[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 2.12.2010

COM(2010) 704 konč.

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

o nadaljnji potrebi in uporabi mehansko izkoščenega mesa v Evropski uniji, vključno s politiko obveščanja potrošnikov

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

o nadaljnji potrebi in uporabi mehansko izkoščenega mesa v Evropski uniji, vključno s politiko obveščanja potrošnikov

KAZALO

1. Povzetek 3

2. Uvod 3

3. Posvetovanje 4

4. Zakonodaja EU v zvezi z mehansko izkoščenim mesom 4

4.1. Opredelitev mehansko izkoščenega mesa 4

4.2. Določitev vrste živali 5

4.3. Zahteve za proizvodne enote in surovine 5

4.4. Higienske zahteve med proizvodnjo in po njej 5

4.5. Zahteve za označevanje 5

5. Ocena proizvodnje in uporaba mehansko izkoščenega mesa 6

5.1. Metode za proizvodnjo mehansko izkoščenega mesa 6

5.2. Količine proizvedenega mehansko izkoščenega mesa 6

5.3. Uporaba mehansko izkoščenega mesa 7

5.3.1. Države članice 7

5.3.2. Mesna industrija 8

5.3.3. Potrošniki 8

5.4. Trgovina znotraj EU, uvoz in izvoz mehansko izkoščenega mesa 8

6. Izvajanje higienskih zahtev in zahtev za označevanje mehansko izkoščenega mesa 9

6.1. Uradni nadzor 9

6.2. Vidiki varnosti hrane 9

6.3. Uporaba opredelitve mehansko izkoščenega mesa 10

6.4. Zahteve za označevanje za dve kategoriji mehansko izkoščenega mesa 10

7. Stališče Komisije 11

PRILOGA I 12

PRILOGA II 14

POVZETEK

V skladu s členom 9 Uredbe (ES) št. 999/2001[1] (Uredbe TSE) mora Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predstaviti sporočilo o nadaljnji potrebi in uporabi mehansko izkoščenega mesa (v nadaljnjem besedilu: MIM) v EU, vključno s politiko obveščanja potrošnikov. MIM se proizvaja tako, da se po izkoščenju odstrani meso s trupov perutnine oziroma s kosti, na katero je pripeto meso. S proizvodnjo MIM se lahko povečajo gospodarske koristi pri ostankih mesne proizvodnje.

To sporočilo zagotavlja pregled specifičnih higienskih zahtev in zahtev za označevanje v zakonodaji EU ter proizvodnje in uporabe MIM (vključno z mnenjem potrošnikov o uporabi MIM).

Postopki, ki se uporabljajo za proizvodnjo MIM, se med seboj močno razlikujejo, kar se odraža v vizualno, mikroskopsko (histološko) in kakovostno zelo različnih proizvodih.

Celoten letni obseg proizvedenega MIM znaša 700 000 ton, v letu 2007 je bilo 77 % mesa mehansko izkoščenega pod visokim tlakom, 23 % mesa pa je bilo mehansko izkoščenega pod nizkim tlakom. Glede na vrste živali je 88 % MIM perutninskega izvora, 12 % pa prašičjega. Proizvodnja MIM iz prežvekovalcev je prepovedana z zakonodajo v zvezi z BSE. Celotna vrednost sporočene proizvodnje MIM tako po ocenah znaša med 400 in 900 milijoni EUR letno. 20 % MIM, proizvedenega v EU, se izvozi. Količina uvoženega MIM je zanemarljiva.

Komisija ne nasprotuje nadaljnji uporabi MIM, prav tako jo v splošnem podpirajo tudi države članice in organizacije zainteresiranih strani. Pri izvajanju higienskih zahtev in zahtev za označevanje iz zakonodaje EU so se pojavile nekatere težave, zlasti v zvezi z veljavnimi opredelitvami. Da se zagotovi enotna uporaba zakonodaje EU in pravična konkurenca na trgu EU, bo Komisija pripravila smernice, da se bolje opredelijo izdelki, ki jih je treba obravnavati kot MIM oziroma bo, če je potrebno, predlagala spremembe zakonodaje.

Poleg tega Komisija meni, da so veljavni predpisi o označevanju MIM ustrezni in bi jih bilo treba ohraniti.

UVOD

Mehansko izkoščeno meso (MIM) je proizvod, pridobljen z mehanskim odstranjevanjem preostalega mesa s kosti oziroma trupov perutnine[2], pri čemer se običajna zgradba mišičnih vlaken večinoma poruši ali spremeni tako, da ni primerljivo z običajnim mesom.

MIM je pomembna surovina, ki se uporablja za proizvodnjo mesnih proizvodov in mesnih pripravkov, z njegovo proizvodnjo pa se lahko pomembno povečajo gospodarske koristi proizvodnje mesa.

Vendar so bile v preteklosti odkrita potencialna tveganja za javno zdravje, povezana s specifičnimi metodami proizvodnje, vključno s potencialnim tveganjem za BSE. Uporaba kosti prežvekovalcev kot surovine za proizvodnjo MIM je v EU prepovedana od leta 2001. Komisija je bila leta 2006 v okviru revizije Uredbe TSE zaprošena, da Evropskemu parlamentu in Svetu predstavi sporočilo o nadaljnji potrebi v EU po uporabi MIM, ki izvira s kosti prežvekovalcev in drugih vrst, vključno s politiko obveščanja potrošnikov.

Namen tega sporočila je torej:

( zagotoviti pregled veljavnih zakonskih predpisov EU, povezanih z MIM;

( zagotoviti pregled in oceno proizvodnje in uporabe MIM v EU;

( oceniti izvajanje predpisov EU v zvezi s proizvodnjo in označevanjem MIM ter ugotoviti, ali bo srednjeročno potrebna njihova revizija.

POSVETOVANJE

To sporočilo Komisije temelji na informacijah, ki so jih predložile države članice o uporabi in metodah za proizvodnjo MIM na njihovem ozemlju. Za usklajeno zbiranje informacij je Komisija vsem državam članicam poslala vprašalnik. Zahtevane informacije so vključevale podrobnosti o proizvodnih metodah, parametre za razlikovanje MIM, proizvedenega z različnimi metodami, vrste živali, iz katerih je MIM proizveden, proizvedene količine, uporabo, gospodarsko vrednost in namero nadaljevanja proizvodnje. Vprašalnik je izpolnilo vseh 27 držav članic.

Poleg tega se je Komisija posvetovala z glavnimi organizacijami zainteresiranih strani v EU, kot so UECBV[3], AVEC[4], Clitravi[5], CIAA[6] in BEUC[7].

Dodatne informacije o izvajanju zakonskih predpisov EU so bile zbrane na podlagi poročil pregledov, ki so jih opravile inšpekcijske službe Komisije, Urad za prehrano in veterinarstvo (FVO) Generalnega direktorata za zdravje in potrošnike.

ZAKONODAJA EU V ZVEZI Z MEHANSKO IZKOščENIM MESOM

Opredelitev mehansko izkoščenega mesa

V skladu s točko 1(14) Priloge I k Uredbi (ES) št. 853/2004[8] in členom 3(1)(n) Uredbe TSE, je MIM opredeljen kot sledi:

„mehansko izkoščeno meso“ ali „MIM“: pomeni proizvod, pridobljen z odstranjevanjem mesa s kosti, na katerih je pripeto meso, po izkoščevanju ali s trupov perutnine z mehanskimi sredstvi, ki porušijo ali spremenijo notranjo celično zgradbo mišičnih vlaken.

Opredelitev je namenoma splošna in pokriva vse metode mehanskega izkoščevanja z namenom razlikovanja med MIM in, na primer, razkosanim ali mletim mesom ter ustrezno določa zahteve za higieno živil. Zaradi hitrega tehnološkega razvoja je bilo primerno uporabiti prožno opredelitev. MIM določajo naslednja merila:

( narava surovine: „meso s kosti, na katerih je pripeto meso, po izkoščevanju ali trupi perutnine“;

( uporaba mehanskih sredstev;

( porušenje ali sprememba zgradbe mišičnih vlaken.

Določitev vrste živali

V skladu z Uredbo TSE je v vseh državah članicah prepovedana uporaba kosti ali kosov neizkoščenega mesa goveda ovc ali koz za proizvodnjo mehansko izkoščenega mesa. Poleg tega uvoženi proizvodi iz govejega, ovčjega ali kozjega mesa ne smejo vsebovati MIM iz govejih, ovčjih ali kozjih kosti oziroma iz njih izvirati. Proizvodnja in uvoz MIM iz drugih vrst živali sta dovoljena v skladu z nekaterimi higienskimi zahtevami in zahtevami za označevanje.

