1.Pravičen in učinkovit sistem obdavčitve dohodkov pravnih oseb: temelj enotnega trga

Enotni trg spada med največje evropske dosežke. Omogoča prost pretok ljudi, blaga, storitev in kapitala. Zmanjšuje birokracijo za strokovnjake in podjetja, ki poslujejo čezmejno. Zagotavlja večjo izbiro in nižje cene za potrošnike. Prebivalci lahko potujejo, živijo, delajo in študirajo, kjer koli želijo. Komisija si je zato kot prednostno nalogo zadala razviti bolj poglobljen in pravičnejši notranji trg, kar je ključnega pomena za zagotavljanje uspešnega gospodarstva, ki koristi vsem.

Kakor je določeno v akcijskem načrtu iz junija 2015 za pravičen in učinkovit sistem obdavčitve dohodkov pravnih oseb v EU, dobro delujoč enotni trg potrebuje pravičen, učinkovit in rasti prijazen sistem obdavčitve dohodkov pravnih oseb, ki temelji na načelu, da bi morala podjetja plačati davke v državi, v kateri so ustvarila dobiček. Agresivno davčno načrtovanje spodkopava to načelo. Večina podjetij ne uporablja agresivnega davčnega načrtovanja, kar jih postavlja v slabši konkurenčni položaj v primerjavi s podjetji, ki ga. Agresivno ravnanje teh podjetij izkrivlja cenovne signale in jim omogoča nižje stroške kapitala, kar izkrivlja enake konkurenčne pogoje na enotnem trgu. Ta pojav še posebej prizadene mala in srednja podjetja.

Države članice medtem zaradi agresivnega davčnega načrtovanja nekaterih gospodarskih družb trpijo precejšnje izgube prihodka. Drugi manj agresivni in manj mobilni davčni zavezanci morajo zato nositi težje breme. V času ko Evropa okreva po težki gospodarski krizi, je razumljivo, da državljani nočejo nositi večjega davčnega bremena, medtem ko se nekatere korporacije izogibajo plačilu pravičnega deleža, včasih s prostovoljno ali neprostovoljno vpletenostjo nacionalnih vlad. Ta neenakomerna porazdelitev bremena zmanjšuje pravičnost pri obdavčevanju, znižuje moralo davčnih zavezancev in ogroža družbeno pogodbo med državljani in njihovimi vladami. Evropski parlament je izrazil pomisleke evropskih državljanov in zahteval, da je treba te prakse ustaviti.

Države članice se strinjajo in se zavedajo, da če želijo vzpostaviti močnejši enotni trg, pri tem ne morejo prezreti vprašanja obdavčitve. Usklajen pristop k izvajanju rasti naklonjenih davčnih sistemov in reševanju čezmejnih problemov je bistven za dobro delujoč enotni trg, uspešno unijo kapitalskih trgov in privabljanje vhodnih naložb v EU. Države članice zdaj to priznavajo in pozivajo k odpravi agresivnega davčnega načrtovanja . Za to je potreben skupni pristop na ravni EU ali uvedba splošnih in posebnih določb proti izogibanju davkom v Uniji, ki bi zajemale tako notranje kot skupne ukrepe proti zunanjim grožnjam erozije davčne osnove.

2.Agresivno davčno načrtovanje: svetovni problem, za reševanje katerega so potrebne rešitve na ravni EU in na svetovni ravni

Države članice z enostranskim ukrepanjem ne bi zadovoljivo rešile problema agresivnega davčnega načrtovanja. Enostransko ukrepanje bi poleg tega povzročilo nove probleme. Na enotnem trgu, ki temelji na prostem pretoku blaga, oseb, storitev in kapitala, lahko neusklajeni ukrepi proti preusmerjanju dobička naredijo več škode kot koristi. Različni nacionalni pristopi k reševanju tega čezmejnega problema lahko ustvarijo vrzeli, ki jih izkoriščajo snovalci agresivnega davčnega načrtovanja. Pravila v eni državi članici lahko ogrozijo učinkovitost pravil v drugih državah. Neusklajen pristop lahko povzroči tudi negotovost in upravna bremena za podjetja.

Neusklajen pristop lahko poleg tega dodatno spodbuja neoptimalne odzive držav članic. V nekaterih primerih države članice niso pripravljene ukrepati zaradi strahu, da jih bo to postavilo v slabši konkurenčni položaj. Nekatere države članice se namesto tega s problemom spopadajo z okrepitvijo svojih prizadevanj za pridobitev ali ohranitev dobičkov multinacionalnih podjetij na lastnih ozemljih – včasih prek preferencialnih davčnih režimov ali posameznih davčnih stališč, ki podeljujejo selektivno prednost, kar je v nasprotju s pravili EU o državni pomoči. Takšna škodljiva davčna konkurenca za gospodarske družbe ustvarja večje spodbude za preusmerjanje dobička, pri čemer se še bolj zmanjšujejo skupni davčni prihodki držav članic, države članice pa se še bolj odmikajo od rasti prijaznih davčnih politik. Za preferencialne režime in posamezna davčna stališča se sicer trenutno izvajajo usmerjeni izvršilni ukrepi na podlagi pravil o državni pomoči, a jih je treba dopolniti z zakonodajnimi ukrepi.

