Bruselj, 20.10.2004

KOM(2004) 699 končno

2004/0242 (CNS)

Predlog

UREDBA SVETA

o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. Okvir

Uredba Sveta (ES) št. 2501/2001 z dne 10. decembra 2001[1] o uporabi večletne sheme splošnih tarifnih preferencialov preneha veljati 31. decembra 2005. Julija 2004 je Komisija sprejela smernice o vlogi splošnega sistema preferencialov za naslednje desetletno obdobje od 2006 do 2015[2]. Ta memorandum pojasnjuje podlago in določbe osnutka predloga za izvedbeno uredbo.

Leta 1994 so prejšnje smernice[3] za desetletno obdobje od 1994 do 2005 in njihove izvedbene uredbe uvedle številne pomembne spremembe, kot so tarifna modulacija glede na občutljivost izdelkov, gradacija in posebne spodbujevalne sheme. Leta 2001 je bil za najmanj razvite države za nedoločen čas uveden poseben režim. Izkušnje so pokazale, da se nekatere od teh značilnosti v praksi obnesejo zelo dobro in bi jih bilo treba nadaljevati, medtem ko bi bilo treba po drugi strani nekatere ukrepe prilagoditi na podlagi pridobljenih izkušenj.

Skupnost dodeljuje trgovinske preferenciale državam v razvoju na podlagi svojega splošnega sistema preferencialov od leta 1971. Trgovinska politika je zelo pomembna pri odnosih EU z ostalim svetom. Shema splošnega sistema preferencialov je del te politike, usklajena mora biti s cilji razvojne politike in jih utrditi. V ta namen mora biti tudi združljiva z Razvojno agendo iz Dohe. Ključna prednostna naloga je pomagati državam v razvoju, da bi uživale ugodnosti globalizacije, predvsem s povezovanjem trgovine in trajnostnega razvoja.

2. Posvetovanje zainteresiranih strani

Veliko število interesnih skupin je izrazilo svoje mnenje ter svoja lastna opažanja in priporočila o prihodnosti splošnega sistema preferencialov. Svet je predstavil svoje sklepe k Sporočilu o desetletnih smernicah, prav tako sta svoje mnenje o smernicah izrazila Evropski parlament in Evropski ekonomsko-socialni odbor. Pogovor s civilno družbo je potekal julija 2004. Svoja mnenja so predstavili sindikati in različna poklicna združenja. Države upravičenke do splošnega sistema preferencialov so bile dejavne pri predstavljanju svojih pogledov. Vplivi so bili zaradi zahtevane posebne statistike ocenjeni interno.

3. Proračunske posledice

Ta uredba ne povzroča stroškov, ki bi bremenili proračun ES. Vseeno pa je posledica njene uporabe izguba carinskih prihodkov. Letna izguba carinskih prihodkov zaradi osnutka uredbe naj bi po ocenah znašala 2,2 milijardi evrov. Predlagana uredba vsebuje nekatere spremembe v primerjavi s sedanjo, ki se nanašajo na gradacijski mehanizem, nov poseben režim za trajnostni razvoj (ki združuje tri prejšnje režime), in na spremembe obsega izdelkov. Vendar pa te spremembe ne bodo pomenile bistvene spremembe v izgubi prihodkov v primerjavi s trenutnim stanjem.

4. Razlaga določb

Poenostavitev je bila dosežena z zmanjšanjem števila režimov s pet na tri in zlasti z uvedbo enega samega spodbujevalnega režima namesto treh posebnih shem za varstvo pravic delavcev, okolja ter za boj proti proizvodnji prepovedanih drog in prometu z njimi. Tako predlagana shema je sestavljena iz splošnega režima, posebnega spodbujevalnega režima za trajnostni razvoj in dobro upravljanje ter posebnega režima za najmanj razvite države ("EBA – vse razen orožja").

Nadaljnja poenostavitev bo sčasoma dosežena tako, da bodo s seznama upravičencev odstranjene tiste držav, ki imajo na podlagi sporazuma, običajno sporazuma o prosti trgovini, prednostni dostop do trga Skupnosti. Skupnost bo zagotovila, da ne bo zaradi tega preoblikovanja prikrajšana nobena država, ker bodo ugodnosti za kateri koli določen izdelek, prej obravnavan na podlagi splošnega sistema preferencialov, združene v tem sporazumu o prosti trgovini.

Kot v sedanji shemi se bodo preferenciali še vedno razlikovali glede na občutljivost izdelkov. Uredba ohranja trenutno pavšalno znižanje za 3,5 odstotne točke za občutljive izdelke in 100 odstotkov za neobčutljive izdelke. Vendar pa povečuje obseg sheme z uvedbo novih izdelkov v splošni režim in uvedbo radodarne posebne spodbujevalne sheme. Režim EBA ohranja svoje splošno pokrivanje vsega, razen orožja, medtem ko druga dva režima vključujeta nove – predvsem kmetijske in ribiške – izdelke.

Sedanja uredba o splošnem sistemu preferencialov določa dva posebna spodbujevalna režima za varstvo pravic delavcev in okolja. Ta režima bi morala biti vključena v širšo shemo, da bi izražala celostno naravo koncepta trajnostnega razvoja.

Splošno je znano, da trajnostni razvoj vključuje vrsto vidikov, kot so spoštovanje človekovih pravic in pravic delavcev, dobro upravljanje in okoljsko varstvo. Medsebojna povezanost teh elementov je bila izražena zlasti v več mednarodnih konvencijah in listinah, kot so Deklaracija ZN o pravici do razvoja iz leta 1986, Deklaracija iz Ria o okolju in razvoju iz leta 1992, Dunajska deklaracija in delovni program iz leta 1993, Agenda ZN za razvoj iz leta 1997, Deklaracija Mednarodne organizacije za delo o temeljnih načelih in pravicah iz dela iz leta 1998, Milenijska deklaracija ZN iz leta 2000 in Deklaracija iz Johannesburga o trajnostnem razvoju iz leta 2002. Poleg tega je boj proti prepovedanim drogam deljena odgovornost vseh držav.

Eden od elementov za spodbujanje trajnostnega razvoja je izboljšanje gospodarskega položaja v državah v razvoju, zlasti v tistih, ki so slabše vključene v sistem mednarodne blagovne menjave in nimajo raznovrstnega gospodarstva. Zato bi morale države, ki so najbolj občutljive in ki z ratifikacijo in učinkovitim izvajanjem osnovnih konvencij o človekovih pravicah in pravicah delavcev ter varstvu okolja in dobrem upravljanju prevzemajo posebna bremena in odgovornosti, uživati dodatne tarifne preferenciale na podlagi sheme splošnega sistema preferencialov. Nasprotno so države z visokim dohodkom in države z relativno visoko stopnjo raznovrstnosti in trgovinskega povezovanja v drugačnem položaju, saj naj bi razpolagale s sredstvi, ki jim omogočajo izvajanje politik trajnostnega razvoja brez dodatne pomoči. Poseben spodbujevalni režim za trajnostni razvoj in dobro upravljanje je torej usmerjen na tiste države v razvoju, ki ga najbolj potrebujejo.

Dodatni preferenciali se nemudoma dodelijo državam v razvoju, ki so ratificirale in učinkovito izvajajo 16 osnovnih konvencij o človekovih pravicah in pravicah delavcev in 7 konvencij, povezanih z dobrim upravljanjem in varstvom okolja. Istočasno se države upravičenke zavezujejo, da bodo ratificirale in učinkovito izvajale mednarodne konvencije, ki jih še niso ratificirale.

Šestnajst konvencij o človekovih pravicah in pravicah delavcev je bilo izbranih, ker vključujejo splošne standarde in izražajo pravila običajnega mednarodnega prava ter tvorijo temeljno podlago koncepta trajnostnega razvoja. Preostale konvencije izražajo osnovne globalne standarde, ki si prizadevajo za učinkovito izvajanje politik, tesno povezanih s trajnostnim razvojem.

Ustrezne konvencije so tudi tiste z mehanizmi, ki jih lahko zadevne mednarodne organizacije uporabijo za redno ocenjevanje učinkovitosti njihovega izvajanja. Komisija bo upoštevala te ocene, preden se odloči, katere države prosilke bodo izbrane za uživanje ugodnosti spodbujevalne sheme. Na podlagi prošenj držav v razvoju bo Komisija kasneje izdelala sezname upravičenk na podlagi režima.

Poleg usmerjanja splošnega sistema preferencialov na države z gradacijskimi mehanizmi, kot so opisani v nadaljevanju, so bili sprejeti ukrepi za ublažitev šoka, ko Združeni narodi odstranijo državo s seznama najmanj razvitih držav, v obliki prehodnega obdobja za postopen umik države iz posebnega splošnega sistema preferencialov, režima "vse razen orožje". Trenutno ta država avtomatsko izgubi vse ugodnosti splošnega sistema preferencialov, ki jih je uživala kot najmanj razvita država. Novi mehanizem pa omogoča postopno odstranitev države iz režima "vse razen orožje".

Gradacija se uporablja za skupine izdelkov iz držav, ki so konkurenčne na trgu Skupnosti in za povečanje svojega izvoza nič več ne potrebujejo splošnega sistema preferencialov. Gradacija ni kazen, ampak znak, da je splošni sistem preferencialov uspešno opravil svojo nalogo, vsaj pri zadevnih državah in izdelkih. Na ta način je gradacija zelo tesno povezana z gospodarsko konkurenčnostjo držav upravičenk. Splošni sistem preferencialov se torej osredotoča na države, ki ga najbolj potrebujejo, in jim pomaga, da v mednarodni trgovini igrajo večjo vlogo. Za druge države upravičenke gradacija pomeni večji delež ugodnosti splošnega sistema preferencialov.

Zaradi poenostavitve je bil gradacijski mehanizem bistveno spremenjen. Trenutna merila (delež preferencialnega uvoza, indeks razvoja in indeks specializacije izvoza) je nadomestilo eno samo enostavno merilo: delež trga Skupnosti, izražen kot delež preferencialnega uvoza. Skupine izdelkov so opredeljene s sklicevanjem na "oddelke" v kombinirani nomenklaturi. Ker se gradirajo samo tiste države, ki so konkurenčne vsem izdelkom v oddelku, majhne države upravičenke niso bile gradirane samo na podlagi nekaj konkurenčnih izdelkov v oddelku.

Gradacija bi tudi morala pomembno vplivati na urejanje trgovinskih tokov za tekstilne izdelke in oblačila po ukinitvi kvot MFA 31. decembra 2004.

Novi splošni sistem preferencialov z gradacijskim mehanizmom, usmerjenim na najbolj konkurenčne države, bo pomenil, da bodo večini upravičenk preferenciali dodeljeni brez drugih omejitev, kakor je skladnost z zadevnimi pravili splošnega sistema preferencialov. Določbe splošnega sistema preferencialov o začasnem preklicu in zaščitna določba bodo upoštevale to novo stanje. Čeprav se bodo te določbe še vedno uporabljale le v izjemnih okoliščinah, bo tem določbam zagotovljena večja verodostojnost, njihov način uporabe pa bo bolj prilagodljiv, zlasti v primeru nepoštene trgovinske prakse.

Takoj ko se bo ta uredba začela uporabljati, bo Komisija ocenila njen vpliv na najbolj oddaljene regije EU.

2004/0242 (CNS)

Predlog

UREDBA SVETA

o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 133 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[4],

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta[5],

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[6],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Od leta 1971 Skupnost dodeljuje državam v razvoju trgovinske preferenciale na podlagi svoje sheme splošnih tarifnih preferencialov.

(2) Skupna trgovinska politika Skupnosti mora biti v skladu s cilji razvojne politike, zlasti s ciljem izkoreninjenja revščine in spodbujanja trajnostnega razvoja in dobrega upravljanja v državah v razvoju, ter mora te cilje utrjevati. Biti mora v skladu z zahtevami STO, zlasti s pooblastilno klavzulo GATT iz leta 1979[7].

(3) Sporočilo[8] Komisije za Svet, Evropski parlament in Evropski ekonomsko-socialni odbor z dne 7. julija 2004 določa smernice za uporabo sheme splošnih tarifnih preferencialov za obdobje od 2006 do 2015.

(4) Prva uredba, ki bo izvajala te smernice, bi se morala uporabljati od 1. julija 2005 do 31. decembra 2008.

(5) Shema bi morala vsebovati splošni režim, dodeljen vsem državam upravičenkam in ozemljem, ter dva posebna režima, ki bi upoštevala različne razvojne potrebe držav v razvoju v podobnem položaju.

(6) Splošni režim bi moral biti dodeljen vsem državam upravičenkam, razen če jih Svetovna banka uvrsti med države z visokim dohodkom in njihov izvoz ni dovolj raznovrsten.