Zahteve za proizvodne enote in surovine

Poleg splošnih zahtev iz Uredbe (ES) št. 852/2004[9] so v poglavju I oddelka V Priloge III k Uredbi (ES) št. 853/2004 določene specifične zahteve za proizvodne enote MIM in surovine, iz katerih se ta lahko pridobiva.

Higienske zahteve med proizvodnjo in po njej

Poleg splošnih zahtev iz Uredbe (ES) št. 852/2004 določa točka 1 poglavja III oddelka V Priloge III k Uredbi (ES) št. 853/2004 specifične higienske zahteve, ki morajo biti izpolnjene med proizvodnjo MIM in po njej.

Razlikovanje med MIM, pridobljenim z različnimi postopki (na primer pod nizkim oziroma visokim tlakom), je potrebno zaradi vpliva navedenih postopkov na občutljivost teh proizvodov na mikrobiološke okužbe med proizvodnjo in nadaljnjo obdelavo.

Primerjava specifičnih zahtev za proizvodnjo in uporabo MIM v povezavi z različnimi postopki je povzeta v Prilogi I.

Zahteve za označevanje

Mehansko izkoščeno meso (imenovano tudi mehansko predelano meso) se močno razlikuje od „mesa“, kot ga razumejo potrošniki. Zato je bilo izključeno iz opredelitve mesa iz Direktive Komisije 2001/101/ES[10], ki vsebuje opredelitev mesa za namene označevanja. Zato morajo biti MIM in vrste živali, iz katerih je pridobljen, izrecno navedeni. To pravilo označevanja se uporablja za proizvode, ki so v EU zajeti v zgornji opredelitvi „mehansko izkoščenega mesa“[11].

Poleg tega Uredba (ES) št. 853/2004 določa, da mora biti embalaža, ki je namenjena končnemu potrošniku in vsebuje mleto meso iz perutnine ali kopitarjev oziroma mesne pripravke, ki vsebujejo MIM, opremljena z oznako, da je treba take proizvode pred zaužitjem skuhati, če tako zahteva nacionalna zakonodaja.

OCENA PROIZVODNJE IN UPORABA MEHANSKO IZKOščENEGA MESA

Metode za proizvodnjo mehansko izkoščenega mesa

Tlak, ki se uporablja pri različnih postopkih, se razlikuje glede na uporabljene stroje in parametre. Večina držav članic je sporočila, da se MIM pod nizkim tlakom proizvaja pri tlaku pod 100 bar (celo le nekaj bar), MIM pod visokim tlakom pa največkrat pri več kot 100 bar (do 400 bar). Navedena so bila tudi nekatera prekrivanja uporabljenega tlaka pri obeh proizvodnih metodah.

Sčasoma so bile razvite nove tehnologije ali pa so bili z obstoječimi stroji uporabljeni novi postopki. Včasih se uporablja kombinacija različnih tehnologij.

Kakovost MIM se razlikuje glede na stroje, uporabljene za proizvodnjo, in je odvisna od več parametrov (glej Prilogo II).

Proizvod iz mesa, mehansko izkoščenega pod visokim tlakom, ima na pogled značilno teksturo paste, kar je posledica porušene ali spremenjene zgradbe mišičnih vlaken. Proizvodi, izdelani z drugimi tehnologijami (MIM pod nizkim tlakom), se na pogled komajda razlikujejo od mletega mesa ali pa sploh ne[12].

Mikroskopsko je ocena „porušene ali spremenjene zgradbe mišičnih vlaken“ možna s pomočjo mikroskopskih prerezov mesa. Glede na različne parametre proizvodnje je mogoče opaziti veliko raznolikost sprememb notranje zgradbe proizvoda.

Količine proizvedenega mehansko izkoščenega mesa

Štiri države članice nimajo proizvodnih enot, odobrenih za proizvodnjo MIM. Nekatere države članice iz različnih razlogov niso predložile podatkov o proizvodnji. Podatki držav članic v preglednici 3 so torej prenizko ocenjeni.

Druge države članice niso mogle predložiti podatkov o razlikovanju med MIM, proizvedenim pod visokim oziroma nizkim tlakom, ter vrstah živali, iz katerih se MIM pridobiva na njihovem ozemlju.

Podatki iz industrije so pokazali veliko razliko v ocenah proizvedenega MIM.

Preglednica 3: proizvodnja MIM v letih 2006–2007, kot so jo sporočile države članice (v tonah)

Vrsta živali |

Perutnina | Prašiči | Kunci | Ni opredeljeno | Skupaj |

Visok tlak | 255 867 | 13 574 | 0 | 200 564 | 470 005 |

Nizek tlak | 87 347 | 18 827 | 0 | 30 979 | 137 153 |

Ni opredeljeno | 65 000 | 25 000 | 73 | 1 170 | 91 243 |

Skupaj | 408 213 | 57 401 | 73 | 232 713 | 698 400 |

Celoten obseg MIM, proizvedenega v 20 državah članicah, znaša skoraj 700 000 ton na leto (v obdobju 2006–2007). Kadar je bila navedena proizvodna metoda, je proizvodnja MIM pod visokim tlakom znašala 77 %, proizvodnja MIM pod nizkim tlakom pa 23 %. Kadar je bila opredeljena vrsta živali, je 88 % MIM izviralo iz perutnine (zlasti brojlerjev, ki jim sledijo purani) in več kot 11 % iz prašičev. Proizvodnja MIM iz drugih vrst je trenutno zanemarljivo majhna.

Vrednost MIM, proizvedenega pod visokim tlakom, ki so jo sporočile države članice, je znašala od 0,3 do 0,6 EUR na kg. Za MIM, proizveden pod nizkim tlakom je bila sporočena vrednost od 0,6 do 1,5 EUR na kg. Celotna vrednost sporočene proizvodnje MIM po ocenah tako znaša med 400 in 900 milijoni EUR.

Države EU-27 letno proizvedejo več kot 11 milijonov ton perutninskega mesa in poročajo o letnem prometu, ocenjenem na približno 20 milijard EUR. Proizvodnja MIM iz perutnine znaša od 2 do 4 % te vrednosti. Države EU-27 letno proizvedejo več kot 22,5 milijonov ton prašičjega mesa in poročajo o letnem prometu približno 35 milijard EUR. Proizvodnja MIM iz prašičev znaša od 0,1 do 0,3 % te vrednosti. Glavni del proizvodnje iz prašičev predstavlja MIM pod nizkim tlakom.

Uporaba mehansko izkoščenega mesa

Države članice

MIM pod visokim in nizkim tlakom je večinoma namenjen prehrani ljudi, omejena količina MIM pod visokim tlakom pa se uporablja za hrano hišnih živali. Večina držav članic je sporočila, da se MIM uporablja v mesnih proizvodih, ki morajo biti toplotno obdelani, npr. hrenovkah. Nekatere države so sporočile, da se MIM pod nizkim tlakom uporablja za mesne pripravke (npr. mesne kroglice). Druge države so sporočile, da se za proizvodnjo mesnih izdelkov uporablja samo MIM pod nizkim tlakom, MIM pod visokim tlakom pa se uporablja za proizvodnjo hrane hišnih živali.

23 držav članic je sporočilo, da želijo nadaljevati s proizvodnjo MIM. V dveh od teh držav članic je dovoljena le metoda proizvodnje pod nizkim tlakom. Štiri države članice ne proizvajajo MIM.

Večina držav članic (20) meni, da z zaužitjem živil, ki vsebujejo MIM, niso povezana posebna tveganja varnosti hrane, saj zakonodaja EU določa specifične zahteve glede varnosti hrane. Poleg tega ni tveganja za BSE, saj velja prepoved proizvodnje MIM, ki izvira iz govejih, ovčjih in kozjih kosti, iz držav ali regij z nadzorovanim ali nedoločenim tveganjem za BSE.

Mesna industrija

Industrija proizvodnje MIM je izrazila zanimanje za proizvodnjo tako MIM pod nizkim kot tudi MIM pod visokim tlakom. Obseg proizvodnje, proizvodne metode in uporaba obeh tipov MIM se med državami članicami močno razlikujejo.

Zanimanje za proizvodnjo MIM pod nizkim tlakom je odvisno od možnosti ovrednotenja višje kakovosti v primerjavi z MIM pod visokim tlakom. MIM se v proizvodnji mesnih izdelkov uporablja tudi zaradi svoje strukture in vezljivosti.

