To poročilo o misiji okrepljenega nadzora v Romuniji se pošlje Svetu v skladu s členom -11(4) Uredbe (ES) št. 1466/97 . Kot je predvideno v členu -11(5) Uredbe (ES) št. 1466/97, so bile začasne ugotovitve navedene misije že posredovane romunskim organom, da podajo svoje pripombe.

Romunija – postopek zaradi znatnega odklona

Misija okrepljenega nadzora, 27. in 28. septembra 2018

Poročilo

1. Uvod

Romunija je od pomladi 2017 v postopku zaradi znatnega odklona. Romunija je bila prva država članica, ki je bila predmet postopka zaradi znatnega odklona. Prvi postopek zaradi znatnega odklona se je začel spomladi 2017 zaradi ugotovljenega znatnega odklona Romunije od njenega srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2016, ko se je strukturni primanjkljaj povečal na 2,1 % BDP z 0,2 % leta 2015. Svet je junija 2017 izdal priporočilo, v katerem je Romunijo pozval k strukturni prilagoditvi v višini 0,5 % BDP v letu 2017, kar je standardna zahteva na podlagi matrike v „normalnih razmerah“. Decembra 2017 je Svet odločil, da Romunija ni sprejela učinkovitih ukrepov na podlagi njegovega priporočila iz junija 2017, prizadevanja pa je osredotočila le na preprečevanje prekoračitve referenčne vrednosti za nominalni primanjkljaj, ki znaša 3 % BDP. Decembra 2017 je Svet izdal drugo priporočilo v zvezi s postopkom zaradi znatnega odklona, v katerem je zahteval strukturno prilagoditev v višini 0,8 % BDP v letu 2018. Svet je junija 2018 spet odločil, da Romunija ni sprejela učinkovitih ukrepov na podlagi njegovega priporočila iz decembra 2017. Uredba (ES) št. 1466/97 ne predvideva ponovnega revidiranega priporočila v okviru enega postopka zaradi znatnega odklona. Zato se je postopek junija 2018, tako kot decembra 2017, zaključil z drugim sklepom Sveta o ugotovitvi, da niso bili sprejeti učinkoviti ukrepi.

Zaradi znatnega odklona Romunije od prilagoditvene poti za dosego njenega srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2017 je bil spomladi 2018 uveden nov postopek zaradi znatnega odklona. Komisija je 23. maja 2018 Romuniji izdala opozorilo in Svetu priporočila, naj začne nov postopek zaradi znatnega odklona. Svet je v svojem priporočilu, ki je bilo odobreno 22. junija 2018, Romunijo pozval, naj sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov ne bo presegla 3,3 % v letu 2018 in 5,1 % v letu 2019. Ti ukrepi ustrezajo letni strukturni prilagoditvi v višini 0,8 % BDP v vsakem letu, kar je nad standardno zahtevo na podlagi matrike v višini 0,5 % BDP za obe leti. Svet se je v svojem priporočilu za posamezno državo glede javnih financ za leto 2018 neposredno skliceval na to novo priporočilo v zvezi s postopkom zaradi znatnega odklona. Romunija je 16. oktobra 2018 Svetu predložila poročilo o ukrepih, ki jih je sprejela na podlagi priporočila v zvezi s postopkom zaradi znatnega odklona. Komisija je 21. novembra 2018 sprejela oceno ukrepov Romunije.

V tem poročilu so predstavljene ugotovitve Komisije v okviru misije okrepljenega nadzora v Romuniji 27. in 28. septembra 2018. Misija je bila izvedena na podlagi člena -11(2) Uredbe (ES) št. 1466/97. Uslužbenci Komisije so se srečali z ministrom za finance Eugenom Teodorovicijem, namestnikom guvernerja romunske centralne banke Liviujem Voineajem, člani odborov senata in poslanske zbornice za proračun in fiskalno politiko ter predsednikom fiskalnega sveta Romunije Ionutom Dumitrujem. Kot pri prejšnjih podobnih misijah je bil cilj razpravljati o fiskalnih ukrepih, ki jih načrtujejo organi, poudariti obstoj fiskalnih tveganj in spodbuditi upoštevanje priporočila v zvezi s postopkom zaradi znatnega odklona. To poročilo temelji na informacijah, ki so bile pridobljene do misije in med njo.

2. Ugotovitve misije

Romunski organi ohranjajo cilj za nominalni primanjkljaj za leto 2018, ki je malo pod 3 % BDP, in zato ne nameravajo ukrepati na podlagi priporočila v zvezi s postopkom zaradi znatnega odklona. Sprememba proračuna za leto 2018 („popravek“), ki je bila objavljena 3. septembra 2018, ohranja prvotni cilj za leto 2018 glede nominalnega primanjkljaja na podlagi denarnega toka v višini 2,97 % BDP, kar pomeni 2,96 % v skladu z Evropskim sistemom računov (računovodenje na podlagi nastanka poslovnega dogodka) in je nekoliko višje od rezultata za primanjkljaj za leto 2017. Vendar je javnofinančni primanjkljaj na podlagi denarnega toka v obdobju od januarja do avgusta 2018 znašal približno 1,5 % BDP, kar je več kot dvakratnik tistega iz enakega obdobja leta 2017, ki je že bil višji od izvrševanja v prejšnjih letih. Minister za finance je potrdil uradne proračunske cilje za leto 2018. Pojasnil je, da je glavni novi ukrep, ki se preučuje za leto 2018, prerazvrstitev javnih naložb, sklenjenih v okviru nacionalnega načrta za lokalni razvoj (naložbe lokalnih organov, ki jih financira centralna raven države). Cilj je, da bi te naložbe pridobile sofinanciranje iz sredstev Evropske unije, s čimer bi se povečali prihodki države. Minister naj bi o navedenem načrtu razpravljal z ustreznimi službami Komisije. Dodal je, da tudi upa, da bodo prejeli povračilo Unije za odhodke, povezane s prašičjo gripo, iz skladov Unije za zdravje živali, pa tudi za nujne odhodke za letošnje poplave iz Solidarnostnega sklada Unije. Organi razmišljajo tudi o davčni amnestiji. Minister meni, da bi navedeni ukrepi lahko omogočili zmanjšanje ciljnega primanjkljaja za leto 2018. Misija je poudarila, da mora poročilo o sprejetih ukrepih, ki bi ga bilo treba predložiti do 15. oktobra 2018, vsebovati podrobnosti o načrtovanih ukrepih in njihovo kvantitativno opredelitev.

