EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 13.9.2016 COM(2016) 576 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU o jamstvih, ki jih krije splošni proračun

Stanje na dan 31. decembra 2015

{SWD(2016) 292 final}



Kazalo 1.Uvod 2.Transakcije, za katere se jamči iz proračuna EU 3.Razvoj zajamčenih transakcij 3.1.Transakcije, ki jih neposredno upravlja Komisija 3.1.1.Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo (EFSM) 3.1.2.Aranžma za odpravljanje težav v plačilni bilanci 3.1.3.Posojila v obliki makrofinančne pomoči 3.1.4.Posojila Euratoma 3.2.Razvoj zunanjega financiranja EIB 4.Tveganja, krita iz proračuna EU 4.1.Opredelitev tveganja 4.2.Sestava skupnega tveganja 4.3.Letno tveganje, ki se krije iz proračuna EU 4.3.1.Izpostavljenost držav članic 4.3.2.Izpostavljenost tretjih držav 5.Aktivacija jamstev in razvoj Sklada 5.1.Aktivacija jamstev

5.1.1.Plačila iz gotovinskih sredstev 5.1.2.Plačila iz proračuna EU 5.1.3.Unovčenje jamstev iz Sklada in izterjave 5.2.Razvoj Sklada 1.Uvod Cilj tega poročila je spremljati kreditna tveganja za proračun EU zaradi danih jamstev in posojil, ki jih Evropska unija da oziroma dodeli bodisi neposredno bodisi posredno prek jamstev za projekte, ki jih EIB financira zunaj Unije. To poročilo je predloženo v skladu s členom 149 finančne uredbe, na podlagi katerega mora Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu enkrat letno poročati o proračunskih jamstvih in tveganjih, povezanih z njimi. Poročilo je sestavljeno na naslednji način: v oddelku 2 so navedene ključne značilnosti transakcij, za katere se jamči iz proračuna EU, predstavljenih je tudi več drugih dodatnih mehanizmov kriznega upravljanja, ki ne predstavljajo nikakršnih tveganj za proračun EU. V oddelku 3 je predstavljen razvoj zajamčenih transakcij. V oddelku 4 so nato izpostavljena glavna tveganja, ki jih krije proračun EU, medtem ko sta v oddelku 5 opisana aktivacija jamstev in razvoj Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (v nadaljnjem besedilu: Sklad) . To poročilo je dopolnjeno z delovnim dokumentom služb Komisije (v nadaljnjem besedilu: delovni dokument), v katerem so podrobne razpredelnice in pojasnila. Vsebuje tudi makroekonomsko analizo držav prejemnic posojil in/ali jamstev EU, ki predstavljajo večji del izpostavljenosti Sklada. 2.Transakcije, za katere se jamči iz proračuna EU Tveganja, ki se krijejo iz proračuna EU, izhajajo iz različnih posojil in jamstev, ki jih je mogoče razdeliti v dve kategoriji: –posojila, ki jih je Evropska unija odobrila za makroekonomske cilje, tj. posojila v obliki makrofinančne pomoči (v nadaljnjem besedilu: MFA) tretjim državam, posojila za odpravljanje težav v plačilni bilanci državam članicam, ki niso del euroobmočja in imajo težave s plačilno bilanco, in posojila v okviru Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo (v nadaljnjem besedilu: EFSM), za pomoč vsem državam članicam, ki se soočajo z resnimi ekonomsko-finančnimi težavami ali jih takšne težave ogrožajo zaradi izrednih dogodkov, nad katerimi nimajo nikakršnega nadzora, ter se navadno aktivirajo v povezavi s finančno pomočjo Mednarodnega denarnega sklada (MDS); –posojila z mikroekonomskimi cilji, tj. posojila Euratoma in predvsem financiranje ukrepov s strani Evropske investicijske banke (EIB) v državah nečlanicah (v nadaljnjem besedilu: zunanje financiranje EIB), ki jih krijejo jamstva EU . Zajamčeno zunanje financiranje EIB, posojila MFA in Euratoma tretjim državam od leta 1994 krije Jamstveni sklad za zunanje ukrepe, medtem ko se posojila za odpravljanje težav v plačilni bilanci ter posojila EFSM in Euratoma državam članicam krijejo neposredno iz proračuna EU. – Jamstveni sklad za zunanje ukrepe Sklad krije neplačila posojil in jamstev za posojila, ki so bila odobrena državam nečlanicam oziroma za projekte v državah nečlanicah. Ustanovljen je bil z namenom: –ustvariti „likvidnostno rezervo“, ki bi preprečila vpoklic sredstev iz proračuna EU ob vsakem neplačilu ali zamujenem plačilu obroka zajamčenega posojila, ter –ustvariti instrument, ki bi zagotavljal proračunsko disciplino, z določitvijo finančnega okvira za razvoj politike EU glede jamstev za posojila Komisije in EIB tretjim državam .