(7) Poseben režim za trajnostni razvoj in dobro upravljanje temelji na celostni zasnovi trajnostnega razvoja, kot ga priznavajo mednarodne konvencije in listine, kot so Deklaracija ZN o pravici do razvoja iz leta 1986, Deklaracija iz Ria o okolju in razvoju iz leta 1992, Deklaracija Mednarodne organizacije za delo o temeljnih načelih in pravicah iz dela iz leta 1998, Milenijska deklaracija ZN iz leta 2000 in Deklaracija iz Johannesburga o trajnostnem razvoju iz leta 2002. Zato bi morale države v razvoju, ki so zaradi pomanjkanja raznovrstnosti in nezadostne vključenosti v sistem mednarodne blagovne menjave ranljive, medtem ko z ratifikacijo in učinkovitim izvajanjem osnovnih mednarodnih konvencij o človekovih pravicah in pravicah delavcev, okoljskem varstvu in dobrem upravljanju prevzemajo posebna bremena in odgovornosti, uživati dodatne tarifne preferenciale. Ti preferenciali naj bi spodbudili nadaljnjo gospodarsko rast, in s tem pozitivno odgovorili na potrebo po trajnostnem razvoju. Na podlagi tega režima so tarife torej opuščene za države upravičenke.

(8) Komisija bo spremljala učinkovito izvajanje mednarodnih konvencij v skladu z njihovimi zadevnimi mehanizmi ter ocenila razmerje med dodatnimi tarifnimi preferenciali in spodbujanjem trajnostnega razvoja.

(9) Poseben režim za najmanj razvite države bi moral nadaljevati z odobritvijo dajatev prostega dostopa do izdelkov s poreklom iz najmanj razvitih držav, kot jih priznavajo in uvrščajo Združeni narodi. Za državo, ki jo Združeni narodi ne uvrščajo več med najmanj razvite države, bi bilo treba oblikovati prehodno obdobje, da bi omilili kakršne koli škodljive učinke, ki bi jih povzročila odstranitev tarifnih preferencialov, dodeljenih na podlagi tega režima.

(10) Preferenciali bi se morali še naprej razlikovati glede na občutljivost izdelkov, razlikovati bi morali med neobčutljivimi in občutljivimi izdelki, da bi upoštevali položaj sektorjev, ki proizvajajo iste izdelke v Skupnosti.

(11) Tarifne dajatve za neobčutljive izdelke bi še naprej morale biti opuščene, medtem ko bi za dajatve za občutljive izdelke moralo veljati tarifno znižanje, da bi zagotovili zadovoljivo stopnjo izkoriščanja in hkrati upoštevali položaj zadevnih industrij Skupnosti.

(12) Tako znižanje bi moralo biti dovolj privlačno, da bi trgovce spodbudilo k izkoriščanju priložnosti, ki jih ponuja shema. Kar zadeva dajatve ad valorem, jih je torej treba pavšalno znižati za 3,5 odstotne točke stopnje dajatev za državo z največjimi ugodnostmi (MFN). Posebne dajatve je treba znižati za 30 %. Kadar dajatve določajo najnižjo dajatev, se ta najnižja dajatev ne sme uporabljati.

(13) Kadar preferencialne stopnje dajatev, izračunane v skladu z Uredbo (ES) št. 2501/2001 z dne 10. decembra 2001 o uporabi sistema splošnih tarifnih preferencialov za obdobje od 1. januarja 2002 do 31. decembra 2004[9], določajo večje tarifno znižanje, jih je treba še naprej uporabljati tako, da se državam upravičenkam ne odvzamejo ugodnosti, dodeljene na podlagi prejšnje sheme.

(14) Dajatve je treba v celoti opustiti, kadar zaradi preferencialne obravnave dajatve ad valorem znašajo 1 % ali manj, posebne dajatve pa 2 EUR ali manj, saj je strošek pobiranja takih dajatev višji od prihodka.

(15) Zaradi skladnosti s trgovinsko politiko Skupnosti država upravičenka ne sme uživati ugodnosti splošnega sistema preferencialov niti sporazuma o prosti trgovini, če ta sporazum zajema vsaj vse preferenciale, ki jih sedanja shema določa za to državo.

(16) Gradacija bi morala temeljiti na merilih, povezanih z oddelki skupne carinske tarife. Gradacija oddelka za državo upravičenko bi se morala uporabiti, kadar oddelek tri leta zapored izpolnjuje merila za gradacijo, da bi povečali predvidljivost in poštenost gradacije z izločitvijo učinka velikih in izjemnih sprememb v uvozni statistiki.

(17) Pravila o poreklu, ki so povezana z opredelitvijo pojma izdelki s poreklom, postopki in metodami s tem povezanega upravnega sodelovanja, določena v Uredbi (ES) št. 2454/93[10], se uporabljajo za tarifne preferenciale, določene s to uredbo, da bi zagotovili, da so ugodnosti te sheme deležni samo tisti, ki jim je ta shema namenjena.

(18) Razlogi za začasen preklic morajo vključevati resne in načrtne kršitve načel, določenih v konvencijah iz Priloge III, da bi spodbudili uresničevanje ciljev teh konvencij in zagotovili, da nobena upravičenka ne pridobi nepoštene prednosti s stalno kršitvijo teh konvencij.

(19) Zaradi političnih razmer v Mjanmaru mora ostati veljaven začasen preklic vseh tarifnih preferencialov za izdelke s poreklom iz Mjanmara.

(20) Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil[11].

(21) To uredbo se uporablja izjemoma pred njenim začetkom veljavnosti, da bi lahko pravočasno določili države upravičenke za splošen režim in poseben režim za trajnostni razvoj in dobro upravljanje –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

NASLOV I

SPLOŠNE DOLOČBE

ČLEN 1

1. Shema splošnih tarifnih preferencialov Skupnosti (v nadaljevanju: "shema") se uporablja od 1. julija 2005 do 31. decembra 2008 v skladu s to uredbo.

2. Ta uredba določa:

(a) splošni režim,

(b) posebni spodbujevalni režim za trajnostni razvoj in dobro upravljanje,

(c) posebni režim za najmanj razvite države.

Člen 2

Države upravičenke do režimov iz točk (a) in (c) člena 1(2) so naštete v Prilogi I.

Člen 3

1. Država upravičenka je izločena iz sheme, ko jo Svetovna banka tri leta zaporedoma uvršča med države z visokim dohodkom in ko 5 največjih oddelkov njenega uvoza v Skupnost, zajetega v splošnem sistemu preferencialov, predstavlja manj kot 75 % skupnega uvoza, zajetega v splošnem sistemu preferencialov, države upravičenke v Skupnost.

