DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE

POVZETEK OCENE UČINKA

Spremni dokument

Predlog DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o spremembi Direktive 2006/66/ES o baterijah in akumulatorjih ter odpadnih baterijah in akumulatorjih glede dajanja na trg za prenosne baterije in akumulatorje, ki vsebujejo kadmij, namenjene za brezžično električno orodje

1. Opredelitev problema

Pri opredelitvi problema sta politično in pravno ozadje pomembna. Namen Direktive o baterijah[1] je, da bi postala uporaba baterij in akumulatorjev, kakršna se odraža v dejavnostih vseh gospodarskih subjektov, udeleženih v njihovem življenjskem ciklu, manj škodljiva za okolje. Določa posebna pravila za dajanje baterij in akumulatorjev na trg EU ter za zbiranje, obdelavo, recikliranje in odstranjevanje odpadnih baterij in akumulatorjev, ki vsebujejo kadmij, živo srebro in svinec[2].

Skrb glede strupenosti kadmija je prepričala Evropski parlament in Svet, da omejita uporabo kadmija v prenosnih baterijah na 0,002 % kadmija glede na celotno maso, čeprav ta omejitev ni bila vključena v predlog Komisije.

Komisija je bila pozvana, da ponovno pregleda izjemo za brezžično električno orodje ter Evropskemu parlamentu in Svetu do 26. septembra 2010 predloži poročilo, „in če je primerno, priloži ustrezne predloge z namenom prepovedi kadmija v (prenosnih) baterijah in akumulatorjih“ (Člen 4(4) Direktive, poudarek je bilo dodan). Izjema je bila vključena v Direktivo v času njenega sprejetja zato, ker so obstajali dvomi, ali so tehnični nadomestki za takšno uporabo že na voljo. Člen 4(4) ne zahteva, da Komisija ponovno pregleda izjeme iz točk (a) in (b)[3]. Pokazano je bilo, da je razpoložljivost ustreznih nadomestkov za uporabo pri zasilni razsvetljavi sporna iz varnostnih razlogov in da niso bili odkriti ustrezni nadomestki za uporabo pri medicinski opremi[4]. Ta ocena učinka je zato omejena le na pregled člena 4(3)(c) Direktive o baterijah in ne obravnava niti stroškov in koristi omejevanja kadmija na splošno niti učinkov na širše politične odločitve o splošni prepovedi uporabe kadmija v prenosnih baterijah in akumulatorjih.

Nedavne raziskave dokazujejo, da so ustrezni nadomestki dostopni na trgu in se že obsežno uporabljajo za baterije za brezžično električno orodje. Dejansko je obseg prodaje brezžičnega električnega orodja na trgu EU v letu 2010 znašal 3,2 milijarde EUR, deleži (glede na vrednost prodanega orodja) nikelj-kadmijevih (NiCd), nikelj-kovinsko-hidridnih (NiMH) in litij-ionskih (Li-ion) tehnologij pa so bili naslednji:

– brezžično električno orodje z baterijami NiCd: 34 %;

– brezžično električno orodje z baterijami NiMH: 6 %;

– brezžično električno orodje z baterijami Li-ion: 60 %.

Naravni trend pri prodaji teh alternativnih baterijskih tehnologij, ki se uporabljajo za brezžično električno orodje, je, da se baterije NiCd stalno nadomeščajo z baterijami obstoječih tehnologij NiMH in Li-ion. Ocenjuje se, da bo celotni trg brezžičnega električnega orodja v EU med letoma 2010 in 2020 letno zrasel za 5 %. Pričakuje se, da se bo tržni delež prenosnih baterij NiCd med letoma 2008 in 2020 zmanjšal za 50 %, kar pomeni naravno letno zmanjšanje za 5 % pri baterijah NiCd. Pričakuje se lahko, da se bodo zgoraj navedeni trendi na celotnem trgu brezžičnega električnega orodja nadaljevali.

Postavlja se vprašanje, ali je preklic izjeme možno upravičiti na podlagi gospodarskih, socialnih in okoljskih učinkov.

2. Cilji

Splošni cilj je prispevati k doseganju ciljev Direktive o baterijah, zlasti člena 4(1) Direktive, to pa je razvoj in trženje baterij, ki vsebujejo manjše količine nevarnih snovi ali ki vsebujejo manj onesnažujoče snovi, zlasti nadomestke za kadmij.

Posebni cilji so:

– posebni cilj št. 1: čim bolj zmanjšati vplive na okolje, ki izhajajo iz prenosnih baterij, namenjenih za brezžično električno orodje;

– posebni cilj št. 2: čim bolj zmanjšati ekonomske stroške za uporabnike brezžičnega električnega orodja, med drugim z zagotavljanjem, da so na voljo tehnično izvedljive rešitve.

Operativni cilji so:

– zmanjšati vnos kadmija v gospodarstvo EU kot posledico uporabe prenosnih baterij v brezžičnem električnem orodju;

– zmanjšati emisije kadmija v EU, povezane z uporabo prenosnih baterij v brezžičnem električnem orodju;

– zmanjšati celotni okoljski učinek v EU, povezan z uporabo prenosnih baterij v brezžičnem električnem orodju.

3. Možnosti politike

Prva možnost (izhodiščna možnost) bi bila ohraniti sedanjo zakonodajo (Direktiva o baterijah) nespremenjeno. To bi v bistvu pomenilo, da bi se baterije, ki vsebujejo kadmij, namenjene za brezžično električno orodje, še naprej dobavljale potrošnikom in poklicnim uporabnikom, vendar bi se postopoma nadomeščale z obstoječimi alternativnimi možnostmi, in sicer z nikelj-kovinsko-hidridnimi (NiMH) in litij-ionskimi (Li-ion) orodji oziroma baterijskimi sklopi.

Druga možnost (možnost 2: „takojšnji preklic izjeme v letu 2013“) bi bila takoj (v letu 2013) preklicati sedanjo izjemo in tako omejiti uporabo kadmija v prenosnih baterijah za brezžično električno orodje na največ 0,002 % kadmija glede na celotno maso.

V primerjavi z možnostjo 1 se bodo pri možnosti 2 od leta 2013 naprej kadmijeve baterije, namenjene za brezžično električno orodje, nadomeščale z baterijami Li-ion in NiMH.

Za obdobje 2013–2025 velja v primerjavi z možnostjo 1 naslednje:

– skupno število baterijskih sklopov Li-ion, namenjenih za brezžično električno orodje, danih na trg EU, se bo povečalo s 610,70 milijona enot (možnost 1) na 696,79 milijona enot, kar pomeni povečanje za 14 %;

– skupno število baterijskih sklopov NiMH, namenjenih za brezžično električno orodje, se bo povečalo s 157,45 milijona enot baterijskih sklopov (možnost 1) na 178,97 milijona enot, kar pomeni povečanje za 13,6 %;

– 107,61 milijona enot kadmijevih baterij ne bo več danih na trg, kar pomeni zmanjšanje za 100 %.

Tretja možnost (možnost 3: „poznejši preklic izjeme v letu 2016“) bi bila preklicati sedanjo izjemo v letu 2016 in tako omejiti uporabo kadmija v prenosnih baterijah za brezžično električno orodje na največ 0,002 % kadmija glede na celotno maso. Ta možnost bi omogočila baterijski industriji, da še dodatno prilagodi zadevne tehnologije novim zahtevam, če bi bila sedanja izjema za uporabo baterij, ki vsebujejo kadmij, v brezžičnem električnem orodju preklicana.

V primerjavi z možnostjo 1 se bodo pri možnosti 3 od leta 2016 naprej kadmijeve baterije, namenjene za brezžično električno orodje, nadomeščale z baterijami Li-ion in NiMH.

Za obdobje 2013–2025 velja v primerjavi z možnostjo 1 naslednje:

– skupno število baterij Li-ion, namenjenih za brezžično električno orodje, danih na trg EU, se bo povečalo s 610,70 milijona enot (možnost 1) na 670,85 milijona enot, kar pomeni povečanje za 9,8 %;

– skupno število baterij NiMH, namenjenih za brezžično električno orodje, se bo povečalo s 157,45 milijona enot (možnost 1) na 172,49 milijona enot, kar pomeni povečanje za 9 %;

– skupno število baterij NiCd, namenjenih za brezžično električno orodje, se bo zmanjšalo s 107,61 milijona enot (možnost 1) na 32,42 milijona enot, kar pomeni zmanjšanje za 70 %;

4. Ocena učinkov

Kot je priporočeno v smernicah za ocene učinkov, se je ocena osredotočila samo na dodatne učinke ostalih možnosti v primerjavi z izhodiščnim scenarijem.

Razpoložljivi viri informacij kažejo, da bi bile emisije, povezane z akumulatorji NiCd, majhne v primerjavi z emisijami iz izgorevanja nafte/premoga, iz proizvodnje železa in jekla ali iz fosfatnih gnojil. Baterije NiCd bi tako povzročale le 1,35 % emisij kadmija v atmosfero, 1,41 % emisij kadmija v vodo in 0,65 % vseh emisij. Baterije NiCd, ki se uporabljajo v EU v brezžičnem električnem orodju, vsebujejo 10,5 % vsega kadmija, vnesenega v gospodarstvo.

Okoljski vplivi treh možnosti so ocenjeni na podlagi dveh pristopov. Prvič, na podlagi količine kadmija, ki ga v gospodarstvo EU vnašajo baterije v brezžičnem električnem orodju. Ta pristop je izbran, ker je bil glavni namen sozakonodajalca pri odločitvi za prepoved uporabe kadmija v baterijah, da se omeji količina kadmija, namenoma vnesenega v gospodarstvo. Drugič, vplivi na okolje so ocenjeni tudi na podlagi skupnih okoljskih vplivov, ki izhajajo iz sklepov primerjalne ocene življenjskega cikla (LCA – Life Cycle Assessment) vseh treh vrst baterij (NiCd, NiMH, Li-ion), ki se uporabljajo v brezžičnem električnem orodju. Ta metoda je bila uporabljena, da se omogoči smiselna primerjava med različnimi vplivi na okolje, ki jih je ocenila ocena življenjskega cikla. Vrednost vsake politične možnosti za vsak okoljski kazalnik je bila normirana z ekvivalentom na prebivalca, potem pa je bila s posebnim zbirnim postopkom izračunana vrednost za celotni okoljski učinek vsake politične možnosti.

Pri možnosti 1 bo približno 30 550 ton kadmija vneseno v gospodarstvo EU v obdobju 2010–2025 z uporabo prenosnih baterij NiCd v brezžičnem električnem orodju. Odpadne baterije za brezžično električno orodje, ki se ne zbirajo ločeno (za recikliranje), ampak se odlagajo na odlagališčih, lahko povzročijo približno 945 ton emisij kadmija prek pronicanja v vodo, kar potencialno lahko povzroča rakaste in nerakaste bolezni pri približno 405 osebah.

Pri možnosti 2 bo približno 8060 ton kadmija vneseno v gospodarstvo EU v obdobju 2010–2025 z uporabo prenosnih baterij NiCd v brezžičnem električnem orodju. Odpadne baterije za brezžično električno orodje, ki se ne zbirajo ločeno (za recikliranje), ampak se odlagajo na odlagališčih, lahko povzročijo približno 300 ton emisij kadmija prek pronicanja v vodo, kar potencialno lahko povzroča rakaste in nerakaste bolezni pri približno 128 osebah. To je za 68 % manj kot pri scenariju neukrepanja (možnost 1).

Pri možnosti 3 bo približno 14 830 ton kadmija vneseno v gospodarstvo EU v obdobju 2010–2025 z uporabo prenosnih baterij NiCd v brezžičnem električnem orodju. Odpadne baterije za brezžično električno orodje, ki se ne zbirajo ločeno (za recikliranje), ampak se odlagajo na odlagališčih, lahko povzročijo približno 520 ton emisij kadmija prek pronicanja v vodo, kar potencialno lahko povzroča rakaste in nerakaste bolezni pri približno 222 osebah. To je za 45 % manj kot pri scenariju neukrepanja (možnost 1).

Skupni okoljski učinki so bili ocenjeni z naslednjimi okoljskimi kazalniki: potencial globalnega segrevanja (GWP – Global Warming Potential), potencial za tvorbo fotokemičnih oksidantov (POFP – Photochemical Oxidant Formation Potential), potencial za zakisanje zemlje (PAT – Terrestrial Acidification Potential), potencial za izčrpavanje abiotskih virov (ARDP – Abiotic Resource Depletion Potential), potencial za tvorbo delcev (PMFP – Particulate Matter Formation Potential) in potencial za evtrofikacijo sladke vode (FEP – Freshwater Eutrophication Potential). Ti okoljski kazalniki so bili ocenjeni v dveh scenarijih: cilj zbiranja 25 % oziroma 45 % (prihodnja cilja zbiranja za baterije za leti 2012 in 2016 v skladu z Direktivo o baterijah – scenarij 1) in stopnja zbiranja 10 %, ki predstavlja sedanjo stopnjo zbiranja za brezžično električno orodje v EU, sporočeno v skladu z Direktivo OEEO (Direktiva 2002/95/ES o odpadni električni in elektronski opremi, scenarij 2).

Letni vpliv na okolje, povezan z uporabo brezžičnega električnega orodja v EU pri možnosti 1, se nanaša na 559 831 (scenarij 1) do 597 896 (scenarij 2) prebivalcev EU, pri možnosti 2 pa na 530 581 (scenarij 1) do 552 781 (scenarij 2). Zato je okoljski vpliv pri možnosti 2 za 5 % do 8 % manjši kot pri možnosti 1. Pri možnosti 3 znaša skupni okoljski vpliv 540 460 ponderiranih ekvivalentov na prebivalca (scenarij 1) in 566 374 ponderiranih ekvivalentov na prebivalca (scenarij 2). Pri možnosti 3 je letni vpliv na okolje, povezan z uporabo kadmijevih baterij v brezžičnem električnem orodju, odvisno od stopnje zbiranja, za 3 % do 5 % nižji v primerjavi z možnostjo 1.

Gospodarski učinki so bili ocenjeni za naslednje zainteresirane strani: rudarska podjetja, dobavitelji surovin, proizvajalci baterijskih celic, sestavljavci baterijskih sklopov, proizvajalci brezžičnega električnega orodja, trgovci na drobno, potrošniki, podjetja za recikliranje in države članice.

Pri možnosti 1 ni mogoče za večino zainteresiranih strani ugotoviti ali količinsko opredeliti nobenega gospodarskega učinka. Stroški/koristi recikliranja so odvisni od različnih parametrov, kot so za recikliranje uporabljena tehnologija, vrste materialov, ki se jih pridobi z recikliranjem, vrednost teh materialov in ekonomija obsega. Trenutno se recikliranje baterij Li-ion izvaja pri neto stroških. Vzrok je ta, da je recikliranje baterij še vedno v razvojni fazi; pričakuje pa se, da se bodo stroški recikliranja baterij Li-ion zniževali zaradi vse višje razvojne stopnje tehnologije in ekonomije obsega.

Pri možnosti 2 se ocenjuje, da v obdobju 2013–2025 ne bo velikih gospodarskih učinkov za rudarska podjetja, dobavitelje surovin in sestavljavce baterijskih sklopov.

Trenutno ni podjetja, ki bi imelo v EU proizvodne obrate za proizvodnjo baterijskih celic NiCd, Li-ion ali NIMH za prenosne baterije, namenjene za brezžično električno orodje. Vse prenosne baterije, ki se uporabljajo za brezžično električno orodje, so uvožene v EU, predvsem iz Azije. Glavni proizvajalci baterij NiCd so na Japonskem, glavni proizvajalci baterij Li-ion pa na Kitajskem. Čeprav večina proizvajalcev baterij proizvaja baterije več kot enega samega baterijskega kemijskega procesa, bi možnost 2 lahko prenesla z Japonske na Kitajsko prevladujoči položaj sektorja proizvodnje baterij za brezžično električno orodje.

Nekatera podjetja za recikliranje baterij so trdila, da bi možnost 2 povzročila povečanje stroškov recikliranja, saj bi več baterij Li-ion bilo na voljo za recikliranje v primerjavi z možnostjo 1 (ocenjuje se, da bi ti stroški za obdobje 2011–2025 znašali 13–20 milijonov EUR).

Združenje EPTA (v katerem so tudi proizvajalci brezžičnega električnega orodja) trdi, da bo ta možnost povzročila enkratne tehnične stroške za raziskave in razvoj, nadgradnjo proizvodnih linij ter odhodke za poslovanje v obsegu 40–60 milijonov EUR. Vendar je vprašljivo, ali je treba vse te stroške pripisati možnosti 2, saj se bo tudi pri možnosti 1 količina baterij NiCd, ki se uporabljajo v brezžičnem električnem orodju, med letoma 2013 in 2025 zmanjšala za 50 %.

Potrošnike bi lahko prizadeli višji proizvodni stroški brezžičnega električnega orodja, opremljenega z alternativnimi baterijskimi tehnologijami. V obdobju 2013–2025 bo povprečen primerek brezžičnega električnega orodja, opremljen z baterijami NiMH, potrošnika stal 0,8 EUR več, povprečen primerek brezžičnega električnega orodja, opremljen z baterijami Li-ion, pa 2,1 EUR več kot povprečen primerek brezžičnega električnega orodja, opremljen z baterijami NiCd. EPTA napoveduje, da bo cena primerka brezžičnega električnega orodja samega (vključno z dvema baterijskima sklopoma in polnilnikom) v letu 2013 znašala 66,90 EUR za brezžično električno orodje z baterijami NiMH in 76,00 EUR za brezžično električno orodje z baterijami Li-ion, v primerjavi z 60,80 EUR za brezžično električno orodje z baterijami NiCd.

Pri možnosti 3 se ocenjuje, da v obdobju 2013–2025 ne bo velikih gospodarskih učinkov za rudarska podjetja, dobavitelje surovin in sestavljavce baterijskih sklopov.

Tako kot možnost 2 bi tudi možnost 3 lahko prenesla z Japonske na Kitajsko prevladujoči položaj sektorja proizvodnje baterij za brezžično električno orodje.

Nekatera podjetja za recikliranje baterij so trdila, da bi možnost 3 povzročila povečanje stroškov recikliranja, saj bi bilo v primerjavi z možnostjo 1 za recikliranje na voljo več baterij Li-ion. Ti stroški bi bili manjši kot pri možnosti 2 (manj kot 13 milijonov EUR za obdobje 2011–2025).

EPTA (proizvajalci brezžičnega električnega orodja) trdi, da bo ta možnost povzročila enkratne tehnične stroške za raziskave in razvoj, nadgradnjo proizvodnih linij ter odhodke za poslovanje v obsegu 33 milijonov EUR. Vendar je vprašljivo, ali je treba vse te stroške pripisati možnost 3. Industrija se je zavzela za povečanje stopenj recikliranja. Vendar je bilo ocenjeno, da to ne bi bilo primerno, saj Direktiva o baterijah določa, da se morajo vse zbrane baterije reciklirati. Poleg tega Direktiva predpisuje minimalne ravni učinkovitosti recikliranja, ki jih morajo izpolnjevati postopki recikliranja baterij do septembra 2011[5].

Potrošnike bi lahko prizadeli višji proizvodni stroški alternativnih baterijskih tehnologij za brezžično električno orodje. V obdobju 2013–2025 bo povprečen primerek brezžičnega električnega orodja, opremljen z baterijami NiMH, potrošnika stal 0,4 EUR več, povprečen primerek brezžičnega električnega orodja, opremljen z baterijami Li-ion, pa 0,9 EUR več kot povprečen primerek brezžičnega električnega orodja, opremljen z baterijami NiCd. EPTA napoveduje, da bo cena primerka brezžičnega električnega orodja samega (vključno z dvema baterijskima sklopoma in polnilnikom) v letu 2016 znašala 64,10 EUR za brezžično električno orodje z baterijami NiMH in 69,20 EUR za brezžično električno orodje z baterijami Li-ion, v primerjavi z 60,80 EUR za brezžično električno orodje z baterijami NiCd.

Upravno breme je omejeno za vse možnosti politike in ne bi smelo povzročiti težav pri izvajanju. Načeloma nobena od možnosti ne vpliva neposredno na proračun EU.

Kar zadeva socialne učinke, bi možnost 2 lahko imela rahlo negativne socialne učinke, saj so nekatere zainteresirane strani poročale o izgubi nekaterih delovnih mest v dejavnosti recikliranja baterij NiCd. To bi se lahko izravnalo z novimi delovnimi mesti v dejavnosti recikliranja baterij NiMH in Li-ion. Možnost 3 bi imela bolj nevtralne kratkoročne, srednjeročne in dolgoročne učinke.

Iz navedenega je možno sklepati, da bi bile pri možnosti 3 okoljske koristi rahlo manjše kot pri možnosti 2, vendar bi bili stroški veliko nižji kot pri možnosti 2.

5. Primerjava možnosti

Politične možnosti so se ocenjevale glede na merila uspešnosti, učinkovitosti in skladnosti.

Z vidika uspešnosti se možnost 2 zdi najbolj privlačna. Dejansko ponuja najvišjo potencialno raven doseganja posebnega cilja 1 v kratkoročnem obdobju, medtem ko bi bila možnost 3 zelo uspešna samo v zvezi z operativnima ciljema 1 in 2.

Glede učinkovitosti bi bila možnost 3 bolj učinkovita kot možnost 2. Gospodarski stroški bi lahko bili rahlo negativni za proizvajalce brezžičnega električnega orodja, potrošnike in podjetja za recikliranje vsaj v kratkoročnem obdobju, za druge zainteresirane strani pa bi bili sprejemljivi oziroma nevtralni.

Možnosti 2 in 3 sta skladni s splošnimi cilji politike EU. Sta v skladu tudi s podobnimi zahtevami o prepovedi uporabe kadmija v drugih direktivah, kakršni sta Direktiva o izrabljenih vozilih in Direktiva o omejevanju uporabe nekaterih nevarnih snovi v električni in elektronski opremi.

Ob upoštevanju političnega in pravnega ozadja bi lahko sklepali, da čeprav se zdi, da nobena od ocenjevanih političnih možnosti ni jasna zmagovalka glede okoljskih koristi, pa glede na medsebojne primerjave dosega možnost 3 skoraj enako raven uspešnosti ob večji učinkovitosti in je zato dober kandidat za prednostno možnost.

6. Spremljanje in ocenjevanje

Spremljanje izvajanja v primeru, da bi bila sedanja izjema za uporabo baterij, ki vsebujejo kadmij, za brezžično električno orodje preklicana, bi moralo biti razmeroma preprosto, glede na to, da je uporaba kadmija v baterijah na splošno že prepovedana z Direktivo o baterijah.

Kazalniki napredka v tem okviru bi lahko zlasti zajemali naslednje:

– tržne trende za dodatne nadomestne tehnologije za baterije NiCd, ki se uporabljajo v brezžičnem električnem orodju;

– trende pri novih metodah recikliranja in obdelave.

Države članice morajo Komisiji predložiti nacionalno poročilo o izvajanju vsaka tri leta, kakor je določeno v členu 22 Direktive o baterijah. Pregled Direktive o baterijah bo opravljen po drugem krogu (2016) nacionalnih poročil o izvajanju s strani držav članic. Komisija bo med svojim vrednotenjem poročil proučila ustreznost nadaljnjih ukrepov za obvladovanje tveganja, minimalnih ciljev zbiranja in minimalnih obveznosti recikliranja ter po potrebi predlagala spremembe Direktive. Med tem postopkom pregleda se lahko ocenijo tudi podatki, zbrani za kazalnike spremljanja, da se ocenijo učinki in rezultati predlaganih ukrepov ter oceni postopek njihovega izvajanja.

Če bi se pojavile težave glede skladnosti, bi lahko na ravni EU sprejeli nadaljnje ukrepe na podlagi Direktive o baterijah.

[1] Direktiva 2006/66/ES o baterijah in akumulatorjih ter odpadnih baterijah in akumulatorjih in razveljavitvi Direktive 91/157/EGS (UL L 266, 26.9.2006, str. 1).

[2] V tem povzetku izraz „baterije“ pomeni baterije in akumulatorje.

[3] (a) za varnostne in alarmne sisteme, vključno z zasilno razsvetljavo; (b) za medicinsko opremo.

[4] Razširjena ocena učinkov, ki so jo pripravile službe Komisije pri pripravi Direktive o baterijah (2006/66/ES), [COM(2003) 723 konč.], glej str. 27 in Prilogo V.

[5] Minimalne učinkovitosti recikliranja iz Direktive o baterijah (Priloga III, del B), so naslednje: (i) nikelj-kadmijeve baterije: recikliranje kadmija v največjem možnem tehnično izvedljivem obsegu in recikliranje najmanj 75 % baterij glede na povprečno maso; (ii) svinčeve baterije s kislino: recikliranje svinca v največjem možnem tehnično izvedljivem obsegu in recikliranje najmanj 65 % baterij glede na povprečno maso; (iii) druge baterije: recikliranje najmanj 50 % baterij glede na povprečno maso.