SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 15.6.2004 
KOM(2004) 426 kon čno 
  
Predlog 
SKLEP SVETA 
o stališču Skupnosti v Pridružitvenem svetu o izvajanju člena 84 Evro-mediteranskega 
sporazuma o pridružitvi med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami 
na eni strani in Kraljevino Maroko na drugi strani 
(predložena s strani Komisije) 
 
SL 2   SL OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM  
1. Pridružitveni sporazumi so pravna podlaga za odnose Evropske unije z državami, ki 
sodelujejo v Barcelonskem procesu.  
2. Vse večja tehnična kompleksnost odnosov Unije z južnimi sredozemskimi državami, 
ki izhaja iz izvajanja Evro-meditera nskih sporazumov in nadaljevanja evro-
mediteranskih partnerstev, zahteva, da se de lovanje institucij teh sporazumov uskladi 
z delovanjem institucij drugih mednarodnih sporazumov, ki jih je sklenila EU. 
Pododbori pridružitvenih odborov  drugih pridruženih držav so bili oblikovani za 
spremljanje izvajanja prednostnih nalog pa rtnerstva in približevanja zakonodaje.  
3. Evro-mediteranske države, za katere sporazum i že veljajo, so že izrazile željo po 
večjem sodelovanju na razli čnih podro čjih, zajetih s številnimi dolo čbami 
pridružitvenih sporazumov. Številne dejavnosti  se že odvijajo na regionalni ravni v 
kontekstu Barcelonskega procesa, medtem  ko se na dvostranski ravni oddelki 
Komisije skušajo odzvati na zahteve te h držav na podlagi posameznih primerov. 
Pridružitveni sporazum med EU in Marokom, ki je za čel veljati 1. marca 2000, 
predvideva vzpostavitev obmo čja proste trgovine med EU in Marokom najkasneje do 
28. februarja 2012. Maroška vlada je že ve čkrat izrazila željo po višjem statusu v 
njenih odnosih z EU („ več kot pridružitev, manj kot pristop“ ). Navedla je, da 
„vzpostavitev obmo čja proste trgovine sama po sebi ni vse“ . Glavni cilj je 
„povečana vzajemna penetracija partner skih gospodarstev in družb ter 
institucionalnega upravljanja z dodatnimi  mehanizmi in ustreznimi pravnimi 
instrumenti, o katerih se  je treba še dogovoriti“ . 
4. Pristojnosti EU zagotavljajo okvir za r azvoj odnosov s sredozemskimi državami 
tako, da upoštevajo potrebo po koherentnosti in uravnoteženosti celotnega Barcelonskega procesa. Za zagotovitev ustreznega instituci onalnega okvira za 
izvajanje in krepitev sodelovanj a se je Evropska unija že odlo čila oblikovati 
pododbore Pridružitvenega odbora. Maroko bo pr va država južne obale Sredozemlja, 
za katero je bil oblikovan ta okvir. Pododbori bodo postali dejavni, ko bosta strani 
dosegli dogovor o ciljih, predpisih in postopkih ter programu. 
5. Sklepi Konference v Marseilleu novembra 2000 zahtevajo širše zas tavljene cilje in 
tesnejše odnose s sredozemskimi državami v okviru pridružitvenih sporazumov. To 
ima tudi prakti čne posledice za institucije, ki izvajajo sporazume. Sklepi s teh 
zasedanj in akcijski na črt, sprejet v Valenciji, p onovno potrjujejo skupne obveznosti 
in poudarjajo potrebo po pove čanju prizadevanj za podporo človekovim pravicam ter 
odločnost, da se to dejansko izvede. 
6. Človekove pravice in temeljne svoboš čine so sestavni in bistve ni del okvira, ki ureja 
odnose med Evropsko unijo in njenimi sredozemskimi partnericami tako v 
regionalnem kontekstu Barcelonskega pro cesa/Evro-mediteransko partnerstvo kot z 
dvostranskimi Pridružitvenimi sporazumi, že sklenjenimi ali še v fazi pogajanj z 
vsemi sredozemskimi partnerskimi državami. 
7. V skladu s tem Komisija poleg skupin, že ustanovljenih ali na črtovanih v okviru 
Pridružitvenega sporazuma, predlaga formalno ustanovitev novega pododbora za 
človekove pravice, demokrat izacijo in upravljanje.  
 