2. Na podlagi podatkov, ki so na voljo 1. septembra 2004 v času sprejetja te uredbe, Komisija določi, katere države upravičenke izpolnjujejo merila, določena v odstavku 1. Izločitev države iz sheme je opravljena po začetku veljavnosti te uredbe.

3. Komisija objavi obvestilo v Uradnem listu Evropske unije s seznamom držav upravičenk, ki izpolnjujejo pogoj, določen v odstavku 1.

4. Komisija obvesti državo upravičenko o njeni odstranitvi s seznama držav upravičenk v Prilogi I.

5. Če ima država upravičenka sklenjen trgovinski sporazum s Skupnostjo, ki zajema vsaj vse preferenciale, ki jih sedanja shema določa za to državo, je izključena s seznama držav upravičenk v Prilogi I.

Člen 4

Izdelki, vključeni v režime iz točk (a) in (b) člena 1(2), so našteti v Prilogi II.

Člen 5

1. Tarifni preferenciali, predvideni s to uredbo, se uporabljajo za uvoz izdelkov, vključenih v režime, ki jih uživa država upravičenka njihovega porekla.

2. Za namene režimov iz člena 1(2) te uredbe so pravila o poreklu, ki so povezana z opredelitvijo pojma izdelki s poreklom, postopki in metodami s tem povezanega upravnega sodelovanja, določena v Uredbi Komisije (EGS) št. 2454/93.

3. Regionalna kumulacija v smislu Uredbe (EGS) št. 2454/93 se uporablja tudi, kadar je izdelek, uporabljen v nadaljnji proizvodnji v državi iz regionalne skupine, po poreklu iz druge države iz skupine, ki ni upravičena do režimov, ki se uporabljajo za končni izdelek, če sta obe državi upravičeni do regionalne kumulacije za to skupino.

Člen 6

V tej uredbi:

(a) "dajatve skupne carinske tarife" pomenijo dajatve, določene v drugem delu Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87[12], razen dajatev, določenih na podlagi tarifnih kvot;

(b) "oddelek" pomeni katerega koli od oddelkov skupne carinske tarife, kot je bila sprejeta z Uredbo Sveta (EGS) št. 2658/87;

(c) "Odbor" pomeni Odbor iz člena 26.

NASLOV II

REŽIMI IN TARIFNI PREFERENCIALI

ODDELEK 1

SPLOšEN REžIM

ČLEN 7

1. Dajatve skupne carinske tarife za izdelke, ki so v Prilogi II navedeni kot neobčutljivi izdelki, so v celoti opuščene, razen za kmetijski del.

2. Dajatve ad valorem skupne carinske tarife za izdelke, ki so v Prilogi II navedeni kot občutljivi izdelki, se znižajo za 3,5 odstotne točke. Za izdelke oddelka 11 znaša to znižanje 20 %.

3. Kadar preferencialne stopnje dajatev, izračunane v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 2501/2001 o dajatvah ad valorem skupne carinske tarife, ki se uporabljajo 31. decembra 2005, predvidevajo tarifno znižanje za izdelke iz odstavka 2 tega člena za več kot 3,5 odstotne točke, se uporabljajo te preferencialne stopnje dajatev.

4. Posebne dajatve skupne carinske tarife, razen najnižje ali najvišje dajatve za izdelke, ki so v Prilogi II navedeni kot občutljivi izdelki, so znižane za 30 %. Za izdelke iz oznake KN 2207 znaša to znižanje 15 %.

5. Kadar dajatve skupne carinske tarife za izdelke, ki so v Prilogi II navedeni kot občutljivi izdelki, vključujejo dajatve ad valorem in posebne dajatve, posebne dajatve niso znižane.

6. Kadar je za dajatve, znižane v skladu z odstavkoma 2 in 4, določena najvišja dajatev, se ta najvišja dajatev ne zniža. Kadar je za take dajatve določena najnižja dajatev, se ta najnižja dajatev ne uporablja.

7. Tarifni preferenciali iz odstavkov 1 do 4 se ne uporabljajo za izdelke iz oddelkov, za katere so bili ti tarifni preferenciali odstranjeni za zadevno državo porekla v skladu s členom 13 in stolpcem C Priloge I.

Oddelek 2

POSEBEN SPODBUJEVALNI REžIM ZA TRAJNOSTNI RAZVOJ IN DOBRO UPRAVLJANJE

ČLEN 8

1. Dajatve skupne carinske tarife za vse izdelke, naštete v Prilogi II, s poreklom iz države, vključene v poseben spodbujevalni režim za trajnostni razvoj in dobro upravljanje, so opuščene.

2. Posebne dajatve skupne carinske tarife za izdelke iz odstavka 1 so v celoti opuščene, razen za izdelke, za katere dajatve skupne carinske vključujejo tudi dajatve ad valorem. Za izdelke z oznakama KN 1704 10 91 in 1704 10 99 je posebna dajatev omejena na 16 % carinske vrednosti.

3. Poseben spodbujevalni režim za trajnostni razvoj in dobro upravljanje za državo upravičenko ne vključuje izdelkov oddelkov, naštetih v stolpcu C Priloge I.

Člen 9

1. Poseben spodbujevalni režim za trajnostni razvoj in dobro upravljanje je lahko dodeljen državi, ki

- je ratificirala in učinkovito izvaja konvencije iz dela A Priloge III in

- je ratificirala in učinkovito izvaja vsaj sedem konvencij iz dela B Priloge III in

- se zaveže, da bo ratificirala in učinkovito izvajala konvencije iz dela B Priloge III, ki jih še ni ratificirala, in

- se zaveže, da bo ohranila ratifikacijo konvencij in njihove izvedbene predpise in ukrepe, ter odobri redno spremljanje in preglede uspešnosti izvajanja v skladu z izvedbenimi določbami konvencij, ki jih je ratificirala, in

- šteje za ranljivo državo v skladu z odstavkom 2.

V vsakem primeru morajo države upravičenke 27 konvencij ratificirati do 31. decembra 2008.

2. Ranljiva država je država:

(a) ki jo Svetovna banka ne uvršča med države z visokim dohodkom in katere pet največjih oddelkov njenega uvoza v Skupnost, zajetega v splošnem sistemu preferencialov, predstavlja več kot 75 % njenega skupnega uvoza, zajetega v splošnem sistemu preferencialov, ali

(b) katere uvoz v Skupnost, zajet v splošnem sistemu preferencialov, predstavlja manj kot 1 % skupnega uvoza v Skupnost, zajetega v splošnem sistemu preferencialov.

