1. UVOD

1.1.Cilj poročila

Komisija mora poročati o izvajanju Uredbe (EU) 2018/974 o statistiki prevoza blaga po celinskih plovnih poteh (v nadaljnjem besedilu: Uredba). Poseben časovni razpored iz člena 9 Uredbe določa, da Komisija predloži poročilo do 31. decembra 2020, nato pa vsakih pet let. Namen tega poročila je izpolniti zahtevo glede poročanja Komisije.

V tem poročilu so opisani ozadje, okvir politike in pokritje zakonodaje ter obravnavana vprašanja, povezana z njenim izvajanjem. Zadnji oddelek opisuje možen prihodnji razvoj in vsebuje sklepne ugotovitve.

1.2.Ozadje pravnega okvira

Uredba je bila pripravljena, da bi imele Komisija, druge institucije EU, nacionalne vlade in splošna javnost na voljo primerljive, zanesljive, usklajene, redne in celovite statistične podatke o razvoju prevoza blaga po celinskih plovnih poteh v EU.

Ker je bila Uredba (ES) št. 1365/2006 večkrat bistveno spremenjena, je bila z Uredbo (EU) 2018/974 kodificirana in razveljavljena, da bi bila bolj jasna in bi se poenostavila. V veljavi ostaja samo Uredba Komisije (ES) št. 425/2007.

1.3.Okvir politike

V primerjavi z drugimi načini prevoza, pri katerih se pogosto pojavljajo težave z zastoji in zmogljivostmi, je prevoz po celinskih plovnih poteh zanesljiv in energetsko učinkovit ter ima velik potencial za širšo uporabo.

Celinske plovne poti so konkurenčna alternativa cestnemu prometu. Ta način prevoza je zlasti okolju prijazna alternativa v smislu porabe energije in emisij hrupa. Poleg tega celinske plovne poti zagotavljajo visoke ravni varnosti, zlasti za prevoz nevarnega blaga. Nazadnje zmanjšujejo preobremenjenost cestnih omrežij v gosto poseljenih regijah.

Ta sektor je zelo pomemben za prometno politiko; v beli knjigi z naslovom „Načrt za enotni evropski prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu“ je določenih deset ciljev za konkurenčen in z viri gospodaren prometni sistem. Trenutna politika plovbe po celinskih plovnih poteh za obdobje 2014–2020 je vključena v akcijski program NAIADES II. Za izvajanje nalog v okviru zaporednih programov NAIADES in skupne prometne politike EU se pri oblikovanju, spremljanju in ocenjevanju prometnih politik in drugih politik, kot je delovanje notranjega trga, uporablja evropska statistika prevoza po celinskih plovnih poteh. Za oblikovanje skupne prometne politike EU je potrebno poglobljeno poznavanje obsega tovornega prometa po celinskih plovnih poteh in načinov, kako se ta način prevoza spreminja. Zbrani podatki pomagajo tudi pri spodbujanju prevoza po celinskih plovnih poteh, pa tudi pri vključevanju tega načina prevoza v intermodalno logistično verigo.

Evropski zeleni dogovor je nova strategija za rast, katere cilj je, da gospodarstvo EU postane trajnostno s spreminjanjem podnebnih in okoljskih izzivov v priložnosti na vseh področjih politike ter zagotavljanjem, da je prehod pravičen in vključujoč za vse. Sporočilo o evropskem zelenem dogovoru poziva k 90-odstotnemu zmanjšanju emisij iz prometa do leta 2050. Prednostni ukrepi za prehod na trajnostno in pametno mobilnost vključujejo:

·spodbujanje multimodalnega prevoza;

·podporo pri uvajanju avtomatiziranih in povezanih rešitev mobilnosti med različnimi načini;

·boljše obravnavanje zunanjih stroškov prevoznih dejavnosti z oblikovanjem cen;

·povečanje proizvodnje in uvajanje trajnostnih alternativnih goriv za prevoz ter

·zmanjšanje onesnaževanja iz prometa, zlasti v mestih.

Za spodbujanje multimodalnega prevoza evropski zeleni dogovor poziva k preusmeritvi 75 % prometa s cest na železnice in celinske plovne poti. Evropska komisija bo za dosego tega cilja predlagala ukrepe za povečanje zmogljivosti plovbe po celinskih plovnih poteh od leta 2021.