SL Uradni list Evropske unije C 51/8

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o spremembah in perspektivah kovinskopredelovalne industrije (mnenje na lastno pobudo)

2011/C 51/02

Poročevalec: g. RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO

Soporočevalec: g. GIBELLIERI

Evropski ekonomsko-socialni odbor je 16. februarja 2010 sklenil, da v skladu s členom 29(2) poslovnika pripravi mnenje na lastno pobudo o naslednji temi:

Spremembe in perspektive kovinskopredelovalne industrije.

Posvetovalna komisija za spremembe v industriji, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 8. septembra 2010.

Zaradi obnove mandata Odbora se je plenarna skupščina odločila, da bo o tem mnenju glasovala na oktobrskem zasedanju, in je v skladu s členom 20 poslovnika imenovala za poročevalca g. Rodrígueza Garcia-Caro.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 466. plenarnem zasedanju 21. oktobra 2010 z 72 glasovi za in 8 vzdržanimi glasovi.

1. Sklepi in priporočila

1.1 Strateški pomen

Kovinskopredelovalna industrija ima ključno vlogo v prehodu na gospodarstvo, ki varčuje z viri in ima nizke ravni izpustov, kar je v skladu s cilji strategije Evropa 2020. Cilj povečati učinkovitost virov je za panogo izziv, obenem pa tudi gospodarska priložnost: učinkovito gospodarstvo ne more obstajati brez kovinskopredelovalne industrije. Panoga je močna, ustvarja delovna mesta in ta industrija je temeljnega pomena za ustvarjanje dodane vrednosti. Krepi evropsko verigo ustvarjanja vrednosti na poti do gospodarstva, ki gospodarno ravna z viri.

1.2 Kovinskopredelovalna industrija je temeljnega pomena tudi kot inovativna in oskrbovalna panoga, zlasti v zvezi s pobudo Evropa, gospodarna z viri. Prispeva k ločevanju gospodarske rasti od rabe virov, prehodu na gospodarstvo z nizkimi ravnmi izpustov CO2, povečevanju rabe obnovljivih virov energije, posodabljanju prometnega sektorja in spodbujanju energetske učinkovitosti.

1.3 Prepoznavnost

Kovinskopredelovalna industrija trpi zaradi pomanjkanja prepoznavnosti.

1.4 Kovinskopredelovalne industrije ne smemo zamenjevati s proizvodnjo kovin. V Eurostatovi publikaciji European Facts and Figures (Evropska dejstva in številke) proizvodnjo železa, jekla in ferozlitin (oznaka po standardni klasifikaciji NACE: 27) analizirajo skupaj z dejavnostmi proizvodnje kovinskih izdelkov, tj. s kovinskopredelovalno industrijo (oznaka NACE: 28). To precej otežuje pravilno analizo zaposlovanja in industrijskih trendov v kovinskopredelovalni industriji. Takšno pomanjkanje prepoznavnosti se odraža pri presojah učinka, ki skorajda ne upoštevajo zelo pomembnih mikrogospodarskih posledic prihodnjih ureditev za to panogo. Zelo pomembno je spodbujanje razvoja njenega potenciala, zlasti rasti njenega izvoza in pridobivanja praktičnih spoznanj iz njene podjetniške kulture in inovativnosti.

1.4.1 Zato EESO poziva Evropsko komisijo, naj to panogo predelovalne industrije organizacijsko in pri razporejanju človeških virov ustrezno upošteva ter izboljša zastopanost in sogovornike iz kovinskopredelovalne industrije v GD za podjetništvo in industrijo ter GD za trgovino, v skladu z njenim posebnim pomenom in vplivi na zaposlovanje, saj je v kovinskopredelovalni industriji v EU 4,3 milijona delovnih mest. Zato EESO Evropski komisiji priporoča, naj kovinskopredelovalni industriji nameni močnejšo formalno zastopanost v službah in dejavnostih Komisije (na primer v dialogu med EU in Kitajsko).

1.5 Pravilno bi ravnali, če bi uporabili načelo „najprej pomisli na male“

Posredovanje podatkov, ki jih potrebujejo organi v skladu z lokalno zakonodajo in zakonodajo EU, povzroča veliko upravno breme. To malim in srednje velikim podjetjem otežuje razmere. Tudi glede na splošne razmere za vlaganja v mnogih državah postaja za podjetja čedalje bolj enostavno, prikladno in dobičkonosno, da del svojih proizvodov kupujejo zunaj EU, namesto da bi povečevala lastno proizvodnjo za razvoj tehnologije in vlagala v inovacije. Tovrstna praksa bo škodovala dolgoročni konkurenčnosti in odvračala mlade tehnike.

EESO bi želel, da bi pri izvajanju strategije Evropa 2020 na področju industrijske politike, ki je bila sprejeta na zasedanju Evropskega sveta junija 2010, in v prihodnjem sporočilu o agendi za Evropo na področju industrijske politike, ki se opira na vodilno pobudo Industrijska politika za dobo globalizacije, dejansko in učinkovito upoštevali načelo „pomisli na male“.

1.5.1 Prav tako je pomembno, da nacionalni organi – in EESO jih pri tem spodbuja – pomagajo podjetnikom na vseh ravneh, lajšajo postopke za ustanavljanje podjetij in spodbujajo podjetniški duh.

Drug ključni vidik splošnih razmer, v katerih poslujejo podjetja, sta socialna politika in politika zaposlovanja. EESO poziva države članice, naj si zlasti na področju socialne politike skupaj prizadevajo za izboljšanje okolja, ki spodbuja razvoj konkurenčnih in donosnih podjetij. S tem bi omogočili ustvarjanje trajnih delovnih mest v evropski kovinskopredelovalni industriji. Pomembno je zagotoviti, da industrija lahko predvideva možne poslovne ali strateške spremembe pri svojih strankah in podjetjih, ki proizvajajo material, in sicer s pomočjo socialnega dialoga ter s pravočasnim in učinkovitim obveščanjem in posvetovanjem. Na tem področju bi lahko spodbujali izmenjave med državami članicami in socialnimi akterji EU, da bi se vzajemno učili in prepoznavali uspešne prakse, kot je uporaba prožne varnosti.

1.6 Usposobljeni zaposleni, ustrezno predvidevanje potreb po usposabljanju in propagiranje panoge med mladimi

Zaradi povprečne velikosti podjetij v panogi je še toliko bolj pomembno, da je na voljo dovolj kvalificiranih delavcev. Zato so osrednjega pomena ukrepi proti pomanjkanju dobro usposobljenih zaposlenih, tj. primernih vajencev, kvalificiranih delavcev, tehnikov, inženirjev in raziskovalcev, kot tudi njihovo ustrezno (splošno in poklicno) izobraževanje in usposabljanje.

1.6.1 Po mnenju EESO je temeljnega pomena, da se na vseh ravneh uvedejo pobude, s katerimi bi izboljšali podobo in povečali privlačnost kovinskopredelovalne industrije za mlade. Ključnega pomena je, da ta sorazmerno delovno intenzivna panoga še naprej ohranja in po možnosti še poveča število in kakovost svojih zaposlenih. EESO poziva Komisijo, naj prouči pripravo vseevropske študije o izobraževanju in strokovni usposobljenosti, ki ju zahteva kovinskopredelovalna industrija, da bi lahko predvideli potrebe po usposabljanju. Ta študija bi bila lahko pomemben referenčni dokument za tesnejše sodelovanje panoge s tehničnimi fakultetami in ustanovami za poklicno izobraževanje. EESO priporoča, da pred kratkim uvedeni evropski socialni dialog za kovinskopredelovalno panogo prevzame vodenje te študije in razišče vse možnosti za izmenjavo informacij, ki se zdijo primerne, da bi izboljšali položaj malih in srednje velikih podjetij in njihovih zaposlenih.

1.7 Inovativnost

Za uspeh raziskovalnih in razvojnih projektov je posebnega pomena sodelovanje med proizvajalci kovin in kovinskopredelovalno industrijo. Na splošno bi bilo treba proizvodnji kovin in kovinskopredelovalni industriji, zlasti tehnologijam materialov in nanotehnologijam, nameniti več evropskih sredstev za raziskave, da bi z raziskavami v podjetjih izboljšali mehanske lastnosti materialov in tako spodbujali konkurenčnost in inovativnost te industrije. EESO priporoča evropskim institucijam, zlasti Evropski komisiji, naj tudi pri določanju strukture 8. okvirnega programa raziskav storijo vse, da bi olajšali splošen dostop do programov. Spodbujati bi morali zlasti sodelovanje z MSP, saj imajo te le omejene človeške vire za določanje, predložitev in spremljanje možnih inovativnih projektov.

1.7.1 Ker industrijske inovacije največkrat ne temeljijo zgolj na novih znanstvenih spoznanjih, temveč na vrsti različnih oblik inovacij (npr. na novih zasnovah logistike in trženja, inovacijah na področju organizacije, inovacijah poslovnega modela in razvoju izdelkov), se EESO zavzema za to, da bi politika EU na področju inovativnosti to bolje odražala.

1.7.2 Oblikovanje in razvoj izdelkov se pomikata na začetek ali konec proizvodne verige, zato postajata zaščita intelektualne lastnine in ponarejanje izdelkov vse večji problem. Le malo podjetij kovinskopredelovalne industrije za te namene zbere toliko sredstev, kot jih večja podjetja namenjajo za zaščito svoje intelektualne lastnine.

1.8 Pomanjkanje podobe

Kovinskopredelovalna industrija trpi določeno „pomanjkanje podobe“. Sooča se z nalogo, da mora izostriti podobo sektorja in možnosti, ki jih ponuja. V ta namen bi bila koristna tudi podpora oblasti. V tem smislu EESO priporoča nacionalnim oblastem in oblastem EU, naj analizirajo stanje v panogi z vidika njene vloge barometra industrije in zanesljivega kazalca „zdravstvenega stanja“ tako industrijske proizvodne verige kot tudi prispevka malih in srednje velikih podjetij.

Problematično je tudi splošno pomanjkljivo sprejemanje industrije in industrijskih projektov, kar je posledica negativne podobe, ki je nastajala več desetletij. Vzpostaviti je treba novo sodelovanje med politiko, industrijo in javno upravo, da bi ustvarili boljšo podobo podjetij, ki izpolnjujejo vse zakonske zahteve.

1.9 Trgovinska politika

Tako GD za trgovino kot GD za podjetništvo in industrijo bi morala v zadostni meri poznati kovinskopredelovalno industrijo in pri ukrepih, ki se nanašajo kovinskopredelovalna podjetja, uveljavljati uravnotežen pristop. EESO zato Evropski komisiji priporoča, naj sprejme ustrezne ukrepe ter pri odločitvah o določenem sektorju upošteva interes EU in učinke ukrepov na celotno verigo ustvarjanja vrednosti in celotno industrijsko strukturo. Evropska komisija mora v odnosih s tretjimi državami, zlasti v trgovinski politiki, ohraniti načelo vzajemnosti.

1.10 Grozdi

Obstaja očiten interes za razvoj vizije za kovinskopredelovalno industrijo, ki se kaže v različnih grozdih (clusters) v vsej Evropski uniji. Doslej so bili prepoznani predvsem naslednji: Baskija (Španija), Brescia (Italija), Flandrija (Belgija), Litva, Pays de la Loire (Francija), Šlezija (Poljska), Južna Vestfalija (Nemčija), Vorarlberg (Avstrija) in Valencia (Španija). Vendar bi bilo priporočljivo izvesti nadaljnje študije, da bi ocenili posledice, glavne trende, spremembe industrijskih struktur in možnosti za primerjalno analizo (benchmarking) na različnih območjih.

1.11 Financiranje

EESO bi želel, da bi bolj poudarili potrebo po ustreznih likvidnostnih sredstvih za kovinskopredelovalno industrijo, še posebej za mala in srednja velika podjetja. To bi lahko vodilo v izboljšanje prakse po vsej Evropi.

2. Uvod

2.1 Lizbonska pogodba opredeljuje nov okvir za delovanje Evropske unije; začela je delovati Evropska komisija v novi sestavi in začelo se je novo zakonodajno obdobje Evropskega parlamenta. Medtem se Evropska unija kot celota in zlasti evropska industrijska baza soočata z globalnimi gibanji in izzivi, kakršnih od ustanovitve EU še ni bilo.

2.2 S temi izzivi se moramo odločno soočiti, če želimo zaustaviti naraščanje brezposelnosti, vse večje uničevanje podjetniških in proizvodnih struktur ter vse večjo izgubo zaupanja državljanov.

