ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.7

Evropska komisija sodeluje z drugimi mednarodnimi organizacijami, kot so Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD), Mednarodna organizacija dela (MOD), Svetovna zdravstvena organizacija (SZO) in Svetovna banka, ter krepi sinergije z njihovimi instrumenti za dobro poslovanje in upravljanje gospodarskih družb ter preglednost in odgovornost podjetij (18). Ti instrumenti se redno revidirajo in omogočajo podlago za zahteve glede odgovornosti in preglednosti podjetij v zvezi z njihovo socialno in okoljsko politiko ter politiko človekovih pravic. Spodbujajo tudi preprečevanje tveganj ter analizo in opredelitev ukrepov na podlagi previdnostnega načela. Ti instrumenti so v prvi vrsti namenjeni večnacionalnim podjetjem, prav tako pa bi se morali uporabljati kot priporočilo za podjetja na nacionalni ravni. Vsakršna revizija teh instrumentov bi se morala osredotočiti zlasti na njihovo boljše izvajanje.
4.10

EESO poudarja, da je v Pariškem sporazumu jasno navedena nujnost pravičnega preoblikovanja pogojev dela, kot je bilo ugotovljeno že na podnebni konferenci v Limi. V okviru novega gospodarskega modela je treba ustvariti visokokakovostna delovna mesta. To je mogoče doseči z intenzivnim socialnim dialogom in kolektivnimi pogajanji, v katera so vključeni delodajalci in ki jih spremljajo vsebine oziroma ukrepi, kot so ukrepi za nadaljnje izobraževanje zaposlenih za pridobitev novih kvalifikacij, potrebnih zaradi sprememb na področju energetike in ekologije, ter ukrepi za krepitev sistemov socialne varnosti. Tudi za to je potreben pozitiven okvir za ukrepanje. Le tako bodo namreč lahko akterji civilne družbe nadomestili izgube pri zaposlovanju in konkurenčnosti v nekaterih sektorjih, ki bodo zaradi prehoda neizogibne, ter omogočili gospodarsko rast, ki bo socialna, trajnostna in vključujoča.
3.4

Katere vrste tehnologije podvodnih elektrarn so v preskusni fazi? — V Bretanji je bil leta 2014 na odprtem morju blizu mest Paimpol nameščen prototip podvodnega mlina Arcouest (1,5 MW), ki ga je razvilo podjetje Open Hydro (skupina za ladjedelništvo DCNS) za prvi park podvodnih mlinov v lasti EDF Paimpol/Bréhat. Sestavljen je iz štirih turbin, ki proizvedejo moč 2 do 3 MW. Gre za enostaven in vzdržljiv stroj, ki je na sredini odprt, rotor pa dela z zmanjšano hitrostjo in deluje brez maziva, kar zmanjšuje njegov vpliv na morski življenjski prostor. Preskus tega podvodnega mlina je trajal štiri mesece. Turbina se je vrtela neprekinjeno 1 500 ur, na njej pa so bile opravljene številne mehanske in električne meritve. Testiranje je prineslo dobre rezultate in potrdilo to vrsto podvodne elektrarne, zato je bila sprejeta odločitev o pripravi predstavitvenega parka poleti 2015. Turbini sta že zgrajeni in pripravljeni za namestitev, vendar je bila ta odložena zaradi vremenskih in pomorskih razmer. Poudariti je treba, da sta bili ti turbini zgrajeni v mestih Cherbourg in Brest, kar dokazuje, da lahko te nove tehnologije prispevajo k industrijski dejavnosti v obalnih regijah. — Pol potopljena podvodna elektrarna, ki jo je mogoče dvigniti za namene vzdrževanja. To je britanska tehnologija, ki jo je razvilo podjetje Tidalstream. Prototip je zgrajen za STT (ship to turbine), ki deluje v morski ožini Pentland. Naprava je sestavljena iz štirih turbin s premerom 20 m in doseže skupno največjo moč 4 MW. Vetrna elektrarna na morju bi v primerjavi s tem sistemom potrebovala premer 100 m in hitrost vetra 10 m/s, da bi dosegla enako moč. Poleg tega je temelj vetrne turbine, ki se nahaja 25 m pod gladino morja, za 25 % večji od temelja za STT. Podjetje Tidalstream meni, da bi ta sistem lahko konkuriral vetrnim elektrarnam na morju in na kopnem. Cena električne energije, ki jo proizvaja sistem STT, bi lahko dosegla 0,03 GBP/kWh (približno 0,044 EUR/kWh). Ta sistem so testirali in potrdili s preskusi na Temzi. — Podvodna elektrarna na drogu, ki jo razvija gospodarska družba Marine Current Turbines. Ta tehnologija zahteva zasidranje droga v morsko dno, zaradi česar je globina potopitve omejena. Turbine podvodne elektrarne drsijo po drogu, tako da jih je mogoče dvigniti iz vode za vzdrževanje in popravila. — Podvodne elektrarne s turbinami, pritrjenimi na zasidrano bojo, so bile leta 2003 nameščene v ožini Hammerfest na Norveškem. — In končno še turbine na plimovanje, nameščene pod jez v rečnem ustju, kot je elektrarna La Rance, ki je najstarejši primer te vrste in je začela obratovati že v 60. letih 20. stoletja. Raziskujeta se dva projekta v Veliki Britaniji, ki pa sta bila ustavljena iz okoljevarstvenih razlogov.
6.4