Uporabljeni podatki so tisti, ki so na voljo 1. septembra 2004, kot povprečje treh zaporednih let.

3. Komisija spremlja status ratifikacije in učinkovito izvajanje konvencij iz Priloge III. Pred iztekom uporabe te uredbe bo Komisija predložila poročilo o statusu ratifikacije takih konvencij, vključno s priporočili o tem, ali bi bilo treba zahtevati ratifikacijo in učinkovito izvajanje takih konvencij, da bi bile države upravičene do prihodnje dodelitve posebnega spodbujevalnega režima za trajnostni razvoj in dobro upravljanje.

Člen 10

1. Poseben spodbujevalni režim za trajnostni razvoj in dobro upravljanje je dodeljen, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

(a) država ali ozemlje, navedena v Prilogi I, zanj zaprosi v treh mesecih od datuma objave te uredbe in

(b) iz preučitve zahtevka je razvidno, da država prosilka izpolnjuje pogoje iz člena 9(1) in (2).

2. Država prosilka predloži Komisiji svoj zahtevek v pisni obliki in priskrbi izčrpne informacije o ratifikaciji konvencij iz Priloge III, zakonodaji in ukrepih za učinkovito izvajanje določb konvencij ter svoji zavezi, da bo odobrila in v celoti upoštevala mehanizme spremljanja in pregledov, predvidene v zadevnih konvencijah in povezanih listinah.

Člen 11

1. Kadar Komisija prejme zahtevek, ki ga spremljajo informacije iz člena 10(2), preuči zahtevek. V preučitvi upošteva ugotovitve zadevnih mednarodnih organizacij in agencij. Od države prosilke lahko zahteva odgovore na vsa vprašanja, ki se ji zdijo pomembna, in lahko dobljene informacije preveri pri državi prosilki ali kateri koli fizični ali pravni osebi. Komisija obvesti državo prosilko o svoji oceni in jo pozove, da predloži svoje pripombe.

2. Komisija odloči v skladu s preučitvijo iz odstavka 1 in postopkom iz člena 27, ali naj se državi prosilki dodeli poseben spodbujevalni režim za trajnostni razvoj in dobro upravljanje.

3. Komisija obvesti državo prosilko o sklepu, sprejetem v skladu z odstavkom 2. Kadar se državi dodeli poseben spodbujevalni režim, ji sporoči datum, s katerim ta sklep začne veljati. Komisija v Uradnem listu Evropske unije objavi seznam držav, upravičenih do ugodnosti posebnega spodbujevalnega režima za trajnostni razvoj in dobro upravljanje.

4. Kadar Komisija državi prosilki ne dodeli posebnega spodbujevalnega režima, navede razloge za to, če ta država tako zahteva.

5. Vsi stiki Komisije z državo prosilko v zvezi z zahtevkom potekajo v tesnem sodelovanju z Odborom, navedenim v členu 26.

Oddelek 3

POSEBEN REžIM ZA NAJMANJ RAZVITE DRžAVE

ČLEN 12

1. Brez vpliva na odstavke 2 do 4 so dajatve skupne carinske tarife za vse izdelke poglavij 1 do 97 Harmoniziranega sistema, razen dajatev iz poglavja 93, s poreklom iz države, ki je na podlagi Priloge I upravičena do posebnega režima za najmanj razvite države, v celoti opuščene.

2. Dajatve skupne carinske tarife za izdelke iz tarifne številke 1006 so s 1. septembrom 2006 znižane za 20 %, s 1. septembrom 2007 za 50 % in 1. septembrom 2008 za 80 %. S 1. septembrom 2009 so v celoti opuščene.

3. Dajatve skupne carinske tarife za izdelke iz tarifne številke 1701 so s 1. julijem 2006 znižane za 20 %, s 1. julijem 2007 za 50 % in 1. julijem 2008 za 80 %. S 1. julijem 2009 so v celoti opuščene.

4. Dokler niso dajatve skupne carinske tarife v skladu z odstavkoma 2 in 3 v celoti opuščene, se za izdelke iz tarifne številke 1006 oziroma podštevilke 1701 11 10 s poreklom iz držav, upravičenih do tega posebnega režima, za vsako tržno leto odpre skupna tarifna kvota po stopnji nič. Začetne tarifne kvote za tržno leto 2001/2002 znašajo 2517 ton, ekvivalent oluščenega riža, za izdelke iz tarifne številke 1006, in 74.185 ton, ekvivalent belega sladkorja, za izdelke iz podštevilke 1701 11 10. Za vsako naslednje tržno leto so kvote povečane za 15 % glede na kvote v prejšnjem tržnem letu.

5. Komisija v skladu s postopkom iz člena 28 sprejme podrobna pravila za odpiranje in upravljanje kvot iz odstavka 4. Pri odpiranju in upravljanju teh kvot Komisiji pomagajo upravljalni odbori za ustrezne skupne tržne ureditve.

6. Kadar Združeni narodi državo izključijo s seznama najmanj razvitih držav, se ta država odstrani s seznama upravičenk do tega režima. O odstranitvi države iz režima in oblikovanju prehodnega obdobja odloča Komisija v skladu s postopkom iz člena 27.

Oddelek 4

SKUPNE DOLOčBE

ČLEN 13

1. Tarifni preferenciali iz členov 7 in 8 so odpravljeni za izdelke s poreklom iz države upravičenke, iz oddelka, kadar povprečje uvoza Skupnosti iz te države izdelkov, vključenih v zadevni oddelek in zajetih v režim, do katerega je upravičena ta država, tri leta zapored presega 15 % uvoza Skupnosti istih izdelkov iz vseh držav in ozemelj, naštetih v Prilogi I, na podlagi najnovejših podatkov, ki so na voljo 1. septembra 2004. Za oddelek 11 je meja 12,5 %.

2. Oddelki, izločeni v skladu z odstavkom 1, so našteti v stolpcu C Priloge I.

3. Izločitev oddelkov iz te sheme se uporablja z začetkom veljavnosti te uredbe do 31. decembra 2008.

4. Komisija obvesti državo upravičenko o izločitvi oddelka.

5. Odstavek 1 se ne uporablja za državo upravičenko za kateri koli oddelek, ki predstavlja več kot 50 % celotnega uvoza v Skupnost, zajetega v splošnem sistemu preferencialov, s poreklom iz zadevne države.

6. Statistični vir, uporabljen za ta člen, je statistika COMEXT.

Člen 14

1. Kadar stopnja dajatve ad valorem, znižana v skladu z določbami tega naslova, znaša 1 % ali manj, je ta dajatev v celoti opuščena.