2.3 S tem mnenjem na lastno pobudo o evropski kovinskopredelovalni industriji želi EESO podati nekaj možnih odgovorov na vprašanja, ki so dolgoročno odločilnega pomena za ohranjanje inovativne moči, gospodarske vzdržljivosti in mednarodnega konkurenčnega položaja evropske kovinskopredelovalne industrije. CCMI proučuje izzive in priložnosti za panogo pri prehodu na trajnostno gospodarstvo, ki gospodarneje ravna z viri, tako kot je opredeljeno v strategiji EU Evropa 2020.

2.4 Med temi vprašanji so naslednja: Kako se je mogoče spopasti s temi izzivi? Se bodo institucije EU znale odzvati? Kje lahko ustvarijo dodano vrednost? Ali je Evropa 2020 – strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast pravi recept za uspeh?

3. Kovinski izdelki so povsod

3.1 Kovinskopredelovalna podjetja najdemo povsod, v skoraj vseh regijah in mestih EU. So prilagodljiva, inovativna, (sorazmerno) majhna, pragmatična, k storitvam usmerjena podjetja, ki ustvarjajo (in ohranjajo) delovna mesta ter so tako globoko ukoreninjena v znane industrijske dobaviteljske verige, da jih pogosto jemljemo kot samoumevna. Čeprav so bili s tem, ko je Evropska komisija pred kratkim objavila prvo vseevropsko študijo, kar velja pozdraviti, že storjeni prvi koraki, so nekatera podjetja kovinskopredelovalne industrije – najbrž zaradi svoje velikosti, raznolikosti, vsestranskosti in vzdržljivosti – ostala za politiko v veliki meri neopažena in niso v središču politične pozornosti, kar je v nasprotju z zastopanjem interesov celotne panoge.

3.2 Ta neopaznost se odraža, na primer, v Eurostatovi publikaciji European Facts and Figures (Evropska dejstva in številke), v kateri proizvodnjo železa, jekla in ferozlitin (oznaka po klasifikaciji NACE: 27) analizirajo skupaj z dejavnostmi proizvodnje kovinskih izdelkov, tj. kovinskopredelovalno industrijo (oznaka NACE: 28). To precej otežuje ločeno in pravilno analizo zaposlovanja in industrijskih trendov v kovinskopredelovalni industriji.

3.3 Vendar ta neopaznost ni več upravičena. Kovinskopredelovalna panoga je „skriti“ bistveni element in jedro industrijske dobavne verige v EU, ki kljub sorazmerni majhnosti podjetij lahko pokaže nekatere zares presenetljive številke v evropskem gospodarstvu.

3.4 Naslednji podatki na kratko ponazarjajo velikost in strateški pomen kovinskopredelovalne panoge za gospodarstvo in zaposlovanje v Evropi:

3.4.1 Številna mala in srednje velika podjetja: v vsej EU je 400 000 kovinskopredelovalnih podjetij, od katerih ima večina (približno 95 %) manj kot 50 zaposlenih.

3.4.2 Delovna mesta v vsej Evropi: kovinskopredelovalni industriji je zaposlenih 4,2 milijona ljudi, kar je približno 12 % vseh zaposlenih v industriji!

3.4.3 Industrija, ki ustvarja delovna mesta: omeniti velja, da se je v nasprotju z večino drugih panog stopnja zaposlovanja kovinskopredelovalne panoge v Evropi v zadnjem desetletju vse do nedavne gospodarske recesije stalno povečevala. Tako se zaposlenost v panogi v obdobju od leta 2000 do leta 2006 povečala za približno 8 %.

3.4.4 Pomembna gospodarska panoga: vrednost proizvodnje je v letu 2008 znašala približno 530 milijard EUR.

3.4.5 Ena od ključnih panog za industrijsko strukturo EU: je dobavitelj za druge panoge.

4. Strateški pomen kovinskopredelovalne industrije

4.1 Nepogrešljiv člen dobavne verige

Evropska kovinskopredelovalna industrija je nepogrešljiv člen evropske industrijske dobavne verige, ki izdeluje sestavne dele in končne izdelke za vse druge predelovalne panoge:

— sestavne dele, ki se uporabljajo predvsem v avtomobilski, letalski in vesoljski industriji ter v prevozništvu in strojništvu, predvsem v strojni industriji; že zgolj zato je panoga ključen element pri prehodu na gospodarstvo, ki gospodarneje ravna z viri;