SL 3   SL 8. V organizacijskem smislu se bo novemu pododboru, vsaj kar zadeva EU, 
predsedovalo v skladu z istimi predpisi, kot  veljajo za Pridruži tveni odbor. V primeru 
razprave o zadevah izven pristojnosti Skupnosti bo O dboru predsedoval predstavnik 
Sveta, ki bo predstavljal stališ če držav članic. V takšnih primerih bo Komisija polno 
sodelovala v razpravah o primernem pris topu in o ciljih, ki jih je treba dose či na 
zasedanjih Pododbora. 
9. Namen in zadeve, ki jih pokriva Pododbor, ter izvedbeni postopki so zapisani v 
poslovniku v Prilogi. O naloga h in poslovniku Pododbora se je  neuradno razpravljalo 
z maroškimi organi. 
 
SL 4   SL Predlog 
SKLEP SVETA 
o stališču Skupnosti v Pridružitvenem svetu o izvajanju člena 84 Evro-mediteranskega 
sporazuma o pridružitvi med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami 
na eni strani in Kraljevino Maroko na drugi strani 
SVET EVROPSKE UNIJE JE – 
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske  skupnosti in zlasti drugega pododstavka 
člena 300(2) Pogodbe, 
ob upoštevanju predloga Komisije1, 
ob upoštevanju naslednjega: (1) Evro-mediteranski sporazum o pridružitvi med Evropskima skupnostma in njunimi 
državami članicami na eni strani in Kraljevino Ma roko na drugi strani  je bil sklenjen 
24. januarja 2000. 
(2) Člen 84 navedenega sporazuma dolo ča, da Pridružitveni svet lahko oblikuje kakršno 
koli delovno skupino ali telo, po trebno za izvajanje Sporazuma. 
SKLENIL: 
Edini člen 
Stališče, ki ga mora Skupnost zavzeti v Prid ružitvenem svetu, ustanovljenem z Evro-
mediteranskim sporazumom med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na 
eni strani in Kraljevino Maroko na  drugi strani, glede izvajanja člena 84 Sporazuma, temelji 
na osnutku Sklepa Pridružitvenega sveta, priloženega k temu sklepu. 
V Bruslju, 
 Za Svet 
 Predsednik   
                                                
 
1 UL C […], […], str. […]. 
 
SL 5   SL PRILOGA  
Osnutek 
SKLEP PRIDRUŽITVENEGA SVETA EU-MAROKO 
o ustanovitvi Pododbora za človekove pravice, demokratizacijo in upravljanje 
Pridružitveni svet EU-Maroko, 
ob upoštevanju Evro-mediteranskega sporazum a o pridružitvi med Evropskima skupnostma 
in njunima državama članicama na eni strani in Kra ljevino Maroko na drugi strani, 
ob upoštevanju naslednjega: (1) Najkasneje do 28. februarja 2012 se bo vzpostavilo obmo čje proste trgovine med EU 
in Marokom. 
(2) Odnosi EU z južnimi sredozemskimi država mi zaradi izvajanja Evro-mediteranskih 
sporazumov in nadaljevanjem Evro-mediteranskega partnerstva postajajo vse bolj kompleksni. 
(3) Izvajanje prednostnih nalog partnerstva in pr ibliževanje zakonodaje je treba spremljati. 
Pristojnosti EU zagotavljaj o okvir za razvoj odnosov s sredozemskimi državami tako, 
da upoštevajo potrebo po koherentnosti in ur avnoteženosti celotnega Barcelonskega 
procesa. 
(4) Evropska unija se je že odlo čila oblikovati pododbore za Pr idružitveni odbor, da bi 
zagotovila ustrezen institucionalni okvir za izvajanje in krepitev sodelovanja.  
(5) Človekove pravice in temeljne svoboš čine so sestavni in bistveni del okvira, ki ureja 
odnose med Evropsko unijo in njenimi sredozemskimi partnericami. 
Člen 84 Sporazuma predpisuje oblikovanje delovnih skupin ali organov, potrebnih za 
izvajanje Sporazuma – 
SKLENIL: 
Edini člen 
Ustanovi se Pododbor za človekove pravice, demokratizacijo in upravljanje in sprejme 
poslovnik iz Priloge I. 
Pododbor deluje pod vodstvom Pridru žitvenega odbora, kateremu poro ča po vsakem 
zasedanju. Pododbor nima nobene pristojnosti odlo čanja. 
 
