1. OZADJE

V skladu s členom 395 Direktive Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (v nadaljnjem besedilu: direktiva o DDV) lahko Svet na predlog Komisije soglasno dovoli kateri koli državi članici, da uvede posebne ukrepe, ki odstopajo od določb te direktive, za poenostavitev postopka obračunavanja davka ali za preprečevanje nekaterih vrst davčnih utaj ali izogibanja davkom. Ker je ta postopek namenjen odstopanju od splošnih načel DDV, je treba v skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije nacionalne ukrepe za odstopanje iz člena 395 direktive o DDV, ki so dovoljeni „za poenostavitev postopka obračunavanja davka ali za preprečevanje nekaterih vrst davčnih utaj ali izogibanja davkom“, razlagati ozko, poleg tega pa morajo biti ti ukrepi potrebni in primerni za uresničevanje posebnega cilja, ki ga zasledujejo, ter čim manj vplivati na cilje in načela Direktive o DDV.

V dopisu, ki ga je Komisija evidentirala 17. junija 2020, je Madžarska zaprosila za dovoljenje, da še naprej uporablja ukrep, ki odstopa od člena 193 direktive o DDV. V skladu s členom 395(2) direktive o DDV je Komisija z dopisom z dne 16. septembra 2020 o vlogi Madžarske obvestila druge države članice. Z dopisom z dne 17. septembra 2020 je Komisija Madžarsko uradno obvestila, da ima vse informacije, za katere meni, da so potrebne za presojo vloge.

Praviloma je oseba, ki je v skladu s členom 193 direktive o DDV dolžna plačati DDV davčnim organom, davčni zavezanec, ki dobavlja blago ali opravlja storitve. Namen odstopanja, ki ga Madžarska želi podaljšati, je, da se ta obveznost naloži davčnemu zavezancu, za katerega se opravi storitev (t. i. mehanizem obrnjene davčne obveznosti), in sicer v primeru zagotovitve osebja, ki izvaja dejavnosti, ki niso zajete v točki (a) člena 199(1) direktive o DDV. Člen 199(1)(b) direktive o DDV državam članicam omogoča, da uporabijo mehanizem obrnjene davčne obveznosti za zagotavljanje osebja, ki izvaja gradbena dela, vključno s popravili, čiščenjem, vzdrževanjem, rekonstrukcijo in rušenjem nepremičnin. Ukrep za odstopanje pa Madžarski omogoča, da uporabi mehanizem obrnjene davčne obveznosti za zagotavljanje osebja v vseh sektorjih gospodarske dejavnosti. Namen želenega odstopanja je boj proti goljufijam.

2. OBRNJENA DAVČNA OBVEZNOST

Oseba, ki je zavezana k plačilu DDV iz člena 193 direktive o DDV je davčni zavezanec, ki dobavlja blago ali opravlja storitve. Namen mehanizma obrnjene davčne obveznosti je prenos navedene obveznosti na davčnega zavezanca, za katerega se dobavi blago ali opravi storitev. Obrnjena davčna obveznost se pogosto uporablja za boj proti goljufijam na področju DDV v ciljnih gospodarskih sektorjih, zlasti goljufij, pri katerih se uporabljajo strukture „neplačujočega gospodarskega subjekta“.

Neplačujoči gospodarski subjekt je pojav, ko trgovci prodajo blago ali opravijo storitev, od svojih strank poberejo DDV in nato izginejo, ne da bi DDV, ki so ga pobrali od svojih strank, plačali davčnim organom. Da bi onemogočili to vrsto davčne utaje, je bil uveden domači mehanizem obrnjene davčne obveznosti, pri katerem je kot zavezanec za plačilo DDV določena oseba, za katero se dobavi blago ali opravi storitev.

Madžarska je v dodatnih informacijah, ki jih je predložila v utemeljitev svoje zahteve, navedla, da sta si goljufija pri zagotavljanju osebja in struktura neplačujočega gospodarskega subjekta podobni, saj je te storitve enostavno opravljati, glavni strošek za njihove ponudnike pa je strošek zaposlenih, ki ne vključuje DDV. Zato goljufi v praksi zaslužijo celoten znesek DDV, ki ga zaračunajo kupcu.

3. VLOGA

Madžarska je v okviru boja proti goljufijam na področju DDV v sektorju agencij za začasno zaposlovanje leta 2014 zaprosila za dovoljenje, da uvede poseben ukrep, ki odstopa od člena 193 direktive o DDV in na podlagi katerega bi se pri zagotavljanju osebja, vključenega v dejavnosti, ki niso zajete v členu 199(1) navedene direktive, kot oseba, ki je dolžna plačati DDV, štel davčni zavezanec, za katerega se opravi storitev. Dovoljenje je bilo izdano z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2015/2349 in je prenehalo veljati 31. decembra 2017.

