EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 13.4.2011 
SEC(2011) 483 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
Spremni dokument za: 
predlog Uredbe Evropskega pa rlamenta in Sveta o izvajan ju okrepljene ga sodelovanja 
na podro čju uvedbe enotnega patentnega varstva  
 
in  
predlog Uredbe Sveta o Izvajanju ok repljenega sodelovanja na podro čju uvedbe 
enotnega patentnega varst va v zvezi z veljavno u reditvijo prevajanja 
 
{COM(2011) 215 kon č.} 
{SEC(2011) 482 kon č.}  
 
SL 1   SL 1. UVOD 
Patenti so pomemben dejavnik, ki prek  inovacij spodbuja gospoda rsko rast. Naložbe v 
raziskave (R in R) predstavljajo 1,9 % BDP v EU1, pri čemer je delujo č patentni sistem 
bistven za preoblikovanje teh naložb v gospodarsko rast.  
Vendar je patentno varst vo v Evropi zdaj razdrob ljeno. V strate giji EU 20202 in aktu za enotni 
trg3 je bilo oblikovanje gospodarstva, ki temelji na znanju in inovacijah, opredeljeno kot 
prednostna naloga. Cilj obeh pobud je izboljš ati okvirne pogoje podje tij za inovacije z uvedbo 
enotnega patentnega varstva v državah članicah EU.  
Kljub splošnemu priznavanju neugodnega konkuren čnega položaja evropskih podjetij zaradi 
neenotnosti patentnega varstva je Svet za konkuren čnost decembra 2010 lahko potrdil4 le, da 
zaradi nepremagljivih težav takega varstva v celotni EU ni mogo če vzpostaviti v razumnem 
roku. Tej izjavi je sledila zahteva 12 držav članic za vzpostavitev okrep ljenega sodelovanja na 
področju enotnega patentnega varstva. Nato je Komisija Svetu predložila predlog5 za 
odobritev okrepljenega sodelovanja, ki mu je sledila zahteva še 13 držav članic za vklju čitev v 
sodelovanje. Evropski parlament je 15. februarja6 podal soglasje za za četek okrepljenega 
sodelovanja, Svet za konkuren čnost pa je 10. marca sp rejel sklep o odobritvi7. Zato je treba v 
poročilu o oceni u činka upoštevati pogoje, dolo čene v sklepu Sveta o odobritvi. Nazadnje, ta 
ocena učinka ne obravnava enotnega sistema reševa nja patentnih sporov, ki zadeva vzporedni 
tok dela in za katerega bo veljal druga čen pravni instrument. Odbor za kakovost ocene u činka 
je 25. februarja 2011 izdal pozitivno mnenje. 
2. OZADJE – OBSTOJE ČI PATENTNI SISTEMI V EVROPI  
V EU je mogo če patentno varstvo pridobiti prek nacionalnih patentnih uradov držav članic, ki 
podeljujejo nacionalne patent e, ali prek Evropskega patentnega urada (EPO). 
Če se prijavitelj odlo či, da bo prijavil „evropski patent“,  EPO prijavo obravnava na podlagi 
postopkov, dolo čenih v Evropski patentni konvenciji (EPK)8. V EPK so dolo čeni 
centralizirani postopki za poizv edbo, preizkušanje in pode ljevanje evropskih patentov v 
angleškem, francoskem ali nemškem jeziku. Ve ndar patent, ki je podeljen in objavljen, ne 
začne samodejno veljati. Najprej ga je treba po trditi v državah, v katerih želi imetnik patenta 
uveljavljati varstvo, ka r pomeni, da je treba evropski patent „preoblikova ti“ v nacionalne 
patente. 
                                                 
1 Podatki Eurostata iz leta 2008. 
2 COM(2010) 2020. 
3 COM(2010) 608 kon č./2. 
4 Sporo čilo za javnost 17668/10. 
5 COM(2010) 790. 
6 P7_TA(2011)0054. 
7 Sklep Sveta 2011/167/EU z dne 10. marca 2011 o odobritvi okrepljenega sodelovanja na podro čju 
uvedbe enotnega patentnega varstva (UL L 76, 22.3.2011, str. 53). 
8 http://www.epo.org/patents/law/lega l-texts/html/epc/1973/e/ma1.html .  
 
