EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 19.11.2021 COM(2021) 707 final 2021/0365(NLE) Predlog UREDBA SVETA o odprtju in zagotavljanju upravljanja avtonomnih tarifnih kvot Unije za nekatere kmetijske in industrijske proizvode



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA •Razlogi za predlog in njegovi cilji Avtonomne tarifne kvote Unije je treba določiti za proizvode, katerih proizvodnja v Uniji ni zadostna, da bi krila potrebe predelovalne industrije v Uniji v danem obdobju veljavnosti kvote. Na prošnje držav članic Komisija skupaj z zadevnimi strokovnjaki držav članic oceni in odloči, ali bo odprla avtonomne tarifne kvote za nekatere kmetijske in industrijske proizvode. Svet Evropske unije je 17. decembra 2013 sprejel Uredbo (EU) št. 1388/2013 o odprtju in zagotavljanju upravljanja avtonomnih tarifnih kvot Unije za nekatere kmetijske in industrijske proizvode, da bi se povpraševanje po zadevnih proizvodih v Uniji zadovoljilo pod najbolj ugodnimi pogoji. Ta uredba se spremeni vsakih šest mesecev, da se upoštevajo potrebe industrije EU. Ob upoštevanju dejstva, da: ·je bila uredba spremenjena že 15-krat, ·je treba spremeniti več oznak kombinirane nomenklature, navedenih v Prilogi k Uredbi (EU) št. 1388/2013, saj so bile oznake proizvodov kombinirane nomenklature posodobljene z Uredbo Komisije (EU) 2021/1832, da se izpolnijo mednarodne zaveze v zvezi s spremembami nomenklature harmoniziranega sistema leta 2022, in zaradi jasnosti se predlaga, da se Uredba Sveta (EU) 1388/2013 razveljavi in nadomesti s tem predlogom. Odpreti bi bilo treba tarifne kvote Unije za ustrezne količine nekaterih kmetijskih in industrijskih proizvodov po stopnji dajatve nič ali znižanih stopnjah avtonomnih dajatev skupne carinske tarife, ne da bi to povzročilo motnje na trgih s takimi proizvodi. Razprave na sestankih skupine za gospodarsko-tarifna vprašanja so pokazale, da so bile države članice pripravljene odpreti kvote za proizvode, vključene v predlog uredbe, ne da bi te kvote povzročile motnje na trgih s takimi proizvodi. Predlog je v skladu s kmetijsko, trgovinsko, podjetniško, razvojno, okoljsko in zunanjo politiko Unije. Ta predlog ne zadeva držav, ki so z Unijo sklenile preferencialni trgovinski sporazum, niti držav kandidatk ali potencialnih držav kandidatk za preferencialne sporazume z Unijo (npr. splošni sistem preferencialov, trgovinski režim za skupino afriških, karibskih in pacifiških držav, sporazumi o prosti trgovini). 2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST •Pravna podlaga Pravna podlaga tega predloga je člen 31 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). •Subsidiarnost (za neizključno pristojnost) Predlog je v izključni pristojnosti Unije. Načelo subsidiarnosti se zato ne uporablja. •Sorazmernost Predlog je v skladu z načelom sorazmernosti. Predvideni ukrepi so skladni z načeli za poenostavitev postopkov za gospodarske subjekte, vključene v zunanjo trgovino, kot je navedeno v Sporočilu Komisije o avtonomnih tarifnih opustitvah in kvotah. V skladu s členom 5(4) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje zastavljenih ciljev. •Izbira instrumenta

V skladu s členom 31 PDEU „carine skupne carinske tarife določi Svet na predlog Komisije“. Zato je uredba Sveta ustrezen instrument. 