SL Uradni list Evropske unije C 65/1

SPOROČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

TEHNIČNE SMERNICE ZA IZVAJAJE UREDBE (ES) št. 689/2008

Objava v skladu s členom 23 Uredbe (ES) št. 689/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o izvozu in uvozu nevarnih kemikalij

2011/C 65/01

KAZALO

1. UVOD

2. ROTTERDAMSKA KONVENCIJA

3. UREDBA (ES) št. 689/2008

3.1. Člen 1: CILJI

3.2. Člen 2: PODROČJE UPORABE

3.3. Člen 3: OPREDELITEV POJMOV

3.4. Člen 4: IMENOVANJE NACIONALNIH ORGANOV

3.5. Člen 5: UDELEŽBA EVROPSKE UNIJE PRI KONVENCIJI

3.6. Člen 6: KEMIKALIJE, ZA KATERE VELJA OBVEŠČANJE O IZVOZU, KEMIKALIJE, KI IZPOLNJUJEJO POGOJE ZA OBVEŠČANJE PIC, IN KEMIKALIJE, ZA KATERE VELJA POSTOPEK PIC

3.7. Člen 7: OBVESTILA O IZVOZU, POSREDOVANA TRETJIM DRŽAVAM

3.8. Člen 8: OBVESTILA O IZVOZU, PREJETA OD TRETJIH DRŽAV

3.9. Člen 9: INFORMACIJE O IZVOZU IN UVOZU KEMIKALIJ

3.10. Člen 10: SODELOVANJE PRI POSTOPKU OBVEŠČANJA PIC

3.11. Člen 11: INFORMACIJE, KI SE POŠLJEJO SEKRETARIATU PIC O KEMIKALIJAH, KI NE IZPOLNJUJEJO POGOJEV ZA OBVEŠČANJE PIC

3.12. Člen 12: OBVEZNOSTI V ZVEZI Z UVOZOM KEMIKALIJ

3.13. Člen 13: OBVEZNOSTI V ZVEZI Z IZVOZOM KEMIKALIJ, RAZEN KAR ZADEVA OBVEŠČANJE O IZVOZU

3.14. Člen 14: IZVOZ NEKATERIH KEMIKALIJ IN IZDELKOV, KI VSEBUJEJO KEMIKALIJE

3.15. Člen 15: INFORMACIJE O TRANZITU

3.16. Člen 16: INFORMACIJE, KI SPREMLJAJO IZVOŽENE KEMIKALIJE

3.17. Člen 17: OBVEZNOSTI DRŽAV ČLANIC IN IZVOZNIKOV ZA NADZOR UVOZA IN IZVOZA

3.18. Člen 18: KAZNI

3.19. Člen 19: IZMENJAVA INFORMACIJ

3.20. Člen 20: TEHNIČNA POMOČ

3.21. Člen 21: SPREMLJANJE IN POROČANJE

3.22. Člen 22: POSODABLJANJE PRILOG

3.23. Člen 23: TEHNIČNA NAVODILA

3.24. Člen 24: ODBOR

4. EVROPSKA ZBIRKA PODATKOV O IZVOZU IN UVOZU NEVARNIH KEMIKALIJ

5. PRIMERI

PRILOGA 1 Priloga I k Uredbi (ES) št. 689/2008 Evropskega parlamenta in Sveta

PRILOGA 2 Priloga II k Uredbi (ES) št. 689/2008

PRILOGA 3 Priloga V k Uredbi (ES) št. 689/2008

PRILOGA 4 Shematski prikazi glavnih postopkov

PRILOGA 5 Pregled glavnih nalog izvoznikov za uskladitev z Uredbo (ES) št. 689/2008

PRILOGA 6 Seznam priporočenih jezikov za označevanje izvozov v nekatere države

PRILOGA 7 Seznam imenovanih nacionalnih organov v okviru Uredbe (ES) št. 689/2008 (podatki z dne 30. junija 2010 – za najnovejše informacije glej zbirko podatkov EDEXIM ali spletne strani PIC)

PRILOGA 8 Seznam držav OECD, pri katerih je mogoč odstop od izrecnega soglasja

IZJAVA O OMEJITVI ODGOVORNOSTI

Ta priročnik ne določa novih zakonodajnih pravil. V njem Komisija pojasnjuje svoje razumevanje Uredbe (ES) št. 689/2008 in druge navedene zakonodaje. Z njim se ne ustvarjajo nove pravice ali obveznosti, ki niso določene v zakonodaji. Zavezujoča in končna razlaga zakonodaje Unije je naloga Sodišča Evropske unije.

UPORABLJENE KRATICE IN OPREDELITVE

CLP Uredba (ES) št. 1272/2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi, o spremembi in razveljavitvi direktiv 67/548/EGS in 1999/45/ES ter spremembi Uredbe (ES) št. 1907/2006 CoP konferenca pogodbenic INO imenovani nacionalni organ EDEXIM Evropska zbirka podatkov o izvozu in uvozu nevarnih kemikalij ES Evropska skupnost EGS Evropska gospodarska skupnost EU Evropska unija FAO Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo GHS globalno usklajeni sistem za razvrščanje in označevanje kemikalij Stavek o nevarnosti: besedilo razreda ali kategorije nevarnosti, ki opisuje vrsto nevarnosti, ki jo povzroča nevarna snov ali zmes, po potrebi tudi stopnjo nevarnosti OECD Organizacija za ekonomsko sodelovanje in razvoj PCB poliklorirani bifenili PIC soglasje po predhodnem obvestilu/obveščanju POP obstojna organska onesnaževala Previdnostni stavek: besedilo, ki opisuje priporočene ukrepe za zmanjšanje ali preprečevanje negativnih učinkov, ki so posledica izpostavljenosti nevarni snovi ali zmesi zaradi njene uporabe ali odstranjevanja stavek R: besedilo, ki opisuje posebna tveganja, ki izhajajo iz nevarnosti, s katero je povezana uporaba snovi REACH Uredba (ES) št. 1907/2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij RIN referenčna identifikacijska številka stavek S: besedilo, ki opisuje varnostne zahteve in postopke za ukrepanje v nujnih primerih v zvezi z varno uporabo snovi TARIC Tarif Intégré de la Communauté – tj. integrirana tarifa Evropske skupnosti PDEU Pogodba o delovanju Evropske unije UNEP Program Združenih narodov za okolje

1. UVOD

Kemična industrija Evropske unije je med največjimi svetovnimi proizvajalci kemikalij. Proizvaja številne snovi za različne namene. Nekatere od teh snovi so nevarne za zdravje ljudi in/ali okolje, zato jih je treba uporabljati nadzorovano. Nekatere kemikalije, proizvedene za izvoz v druge države in tamkajšnjo uporabo, so v Evropski uniji prepovedane ali strogo omejene.

Pomembno je poznati varne načine shranjevanja, prevoza, uporabe in odstranjevanja nevarnih kemikalij ter vedeti, kako ravnati v izrednih razmerah ter kako hitro in učinkovito reševati zdravstvene in okoljske težave. Zmogljivosti za varno ravnanje s kemikalijami so v številnih državah, zlasti v državah v razvoju, še vedno pomanjkljive. Delavci pogosto niso usposobljeni za pravilno uporabo in odstranjevanje nevarnih kemikalij. Vlade in družbe v teh državah nimajo vedno ustreznih skladišč in odlagališč ter dovolj znanja o nevarnostih kemikalij in načinih preprečevanja škode za ljudi in okolje.

Uredba (ES) št. 689/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o izvozu in uvozu nevarnih kemikalij (1) je najnovejši v nizu ukrepov zadnjih let, ki so namenjeni reševanju te problematike. S to uredbo se v EU izvaja Rotterdamska konvencija o postopku soglasja po predhodnem obveščanju (PIC) za določene nevarne kemikalije in pesticide v mednarodni trgovini. Uredba naj bi zavarovala zdravje ljudi in okolje pred možno škodo ter tako prispevala k okolju primerni uporabi takih kemikalij. Z Uredbo se izvaja tudi ena od zahtev Stockholmske konvencije o obstojnih organskih onesnaževalih, saj prepoveduje izvoz kemikalij, ki so v konvenciji opredeljene kot obstojna organska onesnaževala, razen če konvencija zanje določa posebne izjeme. Uredba (ES) št. 689/2008 je nadomestila Uredbo (ES) št. 304/2003 (2) Evropskega parlamenta in Sveta. (3).

EU z Uredbo (ES) št. 689/2008 znova potrjuje zavezo k zagotavljanju ustreznega nadzora pri trgovini z nevarnimi kemikalijami in njihovi uporabi na svetovni ravni, ki temelji na načelu, da mora EU pomagati varovati zdravje ljudi in okolje znotraj in zunaj svojih meja. Uredba temelji na členu 133 ES (zdaj člen 207 PDEU) in členu 175 ES (zdaj člen 192 PDEU), kar pomeni, da njene določbe učinkujejo tako na trgovino kot tudi okolje.

Uredba (ES) št. 689/2008 vsebuje več tehničnih sprememb operativnih določb Uredbe (ES) št. 304/2003, v katerih so upoštevane izkušnje pri dosedanjem izvajanju. Zlasti zaradi težav, ki so jih povzročale zamude pri pridobivanju odgovorov na zahtevke za izrecno soglasje za uvoz, določa postopek, ki omogoča, da se izvoz nekaterih kemikalij začasno nadaljuje, kadar država uvoznica kljub prizadevanju ni poslala odgovora. Določa tudi posebne pogoje, pod katerimi so taka odstopanja mogoča, in zadevne časovne okvire. Poleg tega se je pod določenimi pogoji mogoče odpovedati obveznosti, da se pridobi izrecno soglasje, če se določene kemikalije izvažajo v države članice Organizacije za ekonomsko sodelovanje in razvoj (OECD).

S spremembami Uredbe se krepi in širi tudi vloga Komisijine zbirke podatkov, t. i. EDEXIM, saj Uredba predpisuje, da je treba za obvestila o izvozu, uvozne odločitve, soglasja in odstope, ki se hranijo v tej zbirki podatkov, določiti sistem oznak. Zaradi lažjega carinjenja in zmanjšanja upravnega bremena morajo izvozniki te oznake navesti na izvoznih deklaracijah. Poleg tega so v Uredbi ohranjene številne določbe, ki presegajo zahteve Rotterdamske konvencije, da se doseže višja raven varovanja zdravja ljudi in okolja.

Ta priročnik se začne z drugim poglavjem, ki predstavlja uvod v Rotterdamsko konvencijo, skupaj z njenimi temeljnimi načeli in mehanizmi, ter vsebuje povzetek področij, na katerih Uredba EU navedeno konvencijo presega. Nadaljuje se s tretjim poglavjem, v katerem je vsak člen Uredbe (ES) št. 689/2008 pregledan posebej. V njem so jasno razložene ključne zahteve vsake določbe in poudarjene povezave med različnimi določbami. Sledi četrto poglavje, v katerem je opisana vloga Komisije pri vsakdanjem izvajanju Uredbe in vodenju zbirke podatkov EDEXIM. Nazadnje je v petem poglavju navedenih nekaj primerov, pri katerih je z več zgledi prikazano, kakšen je učinek zahtev Uredbe v praksi.

Priloge vsebujejo koristne dodatne informacije. V prilogah 1 do 3 so priloge I, II in V Uredbe (ES) št. 689/2008. Opozoriti je treba, da se Priloga I Uredbe redno posodablja ter da je njena najnovejša različica na voljo na spletni strani Komisije na naslovu: http://edexim.jrc.ec.europa.eu. Priloga 4 vsebuje shematske prikaze glavnih postopkov, ki so povezani z izvozom kemikalij in ki so bili uvedeni za izvajanje Uredbe. V Prilogi 5 je podan pregled glavnih nalog, ki jih imajo izvozniki. Priloga 6 vsebuje seznam priporočenih jezikov za označevanje izvozov, Priloga 7 pa seznam imenovanih nacionalnih organov za države članice EU. V Prilogi 8 so ob državah OECD, pri katerih se je mogoče odpovedati izrecnemu soglasju, navedeni njihovi zadevni INO.

Opozoriti je treba, da Uredba (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi, o spremembi in razveljavitvi direktiv 67/548/EGS in 1999/45/ES ter spremembi Uredbe (ES) št. 1907/2006 (4) (uredba CLP) določa nova pravila za razvrščanje, označevanje in pakiranje kemikalij v EU ter da je nadomestila nekatere dele Direktive Sveta 67/548/EGS z dne 27. junija 1967 o približevanju zakonov in drugih predpisov v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih snovi (5). Uredba (ES) št. 1272/2008 bo do 1. junija 2015 v celoti nadomestila Direktivo 67/548/EGS ter Direktivo 1999/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. maja 1999 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih pripravkov (6). Terminologija, ki se uporablja v Uredbi (ES) št. 689/2008, še vedno temelji na teh direktivah, vendar bo kmalu prilagojena uredbi CLP. V uredbi CLP se na primer namesto izraza „pripravek“ uporablja izraz „zmes“. Zato je treba v tem priročniku izraz „pripravek“ razumeti isto kot izraz „zmes“ v uredbi CLP.

2. ROTTERDAMSKA KONVENCIJA

Rotterdamska konvencija o postopku soglasja po predhodnem obveščanju (PIC) za določene nevarne kemikalije in pesticide v mednarodni trgovini naj bi v mednarodni trgovini z nevarnimi kemikalijami spodbudila skupno odgovornost in skupna prizadevanja med pogodbenicami ter tako zavarovala zdravje ljudi in okolje pred možno škodo in prispevala k okoljsko sprejemljivi uporabi kemikalij. Oblikovana je bila na podlagi izkušenj, pridobljenih pri izvajanju Londonskih smernic UNEP (Program Združenih narodov za okolje) za izmenjavo informacij o kemikalijah v mednarodni trgovini, ki so bile spremenjene leta 1989, ter Mednarodnega kodeksa ravnanja FAO (Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo) pri razširjanju in uporabi pesticidov, ki je bil spremenjen leta 1990. Ta dva instrumenta sta uvedla prostovoljni postopek PIC.

Konvencija je bila sprejeta leta 1998 na konferenci v Rotterdamu, na kateri jo je bilo mogoče tudi podpisati, veljati pa je začela 24. februarja 2004. Do 31. oktobra 2010 jo je ratificiralo 139 pogodbenic. Konferenca pogodbenic (CoP) zaseda vsako drugo leto. Pogodbenice so sprejele sklepe o operativnih določbah Konvencije in postopkovnih vprašanjih v zvezi z izvajanjem, ter sklenile, da naloge sekretariata Konvencije skupaj opravljata program Združenih narodov za okolje v Ženevi ter Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo v Rimu.

Evropska unija je pred sprejetjem Konvencije sodelovala pri prostovoljnem postopku, ki je v EU postal pravno zavezujoč z Uredbo (EGS) št. 2455/92. Potem ko je Evropska unija 20. decembra 2002 ratificirala Rotterdamsko konvencijo (glej Sklep Sveta 2003/106/ES (7)), je bila Uredba (EGS) št. 2455/92 nadomeščena z Uredbo (ES) št. 304/2003, s katero so bile določbe Konvencije izvršene v celoti, vanjo pa je bilo vključenih tudi več določb, ki so presegale zahteve Konvencije. Zlasti se je EU odločila, da v področje uporabe uredbe poleg kemikalij, ki jih ureja Konvencija, vključi tudi kemikalije, ki so na ravni EU prepovedane ali strogo omejene. Z razvojem zakonodaje EU je bilo treba Prilogo I štirikrat spremeniti ter vanjo vključiti dodatne kemikalije. Medtem je Uredbo (ES) št. 304/2003 nadomestila Uredba (ES) št. 689/2008, v kateri so bile določbe, ki presegajo zahteve Konvencije, ohranjene.