SL 2   SL 3. OPREDELITEV PROBLEMATIKE  
Postopek poizvedbe, preizkušanja  in podeljevanja evropskih pa tentov dobro deluje ter ga 
prijavitelji iz Evrope in tretjih držav na splošno sprejemajo. Vendar ta standardizirani 
postopek dopolnjujejo obvezni postopki po podelitv i, ki so zapleteni, raznoliki in podjetjem 
povzročajo nepotrebne stroške. V tej oceni u činka so obravnavane težave in mogo če rešitve v 
zvezi s fazo patentnega varstva po podelitvi. 
3.1. Težava 1: visoki stroški, povezani s prevajanjem in objavljanjem patentov 
Po podelitvi evropskih patentov veljavne na cionalne zahteve glede potrjevanja vklju čujejo 
prevajanje, pristojbine za objavo in razli čne zahteve glede uradne vložitve. Kadar imetnik 
patenta ne izpolni nobene od zgornjih zahtev, se  evropski patent v tej državi šteje za ni čnega 
od začetka. K tem stroškom se priš tejejo honorarji, ki jih zara čunajo patentni zastopniki. 
Čeprav so se z Londonskim sporazumom9 zmanjšali stroški zaradi zahtev glede potrjevanja v 
nekaterih državah članicah, skupni stroški potr jevanja v treh državah članicah (Nem čija, 
Francija, Združeno kraljestvo) znašajo 680 EUR; v 13 državah članicah znašajo 12 500 EUR, 
če pa se patent potrdi v celotni  EU, stroški presegajo 32 000 EU R. Ocenjeno je, da dejanski 
stroški potrjevanja v EU znašajo približno 193 milijonov EUR na leto. 
3.2. Težava 2: razlike v vzdrževanju patentov v državah članicah 
Imetnik patenta mora vsako leto v vsaki državi, v kateri je patent potrjen, pla čati pristojbine 
za podaljšanje. Če pristojbin ne pla ča, patent preneha veljati in postane javna last. Pristojbine 
za podaljšanje se v državah članicah zelo razlikujejo. Pole g tega v nacionalni zakonodaji 
obstaja ve č dopolnilnih dolo čb, zaradi katerih je vz drževanje patentov v ve č državah članicah 
nepotrebno težavno. Roki za pla čilo pristojbin se  razlikujejo, ponekod še vedno ni mogo če 
plačevanje z ban čnim nakazilom, v nekaterih državah  je obvezno imenovanje patentnega 
odvetnika, poleg tega pa je komunikacija z nacionalnimi patentnimi uradi pogosto mogo ča le 
v lokalnem jeziku. Ocenjeno je, da lahko združeni stroški tehni čne pomoči za plačila v 
desetletnem obdobju dosežejo 61–81,2 milijona EUR. 
3.3. Težava 3: upravna zapletenost pri registr aciji prenosov, licenc in drugih pravic 
S patenti se lahko olajša izvajanj e transakcij na tehno loških trgih: kupuje jo in prodajajo se 
lahko kot lastninske prav ice ali pa zanje, kar je pogosteje, veljajo licen čni sporazumi. Prenosi 
in pravice se registrira jo v nacionalnih patentnih registrih dr žav, v katerih je patent potrjen. Za 
tako registracijo je treba v ve č kot polovici držav članic imenovati poklicnega zastopnika. 
Stroški registracije prenosa patenta, ki ve lja v petih državah, lahko znašajo 2 000–2 500 EUR, 
kar se prišteje razli čnim stroškom postopkov, zara čunanim v državi članici. Poleg tega 
obstajajo razli čne zahteve v zvezi z vrstami dokumentov, ki  jih je treba predložiti patentnemu 
registru, certifikati itd. 
                                                 
9 Sporazum o uporabi člena 65 Evropske patentne konvencije (Londonski sporazum), sprejet 
oktobra 2000 (UL EPO 2001, 550). 
 