Potrošniki

Potrošnike zelo zanima kakovost mesnih proizvodov, obenem pa so zaskrbljeni glede vsebine mesnih proizvodov na trgu. MIM, naveden kot sestavina, velja za pomemben kazalnik relativne kakovosti mesnih proizvodov. Uporaba MIM se pogosto povezuje s poceni kakovostnimi proizvodi.

Združenje potrošnikov bi bilo naklonjeno uporabi MIM pod pogojem, da se njegova uporaba ustrezno označi in da se določijo jasnejša pravila za njegovo proizvodnjo in uporabo.

Zato je z vidika potrošnikov nesprejemljivo, da se za namene označevanja MIM vključi v opredelitev mesa.

Trgovina znotraj EU, uvoz in izvoz mehansko izkoščenega mesa

Države članice so poročale o trgovini znotraj EU, vendar natančnih podatkov ni bilo mogoče predložiti.

Glavnina izvoza se nanaša na MIM pod visokim tlakom. Ocenjuje se, da je bilo leta 2008 izvoženih približno 150 000 ton MIM, zlasti v Rusijo (49 %), Ukrajino (33 %) in druge države nekdanje Sovjetske zveze. Leta 2008 je izvoz predstavljal 20 % MIM, proizvedenega v EU, v vrednosti 83 milijonov EUR, kar je bilo 32 % več kot leta 2007.

Pred sprejetjem Uredbe (ES) št. 853/2004 je bil uvoz MIM prepovedan.

Tretja država, navedena za uvoz svežega mesa, lahko v zvezi z mesom, pridobljenim iz parkljarjev, in od sprejetja Uredbe (ES) št. 853/2004 zahteva seznam proizvodnih enot za MIM. V okviru sporazuma o enakovrednosti so navedene štiri proizvodne enote z Nove Zelandije, ki lahko izvažajo MIM.

Ker v Uredbi Komisije (ES) št. 798/2008[13] ni bilo določeno uvozno potrdilo za perutninsko meso, je uvoz perutninskega MIM prepovedan.

IZVAJANJE HIGIENSKIH ZAHTEV IN ZAHTEV ZA OZNAčEVANJE MEHANSKO IZKOščENEGA MESA

Uradni nadzor

Ocena sistema uradnega nadzora, ki ga izvajajo pristojni organi v obratih, ki proizvajajo MIM, ravnajo z njim in ga uporabljajo, je del pregledov Urada za prehrano in veterinarstvo v državah članicah in tretjih državah. Ugotovljene so bile nekatere pomanjkljivosti (npr. kakovost surovin, skladnost z mikrobiološkimi merili), vendar so splošne ugotovitve poročil, da so pogoji proizvodnje MIM, ravnanja z njim in njegove uporabe v splošnem v skladu z zahtevami EU.

V zvezi z uradnim nadzorom v državah članicah se vizualni ali mikroskopski kazalniki lahko uporabljajo na ravni proizvodnje MIM oziroma kadar se MIM uporablja kot surovina. Vendar je na maloprodajni ravni, kjer se uradni nadzor med drugim osredotoča na pravilno označevanje končnih proizvodov, ki vsebujejo MIM, uporaba takih kazalnikov omejena, še zlasti pri uporabi MIM pod nizkim tlakom.

Vidiki varnosti hrane

Na splošno se lahko MIM uporablja samo v toplotno obdelanih mesnih proizvodih, ki so proizvedeni v odobrenih obratih. Vendar se lahko MIM pod nizkim tlakom in po toplotni obdelavi pod nekaterimi pogoji uporablja tudi v mesnih pripravkih, ki niso namenjeni za prehrano.

Ob upoštevanju izkušenj z izvajanjem veljavnih higienskih predpisov je mogoče zaključiti, da so tveganja za javno zdravje, povezana z uživanjem mesnih pripravkov in mesnih proizvodov, pri katerih je MIM uporabljen kot surovina, neznatna. Zato nadaljnja proizvodnja MIM, kadar se izvaja v skladu z veljavnimi higienskimi predpisi, naj ne bi predstavljala tveganja za javno zdravje in spremembe ustreznih pravnih predpisov ne bi bile potrebne.

