief Boarder Guards Command) 
 
SL 221   SL 62. Urz ąd do Spraw Repatriacji i Cudzoziemc ów (Office for Repatriation and 
Foreigners) 
63. Urz ąd Zamówie ń Publicznych (Public Procurement Office) 
64. Wy ższy Urząd Górniczy (Main Mining Office) 
65. G łówny Inspektorat Ochrony Środowiska (The Main Inspectorate for Environment 
Protection) 
66. Pa ństwowa Agencja Atomistyki (State Atomic Agency) 
67. G łówny Inspektorat Farmaceutyczny (Mai n Pharmaceutical Inspectorate) 
68. G łówny Inspektorat Sanitarny (M ain Sanitary Inspectorate) 
69. Agencja Bezpiecze ństwa Wewn ętrznego (Internal Security Agency) 
70. Agencja Wywiadu (Foreign Intelligence Agency) 71. G łówny Urz ąd Statystyczny (Main Statistical Office) 
72. Urz ąd Ochrony Konkurencji i Konsumentów (O ffice for Competition and Consumer 
Protection) 
73. Urz ąd Służby Cywilnej (Civil Service Office) 
74. Instytut Pami ęci Narodowej – Komisja Ścigania Zbrodni Przeciwko Narodowi 
Polskiemu (National Remembrance Instit ute – Commission for the Prosecution of 
Crimes Against the Polish Nation) 
75. Pa ństwowa Agencja Inwestycji Zagranicznyc h (State Foreign Investment Agency) 
76. Polska Konfederacja Sportu (P olish Confederation of Sport) 
77. Narodowy Bank Polski (National Bank of Poland) 78. Narodowy Fundusz Ochrony Środowiska i Gospodarki Wodnej (The National Fund 
for Environmental Protection and Water Management) 
79. Pa ństwowy Fundusz Rehabilitacji Osób Niepe łnosprawnych (State Fund for the 
Rehabilitation of the Disabled 
80. Polskie Centrum Bada ń i Certyfikacji (Polish Centre for Testing and Certification) 
81. Agencja Mienia Wojskowego (Agency for Military Property)
97 
SLOVENIJA  
1. Predsednik Republike Slovenije (Presi dent of the Republic of Slovenia) 
                                                 
97 Nevojni material iz razdelka 3 Dodatka I Priloge XI Sporazuma 
 
SL 222   SL 2. Državni zbor (The National Assembly) 
3. Državni svet (The National Council) 4. Varuh človekovih pravic (The Ombudsman) 
5. Ustavno sodiš če (The Constitutional Court) 
6. Ra čunsko sodiš če (The Court of Audits) 
7. Državna revizijska komisja (T he National Review Commission) 
8. Slovenska akademija znanosti in umetnosti  (The Slovenian Acad emy of Science and 
Art) 
9. Vladne službe (The Government Services) 10. Ministrstvo za finance (Ministry of Finance) 
11. Ministrstvo za notranje zadeve (M inistry of Internal Affairs) 
12. Ministrstvo za zunanje zadeve (Ministry of Foreign Affairs) 
13. Ministrstvo za obrambo (Ministry of Defence)
98 
14. Ministrstvo za pravosodje  (Ministry of Justice) 
15. Ministrstvo za gospodarstvo (Ministry of the Economy) 
16. Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in preh rano (Ministry of Agriculture, Forestry 
and Food) 
17. Ministrstvo za promet (M inistry of Transport) 
18. Ministrstvo za okolje, prostor in energijo (Ministry of Environment, Spatial Planning 
and Energy) 
19. Ministrstvo za delo, druži no in socialne zadeve (Min istry of Labour, Family and 
Social Affairs) 
20. Ministrstvo za zdravje (Ministry of Health) 
21. Ministrstvo za informacijsko družbo (M inistry of Information Society) 
22. Ministrstvo za šolstvo, znanost in šport (M inistry of Education, Science and Sport) 
23. Ministrstvo za kulturo (Ministry of Culture) 
24. Vrhovno sodiš če Republike Slovenije (The Supr eme Court of the Republic of 
Slovenia) 
                                                 
98 Nevojni material iz razdelka 3 Dodatka I Priloge XI Sporazuma 
 
SL 223   SL 25. Višja sodiš ča (Higher Courts) 
26. Okrožna sodiš ča (District Courts) 
27. Okrajna sodiš ča (County Courts) 
28. Vrhovno tožilstvo Republike Slovenije (The  Supreme Prosecutor of the Republic of 
Slovenia) 
29. Okrožna državna tožilstva (D istricts' State Prosecutors) 
30. Družbeni pravobranilec Republike Slovenije  (Social Attorney of the Republic of 
Slovenia) 
31. Državno pravobranilstvo Repub like Slovenije (National Attorney of the Republic of 
Slovenia) 
32. Upravno sodiš če Republike Slovenije (Administrative Court of the Republic of 
Slovenia) 
33. Senat za prekrške Republike Slovenije (Sen at of Minor Offenses  of the Republic of 
Slovenia) 
34. Višje delovno in socialno sodiš če v Ljubljani (Higher Labour and Social Court) 
35. Delovna sodiš ča (Labour Courts) 
36. Sodniki za prekrške (Jud ges of Minor Offenses) 
37. Upravne enote (Local Administration Units) 
SLOVAŠKA  
1. Kancelária Prezidenta Slovenskej republiky (The Office of the President of the 
Slovak Republic) 
2. Národná rada Slovenskej republiky (N ational Council of the Slovak Republic) 
3. Úrad vlády Slovenskej republiky (The O ffice of the Government of the Slovak 
Republic) 
4. Ministerstvo zahrani čných vecí Slovenskej republiky (M inistry of Foreign Affairs) 
5. Ministerstvo hospodárstva Slovenskej repub liky (Ministry of Economy of the Slovak 
Republic) 
6. Ministerstvo obrany Slove nskej republiky (Ministry of  Defence of the Slovak 
Republic)99 
                                                 