Splošen politični razvoj, kot je ruska prepoved uvoza od avgusta 2014, včasih moteče vpliva na trgovino s kmetijskimi proizvodi; to je EU izkusila v letih 2014 in 2015. Takšni geopolitični vplivi lahko v kmetijskem in živilsko-predelovalnem sektorju povzročijo precejšnje motnje na trgu, izgube in druge negativne ekonomske vplive. Trgovina s kmetijskimi proizvodi tako postane igrača velikih političnih teženj. V takšnih razmerah kmeti in podjetja potrebujejo politično podporo, da izravnavajo slabosti v zadevnih trgovinskih odnosih.
5.3.2

Zato bodo te regije potrebovale nujno finančno in znanstveno podporo, ne le za razvoj novega ekonomsko-socialnega modela, ampak tudi za to, da bodo v doglednem času našle rešitev za številna tveganja za zdravje ljudi in okolje, povezana s sedanjo in preteklo rudarsko dejavnostjo. V zvezi s tem morajo v državah članicah sodelovati organi za geološke raziskave in pristojni organi za zaprtje in sanacijo rudnikov, da se zberejo in shranijo podatki o rudninah in rudniku ter opredelijo glavna tveganja, povezana s preteklo rudarsko dejavnostjo, zaprtjem ali ohranitvijo rudnika.
4.2