Podatki o skladnosti z mikrobiološkimi merili, kot je odsotnost salmonele v MIM, so povzeti v letnem zbirnem poročilu EU o trendih in virih zoonoz in povzročiteljih zoonoz ter izbruhih bolezni, ki se prenašajo s hrano, v EU, ki sta ga pripravila Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) in Evropski center za preprečevanje in nadzor bolezni (ECDC). Najnovejši podatki iz leta 2008[14] kažejo na vse večjo skladnost MIM z merilom glede salmonele od leta 2006. Leta 2008

( 1,6 % vzorcev MIM ni ustrezalo merilu, kar je podobno odstotku neustreznosti z merilom glede salmonele v vzorcih mletega mesa, mesnih pripravkov in mesnih proizvodov;

( 2,7 % serij MIM ni ustrezalo merilu, kar je bilo nekoliko več kot pri serijah drugih proizvodov. Ta odstotek je višji kot odstotek pozitivnih vzorcev, ker se serija šteje za pozitivno, tudi če je pozitiven le en vzorec iz serije.

Uporaba opredelitve mehansko izkoščenega mesa

Odkar je začela veljati Uredba (ES) št. 853/2004, so poročali o nekaterih težavah v zvezi z uporabo opredelitve MIM. Kot surovina za proizvodnjo MIM se na primer ne uporablja le „meso s kosti, na katerih ostane meso po izkoščevanju ali trupi perutnine“, temveč tudi izkoščeno meso.

Če se v nekaterih državah članicah uporablja tehnologija za mehansko izkoščevanje, se proizvod šteje kot MIM, tudi če surovina ne vsebuje mesa s kosti, na katerih ostane meso po izkoščevanju, ali trupov perutnine oziroma tudi če ni porušenja ali spremembe zgradbe mišičnih vlaken. V drugih državah članicah se proizvod šteje za MIM samo, če je skladen z vsemi elementi opredelitve MIM. Mesna industrija podpira drugi vidik, po katerem bi se moral končni proizvod šteti za meso oziroma ločeno kategorijo mesa, ne glede na proizvodno metodo.

Zaradi hitrega tehnološkega razvoja na tem področju je mogoče dobiti končne proizvode z značilnostmi, ki so blizu ali podobne značilnostim mletega mesa tudi s tehnologijami, ki uporabljajo mehansko izkoščevanje mesa. Komisija meni, da je v skladu z veljavno zakonodajo tak proizvod zajet v opredelitvi MIM in ga je zato treba ustrezno označiti.

Poleg tega se metode, ki jih uporabljajo nosilci živilske dejavnosti za proizvodnjo MIM, uporabljajo tudi za odstranjevanje mesa s kosti po toplotni obdelavi. Vendar samo sveže meso iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 853/2004 velja za surovino za proizvodnjo MIM. Ugotovljena je bila negotovost, ali lahko tak proizvod velja za MIM (in je ustrezno označen). Metode za uradno laboratorijsko preskušanje proizvodov, ki se uporabljajo za določanje prisotnosti MIM v mesnih proizvodih, ne razlikujejo med tem, ali je bila surovina MIM ali proizvod, pridobljen s kosti po toplotni obdelavi, kar povzroča težave pri uradnem nadzoru v nekaterih državah članicah.

Razlike v uporabi opredelitve MIM lahko povzročijo nelojalno konkurenco, saj je lahko isti proizvod, kadar se uporablja za proizvodnjo mesnih proizvodov, v nekaterih državah članicah označen kot meso, v drugih pa kot MIM.

Zahteve za označevanje za dve kategoriji mehansko izkoščenega mesa

Države članice poleg usklajenega merila EU o vsebnosti kalcija uporabljajo različna merila za razlikovanje med MIM pod visokim in nizkim tlakom. Ta merila temeljijo na metodi proizvodnje, uporabljenem tlaku in velikosti filtra, vizualni oceni proizvedenega MIM, vsebnosti beljakovin in maščob ter histološkem pregledu, s čimer se ocenjuje porušenje ali sprememba zgradbe mišičnih vlaken.

MIM pod nizkim in MIM pod visokim tlakom sta zajeta v opredelitev MIM in morata biti ustrezno označena (glej zgoraj). Vsi organi, s katerimi je bilo opravljeno posvetovanje, so se strinjali, da bodo v zvezi z MIM pod visokim tlakom upoštevali veljavna pravila označevanja.