2. Kadar stopnja posebne dajatve, znižana v skladu z določbami tega naslova, znaša 2 EUR ali manj na posamezen znesek v evrih, je ta dajatev v celoti opuščena.

3. Ob upoštevanju odstavkov 1 in 2 se končna stopnja preferencialne dajatve, izračunana v skladu s to uredbo, zaokroži navzdol na prvo decimalno mesto.

NASLOV III

ZAČASEN PREKLIC IN ZAŠČITNE DOLOČBE

ČLEN 15

1. Preferencialni režimi, predvideni s to uredbo, so lahko začasno preklicani za vse ali nekatere izdelke s poreklom iz države upravičenke iz katerega koli od naslednjih razlogov:

(a) resne in načrtne kršitve načel, določenih v konvencijah iz Priloge III;

(b) izvažanje blaga, ki ga izdelajo zaporniki;

(c) resne pomanjkljivosti v carinskem nadzoru izvoza ali tranzita drog (prepovedanih snovi ali prekurzorjev) ali neizpolnjevanje mednarodnih konvencij o pranju denarja;

(d) goljufije, nepravilnosti ali načrtno neizpolnjevanje ali nezagotavljanje izpolnjevanja pravil o poreklu izdelkov, in s tem povezanih postopkov, ter nezagotavljanje upravnega sodelovanja, potrebnega za izvajanje in nadzor izpolnjevanja režimov iz člena 1(2);

(e) resna in načrtna nepoštena trgovinska praksa, ki škodljivo vpliva na industrijo Skupnosti, vključno s tisto, ki je prepovedana ali kazniva po sporazumih STO, če je to predhodno že ugotovilo pristojno telo STO in ni bilo v zvezi z nepošteno prakso nič storjenega;

(e) bis resna in načrtna nepoštena trgovinska praksa, ki ni zajeta v točki (e), vendar škodljivo vpliva na interese Skupnosti in se je ne da obravnavati na podlagi točke (e) ali člena 20;

(f) resne in načrtne kršitve ciljev regionalnih ribiških organizacij ali režimov, katerih članica je Skupnost, glede ohranjanja in upravljanja ribolovnih virov.

2. Upravno sodelovanje iz odstavka 1(d) med drugim od države upravičenke zahteva, da:

(a) Komisiji sporoči informacije, potrebne za izvajanje pravil o poreklu in nadzor njihovega izpolnjevanja, ter te informacije sprotno dopolnjuje;

(b) pomaga Skupnosti pri izvajanju naknadnega preverjanja porekla, kadar tako zahtevajo carinski organi držav članic, in ji pravočasno sporoči rezultate;

(c) pomaga Skupnosti tako, da Komisiji omogoči, da v tesnem sodelovanju in usklajevanju s pristojnimi organi držav članic v tej državi vodi misije upravnega in preiskovalnega sodelovanja Skupnosti z namenom preverjanja verodostojnosti dokumentov in točnosti informacij o dodelitvi ugodnosti režimov iz člena 1(2);

(d) opravi ali poskrbi za ustrezne poizvedbe za odkrivanje in preprečevanje kršitev pravil o poreklu;

(e) izpolnjuje ali zagotovi izpolnjevanje pravil o poreklu v zvezi z regionalno kumulacijo v smislu Uredbe 2454/93, če država uživa to ugodnost.

3. Brez vpliva na odstavek 1 je poseben spodbujevalni režim iz naslova II lahko začasno preklican za vse ali nekatere izdelke s poreklom iz države upravičenke, vključene v ta režim, zlasti če notranja zakonodaja ne vključuje več ratificiranih konvencij iz Priloge III ali če se ta zakonodaja ne izvaja učinkovito.

4. Preferencialni režimi, predvideni s to uredbo, niso preklicani v skladu z odstavkom 1(e) za izdelke, za katere veljajo protidampinški ali izravnalni ukrepi iz uredb (ES) št. 384/96 ali (ES) št. 2026/97, iz razlogov, ki upravičujejo te ukrepe.

Člen 16

1. Kadar Komisija ali država članica prejme informacije, ki bi lahko upravičile začasen preklic, in kadar Komisija meni, da obstajajo zadostni razlogi za preiskavo, Komisija obvesti Odbor.

2. Komisija lahko sklene, da bo v skladu s postopkom iz člena 28 uvedla preiskavo.

Člen 17

1. Kadar Komisija sklene, da bo uvedla preiskavo, objavi v Uradnem listu Evropske unije obvestilo o preiskavi in o njej uradno obvesti zadevno državo upravičenko. Obvestilo vsebuje povzetek prejetih informacij in navaja, da se lahko katere koli koristne informacije pošljejo Komisiji. Ta določi rok, v katerem lahko zainteresirane strani pisno sporočijo svoje mnenje.

2. Komisija zadevni državi upravičenki zagotovi vse možnosti za sodelovanje v preiskavi.

3. Komisija pridobi vse informacije, za katere meni, da so potrebne, in jih lahko preveri pri gospodarskih subjektih in zadevni državi upravičenki. Razpoložljive ocene, pripombe, sklepi, priporočila in zaključki različnih nadzornih teles ZN, MOD in drugih pristojnih mednarodnih organizacij se uporabljajo kot izhodišče za preiskavo o upravičenosti začasnega preklica na podlagi razloga iz točke (a) člena 15(1).

4. Na zahtevo države članice lahko Komisiji pomagajo uradniki države članice, na ozemlju katere je lahko izvedeno preverjanje.

5. Kadar Komisija zahtevanih informacij ne prejme v razumnem roku ali je preiskava močno ovirana, lahko ugotovitve poda na podlagi razpoložljivih dejstev.

6. Preiskavo je treba zaključiti v enem letu. Komisija lahko ta rok podaljša v skladu s postopkom iz člena 28.

Člen 18

1. Komisija predloži poročilo o svojih ugotovitvah Odboru.

2. Kadar Komisija meni, da ugotovitve ne upravičujejo začasnega preklica, v skladu s postopkom iz člena 28 sklene, da bo končala preiskavo. V tem primeru Komisija objavi v Uradnem listu Evropske unije obvestilo o koncu preiskave in v njem navede svoje glavne zaključke.

