KAZALO

1. Finančno izvajanje za obdobje 2000–2006 v letu 2010 in zaključek projektov 1

2. Gospodarsko okolje in pogojenost pomoči 6

3. Revizije in finančni popravki 6

4. Nepravilnosti, ki so jih prijavile države članice 9

5. Vrednotenje 11

6. Informiranje in obveščanje javnosti 12

To poročilo je predloženo v skladu s členom 14(1) Uredbe (ES) št. 1164/1994 in zajema izvajanje projektov Kohezijskega sklada, sprejetih za obdobje 2000–2006, ter projektov nekdanjega instrumenta strukturne politike v predpristopnem obdobju (ISPA) v državah članicah upravičenkah, vključno z Bolgarijo in Romunijo, v letu 2010. Navedene so samo informacije za obdobje 2000–2006, saj se v Uredbi (ES) št. 1084/2006 o ustanovitvi Kohezijskega sklada in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1164/1994 ne zahteva predložitev letnega poročila o Kohezijskem skladu za obdobje 2007–2013.

V tem poročilu so zato zajete dejavnosti Kohezijskega sklada v petnajstih državah članicah upravičenkah – v trinajstih državah članicah konec leta 2006, tj. v Grčiji, Španiji, na Portugalskem, Cipru, Češkem, v Estoniji, na Madžarskem, v Latviji, Litvi, na Malti, Poljskem, Slovaškem in v Sloveniji, ter projektov nekdanjega instrumenta ISPA, sprejetih v obdobju 2000–2006 v Bolgariji in Romuniji, ki sta se Evropski uniji pridružili 1. januarja 2007. Omeniti je treba, da Irska zaradi gospodarske rasti od 1. januarja 2004 ni več upravičena do sredstev iz Sklada, vendar je treba projekte Kohezijskega sklada, ki se še izvajajo, zaključiti.

Podrobnosti o izvajanju projektov, sprejetih za obdobje 2000–2006, po posameznih državah članicah v letu 2010 so prikazane v delovnem dokumentu služb Komisije, priloženem temu poročilu.

1. FINANčNO IZVAJANJE ZA OBDOBJE 2000–2006 V LETU 2010 IN ZAKLJUčEK PROJEKTOV

Države članice, upravičene do podpore iz Kohezijskega sklada, je mogoče razdeliti v tri skupine: v skupino štirih držav članic, upravičenih od začetka programskega obdobja 2000–2006 (Grčija, Španija, Irska in Portugalska), drugo skupino desetih držav članic, ki so se Evropski uniji pridružile maja 2004 (Ciper, Češka, Estonija, Madžarska, Latvija, Litva, Malta, Poljska, Slovaška in Slovenija), in skupino dveh držav članic (Romunija in Bolgarija), ki sta se Evropski uniji pridružili januarja 2007.

1.1 Podaljšanje končnega datuma upravičenosti izdatkov

„Smernice za zaključevanje projektov Kohezijskega sklada in projektov nekdanjega instrumenta ISPA za obdobje 2000–2006“[1] se nanašajo na obdobje upravičenosti izdatkov, ki je določeno v vsakem posameznem sklepu o dodelitvi finančne pomoči. V skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja in navodilom, ki ga je Generalni direktorat za regionalno politiko 9. marca 2005 poslal državam članicam, Komisija končnega datuma za upravičenost izdatkov za vse projekte Kohezijskega sklada praviloma ni določila po 31. decembru 2010.

Aprila 2010 je Komisija kot enega od ukrepov v podporo evropskemu načrtu za oživitev gospodarstva sprejela „Spremembo Smernic za zaključevanje projektov Kohezijskega sklada in projektov nekdanjega instrumenta ISPA za obdobje 2000–2006“[2]. V tej spremembi je bilo navedeno, da se lahko Komisija v upravičenih okoliščinah odloči za podaljšanje končnega datuma upravičenosti. Komisija je upoštevala, da so na projekte, prvič odobrene od leta 2004, še zlasti lahko vplivala vprašanja zagotovitve potrebnega nacionalnega javnega ali zasebnega sofinanciranja ali sposobnost upravičencev, da upoštevajo prvotni razpored del. Komisija je menila, da so bili taki projekti ob nastopu krize sredi izvajanja ali celo šele na začetku izvajanja.

Komisija lahko za projekte, ki so bili s sklepom Komisije prvič odobreni po 1. januarju 2004, na podlagi ustrezno utemeljenega zahtevka podaljša končni datum upravičenosti do 31. decembra 2011. Če gre poleg tega za projekt s prispevkom Kohezijskega sklada v višini najmanj 100 milijonov EUR, se lahko končni datum upravičenosti podaljša do 31. decembra 2012.

