SL    SL SL 
SL    SL  EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 3.12.2010 
SEC(2010) 1515 kon č. 
  
Priporočilo 
PRIPORO ČILO SVETA  
za odpravo čezmernega javnofinan čnega primanjkljaja na Irskem 
(predložila Komisija) 
SL 2   SL Priporočilo 
PRIPORO ČILO SVETA  
za odpravo čezmernega javnofinan čnega primanjkljaja na Irskem 
SVET EVROPSKE UNIJE – 
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 126(7) v povezavi s 
členom 126(13) Pogodbe,  
ob upoštevanju priporo čila Komisije, 
ob upoštevanju naslednjega: (1) V skladu s členom 126(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) se države članice 
izogibajo čezmernemu javnofinan čnemu primanjkljaju.  
(2) Pakt za stabilnost in rast temelji na cilju zd ravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje 
pogojev za stabilnost cen in za mo čno trajnostno rast, ki prispeva k ustvarjanju delovnih mest. 
(3) Leta 2005 je bil Pakt za stabilnost in rast prenovljen, da bi okrepili njegovo u činkovitost in 
gospodarske temelje te r ohranili dolgoro čno vzdržnost javnih financ. Cilj prenove pakta je bil 
zagotoviti, da se v vseh fazah postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem v celoti upošteva 
predvsem gospodarsko in prora čunsko ozadje. Na ta na čin Pakt za stabilnost in rast zagotavlja 
okvir, ki podpira vladne politike za hitro ponovno vzpostavitev trdnih prora čunskih stanj, pri 
tem pa upošteva gospodarske razmere. 
(4) Člen 3(5) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 dolo ča, da lahko Svet, če so bili skladno s 
priporočilom na podlagi člena 126(7) Pogodbe sprejeti u činkoviti ukrepi in po sprejetju 
priporočila nastopijo nepri čakovani neugodni gospodarski dogodki z ve čjimi negativnimi 
posledicami za javne finance, na priporo čilo Komisije odlo či, da sprejme revidirano 
priporočilo po členu 126(7) Pogodbe. 
(5) Svet je 27. aprila 2009 v skladu s členom 104(6) Pogodbe o ustanovitvi Evropske 
skupnosti (PES) ugotovil, da na Irskem obstaja čezmerni primanjkljaj, in izdal priporo čila za 
odpravo primanjkljaja najpozneje do leta 2013. Sv et je za sprejetje ustr eznih ukrepov postavil 
tudi rok 27. oktober 2009.  
(6) Svet je 2. decembra 2009 zaklju čil, da so irski organi sprejeli u činkovite ukrepe v skladu s 
priporočili Sveta z dne 27. aprila 2009, vendar se lahko št eje da so na Irskem nastopili 
nepričakovani neugodni gospodarski dogodki z ve čjimi negativnimi posledicami za javne 
finance. Svet je zato sprejel revidirano priporo čilo po členu 126(7) Pogodbe, s čimer je bil rok 
za odpravo čezmernega primanjkljaja prestavljen na leto 2014.  
(7) Svet je 13. julija 2010 zaklju čil, da so irski organi sprejeli u činkovite ukrepe v skladu s 
priporočili Sveta.  
SL 3   SL (8) V skladu z napovedmi služb Komisije iz je seni 2009, ki so bile  podlaga za sprejetje 
priporočil, ki jih je Svet decembra 2009 naslovil na Irsko na podlagi člena 104(7) Pogodbe, 
naj bi se realni BDP skr čil za 1,4 % leta 2010, temu pa naj bi leta 2011 sledila 2,6-odstotna 
rast. V skladu z napovedmi služb Komisije iz jeseni 2010 in zadnjo oceno služb Komisije, naj 
bi se zmanjšanje proizvodnje v letu 2010 zadrž alo pri golih 0,2 %. Vendar so se gospodarski 
obeti v zadnjih mesecih poslabšal i in napovedi služb Komisije iz jeseni 2010 kažejo, da bo 
realna rast BDP znašala 0,9 % leta 2011 in 1,9 % le ta 2012. Poleg tega se je  izkazalo, da je bil 
učinek krize na finan čni sektor precej bolj izrazit, kot se je pri čakovalo. Podporni ukrepi, za 
katere je veljalo, da so nujni za ohranitev finan čne stabilnosti in  ponovno vzpostavitev 
zaupanja v ban čni sektor ter posledi čno podporo vrnitve gospodarstva na pot trajnostne rasti, 
pomenijo zelo velik dodaten prora čunski strošek. Zaradi nepredvi denih kapitalskih injekcij v 
bančni sektor in pove čanja stroškov financiranja na ra vni države, naj bi odhodki za obresti 
glede na BDP do leta 2014 narasli za 2,3 odstotne to čki v primerjavi z napovedmi iz programa 
za stabilnost iz decembra 2009. 