3. Kadar Komisija meni, da ugotovitve upravičujejo začasen preklic na podlagi razloga iz točke (a) člena 15(1), v skladu s postopkom iz člena 28 sklene, da bo v obdobju šestih mesecev spremljala in ocenila stanje v zadevni državi upravičenki. Komisija o svojem sklepu obvesti zadevno državo upravičenko in v Uradnem listu Evropske unije objavi obvestilo, da namerava Svetu predložiti predlog za začasen preklic, razen če se pred koncem obdobja zadevna država upravičenka ne zaveže, da bo sprejela potrebne ukrepe in v razumnem roku zagotovila uskladitev s konvencijami iz Priloge III.

4. Kadar Komisija meni, da je potreben začasen preklic, predloži ustrezen predlog Svetu, ki v 30 dneh sprejme sklep s kvalificirano večino.

5. Kadar Komisija ob koncu obdobja iz odstavka 3 ugotovi, da zadevna država upravičenka ni izpolnila zahtevane obveznosti, in kadar meni, da je začasen preklic potreben, predloži ustrezen predlog Svetu, ki v 30-ih dneh sprejme sklep s kvalificirano večino. Kadar Svet sprejme sklep o začasnem preklicu, začne tak sklep veljati šest mesecev potem, ko je bil sprejet, razen če se pred tem ne sklene, da razlogi, ki ga upravičujejo, ne veljajo več.

Člen 19

1. Komisija lahko potem, ko obvesti Odbor, opusti preferencialne režime, predvidene s to uredbo, za vse ali nekatere izdelke s poreklom iz države upravičenke:

(a) kadar meni, da obstajajo zadostni dokazi za upravičenost začasnega preklica na podlagi razlogov iz točke (d) člena 15(1), ali

(b) kadar uvoz na podlagi teh režimov močno presega običajno raven proizvodnih in izvoznih zmogljivosti te države.

2. Države članice sporočijo Komisiji vse ustrezne informacije, ki bi lahko upravičile opustitev preferencialov.

3. Kadar Komisija meni, da obstajajo zadostni dokazi o izpolnjevanju pogojev za opustitev, čim prej sprejme vse ustrezne ukrepe.

4. Opustitev se omeji na obdobje treh mesecev in se lahko enkrat obnovi. Komisija lahko to obdobje podaljša v skladu s postopkom iz člena 28.

Člen 20

1. Kadar se izdelki s poreklom iz države upravičenke uvažajo po pogojih, ki povzročajo ali grozijo, da bodo povzročili resne težave proizvajalcu podobnega ali neposredno konkurenčnega izdelka v Skupnosti, se lahko za ta izdelek na zahtevo države članice ali pobudo Komisije kadar koli znova uvedejo običajne dajatve skupne carinske tarife.

2. Kadar Komisija sklene, da bo uvedla preiskavo, objavi v Uradnem listu Evropske unije obvestilo o preiskavi. V obvestilu je navedeno, da je treba vse koristne informacije poslati Komisiji. Ta določi rok, v katerem lahko zainteresirane strani pisno sporočijo svoje mnenje.

3. Komisija pri ugotavljanju obstoja resnih težav med drugim upošteva naslednje dejavnike, ki zadevajo proizvajalce v Skupnosti, kadar ima o njih razpoložljive informacije:

- tržni delež,

- proizvodnjo,

- zaloge,

- proizvodno zmogljivost,

- stečaje,

- donosnost,

- izkoriščenost zmogljivosti,

- zaposlenost,

- uvoz,

- cene.

4. Komisija sprejme sklep v 30-ih delovnih dneh po posvetovanju z Odborom.

5. Kadar je zaradi izjemnih okoliščin, ki zahtevajo takojšnje ukrepanje, preiskava nemogoča, lahko Komisija, potem ko obvesti Odbor, sprejme kakršen koli nujno potreben varnostni ukrep.

Člen 21

Kadar uvoz izdelkov iz Priloge I k Pogodbi ES povzroči ali grozi, da bo povzročil resne motnje na trgih Skupnosti ali v njihovih regulativnih mehanizmih, lahko Komisija, potem ko obvesti upravljalni odbor za ustrezno skupno tržno ureditev, opusti preferencialne režime za zadevne izdelke.

Člen 22

1. Komisija obvesti zadevno državo upravičenko o vsakem sklepu, sprejetem v skladu s členi 19, 20 ali 21, še preden postane veljaven. Komisija o njem obvesti tudi Svet in države članice.

2. Vsaka država članica lahko sklep, sprejet v skladu s členi 19, 20 ali 21, predloži Svetu v desetih dneh. Svet lahko s kvalificirano večino sprejme drugačen sklep v 30-ih dneh.

Člen 23

Nič v tem naslovu ne vpliva na uporabo zaščitnih določb, sprejetih kot del skupne kmetijske politike na podlagi člena 37 Pogodbe ali kot del skupne trgovinske politike na podlagi člena 133 Pogodbe ali katerih koli drugih zaščitnih določb, ki se lahko uporabljajo.

NASLOV IV

POSTOPKOVNE DOLOČBE

ČLEN 24

Komisija sprejme spremembe prilog k tej uredbi, potrebne zaradi:

(a) sprememb kombinirane nomenklature ali

(b) sprememb mednarodnega statusa ali uvrstitve držav ali ozemelj v skladu s postopkom iz člena 28;

(c) trgovinskega sporazuma z državo upravičenko, ki predvideva vsaj enakovreden preferencialni dostop do trga Skupnosti kot režim iz oddelka 1 naslova II.

Člen 25

1. V roku šestih tednov po koncu vsakega četrtletja države članice pošljejo Statističnemu uradu Evropskih skupnosti svoje statistične podatke o izdelkih, ki so bili v tem četrtletju dani v prosti promet na podlagi tarifnih preferencialov, predvidenih s to uredbo. Iz teh podatkov, ki se predložijo z navedbo oznak kombinirane nomenklature in, kjer je to ustrezno, oznak TARIC, so po državah porekla razvidne vrednosti, količine in vse dodatne enote, ki se zahtevajo v skladu z opredelitvami v Uredbi (ES) št. 1172/95[13] in Uredbi Komisije (ES) št. 1917/2000[14].

2. V skladu s členom 308(d) Uredbe Komisije (EGS) 2454/93 države članice pošljejo Komisiji na njeno zahtevo podatke o količinah izdelkov, ki so bili v prejšnjih mesecih dani v prosti promet na podlagi tarifnih preferencialov, predvidenih s to uredbo.

3. Komisija v tesnem sodelovanju z državami članicami spremlja uvoz izdelkov iz oznake KN 0803 00 19, tarifnih številk 0603, 1006 in 1701 ter oznak KN 1604 14 11, 1604 14 18, 1604 14 90, 1604 19 39 in 1604 20 70, da bi ugotovila, ali so izpolnjeni pogoji iz členov 20 in 21.