SL 3   SL 3.4. Posledica: patentno varstvo na  ravni celotne EU je drago 
Zato je dostop do celovitega pate ntnega varstva v Evropi  tako drag in zapl eten, da za veliko 
inovatorjev in družb ni dostopen. Zlasti MSP se pogosto raje odlo čijo za neuradno zaš čito 
svojih inovacij (tj. tajnost).  
Vendar se evropski patenti, tudi če se vloži prijava zanje in se podelijo, obi čajno potrdijo le v 
nekaj državah, ki jih izbere imetnik patent a. Zdaj se evropski patent potrdi v povpre čno petih 
državah članicah. Zdaj se evrops ki patent potrdi v povpre čno petih državah članicah10. Število 
potrditev se je v zadnjih 15 letih celo zmanjšalo11. Poleg tega upravna obremenitev in 
zapletenost vzdrževanja patentov te r registracije pravic in licen c inovatorjem in podjetjem, 
vključno s tistimi, ki želijo pridob iti patentne informacije, povzro čata nepotrebne stroške. 
Zaradi razdrobljenosti patentnega varstva je težavnejše tudi uveljavljanje patentnih pravic. 
Kadar blago vstopi v EU prek države članice, v kateri patent ne velja, se imetnik patenta ne 
more opreti na carinski zakonik EU, da bi  zavrnil blago, ki domnevno krši patent12.  
Zgoraj opisani položaj im a pomembne nezaželene u činke na delovanje not ranjega trga. Poleg 
tega, da ohranja razdrobljenos t trga, negativno vpliva tudi na inovacije, rast in konkuren čnost 
evropskih podjetij.  
4. SUBSIDIARNOST  
Uvedba evropskih pravic intelektualne lastnine za zagotovitev enotnega varstva po vsej EU in 
s tem povezana jezikovna ureditev sta dolo čeni v členu 118 PDEU. Zgoraj opisane težave se 
lahko odpravijo le na ravni EU, in sicer z rešitvijo, ki v primerjavi s sedanjo ureditvijo izrazito 
zmanjšuje prevajalske in upravne zahteve. Ukrepanje na ravni EU je nujno, saj države članice 
brez pravnega instrumenta EU ne mo rejo ustrezno vzpostaviti pravnih u činkov patentov, ki so 
enotni v ve č državah članicah. Pri analizi možnosti se  je upoštevala sorazmernost. 
5. CILJI 
Na podlagi opredelitve problematike sta splošn a cilja tega predloga izboljšati delovanje 
enotnega trga ter spodbujati rast  in inovacije. Ta cilja je mogo če doseči s povečanjem dostopa 
MSP do patentnega varstva, s čimer bi se pove čale možnosti za potrjevanje patentov in 
razširjanje znanja (posebni cilji). 
Zgornje cilje je mogo če doseči le z znižanjem skupnih stroškov patentnega varstva v Evropi, 
zlasti z znižanjem stroškov za prevajanje in obj avljanje, poenostavitvij o vzdrževanja patentov 
(podaljšanje) ter poenostavitv ijo registracije prenosov, licen čnih sporazumov in drugih pravic.  
                                                 
10 Študija o stroških patentiranja, ki jo je pripravilo podjetje Roland Berger Market Research, avgust 2004. 
11 Gospodarska analiza stroškov in koristi patenta Skupnosti, ki jo je opravil van Pottelsberghe, Danguy, 
2009.  
12 Uredba Sveta (ES) št. 1383/2003 (UL L 196, 2.8.2003, str. 7-14).   
 