Če tretje države postanejo članice, Sklad ne krije več posojil v zvezi s temi državami in je tveganje treba kriti neposredno iz proračuna EU. Sklad se oskrbuje s sredstvi iz proračuna EU in mora ves čas imeti na rezervi določen odstotek neodplačanega zneska posojil in jamstev za posojila, ki jih krije Sklad. Ta t. i. ciljni odstotek trenutno znaša 9 %. Če Sklad nima dovolj sredstev, se potrebna sredstva črpajo iz proračuna EU. – Jamstveni sklad za Evropski sklad za strateške naložbe Jamstvo EU krije dejavnosti financiranja in investicij, ki jih podpišeta EIB v okviru dela za infrastrukturo in inovacije ter EIS v okviru dela za MSP. Del teh dejavnosti krije jamstvo EU, del pa se izvede na tveganje skupine EIB. Drugi mehanizmi kriznega upravljanja, ki jih ne krije proračun EU V okviru odziva na krizo je bilo vzpostavljenih še več drugih mehanizmov, ki pa ne predstavljajo nikakršnih tveganj za proračun EU: – Instrument posojil za Grčijo, ki se financira z dvostranskimi posojili drugih držav članic euroobmočja Grčiji, ki jih centralno upravlja Evropska komisija. – Evropski instrument za finančno stabilnost (EFSF): EFSF so junija 2010 ustanovile države članice euroobmočja kot začasni mehanizem za reševanje, da bi zagotovile finančno pomoč državam članicam euroobmočja v okviru programa za makroenonomsko prilagoditev. Pogodba o ustanovitvi trajnega reševalnega mehanizma, evropskega mehanizma za stabilnost (EMS), je začela veljati 27. septembra 2012. EFSF od 1. julija 2013 naprej izvaja svoje obstoječe programe za Grčijo (skupaj z IMF in nekaterimi državami članicami) ter za Irsko in Portugalsko (skupaj z IMF, nekaterimi državami članicami in EU/EFSM), vendar ne sodeluje več v novih programih financiranja ali v sporazumih o posojilih. – Evropski mehanizem za stabilnost (ESM): ESM je pomembna komponenta obsežne strategije EU, zasnovane za varovanje finančne stabilnosti znotraj euroobmočja z zagotavljanjem finančne pomoči državam članicam euroobmočja, ki imajo finančne težave ali jih te ogrožajo. Gre za medvladno organizacijo, za katero velja mednarodno pravo, s sedežem v Luksemburgu in z dejansko posojilno sposobnostjo 500 000 milijonov EUR. 3.Razvoj zajamčenih transakcij V tem oddelku je predstavljen razvoj zajamčenih transakcij, in sicer najprej tistih, ki jih neposredno upravlja Komisija, in nato še tistih, ki jih upravlja EIB.



Razpredelnica 1: Skupni neplačani zneski, ki se krijejo iz proračuna EU, na dan 31. decembra 2015 (v milijonih EUR) Neporavnane glavnice Obračunane obresti Skupaj % Države članice* Euratom 283 1 284 0,3 Plačilna bilanca 5 700 111 5 811 6,9 EIB 1 971 16 1 987 2,4 EMFS 46 800 709 47 509 56,4 Delna vsota za države članice** 54 753 837 55 591 66,0 Tretje države*** Makrofinančna pomoč 3 007 17 3 024 3,6 Euratom 17 < 1 17 <0,1 EIB**** 25 417 149 25 565 30,4 Delna vsota za tretje države 28 441 166 28 606 34,0 Skupaj 83 194 1 003 84 197 100 * To tveganje se krije neposredno iz proračuna EU. To vključuje tudi posojila Euratoma in EIB, dodeljena

državam pred njihovim pristopom v EU. ** Ti zneski ne vključujejo dejavnosti EFSI, pri katerih je bilo na datum poročanja izplačanih 202 milijonov EUR. *** Tveganje, ki ga pokriva Sklad, je omejeno na 19,45 milijarde EUR **** Vključena so posojila, prenesena na EU, potem ko je Sirija prenehala odplačevati posojila EIB.

(znesek: 155 milijonov EUR). V razpredelnicah A1, A2a, A2b in A3 delovnega dokumenta so navedeni natančnejši podatki o teh neplačanih zneskih, zlasti o zgornji meji, izplačanih zneskih ali stopnjah jamstva. 3.1.Transakcije, ki jih neposredno upravlja Komisija 3.1.1.Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo (EFSM) V svojih sklepih z dne 9. in 10. maja 2010 je Svet Ecofin predvidel obseg mehanizma v višini 60 000 milijonov EUR . Poleg tega so bile države članice euroobmočja pripravljene po potrebi dopolniti takšna sredstva. Člen 2(2) Uredbe Sveta št. 407/2010 omejuje neodplačane zneske posojil ali kreditnih linij, ki se odobrijo državam članicam, na kritje, razpoložljivo v okviru zgornje meje lastnih sredstev za odobritve plačil. Na podlagi sklepov Sveta o dodelitvi finančne pomoči Unije Irski (do 22 500 milijonov EUR) in Portugalski (do 26 000 milijonov EUR) je bilo izplačanih 22 500 milijonov EUR Irski in 24 300 milijonov EUR Portugalski (preostalih 1 700 milijonov EUR ni bilo izplačanih, ker portugalska vlada tega ni zahtevala in je rok za plačilo potekel). Dogodki v letu 2015 Euroskupina in svet ECOFIN sta se aprila 2013 odločila, da povečata tehtano povprečno zapadlost posojil EFSM z največ 12,5 leta na največ 19,5 leta, s čimer državam upravičenkam ponudita možnost, da zaprosijo za podaljšanje zapadlosti posojil do leta 2026 (obrok za obrokom).