Agresivno davčno načrtovanje je svetovni problem, za reševanje katerega so potrebne evropske in mednarodne rešitve. Veliko držav članic zdaj priznava, da enostranski ukrepi ne zadostujejo. Obstaja široko soglasje, da je potreben usklajen odziv na problem agresivnega davčnega načrtovanja, da bi zagotovili konkurenco na podlagi enakih pogojev pri davčnih zadevah.

3.Čas je za drugačen pristop: potrebne so politične ambicije in pravna varnost

Sporočilo Komisije z dne 17. junija 2015 z naslovom „Pravičen in učinkovit sistem obdavčitve dohodkov pravnih oseb v Evropski uniji: pet ključnih področij za ukrepanje“ je postavilo temelje za ukrepanje proti agresivnemu davčnemu načrtovanju. Jedro akcijskega načrta je skupna konsolidirana davčna osnova za dohodke pravnih oseb, saj bi temeljito preoblikovala obdavčitev dohodkov pravnih oseb in zagotovila celovito rešitev problema preusmerjanja dobička v Evropi. Prav tako bi ustvarila boljše davčno okolje za podjetja in zmanjšala davčno breme.

Do sprejetja prihodnjega spremenjenega predloga o skupni konsolidirani davčni osnovi za dohodke pravnih oseb pa so bili v junijskem akcijskem načrtu kratkoročno določeni drugi ukrepi, katerih cilj je zagotoviti učinkovito obdavčevanje, v katerem se ustvarjajo dobički, vzpostaviti boljše davčno okolje za podjetja, doseči nadaljnji napredek pri davčni preglednosti in okrepiti orodja EU za usklajevanje. Ti ukrepi so tesno povezani s projektom skupine G20 in OECD za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička, ki je še vedno potekal, ko je bil akcijski načrt objavljen. Od takrat je bil v zvezi s številnimi od teh ukrepov dosežen velik napredek. Vendar pa je na nekaterih področjih akcijskega načrta ukrepanje na ravni EU odvisno od dokončanja projekta skupine G20 in OECD.

Poročila skupine G20 in OECD so bila objavljena oktobra 2015, od držav članic pa se zdaj pričakuje, da bodo izvedle številna priporočila na način, ki je skladen s pravom EU. Veliko držav članic je izjavilo, da nameravajo izvesti te rešitve v najkrajšem možnem času, vendar obstaja tveganje, da bo to storile na različne načine ali pa si bodo ukrepe OECD za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička različno tolmačile.

To ne zadostuje. V EU je treba ukrepe proti izogibanju davkom izvajati na jasen in razumljiv način, da bi okrepili skupno stališče držav članic proti izogibanju davkom in hkrati podpirali svoboščine, določene v Pogodbi, in konkurenčnost EU.

EU lahko in mora poskrbeti, da države članice razvijejo skupni standard. EU ima na voljo orodja, s katerimi lahko zagotovi, da se ukrepi proti izogibanju davkov izvajajo usklajeno v vseh državah članicah, s čimer se medsebojno krepi njihova odpornost proti zlorabam, podjetja pa imajo večjo pravno varnost. EU lahko zagotovi skupen pristop predvsem s sprejetjem pravnih aktov. To je primerno v nekaterih okoliščinah, npr. kadar se zaščitni ukrepi nanašajo na nacionalno zakonodajo. Zakonodaja lahko vključuje nekaj prožnosti, ki bi državam članicam omogočala upoštevanje različnih okoliščin po posameznih državah, vendar bi lahko najmanj zagotovila, da je vzpostavljen minimalen standard po vsej Uniji. Zakonodaja EU bi lahko pripomogla k zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev v zvezi z obdavčitvijo za države članice in omejitvi izkrivljanj, ki spodkopavajo enotni trg.

V drugih primerih pa zakonodaja morda ne bi bila primerna, npr. če se nanaša na davčne sporazume. V takih primerih je lahko priporočilo Komisije boljši način zagotavljanja smernic glede pristopa, skladnega s pravom EU. Na drugih področjih je morda primerno uporabiti druga orodja, ki jih ima EU na voljo, kot je skupni forum za transferne cene, kodeks ravnanja na področju podjetniškega obdavčevanja ali platforma za dobro davčno upravljanje skupine.

Zdaj je treba ukrepati in v EU oblikovati davčno okolje za podjetja, ki spodbuja konkurenčno in rasti prijazno gospodarstvo. Dlje ko bomo čakali, večje je tveganje, da se bodo pojavili različni pristopi, ki bodo povzročili upravna bremena in negotovost za podjetja ter škodili enotnemu trgu. Z ukrepanjem ne smemo več izgubljati časa. Države članice so ta vprašanja temeljito preučila, tako v okviru EU kot tudi OECD. V tem procesu so potekala obsežna posvetovanja s podjetji, nevladnimi organizacijami in strokovnimi skupinami, ki so izrazili svoja stališča. Evropski parlament je pripravil poročila o agresivnem davčnem načrtovanju. Vse potrebno je pripravljeno. Čas je, da ukrepamo.

4.Učinkovita obdavčitev: zagotoviti, da se davek plača tam, kjer je ustvarjena vrednost