SL Uradni list Evropske unije C 251/22

Objava zahtevka za odobritev manjše spremembe v skladu z drugim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2017/C 251/08)

Evropska komisija je odobrila to manjšo spremembo v skladu s tretjim pododstavkom člena 6(2) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 664/2014 (1).

ZAHTEVEK ZA ODOBRITEV MANJŠE SPREMEMBE

Zahtevek za odobritev manjše spremembe v skladu z drugim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (2)

„LIETUVIŠKAS VARŠKĖS SŪRIS“

EU št.: PGI-LT-0853-AM01 – 7.4.2017

ZOP ( ) ZGO ( X ) ZTP ( )

1. Skupina vložnikov in pravni interes

Litovsko združenje mlekarstva „Pieno Centras“ Perkūnkiemio g. 3, LT-12127 Vilna Tel. +370 82461414 Faks +370 82461415 E-naslov: pc@pieno-centras.lt

2. Država članica ali tretja država

Litva

3. Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

— ☒ Opis proizvoda — ☐ Dokazilo o poreklu — ☒ Metoda proizvodnje — ☒ Povezava — ☐ Označevanje — ☒ Drugo [Navedite]

4. Vrsta sprememb

— ☐ Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012 in zaradi katere ni potrebna sprememba objavljenega enotnega dokumenta. — ☒ Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012 in zaradi katere ni potrebna sprememba objavljenega enotnega dokumenta. — ☐ Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, za katero enotni dokument (ali enakovredni dokument) ni bil objavljen, pri čemer se sprememba šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012. — ☐ Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZTP, ki se šteje za manjšo v skladu s četrtim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

5. Spremembe

Razlogi za spremembo:

Specifikacija proizvoda in enotni dokument za ZGO „Lietuviškas varškės sūris“ navajata, da proizvod svojo značilno obliko dobi, ko se skuta ročno polni v tradicionalne trikotne sirne vrečke, ki se nato na širšem delu zavozlajo in stisnejo. Zaradi modernizacije proizvodnje se skuta lahko v sirne vrečke polni in vozel zveže tudi mehansko. Zaradi te manjše spremembe proizvodne metode je treba posodobiti specifikacijo proizvoda in enotni dokument za ZGO „Lietuviškas varškės sūris“.

Sprememba 1

Opis proizvoda

Veljavna specifikacija vsebuje naslednje besedilo:

„Drugič, svojo značilno obliko dobi, ko se skuta ročno polni v tradicionalne trikotne sirne vrečke, ki se nato na širšem delu zavozlajo in stisnejo.“

To besedilo se spremeni na naslednji način:

„Drugič, svojo značilno obliko dobi, ko se skuta ročno ali mehansko polni v tradicionalne trikotne sirne vrečke, ki se nato na širšem delu zavozlajo in stisnejo.“

Sprememba 2

Metoda proizvodnje

Veljavna specifikacija vsebuje naslednje besedilo:

„Ko je temeljito zmešana, se skutina masa ročno položi v majhne trikotne vrečke, ki so narejene iz tankega tkanega blaga (platna). Te vrečke se na širšem delu zavozlajo.“

To besedilo se spremeni na naslednji način:

„Ko je temeljito zmešana, se skutina masa ročno ali mehansko položi v majhne trikotne vrečke, ki so narejene iz tankega tkanega blaga (platna). Te vrečke se na širšem delu zavozlajo.“

Sprememba 3

Povezava z geografskim območjem

Veljavna specifikacija vsebuje naslednje besedilo:

„V obratih za predelavo mleka je postopek proizvodnje sira mehaniziran, polnjenje in zavezovanje sirnih vrečk pa je enako kot že stoletja poprej še vedno ročno.“

To besedilo se spremeni na naslednji način:

„V obratih za predelavo mleka je postopek proizvodnje sira mehaniziran, polnjenje in zavezovanje sirnih vrečk pa je lahko enako kot že stoletja poprej še vedno ročno in ne le mehansko.“

Sprememba 4

Povezava z geografskim območjem

Veljavna specifikacija vsebuje naslednje besedilo:

„Sirno maso se ročno polni v tradicionalne tanke platnene trikotne sirne vrečke, katerih širši del se zavozla in zaradi katerih ima sir značilno obliko trikotne prizme z zaobljenimi robovi, na površini pa je viden odtis platna, ki je naguban na mestu, na katerem je bilo platno zavozlano.“

