ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.4.4

Evropska komisija je predlagala dolgoročno okoljsko strategijo za očiščenje in zaščito Sredozemlja. Ta edinstven ekosistem propada, saj pritiski na okolje ogrožajo zdravje ljudi in gospodarsko dejavnost, ki je odvisna od morja. Podobno tudi Baltsko morje in Črno morje, ki sta praktično zaprti morji, zaslužita posebno pozornost, glede na to, da se velike količine ruske nafte prevažajo po teh morjih, in glede na vsesplošno povečanje prometa in evtrofikacijo iz kopenskih virov in rek. Občutljivo je tudi vprašanje vpliva na okolje, ki bi ga lahko imel predlagani naftovod v Baltskem morju (Rusija in Nemčija). Zgornje težave se večajo z aktivnostjo vojaških ladij – za katere ne velja evropska zakonodaja – ki vse bolj onesnažujejo okolje in škodijo turizmu.
4.14

V zvezi z uvedbo strogih omejitev škropljenja z uporabo letal EESO meni, da je treba temeljito razmisliti o dejstvu, da obstajajo geografska območja in situacije, kjer ni mogoča nobena druga metoda. V takih okoliščinah bi bilo primerno dovoliti le zelo omejena odstopanja, da bi zagotovili najvišjo mogočo stopnjo varnosti in strokovne usposobljenosti med izvajalci in se tako izognili škodljivim učinkom na zdravje ljudi in na okolje. Države članice in različne pristojne ravni javne oblasti morajo za sistematično spremljanje ravni varnosti in usposobljenosti uporabljati standardizirane postopke za ocenjevanje tveganja.
4.4

Za čim prejšnji začetek uporabe temeljne uredbe v praksi EESO države članice poziva, da svojim nosilcem socialne varnosti že sedaj dajo na razpolago potrebne človeške in tehnične vire in jim s tem omogočijo hitro prilagoditev. Obstoječe instrumente akterjev in uporabnikov na nacionalni ravni – zlasti omrežja TRESS, ki na ravni držav članic združujejo zainteresirane strani in akterje (12) – je treba uporabiti za ustrezno ocenjevanje uporabe te uredbe v praksi po začetku veljavnosti v posameznih državah članicah.
2.1.2

V več direktivah o varovanju zdravja in varnosti pri delu je predvidena priprava poročila držav članic o njihovem praktičnem izvajanju. Poleg tega posamezne direktive zdaj določajo različne roke, v katerih morajo biti nacionalna poročila o praktičnem izvajanju predložena Komisiji (vsake štiri oz. pet let). Te določbe naj bi z zdajšnjim predlogom Komisije uskladili in racionalizirali tako, da je vsakih pet let treba Komisiji predložiti enotno poročilo za vse direktive o njihovem praktičnem izvajanju, ki obsega splošni del o temeljnih načelih in vidikih, ki veljajo za vse direktive, ter posebna poglavja o vidikih, ki jih obravnavajo posamezne direktive. Prvo poročilo bo zajemalo obdobje od leta 2007 do vključno 2012.
5.4

Glavni namen izboljšanja kakovosti voda je varovanje živih organizmov in živilske verige vse do človeka. Če bi bilo mogoče zanesljivo, dosledno in učinkovito izmeriti vsebnost vseh onesnaževal v živih organizmih, bi bilo v osnovi bolje, da se standardi določijo in nadzorujejo na ta način. Na splošno pa je to še vedno težko in trenutno je pri večini prednostnih snovi ustrezneje in običajno dovolj zanesljivo določiti standard za najvišjo dovoljeno koncentracijo v površinskih vodah. (Predlog, da se pri preverjanju skladnosti upoštevata letno povprečje in najvišja dovoljena koncentracija, je realističen, dobro utemeljen in upravičen.)
SL Uradni list Evropske unije C 325/1

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe xxx/2006 o zdravilih za pediatrično uporabo, ki spreminja Uredbo (EGP) št. 1768/92, Direktivo 2001/20/ES, Direktivo 2001/83/ES in Uredbo (ES) št. 726/2004

COM(2006) 640 konč. — 2006/0207 (COD)

(2006/C 325/01)

Svet je 9. novembra 2006 sklenil, da v skladu s členom 95 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o zgoraj omenjenem dokumentu.