SL 6   SL Pridružitveni odbor ukrepa, če je potrebno zagotoviti praviln o delovanje Pododbora, in o tem 
obvesti Pridružitveni svet. 
Ta sklep za čne veljati z dnem sprejetja. 
V […], dne Za Pridružitveni svet 
 
SL 7   SL PRILOGA I  
Poslovnik  
Pododbor EU-Maroko št. 7  
Človekove pravice, demokr atizacija in upravljanje  
1. Sestava in predsedovanje  
Pododbor je sestavljen iz predstavnikov Evropske  komisije in predstavnikov maroške Vlade, 
predsedujeta pa mu izmeni čno obe strani. Države članice bodo obveš čene o zasedanjih 
Pododbora in nanje tudi povabljene. V primeru obr avnave zadev izven pristojnosti Skupnosti, 
Pododboru v imenu EU predseduje predstavnik predsedstva Sv eta, ki predstavi stališ če držav 
članic. V takšnih primerih bo Komisija polno so delovala v razpravah o primernem pristopu in 
o ciljih, ki jih je treba dose či na zasedanjih Pododbora. 
2. Vloga 
Pododbor deluje pod vodstvom Pridru žitvenega odbora, kateremu poro ča po vsakem 
zasedanju. Pododbor nima nobene pristojnosti odlo čanja. Lahko pa predloži predloge 
Pridružitvenemu odboru. 
3. Teme  
Pododbor razpravlja o izvajanju Pridružitv enega sporazuma na spodaj naštetih podro čjih. 
Oceni zlasti napredek pri prib liževanju zakonodaje, izvajanju in izvrševanju. Kjer  je potrebno, 
se razpravlja o sodelovanju na podro čju javne uprave. Pododbor oceni napredek in preu či 
kakršne koli probleme, ki lahko nast anejo na spodaj naštetih podro čjih, ter predlaga, kako naj 
bi se jih reševalo. 
3. a - Pravna država, dobro upravljanje in demokracija, vklju čno s: krepitvijo demokracije 
in pravne države; neodvisnost sods tva in dostop do pravnega varstva 
3. b - Ratifikacija in izvajanje glavnih mednarodnih konvencij o človekovih pravicah in 
temeljnih svoboš činah ter protokolov k tem konvencijam. 
3. c - Nacionalne upravne in institucionalne zmogljivosti 
Zgornji seznam ni popoln, tako da Pridružitveni odbor vanj lahko vklju či še druga ustrezna 
področja, npr. statistiko, zlas ti kar zadeva izvajanj e regionalnega programa.  
Pododbor lahko razpravlja tudi o zadevah, ki se nanašajo na enega, ve č ali na vsa zgornja 
področja. 
4. Sekretariat  
Uradnik Evropske komisije in uradnik maroške Vl ade skupaj delata kot sekretarja Pododbora.  
Vsa sporo čila v zvezi s Pododborom se posredujejo sekretarjema.  
 
SL 8   SL 5. Zasedanja 
Pododbor zaseda, ko to zahtevajo okoliš čine. Zasedanje se lahko skli če na podlagi zahteve 
katere koli strani, ki jo njen sekretar pos reduje drugi strani. Na zahtevo za zasedanje 
Pododbora sekretar druge strani odgovor i v 15 dneh po njenem prejemu.  
V nujnih primerih se zasedanja Pododbora lahko skli čejo v zelo kratkem času, če se s tem 
strinjata obe strani. Vse zahteve za sk lic zasedanja morajo biti pisne.  
Zasedanja Pododbora potekajo na kraju in ob času, ki ju potrdita obe strani.  
Zasedanje skli če odgovorni sekretar po dogovoru s predsednikom. Pred vsakim zasedanjem se 
predsednika obvesti o predvideni sestavi delegacij obeh strani.  
Če se obe strani strinjata,  lahko Pododbor zaradi zagotovitv e podrobnejših informacij na 
zasedanja povabi strokovnjake.  
6. Dnevni red zasedanj 
Vsi zahtevki za vklju čitev točk, ki naj bi se vklju čile na dnevni red Podo dbora, se posredujejo 
sekretarjema.  
Predsednik pripravi za časni dnevni red za vs ako zasedanje. Odgovorni sekretar ga svojemu 
sodelavcu pošlje najkasneje deset dni pred za četkom zasedanja.  
O točkah za vklju čitev na za časni dnevni red je treba sekretarja  obvestiti vsaj pe tnajst dni pred 
začetkom zasedanja. Spremno dokumentacijo morata  obe strani prejeti vsaj sedem dni pred 
zasedanjem. V izjemnih in/ali nujnih primerih se lahko pod pogojem, da se obe strani strinjata, dovoli kasnejše obvestilo  in predložitev dokumentacije.  
Dnevni red sprejme Pododbor na za četku vsakega zasedanja.  
7. Zapisnik  
Zapisnik pišeta in ga potrdita oba sekretarja  po vsakem zasedanju. En izvod zapisnika, skupaj 
s predlogi Pododbora, sekretarja Pododbora posredujeta sekretarjema in predsedniku 
Pridružitvenega odbora.  
8. Obveš čanje javnosti  
Če ni sklenjeno druga če, zasedanja Pododbora niso javna in zapisniki njegovih razprav se ne 
objavijo.  
 
SL 9   SL FINANCIAL STATEMENT Fiche/04/ 
 
 DATE: 12.3.04 
 
1. BUDGET HEADING: 
 APPROPRIATIONS: 
 
2. TITLE: 
Creation of a Subcommittee on Human Rights, Democracy and Governance under the Association Agreement between the European Co mmunity and its Member States, of the one part, and the Kingdom 
of Morocco, of the other part. 
 
3. LEGAL BASIS: 
Article 84 of the EU-Morocco Association Agreement 
 
4. OBJECTIVES: 
To create a Subcommittee on Human Rights, Democracy and Governance  
5. FINANCIAL IMPACT 12 MONTH 
PERIOD 
 
(EUR million) CURRENT 
FINANCIAL 
YEAR 
2004 
(EUR million) FOLLOWING 
FINANCIAL 
YEAR 
2005 
(EUR million) 
5.0 EXPENDITURE CHARGED TO: 
- THE EC 
BUDGET(REFUNDS/INTERVENTIONS) 
- NATIONAL BUDGETS - OTHER SECTORS  
  
n.a.  
n.a. 
 
5.1 REVENUE 
- EC OWN RESOURCES 
(LEVIES/CUSTOMS DUTIES) 
- NATIONAL  
  
  
 
  2005 2006 - - 
5.0.1 ESTIMATED EXPENDITURE   - - 
5.1.1 ESTIMATED REVENUE   - - 
5.2 METHOD OF CALCULATION: 
 
6.0 CAN THE PROJECT BE FINANCED FROM APPROPRIATIONS ENTERED IN THE 
RELEVANT CHAPTER OF THE CURRENT BUDGET?  
YES 
6.1 CAN THE PROJECT BE FINANCED BY TRANSFER BETWEEN CHAPTERS OF 
THE CURRENT BUDGET?  
YES 
6.2 WILL A SUPPLEMENTARY BUDGET BE NECESSARY? NO 
6.3 WILL APPROPRIATIONS NEED TO BE ENTERED IN FUTURE BUDGETS? NO 
OBSERVATIONS:  
Subcommittee meetings will be held in Brussels and Morocco alternately. For meetings held in Brussels, costs over and above those for internal meetings are not envisaged (no interpreting and no lunch). For the meetings 
held in Morocco, mission costs will be covered by the programming of each DG, given that the Subcommittee's 
meetings will in principle be held at the same time as other scheduled meetings.