Cilji EU do let 2020 in 2050, ki se nanašajo na podnebje in okolje, varnost oskrbe z energijo ter konkurenčnost, sprožajo pravi razcvet vlaganj v decentralizirana sredstva za proizvodnjo elektrike iz obnovljivih virov. V Franciji in Nemčiji, pa tudi v Španiji in Italiji je danes 95 % teh proizvodnih naprav priključenih na omrežja (nizke in srednje napetosti) za distribucijo električne energije. Vendar pa se ta decentralizirana energija v glavnem ne proizvaja stalno, ampak samo, kadar je dovolj sonca ali vetra. Zato se bodo morale vloge in naloge distributerjev električne energije korenito spremeniti. Še včeraj se je omrežje za distribucijo soočalo z le malo ozkimi grli in dobavljalo energijo končnemu porabniku, po logiki top down, od zgoraj navzdol, elektriko, ki je bila proizvedena centralizirano, s pomočjo sistema za prenos (visoka in zelo visoka napetost). V prihodnje se bo upravljanje sistema spremenilo. Priključitev vse večjega deleža decentraliziranih obnovljivih virov energije, polnjenje električnih vozil in okrepljena vloga odjemalcev, ki lahko aktivno sodelujejo na trgu uravnavanja obremenitev, bodo spremenili pristojnosti in dejavnosti distributerjev elektrike, kakor tudi razmerja med distribucijskimi sistemi in sistemi za prenos električne energije. Distribucijska omrežja bodo tako v bodoče vedno bolj medsebojno povezana in zapletena, vključevala bodo številne proizvodne vire in vedno bolj raznolike vrste porabe, ki se bodo sčasoma spreminjale; električnim tokovom bo mogoče celo spremeniti smer ter distribucijske sisteme prenesti na sisteme za prenos, če bo lokalna proizvodnja večja od potrošnje. Na splošno lahko predvidimo, da bodo težave, s katerimi se danes soočajo sistemi za prenos električne energije, zlasti odpravljanje ozkih grl, kmalu resničnost pri vsakdanjem delu upravljavcev omrežij za distribucijo elektrike.
2.3.1

Tipični primeri korupcije so dejanja podkupovanja, tako v aktivni kot pasivni obliki, vključno s ponujanjem, dajanjem in sprejemanjem ali zahtevanjem ugodnosti kot spodbude za nezakonito ali neetično dejanje. To ima lahko obliko darila, posojila, provizije, plačil za pomoč („podmazovanje“), nagrad (dogovorjenih provizij) in drugih ugodnosti, kot so znižanje davkov, vizumi, storitve, sponzorstvo in donacije. Korupcija je pogosto povezana z drugimi nezakonitimi praksami, kot so dogovarjanje o cenah, prikrojevanje razpisnih ponudb, pranje denarja, nezakonita obogatitev, izsiljevanje in goljufije. Najdemo jo tudi v manj otipljivih transakcijah, kot so favoriziranje in nepotizem pri imenovanju javnih uradnikov, trgovanje z vplivom in uslugami, klientelizem, neetična imuniteta, pomilostitev in privatizacijske prakse, podkupovanje predstavnikov pravosodja in policije, financiranje političnih strank in volilne prevare. V korupcijo lahko vodijo tudi neregulirana ali slabo upravljana navzkrižja interesov, kot so na primer dobičkonosni položaji v podjetjih, ki so brez obdobja „mirovanja“ ponujeni nekdanjim javnim uradnikom (praksa „vrtljivih vrat“).
5.13

Odbor podpira mednarodne in nacionalne nagrajevalne sisteme, kot so program UNESCO-L'Oréal For Women in Science (12), Athena Swan (13) in druge pobude, saj ne le spodbujajo ženske, da se vključujejo v znanstvene dejavnosti, in spodbujajo ustanove, da uvajajo strukturne spremembe, temveč postanejo tudi zelo učinkovito komunikacijsko orodje za spodbujanje enakosti spolov.
4.3

Člani delegacije EESO so bili močno pretreseni nad poročili, da so po protestih v parku Gezi zdravnikom prepovedali zdraviti ranjene in da so za namene preiskav zahtevali njihove zdravstvene kartoteke. Po navedbah so nekatere zdravnike poleg tega preiskovali zaradi prestopkov, kot je kršitev državnih predpisov, ker niso spoštovali navodil državnih organov. Zaupna in neodvisna zdravstvena oskrba je ne glede na politične dogodke in osebo človekova pravica in jo je treba zagotavljati v skladu s Hipokratovo prisego. Za zdravstveno oskrbo je tako kot za pravno zastopanje temeljnega pomena, da vsi spoštujejo poklicno skrivnost dela, ki je podlaga za dejavnosti, ki temeljijo na zaupanju, to pa je tudi značilnost pravne države. Spoštovanje teh temeljnih načel pri vseh uradnikih velja ne le za posamezne primere, marveč je pomembno za delovanje demokracije in pravne države ter za zaupanje prebivalstva v varovanje njihovih pravic.
5.7

Za obetavne strategije je pomembno, da se obstoječa ponudba in uspešne prakse sistematično dokumentirajo, ocenjujejo na podlagi rezultatov in načelno usklajujejo ter da se za seznanjanje z njimi uporabljajo ciljne informacije. Tesno sodelovanje vseh nosilcev in odgovornih organizacijskih enot ter stalno vključevanje organizacij vseh zainteresiranih strani in deležnikov je nujno potrebno za uspeh. Cilj mora biti zlasti pravilno zbrati posebne potrebe in težave mladih delovnih migrantov, ciljno usmerjeno določiti strategije in ukrepe, ustrezno uporabiti sredstva in zagotoviti spremljanje rezultatov. Mladim delovnim migrantom je treba omogočiti, da so vključeni v vsa odločanja in ocenjevanja.
5.6.6

Ena izmed prednostnih nalog strategije za enakost so ukrepi na področju zunanjih odnosov EU, in sicer programi sodelovanja s sosednjimi regijami evropske sosedske politike, zlasti na območju evrosredozemske regije (Euromed) in z ukrepi EU na svetovnem prizorišču. Priseljenke iz tretjih držav, migrantke v Evropski uniji in tiste, ki prihajajo iz sosednjih držav, potrebujejo posebno pozornost. Zaskrbljujoč je neuspeh vrha Rio+20 na področju trajnostnega razvoja in pravic žensk. Nobenega napredka tudi ni bilo pri tako ključnih vprašanjih, kot so povezava med zdravjem ter spolnimi in reproduktivnimi pravicami, pravice žensk do lastnine in dedovanja zemljišč, podnebne spremembe in zelena delovna mesta.
b)

minimalne zahteve, priporočila in navedbe o tem, kako prepoznati ustrezne partnerje, od organov različnih ozemeljskih ravni, socialnih in ekonomskih partnerjev, civilne družbe, verskih skupnosti, znanstvenih in tehnoloških organizacij do organov, ki so odgovorni za spodbujanje enakosti spolov, socialne vključenosti in boja proti diskriminaciji ali ki so dejavni na področju kulture, izobraževanja in politike mladih;
5.5

Na tem področju so Združeni narodi na svetovni ravni že sprožili nekatere pobude, ki bi lahko bile izhodišče za UNCSD leta 2012. Njihova pobuda za okolju prijazno gospodarstvo (angl. Green Economy Initiative) je namenjena temu, da bi vladam pomagala preoblikovati politike, vlaganja in izdatke ter jih usmeriti v različne sektorje, kot so čiste tehnologije, energija iz obnovljivih virov, storitve v zvezi z vodo, okolju prijazen prevoz, ravnanje z odpadki, okolju prijazne stavbe ter trajnostno kmetijstvo in gozdarstvo. Osrednja projekta te pobude sta ekonomija ekosistemov in biotske raznovrstnosti (angl. Economics of Ecosystems and Biodiversity) ter globalni New Deal za okolje (angl. Global Green New Deal).
4.4