Predsedstvo Odbora je strokovno skupino za notranji trg, proizvodnjo in potrošnjo zadolžilo za pripravo dela Odbora na tem področju.

Zaradi nujnosti zadeve je Evropski ekonomsko-socialni odbor na 431. plenarnem zasedanju 13. in 14. decembra 2006 (seja z dne 13. decembra) imenoval go. HEINISCH za glavno poročevalko ter mnenje sprejel s 125 glasovi za in 1 vzdržanim glasom.

1. Sklep

1.1 Sklep Sveta 2006/512/ES, ki je bil sprejet 17. julija 2006 in spreminja Sklep Sveta 1999/468/ES, temelji na členu 202 Pogodbe. Sklep 2006/512/ES je uvedel nov način izvajanja izvedbenih pristojnosti, imenovan regulativni postopek s pregledom.

1.2 Vse zakonodajne akte, ki še niso sprejeti in se bodo po začetku veljavnosti sklepa komitologije 2006/512/ES nanašali na regulativni postopek temeljnega akta, ki je bil sprejet v skladu s postopkom soodločanja v okviru člena 251 Pogodbe, vendar še ni bil uzakonjen, je treba ustrezno spremeniti. Ta Uredba xxx/2006 o zdravilih za pediatrično uporabo je bila formalno sprejeta 23. oktobra 2006, vendar še ni bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije in zato še ni začela veljati.

1.3 Predloženi predlog Komisije spreminja Uredbo xxx/2006 o zdravilih za pediatrično uporabo v tem smislu, da se predvidi sprejetje teh dveh izvedbenih ukrepov, namreč člena 20(2) in člena 49(3), z novim regulativnim postopkom s pregledom, saj bosta dopolnila uredbo z dodajanjem novih nebistvenih elementov: — v členu 20(2), z namenom natančne opredelitve razlogov za odobritev odloga, in — v členu 49(3), v zvezi z najvišjimi zneski ter pogoji in načini pobiranja denarnih kazni.

2. Priporočilo

2.1 Predlog Komisije je povsem v skladu s postopki in predpisi, ki Komisiji dodeljujejo izvedbene pristojnosti. EESO brez pridržkov podpira predlog Komisije.
3.2

Države članice so nedvomno same odgovorne za uspešnost procesa prevzema eura, vendar je nujno poudariti potrebnost sodelovanja vseh organizacij civilne družbe, ki predstavljajo posamezne skupine ljudi, in njihovo aktivno vključenost v ta proces v vseh državah članicah, ki bodo vstopile v območje eura. Sedanja širitev območja eura se dogaja v posameznih državah in ne v dvanajstih državah naenkrat, kot je to bilo ob uvedbi eura leta 2002. EESO je leta 2001 ugotavljal, da se je za ta proces namenilo ne le veliko sredstev, ampak so bile tudi aktivnosti vseh vpletenih ter priprava in vključenost ljudi velika (3). To je še posebej pomembno in nujno zagotoviti v Sloveniji, ki je manj kot tri mesece pred prevzemom eura.
4.2.1