99 Nevojni material iz razdelka 3 Dodatka I Priloge XI Sporazuma 
 
SL 224   SL 7. Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky (Ministry of the Interior of the Slovak 
Republic) 
8. Ministerstvo financií Slovenskej republi ky (Ministry of Finance of the Slovak 
Republic) 
9. Ministerstvo kultúry Sl ovenskej republiky (Ministry of Culture of the Slovak 
Republic) 
10. Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej re publiky (Ministry of H ealth of the Slovak 
Republic) 
11. Ministerstvo práce, soci álnych vecí a rodiny Slovens kej republiky (Ministry of 
Labour, Social Affairs and Family of the Slovak Republic) 
12. Ministerstvo školstva Sl ovenskej republiky (Ministry of  Education of the Slovak 
Republic) 
13. Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej repub liky (Ministry of Justice of the Slovak 
Republic) 
14. Ministerstvo životného prostredia Slovens kej republiky (Ministry of Environment of 
the Slovak Republic) 
15. Ministerstvo pôdohospodárstva Sl ovenskej republiky (Ministr y of Agriculture of the 
Slovak Republic) 
16. Ministerstvo dopravy, pôš t a telekomunikácií Slovens kej republiky (Ministry of 
Transport, Posts and Telecomm unication of the Slovak Republic) 
17. Ministerstvo výstavby a regionálneho ro zvoja Slovenskej republiky (Ministry of 
Construction and Regional Deve lopment of the Slovak Republic) 
18. Ústavný súd Slovenskej republiky (Constitutional Court of the Slovak Republic) 19 Najvyšší súd Slovenskej republiky (S upreme Court of the Slovak Republic) 
20 Generálna prokuratúra Slove nskej republiky (Public Pr osecution of the Slovak 
Republic) 
21 Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republ iky (Supreme Audit O ffice of the Slovak 
Republic) 
22 Protimonopolný úrad Slovenskej republi ky (Antimonopoly Office of the Slovak 
Republic) 
23 Úrad pre verejné obstarávanie (Office for Public Procurement) 
24 Štatistický úrad Slovenske j republiky (Statistical Of fice of the Slovak Republic) 
25 Úrad geodézie, kartografie a katastra  Slovenskej republiky (Office of the Land 
Register of the Slovak Republic) 
 
SL 225   SL 26 Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúš obníctvo Slovenskej republiky (Office of 
Standards, Metrology and Tes ting of the Slovak Republic) 
27 Telekomunika čný úrad Slovenskej republiky (Tel ecommunications Office of the 
Slovak Republic) 
28 Úrad priemyselného vlastníctva Slovenske j republiky (Industrial Property Office of 
the Slovak Republic) 
29 Úrad pre finan čný trh (Office for the Finance Market) 
30 Národný bezpe čnostný úrad (National Security Office) 
31 Poštový úrad (Post Office) 32 Úrad na ochranu osobných údajov (O ffice for Personal Data Protection) 
33 Kancelária verejného ochran cu práv (Ombudsman's Office)
 
 
SL 226   SL Dodatek 2 
Subjekti na subcentralni ravni in telesa, ki jih ureja javno pravo 
Subjekti, ki naro čajo v skladu z dolo čbami tega naslova 
SEZNAM TELES IN KATEGORIJE TELES, KI JIH UREJA JAVNO 
PRAVO 
XVI. ČEŠKA 
– Fond národního majetku (National Property Fund) 
– Pozemkový fond (Land Fund) 
– in drugi državni skladi 
– Česká národní banka (Czech National Bank) 
– Česká televize (Czech Television) 
– Český rozhlas (Czech Radio) 
– Rada pro rozhlasové a tele vizní vysílání (The Council for Radio and Television 
Broadcasting) 
– Česká konsolida ční agentura (Czech Consolidation Agency) 
– Agencije za zdravstveno zavarovanje 
– Univerze 
– In drugi pravni subjekti, us tanovljeni s posebnim aktom, ki za svoje delovanje in v 
skladu s prora čunskimi predpisi koristijo finan čna sredstva iz državnega prora čuna, 
državnih skladov, prispevkov a li mednarodnih ustanov, prora čuna okrajnih organov 
ali proračunov samoupravnih ozemeljskih enot. 
XVII. ESTONIJA 
Telesa:  – Eesti Kunstiakadeemia (Estonian Academy of Arts) 
– Eesti Liikluskindlustuse Fond (Est onian Traffic Insurance Foundation) 
– Eesti Muusikaakadeemia (Estonian Academy of Music)  
– Eesti Põllumajandusülikool (Eston ian Agricultural University) 
– Eesti Raadio (Estonian Radio) 
– Eesti Teaduste Akadeemia (Estonian Academy of Sciences) 
 
SL 227   SL – Eesti Televisioon (Estonian Television) 
– Hoiuste Tagamise Fond (Deposit Guarantee Fund) 
– Hüvitusfond (Compensation Fund) 
– Kaitseliidu Peastaap (The De fence League Headquarters) 
– Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituut (National Institute of Chemical Physics 
and Biophysics) 
– Keskhaigekassa (Central Health Insurance Fund) 
– Kultuurkapital (Cultural Endowment of Estonia) 
– Notarite Koda (The Chamber of Notaries) 
– Rahvusooper Estonia (Estonian National Opera) 
– Rahvusraamatukogu (National Library of Estonia) 
– Tallinna Pedagoogikaülikool (Tallinn Pedagogical University) 
– Tallinna Tehnikaülikool (Tal linn Technical University) 
– Tartu Ülikool (University of Tartu) 
Kategorije: 
– Druge pravne osebe, ki jih ureja javno pravo in katerih javna naro čila so pod 
državnim nadzorom. 
XVIII. CIPER 
– Αρχή  Ανάπτυξης  Ανθρώπινου  ∆υνα µικού Κύπρου  (Human Resource Development 
Authority)  
– Αρχή  Κρατικών  Εκθέσεων  (Cyprus State Fair Authority)  
– Επιτροπή  Σιτηρών  Κύπρου  (Cyprus Grain Commission)  
– Επιστη µονικό  Τεχνικό  Επιµελητήριο  Κύπρου  (Scientific and Technical Chamber of 
Cyprus)  
– Θεατρικός  Οργανισ µός Κύπρου  (National Theatre of Cyprus)  
– Κυπριακός  Οργανισ µός Αθλητισ µού (Cyprus Sports Organisation)  
– Κυπριακός  Οργανισ µός Τουρισ µού (Cyprus Tourism Organization)  
– Κυπριακός  Οργανισ µός Αναπτύξεως  Γης (Cyprus Land Development Corporation)  
– Οργανισ µός Γεωργικής  Ασφαλίσεως  (Agricultural Insura nce Organisation)  
 