Prošnja Irske za podaljšanje zapadlosti prvega posojila EFSM v višini 5 milijard EUR, izplačanega Irski v letu 2011, ki je zapadlo decembra 2015, je bila prejeta 27. julija 2015. Posojilo se je refinanciralo v treh transakcijah z zapadlostjo leta 2023 (2 milijardi EUR), 2029 (1 milijarda EUR) in 2035 (2 milijardi EUR). Poleg tega je bilo Grčiji financirano in posojeno premostitveno posojilo v višini 7,16 milijarde EUR za obdobje enega meseca med 20. julijem in 20. avgustom 2015. To posojilo je bilo v celoti povrnjeno. V okviru EFSM je bilo 31. decembra 2015 na voljo še 13 200 milijonov EUR od skupno 60 000 milijonov EUR, in sicer za dodatno pomoč kateri koli državi članici euroobmočja, če bi bilo to potrebno. Razvoj dogodkov po 31. decembru 2015 Portugalska vlada je 11. januarja 2016 zaprosila za podaljšanje zapadlosti drugega posojila EFSM v višini 4,75 milijarde EUR, izplačanega v letu 2011 in zapadlega junija 2016. Posojilo se je refinanciralo v treh transakcijah z zapadlostjo leta 2023 (1,5 milijarde EUR), 2031 (2,25 milijarde EUR) in 2036 (1 milijarda EUR). 3.1.2.Aranžma za odpravljanje težav v plačilni bilanci Srednjeročna finančna pomoč EU v okviru aranžmaja za odpravljanje težav v plačilni bilanci je bila ponovno aktivirana novembra 2008 za pomoč Madžarski ter nato januarja in maja 2009 za pomoč Latviji in Romuniji za obnovitev zaupanja v trge, in sicer za skupne obveznosti v višini 14 600 milijonov EUR. Od tega zneska 1 200 milijonov EUR ni bilo izplačanih, ker ni bilo zahtevkov za izplačilo, poleg tega je potekel tudi rok za izplačilo. Dogodki v letu 2015 Latvija je odplačala 1 200 milijonov EUR, Romunija pa 1 500 milijonov EUR. Glede Romunije se je Svet je 22. oktobra 2013 odločil, da ji odobri drugo preventivno srednjeročno finančno pomoč v obliki posojila 2 000 milijonov EUR s povprečno zapadlostjo največ 8 let. Instrument ni bil porabljen in rok za predložitev zahtevkov je potekel 30. septembra 2015. V okviru aranžmaja za odpravljanje težav v plačilni bilanci je bilo 31. decembra 2015 na voljo še 44 300 milijonov EUR od zgornje meje v višini 50 000 milijonov EUR, in sicer za nadaljnjo pomoč, če bi bila ta potrebna. Neodplačan znesek posojil za odpravljanje težav v plačilni bilanci se je z 8 400 milijonov EUR zmanjšal na 5 700 milijonov EUR v letu 2015. Razvoj dogodkov po 31. decembru 2015 Madžarska je aprila 2016 odplačala svoj zadnji obrok posojila v višini 1 500 milijonov EUR. 3.1.3.Posojila v obliki makrofinančne pomoči Kot splošno pravilo sklepe o makrofinančni pomoči sprejemata Evropski parlament in Svet (člen 212 PDEU). Vendar pa lahko Svet sprejme sklep o predlogu Komisije, kadar razmere v tretji državi zahtevajo nujno finančno pomoč (člen 213 PDEU) in ta postopek je bil uporabljen v drugem paketu makrofinančne pomoči za Ukrajino v letu 2014. Dogodki v letu 2015 15. aprila 2015 sta Evropski parlament in Svet odločila, da zagotovita makrofinančno pomoč Republiki Ukrajini v obliki posojil v višini največ 1 800 milijonov EUR . Prvi obrok v znesku 600 milijonov EUR je bil izplačan julija. Aprila 2015 se je preostali znesek 250 milijonov EUR prvega programa za Ukrajino, odobrenega leta 2010 , izplačal skupaj s prvim obrokom 10 milijonov EUR za Gruzijo (od 23 milijonov EUR iz sklepa). Posojilo v obliki makrofinančne pomoči, odobreno Jordaniji, (od 180 milijonov EUR iz sklepa) je bilo v celoti izplačano leta 2015 – prvi obrok v višini 100 milijonov EUR februarja, drugi in zadnji v višini 80 milijonov EUR pa oktobra.

Prva dva obroka posojila, odobrenega Tuniziji, (od 300 milijonov EUR iz sklepa) sta bila izplačana leta 2015 – prvi obrok v višini 100 milijonov EUR maja, drugi v višini 100 milijonov EUR pa decembra. Države upravičenke so odplačale 67 milijonov EUR posojil (Bosna in Hercegovina 4 milijone EUR, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija 10 milijonov EUR, Črna gora 1 milijon EUR, Srbija pa 52 milijonov EUR). Neodplačani znesek posojil makrofinančne pomoči se je od 31. decembra 2014 do 31. decembra 2015 povečal s 1 828,6 milijona EUR na 3 006,6 milijona EUR. Posojila za Ukrajino predstavljajo 73,5 % celotne izpostavljenosti posojil makrofinančne pomoči. Razvoj dogodkov po 31. decembru 2015 Prvi obrok (10 milijonov EUR od 15 milijonov EUR iz sklepa) posojila, odobrenega Kirgiški republiki, je bil izplačan aprila 2016. 3.1.4.Posojila Euratoma Za posojila Euratoma državam članicam ali določenim upravičenim državam nečlanicam (Ruska federacija, Armenija, Ukrajina) velja zgornja meja 4 000 milijonov EUR, od katerih je približno 85 % že izplačanih. Posojilo v višini 300 milijonov EUR za Ukrajino, namenjeno posodobitvi varovanja obstoječih jedrskih objektov, je bilo podpisano 7. avgusta 2013.Ta posojila imajo koristi tudi od jamstev tretjih strani, ki pokrivajo 100 % neplačanih zneskov ob koncu leta. Preostalih 326 milijonov EUR od 4 000 milijonov EUR iz sklepa se lahko nameni za nove projekte. Dogodki v letu 2015 V skladu z oceno Komisije so bili zadovoljivo izpolnjeni vsi pogoji, zastavljeni pred začetno razpoložljivostjo posojila. Medtem ko je bil sklep o izposoji za prvi obrok v višini do 100 milijonov EUR sprejet 27. maja 2015, zaradi zamud pri izvajanju doslej ni bilo opravljeno še nobeno izplačilo. V letu 2015 ni bilo nobenih izplačil. Bolgarija je vrnila 22,6 milijona EUR, Romunija 19 milijonov EUR, Ukrajina pa 6,9 milijona EUR. 3.2.Razvoj zunanjega financiranja EIB Dogodki v letu 2015 V okviru splošnega mandata EIB, ki zajema obdobje 2014–2020, so bila na dan 31. decembra 2015 podpisana posojila v skupnem znesku 6 920 milijonov EUR, od katerih je bilo le 525 milijonov EUR izplačanih na navedeni datum (glej Razpredelnico A5a delovnega dokumenta). Za več informacij o državah, ki jih pokrivajo mandati EIB, glej razpredelnici A1 in A2 delovnega dokumenta. Za prejšnje zunanje mandate EIB glej Razpredelnico A3 delovnega dokumenta. Sirska vlada tudi v letu 2015 ni odplačevala obresti in obrokov posojil. EIB je za kritje teh neplačil zahtevala unovčenje jamstva iz Jamstvenega sklada (glej odstavek 5.1.3 v nadaljevanju). Neplačani zneski na dan 31. decembra 2015 za različne aranžmaje iz tega oddelka so prikazani v Razpredelnici 1. 4.Tveganja, krita iz proračuna EU 4.1.Opredelitev tveganja Tveganje za proračun EU izhaja iz zneska neodplačane glavnice in obresti pri transakcijah, za katere jamči.