V zeleni knjigi (1) določena opredelitev „lobistov“ je milo rečeno nejasna, saj se nanaša na poklicna združenja, nevladne organizacije, gospodarska združenja itd., ki opravljajo dejavnosti, „ki se opravljajo z namenom vplivati na oblikovanje politike in odločanje v evropskih institucijah.“ EESO je v prizadevanju za razmejitev do skupin lobistov že razvil koncept „organizacij civilne družbe.“ (2) Poleg tega so v členih 137 do 139 Pogodbe o ustanovitvi ES določeni pogoji, pod katerimi morajo „socialni partnerji“ voditi socialni dialog (3). Organizacije, ki v EU delujejo lobistično, se razlikujejo po svojih ciljih, strukturah in interesnih skupinah, ki jih zastopajo. Združenj industrialcev, delodajalcev ali sindikatov, ki zastopajo interese tisočev ali celo milijonov evropskih podjetij ali delojemalcev, torej ne bi smeli uvrščati med lobistično delujoče organizacije ali interesne skupine, ki zasledujejo ozke komercialne ali druge interese, saj zastopajo široke, splošne in javne interese družbe in pospešujejo razvoj industrije in gospodarstva ter gospodarski in družbeni napredek. Te organizacije niso usmerjene pridobitno. Njihovo k obči koristi usmerjeno dejavnost javnost dobro zaznava, o njej izčrpno poročajo v tisku, in same so zainteresirane za to, da se o njihovih dejavnostih čim več poroča. Pri teh organizacijah gre za socialne partnerje, ki skupaj z državnimi institucijami na evropski ravni sodelujejo v socialnem dialogu.
Pričakovanja samih zaposlenih glede tega, kaj je „dobro delo“, kaže reprezentativna anketa Mednarodnega inštituta za empirično socialno ekonomijo v Nemčiji (INIFES). (17) Analiza za zaposlene je pokazala, da je na prvem mestu vidik zagotovljenosti dohodka in zaposlitve, sledijo pa mu vidiki kakovosti, kot sta smiselno in raznoliko delo. Na tretjem mestu so socialni vidiki, kot sta kooperativno vedenje in vzajemna podpora. Zlasti s stališča tistih, ki so bili vključeni, so naslednji vidiki dela po navedenem vrstnem redu pomembni za njihovo zadovoljstvo pri delu in delavnost:

1. stabilen, zanesljiv prihodek,

2. varnost delovnega mesta,

3. delo mora biti zabavno,

4. spoštljiv odnos nadrejenega do zaposlenega,

5. zaposlitev za nedoločen čas,

6. spodbujanje kolegialnosti,

7. varstvo zdravja na delovnem mestu,

8. delo mora imeti smisel,

9. večstransko, raznoliko delo,

10. imeti vpliv na način dela.

Vsi našteti vidiki so prejeli od 70- do več kot 90-odstotno podporo. Nadaljnja merila za dobro delo, ki so bila prav tako deležna visoke podpore (nad 60 %), so bila povezana z možnostjo za nadaljnji razvoj svojih sposobnosti ter pričakovanjem, da bo nadrejeni spodbujal strokovni in poklicni razvoj. Raziskava je prav tako pokazala, da visoka kakovost dela, ki večinoma ustreza subjektivnim merilom za dobro delo, vodi k večjemu zadovoljstvu pri delu, veselju do dela in delavnosti. Zato lahko zaključimo, da to pozitivno vpliva tudi na produktivnost dela, čeprav ta povezava ni bila posebej raziskana.
4.8

Predlog ohranja zahtevo, da države članice z ustreznimi ukrepi zagotovijo, da zaradi dostopa do avdiovizualnih medijskih storitev pod njihovo jurisdikcijo ni resno ogrožen duševni, moralni ali telesni razvoj mladoletnikov. Ohranja tudi časovne omejitve, ki se morajo še naprej uporabljati za vsebine, ki lahko (tudi neznatno) vplivajo na ta razvoj, ter dopolnjuje obsežno prepoved pornografije in neupravičenega nasilja. Koristno bi bilo, če bi preverili dejansko učinkovitost te prepovedi tako, da bi ocenili spoštovanje direktive od leta 1989, in premislili, ali je treba prepoved odpraviti, mladoletnike pa pred nasilnimi in pornografskimi vsebinami zaščititi na podlagi ukrepov (kodiranje, pozno predvajanje, opozorila), ki so že navedena v besedilu.
a)

Izdelki za ognjemete — kategorija 1: izdelki za ognjemete, ki predstavljajo zelo majhno nevarnost in so namenjeni uporabi v stanovanjskih zgradbah in zaprtih območjih, — kategorija 2: izdelki za ognjemete, ki predstavljajo majhno nevarnost in so namenjeni uporabi na omejenih območjih na prostem, — kategorija 3: izdelki za ognjemete, ki predstavljajo srednje veliko nevarnost in so namenjeni uporabi na prostem, na velikih odprtih območjih, — kategorija 4: izdelki za ognjemete, ki predstavljajo veliko nevarnost in so namenjeni za poklicno uporabo.
2.2.4