Konvencija zajema dve skupini kemikalij, in sicer pesticide in industrijske kemikalije. Njeno temeljno načelo je, da se lahko prepovedana ali strogo omejena kemikalija iz Priloge III h Konvenciji izvozi samo ob soglasju po predhodnem obvestilu (PIC) pogodbenice uvoznice. Zato je bil določen postopek, v katerem se uradno zagotovi in sporoči uradna odločitev države uvoznice o tem, ali želi prejemati prihodnje pošiljke določene kemikalije. Hkrati se lahko preveri, ali države izvoznice te odločitve upoštevajo. Postopek PIC trenutno velja za 40 kemikalij. Konvencija določa tudi mehanizem za vključevanje dodatnih snovi, če so izpolnjena nekatera merila.

Pogodbenice morajo sekretariat obvestiti o vseh dokončnih ureditvenih ukrepih o prepovedi ali strogi omejitvi kemikalije, ki spada v področje uporabe Konvencije, tako, da mu predložijo t. i. obvestilo PIC. S predložitvijo obvestila PIC se kemikalija vključi v postopek. Ko vsaj dve pogodbenici iz različnih geografskih regij (ki jih opredeli CoP) sekretariatu predložita obvestilo, Odbor za pregled kemikalij, tj. pomožni organ, sestavljen iz izvedencev za ravnanje s kemikalijami, ki jih imenujejo vlade pogodbenic, oceni informacije. Če so ustrezna merila Konvencije izpolnjena, pripravi osnutek navodil za odločanje in priporoči CoP, naj se kemikalija uvrsti na seznam v Prilogi III in vključi v postopek PIC. CoP nato soglasno odloči, ali bo kemikalija uvrščena na seznam oziroma vključena v postopek. Nato se navodila za odločanje posredujejo vsem pogodbenicam, s čimer se jim zagotovijo informacije za sprejetje odločitve, ali bodo uvoz pod določenimi pogoji sprejele, zavrnile ali dovolile. Sekretariat vsakih šest mesecev obvesti vse pogodbenice o prejetih odgovorih tako, da na spletni strani PIC na naslovu http://www.pic.int/ objavi t. i. „okrožnice PIC“. Na njej se v zbirki podatkov objavijo tudi uvozni odgovori. Pogodbenice izvoznice morajo zagotoviti, da njihovi izvozniki upoštevajo vse uvozne odločitve. Ta obveznost naj bi zaščitila države uvoznice, ki nimajo infrastrukture, da bi se same primerno zaščitile pred neželenimi uvozi.

Drugi ključni steber Konvencije se nanaša na izmenjavo informacij med pogodbenicami o potencialno nevarnih kemikalijah, ki bi se lahko izvažale. Pri tem je najpomembnejša zahteva, da mora pogodbenica, ki namerava izvoziti kemikalijo, ki je na njenem ozemlju prepovedana ali katere uporaba je strogo omejena, pred prvo pošiljko in vsako leto zatem pogodbenico uvoznico obvestiti o takem izvozu (t. i. postopek „obvestilo o izvozu“), dokler za zadevno kemikalijo ne začne veljati postopek PIC in pogodbenica uvoznica za to kemikalijo ne zagotovi uvoznega odgovora, ki se pošlje pogodbenicam. Poleg tega mora pogodbenica izvoznica zahtevati, da je treba pri izvozu kemikalij, ki so vključene v postopek PIC, izpolnjevati zahteve za označevanje, ki zagotavljajo, da je na voljo dovolj informacij o tveganju in/ali nevarnosti za zdravje ljudi ali okolje. Podobne zahteve lahko določi tudi za izvoz drugih kemikalij, ki so na njenem ozemlju prepovedane ali strogo omejene.

Konvencija vsebuje tudi določbe o tehnični pomoči med pogodbenicami. Pogodbenice z bolj izpopolnjenimi programi za urejanje kemikalij morajo drugim pogodbenicam, na primer državam v razvoju, zagotavljati tehnično pomoč, vključno z usposabljanjem, ter jim tako pomagati pri razvoju infrastrukture in zmogljivosti za ravnanje s kemikalijami.

Kot že navedeno, Uredba v več pogledih presega zahteve Rotterdamske konvencije, da bi se dosegla višja raven varovanja zdravja ljudi in okolja. Zahtevi za obveščanje o izvozu in pridobivanje izrecnega soglasja se ne uporabljata samo za pogodbenice Konvencije, ampak za vse države. Področje uporabe Uredbe je razširjeno na vse kemikalije, ki veljajo za prepovedane ali strogo omejene na ravni EU. Da bi se vključilo več kemikalij, sta bili poleg tega skupini uporabe iz Konvencije razdeljeni v dve podskupini: pesticidi so bili razdeljeni na kmetijske in nekmetijske, industrijske kemikalije pa na kemikalije za uporabo profesionalcev in kemikalije za uporabo prebivalstva. Zato se lahko na podlagi Uredbe EU s prepovedjo ali strogo omejitvijo kemikalije na ravni podskupine (čeprav kemikalija ni prepovedana ali strogo omejena na ravni skupine uporabe iz Konvencije) začne obveščanje o izvozu. Tako se za nekatere kemikalije, ki ne izpolnjujejo pogojev za obveščanje PIC po členu 5 Konvencije in se zanje ne zahteva obveščanje o izvozu po členu 12 Konvencije, v skladu z Uredbo kljub temu uporablja obveščanje o izvozu.

Poleg tega morajo izvozniki EU uporabljati obveščanje o izvozu ne glede na predvideno uporabo kemikalije ter ne glede na to, ali je ta uporaba v EU prepovedana ali strogo omejena ali ne. Enako pravilo velja tudi za zahtevke za izrecno soglasje. Poleg tega zahteva za pridobivanje izrecnega soglasja velja za več kemikalij, kot jih je vključeno na seznam za postopek PIC na podlagi Konvencije; razširjena je na vse kemikalije, ki izpolnjujejo pogoje za obveščanje PIC v kateri koli od obeh skupin iz Konvencije.

3. UREDBA (ES) št. 689/2008

Uredba (ES) št. 689/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o izvozu in uvozu nevarnih kemikalij je bila sprejeta 17. junija 2008, veljati pa je začela 1. avgusta 2008. Nadomestila je Uredbo (ES) št. 304/2003, ki je bila razveljavljena. Glavne določbe Uredbe so opisane v nadaljevanju.

3.1 Člen 1: CILJI

Uredba ima več ciljev:

— izvajati Rotterdamsko konvencijo (v nekaterih primerih s preseganjem njenih določb), tudi pri državah, ki niso pogodbenice Konvencije,

— za izvoz vseh nevarnih kemikalij uvesti enake zahteve za pakiranje in označevanje, kot veljajo v EU, razen če niso v nasprotju z zahtevami države uvoznice.

Opozoriti je treba, da je treba pri pakiranju in označevanju končnega proizvoda vedno izpolnjevati tudi zahteve države uvoznice, v kateri se proizvod trži, če take zahteve obstajajo.

3.2 Člen 2: PODROČJE UPORABE

Uredba zajema:

— kemikalije, za katere velja postopek PIC,

— kemikalije, ki so v EU prepovedane ali strogo omejene,

— vse kemikalije, kadar se izvažajo, kar zadeva pakiranje in označevanje (v skladu z zahtevami EU – glej člen 16).

Uredba se ne uporablja za droge, radioaktivne snovi, odpadke, kemično orožje, živila in dodatke živilom, krmila, gensko spremenjene organizme, farmacevtske proizvode (razen razkužil, insekticidov in paraziticidov), ki so opredeljeni v drugi zakonodaji EU. Prav tako se ne uporablja za kemikalije, ki se izvažajo ali uvažajo zaradi raziskav ali analiz, če ni verjetno, da bi količine vplivale na zdravje ljudi ali okolje, in če količine ne presegajo 10 kg same snovi oziroma 10 kg snovi, če je snov vsebovana z drugimi snovmi v zmeseh (pripravkih).

Opozoriti je treba, da je bil z namenom poenostavitve izvozov, ki so izvzeti iz določb Uredbe, uveden poseben upravni postopek. To izvzetje velja za kemikalije, ki se v količinah 10 kg ali manj izvažajo zaradi raziskav ali analiz. Ta postopek, t. i. „zahtevek za poseben RIN“, je opisan v poglavju 3.17. Uporablja se tudi za kemikalije iz dela 3 Priloge I, za katere je bilo z uvozno odločitvijo, objavljeno v okrožnici PIC, dano soglasje za uvoz in za katere se uporablja člen 7(6).

3.3 Člen 3: OPREDELITEV POJMOV

V Uredbi so opredeljeni naslednji ključni pojmi: kemikalija; pripravek; izdelek; pesticidi in industrijske kemikalije (skupini uporabe iz Konvencije, v Uredbi sta razdeljeni v dve podskupini); kemikalija, za katero velja obveščanje o izvozu; kemikalija, ki izpolnjuje pogoje za obveščanje PIC; prepovedana kemikalija in strogo omejena kemikalija.

Na primer: „kemikalija“ je sama snov ali snov v pripravku ali pripravek, proizveden ali pridobljen iz narave, ki ne vsebuje živih organizmov. „Pesticid“ je kemikalija, ki spada v eno od naslednjih dveh podskupin: med pesticide, ki se uporabljajo kot fitofarmacevtska sredstva, ali druge pesticide, kot so biocidni pripravki. „Industrijska kemikalija“ je kemikalija, ki spada v eno od naslednjih dveh podskupin: med kemikalije, ki jih uporabljajo profesionalci, ali kemikalije, ki jih uporablja prebivalstvo. „Prepovedana kemikalija“ je kemikalija, ki je bila z dokončnim ureditvenim ukrepom v EU prepovedana za vse uporabe ene ali več skupin oziroma podskupin, da se zavaruje zdravje ljudi ali okolje. Sem spadajo tudi kemikalije, za katere je bila zavrnjena odobritev za prvo uporabo ali ki jih je industrija umaknila s trga oziroma jih v postopkih obveščanja, registriranja ali odobritvenih postopkih ne upošteva več in za katere je očitno, da povzročajo zaskrbljenost glede vpliva na zdravje ljudi ali okolje. „Strogo omejena kemikalija“ je opredeljena podobno, in sicer kot kemikalija, za katero so bile prepovedane skoraj vse uporabe ene ali več skupin oziroma podskupin.

Te opredelitve pojmov na splošno ustrezajo opredelitvam iz Konvencije, vendar pa se od njih ponekod tudi pomembno razlikujejo.

Za uporabe kemikalij so bile uvedene podskupine uporabe, na podlagi katerih se določi, ali se za kemikalije, ki so v EU prepovedane ali strogo omejene, zahteva obvestilo o izvozu. To pomeni, da velja za več kemikalij, kot bi sicer. Te kemikalije so naštete v delu 1 Priloge I k Uredbi. Da bi kemikalija izpolnjevala tudi pogoje za obveščanje PIC (del 2 Priloge I), mora biti v EU prepovedana ali strogo omejena v eni od skupin uporabe iz Konvencije. Pojem „kemikalija“ pomeni samo snov ali snov v pripravku, tj. v zmesi ali raztopini, sestavljeni iz dveh ali več snovi.

Opredeljen je tudi pojem „izdelek“. To je končni proizvod, ki vsebuje ali vključuje kemikalijo, katere uporaba je v tem določenem proizvodu z zakonodajo EU prepovedana ali strogo omejena. Za izdelke, ki vsebujejo take kemikalije v nezreagirani obliki, velja obveščanje o izvozu. Za izdelke iz Priloge V velja prepoved izvoza.

V skladu z opredelitvijo „izvoza“ se Uredba uporablja za izvoze iz carinskega območja Evropske unije. Za carinsko območje se štejejo tudi cone, za katere se uporabljajo posebna carinska pravila, npr. proste cone in carinska skladišča.

Natančno opredeljen je tudi pojem „izvoznik“; to je oseba, ki je imetnica pogodbe o izvozu, oziroma ob neobstoju pogodbe oseba, ki lahko odloča o izvozu kemikalije s carinskega območja Evropske unije (ne glede na to, iz katere države članice izvoz zapušča carinsko območje). Če ima izvoznik sedež zunaj EU, mora obveznosti izvoznika izpolnjevati pogodbena stranka s sedežem v EU.

Kot zadnje je treba poudariti, da obveznosti Uredbe veljajo za izvoze v vse države, ne glede na to, ali so pogodbenice Konvencije, razen če ni določeno drugače.

3.4 Člen 4: IMENOVANJE NACIONALNIH ORGANOV

Države članice morajo imenovati enega ali več nacionalnih organov (INO), ki izvajajo upravne naloge na podlagi Uredbe, in o tem obvestiti Komisijo.

3.5 Člen 5: UDELEŽBA EVROPSKE UNIJE PRI KONVENCIJI

Komisija je skupni imenovani organ za sodelovanje Evropske unije pri Konvenciji in tesno sodeluje z INO držav članic. Med njenimi nalogami so posredovanje obvestil Evropske unije o izvozu, predložitev obvestil PIC, prejemanje obvestil o izvozu od tretjih držav, predložitev uvoznih odločitev Evropske unije za kemikalije PIC in izmenjava informacij s sekretariatom PIC. Komisija usklajuje tudi vse dejavnosti EU za reševanje tehničnih vprašanj v zvezi s Konvencijo, konferenco pogodbenic in njenimi pomožnimi organi, kot je Odbor za pregled kemikalij.

3.6 Člen 6: KEMIKALIJE, ZA KATERE VELJA OBVEŠČANJE O IZVOZU, KEMIKALIJE, KI IZPOLNJUJEJO POGOJE ZA OBVEŠČANJE PIC, IN KEMIKALIJE, ZA KATERE VELJA POSTOPEK PIC

Kemikalije, ki spadajo v zgornje skupine, so naštete v Prilogi I k Uredbi. Seznam, ki je bil veljaven ob objavi, najdete v Prilogi 1 tega priročnika. Posodobljen seznam je na voljo na spletni strani EDEXIM na naslovu http://edexim.jrc.ec.europa.eu.

Ta priloga je v skladu z zgornjo razvrstitvijo v skupine razdeljena na tri ločene dele.

V delu 1 so naštete kemikalije ali skupine kemikalij, za katere velja obveščanje o izvozu. Sem spadajo vse kemikalije, ki so v EU prepovedane ali strogo omejene v vsaj eni podskupini uporabe (tj. pesticid, ki se uporablja kot fitofarmacevtsko sredstvo, drug pesticid, kot je biocidni pripravek, industrijska kemikalija, ki jo uporabljajo profesionalci, ali industrijska kemikalija, ki jo uporablja prebivalstvo). Ta del vključuje tudi kemikalije, ki izpolnjujejo pogoje za obveščanje PIC, in kemikalije, za katere velja postopek PIC (te so navedene v Prilogi III h Konvenciji).

