Priporočilo

PRIPOROČILO SVETA

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Slovaške za leto 2014 in mnenje Sveta o slovaškem programu stabilnosti za leto 2014

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1], zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije[2],

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta[3],

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Evropske komisije, da začne izvajati novo strategijo za rast in delovna mesta Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se osredotoča na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za povečanje potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

(2) Svet je na predlog Komisije 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah za ekonomske politike držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic, ki skupaj tvorita integrirane smernice. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice upoštevajo v nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

(3) Voditelji držav oziroma vlad so 29. junija 2012 sprejeli Pakt za rast in delovna mesta, ki z uporabo vseh razpoložljivih vzvodov, instrumentov in politik zagotavlja skladen okvir za ukrepanje na nacionalni ravni, ravni EU in ravni euroobmočja. Odločili so se, da morajo biti ukrepi sprejeti na ravni držav članic, in zlasti izrazili polno zavezanost k doseganju ciljev strategije Evropa 2020 ter izvajanju priporočil za posamezne države.

(4) Svet je 9. julija 2013 sprejel priporočilo v zvezi z nacionalnim reformnim programom Slovaške za leto 2013 in dal mnenje o dopolnjenem slovaškem programu stabilnosti za obdobje 2012–2016. Komisija je 15. novembra 2013 predložila mnenje o osnutku proračunskega načrta Slovaške za leto 2014[4] v skladu z Uredbo (EU) št. 473/2013[5].

(5) Komisija je 13. novembra 2013 sprejela letni pregled rasti[6], ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2014. Istega dne je na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja[7], v katerem Slovaške ni opredelila kot ene od držav članic, za katere je treba opraviti poglobljen pregled.

(6) Evropski svet je 20. decembra 2013 potrdil prednostne naloge za zagotavljanje finančne stabilnosti, konsolidacije javnih financ in ukrepanja za spodbujanje rasti. Poudaril je potrebo po doseganju diferencirane, rasti prijazne konsolidacije javnih financ, ponovni vzpostavitvi normalnih pogojev kreditiranja gospodarstva, spodbujanju rasti in konkurenčnosti, odpravljanju brezposelnosti in socialnih posledic krize ter modernizaciji javne uprave.

(7) Slovaška je 23. aprila 2014 predložila nacionalni reformni program za leto 2014 in program stabilnosti za leto 2014. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

(8) Cilj proračunske strategije iz programa stabilnost za leto 2014 je, da se zagotovi trajna odprava čezmernega primanjkljaja in se do leta 2017 doseže srednjeročni cilj strukturnega primanjkljaj v višini približno 0,5 % BDP. Ta srednjeročni cilj je strožji kot to zahteva Pakt za stabilnost in rast. Primanjkljaj sektorja država Slovaške je bil leta 2013 trajnostno znižan pod 3 % BDP. Načrtovana (preračunana) sprememba strukturnega salda za leto 2014 bi pomenila, da Slovaška znatno odstopa od poteka prilagoditve za dosego srednjeročnega cilja. Načrtovano izboljšanje leta 2015 v višini 0,3 % BDP bi bilo v skladu s pravili Pakta za stabilnost in rast. V poznejših letih program stabilnosti ne bi zagotovil ustrezne prilagoditve za dosego srednjeročnega cilja. Odhodki bi se v letih 2014 in 2015 povečevali v skladu z referenčno vrednostjo za odhodke. V programu stabilnosti je predvideno, da bi bil največji del konsolidacije za dosego srednjeročnega cilja opravljen v letih 2016 in 2017. Na splošno potek prilagoditve za doseganje srednjeročnega cilja predstavlja tveganje glede upoštevanja zahtev Pakta za stabilnost in rast. Program stabilnosti predvideva, da bo dolg sektorja država v celotnem programskem obdobju ostal pod referenčno vrednostjo 60 % BDP. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi v programu, ki ga je potrdil neodvisni organ (Odbor za makroekonomske napovedi), je verjeten. Kvantitativno opredeljeni ukrepi ne zagotavljajo, da bodo fiskalni cilji, ki jih določijo organi, doseženi. Poleg tega niso vsi ukrepi na strani prihodkov dovolj natančno določeni in varčevalne reforme državne uprave so še vedno izpostavljene tveganjem glede izvedbe, medtem ko plače v javnem sektorju morda tako kot v preteklost niso enake v proračunu predvidenim vrednostim. Po drugi strani številke iz programa stabilnosti še ne upoštevajo pričakovanih prihrankov, ki izhajajo iz aktivacije omejitve domačega zadolževanja. V skladu s pomladansko napovedjo Komisije iz leta 2014, ki vključuje vpliv prihranka pri odhodkih zaradi omejitve zadolževanja, bi bilo odstopanje od poteka prilagoditvene leta 2014 manjše, kot je predvideno v programu, medtem ko se za leto 2015 načrtuje zadostna strukturna prilagoditev z upoštevanjem referenčne vrednosti za odhodke tako leta 2014 kot tudi leta 2015. Čeprav je v programu stabilnosti in nacionalnem reformnem programu izražena namera, da se poveča poraba, ki krepi rast, se to ne zdi v celoti podprto z osnovnimi načrti. Poraba za izobraževanje iz državnega proračuna se bo leta 2014 povečala, v naslednjih letih pa zmanjšala. Na podlagi ocene programa stabilnosti in napovedi Komisije v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1466/97 Svet meni, da leta 2014 obstaja tveganje odstopanja od poteka prilagoditve za dosego srednjeročnega cilja, medtem ko se za leto 2015 pričakuje ustrezni popravek.

(9) Kot odziv na zahteve Pogodbe o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju je Slovaška novembra 2013 uvedla pravilo uravnoteženega proračuna. Proračunski okvir pa je oslabljen, ker niso določene zgornje meje za odhodke. Medtem ko je bila njihova uvedba predvidena v programu stabilnosti za leto 2013, se zaveza do zdaj ni izvajala. Slovaška je še vedno država s srednjim tveganjem, kar zadeva vzdržnost javnih financ, in izdatki za zdravstveno varstvo bodo predvidoma glavni vzrok za povišanje stroškov zaradi staranja prebivalstva v višini 2 % BDP, kar je drugo najvišje predvideno povišanje izdatkov za zdravstveno varstvo v vseh državah članicah EU. Problemi se čutijo predvsem v bolnišnični oskrbi in osnovnem zdravstvenem varstvu. Vlada je decembra 2013 sprejela strateški okvir za zdravstvo za obdobje 2014–2030, da bi se izboljšala stroškovna učinkovitost. Strategija zdaj zahteva podrobne načrte glede izvajanja.

(10) Slovaška je dosegla napredek pri izboljšanju izpolnjevanja davčnih obveznosti in izvajanje akcijskega načrta za boj proti davčnim goljufijam je v teku, pri čemer je bilo sprejetih približno polovica ukrepov. Posledično se zdi, da se je učinkovitost slovaškega davčnega sistema, zlasti za DDV, leta 2013 izboljšala, čeprav je še treba konsolidirati prizadevanja ter okrepiti analitične in revizijske zmogljivosti davčne uprave, poenotenje pobiranja davkov, carin in prispevkov za socialno varnost pa je v zaostanku. Za nadaljevanje rasti prijazne konsolidacije javnih financ bi se lahko Slovaška bolj oprla na davke, ki manj škodujejo rasti, zlasti periodične davke na premoženje in okoljske davke. V zvezi s tem pa ni bilo nikakršnega napredka pri reformiranju periodičnih davkov na premoženje in njihovi prilagoditvi tržni vrednosti premoženja. Prihodki iz tega davka ostajajo nizki in nespremenjeni od leta 2000. Leta 2013 je vlada izvedla ukrepe za zmanjšanje velikega neskladja glede davčne obremenitve zaposlenih in samozaposlenih, vendar še vedno obstajajo velike razlike v efektivnih davčnih stopnjah obeh skupin iz leta 2012.

(11) Slovaški trg dela se še naprej sooča s številnimi izzivi. Večina brezposelnih, ki jih je še vedno približno 14 %, je dolgoročno brezposelnih, kar kaže na strukturno naravo problema brezposelnosti na Slovaškem. Slovaška je dosegla določen napredek pri zmanjševanju davčne obremenitve za manj plačane delavce, ki vstopajo na trg dela po dolgotrajni brezposelnosti, vendar je treba učinkovitost ukrepov spremljati in ocenjevati. Na drugih področjih, in sicer pri krepitvi zmogljivosti javnih zavodov za zaposlovanje, da se zagotovijo posameznikom prilagojene storitve in okrepi povezava med aktivacijskimi ukrepi in socialno pomočjo, je bil dosežen le skromen napredek. Kar zadeva brezposelnost mladih, je javni zavod za zaposlovanje omejil zmogljivost za zgodnje posredovanje, za prilagajanje storitev profilu iskalcev zaposlitve in za vključevanje neregistriranih mladih. V skladu s cilji jamstva za mlade je treba tako na teh področjih ukrepati. Potrebni so bolj ciljno usmerjeni ukrepi za najbolj prikrajšane iskalce zaposlitve, vključno z Romi, katerih stopnja zaposlenosti je še vedno zelo nizka. Pomanjkanje ustreznih zmogljivosti otroškega varstva, zlasti za otroke, mlajše od treh let, otežuje ponovno vključevanje mater na trg dela.

(12) Omejena ustreznost izobraževanja za potrebe trga dela omejuje ponudbo kvalificirane delovne sile. Uspešnost učencev v okviru obveznega izobraževanja je pod povprečjem EU in se je znatno zmanjšala. Javni izdatki za izobraževanje ostajajo nizki kljub nedavnim povečanjem plač učiteljev; okrepili so se začetno usposabljanje učiteljev in praktične izkušnje, vendar je treba ta prizadevanja nadaljevati. Kljub prizadevanjem vlade za reformo poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter subvencioniranje delovnih mest za mlade, stopnja brezposelnosti mladih ostaja med najvišjimi v EU, prehod iz šolanja v zaposlitev pa je še vedno zapleten. Relativno nizek odstotek programov dodiplomskega študija, prilagojenih potrebam na trgu dela, in nezadostno sodelovanje z delodajalci zmanjšuje relevantnost terciarnega izobraževanja za trg dela. Izboljšanje kakovosti visokošolskega izobraževanja ter sodelovanje med podjetji in izobraževalnimi ustanovami bi tudi prispevalo h krepitvi inovacijske zmogljivosti slovaškega gospodarstva. Načrti iz strategije pametne specializacije so korak v pravo smer, vendar jih je treba učinkovito izvajati. Zagotavljanje dobre kakovosti predšolske vzgoje in varstva je še vedno nezadostno ter negativno vpliva na rezultate izobraževanja, zlasti za Rome. Doslej so bile pobude, katerih cilj je izboljšanje rezultatov izobraževanja za romske dijake, preveč odvisne od projektov, ki jih je sofinancirala EU.

(13) Na energetskem področju je Slovaška dosegla napredek pri pripravljalnem delu za več električnih in plinskih povezav s sosednjimi državami, vendar so še vedno potrebni ukrepi za boljše delovanje slovaškega energetskega trga in predvsem za izboljšanje preglednosti mehanizmov za določanje tarif. Za financiranje EU v novem programskem obdobju je bil predlagan sveženj ukrepov za izboljšanje energetske učinkovitosti.

(14) Reforma javne uprave, ki se izvaja, bo uvedla uporabnikom prijazno javno upravo, vendar delovanje slovaške javne uprave še ni optimalno, kar zadeva kakovost in učinkovitost. Pogoste zamenjave osebja, povezane s političnim ciklom, skupaj s slabim upravljanjem človeških virov in slabimi analitičnimi zmogljivostmi, ovirajo z dejstvi podprto oblikovanje politike. Slovaška še naprej dosega slabe rezultate, kar zadeva mednarodne kazalnike korupcije, in je dosegla le skromen napredek pri izboljšanju učinkovitosti in preglednosti svojega pravosodnega sistema. Kakovost poslovnega okolja na Slovaškem se je poslabšala in podpora za hitro rastoča podjetja je stagnirala. Slovaška je nedavno reformirala svoje predpise o javnih naročilih s ciljem izboljšanja transparentnosti in učinkovitosti, vendar uporaba teh predpisov še vedno ostaja izziv, vpliv reforme javnih naročil iz leta 2013 pa je še vedno omejen.

(15) V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo slovaške ekonomske politike. Ocenila je program stabilnosti in nacionalni reformni program. Glede na to, da je treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko na Slovaškem, ampak tudi njihovo skladnost s predpisi in smernicami EU. Njena priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih iz točk 1 do 6 v nadaljevanju.

(16) Svet je ob upoštevanju te ocene proučil slovaški program stabilnosti, njegovo mnenje[8] pa je izraženo zlasti v priporočilu iz točke 1 v nadaljevanju.