V tem poročilu se za ocenjevanje tveganj za proračun EU (neposrednih ali posrednih prek Sklada) uporabljata dve metodi: –„Skupno krito tveganje“ temelji na vsoti skupnega zneska neodplačane glavnice na določen dan, vključno z obračunanimi obrestmi. –Pri proračunskem pristopu, opredeljenem kot „letno tveganje za proračun EU“, se izračuna najvišji znesek letnih obveznosti plačil, ki bi ga EU morala plačati v proračunskem letu, če bi bila vsa zajamčena posojila neodplačana . 4.2.Sestava skupnega tveganja Do leta 2010 je bilo največje tveganje v smislu skupnih kritih neplačanih zneskov povezano predvsem s posojili, odobrenimi tretjim državam. Od leta 2011 je finančna kriza močno vplivala na javne finance držav članic, kar je privedlo do večje kreditne aktivnosti EU, da bi podprla večje potrebe držav članic po javnem financiranju. Posledično se je spremenila sestava tveganja. Na dan 31. decembra 2015 je 66 % skupnega neplačanega zneska izhajalo iz transakcij najemanja posojil, povezanih s posojili državam članicam, ki se krijejo neposredno iz proračuna EU (v primerjavi s 45 % na dan 31. decembra 2010). 4.3.Letno tveganje, ki se krije iz proračuna EU Ob upoštevanju neodplačanih posojil na dan 31. decembra 2015 (glej razpredelnico 1) znaša najvišji znesek, ki bi ga EU morala izplačati med letom 2016 (neposredno in prek Sklada) – če bi bila vsa zajamčena posojila neodplačana – 10 718,5 milijona EUR. Ta znesek predstavlja odplačila glavnice in obresti od zajamčenih posojil, ki zapadejo leta 2016, ob predpostavki, da neodplačana posojila ne zapadejo predčasno (za podrobnosti glej Razpredelnico A4 v delovnem dokumentu). 4.3.1.Izpostavljenost držav članic V letu 2016 bo EU nosila največje letno tveganje, povezano z dejavnostmi z državami članicami, v višini 8 160 milijonov EUR (približno 76 % skupnega letnega tveganja). To tveganje se nanaša na: (a) posojila EIB in/ali posojila Euratoma, ki so bila odobrena pred pristopom države članice k EU, (b) posojila, odobrena v okviru aranžmaja za odpravljanje težav v plačilni bilanci, in (c) posojila, odobrena v okviru sheme EFSM. Razpredelnica 2: Razvrstitev držav članic glede na letna tveganja za proračun EU v letu 2016 (v milijonih EUR) Razvrstitev Država Posojila Največje letno tveganje Ponder države glede na letno tveganje držav članic Ponder države glede na skupno letno tveganje držav članic in držav nečlanic 1 Portugalska c) 5 434,13 66,6 % 50,7 % 2 Madžarska a)+b) 1 558,78 19,1 % 14,5 % 3 Irska c) 609,39 7,5 % 5,7 % 4 Romunija a)+b) 314,19 3,9 % 2,9 % 5 Bolgarija a) 83,24 1,0 % 0,8 % 6 Češka a) 43,66 0,5 % 0,4 % 7 Hrvaška a) 38,88 0,5 % 0,4 % 8 Poljska a) 29,36 0,4 % 0,3 % 9 Latvija a+b) 27,10 0,3 % 0,3 % 10 Slovaška a) 14,66 0,2 % 0,1 % 11 Litva a) 4,60 0,1 % < 0,1 % 12 Slovenija a) 2,09 < 0,1 % < 0,1 % Skupaj 8 160,1 100 % 76,1 % 4.3.2.Izpostavljenost tretjih držav V letu 2016 bo Sklad nosil največje letno tveganje, povezano z izpostavljenostjo do tretjih držav, v višini 2 258,4 milijona EUR (24 % skupnega letnega tveganja). Tveganje, povezano s tretjimi državami, se nanaša na posojila EIB in/ali makrofinančno pomoč in/ali posojila Euratoma (podrobnosti so vključene v razpredelnico A2b delovnega dokumenta). Sklad krije zajamčena posojila tretjim državam z zapadlostjo vse do leta 2042. Spodaj je razvrščenih deset držav (od triinštiridesetih) z največjimi zneski za vračilo v letu 2016. Ti znašajo 2 069 milijonov EUR ali 81 % letnega tveganja, povezanega s tretjimi državami, ki ga nosi Sklad. Gospodarski položaj teh držav je analiziran in obrazložen v točki 3 delovnega dokumenta. Prav tako je v razpredelnicah za posamezne države navedena kreditna sposobnost, kot so jo ocenile bonitetne agencije. Razpredelnica 3: Razvrstitev 10 najpomembnejših tretjih držav glede na letna tveganja za proračun EU v letu 2016 (v milijonih EUR).