V delu 2 so naštete kemikalije, ki izpolnjujejo pogoje za obveščanje PIC, ker so v EU prepovedane ali strogo omejene v eni od skupin uporabe iz Konvencije (tj. pesticid ali industrijska kemikalija).

V delu 3 so naštete kemikalije ali skupine kemikalij, za katere velja postopek PIC (navedene so v Prilogi III h Konvenciji).

Različne skupine ali podskupine uporabe so navedene pri vsakem vnosu. Pri kemikalijah, ki so v EU prepovedane ali strogo omejene, so najpomembnejši viri ureditvenih ukrepov naslednji: Direktiva 91/414/EGS (8), ki jo bo z učinkom od 14. junija 2011 nadomestila Uredba (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (9), Direktiva 98/8/ES o dajanju biocidnih pripravkov v promet (10) ter Uredba (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) (11).

Opozoriti je treba, da se seznami kemikalij v različnih delih Priloge I prekrivajo. Vse kemikalije iz delov 2 in 3 so naštete tudi v delu 1 (razen osmih kemikalij PIC iz dela 3, ki so iz dela 1 izključene, ker zanje v skladu z določbami Stockholmske konvencije velja prepoved izvoza). (12). Poleg obveščanja o izvozu se za izvoz kemikalij iz delov 2 in 3 zahteva tudi izrecno soglasje države uvoznice (glej člen 13 spodaj).

Priloga I k Uredbi (ES) št. 689/2008 je bila spremenjena z uredbama Komisije (EU) št. 15/2010 in št. 196/2010 ter se bo še naprej posodabljala glede na nadaljnje ureditvene ukrepe EU in razvoj dogodkov v okviru Konvencije. Najnovejša različica je na voljo na spletni strani Komisije na naslovu http://edexim.jrc.ec.europa.eu.

3.7 Člen 7: OBVESTILA O IZVOZU, POSREDOVANA TRETJIM DRŽAVAM

Obveznost obveščanja o izvozu velja za vse kemikalije v delu 1 Priloge I pri izvozu v katero koli državo ne glede na to, ali je ta pogodbenica Konvencije, in ne glede na predvideno uporabo kemikalije. Sporočiti je treba tudi pripravke, ki vsebuje kemikalijo iz Priloge I, če je koncentracija te kemikalije taka, da jo je treba v skladu z Direktivo 1999/45/ES označiti. Obveščanje o izvozu se lahko zahteva tudi za nekatere izdelke, ki vsebujejo kemikalije iz Priloge I (glej člen 14). Za vsako snov, pripravek ali izdelek je treba predložiti ločeno obvestilo o izvozu, vsakemu od teh elementov pa se nato dodeli poseben RIN.

Izvoznik iz države članice EU mora upoštevati postopek obveščanja o izvozu, kadar namerava iz EU v tretjo državo prvič izvoziti določeno kemikalijo, za katero velja obveščanje, nato pa pred prvim izvozom te kemikalije vsako naslednje leto.

Vendar obveščanje o izvozu ni več potrebno, kadar je kemikalija kemikalija, za katero velja postopek PIC, in uvoznica, ki je pogodbenica Konvencije, zagotovi uvozni odgovor, razen če pogodbenica uvoznica še naprej zahteva, da se jo obvešča. Ta obveznost prav tako ne velja več, ko se država uvoznica uradno odpove pravici do prejemanja obvestil o izvozu. Ustrezne informacije so na voljo na spletni strani EDEXIM na naslovu http://edexim.jrc.ec.europa.eu v rubriki „Info Importing Country“ (informacije o državi uvoznici).

V vseh drugih primerih mora izvoznik svojemu INO predložiti obvestilo o izvozu najpozneje 30 dni pred prvim predvidenim izvozom in vsaj 15 dni pred prvim izvozom v vsakem naslednjem koledarskem letu. Vendar se priporoča, da obvestilo INO predloži čim prej, da je na voljo dovolj časa za njegovo obdelavo.

Ob poznejših izvozih iste kemikalije v isto državo v istem koledarskem obveščanje ni potrebno, razen če države uvoznice zahtevajo drugače. Izvoz iste kemikalije v drugo tretjo državo se šteje kot „prvi izvoz“, zato tudi zanj velja postopek obveščanja o izvozu.

Informacije, ki jih je treba navesti v obvestilu o izvozu, so določene v Prilogi II k Uredbi, ki je temu priročniku priložena kot Priloga 2. Pri obveščanju o izvozu je treba uporabljati obrazec obvestila o izvozu, ki je na voljo v zbirki podatkov EDEXIM. INO, ki lahko za kritje svojih stroškov izvoznikom zaračuna upravno takso, preveri obvestilo in v primeru pomanjkljivosti pravočasno kontaktira izvoznika, da lahko ta predloži manjkajoče informacije. Ko se obvestilo o izvozu naloži v zbirko podatkov EDEXIM (to neposredno stori izvoznik ali pa se naloži prek INO), se v njej evidentira, dodeli pa se mu tudi referenčna identifikacijska številka (RIN). Dokler INO in/ali Komisija obvestila ne obdelata, se v zbirki podatkov EDEXIM hrani osnutek obvestila. Po odobritvi Komisije se končno obvestilo pošlje INO države uvoznice skupaj z obrazcem potrdila o prejemu in kopijo varnostnega lista snovi ali pripravka, če ga je izvoznik predložil. To končno obvestilo je shranjeno v zbirki podatkov EDEXIM ter dostopno izvozniku in imenovanim nacionalnim organom. RIN bo aktiviran, kot je navedeno v sporočilu, ki ga prejme izvoznik (neposredno prek zbirke podatkov EDEXIM ali prek INO) o veljavnosti RIN. Izvoz se lahko izvede ob izteku roka iz člena 7(2) in glede na veljavnost RIN. Pri kemikalijah iz delov 2 in 3 Priloge I je možno, da se RIN ne aktivira, ker je treba najprej pridobiti izrecno soglasje države uvoznice (glej člen 13). Postopek obveščanja o izvozu iz člena 7 je ponazorjen v shematskem prikazu 1 v Prilogi 4.

RIN obvestila o izvozu je veljaven od datuma, ki ga izvoznik v obvestilu navede kot datum izvoza oziroma od prvega mogočega datuma v skladu z roki iz Uredbe. RIN obvestila o izvozu velja samo do 31. decembra leta, za katero je obvestilo predloženo. Če se v naslednjem letu predvideva nov izvoz, je treba predložiti novo obvestilo o izvozu, ki se obdela in pošlje državi uvoznici. V tem primeru mora izvoznik obvestilo o izvozu znova vnesti v zbirko podatkov EDEXIM, Komisija pa državi uvoznici pošlje novo obvestilo o izvozu. Nato se obvestilu o izvozu dodeli nov RIN, veljavnost obvestila pa se potrdi za navedeno koledarsko leto.

Komisija deluje kot skupni INO za Evropsko unijo, kar pomeni, da v imenu držav članic pošilja in prejema vsa obvestila o izvozu. Zato Komisija zahteva tudi potrditev prejema obvestil o izvozu. Državi uvoznici pošlje obvestilo za prvi izvoz iz EU za vsako kemikalijo ali pripravek, ki vsebuje kemikalijo iz Priloge I, najpozneje 15 dni pred prvim izvozom in nato znova pred prvim izvozom v vsakem naslednjem letu. Tudi če je Komisija državi uvoznici zaradi obvestila, ki ga je prejela od enega od izvoznikov, poslala predhodno obvestilo, morajo tudi drugi izvozniki predložiti obvestilo, preden lahko v določenem letu prvič izvozijo zadevno kemikalijo. Seznam zadevnih kemikalij in držav uvoznic za vsako leto je javno dostopno na naslovu http://edexim.jrc.ec.europa.eu.

Kadar se izvoz nanaša na izredne razmere v javnem zdravju ali okolju, v katerih bi se lahko stanje zaradi zamude poslabšalo, se lahko država članica (po posvetovanju s Komisijo) odloči, da bo v celoti ali delno odstopila od čakalne dobe ali zahtev za informacije.

Vlada države uvoznice lahko na obvestilo Evropske unije o izvozu odgovori z zahtevo po dodatnih informacijah. Te informacije zagotovijo izvoznik, ustrezni INO zadevne države članice ali Komisija. Če gre za snov iz dela 1 ali snov iz delov 2 in 3, za katero že obstaja splošno izrecno soglasje, to ne posega v pravico izvoznika do izvoza kemikalije.

Novo obvestilo je potrebno:

— ob spremembi zakonodaje EU o dajanju v promet, uporabi ali označevanju zadevne kemikalije,

— ob spremembi sestave pripravka, če je koncentracija zadevnih kemikalij drugačna (na primer v takem obsegu, da se spremenijo zahteve za označevanje).

V novem obvestilu je treba navesti, da gre za spremembo prejšnjega obvestila. To se stori tako, da se v rubriki 8 obrazca obvestila o izvozu odkljuka izjavo, da je to obvestilo sprememba prejšnjega obvestila.

Če država uvoznica ne pošlje potrdila o prejemu, mora Komisija še naprej spremljati obveščanje. Po potrebi pošlje še en izvod obvestila, kar pa nima neposrednega učinka na izvedbo izvoza. Primera 1 in 3 v poglavju 5 ponazarjata postopek obveščanja o izvozu za snovi iz dela 1 Priloge I.

3.8 Člen 8: OBVESTILA O IZVOZU, PREJETA OD TRETJIH DRŽAV

Kadar Komisija od tretje države prejme obvestilo o izvozu za kemikalijo, katere trženje ali uporaba sta v državi porekla prepovedana ali strogo omejena, to obvestilo evidentira v zbirki podatkov EDEXIM. Komisija potrdi prejem prvega obvestila za vsako kemikalijo iz druge države. Kopijo prejetega obvestila in vse razpoložljive informacije posreduje imenovanemu nacionalnemu organu države članice, ki je prejemnik tega uvoza, na zahtevo pa kopije pošlje tudi drugim državam članicam.

Kadar obvestilo prejme INO države članice, ga mora skupaj z vsemi zadevnimi informacijami nemudoma poslati Komisiji.

3.9 Člen 9: INFORMACIJE O IZVOZU IN UVOZU KEMIKALIJ

V prvem četrtletju vsakega leta mora izvoznik:

— snovi iz Priloge I,

— pripravkov, ki vsebujejo snovi iz Priloge I v koncentraciji, ki jih je treba v skladu z Direktivo 1999/45/ES označiti, ali

— izdelkov, ki vsebujejo snovi iz delov 2 in 3 Priloge I v nezreagirani obliki, ali pripravkov, ki vsebujejo te snovi v koncentracijah, ki jih je treba v skladu z Direktivo 1999/45/ES označiti,

obvestiti svoj INO o količinah zadevne kemikalije (v obliki snovi, v pripravkih in/ali izdelkih), ki so bile v prejšnjem letu izvožene v vsako državo uvoznico. Informacije morajo vključevati seznam imen in naslovov posameznih uvoznikov, ki so jim bile poslane pošiljke. Opozoriti je treba, da iz opredelitve pojma „izdelek“ izhaja, da se informacije o izvozu zahtevajo samo, če zakonodaja EU prepoveduje ali strogo omejuje uporabo zadevne kemikalije v tem izdelku, ne pa tudi v vseh drugih izdelkih, v katerih se lahko ta snov uporablja brez omejitev.

Vsak izvoz kemikalij iz delov 2 in 3 Priloge I, ki se izvede z odobritvijo INO izvoznika in Komisije, vendar brez izrecnega soglasja države uvoznice ali druge države, se navede ločeno (glej člen 13(7)).

Uvozniki morajo zagotoviti enake informacije za količine kemikalij, ki jih dajo v promet na notranjem trgu.

Na zahtevo INO ali Komisije je treba zagotoviti tudi vse potrebne dodatne informacije.

INO zbirajo in evidentirajo informacije, ki jih prejmejo od izvoznikov in uvoznikov, v obliki, določeni v Prilogi III k Uredbi, ter jih posredujejo Komisiji. Komisija nato na spletu objavi splošni povzetek nezaupnih informacij.

3.10 Člen 10: SODELOVANJE PRI POSTOPKU OBVEŠČANJA PIC

Kemikalije, ki izpolnjujejo pogoje za obveščanje PIC (tj. kemikalije, ki so v Evropski uniji prepovedane ali strogo omejene v eni od skupin uporabe iz Konvencije), so vključene v del 2 Priloge I. Pri novi vključitvi mora Komisija o tem obvestiti sekretariat PIC, in sicer najpozneje 90 dni po začetku veljavnosti zadevnega ureditvenega ukrepa EU. V obvestilu mora navesti informacije iz Priloge IV k Uredbi. Če Komisija teh informacij nima, lahko od izvoznikov/uvoznikov zahteva, da jih predložijo v 60 dneh. Če se ureditveni ukrep o prepovedi ali strogi omejitvi kemikalije spremeni, je treba obvestilo posodobiti.

Komisija pri določitvi prednosti za obvestila upošteva, ali za kemikalijo že velja postopek PIC, obseg, v katerem se lahko izpolnijo zahteve za obveščanje iz Priloge IV k Rotterdamski konvenciji, ter stopnjo tveganja kemikalije, zlasti za države v razvoju.

Države članice lahko prek Komisije predložijo tudi obvestila za kemikalije, ki so prepovedane ali strogo omejene z nacionalnimi ureditvenimi ukrepi. V takih primerih se zahteva, da zadevna država članica Komisiji zagotovi ustrezne informacije, ta pa jih posreduje vsem drugim državam članicam. Te lahko v štirih tednih predložijo pripombe. Nato država članica, ki je predložila obvestilo, odloči, ali bo prosila Komisijo, da ta obvestilo posreduje sekretariatu PIC oziroma mu zagotovi informacije na podlagi člena 11.

Kadar Komisija prejme informacije o obvestilih PIC od drugih pogodbenic Konvencije, jih nemudoma posreduje vsem državam članicam in se po potrebi pripravi na sprejetje ustreznih ukrepov EU. Informacije objavi tudi na spletni strani EDEXIM na naslovu http://edexim.jrc.ec.europa.eu.

3.11 Člen 11: INFORMACIJE, KI SE POŠLJEJO SEKRETARIATU PIC O KEMIKALIJAH, KI NE IZPOLNJUJEJO POGOJEV ZA OBVEŠČANJE PIC

Poleg obveščanja Uredba za razširjanje informacij o prepovedanih ali strogo omejenih kemikalijah določa še eno sredstvo, tj. uporabo določb Konvencije o izmenjavi informacij. Te določbe se nanašajo na primer na kemikalije, ki so v Evropski uniji prepovedane ali strogo omejene samo v eni od podskupin uporabe in zato ne izpolnjujejo pogojev za obveščanje PIC, ter na kemikalije, ki so z nacionalnimi ureditvenimi ukrepi prepovedane ali strogo omejene v eni ali več državah članicah, če zadevne države članice po izvedbi zgoraj navedenega posvetovalnega postopka sklenejo, da obveščanje PIC ne bi bilo primerno.

V takih primerih Komisija sekretariatu PIC zagotovi ustrezne informacije, da se lahko z njimi seznanijo tudi druge pogodbenice Konvencije.

3.12 Člen 12: OBVEZNOSTI V ZVEZI Z UVOZOM KEMIKALIJ

Uredba določa, da morajo države članice nadzorovati uvoz kemikalij iz Priloge I in imenovati organe, npr. carinske, ki so odgovorni za ta nadzor. (13). Uredba sicer ne vsebuje podrobnih določb o omejitvah ali prepovedi uvoza, določa pa postopek, s katerim lahko Komisija v tesnem sodelovanju z državami članicami ocenjuje in sprejema uvozne odločitve o kemikalijah, za katere velja postopek PIC.

Komisija od sekretariata PIC prejme navodila za odločanje in jih posreduje državam članicam. Nato v devetih mesecih od datuma, ko je sekretariat poslal navodila, o zadevni kemikaliji sprejme uvozno odločitev Evropske unije, pri čemer se ta odločitev nanaša na skupino ali skupine uporabe, ki so za to kemikalijo določene v navodilih za odločanje. Preden Komisija sprejme odločitev, s svetovalnim postopkom, ki vključuje glasovanje odbora, ustanovljenega na podlagi člena 133 Uredbe (ES) št. 1907/2006 (REACH), pridobi mnenje držav članic.

Uvozne odločitve temeljijo na veljavni zakonodaji EU, ki se uporablja v okviru Rotterdamske konvencije. Odločitev o tem, ali se kemikalija lahko uvozi na ozemlje EU in/ali se tam uporablja in/ali da v promet, se sprejme na podlagi pravnega akta EU, ki ureja uvoz, uporabo ali dajanje v promet zadevne kemikalije, npr. na podlagi uredbe REACH ali zakonodaje o fitofarmacevtskih sredstvih ali biocidnih pripravkih. To pomeni, da Uredba (ES) št. 689/2008 ne vsebuje podrobnih določb o omejitvah ali prepovedi uvoza.

Uvozna odločitev se posreduje sekretariatu, (14), ustanovljenem z Rotterdamsko konvencijo, pogodbenice izvoznice pa jo morajo upoštevati.

Uvozna odločitev ni naslovljena na države članice in torej ne določa novih pravil, ki bi jih morali spoštovati države članice ali gospodarski subjekti. Pravila, ki jih morajo upoštevati, določa druga zadevna zakonodaja EU. Ob spremembi te zakonodaje ali ob drugačnih spremembah pravnega statusa kemikalije (npr. po končanem vrednotenju v okviru take zakonodaje) se uvozne odločitve spremenijo.

Kadar je primerno, se na pisno zahtevo zadevnih držav članic v uvoznih odločitvah navedejo tudi različna in podrobnejša nacionalna pravila. Uvozne odločitve se nanašajo na skupino uporabe, ki jo za zadevno kemikalijo določa Konvencija.

Komisija in države članice pri ocenjevanju informacij, navedenih v navodilih za odločanje, preučijo, ali je treba sprejeti ukrepe na ravni EU. Če je to po njihovem mnenju potrebno za zmanjšanje tveganj za zdravje ljudi in okolje, Komisija predlaga ustrezno zakonodajo EU.

3.13 Člen 13: OBVEZNOSTI V ZVEZI Z IZVOZOM KEMIKALIJ, RAZEN KAR ZADEVA OBVEŠČANJE O IZVOZU

Izvozniki EU morajo spoštovati (začasne in dokončne) uvozne odločitve tretjih držav, ki jih vsakih šest mesecev objavi sekretariat PIC v „okrožnici PIC“ (na voljo tudi na spletni strani Konvencije na naslovu http://www.pic.int). Komisija okrožnice PIC posreduje industrijskim združenjem in INO ter zagotovi, da so javno dostopne v zbirki podatkov EDEXIM na naslovu http://edexim.jrc.ec.europa.eu. Uvozne odločitve so na voljo tudi pri INO. Obveznost o spoštovanju uvozne odločitve začne veljati šest mesecev po tem, ko sekretariat pošlje informacije.

V skladu s členom 7(6) za izvoz kemikalij iz dela 3 Priloge I, za katere je bilo z uvozno odločitvijo, objavljeno v zadnji okrožnici PIC, dano soglasje za uvoz, obveščanje o izvozu ni potrebno, razen če to zahteva pogodbenica uvoznica. Vendar morajo izvozniki v carinski deklaraciji navesti RIN (uvozno referenčno identifikacijsko številko odločitve). RIN lahko pridobijo z upravnim postopkom, imenovanim „zahtevek za poseben RIN“, ali z iskanjem v zbirki podatkov o uvoznih odločitvah na spletni strani EDEXIM. Ker zbirke podatkov o uvoznih odločitvah še ni, je treba zaenkrat uporabljati prvo možnost. V okviru postopka „zahtevek za poseben RIN“ izvoznik najprej preveri, ali za izvoz velja člen 13(6)(b) v povezavi s členom 7(6). Če je odgovor pritrdilen, izvoznik vloži zahtevek za poseben RIN pri INO države izvoznice. Če so izpolnjene vse zahteve, INO države izvoznice odobri zahtevek in aktivira RIN, ki ga mora izvoznik navesti v carinski deklaraciji (ta postopek je ponazorjen v shematskem prikazu 4 v Prilogi 4). Drugi postopek, ki še ni na voljo, bo izvozniku omogočal iskanje v zbirki podatkov o uvoznih odločitvah na spletni strani EDEXIM na naslovu http://edexim.jrc.ec.europa.eu, kjer bo lahko našel RIN, ki jo mora navesti v carinski deklaraciji. Izvoznik mora zagotoviti, da njegov izvoz izpolnjuje vse zahteve, navedene v uvozni odločitvi.

Države uvoznice sekretariatu PIC pogosto ne odgovorijo ali pa mu odgovorijo z začasno odločitvijo, ki se ne nanaša na uvoz. Razen manjših izjem, ki so opredeljene v nadaljevanju, Uredba torej presega Konvencijo in določa, da je treba pred izvozom pridobiti izrecno soglasje države uvoznice. Poleg tega se ta zahteva ne nanaša samo na kemikalije, za katere velja postopek PIC (tj. kemikalije iz dela 3 Priloge I k Uredbi), ampak tudi na kemikalije, ki izpolnjujejo pogoje za obveščanje PIC (tj. kemikalije iz dela 2 Priloge I).

Izvoznik mora zahtevati in prejeti izrecno soglasje prek svojega INO in INO ali drugih pristojnih organov države uvoznice. Priporočljivo je, da izvoznik in uvoznik ne vzpostavljata neposrednega stika z navedenimi organi, dokler izvoznikov INO ne začne formalnega postopka. Informacije o INO in (za nepogodbenice) drugih zadevnih organih so na voljo na spletni strani EDEXIM na naslovu http://edexim.jrc.ec.europa.eu. Kadar ni popolnoma jasno, kateri organ je pristojen v državi uvoznici ali kadar se pri pridobivanju odgovora pojavijo težave, lahko morda pomaga Komisija. INO države izvoznice mora obvestiti Komisijo, če prejme posodobljene informacije o INO tretjih držav.

Če Komisija ali izvoznikov INO v 30 dneh od izdaje zahtevka ne prejmeta odgovora, Komisija uvoznikovemu INO pošlje opomin. Če po nadaljnjih 30 dneh še vedno ni odgovora, lahko po potrebi pošlje dodatne opomine. Ta postopek je ponazorjen v shematskem prikazu 2 v Prilogi 4.

Izrecno soglasje je priporočljivo zahtevati čim prej pred izvozom. Informacije, ki jih država uvoznica potrebuje za sprejetje odločitve, je mogoče zagotoviti s kopijo osnutka obvestila o izvozu (na voljo na spletni strani EDEXIM). Da se INO ali drugemu zadevnemu organu države uvoznice olajša postopek, je priporočljivo, da izvozniki svojemu INO predložijo kopije vseh registracij ali odobritev, ki jih je država uvoznica izdala za kemikalijo. Izvoznikov INO lahko nato to dokumentacijo priloži zahtevku za soglasje.

Izrecno soglasje se lahko da v več oblikah: npr. kot uradna uvozna odločitev, ki se posreduje prek sekretariata in s katerim daje država uvoznica jasno soglasje za uvoz (pri kemikaliji, za katero velja postopek PIC), oziroma z elektronsko sporočilom ali dopisom, v katerem ustrezni organi države uvoznice potrdijo uvoz. Vsak dokument, ki se uporabi kot podlaga za odobritev izvoza kemikalije, za katero se zahteva izrecno soglasje, dobi posebno označbo (označbo izrecnega soglasja) in se shrani v zbirko podatkov EDEXIM.

Ko INO prejme izrecno soglasje za snov ali pripravek, ga naloži v zbirko podatkov EDEXIM. Potem lahko INO to „obstoječe“ izrecno soglasje uporablja za odobritev obvestil o izvozu, Komisija pa za potrjevanje RIN pri poznejših zahtevkih, naslovljenimi na zadevno državo, če v prvotnem odgovoru za zahtevek za izrecno soglasje ne veljajo posebni pogoji. Zato mora INO v zbirki podatkov EDEXIM preveriti, ali za zahtevek za izrecno soglasje že obstaja veljaven odgovor. Če veljaven odgovor že obstaja, INO od zadevne državne ni treba ponovno zahtevati izrecnega soglasja. Če je bilo soglasje že dano, mora INO odobriti obvestilo o izvozu in ga posredovati Komisiji, ni pa mu treba izdati novega zahtevka za izrecno soglasje. Komisija v zbirki podatkov EDEXIM preveri, ali za izvoz že obstaja veljavno soglasje, in ga uporabi za potrditev RIN.

Izrecno soglasje za kemikalijo je veljavno tri koledarska leta tudi za poznejše izvoze vseh izvoznikov EU, razen če ni v izrecnem soglasju določeno drugače. Pogoje, ki jih določijo države uvoznice, mora INO, ki prejme izrecno soglasje, sporočiti vsem izvoznikom tako, da jih v vmesniku EDEXIM za izvoznike vnese v polje „notes“ (opombe). Ob koncu tretjega leta mora izvoznikov INO prek Komisije INO pogodbenice uvoznice ali zadevnemu organu druge države uvoznice poslati nov zahtevek za izrecno soglasje. Do prejema odgovora na novi zahtevek se lahko zadevna kemikalija izvaža še 12 mesecev.

Pri snoveh, za katere se poleg predložitve obvestila o izvozu zahteva izrecno soglasje (tj. pri kemikalijah iz dela 2 in nekaterih kemikalijah iz dela 3, za katere uvozna odločitev ne obstaja), se lahko veljavnost izrecnega soglasja razlikuje in je večinoma drugačna od veljavnosti RIN. Če ni določeno drugače, ostane izrecno soglasje veljavno do konca tretjega leta po pridobitvi, medtem ko ostane RIN veljaven samo do 31. decembra leta, za katero je bilo obvestilo predloženo, nato pa se deaktivira. V tem primeru je treba naslednje leto predložiti novo obvestilo o izvozu, Komisija pa mu dodeli novo RIN. Če so izpolnjeni vsi pogoji, se novi RIN aktivira takoj po obdelavi obvestila o izvozu. Novega soglasja ni treba zahtevati, dokler se izrecno soglasje ob koncu tretjega leta po pridobitvi ne izteče.

Uredba pri zahtevi po pridobitvi izrecnega soglasja pred izvozom kemikalij, za katere velja postopek PIC ali ki izpolnjujejo pogoje za obveščanje PIC, dopušča dve izjemi. Prvič, kadar je kemikalija, ki izpolnjuje pogoje za obveščanje PIC (kemikalija iz dela 2 Priloge I), namenjena izvozu v države OECD, (15), je mogoče v vsakem primeru posebej odstopiti od te zahteve. Odločitev o odstopu od navedene zahteve mora sprejeti izvoznikov INO po posvetovanju s Komisijo, pri čemer ta odločitev temelji na tem, da je kemikalija v trenutku uvoza v tej državi OECD licencirana, registrirana ali odobrena. Ta postopek je ponazorjen v shematskem prikazu 3 v Prilogi 4.

Drugič, odstop se lahko v skladu s členom 13(7) odobriti za vsak primer posebej, kadar se kljub ustreznemu prizadevanju v 60 dneh na zahtevek za izrecno soglasje za kemikalijo, za katero velja postopek PIC ali ki izpolnjuje pogoje za obveščanje PIC (kemikalija iz delov 2 ali 3 Priloge I), ne prejme odgovora. Odločitev o odstopu od navedene zahteve sprejme izvoznikov INO po posvetovanju s Komisijo, pri čemer mora ta odločitev temeljiti na dokazanih uradnih virih pogodbenice uvoznice ali druge države uvoznice, ki kažejo, da je zadevna kemikalija v tej državi licencirana, registrirana ali odobrena. Pri odločanju o izvozu kemikalij iz dela 3 Priloge I je treba upoštevati tudi morebitne vplive na zdravje ljudi in okolje v pogodbenici uvoznici ali drugi državi uvoznici. Take odstope je mogoče odobriti za največ 12 mesecev, po izteku tega obdobja pa se zahteva izrecno soglasje, razen če ni bil prejet odgovor na prvotni zahtevek za izrecno soglasje. Če odgovor na zahtevek za izrecno soglasje ni bil prejet, mora izvoznik po izteku najdaljšega obdobja, tj. 12 mesecev, prek svojega INO znova zahtevati izrecno soglasje, kar pomeni, da se zgoraj navedeni postopek še enkrat začne od začetka.

Da bi povečali verjetnost prejema odgovora na zahtevek za izrecno soglasje, je priporočljivo, da INO čim pogosteje uporabljajo uradne jezike ZN in izrecno soglasje zahtevajo v uradnem jeziku ZN, ki je v državi uvoznici najustreznejši. INO lahko najdejo predloge dopisov za izrecno soglasje in obrazce za odgovor v najpogosteje uporabljanih jezikih (v angleškem (EN), francoskem (FR) in španskem (ES) jeziku) na spletni strani EDEXIM na naslovu http://edexim.jrc.ec.europa.eu v rubriki „Explicit Consent“ (izrecno soglasje).

Izvoznikovi INO posredujejo podrobne informacije o kemikalijah, za katere je bilo zahtevano izrecno soglasje ter za katere so bili prejeti odgovori in odobreni odstopi. Te informacije so shranjene tudi v zbirki podatkov EDEXIM. Vsak dokument, ki se uporabi kot dokazilo (odločitev, ki jo sprejme država uvoznica, ali drugo dokazilo, ki se uporabi za odstop), je mogoče najti v zbirki podatkov EDEXIM s pomočjo posebne dodeljene označbe (označbe izrecnega soglasja). Vsi zahtevki za izrecno soglasje so v zbirki podatkov EDEXIM shranjeni skupaj z ustreznimi informacijami, vključno z njihovim statusom. Do njih lahko dostopajo tudi INO drugih držav članic. Informacije, ki niso zaupne, Komisija objavi na spletu.