To besedilo se spremeni na naslednji način:

„Sirno maso se ročno ali mehansko polni v tradicionalne tanke platnene trikotne sirne vrečke, katerih širši del se zavozla in zaradi katerih ima sir značilno obliko trikotne prizme z zaobljenimi robovi, na površini pa je viden odtis platna, ki je naguban na mestu, na katerem je bilo platno zavozlano.“

Sprememba 5

Povezava z geografskim območjem

Veljavna specifikacija vsebuje naslednje besedilo:

„Tako posamični kmetje in proizvajalci v manjših zadrugah ali večjih obratih za predelavo mleka napolnijo skuto v sirne vrečke ročno, konce vrečk zavozlajo, skuto odstranijo iz vrečk po stiskanju ter pred pečenjem vanje vtrejo mešanico začimb.“

To besedilo se spremeni na naslednji način:

„Tako posamični kmetje in proizvajalci v manjših zadrugah ali večjih obratih za predelavo mleka napolnijo skuto v sirne vrečke ročno ali mehansko, konce vrečk zavozlajo, skuto odstranijo iz vrečk po stiskanju ter pred pečenjem vanje vtrejo mešanico začimb.“

Sprememba 6

Drugo – informacije za stik skupine proizvajalcev

Veljavna specifikacija vsebuje naslednje besedilo:

Ime in naslov skupine vložnikov

PIENO CENTRAS, Litovsko združenje mlekarstva Perkūnkiemio g. 3, LT-12127, Vilna Tel. +370 34060371 Faks +370 34060383 E-naslov: aldona.platukiene@rokiskio.com

To besedilo se spremeni na naslednji način:

Skupina vložnikov in pravni interes

Litovsko združenje mlekarstva „Pieno Centras“ Perkūnkiemio g. 3, LT-12127 Vilna Tel. +370 82461414 Faks +370 82461415 E-naslov: pc@pieno-centras.lt

6. Posodobljena specifikacija proizvoda (le za ZOP in ZGO)

http://zum.lrv.lt/lt/veiklos-sritys/maisto-sauga-ir-kokybe/saugomos-kilmes-vietos-nuorodos-saugomos-geografines-nuorodos-garantuoti-tradiciniai-gaminiai/atnaujinamos-produktu-specifikacijos

ENOTNI DOKUMENT

„LIETUVIŠKAS VARŠKĖS SŪRIS“

EU št.: PGI-LT-0853-AM01 – 7.4.2017

ZOP ( ) ZGO ( X )

1. Ime

„Lietuviškas varškės sūris“

2. Država članica ali tretja država

Litva

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1 Vrsta proizvoda

Skupina 1.3 Siri

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

„Lietuviškas varškės sūris“ je nezorjeni skutni sir v obliki trikotne prizme z zaobljenimi robovi. Na najdebelejšem koncu ima vtisnjene sledi zavozlane sirne vrečke. Zaužije se lahko svež, prekajen, pečen ali sušen. Sir se proizvaja na starodaven način, tako da se mleko sesiri samo z uporabo sirišča z mlečnokislinsko bakterijo, pri čemer se mu ne dodajo fermenti. Značilno obliko dobi, ko se skuta ročno ali mehansko polni v tradicionalne trikotne sirne vrečke, ki se nato na širšem delu zavozlajo in stisnejo. Siru so lahko dodana zelišča in/ali sol. Velikost sira je odvisna od namena uporabe in lahko znaša od nekaj sto gramov do 5 kg ali več. Sir ne vsebuje nobenih dodatkov, arom ali barvil.

Lastnosti

Barva: sveži in sušeni siri so beli do rumenkasti. Pečeni sir je rumenkast do svetlo rjav, zunanjo površino lahko prekrivajo začimbna mešanica in/ali zelišča, njegov prerez pa je bel do rumenkast. Zunanja površina prekajenega sira je temno rumena do rjava, prerez pa je bel do rumen.

Tekstura: sveži sir je mehak, homogen, precej čvrst in se lahko ob rezanju drobi, medtem ko je pečeni sir homogen, čvrst in nekoliko elastičen. Prekajeni sir je homogen, čvrst in se drobi. Sušeni sir ima homogeno teksturo, je trd, rezanje je težavno. Ob lomljenju, se drobi. Če sir vsebuje začimbno mešanico, je lahko ta neenakomerno porazdeljena.

