Podpis Sporazuma med Evropsko unijo in Islandijo o zaščiti geografskih označb za kmetijske proizvode in živila v imenu Unije se odobri s pridržkom sklenitve navedenega sporazuma.

(2)Pogodbenici se strinjata, da bosta medsebojno pospeševali usklajen razvoj geografskih označb, kot so opredeljene v členu 22(1) Sporazuma o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine, ter spodbujali trgovino s kmetijskimi proizvodi in živili z geografskimi označbami s poreklom z ozemelj pogodbenic.

(1)Svet je 18. junija 2007 Komisijo pooblastil, da začne pogajanja z Islandijo z namenom podpisa sporazuma o zaščiti geografskih označb za kmetijske proizvode in živila. Pogajanja so se uspešno zaključila s parafiranjem sporazuma.

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 207(4) v povezavi s členom 218(5) Pogodbe,

o podpisu Sporazuma v imenu Evropske unije med Evropsko unijo in Islandijo o zaščiti geografskih označb za kmetijske proizvode in živila

2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

Sklenitev sporazuma o geografskih označbah z Islandijo spada v splošno strategijo EU za spodbujanje proizvodnje in porabe proizvodov EU z geografsko označbo. V okviru tega sporazuma bo na Islandiji zagotovljena visoka raven zaščite 1 150 živilom EU z geografsko označbo. Proizvodi z geografsko označbo bodo zaščiteni pred:

Sporazum EGP že določa vzajemno priznavanje in zaščito geografskih označb za vina, aromatizirane vinske proizvode in žgane pijače. Zato področje uporabe tega sporazuma zajema samo kmetijske proizvode in živila, razen vin, aromatiziranih vinskih proizvodov in žganih pijač.

Sporazum o geografskih označbah bo začel veljati prvi dan meseca, ki sledi datumu, ko pogodbenici druga drugo uradno obvestita, da so njuni notranji postopki sprejetja zaključeni. Če je ta datum pred datumom začetka veljavnosti sporazuma v obliki izmenjave pisem med EU in Islandijo v zvezi z dodatnimi trgovinskimi preferenciali za kmetijske proizvode, sprejetega na podlagi člena 19 Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru v Bruslju dne … leta …, bo sporazum o geografskih označbah začel veljati šele na isti datum kot slednji sporazum.

Pogajanja o geografskih označbah med EU in Islandijo so potekala od 4. julija 2012 do 17. septembra 2015. Izvedena so bila v povezavi s pogajanji med EU in Islandijo o nadaljnji liberalizaciji trgovine s kmetijskimi proizvodi in predelanimi kmetijskimi proizvodi. V skladu z doseženim sporazumom o geografskih označbah je na Islandiji zaščitenih 1 150 živil z geografsko označbo iz EU. Islandija še ni registrirala proizvodov z zaščiteno geografsko označbo. Vendar sporazum določa mehanizem za posodabljanje seznama geografskih označb in za vključitev novih proizvodov z geografskimi označbami v poznejši fazi v okviru postopka skupnega odbora.

EU in Islandija sta podpisnici Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (Sporazum EGP), ki zagotavlja prosti pretok blaga, razen kmetijskih in ribiških proizvodov. Člen 19 Sporazuma EGP zajema določbe o trgovini s kmetijskimi proizvodi. Dvostranski sporazum med EU in Islandijo o trgovinskih preferencialih, doseženih na podlagi člena 19 Sporazuma EGP, iz leta 2007 med drugim vključuje zavezanost pogodbenic k spodbujanju trgovine s proizvodi z geografsko označbo.

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

o podpisu Sporazuma v imenu Evropske unije med Evropsko unijo in Islandijo o zaščiti geografskih označb za kmetijske proizvode in živila

EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 24.8.2016 COM(2016) 524 final PRILOGA k predlogu



SKLEPA SVETA o podpisu Sporazuma v imenu Evropske unije med Evropsko unijo in Islandijo o zaščiti geografskih označb za kmetijske proizvode in živila



PRILOGA Sporazum med Evropsko unijo in Islandijo o zaščiti geografskih označb za kmetijske proizvode in živila EVROPSKA UNIJA na eni strani in ISLANDIJA na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: pogodbenici) STA SE – OB UPOŠTEVANJU dejstva, da se pogodbenici strinjata, da bosta medsebojno pospeševali usklajen razvoj geografskih označb, kot so opredeljene v členu 22(1) Sporazuma o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine, ter spodbujali trgovino s kmetijskimi proizvodi in živili s poreklom z ozemelj pogodbenic, O UPOŠTEVANJU, da Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru (Sporazum EGP) določa vzajemno priznavanje in zaščito geografskih označb za vina, aromatizirane vinske proizvode in žgane pijače – DOGOVORILI O NASLEDNJEM: Člen 1 Področje uporabe 1. Ta sporazum se uporablja za priznavanje in zaščito geografskih označb za kmetijske proizvode in živila, razen vin, aromatiziranih vinskih proizvodov in žganih pijač, s poreklom z ozemelj pogodbenic. 2. Geografske označbe pogodbenice druga pogodbenica zaščiti na podlagi tega sporazuma le, če so vključene v področje uporabe zakonodaje iz člena 2. Člen 2 Uveljavljene geografske označbe

1. Evropska unija po preučitvi zakonodaje Islandije iz dela A Priloge I ugotavlja, da navedena zakonodaja izpolnjuje elemente iz dela B Priloge I. 2. Islandija po preučitvi zakonodaje Evropske unije iz dela A Priloge I ugotavlja, da navedena zakonodaja izpolnjuje elemente iz dela B Priloge I. 3. Islandija po zaključku postopka ugovora v skladu z delom C Priloge I ter po preučitvi geografskih označb za kmetijske proizvode in živila Evropske unije iz Priloge II, ki so registrirani v Evropski uniji v skladu z zakonodajo iz odstavka 2, zaščiti navedene geografske označbe v skladu z ravnjo zaščite iz tega sporazuma. 4. Evropska unija po zaključku postopka ugovora v skladu z delom C Priloge I ter po preučitvi geografskih označb za kmetijske proizvode in živila Islandije iz Priloge II, ki so registrirani v Islandiji v skladu z zakonodajo iz odstavka 1, zaščiti navedene geografske označbe v skladu z ravnjo zaščite iz tega sporazuma. Člen 3 Dodajanje novih geografskih označb 1. Pogodbenici se strinjata glede možnosti dodajanja novih geografskih označb, ki jih je treba zaščititi, v Prilogo II v skladu s členom 10(3) po zaključku postopka ugovora v skladu z delom C Priloge I ter po preučitvi geografskih označb iz člena 2(3) in (4) v zadovoljstvo obeh pogodbenic. 2. Pogodbenici ni treba zaščititi imena kot geografsko označbo, kadar je v nasprotju z imenom rastlinske sorte ali živalske pasme, zaradi česar je verjetno, da bi tako ime zavedlo potrošnike glede resničnega porekla proizvoda. Člen 4 Obseg zaščite geografskih označb 1. Geografske označbe iz Priloge II, vključno s tistimi, ki so bile dodane na podlagi člena 3, se zaščitijo pred: (a) vsako neposredno ali posredno komercialno rabo zaščitenega imena: (i) za primerljive proizvode, ki niso v skladu s specifikacijo proizvoda za zaščiteno ime, ali (ii) če taka raba izkorišča ugled geografske označbe; (b) vsako zlorabo, posnemanjem ali navajanjem, tudi če je resnično poreklo proizvoda navedeno ali če je zaščiteno ime prevedeno, drugače zapisano ali prečrkovano ali če mu je dodan izraz, kot so „slog“, „tip“, „metoda“, „kot se proizvaja v“, „imitacija“, „okus“, „kot“ ali podobno; (c) vsako drugo napačno ali zavajajočo označbo izvora, porekla, vrste ali bistvenih lastnosti proizvoda na notranji ali zunanji embalaži, v reklamnem gradivu ali dokumentih, ki se nanašajo na zadevni proizvod, in v primeru pakiranja proizvoda v embalažo, ki lahko ustvari napačen vtis o poreklu proizvoda; (d) vsako drugo prakso, ki lahko potrošnika zavede glede pravega porekla proizvoda. 2. Zaščitene geografske označbe na ozemlju pogodbenic ne postanejo generične. 3. Če so geografske označbe v celoti ali delno enakozvočne, se zaščita odobri za vsako označbo, če se je uporabila v dobri veri in ob upoštevanju lokalne in tradicionalne rabe ter dejanske nevarnosti zamenjave. Pogodbenici skupaj določita praktične pogoje uporabe, pod katerimi se bodo enakozvočne geografske označbe med seboj razlikovale, ob upoštevanju potrebe po zagotavljanju pravične obravnave zadevnih proizvajalcev in preprečevanju zavajanja potrošnikov. Enakozvočno ime, ki potrošnika zavede, tako da misli, da proizvodi prihajajo z drugega ozemlja, se ne registrira, čeprav je ime točno, kar zadeva dejansko ozemlje, regijo ali kraj porekla zadevnega proizvoda. 4. Kadar ena od pogodbenic v okviru pogajanj s tretjo državo predlaga zaščito geografske označbe navedene tretje države in je to ime enakozvočno geografski označbi druge pogodbenice, se slednja obvesti in se ji da priložnost, da predloži svoje pripombe, preden se ime zaščiti.

5. Nobena določba tega sporazuma pogodbenice ne zavezuje, da zaščiti geografsko označbo druge pogodbenice, ki ni ali ni več zaščitena v državi porekla. Pogodbenici se medsebojno uradno obvestita, če geografska označba v državi porekla ni več zaščitena. Takšno uradno obvestilo se pošlje v skladu s členom 10(3). 6. Nobena določba tega sporazuma ne posega v pravico oseb, da pri trgovanju uporabljajo svoje ime ali ime svojih poslovnih predhodnikov, razen kadar uporaba takega imena zavaja potrošnike. Člen 5 Pravica do uporabe geografskih označb 1. Ime, zaščiteno v skladu s tem sporazumom, lahko uporablja vsak gospodarski subjekt, ki trži kmetijske proizvode in živila, ki so v skladu z ustreznimi specifikacijami. 2. Ko je geografska označba zaščitena na podlagi tega sporazuma, se za uporabo zaščitenega imena ne zahteva nobena registracija uporabnikov ali dodatne pristojbine. Člen 6 Razmerje do blagovnih znamk 1. Pogodbenici zavrneta registracijo oziroma po uradni dolžnosti ali na zahtevo katere koli zainteresirane strani v skladu z zakonodajo vsake od pogodbenic razveljavita blagovno znamko, ki ustreza kateri koli od situacij iz člena 4(1) v zvezi zaščitenimi geografskimi označbami za podobne proizvode, pod pogojem, da je vloga za registracijo blagovne znamke vložena po datumu vloge za registracijo geografske označbe, vložene na zadevnem ozemlju. 2. Za geografske označbe iz člena 2 je datum vloge za registracijo datum začetka veljavnosti tega sporazuma. 3. Za geografske označbe iz člena 3 je datum vloge za registracijo datum predložitve zahtevka za zaščito geografske označbe drugi pogodbenici. 4. Pogodbenici nista zavezani k zaščiti geografske označbe v skladu s členom 3, kadar bi lahko zaščita glede na ugledno ali dobro znano blagovno znamko zavedla potrošnika glede resničnega porekla proizvoda. 5. Brez poseganja v odstavek 4 tega člena pogodbenici zaščitita geografske označbe tudi, kadar obstaja predhodna blagovna znamka. Predhodna blagovna znamka pomeni blagovno znamko, katere uporaba ustreza eni od situacij iz člena 4(1) in za katero je bila vloga vložena, ki je bila registrirana ali, če to možnost določa zadevna zakonodaja, v dobri veri uveljavljena z uporabo na ozemlju ene od pogodbenic pred datumom, na katerega druga pogodbenica na podlagi tega sporazuma vloži vlogo za zaščito geografske označbe. Taka blagovna znamka se lahko še naprej uporablja in obnavlja ne glede na zaščito geografske označbe, pod pogojem, da v zakonodaji pogodbenic o blagovnih znamkah ne obstajajo razlogi za neveljavnost ali preklic blagovne znamke. Člen 7 Izvrševanje Pristojni organi pogodbenic ustrezno okrepijo zaščito, določeno v členih od 4 do 6, da se prepreči in po potrebi ustavi vsaka nezakonita uporaba zaščitenih geografskih označb. To zaščito izvajajo tudi na zahtevo zainteresirane strani. Člen 8 Splošna pravila 1. Uvoz, izvoz in trženje katerega koli proizvoda iz členov 2 in 3 se izvajajo v skladu z zakoni in drugimi predpisi, ki se uporabljajo na ozemlju pogodbenice, kjer se proizvodi dajejo na trg.

2. Vse zadeve z zvezi s specifikacijami proizvodov registriranih geografskih označb obravnava skupni odbor, ustanovljen v skladu s členom 10. 3. Registracijo geografskih označb, ki so zaščitene po tem sporazumu, lahko prekliče le pogodbenica porekla proizvoda. 4. Specifikacija proizvoda iz tega sporazuma je specifikacija, ki jo odobrijo organi pogodbenice na ozemlju porekla proizvoda, vključno z morebitnimi odobrenimi spremembami specifikacije. Člen 9 Sodelovanje in preglednost 1. Pogodbenici bodisi neposredno bodisi prek skupnega odbora, ustanovljenega na podlagi člena 10, vzdržujeta stike v zvezi z vsemi zadevami, ki so povezane z izvajanjem in delovanjem tega sporazuma. Zlasti lahko ena od pogodbenic od druge pogodbenice zahteva informacije v zvezi s specifikacijami proizvodov in njihovimi spremembami ter v zvezi s kontaktnimi točkami za zagotavljanje nadzora. 2. Vsaka pogodbenica lahko objavi specifikacije proizvodov ali njihove povzetke ter kontaktne točke za zagotavljanje nadzora, ki ustrezajo zaščitenim geografskim označbam druge pogodbenice v skladu s tem sporazumom. Člen 10 Skupni odbor 1. Pogodbenici se strinjata, da se ustanovi skupni odbor, ki ga sestavljajo predstavniki Evropske unije in Islandije za spremljanje razvoja v zvezi s tem sporazumom ter za krepitev sodelovanja in dialoga o geografskih označbah. 2. Skupni odbor odločitve sprejema soglasno. Določi tudi svoj poslovnik. Sestane se na zahtevo katere koli pogodbenice, izmenično v Evropski uniji in na Islandiji, v času, na kraju in na način (ki lahko vključuje videokonferenco), ki jih skupaj določita pogodbenici, vendar najpozneje 90 dni po predložitvi zahteve. 3. Skupni odbor poskrbi tudi za pravilno delovanje tega sporazuma in lahko preuči vsa vprašanja v zvezi z njegovim izvajanjem in delovanjem. Zlasti je odgovoren za: (a) spremembo dela A Priloge I glede sklicevanj na zakonodajo, ki se uporablja na ozemljih pogodbenic; (b) spremembo dela B Priloge I glede elementov za registracijo in nadzor geografskih označb; (c) spremembo Priloge II glede geografskih označb; (d) izmenjavo informacij o spremembah zakonodaje in politike v zvezi z geografskimi označbami ter o katerem koli vprašanju skupnega interesa na področju geografskih označb; (e) izmenjavo informacij o geografskih označbah, da se preuči njihova zaščita v skladu s tem sporazumom. Člen 11 Začetek veljavnosti

1. Pogodbenici ratificirata ali odobrita ta sporazum v skladu s svojimi notranjimi postopki. 2. Ob upoštevanju odstavka 3 začne ta sporazum veljati prvi dan prvega meseca, ki sledi datumu, ko pogodbenici druga drugo uradno obvestita, da so postopki iz prvega odstavka zaključeni. 3. Če je ta datum pred datumom začetka veljavnosti sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Islandijo v zvezi z dodatnimi trgovinskimi preferenciali za kmetijske proizvode, sprejetega na podlagi člena 19 Sporazuma o EGP v Bruslju dne … leta …, bo ta sporazum začel veljati šele na isti datum kot slednji sporazum. V Bruslju, dne … leta … Za Evropsko unijo Za Islandijo