SL 228   SL – Οργανισ µός Κυπριακής  Γαλακτοκο µικής Βιοµηχανίας  (Cyprus Milk Industry 
Organisation)  
– Οργανισ µός Νεολαίας  Κύπρου  (Youth Board of Cyprus)  
– Οργανισ µός Χρηµατοδοτήσεως  Στέγης  (Housing Finance Corporation)  
– Συµβούλια  Αποχετεύσεων  (Sewerage Boards)  
– Συµβούλια  Σφαγείων  (Slaughterhouse Boards)  
– Σχολικές  Εφορίες  (School Boards)  
– Χρηµατιστήριο  Αξιών  Κύπρου  (Cyprus Stock Exchange)  
– Επιτροπή  Κεφαλαιαγοράς  Κύπρου  (Cyprus Securities and Exchange Commission)  
– Πανεπιστή µιο Κύπρου  (University of Cyprus)  
– Κεντρικός  Φορέας  Ισότι µης Κατανο µής Βαρών  (Central Agency for Equal 
Distribution of Burdens) 
– Αρχή  Ραδιοτηλεόρασης  Κύπρου  – Cyprus Radio-Television Authority  
XIX. LATVIJA 
Kategorije : 
– Bezpeďňas organizâcijas, kuras no dibinâjusi valsts vai pa đvaldîba un kuras tiek 
finansçtas no valsts vai pa đvaldîbas bud ţeta (Neprofitne organizacije, ki jih je 
ustanovila država ali lokalna uprava in ki  se financirajo iz državnega prora čuna ali 
proračuna lokalnih uprav.) 
– Specializçtie bçrnu sociâlâs apr űpes centri (Specializirani ce ntri za socialno varstvo 
otrok) 
– Specializçtie valsts sociâlâs apr űpes pansionâti (Specializ irani državni domovi za 
socialno varstvo starejših) 
– Specializçtie valsts sociâlâs apr űpes un rehabilitâcijas centri (Specializirani državni 
centri za socialno varstvo in rehabilitacijo) 
– Valsts bibliotçkas (Državne knjižnice) 
– Valsts muzeji (Državni muzeji) 
– Valsts teâtri (Državna gledališ ča) 
– Valsts un pašvald ību aģentūras (Agencije za državno in lokalno upravo) 
– Valsts un pašvald ību pirmsskolas izgl ītības iestādes, kuras re ģistrētas Izglītības un 
zinātnes ministrijas izgl ītības iestāžu reģistrā (Državne in lokalne ustanove za 
 
SL 229   SL predšolsko vzgojo, ki so registrirane  v Registru izobraževalnih ustanov pri 
Ministrstvu za šolstvo in znanost)  
– Valsts un pa đvaldîbu intere đu izglîtîbas iestâdes, kuras re ěistrçtas Izglîtîbas un 
zinâtnes ministrijas izglîtîbas iestâ ţu reěistrâ (Državne in lokalne ustanove za 
izobraževanje v prostem času, ki so registrirane v Re gistru izobraževalnih ustanov 
pri Ministrstvu za šols tvo in znanost)  
– Valsts un pašvald ību profesion ālās ievirzes izgl ītības iestādes, kuras re ģistrētas 
Izglītības un zin ātnes ministrijas izgl ītības iestāžu reģistrā (Državne in lokalne 
ustanove za poklicno izobraževanje, ki so registrirane v Registru izobraževalnih 
ustanov pri Ministrstvu za šolstvo in znanost)  
– Valsts un pašvald ību vispārējās izglītības iestādes, kuras re ģistrētas Izglītības un 
zinātnes ministrijas izgl ītības iestāžu reģistrā (Državne in lokalne ustanove za 
splošno izobraževanje, ki so registrira ne v Registru izobraževalnih ustanov pri 
Ministrstvu za šolstvo in znanost)  
– Valsts un pašvald ību pamata un vid ējās profesion ālās izglītības iestādes un koledžas, 
kuras reģistrētas Izglītības un zin ātnes ministrijas izgl ītības iestāžu reģistrā (Državne 
in lokalne ustanove in višje šole za osnovno in srednje poklicno izobraževanje 
(ustanove za prvostopenjski visokošolski strokovni študij) ki so registrirane v 
Registru izobraževalnih ustanov pri Mi nistrstvu za šolstvo in znanost)  
– Valsts un pa đvaldîbu vispârçjâs izglîtîbas iestâdes, kuras re ěistrçtas Izglîtîbas un 
zinâtnes ministrijas izglîtîbas iestâ ţu reěistrâ (Državne in loka lne ustanove za visoko 
izobraževanje, ki so registrirane v Regist ru izobraževalnih ustanov pri Ministrstvu za 
šolstvo in znanost)  
– Valsts zinâtniskâs instit űcijas (Državni s ubjekti za znanstveno raziskovanje) 
– Valsts vesel ības aprūpes iestādes (Državne ustanove za zdravstvo) 
– Citi publisko tiesîbu subjekti, kuru darbîba nav saistîta ar komercdarbîbu (Druga 
telesa, ki jih ureja javno pravo in niso komercialne narave) 
XX. LITVA 
Vsa telesa, ki niso indust rijske ali komercialne nara ve in katerih javna naro čila nadzoruje 
Urad za javna naro čila v okviru Vlade Republike Litve. 
XXI. MADŽARSKA 
Telesa: – a megyei, illet őleg a regionális fejlesztési tanács (s vet za razvoj regij in okrožij), az 
elkülönített állami pénzalap kezel ője (upravna telesa lo čenih državnih skladov), a 
társadalombiztosítás igazgatási szerve  (upravno telo za socialno varnost) 
– a köztestület (javnopravna družba) és a köztestületi költségvetési szerv (prora čunski 
organ javnopravne družbe), valami nt a közalapítvány (javna ustanova) 
 
SL 230   SL – a Magyar Távirati Iroda Részvénytársaság (Madžarska poro čevalska agencija Plc.), a 
közszolgálati m űsorszolgáltatók (javne radijske in  televizijske postaje), valamint 
azok a köz-m űsorszolgáltatók, amelyek m űködését többségében közpénzb ől 
finanszírozzák (javne radijske  in televizijske postaje, ki  se pretežno financirajo iz 
javnega prora čuna) 
– az Állami Privatizációs és Vagyonkezel ő Részvénytársaság (M adžarsko podjetje za 
lastninjenje in državno lastnino) 
– a Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaság (Madžarska razvojna banka Plc.), az a 
gazdálkodó szervezet, melyben a Magya r Fejlesztési Bank Részvénytársaság 
ellenőrző részesedéssel rendelkezik (poslovn e organizacije, nad katerimi ima 
Madžarska razvojna banka prevladujo č vpliv). 
Kategorije: 
– egyes központi és önkormányzati költségvetési szervek (dolo čeni prora čunski 
organi) 
– alapítvány (ustanova), társadalmi szerveze t (organizacije civilne družbe), közhasznú 
társaság (podjetje za javno korist), biztosító  egyesület (zavarova lniško združenje), 
víziközmű-társulat (združenje za vz drževanje komunalnih vod) 
– poslovne organizacije, ki so bile ustanovl jene za zadovoljevanje potreb v splošnem 
interesu in ki so pod nadzorom javnih subjek tov ali se pretežno financirajo iz javnega 
proračuna.  
XXII. MALTA 
1. Kunsill Malti g ħall-Iżvilupp Ekonomiku u So ċjali (Malta Council for Economic and 
Social Development) 
2. Awtorità tax-Xandir (Broadcasting Authority) 3. MITTS Ltd. (Malta Information T echnology and Training Services Ltd.) 
4. Awtorità g ħas-Saħħa u s-Sigurta' fuq il-Post tax-Xog ħol (Occupationa l Health and 
Safety Authority) 
5. Awtorità tad-Djar (Housing Authority) 
6. Korporazzjoni g ħax-Xogħol u t-Taħrig (Employment and Training Corporation) 
7. Fondazzjoni g ħas-Servizzi g ħall-Ħarsien So ċjali (Foundation for Social Welfare 
Services) 
8. Sedqa 9. Appo ġġ 
10. Kummissjoni Nazzjonali Persuni b'Di żabilita` (National Commission for Persons 
with Disability) 
 
SL 231   SL 11. Bord tal-Koperattivi (Cooperatives Board) 
12. Fondazzjoni g ħaċ-Ċentru tal-Kreativita` (Foundation fo r the Centre of Creativity) 
13. Orkestra Nazzjonali (National Orchestra) 14. Kunsill Malti g ħax-Xjenza u Teknolo ġija (Malta Council for Science and 
Technology) 
15. Teatru Manoel (Manoel Theatre) 16. Dar il-Mediterran g ħall-Konferenzi (Mediterra nean Conference Centre) 
17. Bank Ċentrali ta' Malta (Central Bank of Malta) 
18. Awtorità g ħas-Servizzi Finanzjarji ta’ Malta (Malta Financial Services Authority) 
19. Bor ża ta' Malta (Malta Stock Exchange) 
20. Awtorità dwar il-Lotteriji u l-Log ħob (Lotteries and Gaming Authority)  
21. Awtorità ta' Malta dwar ir-Ri żorsi (Malta Resources Authority) 
22. Kunsill Konsultattiv dwar l-Industrija tal-Bini (Building Industry Consultative 
Council) 
23. Istitut g ħall-Istudju tat-Turi żmu (Institute of Tourism Studies) 
24. Awtorità tat-Turi żmu ta' Malta (Malta Tourism Authority) 
25. Awtorità ta' Malta dwar il-Komunikazzj oni (Malta Communications Authority) 
26. Korporazzjoni Maltija g ħall-Iżvilupp (Malta Development Corporation)  
27. Istitut g ħall-Promozzjoni ta' l-Intrapri żi Żgħar (IPSE Ltd)  
28. Awtorità ta' Malta dwar l-Istanda rds (Malta Standards Authority) 
29. Awtorità ta' Malta ta' l-Istatist ika (Malta Statis tics Authority) 
30. Laboratorju Nazzjonali ta' Malta  (Malta National Laboratory)  
31. Metco Ltd 32. MGI / Mimcol 33. Maltapost plc  
34. Gozo Channel Co Ltd  
35. Awtorità ta' Malta dwar l-Ambjent u l-I ppjanar (Malta Environment and Planning 
Authority) 
 
SL 232   SL 36. Fondazzjoni g ħas-Servizzi Medi ċi (Foundation for Medi cal Services)  
37. Sptar Zammit Clapp (Zammit Clapp Hospital) 38. Ċentru Malti g ħall-Arbitra ġġ (Malta Arbitration Centre) 
39. Kunsilli Lokali (Local Councils) 
XXIII. POLJSKA 
1. Uniwersytety i szko ły wyższe, wyższe szkoły pedagogiczne, ekonomiczne, rolnicze, 
artystyczne, teologiczne m.in. (Univerze in akademske šole, pedagoške, ekonomske, 
kmetijske, umetniške, teološke akademske šole itd.) 
– Uniwersytet w Bia łymstoku (University of Bia łystok) 
– Uniwersytet Gda ński (University of Gda ńsk) 
– Uniwersytet Śląski (University of Silesia in Katowice ) 
– Uniwersytet Jagiello ński w Krakowie (Jagiellonian University in Cracow) 
– Uniwersytet Kardyna ła Stefana Wyszy ńskiego (The Cardinal Stefan Wyszy ński 
University in Warsaw) 
– Katolicki Uniwersytet Lubelski (The Catholic University of Lublin) 
– Uniwersytet Marii Curie-Sk łodowskiej (The Maria-Curie Sk łodowska University in 
Lublin) 
– Uniwersytet Łódzki (University of Łódź) 
– Uniwersytet Opolski (University of Opole) 
– Uniwersytet im. Adama Mickiewicza (The Adam Mickiewicz University in Pozna ń) 
– Uniwersytet Miko łaja Kopernika (The Nicholas C opernicus University in Toru ń) 
– Uniwersytet Szczeci ński (University of Szczecin) 
– Uniwersytet Warmi ńsko-Mazurski w Olsztynie (Unive rsity of Warmia and Mazury 
in Olsztyn) 
– Uniwersytet Warszawski (University of Warsaw) 
– Uniwersytet Wroc ławski (University of Wroc ław) 
– Uniwersytet Zielonogórski (University of Zielona Góra) 
– Akademia Techniczno-Humanistyczna w Bielsku-Bia łej (Academy of Humanities 
and Technics in Bielsko Bia ła) 
 
SL 233   SL – Akademia Górniczo-Hutnicza im. St. Staszica w Krakowie (The Stanis ław Staszic 
University of Mining and Metallurgy) 
– Politechnika Bia łostocka (Technical University of Bia łystok) 
– Politechnika Cz ęstochowska (Technical  University of Cz ęstochowa) 
– Politechnika Gda ńska (Technical University of Gda ńsk) 
– Politechnika Koszali ńska (Technical University of Koszalin) 
– Politechnika Krakowska (Technical University of Cracow) 
– Politechnika Lubelska (Technical University of Lublin) 
– Politechnika Łódzka (Technical University of Łódź) 
– Politechnika Opolska (Technical University of Opole) 
– Politechnika Pozna ńska (Technical University of Pozna ń) 
– Politechnika Radomska im. Kazimierza Pu łaskiego (The Kazimierz Pu ławski 
Technical University in Radom) 
– Politechnika Rzeszowska im. Ignacego Łukasiewicza (The Ignacy Łukasiewicz 
Technical University in Rzeszów) 
– Politechnika Szczeci ńska (Technical Univer sity of Szczecin) 
– Politechnika Śląska (Technical University of Silesia in Gliwice) 
– Politechnika Świętokrzyska (Technical University of Świętokrzyskie in Kielce) 
– Politechnika Warszawska (Techni cal University of Warsaw) 
– Politechnika Wroc ławska (Technical Univer sity of Wroclaw) 
– Akademia Morska w Gdyni (Gdynia Maritime University) 
– Wyższa Szkoła Morska w Szczecinie (Marit ime University Szczecin) 
– Akademia Ekonomiczna im. Karola Adamieckiego w Katowicach (The Karol 
Adamiecki University of Economics in Katowice) 
– Akademia Ekonomiczna w Krakowie (Uni versity of Economics in Kraków) 
– Akademia Ekonomiczna w Poznaniu (U niversity of Economics in Pozna ń) 
– Szkoła Główna Handlowa (Warsaw School of Economics) 
– Akademia Ekonomiczna im.Oskara Langego we Wroc ławiu (The Oscar Lange 
University of Economics in Wroc ław) 
 