SL 4   SL 6. MOŽNOSTI POLITIKE IN ANALIZA  
Možnosti politike so se presojale glede na naslednja merila: u činkovitost, znižanje stroškov, 
poenostavitev in politi čna izvedljivost. Vendar so države članice, ki so od Komisije zahtevale, 
naj predlaga okreplje no sodelovanje na podro čju enotnega patentnega varstva, navedle tudi 
obseg in cilje takega sodelovanja. Pri obravna vi možnosti je bilo tr eba upošteva ti te osnovne 
pogoje.  
6.1. Možnost 1 (osnovni scenarij) – Komi sija ne sprejme nobenih ukrepov 
V skladu s tem scenarijem se sedanji patentni sistem v Evropi ne bi spremenil. Edino 
izboljšanje bi lahko bil pristop ve č držav članic k Londonskemu sporazu mu. Vendar pristop ni 
le neobvezen, ampak tudi dolgotrajen in zapleten. Ta scenarij ni u činkovit, saj ne bi odpravil 
pomanjkljivosti sedanjega evropskega patentnega sistema. Ne bi omogo čil znižanja stroškov 
ali poenostavitve, saj bi se te žave s potrjevanjem, podaljševanjem in registracijo nadaljevale. 
Nazadnje, ta možnost prav tako ni v skladu s politi čno zavezanostjo Komisije in Sveta, da 
bosta odpravila težave v sedanjem patentnem sistemu. 
6.2. Možnost 2 – Komisija si skupaj z drugimi institucijami še naprej prizadeva za 
patent EU, ki zajema 27 držav članic 
Pri tej možnosti bi si Komisija skupaj s Sv etom in Evropskim parlamentom še naprej 
prizadevala za patent EU, ki zajema vse države članice, tj. bi nadaljeva la razprave na podlagi 
predlogov Komisije o patentu Skupnosti13 in ureditvi prevajanja14. S to možnostjo bi se v 
celoti dosegli cilji pobude. To bi omogo čilo veliko znižanje stroškov, saj bi stroški prevajanja 
v celotni EU znašali 680 EUR, pri čemer ne bi bilo dodatnih stroškov za potrjevanje. Skupni 
prihranki bi lahko znašali 159 milijonov EUR na leto. Na podlagi odprave stroškov tehni čne 
pomoči za plačevanje pristojbin za podaljšanje je mogo če predvideti prihranek v višini 49–
65,2 milijona EUR v desetletnem obdobju. Ker bi se pla čevanje in upravljanje podaljšanja ter 
registracija patentov in povezanih pravic uprav ljali centralno, bi bila s to možnostjo dosežena 
znatna poenostavitev. Vendar ta možnost ni politi čno izvedljiva, saj je Svet ve čkrat poskusil 
doseči soglasje o nujni ureditvi prev ajanja, vendar mu to ni uspelo. 
6.3. Možnost 3 – Komisija predloži predl oge uredbe o izvajanju okrepljenega 
sodelovanja 
Pri tej možnosti bi Komisija predložila predloge, potrebne za izvajanje okrepljenega 
sodelovanja na podro čju enotnega patentnega varstva. Enotno patentno varstvo bi zajemalo 
25 držav članic, ki želijo sodelovati v tem okvi ru. Predstavljajo 79 % ozemlja EU, pri čemer 
iz teh držav izhaja ve č kot 92 % prijav. Enotno patentno varstvo bi bilo za uporabnike 
neobvezno ter bi obstajalo skupaj s sedanjimi evr opskimi in nacionalnimi patentnimi sistemi. 
Stroški in zapletenost patentnega varstva bi se znatno zmanjšali. Vsi imetniki patentov bi 
imeli enak dostop do koristi na podlagi te možnosti ne glede na to, ali imajo stalno 
prebivališ če v državah, ki so vklju čene v okrepljeno sodelovanje, ali državah, ki vanj niso 
vključene. 
Čeprav se s to možnostjo ne bi dosegle vse koristi iz možnosti 2, bi bila u činkovita in bi 
pozitivno vplivala na uporabnike pa tentnega sistema v Evropi. Pla čevanje in upravljanje 
podaljšanja patentov ter registracijo patentov  in povezanih pravic bi na osrednji ravni 
                                                 