Mesna industrija meni, da kadar na podlagi vizualne ocene MIM pod nizkim tlakom ni možno razlikovati od mletega mesa, se lahko proizvod ne glede na proizvodno metodo označi kot meso (meso ali posebna kategorija mesa). Njihovi argumenti temeljijo na kakovosti MIM pod nizkim tlakom v primerjavi z MIM pod visokim tlakom.

Potrošniška organizacija in večina držav članic, ki so izrazile stališča glede tega vprašanja, menijo, da se je bolje izogniti razlikovanju med dvema vrstama MIM za namene označevanja, saj dvomijo, da bi potrošniki razumeli razliko med MIM pod visokim in MIM pod nizkim tlakom.

Za potrošniško organizacijo je najpomembneje, da so potrošniki pravilno obveščeni o sestavinah in njihovi kakovosti. Menijo, da je treba ohraniti obveznost označevanja uporabe MIM in da noben MIM v proizvodih ne bi smel biti skrit, saj se MIM znatno razlikuje od „mesa“, kot ga razumejo potrošniki.

Potrošniki prav tako menijo, da se obveznost označevanja MIM ne bi smela omejevati le na vnaprej pakirana živila.

STALIščE KOMISIJE

Po zaključku posvetovanj je Komisija zavzela naslednje stališče.

- Za nadaljnjo uporabo MIM iz prašičev in perutnine ni zadržkov:

države članice in mesne organizacije zainteresiranih strani podpirajo nadaljnjo uporabo MIM. Le nekaj držav članic se zavzema zgolj za uporabo MIM pod nizkim tlakom. Razlog za splošno podporo je delno v gospodarski koristi take proizvodnje.

Poleg tega stopnja skladnosti s higienskimi zahtevami, vključno z mikrobiološkimi merili, ne bi pomenila razlogov za dodatno omejevanje trenutne proizvodnje MIM. Iz tega je mogoče sklepati, da so tveganja za javno zdravje, povezana z uživanjem mesnih pripravkov in mesnih proizvodov, pri katerih je MIM uporabljen kot surovina, neznatna. Zato sprememba ustreznih pravnih predpisov ni potrebna.

- Komisija ne podpira ponovne uvedbe MIM iz goveda, koz in ovc.

- Ugotavlja, da je treba bolje in usklajeno opredeliti proizvode, ki se opredeljujejo kot MIM. Da bi zagotovili enotno uporabo zakonodaje EU in pravično konkurenco na trgu EU, bo Komisija pripravila smernice, da se bolje opredelijo izdelki, ki jih je treba obravnavati kot MIM oziroma bo, če je s pravnega vidika primerno, predlagala spremembe zakonodaje.

- Meni, da bi bilo treba ohraniti obveznost označevanja uporabe katerega koli MIM, da so potrošniki obveščeni o uporabi MIM nasploh. Poleg tega Komisija ne podpira razlikovanja predpisov o označevanju za MIM pod nizkim oziroma visokim tlakom. Zato Komisija meni, da so veljavni predpisi o označevanju ustrezni in jih ni treba spreminjati.

PRILOGA I

Posebna higienska pravila o MIM (uredbi (ES) št. 853/2004 in 2074/2005)

Preglednica 1: Primerjava higienskih zahtev surovin za MIM

MIM pod nizkim tlakom | MIM pod visokim tlakom |

Perutninski trupi | Staro največ 3 dni | Staro največ 3 dni |

Druge surovine iz klavnice na kraju samem | Staro največ 7 dni | Staro največ 7 dni |

Druge surovine iz drugega kraja | Staro največ 5 dni | Staro največ 5 dni |

Mehansko izkoščanje | Takoj po odstranjevanju kosti | Če ne takoj po odstranjevanju kosti, hraniti in prevažati pri < 2 °C ali zamrzniti kosti pri < –18 °C (brez ponovnega zamrzovanja) |