Podaljšanje končnega datuma upravičenosti čez navedena datuma je možno samo v izjemnih in ustrezno utemeljenih okoliščinah (to je v upravnih ali pravnih postopkih z odložilnim učinkom, primerih višje sile z resnimi posledicami za izvajanje projekta, ki ga podpira Kohezijski sklad, ali ob očitnih napakah, ki jih je mogoče pripisati Komisiji).

Zadevne države članice so pozdravile spremembo smernic za zaključevanje, ki bo po mnenju Komisije pripomogla k učinkovitejšemu in uspešnejšemu izvajanju projektov Kohezijskega sklada iz obdobja 2000–2006. Številne države članice so zato v letu 2010 zaprosile za podaljšanje končnega datuma upravičenosti za več deset projektov Kohezijskega sklada, kar bi pomenilo, da se bo izvajanje teh projektov nadaljevalo do konca leta 2011 oziroma 2012.

1.2 Izplačila v letu 2010 za projekte, sprejete za obdobje 2000–2006

Na splošno je bilo končnih izplačil za projekte Kohezijskega sklada (in projekte nekdanjega instrumenta ISPA) za obdobje 2000–2006 manj, kot se je sprva pričakovalo. Zahtevki za plačilo ob zaključku programa zahtevajo temeljito analizo zaključne dokumentacije, glede na njeno popolnost in kakovost pa lahko to povzroči poznejša končna izplačila, kot je bilo sprva predvideno. Začetni proračun v letu 2010 je za projekte Kohezijskega sklada iz obdobja 2000–2006 znašal 2 500 milijonov EUR. Po prerazporeditvi odobrenih proračunskih sredstev pa je končni proračun znašal 2 321 milijonov EUR. Za zapolnitev vrzeli med razpoložljivimi viri in zahtevki za plačilo so se opravile prerazporeditve v proračunsko postavko za programe Kohezijskega sklada za obdobje 2007–2013. Razpoložljiva odobrena proračunska sredstva za obdobje 2000–2006 v višini 2 321 milijonov EUR so bila v celoti izvršena do konca leta 2010. To izvrševanje je manjše kot v letu 2009 (2 777 milijonov EUR), kar kaže, da se cikel izvajanja projektov Kohezijskega sklada počasi končuje.

Prvotno predvideni proračun za leto 2010 po proračunskih postavkah za projekte nekdanjega instrumenta ISPA je znašal 560 milijonov EUR. Septembra so se (v okviru globalne prerazporeditve) odobrena proračunska sredstva zmanjšala za 184 milijonov EUR. Po nadaljnjih prerazporeditvah decembra 2010 so končna odobrena proračunska sredstva znašala približno 368 milijonov EUR. Razpoložljiva odobrena proračunska sredstva so bila izvršena v celoti.

Preglednica 1 prikazuje splošno izvršitev izplačil v letu 2010 (vključno s tehnično pomočjo) za projekte Kohezijskega sklada in nekdanjega instrumenta ISPA.

Preglednica 1: Izvršitev izplačil Kohezijskega sklada in nekdanjega instrumenta ISPA v letu 2010 (v EUR)

Odobritve plačil | Začetno stanje | Transakcije | Končni viri | Izid |

Kohezijski sklad | 2 500 000 000 | –179 383 717 | 2 320 616 283 | 2 320 616 283 |

Nekdanji instrument ISPA | 560 000 000 | –191 878 478 | 368 121 522 | 368 121 522 |

SKUPAJ | 3 060 000 000 | –371 262 195 | 2 688 737 805 | 2 688 737 805 |

Preglednica 2 prikazuje višino izplačil v letu 2010 za vsako državo članico in sektor. Glavne prejemnice so Španija v skupini EU-4, Poljska v skupini EU-10 in Romunija v skupini EU-2. Izplačila v letu 2010 so bila v primerjavi z izplačili v letu 2009 višja za Poljsko (+108 milijonov EUR oziroma 13-odstotno povečanje izplačil glede na leto 2009) in Slovaško (+14 milijonov EUR oziroma 29-odstotno povečanje izplačil glede na leto 2009).