13 COM(2000) 412. 
14 COM(2010) 350. 
 
SL 5   SL upravljal EPO glede na ozemlje sodelujo čih držav članic. V desetletnem obdobju bi lahko 
prihranki stroškov zaradi pristojbin za tehni čno pomoč za plačila dosegli 5 760–7 680 EUR na 
patent, če bi bilo v okrepljeno sodelovanje vklju čenih 25 držav članic. V nesodelujo čih 
državah bi bilo patente še vedno treb a upravljati za vsak primer posebej. 
6.3.1.  Podmožnost 3.1 – Komisija predlaga ured itev prevajanja, ki velja na podro čju 
enotnega patentnega varstva in ustreza njenemu predlogu z dne 30. junija 2010 
Pri tej podmožnosti bi Komisija predlagala ureditev prevajanja, ki  bi veljala na podro čju 
enotnega patentnega varstva in bi ustrezala njenemu pred logu za ureditev prevajanja za 
patent EU. Imetnik patenta bi EPO predlož il prevod zahtevkov v dva druga uradna jezika 
EPO. Dodatni prevodi ne bi bili pot rebni (razen v primeru spora). Povpre čni stroški patentov 
za področje okrepljenega sodelovanja bi znašali 680 EUR. Stroški varstva za celotno EU bi 
lahko znašali 15 % današnjih stroškov (pri 25 sodelujo čih državah članicah). Skupni prihranki 
bi lahko znašali 58,5 milijonov EUR na let o. Ta podmožnost bi bila stroškovno u činkovita in 
bi vodila k ustrezni poenostavitvi, venda r v Svetu ni prejela dovolj podpore. Države članice, 
ki so zahtevale za četek okrepljenega sodelovanja, želijo v izvedbene uredbe vklju čiti nekatere 
elemente v zvezi z ureditvijo pr evajanja, ki jih je predlagalo  belgijsko predsedstvo. Predlog 
osnutka sklepa Sveta o odobritvi okrepljenega sodelovanja že vklju čuje več vsebinskih 
elementov v zvezi s tem. Zato ta možnost ni politi čno izvedljiva. 
6.3.2.  Podmožnost 3.2 – Komisija predlaga ured itev prevajanja, ki velja na podro čju 
enotnega patentnega varstva, na podlagi svojega predloga z dne 30. junija 2010 in 
ob upoštevanju elementov kompromisnega pr edloga, o katerem je razpravljal Svet 
Pri tej podmožnosti bi zgornjo ureditev prevaj anja dopolnili nekateri elementi kompromisne 
rešitve, ki jo je le ta 2010 predlagalo belgijsko pred sedstvo, kot so zahtevale države članice, ko 
so Komisijo zaprosile, naj predloži predlog za za četek okrepljenega sodelovanja. Glavni sklop 
jezikovnih zahtev je tisti iz EPK. Poleg tega bi se dodatne zahteve glede prevajanja 
uporabljale v prehodnem obdobju, ka r bi imetnikom patentov povzro čilo dodatne stroške. 
Zato lahko skupni stroški za prevajanje v pr ehodnem obdobju znašajo od približno 980 EUR 
do 2 380 EUR na patent na podro čju okrepljenega sodelova nja. Ko bodo na voljo 
visokokakovostni strojni prevodi, se bodo strošk i za prevajanje zmanjšali na 680 EUR. 
Stroški varstva za celotno EU  bi lahko znašali 20 % današnjih  stroškov (pri 25 sodelujo čih 
državah članicah). Skupni prihranki bi lahko znašali 50 milijonov EUR na leto. Pri čakovati je 
mogoče, da bo ta podmožnost prejela znatno politi čno podporo.  
7. PRIMERJAVA MOŽNOSTI IN NJIHOVIH U ČINKOV  
Pri primerjavi možnosti dosega možnost 2 najboljše rezultate glede na merila u činkovitosti, 
znižanja stroškov in poenostavitve. Vendar ima tudi možnost 3 velike koristi ter omogo ča 
velike prihranke in poenostavitev za upor abnike iz Evrope in tretjih držav. 
Uvedba patenta EU (možnost 2) bi najbolj poz itivno vplivala na notranji trg, uporabnike 
patentnih informacij in potrošnike, saj bi v smis lu patentnega varstva združila celotni notranji 
trg. Vendar bi tudi možnost 3 pove čala stopnjo povezovanja med sodelujo čimi državami 
članicami ter med sodelujo čimi in nesodelujo čimi državami. Z izvajanjem okrepljenega 
sodelovanja se bodo skupni strošk i in zapletenost pri pridobivanju  patentnega varstva po vsej 
EU znatno zmanjšali, zato je mogo če pričakovati, da bo ve č inovatorjev uveljavljalo patentno 
varstvo tudi v državah članicah, ki niso vklju čene v okrepljeno sodelovanje.  
 
SL 6   SL Boljša povezanost bo pozitivno vplivala na dostop potrošnikov do blaga in storitev. Z bolje 
povezanim trgom se bo zagotovila boljša čezmejna trgovina, enostavnejš i pa bo tudi boj proti 
ponarejenemu blagu. S centralizirano registraci jo in objavljanjem patentov s strani EPO bo 
omogočeno razširjanje znanja in zagotovl jen pozitiven vpliv na inovacije.  
Zaradi lažjega in cenejšega dostopa do patentov v Evropi se bo verjetno pove čalo število 
inovativnih MSP. MSP imajo po membno vlogo pri ustvarjanju delovnih mest; zagotavljajo 
dve tretjini delovnih mest v zasebnem sektorju15. Zato je mogo če pričakovati, da bo pove čanje 
števila novih podjetij pozitivno vplivalo na ustvarjanje delovnih mest. 
Čeprav je jasno, da bi bil v gospodarskem smislu patent EU naju činkovitejši, se je v desetih 
letih pogajanj pokazalo, da ta možnost ni politi čno izvedljiva. Analiza možnosti 3 kaže, da bi 
bile njene koristi vseeno zelo velike. Čeprav bi bila ureditev pr evajanja iz podmožnosti 3.1 
najbolj stroškovno u činkovita, bodo države članice, ki so vklju čene v okrepljeno sodelovanje, 
verjetno najbolj naklonjene podmožnosti 3. 2. Zato je možnost 3 s podmožnostjo 3.2 
najprimernejša. 
8. SPREMLJANJE IN VREDNOTENJE  
Komisija bo pet let po za četku uporabe preu čila uporabo zakonodaje, pri čemer bo posebno 
pozornost namenila prehodni ureditvi prevajan ja. Komisija bo spremljala tudi ustrezne 
kazalnike pogojev za inovacije, število pate ntov in njihove stroške na letni ravni. 
 
                                                 
15 http://ec.europa.eu/enterprise/policies/ sme/facts-figures-analysis/index_en.htm .