3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z DELEŽNIKI IN OCEN UČINKA •Naknadne ocene/preverjanja primernosti obstoječe zakonodaje Shema avtonomnih tarifnih kvot je bila del ocenjevalne študije o avtonomnih tarifnih opustitvah, ki je bila izvedena leta 2013. Ukrepa sta si namreč podobna, razen tega da tarifne kvote omejujejo obseg uvoza. Na podlagi ocene je bilo ugotovljeno, da je osnovna utemeljitev sheme še vedno veljavna. Podjetja iz Unije, ki uvažajo blago po shemi, lahko znatno prihranijo pri stroških. Ti prihranki pa lahko omogočijo širše pozitivne učinke, kot so večja konkurenčnost, učinkovitejše proizvodne metode ter ustvarjanje ali ohranjanje delovnih mest v Uniji, kar je odvisno od zadevnega proizvoda, podjetja in sektorja. Podrobnejši podatki o prihrankih na podlagi te uredbe so navedeni v točki 4 priložene ocene finančnih posledic zakonodajnega predloga. •Posvetovanja z deležniki Opravljeno je bilo posvetovanje s skupino za gospodarsko-tarifna vprašanja, ki jo sestavljajo predstavniki vseh držav članic in Turčije. Vse navedene tarifne kvote so bile predmet dogovorov ali kompromisov, doseženih v razpravah skupine. Skupina za gospodarsko-tarifna vprašanja je skrbno ocenila vsak zahtevek (nov zahtevek ali zahtevek za spremembo) za zagotovitev, da se ne bi povzročila škoda proizvajalcem Unije ter da bi se okrepila in utrdila konkurenčnost proizvodnje v Uniji. Člani skupine za gospodarsko-tarifna vprašanja so oceno pripravili na podlagi lastnih razprav in po posvetovanju držav članic z zadevnimi panogami, združenji, gospodarskimi zbornicami in drugimi deležniki. Opredeljeno ni bilo nobeno potencialno resno tveganje z nepopravljivimi posledicami. •Ocena učinka Predlagane spremembe so popolnoma tehnične narave in se nanašajo le na področje uporabe tarifnih kvot, ki so naštete v Prilogi k Uredbi (EU) št. 1388/2013 (ki se razveljavi in nadomesti s tem predlogom). Ocena učinka ni bila izvedena, ker se ne pričakuje, da bi predlagane spremembe tarifnih kvot imele znaten vpliv. •Temeljne pravice Predlog ne vpliva na temeljne pravice. 4.PRORAČUNSKE POSLEDICE Predlog nima finančnih posledic za odhodke, ima pa finančne posledice za prihodke. Nepobrane carinske dajatve, ki ustrezajo opustitvi, skupaj znašajo približno 186,5 milijona EUR na leto. Negativen učinek na tradicionalna lastna sredstva proračuna je 139,9 milijona EUR na leto (tj. 75 % skupnega zneska). V oceni finančnih posledic zakonodajnega predloga so podrobneje določene proračunske posledice predloga. Države članice bodo morale izgubo prihodkov v tradicionalnih lastnih sredstvih nadomestiti s prispevki lastnih sredstev iz naslova bruto nacionalnega dohodka (BND). 2021/0365 (NLE) Predlog UREDBA SVETA o odprtju in zagotavljanju upravljanja avtonomnih tarifnih kvot Unije za nekatere kmetijske in industrijske proizvode

SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 31 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, ob upoštevanju naslednjega: (1)Proizvodnja določenih kmetijskih in industrijskih proizvodov v Uniji ni zadostna za kritje posebnih potreb njenih predelovalnih industrij. Oskrba Unije z navedenimi proizvodi je zato odvisna od uvoza iz tretjih držav. Potrebe Unije po teh proizvodih je treba nemudoma in pod najugodnejšimi pogoji izpolniti. Tarifne kvote Unije po preferencialnih stopnjah dajatev je zato treba odpreti v mejah ustreznih količin, ob upoštevanju potrebe, da se na trgih s takimi proizvodi ne povzročajo motnje ali ne ovira ustanavljanje ali razvoje proizvodnje Unije. (2)Zagotoviti je treba enak in neprekinjen dostop vseh uvoznikov iz Unije do njenih tarifnih kvot ter neprekinjeno uporabo stopenj, določenih za kvote, za celoten uvoz zadevnih proizvodov v države članice do izpolnitve kvot. (3)Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2447 določa sistem upravljanja tarifnih kvot, ki zagotavlja enak in neprekinjen dostop do kvot ter neprekinjeno uporabo stopenj ter sledi kronološkemu vrstnemu redu datumov sprejetja deklaracij za sprostitev v prosti promet. Tarifne kvote, odprte s to uredbo, bi morale zato upravljati Komisija in države članice v skladu z navedenim sistemom. (4)Količine kvot so večinoma izražene v merskih enotah teže. Za nekatere proizvode, za katere se je odprla avtonomna tarifna kvota, se višina kvote določi v drugi merski enoti. Kadar za navedene proizvode