Aroma in okus: značilna mlečna kislina s sledmi okusa in arome uporabljene začimbne mešanice (kumina, sol itd.). Prekajeni sir ima opazno prekajeno aromo in okus.

Fizične in kemične lastnosti:

— glede na sestavo lahko „Lietuviškas varškės sūris“ vsebuje 7–25 % maščobe v suhi snovi ali ima nizko vsebnost maščob (do 0,5 % maščobe v suhi snovi),

— vsebnost suhega deleža je odvisna od vsebnosti maščobe sira in njegove nadaljnje predelave. V svežem, pečenem in prekajenem siru mora biti vsaj 31 % suhe snovi, v sušenem siru pa 67 % suhe snovi,

— aktivna kislost pH je vsaj 4,3.

3.3 Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

— kravje mleko,

— sirišče mezofilne mlečnokislinske bakterije,

— sol,

— tradicionalna zelišča, ki rastejo v Litvi (kumina, česen, meta itd.).

Surovine, ki se uporabljajo za „Lietuviškas varškės sūris“, lahko izvirajo tudi z zunaj opredeljenega geografskega območja.

Ni nobenih posebnih zahtev glede kakovosti ali omejitev glede porekla.

3.4 Posebne faze prozvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Postopek proizvodnje „Lietuviškas varškės sūris“ vključuje naslednje faze:

— standardizacija, pasterizacija, hlajenje in fermentacija mleka,

— ločevanje sirotke,

— stiskanje skute pod lastno težo,

— oblikovanje in stiskanje sira: skutina masa se ročno ali mehansko položi v majhne trikotne vrečke, ki so narejene iz tankega tkanega blaga (platna). Te vrečke se na širšem delu zavozlajo. Nato se stiskajo v stiskalnici, dokler ni dosežena želena vsebnost vlage,

— predelava sira: sir se ohladi na temperaturo 6–12 °C in odstrani iz vrečke. Če se proizvaja prekajeni, pečeni ali sušeni sir, ga je treba po hlajenju ustrezno prekaditi, peči ali sušiti. Če se proizvaja pečeni sir z začimbno mešanico, je treba pred pečenjem v sir vtreti mešanico začimb in soli ter ga pustiti počivati vsaj 12 ur v sobi s temperaturo 10–20 °C.

3.5 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

„Lietuviškas varškės sūris“ se pakira na mestu proizvodnje, saj ima drobljivo teksturo, zlasti kadar je sir svež, in ga je težko rezati. Če bi se sir za namene pakiranja prepeljal na drugo lokacijo, bi se lahko poškodovala njegov videz in kakovost. Poleg tega ima kratek rok trajanja, pri čemer obstaja tudi tveganje bakterijske okužbe.

3.6 Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Proizvajalci, ki proizvajajo „Lietuviškas varškės sūris“ v skladu z objavljenimi specifikacijami za ta proizvod, lahko ime „Lietuviškas varškės sūris“ uporabljajo za namene označevanja, oglaševanja in trženja.

Na oznaki mora biti navedeno:

— ime posameznega proizvajalca,

— vsebnost maščobe, izražena v odstotkih teže sira ali označba „liesas“ (nizka vsebnost maščobe),

— izraz „zaščitena geografska označba“ in/ali simbol EU.

4. Jedrnata opredelitev geografskega območja

Geografsko območje, na katero se nanaša vloga, zajema celotno Republiko Litvo. „Lietuviškas varškės sūris“ se je na celotnem opredeljenem geografskem območju proizvajal in se še vedno proizvaja na tradicionalen način, medtem ko se tak sir v okoliških regijah proizvaja le še v obstoječih litovskih enklavah v Belorusiji. Vzroka za pojav tega posebnega proizvoda, ki se je dolgo proizvajal le v Litvi in je znan po vsej državi, sta geografski položaj Litve in litovski način življenja.

5. Povezava z geografskim območjem

Litva je majhna država, s površino le 65 300 km2, ki je podobna površini nekaterih regij v drugih državah članicah. Ker se sir v Litvi uživa že zelo dolgo, se je zanj uveljavilo ime „Lietuviškas varškės sūris“.

V Litvi so se ljudje v preteklosti preživljali predvsem s kmetijstvom za lastno oskrbo (industrializacija se je začela pozno), zato je bila in še vedno je osnovna prehrana podeželskega prebivalstva sestavljena iz žit in mlečnih izdelkov.

Skutni sir se je v Litvi proizvajal že v srednjem veku, v pisnih virih pa je omenjen v popisu zalog na graščini iz 16. stoletja. Ko se je krušna peč, v kateri so kuhali hrano, nekoliko ohladila, so vanjo postavili lonec kislega mleka in ga pustili, dokler niso na površino priplavale gobaste rumene beljakovine. Ko so lonec potegnili iz peči, so njegovo vsebino izpraznili v trikotno vrečko (platno) in jo obesili, da bi se odcedila. Odcejeno skuto so nato stiskali v posebnih stiskalnicah ali na trdi površini (miza, klop ali druga ravna površina), na kateri so jo pokrili z desko in stiskali s kamnom. Ker je bilo vreme jeseni in spomladi vlažno, je površino skutnega sira pogosto prekrila plast bakterij ali plesni. Zato so sir konzervirali s krajšo peko v zmerno vroči peči ali s prekajevanjem. Skutni siri, ki so bili namenjeni za daljšo hrambo, so bili sušeni.

Zaradi značilnosti sira in hkrati preprostega postopka proizvodnje, za katerega ni potrebno nobeno sirilo ali zorenje, ampak vključuje le fermentacijo mleka in stiskanje skute, ki se po oblikovanju v sir lahko soli ter suši, prekajuje ali peče, je „Lietuviškas varškės sūris“ ljudem, ki so živeli na kmetijah, omogočil pripravo ozimnice, saj so pozimi krave pogosto ostale brez mleka.

„Lietuviškas varškės sūris“ je tako prepoznaven zaradi tradicionalne in delovno intenzivne metode proizvodnje, ki je ostala skoraj nespremenjena do danes. Osnovni surovini, ki se uporabljata v postopku proizvodnje, sta pasterizirano kravje mleko in sirišče mezofilne mlečnokislinske bakterije, zaradi katere ima sir okus po mlečni kislini. Sirno maso se ročno ali mehansko polni v tradicionalne tanke platnene trikotne sirne vrečke, katerih širši del se zavozla in zaradi katerih ima sir značilno obliko trikotne prizme z zaobljenimi robovi, na površini pa je viden odtis platna, ki je naguban na mestu, na katerem je bilo platno zavozlano. Oblika sirne vrečke je pomembna tudi zato, ker se sveži „Lietuviškas varškės sūris“ drobi in ker je lažje zagotoviti, da ostane nepoškodovan, kadar se vzame iz sirne vrečke trikotne oblike in ne iz katere koli druge oblike vrečke. „Lietuviškas varškės sūris“ je neločljiv del litovske kuhinje, nacionalne dediščine in podobe.

Povezanost med proizvodom „Lietuviškas varškės sūris“ in geografskim območjem temelji na slovesu proizvoda, kot je predstavljen v literarnih virih, kuharskih knjigah ter priljubljenosti v vsakdanjem življenju, ob praznovanjih in dogodkih v povezavi s predstavljanjem Litve.

Protestantski pastor, Theodor Lepner, ki je deloval v Litvi, je leta 1690 v svojo knjigo o litovski hrani in pijači Der Preusche Littauer (Pruski Litovec) vključil naslednji opis proizvoda „Lietuviškas varškės sūris“: „Svoje sire proizvajajo na naslednji način: dobro osoljeno skuto položijo v platno in ga zavijejo tako, da se lahko sirotka odcedi. Skuto nato obesijo v kaščo, da se ta poleže. Sir pojedo tako, da ga narežejo na koščke in položijo pred goste. Njegov okus imajo tako radi, kot da bi bil najboljši nizozemski sir.“ Več kot tristo let pozneje je Vilius Puronas v svoji knjigi Nuo mamutų iki cepelinų (Od mamutov do krompirjevih cmokov, 1999) zapisal: „‚Lietuviškas varškės sūris‘ se je proizvajal in užival po celotni Litvi (ne le na enem etnografskem območju), našim sosedom pa so se cedile sline, zato so nas prosili za recept. Naš ‚Lietuviškas varškės sūris‘, ki ga je na trgovskih policah danes mogoče dobiti s kumino, svežega ali sušenega, se od takrat ni veliko spremenil.“