(17) V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla tudi analizo ekonomske politike euroobmočja kot celote. Na podlagi te analize je Svet izdal posebna priporočila za države članice, katerih valuta je euro. Slovaška bi morala tudi zagotoviti, da se ta priporočila izvajajo v celoti in pravočasno –

PRIPOROČA, da Slovaška v obdobju 2014–2015 ukrepa, tako da:

1. Po odpravi čezmernega primanjkljaja na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2014 okrepi proračunske ukrepe za leto 2014 v luči nastajajoče vrzeli v višini 0,3 % BDP glede na zahteve Pakta za stabilnost in rast. Leta 2015 zagotovi potrebno prilagoditev v višini 0,1 % BDP za dosego srednjeročnega cilja, ter pri tem upošteva pričakovane slabe gospodarske pogoje. Nato si prizadeva za letno strukturno prilagoditev z 0,5 % BDP kot referenčno vrednostjo, dokler ne bo dosežen srednjeročni cilj. Nadalje krepi fiskalni okvir, tudi z uvedbo zavezujočih in izvršljivih zgornjih meja za odhodke. Izboljša dolgoročno vzdržnost javnih financ s povečanjem stroškovne učinkovitosti v zdravstvenem sektorju, zlasti z racionalizacijo bolnišničnega zdravljenja in upravljanja ter s krepitvijo osnovnega zdravstvenega varstva.

2. Izboljša učinkovitost davčne uprave s krepitvijo njene revizije, ocene tveganja in zmožnosti izterjave dolgov. Osnovo za obdavčitev nepremičnin prilagodi njihovi tržni vrednosti.

3. Učinkoviteje rešuje problem dolgotrajne brezposelnosti, in sicer z aktivacijskimi ukrepi, drugo priložnostjo za izobraževanje in prilagojenim kakovostnim usposabljanjem. Krepi zmogljivost javnih zavodov za zaposlovanje pri vodenju zadev, osebnem svetovanju in aktiviranju iskalcev zaposlitve ter okrepi povezavo med aktivacijo in socialno pomočjo. Učinkovito zmanjšuje brezposelnost mladih z izboljšanjem zgodnjega posredovanja v skladu s cilji jamstva za mlade. Izboljša možnosti za zaposlovanje žensk z izboljšanjem zagotavljanja otroškega varstva, zlasti za otroke, mlajše od treh let.

4. Sprejme ukrepe za izboljšanje kakovosti poučevanja, da bi se izboljšali rezultati izobraževanja. Krepi učenje ob delu v podjetjih na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja. Sprejme ukrepe za akreditacijo, financiranje in upravljanje, da se spodbudi oblikovanje poklicno usmerjenih programov dodiplomskega študija. Izboljša kakovost in relevantnost znanstvene baze ter izvaja načrte za spodbujanje učinkovitega prenosa znanja in sodelovanja med univerzami, raziskovalnimi ustanovami in podjetji. Sprejme sistematične ukrepe za izboljšanje dostopa do visoko kakovostne in vključujoče predšolske in šolske izobrazbe za marginalizirane skupnosti, vključno z Romi, ter sprejme ukrepe za povečanje njihove širše udeležbe v poklicnem usposabljanju in visokošolskem izobraževanju.

5. Okrepi prizadevanja za boljše delovanje energetskega trga, zlasti s povečevanjem vpogleda javnosti v regulativni okvir in z odkrivanjem odločilnih dejavnikov za visoke stroške električnega omrežja, in sicer predvsem za industrijske odjemalce. Še naprej razvija povezave s sosednjimi državami na podlagi dosedanjega napredka, vključno z Ukrajino, v skladu z memorandumom o soglasju, ki je bil podpisan aprila.

6. Sprejme ukrepe, vključno s spremembo zakona o javnih uslužbencih, za povečanje neodvisnosti javne uprave. Sprejme strategijo za izboljšanje upravljanja človeških virov v javni upravi. Pospeši prizadevanja za okrepitev analitične zmogljivosti v ključnih ministrstvih z namenom, da se sprejmejo z dejstvi podprte politike in se izboljša kakovost ocene učinka politike. Sprejme ukrepe za boj proti korupciji in pospeši prizadevanja za izboljšanje učinkovitosti in kakovosti pravosodnega sistema. Uvede ukrepe za izboljšanje poslovnega okolja, med drugim tudi za MSP. Pospeši prizadevanja za izboljšanje učinkovitosti javnega naročanja.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

[1] UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

[2] COM(2014) 426 final.

[3] P7_TA(2014)0128 in P7_TA(2014)0129.

[4] UL L 140, 27.5.2013, str. 11.

[5] C(2013) 8011 final.

[6] COM(2013) 800 final.

[7] COM(2013) 790 final.

[8] V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.