— jeklene profile in jekleno pločevino, ki so nepogrešljivi za gradbeništvo (stavbe iz jeklenih konstrukcij, armaturne palice, sisteme iz jeklenih okvirjev, gradbene plošče, opremo itd.);

— posode za predelovalno industrijo, kot so živilska, farmacevtska, kemična podjetja in rafinerije nafte itd.;

— izdelke, kot so vezni elementi (vijaki, matice in sorniki) in orodja, ki se uporabljajo tako v industriji kot v gospodinjstvih.

4.2 Stabilna panoga

Kovinskopredelovalna industrija se odlikuje po stabilni strukturi in ne trpi zaradi velikih presežnih zmogljivosti.

4.3 Panoga, ki ustvarja delovna mesta

Kovinskopredelovalna industrija zaposluje približno 12 % zaposlenih v celotni predelovalni industriji EU-27 in obsega približno petino proizvodnih podjetij v EU-27.

4.4 Panoga, ki ustvarja dodano vrednost

Evropska kovinskopredelovalna industrija je ustvarila približno 10 % celotne dodane vrednosti industrije v EU-27, njen delež v industrijski proizvodnji pa je (v letu 2006) znašal 7,4 %. S tega vidika je kovinskopredelovalna panoga (po bruto proizvodnji in obsegu proizvodnje) eden od evropskih prvakov pri ustvarjanju dodane vrednosti in daleč prekaša druge industrijske panoge.

4.5 Velika panoga majhnih podjetij

Evropska kovinskopredelovalna industrija je pomembna proizvodna panoga, čeprav jo sestavljajo zelo različna predvsem majhna podjetja (1) (ali pa morda prav zato): več kot 90 % je malih in srednje velikih podjetij, ki so poleg tega v družinski lasti. Poleg tega v panogi v številnih državah – razen v Nemčiji kot najpomembnejši izjemi – prevladujejo mikropodjetja (z deset ali manj zaposlenimi), ki predstavljajo 80 % vseh podjetij tega sektorja (stanje leta 2006).

4.6 Panoga, ki krepi evropsko dobavno verigo

4.6.1 Struktura kovinskopredelovalne industrije verjetno ni posledica naključja ali samovolje, temveč praktičnega prilagajanja zahtevam trga, ki je v na koncu sooblikovalo industrijsko dobavno verigo v Evropi, da bi ponudilo potrebno prožnost, inovativnost in vlogo niše, ki jih kovinskopredelovalna industrija premore danes. Zato dejstva, da je povprečno kovinskopredelovalno podjetje majhno ali srednje veliko, ne bi smeli jemati kot slabost, temveč kot sorazmerno prednost.

4.6.2 To velja še toliko bolj, ker je evropska kovinskopredelovalna industrija, kot kažejo raziskave, predvsem industrija, v kateri prevladujejo mala in srednje velika podjetja, in tako bo verjetno v veliki meri tudi v prihodnosti. V primerjavi z njenimi glavnimi partnerji v dobavni verigi, ki so zdaj za razliko od kovinskopredelovalne industrije v obsežnem procesu konsolidacije, se velikost podjetij v panogi celo zmanjšuje. Možnosti za konsolidacijo v kovinskopredelovalni industriji pa so – na splošno in iz strukturnih razlogov – zelo omejene.

4.6.3 Potrebno je tesno sodelovanje v celotni dobavni verigi. V zvezi s tem EESO poziva Evropsko komisijo in države članice, naj proučijo pomembno vprašanje izboljšanja partnerstva, razširitve sodelovanja na celotno dobavno verigo in zlasti oblikovanja poti, ki bi kovinskopredelovalni industriji omogočile ugotoviti nove kakovosti in razrede jekla, ki ustrezajo zahtevam odjemalcev, in pomagati pri njihovem razvoju.

4.7 Panoga „v sendviču“

Glede na velikost in ekonomijo obsega bodo odnosi kovinskopredelovalne industrije z njenimi odjemalci in dobavitelji v prihodnjih letih vedno bolj nesimetrični. Kovinskopredelovalna industrija je zato (vedno bolj) v takoimenovanem sendviču, ki zmanjšuje njene možnosti, da bi bila gospodar lastne usode in vplivala na gospodarsko okolje. Ta položaj povzroča vedno večji pritisk na fiksne stroške in kakovost zaposlovanja v panogi.

4.8 Odgovori za prihodnost, ki temeljijo na natančni analizi

Na podlagi teh strateških elementov naj bi z mnenjem na lastno pobudo poskusili najti odgovore, ki temeljijo na dejanskih izkušnjah kovinskopredelovalne industrije – panoge s podjetji in grozdi (clustri), ki bogatijo vse večje evropske regije z delovnimi mesti, možnostmi usposabljanja in priložnosti. To je vsestranska, vzdržljiva in inovativna panoga z izredno sposobnostjo prilagajanja in ohranjanja delovnih mest v najrazličnejših okoliščinah, ki bi lahko služila kot zgled za ustrezne odgovore na izzive prihodnosti – in še posebej za spodbujanje sprememb.

5. Kaj je treba storiti na evropski ravni?

5.1 Kovinskopredelovalna industrija: glavno besedo imajo MSP

5.1.1 Čeprav v absolutnem smislu lahko ugotovimo razlike med regijami (nemška podjetja kovinskopredelovalne industrije so na primer v primerjavi s podjetji v drugih državah EU praviloma večja), se kovinskopredelovalna panoga jasno razlikuje od drugih gospodarskih panog po tem, da v njej prevladujejo in so vsepovsod prisotna mala in srednje velika podjetja.

5.1.2 EESO meni, da ni dovolj, če se politika s tem vidikom le hitro seznani in ga zatem brez konkretnih posledic pušča ob strani. Nedavne raziskave kažejo: dejstvo, da so mala in srednje velika podjetja značilna za kovinskopredelovalno industrijo, ni niti postransko niti naključno, temveč morda celo tvori jedro moči te panoge.

5.1.3 EESO poziva Evropsko unijo, naj nadaljuje s temeljitim proučevanjem glavnih značilnosti te panoge ter jasno in natančno ugotovi, kateri vidiki kovinskopredelovalne panoge učinkujejo pozitivno, so njene glavne prednosti in zato dejavniki ustvarjanja dodane vrednosti v industrijski dobavni verigi EU.

5.1.4 Zatem bi morala Evropska unija sprejeti ustrezne ukrepe za mala in srednje velika podjetja, da bi zadovoljila njihove posebne potrebe. Ugotoviti bi bilo treba najboljše politike in prakse, tudi z uporabo orodij za primerjalno analizo (benchmarking), da bi zadovoljili posebne potrebe evropskih malih in srednje velikih kovinskopredelovalnih podjetij. Tako bi povečali dobre lastnosti in prednosti panoge ter prispevali k ohranitvi njene vodilne vloge med malimi in srednje velikimi podjetji evropske industrije.

5.1.5 Poleg tega bi analize njenih prednosti panogo potrdile kot eno gonilnih sil inovativnosti evropske industrije, pokazale njene prednosti in izboljšale njeno podobo, kar je nujno potrebno, če naj bi v panogo pritegnili delavce (zlasti mlade). Potrebna je politična vizija, da bi evropsko industrijo pomaknili v središče politične pozornosti kot člen dobavne verige, ki ustvarja delovna mesta in skrbi za inovacije.

V trenutku, ko iz različnih upravnih organov po vsej Evropi prihajajo teoretična, retorična in pogosto nejasna zagotovila o pomenu evropskih malih in srednje velikih podjetij, bi bilo pomembno, da bi namesto nejasnih klišejskih pristopov natančno in točno opredelili praktične, konkretne in stvarne ukrepe, da bi to pomembno panogo razumeli, jo krepili in spodbujali.

5.1.6 Zaradi povprečne velikosti podjetij v panogi večina delavcev v kovinskopredelovalni industriji nima dostopa do evropskih svetov delavcev ali primerljivih evropskih mrež, ki bi zastopale njihove interese. Kljub temu pa večina podjetij v panogi posluje v evropski dobavni verigi ali pa ima konkurente v drugih podjetjih iste panoge zunaj EU. Rezultat tega pa je, da so tako plače kot tudi delovni čas in delovni pogoji pogosto podrejeni neposredni konkurenci. Da bi se izognili neravnovesjem pri obveščanju, se EESO zavzema za učinkovito in pravočasno obveščanje delavcev in posvetovanje z njimi ter za spodbujanje socialnega dialoga. Zaradi velikega deleža delavcev v evropskih MSP mora biti evropska politika sposobna odzivanja na potrebe teh delavcev.