Neodvisnost politike konkurence je treba ohranjati in krepiti. Treba jo je tudi povezati z drugimi politikami Unije, kot so politike za varstvo potrošnikov, gospodarski razvoj, inovacije, rast, zaposlovanje ter gospodarsko in socialno kohezijo. Politika konkurence mora s sedanjimi in prihodnjimi reformami izražati vizijo usmerjenosti navzven. V tem smislu si mora Komisija neizogibno prizadevati za trajno ravnovesje, namenjeno čim boljšemu varstvu potrošnikov, podjetij in splošnega interesa Unije. Zato je treba oblikovanje smernic za obravnavo spornih primerov opredeliti na podlagi nekaterih zahtev, in sicer: — nadaljevanje dosledne uporabe pravil o konkurenci, zlasti na področju državnih pomoči, da bi se izognili vsakršnemu spodbujanju nacionalnih politik, ki podpirajo „nacionalne prvake“ ali monopolna podjetja, ki bi lahko povzročila zaviranje konkurence na državni in evropski ravni, zlasti v škodo malih in srednje velikih podjetij. Zato je treba podpreti javna prizadevanja za inovacije in raziskave, da bi pospeševali velike evropske projekte s poudarkom na federativnosti in podpirali inovacijske zmogljivosti malih in srednje velikih podjetij. Prav tako morajo tudi politike v korist zaposlovanja dajati prednosti podpori posameznikov (vseživljenjsko učenje, varstvo otrok, mobilnost, boj proti vsem oblikam diskriminacije) in manj neposrednim pomočem, ki lahko povzročajo izkrivljanje konkurence; — odpravljanje novih „protikonkurenčnih praks“, kot so „zamenjave“ javnih monopolov z zasebnimi in dejanski prevladujoči položaj določene gospodarske dejavnosti (na primer prevladujoči položaj distribucije glede na proizvajalce in obratno). Treba je tudi bolje razumeti specifičnost malih in srednje velikih podjetij, glavnega gibala rasti v Evropi, katerih ustanovitev in razvoj pogosto ovirajo diskriminacijske prakse (državne pomoči, monopoli, prevladujoči položaj). Primerno bi bilo zlasti pospeševati sodelovanje in združevanja malih in srednje velikih podjetij, kar je pogosto edina možnost teh podjetij, da bi postala enakovredna svojim konkurentom; — zagotavljanje, da imajo potrošniki resnične koristi od ekonomije obsega in zmogljivosti enotnega evropskega trga.
2.7

Istočasno Komisija razširja uporabo neobveznega mehanizma obrnjene davčne obveznosti na določene storitve, namenjene davčnim zavezancem v tistih gospodarskih panogah, pri katerih se je izkazalo, da jih je težko nadzirati. Uporaba tega mehanizma pomeni, da se zavezanost za plačilo davka prenese na prejemnika storitve. Novo pravilo velja za storitve v gradbenem sektorju, za najemanje osebja za opravljanje storitev v gradbenem sektorju, za promet z zemljišči in objekti kot so navedeni v členu 13 (B) (g) in (h), kjer se dobavitelj odloči za obdavčenje v skladu s točko (C) (b) tega člena, ter za dobave odpadkov, odpadnega materiala in materiala, ki nastane pri obdelavi nekaterih od teh odpadnih snovi in ki ga je mogoče reciklirati. Države članice lahko na podoben način uporabijo mehanizem obrnjene davčne obveznosti v posebnih primerih, kjer je dobavo izvedel prodajalec, ki je v finančnih težavah in ni mogel poravnati niti svojih dolgov niti svojih davčnih obveznosti. Uporaba mehanizma obrnjene davčne obveznosti v državah članicah je odvisna od posvetovanja z odborom za DDV.
1.3