Izvajanje. Za EU so ukrepi, ki jih je predložila Komisija v svojem svežnju o podnebnih spremembah in energiji, zelo pozitiven in konstruktiven izvedbeni načrt, da bi Evropa lahko uresničila svoje obveze o 20-odstotnem zmanjšanju emisij do leta 2020. Odbor je pripravil ločena mnenja o vsakem od elementov tega načrta. V celoti vzeto podpira vse elemente načrta, vendar z naslednjimi pripombami: — Odbor podpira predlagane reforme in razširitev sistema za trgovanje z emisijami. Strožje zgornje meje in razširitev uporabe licitiranja pravic sta dobrodošla, saj sta v skladu z načelom, da mora plačati povzročitelj onesnaženja, poleg tega pa preprečujeta „nepričakovane dobičke“, spodbujata in prispevata k ustvarjanju kapitala za financiranje naprav in izdelkov z nizkimi emisijami ogljikovega dioksida ter spodbujata inovacije. Vendar pa Odbor zaradi obsega naložb, potrebnih za prilagajanje podnebnim spremembam tako v Evropi kot v državah v razvoju, poziva, da bi bilo treba za podporo blaženju podnebnih sprememb in prilagajanju nanje nameniti najmanj 50, ne pa 20 % dohodkov od licitiranja pravic, kar predlaga Komisija (1). Odbor tudi pozdravlja odločitev Sveta in Evropskega parlamenta, da se v sistem EU za trgovanje z emisijami po letu 2012 vključi letalstvo. — Odbor podpira usmeritev predlagane porazdelitev bremen na sektorje, ki jih sistem EU za trgovanje z emisijami ne zajema, in poziva institucije, naj v podrobnih razpravah o temeljih te razporeditve bremen ne spodkopavajo splošnega cilja (2). — Odbor močno podpira hiter napredek na področju obnovljivih virov energije. Uresničitev cilja 20 % obnovljivih virov do leta 2020 bi bila dobra podlaga za to, da bi njihov delež do leta 2050 še mnogo bolj povečali (3). — Odbor obžaluje, da osrednjemu vprašanju energetske učinkovitosti – cilj povečanja za 20 % do leta 2020 namreč ni obvezujoč – očitno ni namenjena ustrezna pozornost, kot je jasno razvidno iz poročila Komisije o nacionalnih načrtih energetske učinkovitosti. Večina držav članic svojih nacionalnih načrtov energetske učinkovitosti ni pripravila pravočasno, njihova kakovost niha, nekateri pa tudi niso dovolj ambiciozni, čeprav je mogoče znatno energetsko učinkovitost pogosto doseči s sorazmerno nizkimi začetnimi naložbenimi stroški in z zelo kratkimi amortizacijskimi obdobji (4). — Odbor sicer podpira zakonodajni okvir za zajemanje in geološko skladiščenje ogljikovega dioksida (CCS), ki ga predlaga Komisija, vendar je tudi zaskrbljen, ker ni zagotovljeno zadostno financiranje za načrtovane demonstracijske projekte in ker bo razvoj vse do uporabe v industrijskem obsegu potekal prepočasi, čeprav je ta tehnologija kritičnega pomena, če bodo morale nekatere države še dolgo let izkoriščati predvsem premog in druge fosilne vire energije (5).
3.2

Poročila skupine Giovannini (17) ugotavljajo in analizirajo ovire, ki otežujejo posle na borznih trgih. Nacionalne razlike so najbolj vidne na področju tehničnih standardov in tržnih ravnanj ter na področju davčnih in pravnih podlag (18). Na prvem od teh področij rešitev iščejo ponudniki infrastrukture in tržni udeleženci (predvsem banke), ki jih usklajuje Evropska komisija v okviru skupine strokovnjakov za svetovanje in nadzor glede obračuna in poravnave (CESAME) (19). Na nekaterih področjih, kot so na primer javni prazniki, ko so sistemi za obračun in poravnavo zaprti, je poenotenje že uveljavljeno, na drugih, kot je na primer obračun in poravnava korporativnih dejanj, pa nadaljnja poenotenja še potekajo.
5.7

Da bi se izognili morebitni neskladnosti, ki bi zmanjšala pomen Evrope, je treba zasnovati široko evropsko energetsko politiko, tesno povezano z vodilnim položajem, ki ga že ima v okviru politike podnebnih sprememb v mednarodnih pogajanjih. Ta politika se mora začeti z odločnim usklajevanjem v mednarodnih institucijah, kot so Svetovna trgovinska organizacija, OZN, NATO in Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj, takoj ko se pojavijo energetska vprašanja. Spremljati jo mora usklajevanje nacionalnih energetskih politik ter zlasti uvedba resnične nabavne politike in politike medsebojnega povezovanja omrežij, ki bo proaktivna in ne zgolj pragmatična. Navsezadnje bi se lahko ta politika usklajevanja, posvetovanja in skupnih projektov po potrebi opirala na posebne institucije, da bi Evropi pomagala obvladovati energetske izzive. Bomo imeli za to dovolj poguma?
2.4

