OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Evropska komisija je 14. januarja 2020 sprejela zakonodajni predlog o ustanovitvi Sklada za pravični prehod, skupaj s predlogom za spremembo zakonodajnega predloga uredbe o določitvi skupnih določb.

Sklad za pravični prehod si v skladu s ciljem doseganja podnebne nevtralnosti EU do leta 2050 na učinkovit in pošten način prizadeva za zmanjšanje gospodarskih, okoljskih in socialnih stroškov prehoda na podnebno nevtralno gospodarstvo v korist tistih ozemelj, ki čutijo najbolj negativne vplive prehoda. Podpora sklada je osredotočena na ukrepe za preusmeritev gospodarstva, prekvalificiranje prizadetih delavcev in pomoč pri iskanju zaposlitve.

Zaradi izbruha koronavirusne bolezni 19 (v nadaljnjem besedilu: COVID-19) so bile številne vlade primorane uvesti ukrepe brez primere za zajezitev pandemije. To je privedlo do strmega padca ravni proizvodnje v številnih gospodarstvih s hudimi socialnimi posledicami in bo predstavljalo velike izzive za javne finance in upravljanje dolga v prihodnjih letih, kar lahko omeji javne naložbe, ki so potrebne za gospodarsko okrevanje.

Poleg tega se nacionalne in regionalne zmogljivosti za obravnavanje učinkov krize med državami članicami in regijami razlikujejo zaradi različnih gospodarskih struktur in fiskalnih položajev. Brez obravnave teh razlik bi lahko bilo okrevanje asimetrično in bi se regionalne razlike še povečale, kar bi lahko ogrozilo notranji trg ter finančno stabilnost euroobmočja in Unije kot celote.

Da bi preprečili večanje razlik in se izognili neenakomernemu okrevanju, je treba državam članicam in regijam kratkoročno in srednjeročno zagotoviti dodatno podporo, ki bo njihovim gospodarstvom in družbam pomagala prebroditi trenutne razmere ter omogočila hitro in trajnostno okrevanje njihovih gospodarstev.

V ta namen je treba pospešiti naložbe v zeleni prehod, da bi ustvarili pogoje za dolgoročno rast Evrope in odpornost evropskega gospodarstva na prihodnje pretrese. To bi se moralo v celoti odražati v prihodnjih programih in prednostnih naložbah. Pospešeno ukinjanje pridobivanja fosilnih goriv in ogljično intenzivnih dejavnosti s ciljno usmerjeno podporo za gospodarsko diverzifikacijo ter ustvarjanje novih gospodarskih priložnosti in delovnih mest ima ogromen potencial za spodbuditev rasti evropskega gospodarstva. V ospredju naših prizadevanj mora biti to, da regijam in državljanom omogočimo, da se uspešno spopadejo s prehodom na podnebno nevtralno gospodarstvo.

Zato se predlaga, da se Skladu za pravični prehod dajo na voljo dodatna sredstva v višini 35 613 048 000 EUR (v tekočih cenah). Od teh dodatnih sredstev bi se moralo 2 810 048 000 EUR črpati iz proračunskih sredstev, s čimer bi se skupna sredstva v naslednjem večletnem finančnem okviru povišala na 11 270 459 000 EUR; ta sredstva bi bilo treba razporediti tekom tekočih pogajanj na ravni Evropskega sveta. Preostala dodatna sredstva v višini 32 803 000 000 EUR bodo namenjena za obdobje od leta 2021 do leta 2024 in se štejejo za zunanje namenske prejemke, ki izhajajo iz evropskega instrumenta za okrevanje.

Zneski bodo razdeljeni med države članice glede na njihovo sposobnost financiranja naložb, potrebnih za omogočanje prehoda na podnebno nevtralnost, in sicer v skladu z metodologijo iz Priloge I k predlogu uredbe o Skladu za pravični prehod.

Z odstopanjem od pravil, določenih v finančni uredbi, ki se uporabljajo za zunanje namenske prejemke, se bodo za te dodatna sredstva uporabljala pravila, določena v uredbi o skupnih določbah, ko bodo dodeljeni programom, vključno s pravili iz uredbe o skupnih določbah o prevzemanju in sprostitvi obveznosti.

Da bi ohranili sposobnost držav članic in regij, da uporabijo njim namenjena sredstva kohezijske politike za podporo ekonomski, socialni in teritorialni koheziji, dodatnih sredstev iz evropskega instrumenta za okrevanje ne bo treba prerazporediti iz nacionalnih dodelitev v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj in Evropskega socialnega sklada plus.

•Skladnost z drugimi instrumenti Unije

Podpora iz Sklada za pravični prehod bo dopolnjena z namenskim programom za pravični prehod v okviru InvestEU. Ta bo podpiral širši spekter naložb, zlasti s prispevanjem k prehodu z zagotavljanjem podpore za dejavnosti z nizkimi emisijami ogljika in dejavnosti, ki so odporne na podnebne spremembe, kot so naložbe v obnovljive vire in programi energijske učinkovitosti. Program bo lahko financiral tudi energetsko in prometno infrastrukturo, vključno s plinsko infrastrukturo in daljinskim ogrevanjem, pa tudi projekte za razogljičenje, gospodarsko diverzifikacijo regij in socialno infrastrukturo. Poleg tega bo nov instrument za posojila v javnem sektorju, ki se bo izvajal z EIB, zagotavljal podporo za združevanje nepovratnih sredstev EU s posojili EIB za javne subjekte, da bi od tega imela korist najbolj prizadeta območja, opredeljena v območnih načrtih za pravični prehod. Sinergije in dopolnjevanja med tremi stebri se bodo zagotovila z območnimi načrti za pravični prehod, v katerih bodo opredeljene razvojne potrebe najbolj prizadetih območij, ki izhajajo iz podnebnega prehoda.

2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST