o preglednosti in trajnosti ocenjevanja tveganja v prehranski verigi v EU ter o spremembah Uredbe (ES) št. 178/2002 [o splošni živilski zakonodaji], Direktive 2001/18/ES [o namernem sproščanju gensko spremenjenih organizmov v okolje], Uredbe (ES) št. 1829/2003 [o gensko spremenjenih živilih in krmi], Uredbe (ES) št. 1831/2003 [o krmnih dodatkih], Uredbe (ES) št. 2065/2003 [o aromah dima], Uredbe (ES) št. 1935/2004 [o materialih, namenjenih za stik z živili], Uredbe (ES) št. 1331/2008 [o skupnem postopku odobritve za aditive za živila, encime za živila in arome za živila], Uredbe (ES) št. 1107/2009 [o fitofarmacevtskih sredstvih] in Uredbe (EU) 2015/2283 [o novih živilih]

Zbirno poročilo

1.Uvod

To poročilo zajema povratne informacije državljanov in nacionalnih organov ter skupin in organizacij („zainteresirane strani“) v zvezi s pobudo o predlogu Komisije za uredbo o preglednosti in trajnosti ocenjevanja tveganja v prehranski verigi v EU („predlog Komisije“). Predlog Komisije bi spremenil Uredbo (ES) št. 178/2002, ki določa splošna načela in zahteve živilske zakonodaje, ustanavlja Evropsko agencijo za varnost hrane (EFSA) in določa postopke, ki zadevajo varnost hrane. Zaradi skladnosti bi predlog Komisije spremenil tudi drugo sektorsko živilsko zakonodajo. Predlog Komisije temelji na ugotovitvah preverjanja ustreznosti splošne živilske zakonodaje in sledi sporočilu Komisije o evropski državljanski pobudi z naslovom „Prepovejmo glifosat ter obvarujmo ljudi in okolje pred strupenimi pesticidi“ .

Državljani in zainteresirane strani so imeli priložnost predložiti povratne informacije glede časovnega načrta Komisije od 20. decembra 2017 do 17. januarja 2018. 20 zainteresiranih strani (15 trgovinskih in poslovnih združenj, štiri nevladne organizacije, en nacionalni organ) in en državljan so predložili povratne informacije.

Temu je sledilo odprto javno posvetovanje z državljani in zainteresiranimi stranmi, ki je potekalo od 23. januarja 2018 do 20. marca 2018. V navedenem posvetovanju je svoje odgovore podalo 471 sodelujočih: 318 državljanov in 153 zainteresiranih strani. 18 zainteresiranih strani je prav tako podalo povratne informacije o časovnem načrtu.

Zainteresirane strani, ki so sodelovale v posvetovanju, zastopajo različne sektorje: trgovinska in poslovna združenja (39,22 %), družbe in skupine (14,38 %), nevladne organizacije (13,07 %), poklicna združenja (8,5 %), nacionalne/regionalne organe (8,5 %), vladne agencije (5,23 %), raziskovalne inštitute (3,92 %), javne organe (1,96 %), poklicne svetovalne službe (1,96 %), možganske truste (1,31 %), odvetniške pisarne (0,65 %), institucije EU (0,65 %) in druge (0,65 %). Kar zadeva državljane, ki so sodelovali v posvetovanju, pa je bilo prejetih 318 odgovorov iz 26 držav članic, 10 odgovorov iz držav Evropskega združenja za prosto trgovino in pet odgovorov iz drugih držav, ki niso članice EU.

Državljani so ocenili svoje poznavanje sistema EU za ocenjevanje varnosti hrane in njegovega regulativnega okvira kot zelo dobro (22,64 %), dobro (33,65 %), zadovoljivo (26,42 %), slabo (14,78 %) ali neobstoječe (2,52 %). Organizacije so ocenile svoje poznavanje kot zelo dobro (37,25 %), dobro (47,06 %), zadovoljivo (14,38 %), slabo (0,65 %) ali neobstoječe (0,65 %).