„Predlogi Komisije glede energije in podnebnih sprememb so osrednji del lizbonske agende za rast in delovna mesta“, je izjavil g. Barroso. V okviru lizbonske strategije, sprejete leta 2000, je določen cilj, da EU postane „najbolj konkurenčno in dinamično, na znanju temelječe gospodarstvo na svetu, ki bo zmožno trajnostne gospodarske rasti z več in boljšimi delovnimi mesti ter večjo socialno kohezijo“. Evropski svet je leta 2006 energetsko politiko opredelil kot enega od štirih prednostnih področij lizbonske strategije. Integrirana smernica za rast in delovna mesta št. 11 za tekoče triletno obdobje priporoča državam članicam tudi to, da uporabljajo možnosti obnovljivih energij in energetske učinkovitosti za rast, delovna mesta in konkurenčnost.
3.1

Mnenje je nujno iz različnih razlogov: a. Komisija v sporočilu o zaposlenosti na podeželskih območjih podrobno obravnava tudi razvoj dela v številkah. Poudarja, da je kljub majhnemu deležu dela v kmetijstvu v podeželskih regijah ta sektor zelo pomemben. Komisija pričakuje, da se bo število zaposlenih v kmetijstvu (pri zaposlitvi, enakovredni polnemu delovnemu času) do leta 2014 zmanjšalo s sedanjih 10 milijonov za 4–6 milijonov (za 2 milijona v EU-15, 1–2 milijona v EU-15-25 in 1–2 milijona v Romuniji in Bolgariji); b. število zaposlenih za polni delovni čas v EU-15 se bo ustalilo oz. celo – kot npr. v Zvezni republiki Nemčiji (stare zvezne dežele) – rahlo povečalo. V državah pristopnicah je pričakovati zmanjšanje števila zaposlenih za polni delovni čas. Če se bo ta trend nadaljeval, je jasno, da se bo potreba podjetij po sezonskih delavcih v regijah, ki gojijo sadje in zelenjavo, povečala; c. medtem napovedi kažejo, da se bodo mnoge države soočale s pomanjkanjem kvalificirane delovne sile, ki npr. v podjetjih lahko prevzame vodilna mesta ali upravlja z zapleteno tehnologijo v obratih; d. podjetja že tožijo, da ne morejo najti sezonskih delavcev. Nekateri že pozivajo ne le k bolj svobodnemu gibanju delavcev znotraj EU (prost pretok delavcev), ampak tudi k sprejemu vedno več delovne sile iz držav nečlanic EU za sezonsko delo. Poljska se je že začela odpirati in dopušča prihod delavcev iz Belorusije in Ukrajine; e. po drugi strani imajo mnoge, ravno podeželske regije še visoko brezposelnost. Ena od strategij Komisije predvideva povečanje mobilnosti delavcev. Toda za to morajo biti ponujena delovna mesta privlačna; f. ni dvoma o tem, da pri delu, ki je povezano z migracijo, prihaja do konfliktov in problemov; g. tudi o tem ni dvoma, da v kmetijstvu zaradi vegetacijskih obdobij prihaja do sezonsko omejenih konic dela, da je torej delo na voljo. V skladu s sklepi lizbonske strategije je treba ustvarjati delovna mesta, toda ta naj bi bila kakovostna; h. v göteborški strategiji so se države članice sporazumele o ciljih trajnostnega razvoja. Socialno razsežnost je pri tem treba upoštevati enakovredno kot gospodarske in okoljske cilje. Iz tega izhaja, da je socialne standarde treba izpolnjevati tudi v primeru delavcev migrantov. Tu morajo podjetja izpolniti svojo socialno odgovornost. Delavci migranti imajo pravico do enake obravnave in pravico do človeka dostojnih stanovanjskih razmer in življenjskih pogojev. Poleg tega jih je treba polno vključiti v sisteme socialnega varstva; i. s pobudo Evropske komisije proti diskriminaciji je na dnevnem redu tudi razprava proti diskriminaciji o delovnih in življenjskih pogojih delavcev iz tujine; j. s popolnim prostim pretokom delavcev EU se spreminjajo tudi možnosti za ukrepanje na državni ravni. To povečuje konkurenco tako med delavci kot tudi med delodajalci; k. ob upoštevanju napovedi Komisije, da se bo število zaposlenih zmanjšalo za 4 do 6 milijonov, razprava o skupni kmetijski politiki ne more potekati brez razprave o kakovosti dela. Položaj redno zaposlenih se bo spremenil, napoveduje se pomanjkanje kvalificiranih delavcev, dolgoročno pa se bo število delavcev ustalilo.
4.6.3