Opozoriti je treba, da obveznost pridobivanja izrecnega soglasja velja tudi za izvoz pripravkov (oziroma zmesi v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008), ki vsebujejo snovi iz delov 2 ali 3 Priloge I v koncentracijah, ki bi jih bilo treba v skladu z Direktivo 1999/45/ES (16) označiti. To pomeni, da je treba za vsak pripravek zahtevati ločeno izrecno soglasje in da mu je treba dodeliti poseben RIN. Zaradi lažjega izvajanja te določbe mora INO države uvoznice v zahtevku za izrecno soglasje odgovoriti na različna vprašanja. Eno od vprašanj je: „Ali soglašate z uvozom drugih pripravkov, ki vsebujejo isto snov iz Priloge I?“ INO države uvoznice v večini primerov na to vprašanje odgovori nepritrdilno, kar pomeni, da je treba za vsak drug pripravek vložiti ločen zahtevek za izrecno soglasje, medtem ko lahko pri pritrdilnem odgovoru INO in Komisija neposredno odobrita izvoz drugih pripravkov, ki vsebujejo to snov.

Ker pripravek vsebuje več kot eno snov, je treba za vsako snov posebej preveriti, ali je zanjo potrebno pridobiti izrecno soglasje. Če je izrecno soglasje potrebno vsaj za eno snov, je zanj treba vložiti zahtevek. Država uvoznica lahko na splošno odgovori, da se registrirane kemikalije lahko uvozijo. Če je snov A pripravka AB navedena v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 689/2008 in je v državi uvoznici registrirana, se lahko izvoz izvede tudi, če snov B ni registrirana in ni navedena v Prilogi I. Zahtevek za izrecno soglasje je bil potreben zaradi snovi A in ne snovi B.

Poleg teh obveznosti obstajajo tudi zahteve glede kakovosti izvoženih proizvodov. Izvoznik mora zagotoviti, da se proizvodi izvozijo najpozneje šest mesecev pred pretekom roka uporabe, če ta datum obstaja ali če ga je mogoče določiti na podlagi datuma proizvodnje, razen če to ni mogoče zaradi posebnih lastnosti kemikalije. Pri pesticidih morata biti velikost in vrsta embalaže čim ustreznejša, da se zmanjša tveganje za kopičenje zastarelih zalog, na etiketi pa morajo biti navedene posebne informacije o pogojih skladiščenja in obstojnosti med skladiščenjem v podnebnih razmerah države uvoznice. Poleg tega mora izvoženi pesticid ustrezati zakonsko določenim zahtevam EU o čistosti.

3.14 Člen 14: IZVOZ NEKATERIH KEMIKALIJ IN IZDELKOV, KI VSEBUJEJO KEMIKALIJE

Zahteve za obveščanje o izvozu iz člena 7 veljajo tudi za izvoz izdelkov (17), ki vsebujejo določene kemikalije. Te zahteve veljajo samo za izdelke, ki vsebujejo ali vključujejo kemikalije v nezreagirani obliki (tj. kemikalije, pri katerih lahko obstaja tveganje izluževanja): kemikalije, za katere velja postopek PIC, kemikalije, ki so prepovedane ali strogo omejene z zakonodajo EU, če je njihova uporaba omejena v tem določenem izdelku, ali pripravki, ki vsebujejo take snovi v koncentracijah, ki jih je treba v skladu z Direktivo 1999/45/ES ali Uredbo (ES) št. 1272/2008 (18) označiti.

Poleg tega ni dovoljen izvoz nekaterih kemikalij in izdelkov iz Priloge V k Uredbi, katerih uporaba je v Evropski uniji v celoti prepovedana. Trenutno Priloga V, ki je v ta priročnik vključena kot Priloga 3, zajema mila, ki vsebujejo živo srebro, in 10 kemikalij ali skupin kemikalij iz Stockholmske konvencije o obstojnih organskih onesnaževalih (POP) v skladu z določbami te konvencije. Glede na prihodnje odločitve, sprejete na podlagi Stockholmske konvencije, bi se lahko v Prilogo V vključili še druge kemikalije in izdelki.

3.15 Člen 15: INFORMACIJE O TRANZITU

Če pogodbenica Konvencije zahteva informacije o tranzitu kemikalije, za katero velja postopek PIC, mora izvoznik, če je to izvedljivo, 30 dni pred prvim predvidenim tranzitom in vsaj 8 dni pred vsakim naslednjim tranzitom zagotoviti svojemu INO informacije iz Priloge VI k Uredbi (ES) št. 689/2008. INO te informacije skupaj z vsemi razpoložljivimi dodatnimi informacijami posreduje Komisiji, ta pa jih najpozneje 15 dni pred prvim tranzitom in pred vsakim naslednjim tranzitom pošlje INO pogodbenice uvoznice, ki je informacije zahtevala. Do danes pogodbenice Konvencije takih informacij niso zahtevale.

3.16 Člen 16: INFORMACIJE, KI SPREMLJAJO IZVOŽENE KEMIKALIJE

Izvozniki vseh nevarnih kemikalij, ki so opredeljene v zakonodaji EU, morajo svoje proizvode pakirati in označevati enako, kot bi jih ob trženju teh proizvodov v Evropski uniji, razen če nima država uvoznica posebnih zahtev, pri tem pa morajo upoštevati ustrezne mednarodne standarde.

Zadevna pravila EU so določena v naslednjih pravnih aktih:

— Direktivi Sveta 67/548/EGS z dne 27. junija 1967 o približevanju zakonov in drugih predpisov v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih snovi; (19),

— Direktivi 1999/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. maja 1999 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih pripravkov; (20),

— Direktivi Sveta 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet; (21),

— Direktivi 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 o dajanju biocidnih pripravkov v promet; (22),

— Uredbi (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi, o spremembi in razveljavitvi direktiv 67/548/EGS in 1999/45/ES ter spremembi Uredbe (ES) št. 1907/2006. (23).

Informacije na etiketi morajo med drugim vključevati naslednje:

— trgovsko ime ali označitev pripravka,

— ime, polni naslov in telefonsko številko osebe s sedežem v Uniji, ki je odgovorna za dajanje pripravka v promet, tj. proizvajalca, uvoznika ali distributerja,

— standardni simbol (ali piktogram) za nevarnost ali ustrezno kombinacijo simbolov in navedb nevarnosti,

— standardne „stavke R“ (ali stavke o nevarnosti), ki opisujejo posebna tveganja, izhajajoča iz nevarnosti, s katero je povezana uporaba snovi,

— standardne „stavke S“ (ali previdnostne stavke), ki opisujejo varnostne zahteve in postopke za ukrepanje v nujnih primerih glede varne uporabe snovi,

— opis snovi ali snovi v pripravku (ali v zmesi) v skladu z mednarodnim sistemom nomenklature.

Opozoriti je treba, da zgornji seznam ni izčrpen in da so podrobne pravne zahteve določene v členu 10 Direktive 1999/45/ES in členu 17 Uredbe (ES) št. 1272/2008, ki določa nove zahteve za informacije na etiketah. Te nove zahteve in nadomestitev simbolov za nevarnost in standardnih stavkov s piktogrami in stavki o nevarnostih sistema GHS veljajo od 1. decembra 2010 za snovi in od 1. junija 2015 za zmesi. V Uredbi (ES) št. 1272/2008 se poleg tega uporablja izraz „zmes“, ki nadomešča izraz „pripravek“.

Standardni simboli za nevarnost, ki se uporabljajo v Evropski uniji:

Zgornje standardne simbole za nevarnost bodo nadomestili piktogrami za nevarnost GHS v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008, s katero se uvaja globalno usklajeni sistem za razvrščanje in označevanje kemikalij. Piktogrami za nevarnost GHS so:

Priloga V k Uredbi (ES) št. 1272/2008 vsebuje popoln seznam piktogramov za nevarnost CLP/GHS za vsak razred nevarnosti in po potrebi vsako kategorijo nevarnosti. Seznam je na voljo na naslovu http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/chemicals/documents/classification/index_en.htm.

V skladu z Uredbo PIC morajo informacije na etiketi vključevati tudi rok uporabe (po potrebi za različna podnebna območja) in po potrebi datum proizvodnje.

Poleg tega je treba vsakemu uvozniku skupaj s kemikalijo poslati varnostni list. Ta mora biti v skladu s členom 31 Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) (24) ter s Prilogo II k tej uredbi.

Informacije na etiketi in varnostnem listu se, če je to izvedljivo, navedejo v uradnih jezikih ali v enem ali več glavnih jezikov namembne države ali predvidenega območja uporabe (za seznam jezikov glej Prilogo 6 k temu priročniku). (25).

3.17 Člen 17: OBVEZNOSTI DRŽAV ČLANIC IN IZVOZNIKOV ZA NADZOR UVOZA IN IZVOZA

Države članice morajo imenovati organe, pristojne za nadzor nad uvozom in izvozom kemikalij iz Priloge I, npr. carinske urade. Ti organi in Komisija usklajujejo izvršilne dejavnosti v zvezi z izvozniki, države članice pa o takih dejavnostih redno poročajo. Opozoriti je treba, da omejitve uvoza izhajajo iz zadevne zakonodaje EU, npr. iz Uredbe (ES) št. 1907/2006 (REACH), Direktive 91/414/EGS ali Direktive 98/8/ES (za podrobnosti glej navodila za člen 12).

Izvozniki morajo v carinskih deklaracijah navesti ustrezne referenčne identifikacijske številke (RIN) obvestil o izvozu, uvoznih odločitev in prejetih izrecnih soglasij ter odstopov, ki se nanašajo na izvoz kemikalij, naštetih na seznamih. Te informacije morajo vnesti v okence 44 enotne upravne listine (EUL) ali v ustrezni podatkovni element elektronske izvozne deklaracije v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (26).

Opozoriti je treba, da je Y915 oznaka TARIC, ki označuje zahtevo za RIN. Če okence 44 EUL vsebuje oznako Y915, jo mora spremljati RIN, kar pomeni, da mora okence 44 vsebovati oznako Y915 in RIN. Z Uredbo so povezani tudi drugi ukrepi TARIC, in sicer:

— Y916 – ta ukrep označuje, da za kemikalijo, ki se izvaža, določbe Priloge I k Uredbi (ES) št. 689/2008 (o omejitvah izvoza) ne veljajo. Za kemikalijo ni omejitev,

— Y917 – ta ukrep označuje, da za kemikalijo, ki se izvaža, določbe Priloge V k Uredbi (ES) št. 689/2008 (o prepovedi izvoza nekaterih kemikalij) ne veljajo. Kemikalija ni prepovedana,

— Y919 – ta ukrep označuje, da za kemikalijo, ki se izvaža, veljajo določbe člena 2(2)(i) Uredbe (ES) št. 689/2008, na podlagi katerega je izvoz izvzet iz vseh določb, če se kemikalija izvozi: za namene raziskav ali analiz v količinah do 10 kg.

V primeru Y919 mora oznako spremljati „posebna RIN“ (glej spodaj).

Če se RIN vnese v okence 44, morajo carinski organi prek vmesnika EDEXIM za carinske organe preveriti stanje izvoza. Če je RIN za zadevni izvoz aktiven, ga je treba dovoliti kot primernega. Če cariniki pri oznaki TARIC ali RIN v okencu 44 odkrijejo nepravilnosti, se izvoz ne sme dovoliti, izvoznik pa mora kemikalije vzeti nazaj.

Poseben upravni postopek, t. i. „zahtevek za poseben RIN“, ki je bil uveden za poenostavitev nekaterih izvozov, se uporablja tudi za izvoze, ki spadajo v izjemo iz člena 2(2)(i) – snovi iz prilog I ali V v količinah 10 kg ali manj, namenjene raziskavam in analizam. Izvoznik pri postopku „zahtevek za poseben RIN“ najprej preveri, ali za izvoz velja člen 2(2)(i). Če je odgovor pritrdilen, pri INO države izvoznice vloži zahtevek za poseben RIN. Če je mogoče uporabiti člen 2(2)(i), INO države izvoznice odobri zahtevek in aktivira RIN, ki jo izvoznik nato navede v carinski deklaraciji. Ta postopek je ponazorjen v shematskem prikazu 4 v Prilogi 4.

3.18 Člen 18: KAZNI

Države članice morajo zagotoviti pravilno izvajanje Uredbe ter ob neupoštevanju njenih določb uvesti sistem učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih kazni. Na zahtevo morajo zagotoviti tudi informacije o njih.

3.19 Člen 19: IZMENJAVA INFORMACIJ

Komisija in države članice morajo drugim državam olajšati zagotavljanje informacij o kemikalijah, za katere velja Uredba. Uredba priznava nujnost varovanja zaupnosti. Za nezaupne se štejejo naslednje informacije:

— informacije iz Priloge II (informacije, ki se zahtevajo pri obveščanju o izvozu) in Priloge III (informacije, ki se zahtevajo pri obveščanju PIC),

— informacije z varnostnih listov,

— rok uporabe kemikalije,

— datum proizvodnje kemikalije,

— informacije o previdnostnih ukrepih, vključno z razvrstitvijo glede na nevarne lastnosti, vrsto tveganja in ustreznim varnostnim opozorilom,

— povzetek rezultatov toksikoloških in ekotoksikoloških preizkusov,

— informacije o ravnanju z embalažo po odstranitvi kemikalij.

3.20 Člen 20: TEHNIČNA POMOČ

Komisija in države članice sodelujejo pri spodbujanju tehnične pomoči, zlasti da bi državam v razvoju in državam z gospodarstvom v prehodu omogočile izvajanje Konvencije.

3.21 Člen 21: SPREMLJANJE IN POROČANJE

Člen 21 je standarden člen v zakonodaji EU, ki določa zahteve za spremljanje ter poročanje o delovanju in izvajanju Uredbe.

Države članice in Komisija spremljajo razvoj na podlagi Uredbe. Države članice morajo Komisiji redno pošiljati informacije o delovanju različnih postopkov, Komisija pa mora Evropskemu parlamentu in Svetu redno poročati o celotnem delovanju Uredbe. Tudi ta člen vsebuje določbe o varovanju poslovne skrivnosti.

3.22 Člen 22: POSODABLJANJE PRILOG

Posodobljene priloge se sprejmejo z regulativnim postopkom s pregledom. Pri tem postopku se predlogi Komisije predložijo odboru, sestavljenemu iz predstavnikov držav članic, nato pa se predložijo v pregled Svetu in Evropskemu parlamentu. Če je mnenje katere koli od teh dveh institucij negativno, mora Komisija odboru predložiti spremenjen predlog ukrepa ali predstaviti zakonodajni predlog, ki se sprejme s postopkom soodločanja.

Priloga I se pregleda vsaj enkrat letno. Vključitev novih kemikalij v različne dele Priloge I lahko pomeni nove zahteve za obveščanje o izvozu, predložitev obvestila PIC, zahteve za izrecno soglasje za izvoz in obveznost upoštevanja uvoznih odločitev drugih držav za kemikalije, za katere velja postopek PIC.

Z istim postopkom se sprejmejo tudi naslednji ukrepi za posodabljanje prilog:

— vključitev kemikalije, za katere velja Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 850/2004 z dne 29. aprila 2004 o obstojnih organskih onesnaževalih (27), v del 1 Priloge V,

— sprememba Priloge I, vključno s spremembami obstoječih vnosov,

— vključitev kemikalije, za katero že velja prepoved izvoza na ravni EU, v del 2 Priloge V,

— sprememba prilog II, III, IV in VI ter

— sprememba obstoječih vnosov v Prilogi V.

Vključitev snovi ali izdelkov, katerih izvoz še ni prepovedan, v del 2 Priloge V (tj. prepoved izvoza) zahteva soodločanje Evropskega parlamenta in Sveta o predlogu Komisije.