Preglednica 2: Izplačila v letu 2010 za projekte Kohezijskega sklada in nekdanjega instrumenta ISPA po državah članicah in sektorjih

Država članica | Okolje | Promet | Tehnična pomoč | SKUPAJ |

Španija | 12 884 382 648 | 11 128 639 199 | 86,4 % | 1 755 743 450 | 13,6 % |

Irska | 625 755 407 | 580 710 223 | 92,8 % | 45 045 184 | 7,2 % |

Portugalska | 3 482 652 576 | 2 979 319 277 | 85,5 % | 503 333 299 | 14,5 % |

Češka | 1 226 218 717 | 1 061 982 697 | 86,6 % | 164 236 020 | 13,4 % |

Estonija | 425 431 731 | 368 686 651 | 86,7 % | 56 745 080 | 13,3 % |

Madžarska | 1 481 998 333 | 1 075 837 677 | 72,6 % | 406 160 656 | 27,4 % |

Latvija | 713 737 155 | 578 052 034 | 81,0 % | 135 685 121 | 19,0 % |

Litva | 825 210 750,63 | 691 544 300 | 83,8 % | 133 666 450 | 16,2 % |

Malta | 21 966 289 | 17 573 031 | 80,0 % | 4 393 258 | 20,0 % |

Poljska | 5 634 539 614 | 4 652 759 522 | 82,6 % | 981 780 092 | 17,4 % |

Slovaška | 765 689 903 | 646 665 528 | 84,5 % | 119 024 375 | 15,5 % |

Slovenija | 254 129 012 | 214 745 183 | 84,5 % | 39 383 829 | 15,5 % |

Romunija | 2 035 838 573 | 1 550 268 645 | 76,1 % | 485 569 928 | 23,9 % |

Estonija | 37 | 21 | 1 | 129 290 305 | 16 |

Grčija | 124 | 58 | 8 | 1 298 010 305 | 66 |

Španija | 407 | 164 | 57 | 4 272 630 917 | 243 |

Irska | 10 | 4 | 0 | 357 368 796 | 6 |

Ciper | 2 | 0 | 0 | 0 | 2 |

Latvija | 46 | 19 | 9 | 143 251 895 | 27 |

Litva | 51 | 16 | 1 | 171 791 687 | 35 |

Madžarska | 47 | 12 | 1 | 34 389 692 | 35 |

Malta | 3 | 0 | 0 | 0 | 3 |

Poljska | 130 | 6 | 0 | 68 915 348 | 124 |

Portugalska | 109 | 36 | 6 | 825 206 357 | 73 |

Slovenija | 28 | 13 | 3 | 81 180 871 | 15 |

Slovaška | 39 | 11 | 3 | 145 781 900 | 28 |

Romunija | 63 | 6 | 4 | 15 776 582 | 57 |

Ciper | NE | NE |

Češka | NE | 6 814 711 | 6 814 711 | NE |

Estonija | NE | NE |

Grčija | NE | 31 141 | –157 142 | –126 001 | NE |

Španija | NE | 115 666 | 21 006 031 | 21 121 697 | NE |

Madžarska | NE | DA – prometni sektor |

Irska | NE | 627 640 | 627 640 | NE |

Latvija | NE | 506 270 | 506 270 | NE |

Litva | NE | 30 177 | 30 177 | NE |

Malta | NE | NE |

Poljska | NE | 111 246 392 | 111 246 392 | NE |

Portugalska | NE | 12 925 561 | 12 925 561 | NE |

Romunija | NE | 1 728 070 | 1 728 070 | NE |

Slovenija | NE | NE |

Slovaška | NE | 1 668 163 | 1 668 163 | NE |

Ciper | 0 |

Češka | 10 | 5 900 612 | 17,07 % | 467 210 | 5,14 % |

Estonija | 0 |

Grčija | 16 | 8 011 028 | 23,18 % | 18 046 | 0,2 % |

Španija | 8 | 6 661 294 | 19,27 % | 5 779 950 | 63,59 % |

Madžarska | 3 | 1 748 494 | 5,06 % | 1 748 494 | 19,24 % |

Irska | 3 | 1 627 701 | 4,71 % | 0 |

Latvija | 2 | 120 155 | 0,35 % | 0 |

Litva | 7 | 5 055 374 | 14,63 % | 626 036 | 6,89 % |

Malta | 0 |

Poljska | 15 | 939 617 | 2,72 % | 0 |

Portugalska | 11 | 4 372 226 | 12,65 % | 321 775 | 3,54 % |

Romunija | 0 |

Slovenija | 0 |

Slovaška | 1 | 127 985 | 0,37 % | 127 985 | 1,41 % |

SKUPAJ |76 |34 564 486 |100 |9 089 496 |100 | |

5. VREDNOTENJE