Komisija kot največjo dovoljeno gostoto piščancev na kvadratni meter uporabne površine (gostota naselitve) predlaga 30 kg žive teže/m2. Države članice lahko obratom ali posameznim enotam obrata dovolijo do 38 kg/m2, pod pogojem, da lastniki ali rejci izpolnjujejo vrsto zahtev, med drugim glede inšpekcijskih pregledov, nadzora in spremljanja dela, kar lahko izvaja le pristojni organ posamezne države članice. Poleg tega predlog vsebuje vrsto natančno opisanih minimalnih standardov, ki veljajo za vse obrate; nanašajo se na inšpekcijske preglede in nadzor dela v obratu, sisteme za napajanje in krmljenje, steljo, hrup, svetlobo, čiščenje, dezinfekcijo, vodenje evidence, kirurške posege, usposabljanje in usmerjanje oseb, ki delajo s piščanci. Obrati z večjo gostoto naselitve morajo izpolnjevati dodatne zahteve glede vodenja evidenc in dokumentacije, koncentracije NH3 in CO2, temperature in vlažnosti zraka, inštalacije in tehničnih pregledov sistemov prezračevanja, ogrevanja in hlajenja, postmortalnih pregledov na osnovi indikatorjev dobrega počutja živali ter postopka ob neizpolnjevanju zahtev. Obstaja predlog regulativnega postopka za nadzor enotnega izvajanja in tekočega usklajevanja določb iz prilog ob sodelovanju Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali.
3.3

Pomanjkanje enotne namere držav članic na področju obdavčenja, posebej DDV-ja, ni nič novega: tako je bilo že od same ustanovitve Evropske unije, širitve iz prvotno 6 na trenutno 25 držav članic pa so se te razlike samo še povečale. V preteklih letih ni niti prišlo do sporazuma o predlogu Komisije o razponu med najnižjimi in najvišjimi davčnimi stopnjami od 15 do 25 % (četudi ta razpon v praksi že obstaja); še težje se je bilo sporazumeti o enotni uporabi načela plačila DDV-ja v državi porekla in se lotiti utemeljevanja za ukinitev številnih izjem in odstopanj, ki so državam članicam občasno na voljo iz različnih razlogov in za omejeno časovno obdobje (kjer je določeno), ki ni skoraj nikoli ustrezno upoštevano.
1.3

Sposobnost virusa influence, da se hitro spreminja in prilagaja, predstavlja posebej veliko grožnjo varstvu zdravja živali in ljudi. Čeprav dosedanje znanje kaže, da je zdravstveno tveganje, ki ga povzročajo tako imenovani virusi nizko patogene aviarne influence (Low Pathogenic AI — LPAI), nižje od tveganja, ki ga povzročajo virusi visoko patogene aviarne influence (Highly Pathogenic AI — HPAI), nastanejo slednji z mutacijo nekaterih LPAI virusov, in sicer tipov H5 in H7, ter lahko povzročijo bolezen perutnine z zelo visoko stopnjo smrtnosti. Razpoložljivi podatki kažejo, da so virusi HPAI tipov H5 in H7 odgovorni za veliko večino primerov aviarne influence pri ljudeh in za vse primere smrti zaradi aviarne influence. Čeprav obstajajo dokazi o prenosu virusa LPAI tipa H9 iz prašičev in perutnine na človeka, dejansko tveganje za zdravje človeka še ni natančno pojasnjeno.
6.4

In nazadnje, vendar ne najmanj pomembno: predlog direktive ne obravnava vidika, ki je za operaterje največjega pomena. To je varstvo podatkov. Iz predloga lahko sklepamo, da so sporočila, ki jih operaterji pošiljajo oblastem, pred tveganjem, da bi prišla v roke tretjim osebam, zaščitena z veljavnimi predpisi o varstvu zasebnosti. Dokument se tudi ne loteva resnične nevarnosti: vdora tretjih oseb v podatkovne baze javne uprave. V tem primeru obstaja možnost, da podatki o tržnih deležih in imenih strank postanejo predmet industrijskega vohunstva, ki lahko povzroči veliko škodo. Državljani imajo, preden zaupajo informacije katerikoli javni upravi, pravico vedeti kakšna tehnična in organizacijska sredstva so uporabljena, da bi bili varni pred računalniškimi pirati.
2.3