Recept za „Lietuviškas varškės sūris“ je bil zapisan v prvi kuharski knjigi v litovskem jeziku z naslovom Lietuvos gaspadinė arba pamokinimai kaip prigulinčiai suvartoti dievo dovanas (Litovska gospodinja ali kako najbolje zaužiti božje darove), ki je bila izdana v Tilzitu leta 1893, in v knjigi Šeimininkėms vadovėlis (Gospodinjski priročnik), ki je bila izdana v Sejnyju leta 1911. „Lietuviškas varškės sūris“ je bil opisan tudi v literaturi za izvedence v mlečni industriji, npr. v zbirki Svarbesniais pieno produktų gamybos klausimais nurodymų ir instrukcijų rinkinys (Zbirka navedb in navodil za najpomembnejša vprašanja v zvezi s proizvodnjo mlečnih prozvodov), ki jo je leta 1947 objavil Pienocentras (Osrednja zveza mlečnih zadrug), in v knjigi Pieno produktų pardavimas ir vartojimas (Prodaja in uživanje mlečnih proizvodov), ki je bila objavljena v Vilni leta 1958. Industrijska proizvodnja te vrste sira, ki se je imenovala „litovski sir“, se je začela na koncu 19. stoletja. V obratih za predelavo mleka je postopek proizvodnje sira mehaniziran, polnjenje in zavezovanje sirnih vrečk pa je lahko enako kot že stoletja poprej še vedno ročno in ne le mehansko. V domačih gospodinjstvih se celo še danes ob pridelavi sira še vedno uporabljajo stiskalnice, ki so narejene po zgledu starih modelov.

„Lietuviškas varškės sūris“ je v Litvi še vedno neločljiv del običajev na raznovrstnih srečanjih, krstih, porokah in na drugih družinskih slavjih, ter je vedno odlično darilo. Prav tako je nepogrešljiv v vsakodnevnem življenju. V Litvi je običaj, da se sveži sir je sam, z marmelado ali medom ali v sendviču; pečeni ali prekajeni „Lietuviškas varškės sūris“ ob pivu ali pijači gira (fermentirana krušna pijača); sušeni sir pa se vzame na izlete ali daljša potovanja. Za slavnostne dogodke se običajno pripravi velik „Lietuviškas varškės sūris“. Za pevski festival leta 2007 je mlekarna v mestu Ukmergė pripravila sir, ki je tehtal kar 99 kg. Največji prekajeni „Lietuviškas varškės sūris“, ki je tehtal 12 kg, pa je bil pripravljen za kresno noč leta 2009 v okrožju Biržai. Za pripravo je bilo uporabljenih 105 litrov mleka, sir pa se je prekajeval v posebni peči cela dva dneva. Na porokah nevestina družica prinese velik slasten sveži „Lietuviškas varškės sūris“ in z njim okrasi mizo; nevesta kot simbol zaupnosti med partnerjema in trdnosti zveze naslednje jutro po poroki glasbenikom podari sušeni „Lietuviškas varškės sūris“ in jih tako nežno prebudi.

V muzeju na posestvu dvorca Rokiškis se od leta 2006 izvaja izobraževalni program z naslovom „Sūrio kelias“ (sirna pot). Vsako leto približno 6 000 obiskovalcev spozna stare postopke pridelave sira „Lietuviškas varškės sūris“, si ogleda etnografske pripomočke in poskusi različne sire. „Lietuviškas varškės sūris“ je bil zelo priljubljen med obiskovalci na mednarodni razstavi „Zeleni teden 2009“ v Berlinu.

Zaradi izkušenj, znanja in veščin, ki so jih sirarji razvili v več stoletjih, se je lahko postopek proizvodnje prilagodil sodobnim pogojem, pri čemer se je ohranila značilna oblika in zagotovila njegova kakovost.

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

http://zum.lrv.lt/lt/veiklos-sritys/maisto-sauga-ir-kokybe/saugomos-kilmes-vietos-nuorodos-saugomos-geografines-nuorodos-garantuoti-tradiciniai-gaminiai/atnaujinamos-produktu-specifikacijos

(1) UL L 179, 19.6.2014, str. 17.

(2) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.