PRILOGA I Del A Zakonodaja pogodbenic Zakonodaja Evropske unije: Uredba (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil Delegirana uredba Komisije (EU) št. 664/2014 z dne 18. decembra 2013 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z določitvijo simbolov Unije za zaščitene označbe porekla, zaščitene geografske označbe in zajamčene tradicionalne posebnosti ter v zvezi z nekaterimi pravili o izvoru, nekaterimi postopkovnimi pravili in nekaterimi dodatnimi prehodnimi pravili Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 668/2014 z dne 13. junija 2014 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil Zakonodaja Islandije: Zakon o zaščiti imen proizvodov kot označb porekla, geografskih označb ali tradicionalnih posebnosti št. 130, 22. december 2014 Del B Elementi za registracijo in nadzor geografskih označb iz člena 2(1) in (2)

1. Register geografskih označb, ki so zaščitene na ozemlju. 2. Upravni postopek, s katerim se preveri, ali geografske označbe označujejo, da ima blago poreklo z ozemlja, regije ali lokacije ene ali več držav, če se dana kakovost, sloves ali kaka druga značilnost tega blaga v osnovi pripisuje njegovemu geografskemu poreklu. 3. Zahteva, da registrirano ime ustreza posebnemu proizvodu ali proizvodom, za katere je določena specifikacija proizvoda, ki se lahko spremeni le z ustreznim upravnim postopkom. 4. Določbe o nadzoru, ki se uporabljajo za proizvodnjo. 5. Pravica vsakega proizvajalca, ki ima sedež na območju in je predmet sistema nadzora, da prideluje proizvode, ki so označeni z zaščitenim imenom, če proizvajalec upošteva specifikacijo proizvoda. 6. Postopek ugovora, ki omogoča, da se upošteva zakoniti interes predhodnih uporabnikov imena, ne glede na to, ali so navedena imena zaščitena kot oblika intelektualne lastnine ali ne. 7. Pravilo, da zaščitena imena ne smejo postati generična. 8. Določbe v zvezi z registracijo, ki lahko vključujejo zavrnitev registracije in izrazov, ki so v celoti ali delno enakozvočni z registriranimi izrazi, izrazov, ki se v vsakdanjem jeziku običajno uporabljajo kot splošna imena za blago, in izrazov, ki so sestavljeni iz imen rastlinskih sort ali živalskih pasem ali jih vključujejo. Takšne določbe upoštevajo zakoniti interes vseh zadevnih strani. Del C Merila, ki se vključijo v postopek ugovora iz člena 2 1. Seznam imen, po potrebi z ustreznim prečrkovanjem v latinico. 2. Informacije o skupini proizvoda. 3. Poziv vsem državam članicam Evropske unije, tretjim državam ali katerim koli fizičnim ali pravnim osebam z zakonitim interesom, ustanovljenim ali s sedežem v državi članici EU, Islandiji ali tretji državi, da predložijo ugovor na tako zaščito z ustrezno utemeljeno izjavo. 4. Obvestila o ugovoru mora Evropska komisija ali vlada Islandije (islandski organ za nadzor hrane in veterinarski nadzor (MAST)) prejeti v dveh mesecih od datuma objave informativnega obvestila. 5. Obvestila o ugovoru se sprejmejo le, če so bila prejeta v roku iz točke 4 in če v njem zvezi z zaščito predlaganega imena utemeljeno naslednje: (a) predlagano ime sovpada z imenom rastlinske sorte ali živalske pasme, zaradi česar je verjetno, da bi tako ime zavedlo potrošnika glede resničnega porekla proizvoda; (b) predlagano ime sovpada z enakozvočnim imenom, ki bi potrošnika zavedlo v prepričanje, da proizvodi prihajajo z drugega območja; (c) zaradi ugleda in slovesa blagovne znamke ter dolžine časa, ko se ta uporablja, lahko zavaja potrošnika glede prave identitete proizvoda; (d) ogroža obstoj popolnoma ali delno enakega imena ali blagovne znamke ali obstoj proizvodov, ki so bili najmanj pet let pred datumom objave informativnega obvestila zakonito na trgu; (e) sovpada z imenom, za katerega se šteje, da je generično.