5.2 Razpoložljivost surovin, predvsem jekla

5.2.1 Zagotavljanje razpoložljivosti surovin po pravičnih cenah je za kovinskopredelovalno industrijo bistvenega pomena, saj imajo surovine na vse bolj spreminjajočem se in globaliziranem trgu vse večji vpliv.

5.2.2 Kovinskopredelovalna podjetja EU ne morejo pričakovati, da bi se v EU lahko merila s konkurenco na področju stroškov dela, in ker so majhna tudi ne morejo računati na prihranke zaradi učinkov ekonomije obsega, ki jih lahko ustvarjajo njeni dobavitelji, npr. proizvajalci jekla. To pomeni, da morajo nujno imeti dostop do sredstev za proizvodnjo, zlasti do surovin in energije, po konkurenčnih tržnih pogojih.

5.2.3 EESO priporoča Evropski komisiji tudi, naj v svojih odnosih s tretjimi državami vztraja pri ohranitvi načela vzajemnosti, in naj zato prouči nekatere dejavnike, ki evropska podjetja v pogledu dostopa do surovin postavljajo – v primerjavi s podjetji iz drugih držav, kot npr. Kitajske – v slabši položaj. Slednja v Evropi konkurirajo za nakup odpadnega železa, pri čemer pa evropska podjetja zaradi zaprtosti tega trga nimajo enakega dostopa do nakupa odpadnega železa.

5.2.4 Pomembno je tudi spodbujati in zagotavljati sposobnost načrtovanja in obvladovanja nestanovitnosti ter različnih možnih scenarijev (obvladovanje tveganj), in skrbeti, da pravni okvir za evropsko jeklarstvo ne bi oviral vlaganj v to panogo. Prehajanje z večletnih ali letnih pogodb na pogodbe z vedno krajšim rokom veljavnosti – ali vse bolj na promptne posle – bo ta trend predvidoma še bolj okrepilo in vse bolj oteževalo sposobnost načrtovanja kovinskopredelovalnih podjetij. EESO priporoča institucijam EU, naj ta trend upoštevajo pri oblikovanju ukrepov, ki bi malim in srednje velikim podjetjem kovinskopredelovalne panoge omogočili obvladovanje vse večjih nihanj cen. Zlasti priporoča, naj se ta pomemben vidik upošteva pri pripravi naslednjega sporočila o evropski strategiji za surovine.

5.2.5 Prav tako EESO opozarja na vse večjo koncentracijo na področju rudnikov železa in poziva evropsko Komisijo, naj upošteva, da vzpostavitev virtualnih monopolov na svetovni ravni lahko pomeni tveganje za evropsko industrijo, kot so na to opozorile evropska jeklarska panoga, gradbeništvo in avtomobilska industrija v svojih stališčih ob napovedani združitvi rudarskih koncernov BHP Billiton Plc in Rio Tinto Plc.

5.3 Energija

5.3.1 Zagotavljanje stabilne oskrbe z električno energijo je za kovinskopredelovalno industrijo EU izredno pomembno, pri čemer je treba zagotavljati oskrbo vseh vrst energije po konkurenčnih tržnih pogojih.

5.3.2 Vzpostavitev in financiranje infrastrukture in potrebnih čezmejnih povezav ter odprava nacionalnih meja – zlasti za prenos električne energije – so ključnega pomena za zagotovitev učinkovite konkurence med ponudniki energije in upravljavci omrežij.

5.3.3 Prav tako je pri odločanju na področju energetske politike pomembno skrbeti za pravilno ravnotežje med okoljskim vidikom in gospodarskimi učinki na stabilnost in dobavne cene, kar je odločilno za konkurenčnost panoge.

5.4 Enaki konkurenčni pogoji

5.4.1 Podjetja s sedežem v EU se morajo spopadati tudi z vse ostrejšo mednarodno konkurenco na notranjem trgu – zaradi uvoženih izdelkov – in na izvoznih trgih. Položaj zapletajo tudi zelo različni pogoji znotraj EU (npr. cene energije, postopki izdajanja dovoljenj za obrate oz. tovarne, pogoji delovanja). EESO izrecno poziva Komisijo, naj znotraj EU in na mednarodni ravni zagotovi enake pogoje za konkurenco s tretjimi državami.

5.4.2 EESO poziva Komisijo, naj Evropi zagotovi enake konkurenčne možnosti kot jih imajo druge države na mednarodni ravni.

5.4.3 Organi za varstvo konkurence bi morali namenjati tudi veliko več pozornosti zlorabam, ki se lahko pojavijo zaradi različne velikosti podjetij v panogi v primerjavi z njihovimi strankami in še zlasti dobavitelji.

5.5 Financiranje

5.5.1 Finančne institucije imajo pri doseganju ciljev industrijske politike pomembno vlogo, ker prevzemajo ali zavračajo tveganja ali zaradi stopnje dostopnosti do njihovih storitev.

Finančna kriza, ki od konca leta 2008 kazi obete za realno gospodarstvo, tudi kovinskopredelovalni industriji ni prizanesla. Medtem ko je bilo povpraševanje po posojilih v neugodnih gospodarskih razmerah v letu 2009 razmeroma majhno, povzroča nepričakovano močan vzpon v letu 2010 ozka grla pri zagotavljanju finančnih sredstev za podjetja, ker se povpraševanje po posojilih spet povečuje. Takšna ozka grla še zlasti močno občutijo mala in srednje velika podjetja, saj so skoraj izključno odvisna od bančnega financiranja. Kovinskopredelovalna industrija s svojim visokim deležem MSP že zdaj občuti slab finančni položaj, ki grozi, da se bo spremenil v resno krizo.

5.5.2 Banke se pri vlaganju v hedge sklade in druge finančne produkte niso ustrašile nobenega tveganja, zdi pa se, da so spet odkrile strah pred njim, ko gre za njihovo poglavitno nalogo, zagotavljanje sredstev za realno gospodarstvo. Pomembno je poudariti, da mora biti finančni sektor sredstvo za doseganje cilja. Zdaj se bančni sektor pripravlja na izvajanje direktive EU o kapitalskih zahtevah, ki bo povzročila dodaten pritisk na banke v smeri razdolževanja in jim naložila veliko bolj omejevalen odnos glede tveganja. Da bi preprečili negativne stranske učinke za razpoložljivost posojil za celoten sektor je zato potreben natančnejši pregled predpisov.

5.5.3 Odbor bi želel, da bi bolj poudarili potrebo po ustreznih likvidnostnih sredstvih za kovinskopredelovalno industrijo, še posebej za mala in srednja velika podjetja. To bi lahko vodilo v izboljšanje prakse po vsej Evropi.

5.5.4 Kovinskopredelovalna industrija je pomembna evropska izvozna panoga. EESO bi pozdravil ukrepe, s katerimi bi spodbudili razvoj njenih možnosti, zlasti na področju rasti izvoza. Brez dvoma sodi mednje tudi izboljšanje dostopa do finančnih sredstev in izvoznih posojil.

V Bruslju, 21. oktobra 2010 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Staffan NILSSON

(1) Glej European Commission FWC Sector Competitiveness Studies - Competitiveness of the EU Metalworking and Metal Articles Industries Final report, 18.11.2009, str. 91, poglavje Industry structure and size distribution of companies Extent and role of SMEs in the MMA sector: „Iz analize kovinskopredelovalne panoge po velikosti podjetja (številu zaposlenih) izhaja (glej spodnjo tabelo), da v panogi prevladujejo mikropodjetja (z manj kot 10 zaposlenimi), ki so leta 2006 predstavljala 80 % vseh podjetij kovinskopredelovalne panoge. Obenem je bilo mogoče v letu 2006 približno 17 % vseh podjetij v kovinskopredelovalni panogi uvrstiti med majhna podjetja (z 10 do 49 zaposlenimi). Tako je leta 2006 več kot 95 % vseh podjetij kovinskopredelovalne panoge zaposlovalo manj kot 50 ljudi; 3 % podjetij je bilo mogoče uvrstiti med srednje velika (50-249 zaposlenih), medtem ko je bilo le okoli 0,5 % podjetij velikih (z več kot 250 zaposlenimi).“