SL Uradni list Evropske unije C 43/38

Mnenje Odbora regij o „Sporočilu Komisije Evropskemu Parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o razvoju zmogljivosti civilne zaščite v Evropski uniji“

(2005/C 43/10)

ODBOR REGIJ

ob upoštevanju sporočila Evropske komisije Evropskemu Parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o „Razvoju zmogljivosti civilne zaščite v Evropski uniji“ (Reinforcing the civil protection capacity of the European Union) (COM(2004) 200 final),

ob upoštevanju sklepa Evropske komisije z dne 25. marca, da se v skladu s prvim odstavkom 265. člena Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti posvetuje z Odborom regij,

ob upoštevanju sklepa Predsedstva z dne 19. marca 2003, da zadolži komisijo za trajnostni razvoj za izdelavo mnenja na to temo,

ob upoštevanju njegovega mnenja z dne 3. julija 2003 na temo „Reševanje in posledice naravnih nesreč: naloge za evropsko strukturno politiko“(the Management and consequences of natural disasters: the role of European structural policy) (CdR 104/2003 fin) (1),

ob upoštevanju Sklepa Sveta 1999/847/ES z dne 9. decembra 1999„o akcijskem programu Skupnosti na področju civilne zaščite“(establishing an action programme in the field of civil rotection (2000-2004) (2),

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2001/792/ES, Euratom z dne 23.oktobra 2001„o postopkih Skupnosti za podporo okrepljenega sodelovanja pri posredovanju civilne zaščite (establishing a community mechanism to facilitate reinforced cooperation in civil protection assistance)“ (3),

ob upoštevanju pobud, za katere se je zavzemala Komisija konec leta 2003, za izvajanje operativnih instrumentov v skladu s Sklepom Sveta 2001/792/ES,

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 4. septembra 2003 (PE T5-0373/2003) o izrednih vročinskih valovih (2003) in poročila Evropskega parlamenta (PE A5-0278/2003) o izboljšanju varnosti v pomorskem prometu kot odziv na nesrečo naftnega tankerja Prestige,

ob upoštevanju člena III-184 in I-42 „Osnutka Pogodbe o Ustavi za Evropo“, ki podpira osnovna načela sodelovanja in solidarnosti med državami članicami na področju civilne zaščite,

ob upoštevanju mnenja (241/2003 rev.1), sprejetega 8. julija 2004 s strani komisije za trajnostni razvoj (poročevalec: g. Isidoro Gottardo, član regionalne skupnosti Furlanije-Julijske krajine (IT/ELS);

ob upoštevanju naslednjih razlogov:

1) Osnovno načelo solidarnosti in medsebojne pomoči pri naravnih nesrečah in nesrečah, ki jih je povzročil človek na ozemlju Evropske unije, je elementarna moralna obveznost skupnosti držav, ki so njena osnova in značilnost;

2) v okviru mednarodnega sodelovanja mora EU razviti najvišjo možno raven solidarnosti tudi do tretjih držav, ki jih prizadene ena od omenjenih nesreč;

3) v zadnjem času je bil zabeležen občuten porast nevarnosti nesreč znotraj in zunaj EU, zato je potrebno razviti zmogljivosti usklajevanja in takojšnje pomoči služb Komisije;

4) moderen sistem civilne zaščite z visoko storilnostjo temelji na dveh osnovnih stebrih: na visoki stopnji usklajevanja in na razvejani, po celotnem ozemlju EU razširjeni mreži operativnih instrumentov in visoko specializiranih intervencijskih skupin;

5) geografsko močno razširjena struktura intervencijskih skupin in sredstev držav članic ter regij predstavlja pomembno in temeljno garancijo za takojšnjo pomoč prebivalstvu, ki ga je prizadela nesreča ter lahko vodi in usklajuje operativne instrumente in intervencijske skupine;

6) po okrepitvi organizacije civilne zaščite v EU se je potrebno zavzeto in odločno lotiti problema preventivnih ukrepov, da bi se čim bolj zmanjšalo število nesreč in njihove negativne posledice, če preventivni ukrepi ne bodo zadostovali;

je na svojem 56. plenarnem zasedanju dne 29. in 30. septembra v Bruslju (seja z dne 30. septembra) soglasno sprejel naslednje mnenje:

1. Ugotovitve Odbora regij

ODBOR REGIJ

1.1 pozdravlja sporočilo in akcijske smernice iz sporočila Komisije za krepitev operativnih zmogljivosti civilne zaščite v EU v duhu solidarnosti in sodelovanja, ki ga Evropski parlament označuje kot ustanovni element skupnosti držav;

1.2 je mnenja, da je treba izhajati iz celotne perspektive, ki zajema vse vidike varovanja družbe pred nesrečami, pri tem gre za preventivne ukrepe, varstvo pred nesrečami in posledične ukrepe;