Pripravljalna študija je pokazala, da je kljub obstoječi mednarodni zakonodaji vpliv nacionalnih tradicij zelo izrazit, kar je razvidno iz različne stopnje kakovosti in težko primerljivih oblik usposabljanja. Tovrstna razdrobljenostjo v okviru Skupnosti ni več sprejemljiva, saj lahko v preobremenjenem evropskem zračnem prostoru privede do večjega varnostnega tveganja. Posledica uskladitev licenc za kontrolorje bo prav večja varnost, saj bo s tem bolj usklajeno tudi usposabljanje kontrolorjev znotraj posameznih centrov in enot ter med njimi, omogočeno pa bo tudi njihovo učinkovitejše in varnejše sodelovanje. To pa bo nadalje vodilo k učinkovitejši organiziranosti trga dela za kontrolorje zračnega prometa, povečalo bo njihovo razpoložljivost in olajšalo določitev funkcionalnih blokov zračnega prostora. Licenca bo omogočila tudi boljši prost pretok delavcev, saj trenutni postopek preverjanja oz. priznavanja licenc med državami članicami ne bo več potreben.
4.13

V podporo in spodbudo ustanavljanja in prevzema malih in mikropodjetij v podeželskem okolju in v skladu z uvodno izjavo sklepa Sveta in Parlamenta z dne 12. julija 2004 o večletnem programu Odbor od Komisije in Evropskega investicijskega sklada zahteva uvedbo novih ukrepov za spodbujanje in razvijanje uporabe finančnih instrumentov, zlasti garancije za mala in srednje velika podjetja v okviru podeželskih podjetij. Prav tako od Evropskega investicijskega sklada in Komisije zahteva, da preuči možnost komplementarnosti in kombiniranja med EKSRP, ESS in ESRR in instrumenti za večjo in poenostavljeno podporo naložbam ustanoviteljev in prevzemnikov podjetij v podeželskem okolju.
2.4.5

zagotavljati pravice potrošnikov in uporabnikov: ta načela zadevajo zlasti dostop do storitev, predvsem čezmejnih, na vsem ozemlju Unije in za vse skupine prebivalstva, finančno dostopnost storitev, vključno s posebnimi sistemi za osebe z nizkimi dohodki, fizično varnost, varnost in zanesljivost, nepretrganost, visoko kakovost, izbiro, preglednost in dostop do informacij dobaviteljev in regulatorjev. Izvedba teh načel ponavadi zahteva obstoj neodvisnih regulatorjev z jasno določenimi pooblastili in nalogami. To vključuje pooblastila za sankcioniranje (sredstva za nadzor preglednosti in uporabe predpisov na področju univerzalne storitve) in bi moralo obsegati tudi določbe o zastopanosti in dejavni udeležbi potrošnikov in porabnikov pri opredelitvi in vrednotenju storitev, omogočanju uporabe pravnih sredstev in ustreznih mehanizmov kompenzacij ter o obstoju evolutivne klavzule, ki omogoča prilagajanje zahtevam glede na razvoj potreb in skrbi uporabnikov in potrošnikov ter glede na spremembe gospodarskega in tehnološkega okolja;
2.4

EESO skrbi učinek predlaganih znižanj cen in kvot na raven proizvodnje sladkorne pese in sladkorja v Evropski uniji, dohodek številnih družinskih kmetijskih gospodarstev, trajnost industrijskih in trgovinskih dejavnosti v sladkornem sektorju, zaposlovanje v sladkorni industriji in kmečkem okolju ter na multifunkcionalnost, zlasti v regijah, ki so v neugodnem položaju ali oddaljene, in tudi v novih državah članicah, kjer so potrebna velika vlaganja v prestrukturiranje. EESO dvomi, da predlogi reforme, ki jih je pripravila Komisija, spoštujejo evropski model kmetijstva, multifunkcionalnost in načelo trajnosti, kot je to soglasno določil Evropski svet v Luxembourgu decembra 1997. Prav tako meni, da so predlogi reforme v nasprotju z lizbonsko strategijo, ki si med drugim izrecno prizadeva za ustvarjanje delovnih mest.
2.2