Preglednica 2: Primerjava higienskih zahtev MIM po proizvodnji

MIM pod nizkim tlakom | MIM pod visokim tlakom |

Hraniti, če ni takoj uporabljeno | Zavito in pakirano, ohlajeno na največ 2 °C oziroma zamrznjeno pri temperaturi v središču < –18 °C. | Zavito in pakirano, ohlajeno na največ 2 °C, če je obdelano v 1 do 24 urah; v nasprotnem primeru zamrznjeno v 12 urah po proizvodnji, temperatura v središču < –18 °C mora biti dosežena v 6 urah. Zamrznjen MIM hraniti največ 3 mesece pri temperaturi < –18 °C. |

Uporaba | Če je nosilec živilske dejavnosti opravil analize, ki dokazujejo, da je MIM skladno z mikrobiološkimi merili za mleto meso[15]: ( v mesnih pripravkih, ki niso namenjeni uživanju brez predhodne toplotne obdelave, ( v mesnih proizvodih. Če MIM ne ustreza mikrobiološkim merilom: samo v toplotno obdelanih mesnih proizvodih, proizvedenih v odobrenih proizvodnih enotah. | Samo v toplotno obdelanih mesnih proizvodih, proizvedenih v odobrenih proizvodnih enotah. |

Vsebnost kalcija[16] | Največ 0,1 % (= 100 mg/100 g ali 1 000 ppm) svežega proizvoda. | Ni določeno |

PRILOGA II

Primeri parametrov, pomembnih za vidik kakovosti MIM glede na razlike v strojih, uporabljenih za proizvodnjo

( Premer odprtine na izločevalni plošči

( Premer perforacije bobna

( Hitrost stroja

( Napetost stroja

( Tlak v različnih modulih

( Izkoristek glede na tlak in čas

( Vnos kosov mesa

[1] Uredba (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2001 o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij, kot je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1923/2006.

[2] Večina trženih kosov perutnine (npr. prsi, noge, peruti) se odstrani na drugačen način, na primer z rezanjem, preden se preostanek trupa mehansko izkosti.

[3] Evropska zveza trgovcev z živino in mesom (UECBV – European Livestock and Meat Trading Union).

[4] Združenje predelovalcev perutnine in trgovcev s perutnino v državah EU (AVEC – Association of Poultry Processors and Poultry Trade in the EU countries).

[5] Center za zveze za mesnopredelovalno industrijo v Evropski uniji (Clitravi – Liaison Centre for Meat Processing Industry in the European Union).

[6] Združenje živilske industrije in industrije pijač EU (Confederation of the Food and Drink Industries of the EU).

[7] Evropska potrošniška organizacija (European Consumers' Organisation).

[8] Uredba (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (UL L 226, 25.6.2004, str. 22).

[9] Uredba (ES) št. 852/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o higieni živil (UL L 226, 25.6.2004, str. 3).

[10] Direktiva Komisije 2001/101/ES z dne 26. novembra 2001 o spremembi Direktive 2000/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta o približevanju zakonodaje držav članic o označevanju, predstavljanju in oglaševanju živil (UL L 310, 28.11.2001, str. 19).

[11] Odstavek 1.15 Priloge I k Uredbi (ES) št. 853/2004.

[12] Mleto meso je v Uredbi (ES) št. 853/2004 opredeljeno kot „izkoščeno meso, ki je bilo sesekljano na koščke in vsebuje manj kot 1 % soli“.

[13] Uredba Komisije (ES) št. 798/2008 o določitvi seznama tretjih držav, ozemelj, območij ali kompartmentov, iz katerih se dovolita uvoz perutnine in perutninskih proizvodov v Skupnost in njihov tranzit skozi Skupnost, ter zahtevah za izdajanje veterinarskih spričeval (UL L 226, 23.8.2008, str. 1).

[14] The EFSA Journal (2010) 1496.

[15] Odsotnost salmonele v 25 g (5 vzorcev), če je namenjeno zaužitju v surovi obliki ali je iz perutninskega mesa. Odsotnost salmonele v 10 g (5 vzorcev), če je iz druge vrste živali in ne iz perutnine ter je namenjeno zaužitju v kuhani obliki.

[16] V skladu s členom 4 in Prilogo IV k Uredbi Komisije (ES) št. 2074/2005 z dne 5. decembra 2005 se šteje, da vsebnost kalcija v mehansko izkoščenem mesu, ki ne presega 0,1 % (100 mg/100 g ali 1 000 ppm) in je določena s standardizirano mednarodno metodo, ni znatno višja od vsebnosti kalcija v mletem mesu.