Povzetek

Ocena učinka spremenjenega predloga uredbe o vzpostavitvi EU-sistema vstopa/izstopa in uredbe o spremembi Zakonika o schengenskih mejah (Uredba (ES) št.°562/2006)

A. Nujnost ukrepanja

Zakaj? V čem je težava?

Področje uporabe ocene učinka: državljani tretjih držav, ki imajo pravico do vstopa z namenom kratkoročnega bivanja do 90 dni v katerem koli 180-dnevnem obdobju ali na podlagi popotniškega vizuma. Obravnavane težave in glavni dejavniki: (1) vse večje število prehodov meje na schengensko območje in z njega (za leto 2025 se predvideva približno 300 milijonov prehodov meje državljanov tretjih držav), kar povzroča zamude pri mejnih kontrolah, (2) sedanji nadzor dovoljenega obdobja bivanja državljanov tretjih držav je dovzeten za napake, počasen in se ne izvaja sistematično (zapletenost in počasnost sedanje obveznosti žigosanja potnih listin), (3) sedanji postopek nadzora meje ne omogoča sistematičnega, preprostega in zanesljivega prijavljanja ter ugotavljanja istovetnosti oseb, ki prekoračijo obdobje dovoljenega bivanja, kar povzroča pomanjkanje zanesljivih informacij o nezakonitem priseljevanju in težave pri vračanju (odsotnost sodobnih sredstev in tehnologije) ter (4) treba je dodatno okrepiti boj proti mednarodnemu kriminalu, terorizmu in drugim varnostnim grožnjam. Zainteresirane strani: zlasti državljani tretjih držav, ki prehajajo schengenske meje, mejni policisti, organi, pristojni za izdajo vizumov in priseljevanje, ter prevozniki.

Kaj se pričakuje od pobude?

Splošni cilji politike pri sistemu vstopa/izstopa (SVI) so: (1)izboljšati upravljanje zunanjih meja; (2)zmanjšati nedovoljene migracije z obravnavanjem pojava prekoračitve obdobja dovoljenega bivanja, (3)prispevati k boju proti terorizmu in hudim kaznivim dejanjem ter zagotoviti visoko raven notranje varnosti. SVI bo poenostavil prehod meje za zakonite potnike ter hkrati povečal možnosti za prepoznavanje oseb, ki prekoračijo obdobje dovoljenega bivanja, in migrantov brez urejenega statusa ter olajšal izvrševanje odločb o vrnitvi. Zagotovil bo tudi boljše ugotavljanje istovetnosti državljanov tretjih držav in omogočal odkrivanje oseb, ki uporabljajo več identitet.

Kakšna je dodana vrednost ukrepanja na ravni EU?

Ker v schengenskem območju ni notranjih meja, je potrebno dobro upravljanje zunanjih meja, pri katerem vsaka država nadzira zunanjo mejo v imenu drugih schengenskih držav. Zato se nobena država članica ne more sama spopasti z nezakonitim priseljevanjem. Oseba lahko na schengensko območje vstopi prek mejnega prehoda v državi članici, ki uporablja nacionalni register podatkov o vstopu/izstopu, izstopi pa lahko prek mejnega prehoda v državi, ki takega sistema ne uporablja. Države članice zato ne morejo same spremljati spoštovanja pravil EU glede obdobja dovoljenega bivanja. Na območju brez notranjih meja je treba proti nezakonitemu priseljevanju ukrepati skupno. Poleg tega bi se z boljšimi informacijami o čezmejnih premikih državljanov tretjih držav na ravni EU vzpostavila dejanska podlaga za razvoj in prilagoditev migracijske politike EU. Ob upoštevanju navedenega je za sprejetje ustreznih ukrepov EU primernejša od držav članic.

B. Rešitve

Katera možnost politike je najprimernejša? Zakaj?

Najprimernejše možnosti za izvajanje SVI imajo naslednje značilnosti: (1)Obstajal bo en enotni sistem: SVI. Interoperabilnost med SVI in obstoječim vizumskim informacijskim sistemom (VIS) je vzpostavljena na centralni ravni. Komunikacija z državami članicami poteka prek enotnega nacionalnega vmesnika, ki je enak za vse države članice. (2)Biometrični identifikatorji za SVI so štirje prstni odtisi, ki se uporabljajo v kombinaciji s podobo obraza. Ta možnost izpolnjuje tako cilj dovolj natančnega ugotavljanja istovetnosti kot cilj poenostavitve prehoda meje. (3)Pristop za poenostavitev prehoda temelji na uvedbi samopostrežnih sistemov, ki jih državljani tretjih držav uporabljajo, da začnejo postopek mejne kontrole, ki se zaključi s predložitvijo dodatnih informacij na zahtevo mejnega policista. Prostovoljno je mogoče vzpostaviti nacionalne programe za registrirane potnike. Ta možnost je najprimernejša, saj združuje številne pozitivne učinke, se nanaša na večjo skupino potnikov in ima najučinkovitejše razmerje med stroški in koristmi. (4)S petletnim obdobjem hrambe podatkov se zmanjša pogostost ponovnega vpisa, kar bo koristilo vsem potnikom, mejnemu policistu pa omogočalo, da izvede potrebno analizo tveganja, ki jo zahteva Zakonik o schengenskih mejah. (5)Organi za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj držav članic in Europol bodo imeli od začetka delovanja SVI do njega dostop pod natančno opredeljenimi pogoji in v skladu z ustreznimi pravili o varstvu podatkov. Zagotavljanje dostopa do podatkov organom za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj od začetka je skladno z Uredbo VIS.

Kdo podpira katero možnost?