(9) Posledi čno je fiskalno stanje precej slabše od pri čakovanega, pri čemer naj bi po 
napovedih služb Komisije iz je seni 2010 nominalni javnofinan čni primanjkljaj dosegel 32,3% 
BDP leta 2010. To odseva obsežnost enkratnih ukrepov v podporo ban čnemu sektorju. Brez 
teh ukrepov naj bi po napovedih leta 2010 primanjk ljaj znašal 12,5 % BDP. To je poslabšanje 
glede na 11,6 % BDP, ki so bili napoveda ni v posodobljenem programu za stabilnost iz 
decembra 2009, vendar znatno izboljšanje v primerjavi s 14,7 % BDP ob nespremenjenih politikah, napovedanimi v napovedih služb Komi sije iz jeseni 2009, ki so temelj priporo čila 
Sveta iz decembra 2009. V primerjavi s tem potekom ob nespremenjenih politikah in v skladu s priporočilom Sveta iz decembra 2009, je bil sveženj za fiskalno konsolidacijo na ravni 2,5 % 
BDP vklju čen v prora čun za leto 2010 ter v ce loti izveden. Cikli čno prilagojeni primanjkljaj 
brez upoštevanja enkratnih ukrepov se je po ocenah pove čal za 1,25 odstotne to čke BDP in 
dosegel približno 11 % BDP leta 2010. Ve ndar to odseva prej razvoj elasti čnosti prihodkov 
med globoko recesijo kot pa diskrecijske ukrepe.  Nasprotno so bili obsežni konsolidacijski 
svežnji sprejeti od polovice leta 2008 in so v letih 2009–10 znašali kakih 9 % BDP.  
(10) Po napovedih naj bi v nasprotju s pre dkriznim razcvetom irsko gospodarstvo doseglo 
rekordno nizke stopnje rasti v obdo bju neposredno po krizi. Po napovedih služb Komisije iz 
jeseni 2010 naj bi realna rast BDP znašala 0,9 % leta 2011 in 1,9 % leta 2012. V skladu s trenutnimi ocenami Komisije se pri čakuje realna rast BDP na  ravni 2,5 % BDP leta 2013, 
3,0 % BDP leta 2014 in 3,0 % BDP leta 2015. Pri čakuje se, da bo tudi gibanje cen umirjeno. 
V napovedih služb Komisije iz jeseni 2010 se ocenjuje, da se bo nominalni BDP pove čal za 
1,3 % leta 2011 in 2,7 % le ta 2012, v skladu s trenutnimi ocenami Komisije pa naj bi narasel 
za 3,8 % leta 2013, 4,6 % leta 2014 in 4,8 % leta  2015. Ob upoštevanju teh makroekonomskih 
predpostavk bi zmanjšanje javnofinan čnega primanjkljaja pod 3 % BDP do leta 2015 
zahtevalo, da se v obdobju 2011–2015 strukturni saldo izboljša vsaj za 9,5 % BDP.  
(11) Na splošno se ob upoštevanju zgornjih preudarkov lahko šteje, da so po sprejetju 
priporočila po členu 126(7) Pogodbe nastopili nepri čakovani neugodni gospodarski dogodki z 
večjimi negativnimi posledicami za javne finance.  Poleg tega ostaja sklep Sveta z dne 13. 
julija 2013, da je Irska sprejela ukrepe, ki pomenijo primeren napredek k odpravi čezmernega 
primanjkljaja, še veljaven. Zaradi višjega za četnega javnofinan čnega primanjkljaja, 
združenega s slabimi makroekonomskimi obeti in odhodki za obresti, ki so višji od 
pričakovanih, pa je doseganje za četnega poteka zmanjševanja dolga neuresni čljivo. Ob takem 
ozadju so upravi čena revidirana priporo čila v skladu s členom 126(7) Pogodbe, ki pomenijo 
enoletno podaljšanje  roka za odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2015.  