Razvrstitev Država Največje letno tveganje Ponder države glede na letno tveganje tretjih držav Ponder države glede na skupno letno tveganje držav članic in držav nečlanic 1 Turčija 554,91 21,7 % 5,2 % 2 Brazilija 285,13 11,1 % 2,7 % 3 Tunizija 278,87 10,9 % 2,6 % 4 Egipt 230,85 9,0 % 2,2 % 5 Maroko 217,61 8,5 % 2,0 % 6 Srbija 203,75 8,0 % 1,9 % 7 Južna Afrika 89,52 3,5 % 0,8 % 8 Libanon 88,62 3,5 % 0,8 % 9 Bosna in Hercegovina 60,05 2,3 % 0,6 % 10 Sirija 56,54 2,2 % 0,5 % Skupaj za vseh 10 2 068,85 80,7 % 19,3 % 5.Aktivacija jamstev in razvoj Sklada 5.1.Aktivacija jamstev 5.1.1.Plačila iz gotovinskih sredstev Če dolžnik zamuja s plačili EU, Komisija črpa svoja gotovinska sredstva, da prepreči zamude in z njimi povezane stroške servisiranja pri posojilnih transakcijah . To se v letu 2015 ni zgodilo. 5.1.2.Plačila iz proračuna EU V primeru neplačila se ta primanjkljaj krije z unovčenjem jamstev iz proračuna EU. Ker v letu 2015 ni bilo neplačil s strani držav članic, se odobritve iz proračuna niso zahtevale. 5.1.3.Unovčenje jamstev iz Sklada in izterjave Če prejemnik posojila tretji držav, ki ga je odobrila ali za katerega jamči EU, zamuja z odplačili, se neplačilo krije z unovčenjem jamstev iz Sklada v treh mesecih od zahtevka. Od decembra 2011 sirska vlada EIB ni plačala nekaterih obresti in obrokov posojil. Ker uradni zahtevki za plačilo niso bili uspešni, je EIB maja 2012 zahtevala unovčenje jamstva iz Sklada. Potek zahtevkov za unovčenje jamstev iz Sklada, ki ustrezajo neodplačanim posojilom Sirije, je prikazan v Razpredelnici 4. Zneski, katerih unovčenje je zahtevala EIB, so bili vzeti z računa Jamstvenega sklada, potem ko so to odobrile službe Komisije. Ko EU izvede plačilo na podlagi jamstva EU, se na EU prenesejo pravice in pravna sredstva EIB. EIB v imenu EU izvede postopke izterjave v zvezi s prenesenimi vsotami.

Razpredelnica 4: Zahtevki za unovčenje jamstev iz Jamstvenega sklada za neodplačana posojila v Siriji (v milijonih EUR) Leto Število plačanih zahtevkov za unovčenje jamstev Znesek zapadlih obrokov Kazni in obračunane obresti (1) Izterjani znesek Skupaj 2012 2 24,02 ni relevantno 2,15 21,87 2013 8 59,27 1,36 0 60,63 2014 8 58,68 1,54 0 60,23 2015 8 58,66 1,50 0 60,16 Skupaj 26 200,64 4,40 2,15 202,89 (1) EIB zahteva plačilo kazni in obračunanih obresti šele pri drugem zahtevku za plačilo za vsako posojilo posebej, obračunajo pa se od datuma zapadlosti plačila do datuma plačila iz Jamstvenega sklada. Na dan 31. decembra 2015 je skupni znesek neodplačane glavnice zajamčenih posojil Siriji znašal 554 milijonov EUR, zadnje posojilo pa zapade leta 2030. Razvoj dogodkov po 31. decembru 2015 Do konca leta 2015 so bili prejeti trije dodatni zahtevki za unovčenje za plačilo v letu 2016, še eden pa je bil prejet v januarju 2016, in sicer v skupnem znesku 29,90 milijona EUR. 5.2.Razvoj Sklada V skladu z uredbo o Jamstvenem skladu mora Sklad doseči ustrezno stopnjo (ciljna stopnja) v višini 9 % skupnih neplačanih obveznosti do virov sredstev iz vsakega posla, povečanih za obračunane obresti. Vzpostavljen je mehanizem oblikovanja rezervacij, ki zagotavlja doseganje ciljne stopnje.