Opravljena so bila tudi ciljno usmerjena posvetovanja s posebnimi skupinami zainteresiranih strani. Posvetovanja z organizacijami zainteresiranih strani na ravni EU, ki zastopajo kmete, zadruge, živilsko industrijo, trgovce na drobno, potrošnike, strokovnjake in civilno družbo, so potekala na sestanku svetovalne skupine za prehranjevalno verigo ter zdravje živali in rastlin. Opravljena so bila tudi posvetovanja v okviru posvetovalnega foruma agencije EFSA (z nacionalnimi organi za varnost hrane) in strokovne skupine Komisije o splošni živilski zakonodaji ter z znanstvenim odborom agencije EFSA.

Upoštevano je bilo tudi pismo evropskega varuha človekovih pravic predsedniku Evropske komisije o zagotavljanju modela EU za ocenjevanje tveganja v prehranski verigi, ki je neodvisen, pregleden in omogoča smiselno sodelovanje zainteresiranih strani.

Povratne informacije, prejete med posvetovanji, niso bile upoštevane, če so presegale področje uporabe predloga Komisije.

2.Preglednost študij industrije

Državljani in zainteresirane strani so potrdili pomembnost javnega dostopa do študij industrije, ki jih EFSA uporabi v svojih ocenah tveganja, z izjemo poslovnih skrivnosti in drugih zaupnih informacij, kot pomemben del zagotavljanja zaupanja v ocenjevanje tveganja v zvezi z varnostjo hrane v EU. V odprtem javnem posvetovanju je 86,8 % sodelujočih državljanov in 88,2 % sodelujočih zainteresiranih strani odgovorilo, da je tak dostop pomemben ali zelo pomemben. Tudi informacije, ki jih EFSA objavi o svojih dejavnostih in prispevkih, so bile ocenjene kot zelo pomembne.

Državljani in zainteresirane strani menijo, da ima objavljanje študij industrije, vključno z neobdelanimi/zbirnimi podatki, razen poslovnih skrivnosti ali drugih zaupnih informacij, pozitiven ali zelo pozitiven učinek na:

·izboljšanje preglednosti sistema EU za ocenjevanje tveganja: 87,4 % odgovorov državljanov, 91,5 % odgovorov zainteresiranih strani,

·okrepitev zaupanja potrošnikov v sistem EU za ocenjevanje tveganja: 84,9 % odgovorov državljanov, 73,9 % odgovorov zainteresiranih strani,

·omogočanje pregleda drugim znanstvenim in tretjim osebam: 81,8 % odgovorov državljanov, 80,4 % odgovorov zainteresiranih strani,

·izboljšanje izmenjave informacij o tveganju med zainteresiranimi stranmi: 81,5 % odgovorov državljanov, 76,5 % odgovorov zainteresiranih strani.

Ker potrošniki na splošno morda nimajo dovolj strokovnega znanja, da bi uporabili te študije, bi po mnenju združenj potrošnikov zaupanje temeljilo na drugih dejavnikih, npr. na pregledu študij s strani tretjih oseb.

Kar zadeva učinek objavljanja študij industrije, je 42,1 % sodelujočih državljanov in 21,6 % sodelujočih zainteresiranih strani odgovorilo, da je pomembno ali zelo pomembno za konkurenčnost; 56,3 % sodelujočih državljanov in 31,4 % sodelujočih zainteresiranih je navedlo, da je pozitivno ali zelo pozitivno za inovacije. Približno 35 % sodelujočih zainteresiranih strani, v tem primeru zlasti industrijske organizacije, pa je odgovorilo, da bo objavljanje študij industrije negativno ali zelo negativno tako za konkurenčnost kot za spodbujanje inovacij. Industrijske organizacije so pripomnile, da obstaja tveganje zlorabe objavljenih podatkov.