EESO je upravičeno poudaril (20), da sodijo „evropski izobraževalni programi […] med redka področja dejavnosti Unije, ki so neposredno usmerjena k državljanom“. Novi program bi moral spodbujati participativno demokracijo in aktivno državljanstvo ter „zaposlovanje in vsestranski trg dela“. Ker vključuje tudi glavne programe za evropsko mobilnost (Leonardo da Vinci za vajence in mlade v osnovnem poklicnem izobraževanju in mlade zaposlene ter Erasmus za študente), morajo biti le-ti lažje dostopni mobilnosti posameznikov. Učenje in delo v tujini za določen čas obogati posameznikove sposobnosti in strokovno znanje ter okrepi razumevanje Evrope in evropskega državljanstva. Poleg tega posamezniku pomaga postati proaktiven in bolj pripravljen sprejeti odgovornost za lastno zaposljivost v delovnem življenju.
1.2

Turizem v Evropi: sedanje stanje in prihodnji izzivi. V različnih študijah, poročilih in mnenjih je stanje v turizmu predstavljeno iz različnih izhodišč: gospodarskega, socialnega in okoljskega, z vidika velikega pomena turizma v evropskem in nekaterih nacionalnih gospodarstvih ter njegovega pozitivnega prispevka k blaginji in zaposlovanju v Evropi. Vsi ti dejavniki skupaj ustvarjajo sliko, ki kaže na velik potencial, stabilnost in rast. Vendar se poudarja tudi to, da turizem prinaša s seboj različne notranje in zunanje probleme, ki skrivajo kratko-, srednje- in dolgoročne nevarnosti: sezonskost, raba ali zloraba naravnih virov, nespoštovanje kulturne dediščine in lokalnega okolja ter skrb zaradi turizma, ki vpliva na varnost lokalnih prebivalcev in turistov. Ti dejavniki pomenijo, da nas turizem postavlja pred nekatere pomembne izzive, ki jih je treba obravnavati, če hočemo, da se turizem trajnostno razvija. Ti izzivi so: dostopnost turizma vsakomur, njegov dejanski prispevek k razvoju številnih nerazvitih držav po celem svetu, okoljska trajnost, spoštovanje etičnega kodeksa v turizmu, stabilnost in kakovost delovnih mest ter prispevek k svetovnemu miru. Za sektor, kot je turizem, ki je za Evropo strateškega pomena, so ti izzivi (in mnogi drugi) nujni korak k večji kakovosti življenja vseh ljudi.
4.

Kjer je to mogoče, morajo navedene politike delovati čim bolj preventivno, na vsak način pa morajo biti celostne. Demokratično življenje v Evropi, pravni red Skupnosti na gospodarskem in socialnem področju, strateški cilji Evropske unije in zanesljivo znanje so temelji za oblikovanje in razvoj teh politik znotraj in zunaj meja Unije.