Vlada načrtuje zmanjšanje nominalnega primanjkljaja v letu 2019 v primerjavi z letom 2018, vendar je treba ukrepe še natančno opredeliti. Minister za finance je potrdil, da so fiskalni cilji vlade za leto 2019 nominalni primanjkljaj na podlagi denarnega toka v višini 2,58 % in 2,38 % v skladu z Evropskim sistemom računov (računovodenje na podlagi nastanka poslovnega dogodka), kar je enako, kot je bilo določeno v konvergenčnem programu za leto 2018. Predlog proračuna za leto 2019, ki ga bo vlada sprejela sredi novembra do konca novembra, bo vseboval podrobnosti o tem, kako doseči navedene cilje. Minister razmišlja o nadaljnjih zmanjšanjih DDV in trošarin, in sicer o znižanju stopnje DDV za restavracije in hotele ter o odpravi preteklega zvišanja trošarin na gorivo. Minister meni, da zaradi sekundarnih učinkov navedeno znižanje posrednih davkov ne bi znatno vplivalo na javnofinančni primanjkljaj. Trdil je, da je bilo tako v primeru znižanja stopnje DDV s 24 % na 9 % za agroživilske proizvode sredi leta 2015.

Osnutek pokojninske zakonodaje pomeni znatno navzgor usmerjeno tveganje za javnofinančni primanjkljaj v letu 2020 in pozneje. Osnutek zakona je nedavno objavilo ministrstvo za delo z namenom posvetovanja. Določa časovni razpored povečanj pokojninske točke (glavnega parametra, ki se uporablja za indeksacijo pokojnin), ki se začnejo leta 2019, s čimer se izvaja vladni program. Z osnutkom zakona bi se od leta 2021 naprej popravili navzgor tudi drugi parametri pokojninskega sistema. Posledično bi se javnofinančni odhodki za starostne pokojnine glede na lastne izračune vlade v letu 2022 več kot podvojili (na približno 13,4 % BDP leta 2022 v primerjavi s 6,8 % BDP leta 2018).

V okviru misije so se s centralno romunsko banko izmenjala mnenja o razmerah na fiskalnem, makroekonomskem in finančnem področju. Odbor romunske centralne banke upošteva predpostavko, da se javni primanjkljaj v letu 2018 ne bo povečal nad 3 % BDP. Namestnik guvernerja je tudi poudaril, da je inflacija cen življenjskih potrebščin dosegla vrh maja in junija, kar je prej, kot je bilo pričakovano, in da se bo po napovedih romunske centralne banke leta 2019 zmanjšala na 3,5 % in leta 2020 na 3,0 %, tj. v okviru ciljne stopnje inflacije. Izpostavil je tudi, da je finančni sektor v Romuniji veliko močnejši kot pred desetimi leti.

Člani misije so izmenjali mnenja o fiskalni politiki s člani parlamentarnih odborov za proračun in fiskalno politiko. Predsednik skupnih odborov je pojasnil, da je bil cilj fiskalne ekspanzije od leta 2015 naprej spodbujanje gospodarske rasti, kar je uspešno glede na to, da je Romunija med najhitreje rastočimi gospodarstvi v Uniji. Dodal je, da je prednostna naloga vlade, da obrne in prepreči nadaljnje odhajanje usposobljene delovne sile z zvišanjem plač v zdravstvenem in izobraževalnem sektorju. Po drugi strani se je predsednik strinjal z zaskrbljenostjo Komisije glede zmanjšanja javnih naložb v zadnjih letih. Odziv misije je bil, da se Komisija strinja s temi cilji, ne strinja pa se glede metod.V okviru misije je bila izražena zaskrbljenost glede hitrosti fiskalne ekspanzije in bilo je poudarjeno, da je navedene cilje mogoče doseči z izboljšanjem učinkovitosti javnofinančnih odhodkov. Predstavnik opozicije je izrazil podobne pomisleke.

Fiskalni svet je izrazil svojo zaskrbljenost glede fiskalnih obetov. Fiskalni svet meni, da v letu 2018 obstajajo znatna tveganja za preseganje ciljnega nominalnega primanjkljaja in s tem praga 3 % BDP iz Pogodbe, če ne bodo sprejeti izravnalni fiskalni ukrepi. V mnenju fiskalnega sveta o septembrski reviziji predloga proračuna, ki je javno dostopno, je poudarjeno, da lahko primanjkljaj v letu 2018 preseže ciljni nominalni primanjkljaj v višini 2,97 % za 6 milijard RON (0,6 % BDP). Fiskalni svet ima pomisleke tudi glede strukture javnofinančnih odhodkov. Tekoči odhodki, zlasti odhodki za zaposlene, so se hitro povečevali na račun javnih naložb, ki so se kot delež BDP leta 2017 zmanjšale na najnižjo raven od pristopa države k EU. Navedena struktura odhodkov vzbuja pomisleke glede njenega učinka na dolgoročno rast. Poleg tega je povečanje plač v javnem sektorju in starostnih pokojnin s političnega vidika težko razveljaviti.