Člen 26

1. Pri izvajanju te uredbe Komisiji pomaga Odbor za splošne preferenciale, ki ga sestavljajo predstavniki držav članic in mu predseduje predstavnik Komisije.

2. Odbor lahko na pobudo Komisije ali na zahtevo države članice preuči katero koli zadevo, ki se nanaša na uporabo te uredbe.

3. Odbor na podlagi poročila Komisije, ki zajema obdobje od 1. julija 2005 do 31. decembra 2008, preuči učinke sheme splošnih tarifnih preferencialov Skupnosti. To poročilo zajema vse preferencialne režime iz člena 1(2).

4. Odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 27

1. Pri sklicevanju na ta člen se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES.

2. Za rok iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES se določijo trije meseci.

Člen 28

Pri sklicevanju na ta člen se uporabljata člena 3 in 7 Sklepa 1999/468/ES.

NASLOV V

KONČNE DOLOČBE

ČLEN 29

Za Uredbo Sveta (ES) št. 552/97 z dne 24. marca 1997 o začasnem preklicu dostopa do splošnih tarifnih preferencialov za Zvezo Mjanmar[15], ki se sklicuje na uredbi Sveta (ES) št. 3281/94[16] in (ES) št. 1256/96[17], velja, da se sklicuje na ustrezne določbe te uredbe.

Člen 30

1. Ta uredba začne veljati 1. julija 2005. Uredba Sveta (ES) št. 2501/2001 se razveljavi s 30. junijem 2005.

2. Členi 3 (2) in 8 do 11 se uporabljajo od datuma objave te uredbe v Uradnem listu Evropske unije.

3. Ta uredba se uporablja do 31. decembra 2008. Ta datum ne velja za posebne režime za najmanj razvite države niti za druge določbe te uredbe, kadar se uporabljajo za te režime.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

PRILOGA I

DRŽAVE UPRAVIČENKE [18] IN OZEMLJA SHEME SPLOŠNIH TARIFNIH PREFERENCIALOV SKUPNOSTI

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

PRILOGA I

SEZNAM IZDELKOV, VKLJUČENIH V REŽIM IZ ČLENA 1(2)(a) IN (b)

NE GLEDE NA PRAVILA ZA RAZLAGO KOMBINIRANE NOMENKLATURE SE šTEJE, DA IMA BESEDILO V POIMENOVANJU PROIZVODOV LE OKVIRNO VREDNOST, UPORABA PREFERENCIALNEGA SISTEMA SE DOLOčI ZA TO PRILOGO GLEDE NA VKLJUčENOST POD OZNAKAMI KN. ČE JE PRED OZNAKO KN NAVEDEN "EX", SE PREFERENCIALNA SHEMA DOLOčI Z UPORABO OZNAKE KN IN USTREZNIM POIMENOVANJEM. ZA VSTOP IZDELKOV, OZNAčENIH Z ZVEZDICO, VELJAJO POGOJI, NAVEDENI V USTREZNIH DOLOčBAH SKUPNOSTI.

Izdelki, vključeni v splošni režim (člen 7) in posebni spodbujevalni režim za trajnostni razvoj in dobro upravljanje (člen 8). Ti izdelki so navedeni kot NO (neobčutljivi v smislu člena 7(1)) ali O (občutljivi v smislu člena 7(2)). Zaradi poenostavitve so izdelki navedeni v skupinah, ki lahko vključujejo izdelke, za katere so dajatve skupne carinske tarife izvzete ali odložene.

+++++ TABLE +++++

PRILOGA III

KONVENCIJE IZ 9. čLENA

DEL A

Človekove pravice in pravice delavcev v osrednjih konvencijah ZN/Mednarodne organizacije dela

+++++ TABLE +++++

DEL B

Konvencije povezane z okoljem in načeli upravljanja

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

[1] UL L 346 z dne 31.12.2001, str. 1.

[2] COM(2004) 461 končno.

[3] COM(1994) 212 končno.

[4] UL C […], […], str. […].

[5] UL C […], […], str. […].

[6] UL C […], […], str. […].

[7] "Diferencirano in ugodnejše obravnavanje, vzajemnost in večje sodelovanje držav v razvoju", Sklep GATT z dne 28. novembra 1979 (L/4903).

[8] COM(2004) 461 končno.

[9] UL L 346, 31.12.2001, str. 1.

[10] UL L 253, 11.10.1993, str. 1.

[11] UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

[12] UL L 256, 7.9.1987, str. 1. Uredba, kot je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2031/2001 (UL L 279, 23.10.2001, str. 1).

[13] UL L 118, 25.5.1995, str. 10. Uredba, kot je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

[14] UL L 229, 9.9.2000, str. 14. Uredba, kot je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1669/2001 (UL L 224, 21.8.2001, str. 3).

[15] UL L 85, 27.3.1997, str. 8.

[16] UL L 348, 31.12.1994, str. 1. Uredba, kot je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2820/198 (UL L 357, 30.12.1998, str. 1).

[17] UL L 160, 29.6.1996, str. 1. Uredba, kot je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 2448/96 (UL L 333, 21.12.1996, str. 12).

[18] Seznam lahko vključuje države, ki so začasno opuščene iz režima GSP EU oziroma niso izpolnjevale zahtev o sodelovanju med upravami, ki so predpogoj za to, da se blagu podeli korist tarifnih preferencialov. V primeru dvoma se posvetujte s Komisijo ali pristojnim organom države.

[19] Za proizvode s kodo KN 0306 13, bo dajatev v okviru spodbujevalnega režima za trajnostni razvoj in dobro upravljanje znašala 3,6-odstotka.

[20] Za te proizvode ne velja režim iz Oddelka 1.

[21] Za proizvode s kodo KN 07 10 80 85 ne velja režim iz Oddelka 1.

[22] Za proizvode s kodo KN 0811 10 90 ne velja režim iz Oddelka 1.

[23] Za te proizvode ne velja režim iz Oddelka 1.

[24] Za proizvode s kodo KN 1704 10 91 in 1704 10 99, bo specifična dajatev v okviru spodbujevalnega režima za trajnostni razvoj in dobro upravljanje omejena na 16-odstotkov carinske vrednosti.

[25] Za te proizvode ne velja režim iz Oddelka 1.

[26] Za te proizvode ne velja režim iz Oddelka 1.

[27] Za te proizvode ne velja režim iz Oddelka 1.

[28] Za te proizvode ne velja režim iz Oddelka 1.