3.23 Člen 23: TEHNIČNA NAVODILA

Da bi Komisija pomagala pri izvajanju Uredbe, sestavi tehnična navodila, kot je ta priročnik. Vsa navodila so javno dostopna na spletni strani EDEXIM.

3.24 Člen 24: ODBOR

Komisiji pomaga odbor, ustanovljen s členom 133 Uredbe (ES) št. 1907/2006. Njegova glavna naloga je glasovati o predlaganih uvoznih odločitvah EU (člen 12) in predlaganih spremembah prilog k Uredbi (člen 22).

4. EVROPSKA ZBIRKA PODATKOV O IZVOZU IN UVOZU NEVARNIH KEMIKALIJ

Številne naloge pri vsakdanjem izvajanju Uredbe (ES) št. 689/2008 se opravljajo s pomočjo Evropske zbirke podatkov o izvozu in uvozu nevarnih kemikalij (European Database EXport IMport of dangerous chemicals – EDEXIM). Ta zbirka podatkov je pomembno orodje za obdelavo in upravljanje zakonskih zahtev ter izmenjavo informacij. Uporabljajo jo evropske zainteresirane strani, ki opravljajo zadevne dejavnosti. Poleg tega jo lahko kot vir informacij s tega področja uporabljajo tudi v tretjih državah.

EDEXIM se nenehno posodablja zaradi vse večjega števila obvestil, ki jih je treba obdelati, in naraščajočega povpraševanja po dodatnih elementih, ki olajšujejo vsakdanje delo zainteresiranih strani. Danes ima zbirka podatkov pet vmesnikov:

— vmesnik za širšo javnost, prek katerega so na voljo nezaupne informacije,

— vmesnik za INO, ki ga države članice uporabljajo za izvajanje Uredbe (ES) št. 689/2008, zlasti obvestil o izvozu (člen 7) in zahtevkov za izrecno soglasje (člen 13),

— vmesnik za izvoznike, ki ga izvozniki EU uporabljajo za obveščanje o načrtovanih izvozih (in njihovo naknadno spremljanje) ter zagotavljanje potrebnih informacij v skladu z zakonskimi zahtevami Uredbe (ES) št. 689/2008, s čimer se pospešijo postopki,

— vmesnik, ki naj bi carinskim organom pomagal nadzorovati trgovino z nevarnimi kemikalijami,

— upravni vmesnik, na katerem Komisija obdeluje in shranjuje uvozne odločitve in obvestila o izvozu ter vzdržuje spletno stran.

Zbirka podatkov EDEXIM naj bi delovala predvsem kot podlaga za obdelavo zakonskih zahtev in uporabnikom zagotavljala informacije o izvajanju Uredbe (ES) št. 689/2008 v Evropski uniji, ki se nanašajo na:

— obvestila o izvozu za kemikalije iz Priloge I k Uredbi,

— uvozne odločitve, ki jih države sprejmejo za kemikalije iz delov 2 ali 3 Priloge I k Uredbi na zahtevo, in

— uvozne odločitve držav, ki sodelujejo v mednarodnem postopku PIC na podlagi Rotterdamske konvencije, za kemikalije iz dela 3 Priloge I k Uredbi.

Vmesnik za izvoznike omogoča, da ti neposredno prek spleta svoje INO obveščajo o načrtovanih izvozih kemikalij iz Priloge I. Ko izvoznik ustvari in shrani obvestilo o izvozu, se izvozu dodeli neaktivna izvozna referenčna identifikacijska številka (RIN). Potem ko ga izvoznik predloži INO, ga ta nemudoma obdela in ga, če je popolno in pravilno, predloži Komisiji. Zbirka podatkov EDEXIM o tem obvesti izvoznika. Izvoznik lahko z vnosom RIN v okence „Search Activation Status by RIN“ (išči stanje aktivacije po RIN) spremlja stanje obdelave svojega obvestila. Zbirka podatkov EDEXIM izvoznika tudi obvesti o dokončni odobritvi obvestila in mu sporoči njegovo obdobje veljavnosti. Za snovi, pri katerih se izrecno soglasje ne zahteva, je RIN aktiven (kar pomeni, da je izvoz dovoljen) od datuma izvoza, ki ga je navedel izvoznik, oziroma od prvega možnega datuma v skladu z roki iz Uredbe. Pri izvozih, pri katerih se zahteva izrecno soglasje, se RIN aktivira samo, če so izpolnjeni ustrezni pogoji.

Poleg tega sistem EDEXIM vsakemu izrecnemu soglasju dodeli interno identifikacijsko številko, tj. referenčno identifikacijsko številko izrecnega soglasja (ali krajše označbo izrecnega soglasja), ki se obvestilu dodeli med obdelavo. Ko INO vnese izrecno soglasje v zbirko podatkov EDEXIM, ta obvesti Komisijo, da lahko začne izrecno soglasje obdelovati. INO in Komisija imata dostop do seznama izrecnih soglasij.

Če izrecnega soglasja ni, zbirka podatkov EDEXIM obvesti izvoznika, da izvoz ni dovoljen.

Vmesnik EDEXIM, ki je dostopen širši javnosti, omogoča: preverjanje obstoječih obvestil o izvozu za prvi letni izvoz nekaterih nevarnih kemikalij v namembno državo; informacije o zahtevah za razvrščanje in označevanje nevarnih kemikalij, ki jih ureja Uredba, in pripravkov, ki vsebujejo te kemikalije; informacije o uvoznih odločitvah tretjih držav za kemikalije iz delov 2 ali 3 Priloge I k Uredbi (ES) št. 689/2008; statistične podatke o registriranih obvestilih o izvozu iz Evropske unije.

Da bi bili postopki za izvoznike čim bolj enostavni, temelji zbirka podatkov EDEXIM na eni sami referenčni identifikacijski številki, ki se pridobi s predložitvijo obvestila ali zahtevka za posebno RIN. Predložitev obvestila je obvezna za kemikalije iz delov 1 in 2 Priloge I ter kemikalije iz dela 3 Priloge I, za katere ni uvoznih odločitev. Za kemikalije iz dela 3 Priloge I, za katere je bilo z uvozno odločitvijo, objavljeno v okrožnici PIC, dano soglasje za uvoz, je RIN, ki jo je treba navesti v carinski deklaraciji, mogoče pridobiti na dva načina: 1. z vložitvijo zahtevka za poseben RIN prek spletne strani EDEXIM ali 2. iskanjem po zbirki podatkov o uvoznih odločitvah na navedeni spletni strani. Ker zbirka podatkov o uvoznih odločitvah še ni na voljo, morajo izvozniki za zdaj uporabljati prvi način. Zahtevek za poseben RIN je treba vložiti tudi za vse izvoze, ki spadajo v izjemo iz člena 2(2)(i) – snovi iz prilog I ali V v količinah 10 kg ali manj, namenjene raziskavam in analizam.

Uporaba referenčnih identifikacijskih številk in izrazi zanje se zaradi praktičnih razlogov razlikujejo od Uredbe (ES) št. 689/2008. Podrobnosti o tem so opisane v nadaljevanju.

Izvozna referenčna identifikacijska številka, določena v Uredbi, je enaka referenčni identifikacijski številki, pridobljeni s predložitvijo obvestila o izvozu.

Referenčna identifikacijska številka izrecnega soglasja, določena v Uredbi, je enaka označbi izrecnega soglasja, ki se v zbirki podatkov EDEXIM uporablja za označevanje vsakega izrecnega soglasja in odstopa. Te številke v carinski deklaraciji ni treba navesti, ker je zadevno izrecno soglasje priloženo obvestilu o izvozu in jo je mogoče najti z njegovim RIN.

Uvozna referenčna identifikacijska številka odločitve je RIN, ki se pridobi z vložitvijo zahtevka za poseben RIN za kemikalije iz dela 3 Priloge I, za katere je bilo z uvozno odločitvijo, objavljeno v okrožnici PIC, dano soglasje za uvoz, ali z iskanjem po zbirki podatkov o uvoznih odločitvah na spletni strani EDEXIM (zbirka podatkov o uvoznih odločitvah še ni na voljo).

5. PRIMERI

V spodnjih primerih so prikazani koraki za izvoznike pri več mogočih scenarijih. Ti scenariji temeljijo na predpostavki, da izvoznik za obveščanje o izvozu uporablja zbirko podatkov EDEXIM, saj je to že ustaljena praksa. V prvem primeru so opisane zahteve za informacije, ki jih je treba navesti v carinskih deklaracijah in INO, ter obveznosti glede pakiranja in označevanja, ki jih je treba upoštevati pri vsakem izvozu kemikalij iz Priloge I. Da se zahteve ne bi ponavljale, so podrobno opisane samo v prvem primeru, v naslednjih primerih pa so navedena samo sklicevanja nanje.

Prvič, zbirka podatkov EDEXIM dodeli izvozniku kemikalije iz Priloge I referenčno identifikacijsko številko (RIN), ki jo mora izvoznik navesti v carinski deklaraciji. Drugič, izvoznik mora v prvem četrtletju naslednjega leta svojemu INO sporočiti količine kemikalij – tj. kemikalij iz Priloge I, določenih pripravkov, ki vsebujejo snovi iz Priloge I, in določenih izdelkov, ki vsebujejo snovi iz delov 2 ali 3 Priloge I –, ki jih je izvozno podjetje poslalo v skladu z Uredbo (ES) št. 689/2008, ter imena in naslove vseh uvoznikov, ki so jim bile te kemikalije poslane.

Poleg tega morajo izvozniki vseh nevarnih kemikalij, ki so kot take opredeljene v zakonodaji EU, proizvode pakirati in označevati v skladu z zakonodajo EU. Poleg tega morajo vsakemu uvozniku poslati varnostni list, v katerem vse informacije navedejo v uradnem jeziku države uvoznice in v angleškem jeziku, če je to izvedljivo.

1. primer

Proizvajalec iz ene od držav članic EU namerava v državo A prvič izvoziti heksakloroetan. Heksakloroetan je naveden v delu 1 Priloge I k Uredbi, ker zanj kot industrijsko kemikalijo veljajo stroge omejitve. Ta kemikalija ni bila iz EU še nikoli izvožena v državo A.

— Izvoznik mora najpozneje 30 dni pred izvozom svojemu imenovanemu nacionalnemu organu (INO) prek zbirke podatkov EDEXIM predložiti obvestilo o izvozu, ki vsebuje informacije iz Priloge II k Uredbi. Zbirka podatkov EDEXIM obvestilu o izvozu dodeli neaktivno referenčno identifikacijsko številko (RIN).

— Ko INO ugotovi, da je obvestilo o izvozu popolno, ga nemudoma posreduje Komisiji. Komisija se najprej prepriča, da v zadevnem koledarskem letu obvestilo o izvozu Evropske unije še ni bilo predloženo, nato pa ga pošlje državi A. Če je bilo v zadevnem letu obvestilo o izvozu že predloženo, se zadevno obvestilo o izvozu shrani v zbirko podatkov EDEXIM, ne da bi se poslalo.

— Zbirka podatkov EDEXIM izvoznika obvesti, da je bilo obvestilo o izvozu obdelano in da bo RIN aktiviran (kar pomeni, da se izvoz lahko izvede) na datum izvoza, ki je bil naveden v obvestilu o izvozu. RIN je treba navesti v carinski deklaraciji.

— Kemikalija mora biti pakirana in označena kot za trženje v EU, razen če država uvoznica ne zahteva drugače. Izvoznik pošlje uvozniku varnostni list.

— Etiketa in varnostni list morata biti natisnjena v angleškem in uradnem jeziku države A (za več navodil o jezikih glej Prilogo 6).

— Po potrebi je treba na etiketi navesti rok uporabe in datum proizvodnje ter posebne informacije o pogojih skladiščenja in obstojnosti med skladiščenjem v podnebnih razmerah v državi A. Kemikalija se ne sme izvoziti pozneje kot šest mesecev pred rokom uporabe.

— Pri pesticidih morata biti velikost in vrsta embalaže čim ustreznejša, da se zmanjša verjetnost kopičenja starih zalog.

— Proizvajalec EU mora v prvem četrtletju naslednjega leta svoj INO obvestiti o količinah kemikalije, ki jih je poslal v državo A v prejšnjem letu.

2. primer

Podjetje Chemoproducts želi v državo B poslati borov triklorid. Borov triklorid ni naveden v Prilogi I k Uredbi, vendar je bil z Direktivo 67/548/EGS uvrščen med nevarne kemikalije, za nevarno kemikalijo pa se šteje tudi na podlagi Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 (28).

— Izvozniku INO ni treba zagotoviti informacij. Izvoz se lahko izvede brez obvestila o izvozu ali izrecnega soglasja države uvoznice.

— Veljajo zahteve za pakiranje in označevanje izvozov, datum uporabe kemikalij ter varnostne liste, kot so opisane v prvem primeru.

3. primer

Podjetje ABC Chemicals namerava v državo C izvoziti kloroform. Kloroform je naveden v delu 1 Priloge I k Uredbi. V državo C ga je v zadevnem letu že izvozilo drugo podjetje, podjetje ABC Chemicals pa še nikoli.

— Izvoznik mora najpozneje 30 dni pred izvozom svojemu imenovanemu nacionalnemu organu (INO) predložiti obvestilo o izvozu, ki vsebuje informacije iz Priloge II k Uredbi.

— Ko izvoznik shrani in predloži obvestilo o izvozu, se mu dodeli RIN, ki v tej fazi še ni aktiviran.

— Ko INO ugotovi, da je obvestilo o izvozu popolno in pravilno, ga posreduje Komisiji. Komisija ga preveri in odobri, kar pomeni, da bo RIN aktiviran na predvideni datum izvoza. Ker je bilo obvestilo o izvozu Evropske unije v zadevnem koledarskem letu že predloženo, se shrani v zbirko podatkov EDEXIM, ne da bi se poslalo državi uvoznici.

— Veljajo zahteve za informacije, ki jih je treba navesti v carinskih deklaracijah in zadevnem INO, pakiranje in označevanje izvozov, datum uporabe, embalažo ter varnostne liste, kot so opisane v prvem primeru.

4. primer

Podjetje LongShip namerava izvoziti poliklorirane terfenile (PCT) v državo D, ki je pogodbenica Konvencije. Za PCT velja postopek PIC na podlagi Rotterdamske konvencije, zato so navedeni v delih 1 in 3 Priloge I k Uredbi. V zadnji posodobitvi okrožnice PIC je država D sporočila uvozno odločitev, s katero je dala soglasje za uvoz.

— Izvozniku ni treba predložiti obvestila o izvozu in lahko izvoz izvede, če predvidena uporaba v državi uvoznici ustreza skupini, za katero je bila snov navedena v Prilogi III h Konvenciji.

— Priporočljivo je, da izvoznik vloži zahtevek za poseben RIN (pri svojem INO, ki bo zahtevek vnesel v zbirko podatkov EDEXIM, ali neposredno prek te zbirke podatkov) ter ga navede v carinski deklaraciji. Izvoznik bi sicer RIN, ki ga mora navesti v carinski deklaraciji, lahko pridobil tudi z iskanjem po zbirki podatkov o uvoznih odločitvah na spletni strani EDEXIM, vendar pa ta zbirka podatkov še ni na voljo.