1.3 je mnenja, da lokalne in regionalne skupnosti predstavljajo pomemben strukturni in organizacijski referenčni model za vzpostavitev moderne in učinkovite evropske civilne zaščite zaradi posredovanja kot institucionalni subjekti z zakonodajnimi in organizacijskimi pristojnostmi, ki imajo neposreden stik z varnostnimi problemi državljanov in dediščino na njihovem regionalnem območju;

1.4 je mnenja, da organizacijske in praktične zmogljivosti, ki so jih v zadnjih letih predstavile regije za varstvo pred naravnimi nesrečami, gozdnimi požari, delovnimi in prometnimi nesrečami lahko tvorijo pomemben okvirni model za vzpostavitev modernega in učinkovitega evropskega sistema civilne zaščite, ki je primeren za uporabo tako znotraj kot tudi izven EU.

1.5 je prepričan, da se je medtem v državah članicah, regijah in občinah uveljavila aktivna kultura in politika civilne zaščite, ki temelji na razvejani, po celotnem ozemlju EU razširjeni mreži, ki izhaja iz občin in je vključena v nadrejeno upravno raven. Te skupnosti, v prvi vrsti regije, morajo biti v stalni pripravljenosti in razpolagati z visokimi zmogljivosti usklajevanja v izrednih razmerah, po širšem območju morajo imeti porazdeljene specialna sredstva, ki so primerne za takojšnjo uporabo, biti morajo zmožne takojšnje dostave intervencijskih skupin in operativnih instrumentov iz svojega regionalnega območja na mesto nesreče ter jih usklajevati z drugimi intervencijskimi skupinami in operativnimi instrumenti;

1.6 je mnenja, da je temeljni vidik za preoblikovanje evropskega sistema civilne zaščite hitrost in kakovost informacij ter komunikacije za nadziranje in obvladovanje izrednih razmer, kar je temeljni pogoj za vsakršen učinkovit ukrep usklajevanja in pomoči prebivalstvu, ki ga je prizadela nesreča;

1.7 meni, da je nujno potrebno, da se evropski opazovalni center in državni ter regionalni operativni centri civilne zaščite združijo v trdno, enotno komunikacijsko mrežo za izredne razmere;

1.8 upa, da bo pri konkretnem izvajanju smernic, ki jih obsega sporočilo, lahko dosežena evropska certifikacija zahtev in kapacitet komunikacije, intervencijskih ukazov in nadzora državnih in regionalnih operativni centrov civilne zaščite za zagotovitev učinkovitosti in zanesljivosti teh pomembnih in temeljnih mest za izredne razmere;

1.9 je mnenja, da morajo državni in regionalni operativni centri civilne zaščite predstavljati glavne subjekte, ki posredujejo informacije o intervencijskih skupinah, uporabljenih sredstvih in informacijah, pridobljenih v izrednih razmerah, z namenom, da ima evropska podatkovna banka za civilno zaščito najnovejše podatke in da zagotovi posredovanje intervencijskega osebja. Že obstoječe banke podatkov nacionalnih skupnosti bi morale biti usklajene z evropskimi bankami podatkov;

1.10 je mnenja, da mora biti strateški cilj, glede na izkušnje, ki so jih države članice in regije pridobile z reševanjem najpogostejših izrednih razmer na evropski ravni, medsebojno usklajevanje in koordiniranje obstoječih intervencijskih skupin in sredstev na območju Skupnosti;

1.11 je mnenja, da je za redke ali manj poznane izredne razmere potrebno sestaviti skupine strokovnjakov na ravni Skupnosti za realistično ocenjevanje stanja izrednih razmer in določanje intervencijskih skupin in sredstev, ki zagotavljajo pomoč;

1.12 je mnenja, da so skupne vaje civilne zaščite pomemben instrument za praktično preizkušanje operativnih zmogljivosti intervencijskih skupin in sredstev iz različnih držav članic, ki morajo biti zmožne vzajemno usklajeno delovati in se pri tem tesno povezovati s krajevnimi civilnimi skupnostmi, ki pri obvladovanju izrednih razmer nosijo največjo odgovornost v verigi komunikacije, poveljevanja in nadzora;

1.13 zastopa stališče, da bi moralo biti pri sestavi in oblikovanju evropske enote za takojšnjo pomoč namenjenega največ prostora čezmejnemu sodelovanju, v prvi vrsti pa skupnim vajam civilne zaščite sosednih regij;

2. Priporočila Odbora regij

Oblikovanje banke podatkov

ODBOR REGIJ

2.1 priporoča glede na različne scenarije v izrednih razmerah, da se banka podatkov preko intervencijskih skupin in sredstev za takojšnjo pomoč organizira – usklajeno s cilji, upoštevanimi v podatkovnih bankah nacionalnih uprav - tako, da se osnovne informacije in njihovo posodabljanje priskrbijo na mestih, ki imajo te informacije na voljo na podlagi ciljev njihove ustanove in na njihovem območju pristojnosti vodijo centre za pomoč v nesrečah, ki delujejo dan in noč;

2.2 predlaga, da informacijski viri banke podatkov zajemajo tako nacionalne kot tudi regionalne centre za civilno zaščito; pri prvih naj bi bile zbrane informacije o intervencijskih skupinah in sredstvih ter visoko kvalificiranih strokovnjakih, drugi pa naj bi imeli informacije o vseh specializiranih intervencijskih skupinah in sredstvih, ki so nameščeni v občinah;

2.3 je mnenja, da bi morala vsaka ustanova obeh omenjenih informacijskih virov poleg intervencijskih skupin in sredstev za reševanje različnih izrednih razmer v banko podatkov vnašati tudi poseben seznam, iz katerega bi bilo razvidno, katere izredne razmere je posamezen center civilne zaščite že reševal znotraj in zunaj njegovega območja pristojnosti;

2.4 priporoča, da se v banko podatkov vključi vaje civilne zaščite mednarodnih razsežnosti, ki jih je na svojem območju pristojnosti usklajeval posamezen center civilne zaščite;

2.5 predlaga, da se informacijsko banko podatkov posodobi vsakih šest mesecev na določen datum;

Skupne vaje

ODBOR REGIJ

2.6 priporoča, da skupne vaje civilne zaščite poiščejo pravo ravnotežje med človeškimi in materialnimi viri nacionalnih specializiranih enot in regionalnih enot za nujno posredovanje, ki so posebno usposobljene za takojšnjo pomoč prebivalstvu v tesnem sodelovanju z občinami in drugimi regionalnimi in nacionalnimi enotami;

2.7 vabi Komisijo, da se odločno pridruži načrtovanju in razvoju čezmejnih vaj, ki vključujejo aktivno sodelovanje sosednjih ali mejnih regij, da bi tako združili pozitivne izkušnje regij na področju civilne zaščite in oblikovali solidno operativno podporo, na osnovi katere bi vzpostavili evropske sile za hitro posredovanje v izrednih razmerah;

2.8 priporoča definiranje najboljših praks za ukrepanje v nesrečah, ki se ponavljajo, in še zlasti tistih s hitrim širjenjem, kot so gozdni požari. To bi lahko dosegli s primerjavo tehnik spremljanja in nadzora v zgodnjem stadiju in hitrega posredovanja v različnih regijah;

2.9 priporoča izvajanje vaj, osredotočenih na medsebojno povezovanje med civilnimi in vojaškimi enotami, ki omogoča hitro uporabo specializiranih sredstev, s katerimi razpolagajo samo oborožene sile, in še zlasti helikopterjev, ki lahko dopolnjujejo sredstva, ki so na voljo civilnim silam v številnih izrednih razmerah ali izrednih razmerah velikega obsega.

Sporočila in izboljšave pri usklajevanju dela

ODBOR REGIJ

2.10 priporoča, da so regionalni operativni centri za izredne razmere, ki so odprti 24 ur na dan, sposobni neposredno v realnem času obveščati nacionalne centre za izredne razmere ali centre EU zato, da se reši težave v zvezi s pravočasnim prenosom informacij, ki omogočajo takojšnjo oceno nujnosti situacije in zagotavljajo hitro in kakovostno prvo pomoč. S tem se izognemo ovinkarjenju, ki lahko upočasni ali izkrivi informacije.

2.11 priporoča oblikovanje evropske namenske mreže za komuniciranje na področju civilne zaščite, ki bi povezovala operativne centre držav članic in regij z evropskim centrom za spremljanje;

2.12 predlaga, da postane obveščanje evropskega centra za spremljanje izrednih razmer obvezno v primerih, ko regionalni center civilne zaščite na kraj nesreče pošlje zunanje enote in materialna sredstva. Ko je krizni stadij zaključen, regionalni center objavi konec izrednih razmer.

Finančne pomoči

ODBOR REGIJ

2.13 priporoča povečanje finančne pomoči za nujne posege in za oblikovanje evropskega sistema civilne zaščite. Finančna pomoč ni samo bistvenega pomena za solidarnost med državami članicami mednarodne skupnosti, kot je Evropska unija, ampak tudi za sodelovanje in koordiniranje specializiranih operativnih sil in enot različnih držav članic in regij Evropske unije, ki so pozvane k usklajeni koordinaciji svojih operacij.

Bruselj, 30. september 2004. Predsednik Odbora regij Peter STRAUB

(1) UL C 256 z dne 24.10.2003, str.74.

(2) UL L 327 z dne 21.12.1999, str. 53.

(3) UL L 297 z dne 15.11.2001, str. 7.