Številne nedavne analize, kot npr. Sapirjevo poročilo (julij 2003), poudarjajo naraščanje izziva konkurenčnosti za Evropo, ukleščeno med velike industrijske partnerje — t.j. ZDA in Japonsko — ter porajajoča se gospodarstva, ki temeljijo na nizkih proizvodnih stroških denimo Kitajska, Indija, vendar hkrati vse bolj vključujejo tudi sodobno tehnologijo in vlagajo v izobraževanje in izpopolnjevanje ter infrastrukture. Podatki (npr. izvozi, plačilna bilanca, razvoj podjetniških dobičkov…) dokazujejo, da so evropsko gospodarstvo in velika večina evropskih podjetij v velikem obsegu konkurenčni. Kljub temu je veliko pokazateljev skrb vzbujajočih: šibka rast, nezadovoljujoča raven naložb in povpraševanja, kvantitativno in včasih kvalitativno poslabševanje razmer na področju zaposlovanja, selitve proizvodnje, izseljevanje raziskovalcev in znanstvenikov, povečevanje javnih primanjkljajev, naraščajoči stroški socialnega varstva, povezani s pospešenim staranjem prebivalstva — vsi navedeni dejavniki so privedli do povečanih težav pri financiranju.Kljub temu pa so številni kazalniki skrb vzbujajoči: šibka rast, nezadovoljujoča raven naložb in povpraševanja, kvantitativno in včasih kvalitativno poslabševanje razmer na področju zaposlovanja, selitve proizvodnje, izseljevanjeraziskovalcev in znanstvenikov, povečevanje javnih primanjkljajev, naraščajoči stroški socialnega varstva, povezani s pospešenim staranjem prebivalstva — vsi navedeni dejavniki so privedli do povečanih težav pri financiranju.
1.1

Predlog Komisije za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o reviziji letnega poročila in konsolidiranega računovodskega izkaza ter o spremembi Direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS je treba obravnavati skupaj z drugimi ukrepi EU, ki so vključeni v akcijski načrt za finančne storitve. V zvezi s tem so še posebej pomembni: sporočilo Komisije o modernizaciji prava družb in izboljšanju upravljanja podjetij v Evropski uniji — akcijski načrt (COM(2003) 284), uporaba mednarodnih računovodskih standardov od leta 2005 dalje ter direktive o zlorabi trga in prospektu.
3.3.1

Kodeks ISM izhaja iz panožne pobude kot prostovoljno sredstvo za spodbuditev kakovostnega ladijskega prometa. Izkušnje iz obvezne globalne uporabe Kodeksa ISM od prve faze v letu 1998 so po pričakovanjih pokazale prednosti in pomanjkljivosti Kodeksa. Splošno priznano je dejstvo, da obstaja potreba po boljšem razumevanju ciljev Kodeksa v vsej pomorski skupnosti (državah zastave, klasifikacijskih zavodih in ladijskih družbah), po boljših povezavah med tistimi, ki izdajajo spričevala ISM, in enotnimi standardi usposabljanja za presojevalce Kodeksa ISM. Temelj dobrega varnega upravljanja je zaveza, ki se sprejme na vrhu. Pri pomorski varnosti in preprečevanju onesnaževanja sta zaveza in motiviranost posameznikov na vseh ravneh tisti, ki vplivata na končni rezultat. Brez razumevanja pomorskega povezovanja bi Kodeks ISM lahko postal le vaja na papirju, kar želijo prikazati skeptiki.
3.2

EESO se sklicuje zlasti na poročilo o dejavnostih Opazovalnice (3) in ocenjuje, da so pričakovanja in razlogi, ki so vir za odobritev predloga, še vedno veljavni in da ima predvsem avdiovizualna industrija bistven pomen na področju gospodarstva, kulture in demokracije.