— Veljajo zahteve za informacije, ki jih je treba navesti v carinskih deklaracijah in zadevnem INO, pakiranje in označevanje izvozov, datum uporabe, embalažo ter varnostne liste, kot so opisane v prvem primeru.

5. primer

Podjetje KillingPest s sedežem v eni od držav članic EU namerava iz države E uvoziti paration za proizvajanje pesticida, nato pa ta pripravek izvoziti v državo F. Paration je v EU prepovedan za uporabo kot pesticid (kot fitofarmacevtsko sredstvo in kot biocid). Snov je navedena v delu 1 Priloge I k Uredbi in delu 3 (v skupini pesticidov zanjo velja postopek PIC) te priloge. V zadnji okrožnici PIC se uvozna odločitev za EU za skupino uporabe pesticidov glasi: „ni soglasja“. Uvozna odločitev za državo F se glasi: „soglasje“.

— Ne glede na uvozno odločitev EU lahko podjetje uvozi snov, iz katere bo z industrijsko predelavo proizvajalo pesticid, saj se ta ne bo tržil v EU.

— Ker je država F dala soglasje za uvoz, se izvoz lahko izvede. Obvestilo o izvozu ni potrebno.

— Priporočljivo je, da izvoznik vloži zahtevek za poseben RIN (pri svojem INO, ki bo zahtevek vnesel v zbirko podatkov EDEXIM, ali neposredno prek te zbirke podatkov) in ga navede v carinski deklaraciji. Izvoznik bi sicer RIN, ki ga mora navesti v carinski deklaraciji, lahko pridobil tudi z iskanjem po zbirki podatkov o uvoznih odločitvah na spletni strani EDEXIM, vendar pa ta zbirka podatkov še ni na voljo.

— Veljajo zahteve za informacije, ki jih je treba navesti v carinskih deklaracijah in zadevnem INO, pakiranje in označevanje izvozov, datum uporabe, embalažo ter varnostne liste, kot so opisane v prvem primeru.

6. primer

Izvoznik želi v državo G, ki je pogodbenica Konvencije, prvič izvoziti klordimeform. Klordimeform je naveden v delih 1 in 3 Priloge I k Uredbi, ker zanj v skupini pesticidov velja postopek PIC. Zadnja okrožnica PIC ne vsebuje uvoznih odločitev za državo G.

— Izvoznik mora najpozneje 30 dni pred izvozom svojemu imenovanemu nacionalnemu organu (INO) predložiti obvestilo o izvozu, ki vsebuje informacije iz Priloge II k Uredbi.

— Ko izvoznik shrani in predloži obvestilo o izvozu, se mu dodeli RIN, ki v tej fazi še ni aktiviran.

— Izvoz se lahko izvede samo, če je dal INO države G izrecno soglasje za uvoz klordimeforma. Če INO izvoznika ugotovi, da v zbirki podatkov EDEXIM takega soglasja še ni, mora to soglasje zahtevati pri INO države G (po potrebi lahko pomaga Komisija).

— Če država G kljub prizadevanjem ne odgovori v 60 dneh in obstajajo dokazila o tem, da je klordimeform v tej državi registriran ali odobren v skupini pesticidov, lahko INO izvoznika po posvetovanju s Komisijo odloči, da se izvoz lahko izvede. Vendar se lahko izvoz odobri za največ 12 mesecev, po izteku tega obdobja pa je treba od države G znova zahtevati izrecno soglasje. Pogoji iz tega odstavka veljajo tudi za sedmi primer, ki je opisan v nadaljevanju.

— Glede na končni rezultat postopka za pridobitev izrecnega soglasja je mogoče, da se izvoz dovoli in Komisija aktivira RIN. V nasprotnem primeru RIN ostane neaktiven.

— Letno obvestilo o izvozu, ki ga mora predložiti izvoznik, se bo zahtevalo tudi, če je pridobljeno izrecno soglasje, razen če se država G odpove pravici do prejemanja takih obvestil.

— Če se izvoz izvede na podlagi izrecnega soglasja ali odstopa, veljajo zahteve za informacije, ki jih je treba navesti v carinskih deklaracijah in zadevnem INO, pakiranje in označevanje izvozov, datum uporabe, embalažo ter varnostne liste, kot so opisane v prvem primeru.

7. primer

Podjetje Buy and Sell želi v državo H prvič izvoziti pesticid, ki vsebuje nitrofen. Nitrofen je naveden v delih 1 in 2 Priloge I k Uredbi. Ta kemikalija je v EU prepovedana za uporabo kot fitofarmacevtsko sredstvo. Zadevni ureditveni ukrep je bil sporočen sekretariatu PIC. Država H je pogodbenica Konvencije. Ker za to kemikalijo ne velja postopek PIC, zanjo tudi ni uvoznih odločitev.

— Izvoznik mora najpozneje 30 dni pred izvozom svojemu imenovanemu nacionalnemu organu (INO) predložiti obvestilo o izvozu, ki vsebuje informacije iz Priloge II k Uredbi.

— Ko izvoznik shrani in predloži obvestilo o izvozu, se mu dodeli RIN, ki v tej fazi še ni aktiviran.

— Kot v šestem primeru se lahko izvoz izvede samo, če je dal INO države H izrecno soglasje za uvoz nitrofena. Vendar se ta primer od šestega primera razlikuje v tem, da uvozna odločitev ni bila objavljena v zadnji okrožnici PIC, ker za kemikalijo ne velja postopek PIC. Veljajo enaki pogoji kot v šestem primeru, vključno z zahtevo za pridobivanje izrecnega soglasja, možnostjo odobritve časovno omejenega odstopa in nujnost pridobitve izrecnega soglasja po izteku tega obdobja.

— Glede na končni rezultat postopka za pridobitev izrecnega soglasja je mogoče, da se izvoz dovoli in Komisija aktivira RIN. V nasprotnem primeru RIN ostane neaktiven.

— Če se izvoz izvede (na podlagi izrecnega soglasja ali kot izjema) veljajo zahteve za informacije, ki jih je treba navesti v carinskih deklaracijah in zadevnem INO, pakiranje in označevanje izvozov, datum uporabe, embalažo ter varnostne liste, kot so opisane v prvem primeru.

— Letno obvestilo o izvozu, ki ga mora predložiti izvoznik, se bo zahtevalo tudi, če je pridobljeno izrecno soglasje, razen če se država H odpove pravici do prejemanja takih obvestil.

8. primer

Podjetje Exterminator želi v državo I, ki je članica OECD, izvoziti dimetenamid. Dimetenamid je v EU prepovedan za uporabo kot pesticid. Naveden je v delih 1 in 2 Priloge I k Uredbi, zato se zanj običajno zahteva izrecno soglasje države uvoznice. Ker za to kemikalijo postopek PIC ne velja, zanjo tudi ni uvoznih odločitev.

— Izvoznik mora najpozneje 30 dni pred izvozom svojemu imenovanemu nacionalnemu organu (INO) predložiti obvestilo o izvozu, ki vsebuje informacije iz Priloge II k Uredbi.

— Ko izvoznik shrani obvestilo o izvozu in ga predloži INO, se izvozniku dodeli RIN, ki v tej fazi še ni aktiviran.

— Če INO meni, da je obvestilo o izvozu popolno in pravilno, ga posreduje Komisiji. Če v zadevnem koledarskem letu obvestilo o izvozu Evropske unije še ni bilo predloženo, ga Komisija pošlje državi I. Če je bilo v zadevnem letu obvestilo o izvozu že predloženo, se zadevno obvestilo o izvozu shrani v zbirko podatkov EDEXIM, ne da bi se poslalo.

— Dimetenamid je naveden v delu 2 Priloge I, zato se lahko izvozi samo, če se zahteva in prejme izrecno soglasje za uvoz. Ker je država I članica OECD, lahko INO uporabi možnost odstopa in od izvoznika zahteva dokazila, da je zadevna snov licencirana, registrirana ali odobrena. Če izvoznik ta dokazila predloži, lahko INO po posvetovanju s Komisijo odloči, da se lahko izvoz izvede brez izrecnega soglasja države uvoznice.

— Če INO po posvetovanju s Komisijo odloči, da je izrecno soglasje za uvoz potrebno, ga je treba zahtevati pri INO države I kot v sedmem primeru.

— Glede na končni rezultat postopka za pridobitev izrecnega soglasja je mogoče, da se izvoz dovoli in Komisija aktivira RIN. V nasprotnem primeru RIN ostane neaktiven.

— Veljajo zahteve za informacije, ki jih je treba navesti v carinskih deklaracijah in zadevnem INO, pakiranje in označevanje izvozov, datum uporabe, embalažo ter varnostne liste, kot so opisane v prvem primeru.

— Letno obvestilo o izvozu, ki ga mora predložiti izvoznik, se zahteva tudi, če se pridobi izrecno soglasje, razen če se država I ne odpove pravici do prejemanja takih obvestil.

9. primer

Podjetje XYZ namerava v državo J izvoziti 1,2-dibromoetan (EDB) za industrijsko uporabo. EDB je naveden v delih 1 in 3 Priloge I k Uredbi. V EU je prepovedan za uporabo kot fitofarmacevtsko sredstvo. Zanj v skupini pesticidov velja postopek PIC. V zadnji okrožnici PIC se uvozna odločitev za državo J v skupini pesticidov glasi: „soglasje“.

— Ker za snov za uporabo kot pesticid velja postopek PIC, ne pa tudi kot snov za industrijsko uporabo, država J ni sprejela odločitve, s katero bi dala soglasje za uvoz EDB za industrijsko uporabo. Zato mora izvoznik predložiti obvestilo o izvozu in pridobiti izrecno soglasje za uvoz za industrijsko uporabo. Pri tem mora slediti istemu postopku, kot je opisan v šestem in sedmem primeru.

— Veljajo zahteve za informacije, ki jih je treba navesti v carinskih deklaracijah in zadevnem INO, pakiranje in označevanje izvozov, datum uporabe, embalažo ter varnostne liste, kot so opisane v prvem primeru.

10. primer

Podjetje Pest Products namerava v državo K izvoziti Fungicide X – fungicidni pripravek, ki vsebuje pentaklorofenol (60-odstotna aktivna snov). Pentaklorofenol je naveden v delih 1 in 3 Priloge I k Uredbi. V skupini pesticidov velja zanj postopek PIC. Država K ni pogodbenica Konvencije, zato v okrožnicah PIC ni njene uvozne odločitve. Neko drugo podjetje EU je v zadevnem letu že izvozilo nek drug pripravek (s 30 % pentaklorofenola), potem ko je prek svojega INO pridobilo izrecno soglasje organov države K. To izrecno soglasje ne velja za vse pripravke, ki vsebujejo pentaklorofenol, ampak samo za ta pripravek.

— Izvoznik mora najpozneje 30 dni pred izvozom svojemu INO predložiti obvestilo o izvozu, ki vsebuje informacije iz Priloge II k Uredbi. To obvestilo posreduje Komisiji, ki ga predloži kot obvestilo Evropske unije o izvozu.

— Izvoz se ne sme izvesti, dokler ustrezni organi države K ne dajo dodatnega izrecnega soglasja za Fungicide X, ker je bilo obstoječe izrecno soglasje omejeno na drugo poimenovanje. Za pridobitev takega soglasja je treba slediti istemu postopku kot v šestem in sedmem primeru.

— Veljajo zahteve za informacije, ki jih je treba navesti v carinskih deklaracijah in zadevnem INO, pakiranje in označevanje izvozov, datum uporabe, embalažo ter varnostne liste, kot so opisane v prvem primeru.

11. primer

Podjetje Laboratory Analysis Products namerava v državo L izvoziti 100 g nitrofena za uporabo v laboratorijski analizi. Nitrofen je naveden v delih 1 in 2 Priloge I k Uredbi, zato se zanj običajno zahteva izrecno soglasje države izvoznice. Ker je količina nitrofena, ki se namerava v letu 2011 izvoziti v državo L, manjša od 10 kg in se šteje, da verjetno ne bo vplivala na zdravje ljudi ali okolje, saj se bo kemikalija uporabljala za analizo v laboratorijskih razmerah, izvoz spada v člen 2(2)(i) Uredbe (ES) št. 689/2008 in je izvzet iz Uredbe. Da pri carinjenju ne bi prišlo do težav, je bil za pridobitev aktiviranega RIN uveden poseben postopek.

— Priporočljivo je, da izvoznik nekaj časa pred predvidenim izvozom svojemu INO prek zbirke podatkov EDEXIM predloži zahtevek za poseben RIN. Ko INO odobri zahtevek, izvoznik prejme aktiviran RIN.

— Izvoznik mora RIN navesti v carinski deklaraciji.

(1) UL L 204, 31.7.2008, str. 1.

(2) UL L 63, 6.3.2003, str. 1.

(3) Evropsko sodišče je leta 2006 Uredbo št. 304/2003 razglasilo za nično, ker je temeljila izključno na členu 175(1) (Okolje) Pogodbe, medtem ko bi morala imeti dve pravni podlagi, in sicer člen 133 (Skupna trgovinska politika) in člen 175 (sodba z dne 10. januarja 2006 v zadevi Komisija proti Parlamentu in Svetu (C-178/03)).

(4) UL L 353, 31.12.2008, str. 1.

(5) UL L 196, 16.8.1967, str. 1. Direktiva 67/548/EGS bo z Uredbo (ES) št. 1272/2008 v celoti razveljavljena z učinkom od 1. junija 2015.

(6) UL L 200, 30.7.1999, str. 1. Direktiva 1999/45/ES bo z Uredbo (ES) št. 1272/2008 v celoti razveljavljena z učinkom od 1. junija 2015.

(7) UL L 63, 6.3.2003, str. 27.

(8) UL L 230, 19.8.1991, str. 1.

(9) UL L 309, 24.11.2009, str. 1.

(10) UL L 123, 24.4.1998, str. 1.

(11) UL L 396, 30.12.2006, str. 1. Popravljena različica objavljena v UL L 136, 29.5.2007, str. 3. Uredba, kot je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 1354/2007 (UL L 304, 22.11.2007, str. 1).

(12) Te kemikalije so naštete v Prilogi 3 tega priročnika (Priloga V k Uredbi).

(13) Glej člen 17 Uredbe.

(14) INO v državah članicah to odločitev tudi javno objavijo, tako da je na voljo zlasti tistim, ki jih zadeva. Odločitev se objavi tudi v „okrožnici PIC“, ki jo redno izdaja sekretariat PIC (glej spodaj), in na spletni strani PIC na naslovu http://www.pic.int.

(15) Za seznam držav OECD glej Prilogo 8 k temu priročniku.

(16) Opozoriti je treba, da bo Direktiva 1999/45/ES z Uredbo (ES) št. 1272/2008 v celoti razveljavljena z učinkom od 1. junija 2015.

(17) Opredeljeni v členu 3.

(18) Opozoriti je treba, da bo Direktiva 1999/45/ES z Uredbo (ES) št. 1272/2008 v celoti razveljavljena z učinkom od 1. junija 2015.

(19) UL L 196, 16.8.1967, str. 1. Direktiva 67/548/EGS bo z Uredbo (ES) št. 1272/2008 v celoti razveljavljena z učinkom od 1. junija 2015.

(20) UL L 200, 30.7.1999, str. 1. Direktiva 1999/45/ES bo z Uredbo (ES) št. 1272/2008 v celoti razveljavljena z učinkom od 1. junija 2015.