SL 234   SL – Akademia Bydgoska im. Kazimierza Wielkie go (The Kazimierz Wielki University 
of Economics in Bydgoszcz) 
– Akademia Pedagogiczna im. KEN w Krakowie  ( Pedagogical University in Cracow) 
– Akademia Pedagogiki Specjalnej im. Marii Grzegorzewskiej (The Maria 
Grzegorzewska University of Special Pedagogy in Warsaw) 
– Akademia Podlaska w Siedlcach (Podlaska Academy in Siedlce) 
– Akademia Świętokrzyska im. Jana Kochanow skiego w Kielcach (The Jan 
Kochanowski Swi ętokrzyska Academy in Kielce) 
– Pomorska Akademia Pedagogiczna w S łupsku (Pomeranian Pedagogical Academy in 
Slupsk) 
– Wyższa Szko ła Filozoficzno-Pedagogiczna "Igna tianum" w Krakowie (School of 
Philosophy and Pedagogy "Ignatianum" in Cracow) 
– Wyższa Szkoła Pedagogiczna im.Tadeusza Kotarbi ńskiego w Zielonej Górze (The 
Tadeusz Kotarbi ński Pedagogy School in Zielona Góra) 
– Wyższa Szkoła Pedagogiczna w Cz ęstochowie (Pedagogy School in Cz ęstochowa) 
– Wyższa Szkoła Pedagogiczna w Rzeszowie (Pedagogy School in Rzeszów) 
– Akademia Techniczno-Rolnicza im. J. J. Śniadeckich w Bydgoszczy (The 
J.J. Śniadeckich Technical and Agricultural Academy in Bydgoszcz) 
– Akademia Rolnicza im.Hugona Ko łłątaja w Krakowie (The Hugo Ko łłątaj 
Agricultural University in Cracow) 
– Akademia Rolnicza w Lublinie (Agricultural University of Lublin) 
– Akademia Rolnicza im. Augusta Cies zkowskiego w Poznaniu (The August 
Cieszkowski Agricultural University in Pozna ń) 
– Akademia Rolnicza w Szczecinie (Agr icultural University of Szczecin) 
– Szkoła Główna Gospodarstwa Wiejskiego w Wa rszawie (Warsaw Agricultural 
University) 
– Akademia Rolnicza we Wroc ławiu (Agricultural University of Wroc ław) 
– Akademia Medyczna w Bia łymstoku (Medical Academy of Bia łystok) 
– Akademia Medyczna im. Ludwika Rydygier a w Bydgoszczy (The Ludwik Rydygier 
Medical Academy in Bydgoszcz) 
– Akademia Medyczna w Gda ńsku (Medical Academy of Gda ńsk) 
– Śląska Akademia Medyczna w Katowicach (Medical Academy of Silesia in 
Katowice) 
 
SL 235   SL – Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiello ńskiego w Krakowie (The Collegium 
Medicum Jagiellonian University in Cracow) 
– Akademia Medyczna w Lublinie (Medical Academy of Lublin) 
– Akademia Medyczna w Łodzi (Medical Academy of Łódź) 
– Akademia Medyczna im. Karola Marcinkowskiego w Poznaniu (The Karol 
Marcinkowski Medical Academy in Pozna ń) 
– Pomorska Akademia Medyczna w Szczecinie (Pomeranian Academy of Medicine in 
Szczecin) 
– Akademia Medyczna w Warszawie (Medical Academy of Warsaw) 
– Akademia Medyczna im. Piastów Śląskich we Wroc ławiu (The Piastów Sl ąskich 
Medical Academy in Wroclaw) 
– Centrum Medyczne Kszta łcenia Podyplomowego (Medical Centre for Post-graduate 
Training) 
– Chrześcijańska Akademia Teologiczna w Warszawie (Christian Theological 
Academy in Warsaw) 
– Papieski Wydzia ł Teologiczny w Poznaniu (Pope's Theological Department in 
Poznań) 
– Papieski Fakultet Teologiczny we Wroc ławiu (Pope's Theological Faculty in 
Wrocław) 
– Papieski Wydzia ł Teologiczny w Warszawie (Pope's  Theological Department in 
Warsaw) 
– Akademia Marynarki Wojennej im. Boha terów Westerplatte w Gdyni (Naval 
University of Gdynia named for Westerplatte's Heroes) 
– Akademia Obrony Narodowej (National Defence Academy) 
– Wojskowa Akademia Techniczna im. Jaros ława Dąbrowskiego w Warszawie (The 
Jarosław Dąbrowski Technical Military Academy in Warsaw) 
– Wojskowa Akademia Medyczna im. Gen. Dyw. Boles ława Szareckiego w Łodzi 
(The gen. Boles ław Szarecki Medical Military Academy in Łódź) 
– Wyższa Szkoła Oficerska im. Tadeusza Ko ściuszki we Wroc ławiu (The Tadeusz 
Kościuszko Military Academy in Wroc ław) 
– Wyższa Szkoła Oficerska Wojsk Obrony Przeciwlot niczej im. Romualda Traugutta 
(The Romuald Traugutt Anti-Aircraft Forces Academy) 
– Wyższa Szkoła Oficerska im. gen. Józefa Bema w Toruniu (The gen. J. Bem Military 
Academy in Toru ń) 
 