Madžarska je leta 2017 ponovno vložila prošnjo, da bi za iste storitve, povezane z zagotavljanjem osebja, zahtevala plačilo DDV od osebe, za katero se opravi storitev. Svet ji je to z Izvedbenim sklepom (EU) 2018/486 dovolil za obdobje do 31. decembra 2020.

Madžarska zdaj v okviru člena 395 direktive o DDV Svet zaproša, naj ji na predlog Komisije dovoli, da še naprej uporablja ta posebni ukrep, ki odstopa od člena 193 direktive o DDV, tj. da mehanizem obrnjene davčne obveznosti uporablja za opravljanje domačih storitev, pri katerih gre za zagotavljanje osebja, vključenega v dejavnosti, ki niso zajete v točki (a) člena 199(1) navedene direktive.

Vloga se nanaša na zagotavljanje osebja prek agencij za začasno zaposlovanje, napotitev osebja, šolskih zadrug, zadrug upokojencev in vseh drugih storitev, ki se ne opravljajo v okviru teh pravnih oblik, vendar po svoji vsebini dejansko vključujejo zagotavljanje osebja. Zato dovoljenje, za katerega zaproša Madžarska, v praksi omogoča uporabo obrnjene davčne obveznosti za vse storitve, ki vključujejo zagotavljanje osebja.

Kot je navedeno v njeni vlogi, je storitev zagotavljanje osebja močno izpostavljena davčnim goljufijam. Glavni stroški agencij za začasno zaposlovanje so plače ter z njimi povezani davki in prispevki, ki ne vključujejo nobenega vstopnega DDV, medtem ko so njihovi nakupi v primerjavi s temi stroški zanemarljivi. Če se torej ne uporabi obrnjena davčna obveznost, je znesek DDV, ki ga gospodarski subjekti v sektorju zaračunajo svojim strankam, to je izstopni DDV, veliko višji od zneska odbitnega DDV, ki je vstopni DDV. To praviloma pomeni dolg do državne blagajne v zvezi z DDV. Poleg tega je storitev zagotavljanja osebja zelo preprosto opravljati, saj za začetek opravljanja gospodarske dejavnosti ni potrebno nobeno posebno znanje, zato je na trg za zagotavljanje osebja zelo lahko vstopiti.

Goljufiva podjetja, ki opravljajo storitve agencij za začasno zaposlovanje, običajno vzpostavijo verigo, podjetje na koncu verige, ki dejansko zagotavlja osebje, pa ne plača DDV, ki velja za to storitev. Ta praksa izkrivlja konkurenco in tako ogroža podjetja, ki delujejo v skladu z zakonom. Poleg tega davčne utaje v sektorju ne vključujejo le DDV, temveč tudi davke in prispevke za zaposlovanje, ki znašajo približno 40 % skupnih stroškov zaposlitve.

Glede na informacije, ki jih je predložila Madžarska, se je zaradi uvedbe obrnjene davčne obveznosti v sektorju zagotavljanja osebja število ponudnikov te storitve zmanjšalo, in sicer kljub temu, da se je davčna osnova za opravljene storitve povečala. Ta trend po njihovem mnenju kaže na učinek „čiščenja“ trga.

Madžarska v vlogi navaja, da se je ukrep izkazal za ustrezen in učinkovit instrument v boju proti zlorabam in je prispeval k zmanjšanju goljufij na področju DDV v tem sektorju. Glede na posebnosti sektorja agencij za začasno zaposlovanje, ki ne zahteva posebnega strokovnega znanja za delovanje in kjer so zneski DDV, ki jih je treba plačati, veliko višji od zneska odbitnega DDV, bi se po mnenju Madžarske stanje kmalu spet poslabšalo in goljufive verige zelo hitro znova pojavile, če mehanizma obrnjene davčne obveznosti ne bi mogla več uporabljati.

Poleg tega Madžarska poudarja, da je svetovna gospodarska recesija, ki jo je povzročila pandemija covida-19, resno prizadela zaposlovanje, še posebej sektor zagotavljanja osebja. Prožnost v zvezi z uporabo delovne sile bi podjetjem pomagala, da bi lažje okrevala. Zato bo po pričakovanjih stopnja delavcev, zakupljenih prek agencij za zagotavljanje začasnega dela, presegla stopnjo pred izbruhom pandemije. To bi lahko goljufe spodbudilo, da bi poskusili vstopiti v ta sektor. Zato bi podaljšanje ukrepa odstopanja prispevalo k preprečevanju goljufij v sektorju.

4. STALIŠČE KOMISIJE