SL 4   SL (12) Javnofinan čni dolg je narasel s 25 % BDP leta  2007 na 65,5 % BDP na koncu leta 2009 
ter tako prekora čil referenčno vrednost iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. Delež naj bi se po 
napovedih služb Komisije iz jeseni 2010 konec leta 2010 pove čal na 97,4 % BDP. Pove čanje 
v primerjavi z nizkimi predkriznimi st opnjami je posledica velikega primarnega 
javnofinan čnega primanjkljaja, ki je nastal ko t posledica poteka kr ize. Ukrepi v podporo 
ranljivemu ban čnemu sektorju so v letih 2009 in 2010 povzro čili kumulativno pove čanje 
primanjkljaja in dolga za približno 22,5 odstotne to čke BDP v dveh letih. Poleg tega tudi 
povečana plačila za obresti vplivajo na razvoj priman jkljaja. Doseganje revidiranega poteka 
zmanjševanja primanjkljaja, ki bi vodil do primanjkljaja pod 3 % BDP leta 2015, bi 
predpostavljalo, da se bo delež dolga stabiliziral leta 2013, za tem pa upadal. Na dinamike 
dolga vpliva ve č izrednih operacij, ki na j bi po predvidevanjih pove čale delež dolga glede na 
BDP za 5,3 odstotne to čke BDP leta 2011 in za 0,8 odstotne to čke BDP leta 2010 ter ga 
zmanjšale za 1,3 odstotne to čke BDP leta 2013, 1,1 odstotne to čke BDP leta 2014 in 1 
odstotno to čko BDP leta 2015. Ti ukrepi vklju čujejo načrtovano kapitalsko injekcijo bankam 
in zmanjšanje denarnih rezerv  leta 2011 ter razlike med pla čili obresti na podlagi nastanka 
poslovnih dogodkov in pla čili obresti na gotovinski osnovi. 
(13) Irski organi so 24. novembra 2010 objavili obsežen nacionalni na črt za oživitev za 
obdobje 2011–2014, v katerem so opredeljeni podrobni na črti za fiskalno konsolidacijo, na 
podlagi katere bi se bruto javnofinan čni dolg temeljito zmanjšev al skozi programsko obdobje. 
V obdobju se na črtuje skupno prizadevanje za konsolidac ijo na ravni 15 milijard EUR, s 
čimer bi bil znesek 7,5 milijarde EUR, kakor je bil predviden v posodobitvi programa za 
stabilnost iz decembra 2009, dejansko podvojil. Prilagoditev je jasno nakopi čena v začetnem 
obdobju, pri čemer se za leto 2011 na črtuje sveženj za konsolidacijo za 6 milijard EUR. 
Predvideva se, da bi se dve tretjin i prilagoditve izvedli na strani odhodkov. Na črt določa tudi 
strukturne reforme, zlasti na trgu dela. Poleg te ga so organi pripravili obsežno strategijo za 
prenovo finan čnega sektorja. Strategija meri na  ponovno vzpostavitev zaupanja v sektor, 
dosego znatnega zmanjšanja sektorja, izolacijo u činkovitih delov sistema in povrnitev sistema 
k zdravemu delovanju, pri čemer imajo primerni dokapita lizacijski ukrepi podporno vlogo.  
(14) Za nadaljnje pove čanje verodostojnosti srednjero čne strategije za konsolidacijo bo 
ključno odpraviti šibkosti prora čunskega okvira. Irska mora spre jeti in izvajati fiskalno 
pravilo, na podlagi katerega bodo kateri koli nena črtovani prihodki v letih 2011–2015 
namenjeni zmanjševanju primanjkljaja in dol ga. V skladu s predlogom iz nacionalnega na črta 
za oživitev za obdobje 2011–2014 mora Irska vzpostaviti svetova lni odbor za prora čun, ki naj 
zagotovi neodvisno oceno prora čunskega položaja in napovedi vlade. Irska bi s sprejetjem 
zakona o fiskalni odgovornosti, ki uvaja srednjero čni okvir za odhodke z zavezujo čimi 
pragovi za odhodke na vseh podro čjih, lahko podprla na črtovano prilagoditev. Pri tem mora 
upoštevati vse pregledane reforme upravljanja gospodarstva na ravni EU  in nadgrajevati 
obstoječe reforme.  
(15) Dolgoro čni proračunski vpliv staranja prebivalstva na Irskem je nad povpre čjem EU, na 
kar vpliva relativno veliko napovedano pove čanje odhodkov za pokojnine v prihodnjih 
desetletjih. Prora čunsko stanje leta 2010 kaže prora čunski učinek staranja prebivalstva na 
vrzel v vzdržnosti. Izboljševanj e primarnih presežkov v srednjero čnem obdobju ter nadaljnje 
reforme bi morale prispevati k zmanjšanju tveganj za dolgoro čno vzdržnost javnih financ. 