(21) UL L 230, 19.8.1991, str. 1, Direktiva 91/414/EGS bo z Uredbo (ES) št. 1107/2009 v celoti razveljavljena z učinkom od 14. junija 2011.

(22) UL L 123, 24.4.1998, str. 1.

(23) UL L 353, 31.12.2008, str. 1.

(24) UL L 396, 30.12.2006, str. 1. Popravljena različica je objavljena v UL L 136, 29.5.2007, str. 3.

(25) Za več navodil v zvezi z uredbo CLP ter njenimi zahtevami glede označevanja in varnostnih listov glej spletno stran Evropske agencije za kemikalije: http://echa.europa.eu/clp/clp_help_en.asp.

(26) UL L 302, 19.10.1992, str. 1.

(27) UL L 229, 30.4.2004, str. 5.

(28) Opozoriti je treba, da bo Direktiva 67/548/EGS z Uredbo (ES) št. 1272/2008 v celoti razveljavljena z učinkom od 1. junija 2015.

PRILOGA 1 Priloga I k Uredbi (ES) št. 689/2008 Evropskega parlamenta in Sveta Del 1: Seznam kemikalij, za katere velja postopek obveščanja o izvozu (člen 7 Uredbe (ES) št. 689/2008) Kadar za kemikalije iz tega dela Priloge velja postopek PIC, se obveznosti glede obveščanja o izvozu iz člena 7(2) do (4) Uredbe ne uporabljajo, če so izpolnjeni pogoji iz člena 7(6)(b) in (c). Take kemikalije, ki so na spodnjem seznamu označene z znakom #, so zaradi lažjega sklicevanja ponovno naštete v delu 3 te priloge. Kemikalije iz tega dela Priloge, ki zaradi vrste dokončnega ureditvenega ukrepa EU izpolnjujejo pogoje za obveščanje PIC, so naštete tudi v delu 2 te priloge. Na spodnjem seznamu so označene z znakom +. Del 1 Priloge I od 21. junija 2010 vsebuje naslednje kemikalije (1): Kemikalija Št. CAS Št. Einecs Oznaka KN Podskupina (2) Omejitev uporabe (3) Države, za katere se obveščanje ne zahteva 1,1,1-trikloroetan 71-55-6 200-756-3 2903 19 10 i(2) p 1,2-dibromoetan (etilen dibromid) # 106-93-4 203-444-5 2903 31 00 p(1)-p(2) p-p Preverite v okrožnici PIC na www.pic.int/ 1,2-dikloroetan (etilen diklorid) # 107-06-2 203-458-1 2903 15 00 p(1)-p(2) i(2) p-p p Preverite v okrožnici PIC na www.pic.int/ 1,3-dikloropropen (4) 542-75-6 208-826-5 2903 29 00 p(1) p Cis-1,3-dikloropropen ((1Z)-1,3-dikloroprop-1-en) 10061-01-5 233-195-8 2903 29 00 p(1)-p(2) p-p 2-aminobutan 13952-84-6 237-732-7 2921 19 99 p(1)-p(2) p-p 2-naftilamin (naftalen-2-amin) in njegove soli + 91-59-8, 553-00-4, 612-52-2in druge 202-080-4, 209-030-0, 210-313-6 in druge 2921 45 00 i(1) i(2) p p 2-naftiloksiocetna kislina 120-23-0 204-380-0 2918 99 90 p(1) p 2,4,5-T ter njegove soli in estri # 93-76-5in druge 202-273-3 in druge 2918 91 00 p(1)-p(2) p-p Preverite v okrožnici PIC na www.pic.int/ 4-aminobifenil (bifenil-4-amin) in njegove soli + 92-67-1, 2113-61-3in druge 202-177-1 in druge 2921 49 00 i(1) i(2) p p 4-nitrobifenil + 92-93-3 202-204-7 2904 20 00 i(1) i(2) p p Acefat + 30560-19-1 250-241-2 2930 90 99 p(1)-p(2) p-p Acifluorfen 50594-66-6 256-634-5 2916 39 00 p(1)-p(2) p-p Alaklor + 15972-60-8 240-110-8 2924 29 98 p(1) p Aldikarb + 116-06-3 204-123-2 2930 90 99 p(1)-p(2) so-p Ametrin 834-12-8 212-634-7 2933 69 80 p(1)-p(2) p-p Amitraz + 33089-61-1 251-375-4 2925 29 00 p(1)-p(2) p-p Antrakinon 84-65-1 201-549-0 2914 61 00 p(1)-p(2) p-p Arzenove spojine p(2) so Azbestna vlakna +: 1332-21-4in druge Preverite v okrožnici PIC na www.pic.int/ krokidolit # 12001-28-4 2524 10 00 i p amozit # 12172-73-5 2524 90 00 i p antofilit # 77536-67-5 2524 90 00 i p aktinolit # 77536-66-4 2524 90 00 i p tremolit # 77536-68-6 2524 90 00 i p krizotil + 12001-29-5 ali 132207-32-0 2524 90 00 i 72 Atrazin + 1912-24-9 217-617-8 2933 69 10 p(1) p Azinfos-etil 2642-71-9 220-147-6 2933 99 80 p(1)-p(2) p-p Azinfos-metil 86-50-0 201-676-1 2933 99 80 p(1) p Benfurakarb 82560-54-1 2932 99 00 p(1) p Bensultap 17606-31-4 2930 90 99 p(1)-p(2) p-p Benzen (4) 71-43-2 200-753-7 2902 20 00 i(2) so Benzidin in njegove soli + 92-87-5, 36341-27-2 in druge 202-199-1, 252-984-8 in druge 2921 59 90 i(1)-i(2) i(2) so-p p derivati benzidina + — — Binapakril # 485-31-4 207-612-9 2916 19 50 p(1)-p(2) i(2) p-p p Preverite v okrožnici PIC na www.pic.int/ Butralin 33629-47-9 251-607-4 2921 49 00 p(1) p Kadmij in njegove spojine 7440-43-9 in druge 231-152-8 in druge 8107 3206 49 30 in druge i(1) so Kadusafos + 95465-99-9 ni podatkov 2930 90 99 p(1) p Kalciferol 50-14-6 200-014-9 2936 29 00 p(1) p Kaptafol # 2425-06-1 219-363-3 2930 50 00 p(1) p(2) p-p Preverite v okrožnici PIC na www.pic.int/ Karbaril + 63-25-2 200-555-0 2924 29 98 p(1)-p(2) p-p Karbofuran + 1563-66-2 216-353-0 2932 99 00 p(1) p Ogljikov tetraklorid 56-23-5 200-262-8 2903 14 00 i(2) p Karbosulfan + 55285-14-8 259-565-9 2932 99 00 p(1) p Kartap 15263-53-3 2930 20 00 p(1)-p(2) p-p Kinometionat 2439-01-2 219-455-3 2934 99 90 p(1)-p(2) p-p Klordekon 143-50-0 205-601-3 2914 70 00 p(2) so Klordimeform # 6164-98-3 228-200-5 2925 21 00 p(1)-p(2) p-p Preverite v okrožnici PIC na www.pic.int/ Klorfenapir + 122453-73-0 2933 99 80 p(1) b Klorfenvinfos 470-90-6 207-432-0 2919 90 00 p(1)-p(2) p-p Klormefos 24934-91-6 246-538-1 2930 90 99 p(1)-p(2) p-p Klorobenzilat # 510-15-6 208-110-2 2918 18 00 p(1)-p(2) p-p Preverite v okrožnici PIC na www.pic.int/ Kloroform 67-66-3 200-663-8 2903 13 00 i(2) p Klozolinat + 84332-86-5 282-714-4 2934 99 90 p(1)-p(2) p-p Holekalciferol 67-97-0 200-673-2 2936 29 00 p(1) p Kumafuril 117-52-2 204-195-5 2932 29 85 p(1)-p(2) p-p Kreozot in kreozotu sorodne snovi 8001-58-9 232-287-5 2707 91 00 61789-28-4 263-047-8 3807 00 90 84650-04-4 283-484-8 90640-84-9 292-605-3 65996-91-0 266-026-1 i(2) p 90640-80-5 292-602-7 65996-85-2 266-019-3 8021-39-4 232-419-1 122384-78-5 310-191-5 Krimidin 535-89-7 208-622-6 2933 59 95 p(1) p Cianazin 21725-46-2 244-544-9 2933 69 80 p(1)-p(2) p-p Cihalotrin 68085-85-8 268-450-2 2926 90 95 p(1) p DBB (di-μ-okso-di-n-butilstanio-hidroksiboran/ dioksastanaboretan-4-ol) 75113-37-0 401-040-5 2931 00 99 i(1) p Diazinon 333-41-5 206-373-8 2933 59 10 p(1) p Diklorvos 62-73-7 200-547-7 2919 90 00 p(1) p Dikofol 115-32-2 204-082-0 2906 29 00 p(1)-p(2) p-p Dikofol, ki vsebuje < 78 % p,p′-dikofola ali 1 g/kg DDT in DDT sorodnih spojin + 115-32-2 204-082-0 2906 29 00 p(1)-p(2) p-p Dimetenamid + 87674-68-8 ni podatkov 2934 99 90 p(1) p Dinikonazol-M 83657-18-5 ni podatkov 2933 99 80 p(1) p Dinitro-orto-kresol (DNOC) in njegove soli (npr. amonijeva sol, kalijeva sol in natrijeva sol) # 534-52-1 208-601-1 2908 99 90 p(1)-p(2) p-p Preverite v okrožnici PIC na www.pic.int/ 2980-64-5 221-037-0 5787-96-2 - 2312-76-7 219-007-7 Dinobuton 973-21-7 213-546-1 2920 90 10 p(1)-p(2) p-p Dinoseb ter njegove soli in estri # 88-85-7 in druge 201-861-7 in druge 2908 91 00 2915 36 00 p(1)-p(2) i(2) p-p p Preverite v okrožnici PIC na www.pic.int/ Dinoterb + 1420-07-1 215-813-8 2908 99 90 p(1) -p(2) p-p Pripravki razpršljivega prahu, ki vsebujejo kombinacijo: 3808 99 90 Preverite v okrožnici PIC na www.pic.int/ benomil 7 % ali več, karbofuran 10 % ali več 17804-35-2 241-775-7 2933 99 80 p(1) p in tiram 15 % ali več # 1563-66-2 216-353-0 2932 99 00 p(2) p 137-26-8 205-286-2 2930 30 00 Endosulfan + 115-29-7 204-079-4 2920 90 85 p(1) p Etion 563-12-2 209-242-3 2930 90 99 p(1)-p(2) p-p Etilen oksid (oksiran) # 75-21-8 200-849-9 2910 10 00 p(1) p Preverite v okrožnici PIC na www.pic.int/ Fenarimol + 60168-88-9 262-095-7 2933 59 95 p(1) p Fenitrotion 122-14-5 204-524-2 2920 19 00 p(1) p Fenpropatrin 39515-41-8 254-485-0 2926 90 95 p(1)-p(2) p-p Fention + 55-38-9 200-231-9 2930 90 99 p(1) so Fentin acetat + 900-95-8 212-984-0 2931 00 99 p(1)-p(2) p-p Fentin hidroksid + 76-87-9 200-990-6 2931 00 99 p(1)-p(2) p-p Fenvalerat 51630-58-1 257-326-3 2926 90 95 p(1) p Ferbam 14484-64-1 238-484-2 2930 20 00 p(1)-p(2) p-p Fluoroacetamid # 640-19-7 211-363-1 2924 12 00 p(1) p Preverite v okrožnici PIC na www.pic.int/ Flurenol 467-69-6 207-397-1 2918 19 98 p(1)-p(2) p-p Flurprimidol 56425-91-3 ni podatkov 2933 59 95 p(1) p Furatiokarb 65907-30-4 265-974-3 2932 99 00 p(1)-p(2) p-p Haloksifop-R + (Haloksifop-P-metil ester) 95977-29-0 (72619-32-0) ni podatkov (406-250-0) 2933 39 99 (2933 39 99) p(1) p HCH/Heksaklorocikloheksan (zmes izomerov) # 608-73-1 210-168-9 2903 51 00 p(1)-p(2) p-so Preverite v okrožnici PIC na www.pic.int/ Heksakloroetan 67-72-1 200-666-4 2903 19 80 i(1) so Heksazinon 51235-04-2 257-074-4 2933 69 80 p(1)-p(2) p-p Iminoktadin 13516-27-3 236-855-3 2925 29 00 p(1)-p(2) p-p Izoksation 18854-01-8 242-624-8 2934 99 90 p(1) p Lindan (γ-HCH) # 58-89-9 200-401-2 2903 51 00 p(1)-p(2) p-so Preverite v okrožnici PIC na www.pic.int/ Malation 121-75-5 204-497-7 2930 90 99 p(1) p (a) Malein hidrazid in njegove soli, razen holinove, kalijeve in natrijeve soli; 123-33-1 204-619-9 2933 99 80 p(1) p (b) holinove, kalijeve in natrijeve soli malein hidrazida, ki vsebujejo več kot 1 mg/kg prostega hidrazina, izraženega na podlagi kislega ekvivalenta 61167-10-0, 51542-52-0, 28330-26-9 257-261-0, 248-972-7 2933 99 80 Živosrebrove spojine, vključno z anorganskimi živosrebrovimi spojinami, alkil živosrebrovimi spojinami ter alkiloksialkil in aril živosrebrovimi spojinami # 10112-91-1, 21908-53-2 in druge 233-307-5, 244-654-7 in druge 2852 00 00 p(1)- p(2) p-so Preverite v okrožnici PIC na www.pic.int/ Metamidofos (5) + 10265-92-6 233-606-0 2930 50 00 p(1) p Metamidofos (topni tekoči pripravki, ki vsebujejo več kot 600 g aktivne snovi/l) # 10265-92-6 233-606-0 2930 50 00 3808 50 00 p(2) p Preverite v okrožnici PIC na www.pic.int/ Metidation 950-37-8 213-449-4 2934 99 90 p(1)-p(2) p-p Metomil 16752-77-5 240-815-0 2930 90 99 p(1)-p(2) p-p Metil-paration + # 298-00-0 206-050-1 2920 11 00 p(1)-p(2) p-p Preverite v okrožnici PIC na www.pic.int/ Metoksuron 19937-59-8 243-433-2 2924 21 00 p(1)-p(2) p-p Monokrotofos # 6923-22-4 230-042-7 2924 12 00 p(1)-p(2) p-p Preverite v okrožnici PIC na www.pic.int/ Monolinuron 1746-81-2 217-129-5 2928 00 90 p(1) p Monometil-dibromo-difenil metan; trgovsko ime: DBBT + 99688-47-8 402-210-1 2903 69 90 i(1) p Monometil-dikloro-difenil metan; trgovsko ime: ugilec 121 ali ugilec 21 + — 400-140-6 2903 69 90 i(1) – i(2) p-p Monometil-tetraklorodifenil metan; trgovsko ime: ugilec 141 + 76253-60-6 278-404-3 2903 69 90 i(1) – i(2) p-p Monuron 150-68-5 205-766-1 2924 21 00 p(1) p Nikotin 54-11-5 200-193-3 2939 99 00 p(1) p Nitrofen + 1836-75-5 217-406-0 2909 30 90 p(1)-p(2) p-p Nonilfenoli C6H4(OH)C9H19