SL 236   SL – Wyższa Szko ła Oficerska Si ł Powietrznych w D ęblinie (Air Forces Military 
Academy in D ęblin) 
– Wyższa Szkoła Policji w Szczytnie (Police High School in Szczytno) 
– Szkoła Główna Służby Pożarniczej w Warszawie (The Ma in School of Fire Service 
in Warsaw) 
– Akademia Muzyczna im. Feliksa Nowowiejskiego w Bydgoszczy (The Feliks 
Nowowiejski Academy of Music in Bydgoszcz) 
– Akademia Muzyczna im. Stanis ława Moniuszki w Gda ńsku (The Stanis ław 
Moniuszko Academy of Music in Gda ńsk) 
– Akademia Muzyczna im. Karola Szymanowskiego w Katowicach (The Karol 
Szymanowski Academy of Music in Katowice) 
– Akademia Muzyczna w Krakowie (Academy of Music in Cracow) 
– Akademia Muzyczna im. Gra żyny i Kiejstuta Bacewiczów w Łodzi (The Gra żyna i 
Kiejstut Bacewicz  Academy of Music in Łódź) 
– Akademia Muzyczna im. Ignacego Jana Pade rewskiego w Poznaniu (The Ignacy Jan 
Paderewski Academy of Music in Pozna ń) 
– Akademia Muzyczna im. Fryderyka Chopi na w Warszawie (The Fryderyk Chopin 
Academy of Music in Warsaw) 
– Akademia Muzyczna im. Karola Lipi ńskiego we Wroc ławiu (The Karol Lipi ński 
Academy of Music in Wroc ław) 
– Akademia Sztuk Pi ęknych w Gda ńsku (The Academy of Fine Arts in Gda ńsk) 
– Akademia Sztuk Pi ęknych w Katowicach (The Academy of Fine Arts in -
Katowice)Akademia Sztuk Pi ęknych im. Jana Matejki w Kr akowie (The Jan Matejko 
Academy of Fine Arts in Cracow) 
– Akademia Sztuk Pi ęknych im. W ładysława Strzemi ńskiego w Łodzi (The 
Władysław Strzemi ński Academy of Fine Arts in Łódź) 
– Akademia Sztuk Pi ęknych w Poznaniu (The Academy of Fine Arts in Pozna ń) 
– Akademia Sztuk Pi ęknych w Warszawie (The Academ y of Fine Arts in Warsaw) 
– Akademia Sztuk Pi ęknych we Wroc ławiu (The Academy of Fine Arts in Wroc ław) 
– Państwowa Wy ższa Szko ła Teatralna im. Ludwika Solskiego w Krakowie (The 
Ludwik Solski State Higher  Theatre School in Cracow) 
– Państwowa Wy ższa Szkoła Filmowa, Telewizyjna i Teatralna im. Leona Schillera w 
Łodzi (The Leon Schiller State Higher F ilm, Television and Theatre School in Łódź) 
 
SL 237   SL – Akademia Teatralna im. Aleksandra Zelw erowicza w Warszawie (The Aleksander 
Zelwerowicz Academy of  Theatre in Warsaw) 
– Akademia Wychowania Fizycznego i Sportu im. J ędrzeja Śniadeckiego w Gda ńsku 
(The Jędrzej Śniadecki Academy of Physical Education and Sport in Gda ńsk) 
– Akademia Wychowania Fizycznego w Katowicach (Academy of Physical Education 
in Katowice) 
– Akademia Wychowania Fizycznego im. Bronis ława Czecha w Krakowie (The 
Bronisław Czech Academy of Physical Education in Cracow) 
– Akademia Wychowania Fizycznego im. Eugeniusza Piaseckiego w Poznaniu (The 
Eugeniusz Piasecki Academy of Physical Education in Pozna ń) 
– Akademia Wychowania Fizycznego Józefa Pi łsudskiego w Warszawie (The Józef 
Piłsudski Academy of Physical Education in Warsaw) 
– Akademia Wychowania Fizycznego we Wroc ławiu (Academy of P hysical Education 
in Wroclaw) 
2. Pa ństwowe i samorz ądowe instytucje kultury (nationa l and self- governing cultural 
institutions) 
3. Parki narodowe (national parks) 4. Agencje pa ństwowe dzia łające w formie spó łek (national agencies acting in the form 
of companies) 
5. Pa ństwowe Gospodarstwo Le śne "Lasy Pa ństwowe " ("State Forests" National 
Forest Holding) 
6. Podstawowe, gimnazjalne i ponadgimnazjalne szko ły publiczne (public primary and 
secondary schools)  
7. Publiczni nadawcy radiowi i telewizyjn i (public radio and TV broadcasters) 
– Telewizja Polska S. A. (Polish TV) 
– Polskie Radio S. A. (Polish Radio) 
8. Publiczne muzea, teatry, biblioteki i inne  publiczne placówki kultury m.in.: (public 
museums, theatres, libraries, other public cultural in stitutions, etc.)  
– Narodowe Centrum Kultury w Warszawie (Nat ional Centre for Culture in Warsaw) 
– Zachęta – Państwowa Galeria Sztuki w Warszawie (Zach ęta – State Gallery of Art in 
Warsaw) 
– Centrum Sztuki Wspó łczesnej – Zamek Ujazdowski w Warszawie (Centre for 
Contemporary Art – Ujazdowski Castle in Warsaw) 
– Centrum Rze źby Polskiej w Oro ńsku (Centre for Polish Sculpture in Oro ńsk)  
 
SL 238   SL – Międzynarodowe Centrum Kultury w Krakow ie (International Culture Centre 
Cracow) 
– Centrum Mi ędzynarodowej Wspó łpracy Kulturalnej – Instytut Adama Mickiewicza 
w Warszawie (Centre for In ternational Cutural Coopera tion – Adam Mickiewicz 
Institute in Warsaw) 
– Dom Pracy Twórczej w Wigrach (House for Artistic Works in Wigry) 
– Dom Pracy Twórczej w Radziejowicach (Hous e for Artistic Works in Radziejowice) 
– Biblioteka Narodowa w Warszawie  (National Library in Warsaw) 
– Naczelna Dyrekcja Archiwów Pa ństwowych (Directorate of the Polish State's 
Archives) 
– Muzeum Narodowe w Krakowie (N ational Museum in Cracow) 
– Muzeum Narodowe w Poznaniu (National Museum in Pozna ń) 
– Muzeum Narodowe w Warszawie (N ational Museum in Warsaw) 
– Zamek Królewski w Warszawie – Pomnik Historii i Kultury Narodowej (Royal 
Castle in Warsaw – National History and Culture Monument) 
– Zamek Królewski na Wawelu Pa ństwowe Zbiory Sztuki w Krakowie (Royal Castle 
Wawel National Collections of Art in Cracow) 
– Muzeum Żup Krakowskich w Wieliczce (Cracow Salt-mine Museum in Wieliczka) 
– Państwowe Muzeum Auschwitz-Birkenau w O święcimiu (State Museum Auschwitz-
Birkenau in O święcim) 
– Państwowe Muzeum na Majdanku w Lublinie  (State Museum Majdanek in Lublin) 
– Muzeum Stutthof w Sztutowie (Museum Stutthof in Sztutowo) 
– Muzeum Zamkowe w Malborku (Castle Museum in Marlbork) 
– Centralne Muzeum Morskie w Gda ńsku (Central Maritime Museum) 
– Muzeum " Łazienki Królewskie" – Zespó ł Pałacowo-Ogrodowy w Warszawie 
(Museum " Łazienki Królewskie" – Palace -garden Complex in Warsaw) 
– Muzeum Pa łac w Wilanowie (Palace-museum in Wilanów) 
– Muzeum Wojska Polskiego (Museum for Polish Armed Forces) 
– Teatr Narodowy w Warszawie (N ational Theatre in Warsaw) 
– Narodowy Stary Teatr im. Heleny Modrze jewskiej w Krakowie (The Helena 
Modrzejewska Old Theatre in Cracow) 
 
SL 239   SL – Teatr Wielki – Opera Narodowa w Warszawie  (Great Theatre – National Opera in 
Warsaw)  
– Filharmonia Narodowa w Warszawie (Na tional Philharmonic Hall in Warsaw) 
9. Publiczne placówki naukowe, jednostki badawczo- rozwojowe oraz inne placówki 
badawcze (Ustanove za javne raziskave, ustanove za raziskave in razvoj in druge raziskovalne ustanove) 
XXIV. SLOVENIJA  
– občine 
– javni zavodi s podro čja vzgoje, izobraževanja ter športa 
– javni zavodi s podro čja zdravstva 
– javni zavodi s podro čja socialnega varstva 
– javni zavodi s podro čja kulture 
– javni zavodi s podro čja raziskovalne dejavnosti 
– javni zavodi s podro čja kmetijstva in gozdarstva 
– javni zavodi s podro čja okolja in prostora 
– javni zavodi s podro čja gospodarskih dejavnosti 
– javni zavodi s podro čja malega gospodarstva in turizma 
– javni zavodi s podro čja javnega reda in varnosti 
– agencije 
– skladi socialnega zavarovanja  
– javni skladi na ravni države in na ravni ob čin 
– Družba za avtoceste v RS 
– Pošta Slovenije 
XXV. SLOVAŠKA  
Naročnik je v členu 3 §1 Zakona št. 263/1999 Z. z. o javnih naro čilih s spremembami 
opredeljen kot: 
1. organizacija, ki se fina ncira iz državnega prora čuna (npr. ministrstva, drugi organi 
državne uprave) ali organizacije, ki se  sofinancirajo iz državnega prora čuna (npr. 
univerze, visoke šole) in iz drža vnega sklada za posamezni namen, 
 
SL 240   SL 2. samoupravna regija, ob čina, organizacija sam oupravne regije ali ob čine, ki se 
financira ali sofinancira iz istih virov, 
3. agencija za zdravstveno zavarovanje, 4. pravni subjekt, ki je po zakonu usta novljen kot javna ustanova (npr. Slovenská 
televízia, Slovenský rozhlas, Sociálna pois ťovňa), 
5. Sklad Republike Slovaške  za nacionalno lastnino, 
6. Slovaški zemljiški sklad, 7. združenje pravnih subjektov, ki so ga oblikovali naro čniki, navedeni v to čkah od (1) 
do (3). 
 
SL 241   SL Dodatek  3 
SUBJEKTI, KI DELUJEJO NA PODRO ČJU JAVNIH GOSPODARSKIH 
SLUŽB 
Subjekti, ki naro čajo v skladu z dolo čbami tega naslova 
Oddelek 1 
Naročniki na podro čju pomorskih ali re čnih pristaniš č ali drugih 
terminalnih naprav 
ČEŠKA 
Upravljalci pristaniš č (opredelitev subjekta je navedena v členu 2 oddelka 1c) in členu 3 
Zakona št. 40/2004 Sb o javnih naro čilih).  
ESTONIJA 
Subjekti, ki delujejo v skladu s členom 5 Zakona o javnih naro čilih (RT I 2001, 40, 224) in 
člena 14 Zakona o varstvu konkurence (RT I 2001, 56 332). 
CIPER 
Ciprska pristaniška oblast, ustanovljena z Zakon om o Ciprski pristaniški oblasti iz leta 1973 
(Η Αρχή  Λιµένων  Κύπρου , που εγκαθιδρύθηκε  από τον περί Αρχής  Λιµένων  Κύπρου  Νόµο 
του 1973). 
LATVIJA 
Oblasti, ki upravljajo pristaniš ča v skladu z zakonom »Likums par ost ām«: 
Rîgas brîvostas pârvalde (Uprav ljalec brezcarinskega pristaniš ča Rîga) 
Ventspils brîvostas pârvalde (Upr avljalec brezcarinskega pristaniš ča Ventspils) 
Liepâjas ostas pârvalde  (Upravljalec pristaniš ča Liepâja) 
Salacgrîvas ostas pârvalde  (Upravljalec pristaniš ča Salacgrîva) 
Skultes ostas pârvalde (Upravljalec pristaniš ča Skulte) 
Lielupes ostas pârvalde (Upravljalec pristaniš ča Lielupe) 
Engures ostas pârvalde (Upravljalec pristaniš ča Engure) 
Mçrsraga ostas pârvalde  (Upravljalec pristaniš ča Mçrsrags) 
Pâvilostas pârvalde (Upravljalec pristaniš ča Pâvilosta) 
 
SL 242   SL Rojas ostas pârvalde (Upravljalec pristaniš ča Roja). 
LITVA 
Valstybės įmonė "Klaipėdos valstybinio j ūrų uosto direkcija" (državno podjetje »Uprava 
državnega morskega pristaniš ča Klaipėda«), ki deluje v skladu z Lietuvos Respublikos 
Klaipėdos valstybinio j ūrų uosto įstatymas (Žin., 1996, št. 53-1245).  
Valstybės įmonė "Vidaus vandens keli ų direkcija" (državno podjet je »Uprava celinskih 
plovnih poti«), ki deluje v skladu z Lietuvos Respublikos vidaus vanden ų transporto kodeksas 
(Žin., 1996, št. 105-2393). 
Drugi subjekti, ki delujejo na podro čju morskih in re čnih pristaniš č ter drugih terminalov in ki 
so v skladu z dolo čbami Lietuvos Respublikos vie đřjř pirkimř ástatymas (Žin., 2002, št. 118-
5296).  
MADŽARSKA 
Javni prevoz, ki jih v celoti ali delno vodi država v skladu z Zakonom XLII o vodnem 
prometu iz leta 2000 (2000. évi XLII. törvény a vízi közlekedésr ől). 
MALTA 
L-Awtorita' Marittima ta' Malta (Malteška pomorska uprava). 
POLJSKA 
Podmioty zajmuj ące się zarządzaniem portami morskimi lub śródlądowymi i udost ępnianiem 
ich przewo źnikom morskim i śródlądowym. (Subjekti, ki delujejo na podro čju upravljanja 
morskih ali re čnih pristaniš č in njihovega dajanja v upor abo morskim in celinskim 
prevoznikom.). 
SLOVENIJA 
Morska pristaniš ča v državni ali delni la sti države, ko opravljajo gospodarsko javno službo, 
skladno s Pomorskim zakonikom (Uradni list RS, 26/01). (Sea ports in full or partial state 
ownership when performing economic public serv ice in accordance with  the Maritime Code 
(Official Gazette of the Re public of Slovenia, no. 26). 
SLOVAŠKA 
Naročnik je v členu 3 §2 in §3 Zakona št. 263/1999 Z. z. o javnih naro čilih s spremembami 
opredeljen kot pravna oseba, ki v okviru svoje dejavnosti re čne plovbe vzdržuje plovno pot in 
ustanavlja ter vzdržu je javna pristaniš ča in zmogljivosti na vodni  poti (Zakon št. 338/2000 Z. 
z.– npr. Prístav Bratislava, Prís tav Komárno, Prístav Štúrovo). 
 
SL 243   SL Oddelek 2 
Naročniki s podro čja letaliških zmogljivosti 
ČEŠKA 
Upravljalci letališ č (opredelitev subjekta je navedena v členu 2 oddelka 1c) in členu 3 zakona 
št. 40/2004 Sb o javnih naro čilih).  
ESTONIJA 
Subjekti, ki delujejo v skladu s členom 5 Zakona o javnih naro čilih (RT I 2001, 40, 224) in 
člena 14 Zakona o varstvu konkurence (RT I 2001, 56 332). 
LATVIJA 
Valsts akciju sabiedrîba "Latvijas gaisa sa tiksme" (Javno podjetje z omejeno odgovornostjo 
»Latvijas gaisa satiksme«). 
Valsts akciju sabiedrîba ""Starptautiskâ  lidosta "Rîga"" (Javno podjetje z omejeno 
odgovornostjo »Internationa l airport "Rîga«).  
LITVA 
Letališča, ki delujejo v skladu z Lietuvos Respublikos aviacijos įstatymas (Žin., 2000, št. 94-
2918) in Lietuvos Respublikos civilin ės aviacijos įstatymas (Žin., 2000, št 66-1983). 
Valstybės įmonė »Oro navigacija« (Državno podjetje »Oro navigacija«), ki deluje v skladu z 
Lietuvos Respublikos aviacijos įstatymas (Žin., 2000, št 94-2918) in Lietuvos Respublikos 
civilinės aviacijos įstatymas (Žin., 2000, št 66-1983). 
Drugi subjekti, ki delujejo na podro čju letaliških zmogljivosti in ki so v skladu z dolo čbami 
Lietuvos Respublikos vieš ųjų pirkimų įstatymas (Žin., 2002, št 118-5296). 
MADŽARSKA 
Letališča, ki delujejo na osnovi dovolje nja v skladu z Zakonom XCVII o zra čnem prometu iz 
leta 1995 (1995. évi XCVII. tö rvény a légiközlekedésr ől). 
Budapest Ferihegy Internationa l Airport, ki ga upravlja B udapest Ferihegy International 
Airport Operator Plc. (Budape st Ferihegy Nemzetközi Repül őtér, ki ga upravlja Budapest 
Ferihegy Nemzetközi Repül őtér Üzemeltetési Rt.) na osnovi  Zakona XVI o koncesijah iz leta 
1991 (1991. évi XVI. törvény a koncesszióról), Zakona XCVII o zra čnem prometu iz leta 
1995 (1995. évi XCVII. törvény a légiközlekedésr ől), Odloka št 45/2001. (XII. 20.) KöViM o 
likvidaciji Uprave za zra čni promet in letališ ča in ustanovitvi Hunga roControl-madžarske 
službe za zra čni promet (45/2001. (XII. 20.) KöViM rendelet a Légiforgalmi és Repül őtéri 
Igazgatóság megszüntetésér ől és a HungaroControl Magya r Légiforgalmi Szolgálat 
létrehozásáról). 
MALTA 
L-Ajruport Internazzjonali ta " Malta (Mednarodno letališ če Malta). 
 
SL 244   SL POLJSKA 
Przedsiębiorstwo Pa ństwowe "Porty Lotnicze" (ja vno podjetje »Polish Airports«).  
SLOVENIJA 
Javna civilna letališ ča, skladno z Zakonom o letalstvu (Ura dni list RS, 18/01). Public civil 
airports that operate in accord ance with Civil Aviation Act (Offi cial Gazette of the Republic 
of Slovenia, no. 18/01). 
SLOVAŠKA 
Naročnik je v členih 3 §2 in §3 Zakona št. 263/1999 Z. z. o javnih naro čilih s spremembami 
opredeljen kot pravni subjekt, ki v okviru dejavn osti civilnega letalstva ustanavlja in upravlja 
letališča in zemeljske letališke zmogljivosti (Z akon št. 143/1998 Z.z. s spremembami – npr. 
letališča – Letisko M.R. Štefánika, Letisko Košice  – Barca, Letisko Poprad – Tatry, Letisko 
Sliač, Letisko Pieš ťany – ki jih upravlja Slovenská správa letísk /Slovaška uprava za letališ ča/ 
in ki delujejo na podlagi dovoljenja, izdanega  s strani Ministrstva za promet, pošto in 
telekomunikacije Slovaške republike v skladu s § 32 Zakona št. 143/1998 Z. z. o civilnem 
letalstvu) 
 
SL 245   SL PRILOGA X  
Seznam sredstev za obveš čanje, ki naj se doda PR ILOGI X Pridružitvenega 
sporazuma 
Dodatek 2  
Estonija  
Uradni list Evropske unije 
Madžarska  
Uradni list Evropske unije 
Közbeszerzési Értesít ő (Bilten o javnih naro čilih) 
Lapja (Bilten o javnih naro čilih – Uradni list sveta o javnih naro čilih 
Slovenija  
Uradni list Republike Slovenije 
Češka 
Uradni list Republike Slovenije 
Centrální adresa (Osrednji naslov) 
Ciper 
Uradni list Evropske unije 
Uradni list Republike Lokalni dnevni tisk 
Poljska 
Uradni list Evropske unije 
Biuletyn Zamówie ń Publicznych (Bilten o javnih naro čilih) 
Malta  
Uradni list Republike 
Uradni list 
Litva  
Uradni list Republike Litve 
 
SL 246   SL Informativni dodatek »Informaciniai pranesim ai« uradnemu listu (» Valstybes zinios«) 
Republike Litve. 
Latvija  
Uradni list Republike Latvije 
Latvijas vestnesis (uradni časopis) 
Slovaška 
Uradni list Evropske unije 
Vestnik Verejneho Obstaravania  (Uradni list o javnih naro čilih)