(16) Pove čan nadzor v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki se zdi nujen 
glede na rok za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja, bo zahteval redno in pravo časno 
spremljanje napredka pri izvajanju strateg ije fiskalne konsolidacije. V posodobitev programa 
stabilnosti Irske, ki bo pripravljena me d letoma 2009 in 2015, bi bilo primerno vklju čiti 
SL 5   SL posebno poglavje o tem vprašanju. Poleg tega se  bo spremljanje fiskalnih ciljev izvajalo v 
skladu z dolo čbami programa za finan čno pomoč Irski, kakor je dolo čeno tudi v Sklepu Sveta 
z dne [7.] decembra 2010 o finan čni pomoči Unije Irski –  
PRIPORO ČA:  
1. Ob upoštevanju, da je poslabšanje prora čunskega položaja Irske v letu 2010 
posledica vpliva krize na javnofinan čne prihodke in finan čni sektor, kar je zahtevalo 
izvajanje zelo obsežnih  ukrepov v podporo finan čnemu sektorju, irski organi 
najpozneje do leta 2015 odpravijo sedanji čezmerni primanjkljaj. 
2. Irski organi bi morali javnofinan čni primanjkljaj z ukrepi v srednjero čnem obdobju 
znižati pod 3 % BDP na ve rodostojen in trajen na čin. V ta namen bi morali irski 
organi predvsem: 
(a) izvajati ukrepe, ki naj bi prepre čili, da javnofinan čni primanjkljaj ne preseže 10,6 
% napovedanega BDP v letu 2011, 8,6 % BDP v letu 2012, 7,5 % BDP v letu 2013, 5,1 % BDP v letu 2014 in 2,9 % BDP v letu 2015, pri čemer načrtovano gibanje 
letnega primanjkljaja ne vklju čuje morebitnih neposrednih u činkov potencialnih 
ukrepov v pomo č bankam v okviru strategije vlade za finan čni sektor, kakor je 
opredeljena v Memorandumu o gospodarskih in finan čnih politikah (MEFP) ter 
Memorandumu o soglasju, ki ga podpišejo Komisija in irski organi. Irska je 
pripravljena sprejeti nadaljnje konsolid acijske ukrepe za zagotovitev zmanjšanja 
primanjkljaja na raven pod 3 % BDP do leta 2015, če se uresni čijo negativna 
tveganja za ciljne primanjkljaje. Poleg tega je ta potek skladen s predhodno oceno Eurostata glede ra čunovodske obravnave ESA95 časa knjiženja pla čil obresti na 
zadolžnice za Anglo Irish Bank
1, tako da bo sprememba te ocene pomenila 
spremembo gibanja primanjkljaja; 
(b) doseči izboljšanje strukturnega sald a za vsaj 9,5 % BDP v obdobju 2011– 2015. 
3. Poleg tega bi morali irski organi izkoristiti priložnosti, vklju čno s tistimi, ki izhajajo 
iz boljših gospodarskih razmer, da pospešijo  zmanjševanje deleža bruto dolga proti 
referenčni vrednosti 60 % BDP. 
4. Za omejitev tveganj v zvezi s prilagoditvijo  bi morala Irska ustanoviti svetovalni 
odbor za prora čun, ki naj zagotovi neodvisno oceno prora čunskega položaja in 
napovedi vlade. Irska bi morala spreje ti zakon o fiskalni odgovornosti, ki uvaja 
srednjeročni okvir za odhodke z zavezujo čimi pragovi za odhodke na vseh podro čjih. 
5. Za omejitev tveganj v zvezi z dolgoro čno vzdržnostjo javnih financ bi morali irski 
organi nadaljevati z reformami sistema socialnega varstva. 
6. Svet dolo ča, da je rok, do katerega mora irska vlada sprejeti u činkovite ukrepe za 
opredelitev potrebnih mehanizmov za odpravo čezmernega primanjkljaja, 7. junij 
2011. Pri oceni u činkovitosti ukrepov se bo upoš teval gospodarski razvoj v 
primerjavi z gospodarskimi obeti iz napove di služb Komisije iz jeseni 2010.  
                                                 
1 Glej: 
http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/g overnment_finance_statistics/methodology/advice_
member_states . 
SL 6   SL Irski organi bi morali o napr edku pri izvajanju teh priporo čil poročati v posebnem poglavju v 
posodobitvi programov za stabil nost, ki bodo pripravljeni med letoma 2011 in 2015. 
Svet nadalje poziva irske organe , naj izvajajo reforme za dvig potencialne rasti BDP. Poleg 
tega je Irska pozvana, naj spodbudi hi tro prilagajanje vzdržni srednjero čni rasti z ukrepi za 
izboljšanje produktivnosti in primernimi pla čnimi politikami ter s tem pripomore k ponovni 
vzpostavitvi konkuren čnosti.  
To priporo čilo je naslovljeno na Irsko. 
V Bruslju,  
 Za Svet 
 Predsednik