Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2021/C 322/04)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1)

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI ENOTNEGA DOKUMENTA

„Chiroubles“

PDO-FR-A0911-AM02

Datum obvestila: 4. junij 2021

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Geografsko območje

V točki 1 oddelka IV poglavja I je za besedo „Rhône“ dodano besedilo „na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2019“.

Ta redakcijska sprememba omogoča, da je geografsko območje navedeno glede na uradni geografski kodeks v različici, veljavni leta 2019, ki ga vsako leto objavi inštitut INSEE, in je razmejitev geografskega območja pravno varna.

Obseg geografskega območja ostaja popolnoma enak.

Besedilo „potekajo“ se nadomesti z besedilom „se izvajajo“.

Te spremembe spreminjajo točko 6 enotnega dokumenta.

Dodan je tudi stavek, ki obvešča o tem, da so na spletišču inštituta INAO objavljeni kartografski dokumenti o geografskem območju.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

2. Območje v neposredni bližini

V točki 3 oddelka IV poglavja I je za besedo „naslednje“ dodano besedilo „na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2019“.

Vključi se sklic na uradni geografski kodeks iz leta 2019 in seznam občin je posodobljen. Ta sprememba je redakcijska in nikakor ne spreminja obsega geografskega območja označbe. Potrebna je zaradi združitev ali opustitev občin ali delov občin ali sprememb imena.

Novo besedilo specifikacije proizvoda še naprej omogoča natančno opredelitev občin geografskega območja.

Posledično se spremeni postavka „Dodatni pogoji“ enotnega dokumenta.

3. Določbe o zorenju

V točki 2 oddelka IX poglavja I se datum „1. marec“ nadomesti z datumom „15. januar“.

Minimalni datum, do katerega zorijo vina, se s 1. marca prestavi na 15. januar leta, ki sledi letu trgatve, saj so zgodnje trgatve kot posledica podnebnih sprememb vse pogostejše in omogočajo, da se z vinifikacijo zaključi prej.

Minimalni datum, do katerega zorijo vina, ne vpliva na kakovost vin, saj podnebne in talne razmere območja omogočajo, da je vina sorte gamay N mogoče uživati že takrat, ko je vino še mlado. Kot je navedeno v oddelku X poglavja I: „Lahko se (vina) pijejo še mlada.“

Točka 5 enotnega dokumenta se spremeni.. Enološki postopki

4. Dajanje na potrošniški trg

V točki 5 oddelka IX poglavja I se datum „15. marec“ nadomesti z datumom „1. februar“.

V skladu s premikom minimalnega datuma, do katerega zorijo vina, se datum dajanja vin na potrošniški trg premakne s 15. marca na 1. februar.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

5. Promet med odobrenimi skladišči

Točka 5(b) oddelka IX poglavja I, ki se nanaša na datum dajanja vina v promet med odobrenimi skladišči, se črta.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

Zaradi skrajšanja minimalnega trajanja postopka zorenja vina in premika datuma trženja vin je treba omogočiti hitrejše kroženje vin med upravljavci, zato ni smiselno določiti zgodnejšega datuma, pred katerim se kroženje vin ne sme izvajati..

Naslov točke 5 oddelka IX poglavja I se zato spremeni tako, da se črta besedilo „za kroženje izdelkov in“

Te spremembe specifikacije proizvoda ne vplivajo na enotni dokument.

6. Prehodni ukrepi

V točki 1(a) oddelka XI poglavja I se pred besedilo „do vključno letine 2034“ doda besedilo „najpozneje“, da se tako natančno določi pogoje tega ukrepa.

Črta se točka 3, ker je obdobje, v katerem so proizvajalci lahko izkoristili posebni ukrep o obdobju zorenja in posledično datumu dajanja na potrošniški trg, poteklo.

Te spremembe specifikacije proizvoda ne vplivajo na enotni dokument.

7. Podrobnosti o nadzoru v specifikaciji proizvoda

— Nadzor nad gospodarskimi subjekti sedaj izvaja certifikacijski organ, v različnih zadevnih odstavkih poglavja II specifikacije proizvoda pa je izraz „načrti inšpekcijskih pregledov“ nadomeščen z izrazom „načrt nadzora“. Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

— Podatki o nadzornem organu V oddelku II poglavja III: so bila od odobritve specifikacije proizvoda septembra 2011 spremenjena redakcijska pravila tega dela, tako da se, če nadzore izvaja certifikacijski organ, ne navedejo več popolni kontaktni podatki nadzornega organa. Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime

Chiroubles

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vina

Kratek opis

To so suha mirna rdeča vina. Imajo najmanj 10,5-odstotni volumenski delež naravnega alkohola.

Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v vinu ne sme presegati 13 %.

Vina ob stekleničenju vsebujejo največ 0,4 grama jabolčne kisline na liter.

Končna vina, pripravljena za dajanje na trg, ustrezajo naslednjim analitskim standardom:

najvišja vsebnost fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze): 3 grami na liter.

Za največji delež skupnega alkohola, najmanjši delež dejanskega alkohola, najnižjo vsebnost skupnih kislin, najvišjo vsebnost hlapnih kislin in najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida se uporabljajo standardi iz predpisov Skupnosti.

Vina so čudovite svetlo rubinasto rdeče barve. Pri vonju se pogosto zaznavajo note cvetja in sadja. Struktura v ustih običajno ni tanična in je nežna ter izjemno prefinjena, z ravnotežjem med sadno in elegantno strukturo. Vino se lahko pije, ko je še mlado, vendar pa se celotna prefinjenost razvije šele po tem, ko se vino shrani za eno do dve leti.

Splošne analitske lastnosti

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol %): Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol %) Najnižja vsebnost skupnih kislin: Največja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter): 14,17 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter):

5. Enološki postopki

5.1. Posebni enološki postopki

1. Poseben enološki postopek — Uporaba lesenih trsk je prepovedana. — Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v vinu ne sme presegati 13 %. — Tehnike obogatitve z rektifikacijo so dovoljene do koncentracije 10 %. — Vina zorijo vsaj do 15. januarja leta, ki sledi letu

Poleg teh določb se za enološke postopke pri teh vinih upoštevajo obveznosti iz zakonodaje Unije ter zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.

2. Postopek gojenja — Gostota zasaditve

Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 6 000 trsov na hektar.

Razdalja med vrstami te vinske trte je največ 2,1 metra, razdalja med trsi v isti vrsti pa najmanj 0,8 metra.

Ob upoštevanju najmanjše gostote 6 000 trsov na hektar in zaradi potreb mehanizacije je razdalja med vrstami v vinogradih lahko največ 3 metre.

— Pravila rezi — Obrezovanje se konča 15. maja, — vina izhajajo iz trsov, ki se obrezujejo s kratko rezjo (kotlasta ali pahljačasta gojitvena oblika, enojna ali dvojna kordonska gojitvena oblika royat ali gojitvena oblika charmet) z največ 10 očesi na trs, — vsak trs ima od 3 do 5 reznikov z največ dvema očesoma; za pomladitev ima vsak trs lahko en reznik z največ dvema očesoma, obrezan na mladiki, ki je zrasla na starem lesu, — pri oblikovanju ali spremembi načina rezi se trsi obrezujejo z največ 12 očesi na trs.

Namakanje je prepovedano.

Določbe o mehanski trgatvi

Potrgano grozdje se v posode, v katerih se prepelje s parcele v prostore za proizvodnjo vina, naloži do višine največ 0,50 metra,

posode so iz inertnega materiala, primernega za živila,

oprema za trganje in prevoz potrganega grozdja ima prilagojen sistem za odtekanje vode ali zaščito.

5.2. Največji donosi

1. 61 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Trgatev, vinifikacija, obdelava in zorenje vin potekajo na ozemlju naslednje občine iz departmaja Rhône na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2019: Chiroubles.

7. Glavne sorte vinske trte

gamay N

8. Opis povezave

8.1. Opis naravnih dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Geografsko območje se nahaja na vzhodnem pobočju gorovja Monts du Beaujolais, ki se vzpenja do višine 1 009 metrov (gora Mont Saint-Rigaud).

Razteza se na območje občine Chiroubles na severu departmaja Rhône.

Geografsko območje obdaja hribovje, ki tvori dobro zaščiteno krnico iz granita, ki je odprta proti jugovzhodu. Teren je izjemno poudarjen in razgiban, saj se ponaša s strmimi masivi, ki so dobro izpostavljeni na vzhodu in na jugovzhodu, nato pa strmo padajo proti dolinam, ki jih izsuši reka „Douby“ s svojimi pritoki. Območje leži jugozahodno od Mâcona in severno od Lyona.

Parcele, razmejene za trgatev grozdja, ležijo na pobočjih, ki se dvigajo nad ravnino Saone na nadmorski višini od 260 m do 600 m; gre torej za najvišje ležeče vinograde v regiji Beaujolais. Tla so izjemno istorodna, saj izhajajo iz spremenjene granitne podlage, ki postaja grobi pesek. Lokalno se izmenjujejo žile mikrogranita in lamprofirja. Gre za pusta, lahka, kisla, prepustna in plitva tla.

Podnebje je oslabljeno oceansko podnebje s celinskimi in južnimi vplivi. Padavine so enakomerno porazdeljene čez vse leto, povprečna letna temperatura pa znaša približno 11 °C. Gorovje Monts du Beaujolais igra ključno vlogo pri zaščiti pred zahodnimi vetrovi in tako zmanjšuje oceanski vpliv. Učinek fena, ki ga ustvarja, suši vlažen zrak, s čimer se poveča osvetljenost in zmanjšajo padavine.

Tudi široka dolina Saone ima prevladujočo vlogo pri razvoju vinske trte, saj omogoča večjo osvetljenost in prinaša južne vplive, zlasti izrazite poletne vročine.

8.2. Opis človeških dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Že od srednjega veka vinsko trto gojijo meniški redovi. Od konca petnajstega stoletja je k širitvi vinogradov prispevalo tudi lyonsko meščanstvo, ki je svoje bogastvo pridobili s prodajo svile in z bankirstvom.

V sedemnajstem stoletju se je trgovanje z regionalnimi vini začelo razvijati in je tako privedlo do velikih sprememb v vinogradih. V popisu, ki ga je zahteval Lambert d’HERBIGNY, je bilo leta 1697 ime „Chiroubles“ vključeno med župnije, v katerih so se gojile vinske trte, čeprav so jih takrat v župniji gojili le v skromnem obsegu.

Na pobudo Victorja PULLIATa pa je „Chiroubles“ postal pomemben kraj v sodobni zgodovini vinogradništva. Ta prepoznavni občan je na svojem posestvu „Tempéré“ v občini Chiroubles zbral 1 200 sort vinske trte, opredelil lestvico zgodnjega dozorevanja vinskih trt, v 80. letih 19. stoletja pa je postal tudi pobudnik boja proti trtni uši. Izpopolnil je metodo cepljenja vinske trte, ki se je v tem boju izkazala za izjemno učinkovito in okolju prijazno orožje in ki se od tedaj dalje uporablja po vsem svetu. Njegove vinske trte so prve cepljene vinske trte v departmaju Rhône. Igral je tudi odločilno vlogo pri obnovitvi vinogradov.

Leta 1928 so se mali proizvajalci v odziv na vinsko krizo zbrali v zadružni kleti, da bi tako izboljšali možnosti za vinifikacijo in prodajo njihovih izdelkov. V tej kleti se še vedno vinificira grozdje, ki ga trga približno šestdeset članov.

Kontrolirana označba porekla „Chiroubles“ je priznana z odlokom z dne 11. septembra 1936 na pobudo Sindikata za zaščito.

Majhne parcele in velika razdrobljenost, ki je povezana s topografijo, označujeta vinsko trto, ki kaže na to, kako zelo zavzeti ljudje se tam ukvarjajo z vinogradništvom.

Za proizvodnjo vin „Chiroubles“ je značilna povezava med regionalno tradicijo in sodobnimi tehnikami.

Proizvajalci so se v prizadevanju za kakovostno vino naučili obvladati sorto gamay N, njeno rast in njene posebnosti, zlasti z veliko gostoto zasaditve in kratko rezjo.

Proizvajalec za dobro zorenje grozdja zagotovi, da je izpostavljena zadostna listna površina. Vinska trta se tako v prvih letih goji prosto ali pa je privezana na palico. Lahko pa se jo goji tudi na fiksni brajdi, ki poenostavi mehanizacijo.

Da bi vina pridobila taninsko strukturo, ki je potrebna za zorenje, so proizvajalci sprejeli poseben način vinifikacije, ki združuje tradicionalno vrenje in polkarbonsko maceracijo. V skladu z običajno prakso si proizvajalci želijo izpostaviti trgatev, ki prihaja z najboljših parcel, in na etiketah navesti imena najbolj uglednih krajev.

Leta 2010 je približno petdeset samostojnih kleti in ena zadružna klet za proizvodnjo skoraj 16 000 hektolitrov porabilo površino 350 hektarjev.

8.3. Vzročna medsebojna povezava

Splošna narava granitnih tal, ki ne vsebujejo veliko glinenih primesi, na omejenih parcelah, ki so namenjena trgatvi grozdja, vplivajo na izviren okus teh vin. Revna in prepustna tla se hitro izsušijo in segrejejo, kar omogoča pridelavo kakovostnega grozdja in še posebej izrazit sadni značaj vin.

Območje „Chiroubles“ se zaradi svoje geografske lege razlikuje od ostalega vinograda v regiji Beaujolais, saj ga označuje raznoliko podnebje z izrazito poletno toploto, ki pogosto traja vse do jeseni.

Vinogradi, ki jih gorovje Monts du Beaujolais ščiti pred vetrovi z zahoda, ležijo v osrčju krnice, obrnjene proti jugovzhodu, in zato že od jutra in vse od prvih sončnih žarkov uživajo v blagih temperaturah.

Zasaditev vinograda na včasih zelo strmih pobočjih, odprtih proti ogromni ravnini Saone, na nadmorski višini od 260 m do 600 m, omogoča, da se vinograd najpogosteje izogne spomladanski pozebi in jutranjim meglicam, sončna lega pa spodbuja dobro delovanje postopka fotosinteze, pa tudi hitro odvajanje morebitne odvečne deževnice in optimalno stopnjo zrelosti grozdja. Učinek fena povzroča višje temperature v času zrelosti in izravnava učinke visoke nadmorske višine.

V teh posebnih geografskih razmerah so proizvajalci „Chiroubles“ iz roda v rod razvili tehnike, ki omogočajo, da se kar najbolje izkoristi potencial sorte gamay N, ki je posebej prilagojena podnebju in tlom iz granitnih peskov.

Njihovo znanje in izkušnje se v skladu s prakso izražajo s kratkimi rezmi (kordonska oblika), veliko gostoto zasaditve, pridelovalnimi praksami, ki omejujejo erozijo tal, in prilagojenimi vinarskimi tehnikami, katerih namen je proizvajanje barvite surovine, ki obenem zagotavlja tudi prefinjenost, sadni značaj in primernost za zorenje in shranjevanje vin.

Še preden je svet osvojil „Beaujoulais nouveau“, so bila vina z območja „Chiroubles“ že zelo cenjena. JULLIEN leta 1816 v svojem delu „Topografija vseh znanih vinogradov“ (Topographie de tous les vignobles connus) navaja vina „iz regije Chiroubles, kjer pridelujejo vina vrste Fleury“, ki je še ena od znamenitih vrst iz regije Beaujolais.

Že od leta 1995 „Confrerie des Demoiselles de Chiroubles“ zastopa to vino in z njim seznanja tudi ljubitelje prek regionalnih meja. Praznik „Crus du Beaujolais“, katere ustanoviteljica je občina Chiroubles, je svečan trenutek. Med velikim vsakoletnim tekmovanjem podelijo odlikovanja najboljšim vinom, zmagovalec pa prejme pokal Victorja PULLIATA „v spomin na tega prepoznavnega občana“.

9. Drugi poglavitni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema pri proizvodnji na opredeljenem geografskem območju

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z odstopanjem za proizvodnjo vina, proizvodnjo in staranje vina, na podlagi uradne geografske kode za leto 2019 obsega ozemlje naslednjih občin:

— departma Côte-d’Or: — Agencourt, Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, Argilly, Autricourt, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Cérilly, Chamboeuf, Chambolle-Musigny, Channay, Charrey-sur-Seine, Chassagne-Montrachet, Châtillon-sur-Seine, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chenôve, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Clémencey, Collonges-lès-Bévy, Combertault, Comblanchien, Corcelles-les-Arts, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Couchey, Curley, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Ebaty, Echevronne, Epernay-sous-Gevrey, L’Etang-Vergy, Etrochey, Fixin, Flagey-Echézeaux, Flavignerot, Fleurey-sur-Ouche, Fussey, Gerland, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Grancey-sur-Ource, Griselles, Ladoix-Serrigny, Lantenay, Larrey, Levernois, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Marsannay-la-Côte, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Merceuil, Messanges, Meuilley, Meursanges, Meursault, Molesme, Montagny-lès-Beaune, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Nicey, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Perrigny-lès-Dijon, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Prusly-sur-Ource, Puligny-Montrachet, Quincey, Reulle-Vergy, La Rochepot, Ruffey-lès-Beaune, Saint-Aubin, Saint-Bernard, Saint-Philibert, Saint-Romain, Sainte-Colombe-sur-Seine, Sainte-Marie-la-Blanche, Santenay, Savigny-lès-Beaune, Segrois, Tailly, Talant, Thoires, Vannaire, Velars-sur-Ouche, Vertault, Vignoles, Villars-Fontaine, Villebichot, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Villy-le-Moutier, Vix, Volnay, Vosne-Romanée, Vougeot

— departma Rhône: — Alix, Anse, L’Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville-en-Beaujolais, Belmont-d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Cercié, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Chasselay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chénas, Chessy, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Dardilly, Denicé, Deux Grosnes (samo del, ki ustreza ozemlju nekdanje občine Avenas), Dracé, Emeringes, Fleurie, Fleurieux-sur-l’Arbresle, Frontenas, Gleizé, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Odenas, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Sain-Bel, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Taponas, Ternand, Theizé, Val d’Oingt, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Vernay, Villefranche-sur-Saône, Ville-sur-Jarnioux, Villié-Morgon, Vindry-sur-Turdine (samo del, ki ustreza ozemlju nekdanjih občin Dareizé, Les Olmes in Saint-Loup)

— departma Saône-et-Loire: — Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Beaumont-sur-Grosne, Berzé-la-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sous-Uxelles, Bissy-sur-Fley, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Bray, Bresse-sur-Grosne, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Cersot, Chagny, Chaintré, Chalon-sur-Saône, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Champforgeuil, Chânes, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Bragny, La Chapelle-de-Guinchay, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, La Charmée, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chasselas, Chassey-le-Camp, Château, Châtenoy-le-Royal, Chaudenay, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-les-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cluny, Cormatin, Cortambert, Cortevaix, Couches, Crêches-sur-Saône, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Demigny, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Donzy-le-Pertuis, Dracy-le-Fort, Dracy-lès-Couches, Epertully, Etrigny, Farges-lès-Chalon, Farges-lès-Mâcon, Flagy, Fleurville, Fley, Fontaines, Fragnes-La-Loyère (samo del, ki ustreza ozemlju nekdanje občine La Loyère), Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Granges, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Lalheue, Leynes, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Massilly, Mellecey, Mercurey, Messey-sur-Grosne, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l’Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Pruzilly, Remigny, La Roche-Vineuse, Romanèche-Thorins, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Ambreuil, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Germain-lès-Buxy, Saint-Gervais-sur-Couches, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Rémy, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vallerin, Saint-Vérand, Saint-Ythaire, Saisy, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Sancé, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Taizé, Tournus, Uchizy, Varennes-lès-Mâcon, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse sur Fregande (samo del, ki ustreza ozemlju nekdanjih občin Donzy-le-National, Massy in La Vineuse), Vinzelles, Viré

— departma Yonne: — Aigremont, Annay-sur-Serein, Arcy-sur-Cure, Asquins, Augy, Auxerre, Avallon, Bazarnes, Beine, Bernouil, Béru, Bessy-sur-Cure, Bleigny-le-Carreau, Censy, Chablis, Champlay, Champs-sur-Yonne, Chamvres, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Châtel-Gérard, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chevannes, Chichée, Chitry, Collan, Coulangeron, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Cruzy-le-Châtel, Dannemoine, Deux Rivières, Dyé, Epineuil, Escamps, Escolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Gy-l’Evêque, Héry, Irancy, Island, Joigny, Jouancy, Junay, Jussy, Lichères-près-Aigremont, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Lucy-sur-Cure, Maligny, Mélisey, Merry-Sec, Migé, Molay, Molosmes, Montigny-la-Resle, Montholon (samo del, ki ustreza ozemlju nekdanjih občin Champvallon, Villiers sur Tholon in Volgré), Mouffy, Moulins-en-Tonnerrois, Nitry, Noyers, Ouanne, Paroy-sur-Tholon, Pasilly, Pierre-Perthuis, Poilly-sur-Serein, Pontigny, Préhy, Quenne, Roffey, Rouvray, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Sainte-Pallaye, Sainte-Vertu, Sarry, Senan, Serrigny, Tharoiseau, Tissey , Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Vallan, Venouse, Venoy, Vermenton, Vézannes, Vézelay, Vézinnes, Villeneuve-Saint-Salves, Villy, Vincelles, Vincelottes, Viviers, Yrouerre.

Označevanje

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

(a) Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede ime manjše geografske enote, če:

— gre za ime kraja, zavedenega v katastru,

— je ta naveden v prijavi pridelka.

Ime kraja, zavedenega v katastru, je napisano takoj za imenom kontrolirane označbe porekla in natisnjeno s črkami, katerih velikost niti po višini niti po širini ne presega velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

b) Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede večja geografska enota „Vin du Beaujolais“ ali „Grand Vin du Beaujolais“ ali „Cru du Beaujolais“.

Velikost črk za navedbo večje geografske enote niti po višini niti po širini ne presega dveh tretjin velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-aff5d6e6-92c6-4014-ba8a-099dfa50f118

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.