ni določena dodatna merska enota v kombinirani nomenklaturi v skladu s Prilogo I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87, lahko obstaja negotovost glede uporabljene merske enote. Zaradi jasnosti in boljšega upravljanja kvot je zato nujno zagotoviti, da se za koriščenje ugodnosti navedenih tarifnih kvot v deklaraciji za sprostitev v prosti promet navede točna količina uvoženih proizvodov, pri čemer se uporabi merska enota višine kvote, določene za navedene proizvode v Prilogi k tej uredbi. (5)Pojasniti je treba, da bi bilo treba vse mešanice, pripravke ali proizvode iz različnih sestavin, ki vsebujejo proizvode, za katere veljajo avtonomne tarifne kvote, izključiti iz področja uporabe te uredbe, saj se avtonomne tarifne kvote uporabljajo samo za proizvode, opisane v Prilogi. (6)Uredba Sveta (EU) št. 1388/2013 je bila večkrat spremenjena. Ker so bile oznake kombinirane nomenklature posodobljene, da bi se izpolnile mednarodne zaveze v zvezi s spremembami nomenklature harmoniziranega sistema za leto 2022, je treba spremeniti večje število oznak kombinirane nomenklature iz Priloge k Uredbi Sveta (EU) št. 1388/2013. Zato bi bilo treba zaradi jasnosti in preglednosti navedeno uredbo v celoti nadomestiti. (7)Za dosego osnovnih ciljev spodbujanja trgovanja med državami članicami in tretjimi državami je potrebno in primerno, da se ob spoštovanju načela sorazmernosti določijo pravila, ki bodo uravnotežila poslovne interese gospodarskih subjektov v Uniji, ne da bi se spremenil seznam Unije pri Svetovni trgovinski organizaciji (STO). V skladu s členom 5(4) Pogodbe o Evropski uniji ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje zastavljenih ciljev. (8)Da bi se izognili prekinitvam pri uporabi sheme tarifnih kvot in da bi upoštevali smernice iz Sporočila Komisije o avtonomnih tarifnih opustitvah in kvotah, bi bilo treba tarifne kvote za proizvode, navedene v Prilogi k tej uredbi, uporabljati od 1. januarja 2022. Ta uredba bi zato morala začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije in bi se nujno morala uporabljati od 1. januarja 2022 – SPREJEL NASLEDNJO UREDBO: Člen 1 1.Za proizvode, navedene v Prilogi, se odprejo avtonomne tarifne kvote Unije, v okviru katerih se dajatve skupne carinske tarife, navedene v členu 56(2), točka (c), Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta, opustijo za obdobja, po stopnjah dajatev in do količin, ki so navedeni v Prilogi. 2.Odstavek 1 se ne uporablja za mešanice, pripravke ali proizvode, izdelane iz različnih sestavin, ki vsebujejo proizvode, navedene v Prilogi. Člen 2 Tarifne kvote iz člena 1 upravlja Komisija v skladu s členi 49 do 54 Uredbe (EU) 2015/2447. Člen 3 Če se carinska deklaracija za sprostitev v prosti promet predloži za proizvode, v zvezi s katerimi so bile v Prilogi navedene dodatne merske enote, se točna količina uvoženih proizvodov vnese v navedeno deklaracijo, pri čemer se uporabi merska enota iz Priloge.

Člen 4 Uredba (EU) št. 1388/2013 se razveljavi. Člen 5 Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od 1. januarja 2022. Uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, Za Svet predsednik OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1.NASLOV PREDLOGA: Predlog uredbe Sveta o odprtju in zagotavljanju upravljanja avtonomnih tarifnih kvot Unije za nekatere kmetijske in industrijske proizvode 2. PRORAČUNSKE VRSTICE Poglavje in člen: poglavje 12, člen 120 Znesek v proračunu za leto 2022: 17 912 606 159 2.FINANČNE POSLEDICE ◻ Predlog nima finančnih posledic. X Predlog nima finančnih posledic za odhodke, ima pa finančne posledice za prihodke; učinek je naslednji: v mio. EUR (na eno decimalno mesto natančno) Proračunska vrstica Prihodki Dvanajstmesečno obdobje z začetkom dd. mm. llll [Leto: 2022] Člen 120 Posledice za lastna sredstva 1. 1. 2022 –139,9