Komisija v tesnem sodelovanju z državami članicami in organi upravljanja izvaja naknadno vrednotenje. Najnovejše naknadno vrednotenje Kohezijskega sklada se je začelo leta 2009 s preučitvijo vseh projektov Kohezijskega sklada in nekdanjega instrumenta ISPA, ki so se izvajali v obdobju 2000–2006, končno poročilo pa se pričakuje januarja 2012. Vrednotenje je namenjeno presojanju prispevka Kohezijskega sklada in instrumenta ISPA k (i) razvoju prometnega sistema EU, (ii) izvajanju zakonodaje EU na okoljskem področju ter (iii) učinku instrumenta ISPA kot priprave za programe strukturnih skladov in Kohezijskega sklada. V okviru splošnega naknadnega vrednotenja Kohezijskega sklada je bila izvedena naknadna analiza stroškov in koristi za vzorec projektov s področja prometa in okolja, namenjena ugotavljanju izboljšav za prihodnja programska obdobja.

Prvi rezultati naknadnega vrednotenja prometne infrastrukture kažejo, da se je iz Kohezijskega sklada sofinanciralo 1 281 km novih cest in 3 176 km obnovljenih cest (skupno 4 457 km cest). V železniškem sektorju se je iz Kohezijskega sklada sofinanciralo 2 010 km novih tirov in 3 840 km obnovljenih tirov (skupno 5 350 km tirov).

6. INFORMIRANJE IN OBVEščANJE JAVNOSTI

Od 1. januarja 2007 vsa vprašanja v zvezi s Kohezijskim skladom obravnava Koordinacijski odbor za sklade (COCOF, ustanovljen v skladu z Uredbo (ES) št. 1083/2006).

Na sestankih Koordinacijskega odbora za sklade je bilo predstavljenih in/ali obravnavanih več zadev, pomembnih za Kohezijski sklad, med drugim:

- Generalni direktorat za regionalno politiko je obvestil o predlogu za prilagodljivejši končni datum upravičenosti (33. in 34. sestanek Koordinacijskega odbora za sklade, Bruselj, 28. januarja 2010 in 10. marca 2010);

- Generalni direktorat za regionalno politiko je države članice obvestil o sprejetju spremembe Smernic za zaključevanje projektov Kohezijskega sklada in projektov nekdanjega instrumenta ISPA za obdobje 2000–2006 (aprila 2010);

- Generalni direktorat za regionalno politiko je vodil razpravo o revidiranih navodilih za spremembo odločitev, ki jih je Komisija sprejela v zvezi s projekti Kohezijskega sklada na podlagi Uredbe (ES) št. 1164/1994, kakor je bila spremenjena (38. sestanek Koordinacijskega odbora za sklade, Bruselj, 22. septembra 2010);

- Generalni direktorat za regionalno politiko je predstavil končno različico obvestila Koordinacijskega odbora za sklade 08/0007/03 „Revidirana navodila za spremembo odločitev, ki jih je Komisija sprejela v zvezi s projekti Kohezijskega sklada na podlagi Uredbe (ES) št. 1164/1994, kakor je bila spremenjena“ z dne 24. septembra 2010, ki je bilo na voljo v vseh treh delovnih jezikih (39. sestanek Koordinacijskega odbora za sklade, Bruselj in Mons, 20. in 21. oktobra 2010).

Tudi v letu 2010 je Generalni direktorat za regionalno politiko v svojem letnem poročilu o dejavnostih[4] podrobno poročal o Kohezijskem skladu in objavil podrobnosti o velikih projektih, vključno s tistimi, ki se financirajo iz Kohezijskega sklada, za obe obdobji 2000–2006 in 2007–2013. Več informacij o številnih projektih je na voljo v zbirki podatkov na spletnem mestu INFOREGIO. Projekti Kohezijskega sklada so bili vključeni tudi v posebno publikacijo, v kateri je predstavljenih 150 primerov projektov, sofinanciranih v okviru evropske regionalne politike.

[1] „Smernice za zaključevanje projektov Kohezijskega sklada in projektov nekdanjega instrumenta ISPA za obdobje 2000–2006“, SEC(2008) 415 z dne 4. aprila 2008.

[2] „Sprememba Smernic za zaključevanje projektov Kohezijskega sklada in projektov nekdanjega instrumenta ISPA za obdobje 2000–2006“, SEC(2010) 0405 z dne 19. aprila 2010.

[3] Uredba (ES) št. 2185/1996, UL L 292, 15.10.1996, str. 2.

[4] Objavljeno na http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm.