EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 14.9.2016 COM(2016) 586 final 2016/0281(COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o Evropskem skladu za trajnostni razvoj (EFSD) ter ustanovitvi jamstva EFSD in jamstvenega sklada EFSD



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA •Razlogi za predlog in njegovi cilji Komisija je 7. junija 2016 sprejela Sporočilo o vzpostavitvi novega partnerskega okvira s tretjimi državami v okviru evropske agende o migracijah. Komisija je predlagala veliko ukrepov, da bi izpolnila najnujnejše potrebe beguncev ter podprla gostiteljske skupnosti, poleg tega pa poziva k sprejetju dolgoročne strategije, s katero bo EU spodbujala cilje trajnostnega razvoja Agende 2030 in tako še naprej odpravljala temeljne vzroke migracij. To je tudi v skladu z globalno strategijo EU za zunanjo in varnostno politiko, ki vključuje izzive, kot so migracije, v splošno zunanjo politiko EU in zagotavlja skladnost in sinergije z evropsko razvojno in sosedsko politiko ter evropsko gospodarsko diplomacijo. Evropski svet je na zasedanju 28. junija 2016 pozval Komisijo, naj pripravi predlog za ambiciozen načrt za zunanje naložbe do septembra 2016. Načrt za zunanje naložbe bo temeljil na treh stebrih, ki bodo tesno medsebojno povezani: nov investicijski sklad (prvi steber); tehnična pomoč (drugi steber), da se lokalni organi in podjetja podprejo pri razvoju večjega števila trajnostnih projektov in privabljanju vlagateljev; in poleg tega vrsta namenskih tematskih, nacionalnih in regionalnih programov razvojnega sodelovanja EU, kombiniranih s strukturiranim političnim dialogom, namenjenim izboljšanju naložbenega okolja in splošnega političnega okolja v zadevnih državah (tretji steber). Tretji steber načrta za zunanje naložbe je povezava med Evropskim skladom za trajnostni razvoj (EFSD) in širokim partnerstvom med EU in njenimi partnerskimi državami. To partnerstvo se uresničuje v političnem dialogu in dialogu o politikah, ki ga Komisija izvaja prek delegacij EU in političnih stikov. Prvi steber se bo izvajal prek EFSD. Ključni cilj sklada EFSD bo zagotavljanje celovitega finančnega svežnja za financiranje naložb, in sicer najprej v regijah Afrike in sosedstvu. EFSD bo sestavljen iz regionalnih naložbenih platform, ki bosta združevali financiranje iz obstoječih mehanizmov kombiniranja in jamstvo EFSD. Deloval bo kot točka, ki združuje „vse na enem mestu“ za sprejemanje predlogov za financiranje finančnih institucij in javnih ali zasebnih vlagateljev ter zagotavljanje najrazličnejše finančne podpore za upravičene naložbe. Glavni cilj EFSD je zagotoviti celoviti finančni sveženj za financiranje naložb, in sicer najprej v regijah Afrike za države, ki so podpisnice Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju dne 23. junija 2000 (v nadaljnjem besedilu: Sporazum iz Cotonouja), in v sosedstvu, ter tako ustvariti priložnosti za rast in zaposlovanje, doseči čim večjo dodatnost, zagotoviti inovativne proizvode in privabiti sredstva zasebnega sektorja. EFSD naj bi do leta 2020 zbral do 44 000 000 000 EUR naložb s sredstvi iz splošnega proračuna Unije in 3 350 000 000 EUR iz drugih virov. •Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike V okviru načel in ciljev zunanjega delovanja Unije, prenovljene evropske sosedske politike, Evropskega soglasja o razvoju in agende za spremembe ter naknadnih njihovih sprememb in dodatkov bi moral biti poglavitni cilj sodelovanja v okviru te uredbe zmanjšanje in dolgoročna odprava revščine v skladu s členom 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU), s čimer se odpravljajo temeljni vzroki migracij. Poleg tega bi moralo sodelovanje v okviru te uredbe prispevati tudi k: spodbujanju trajnostnega in vključujočega gospodarskega, družbenega in okoljskega razvoja, utrjevanju in podpori demokracije, pravne države, dobrega upravljanja, spoštovanja človekovih pravic, enakosti spolov in zadevnih načel mednarodnega prava; izvajanju pristopa, ki temelji na pravicah, ki zajema vse človekove pravice v skladu s svojimi vodilnimi načeli (preglednost, udeležba, nediskriminacija, odgovornost), in izvajanju akcijskega načrta za enakost spolov. EFSD je namenjen podpiranju naložb, in sicer najprej v regijah Afrike za države, ki so podpisnice Sporazuma iz Cotonouja, in v sosedstvu, ter se uporablja kot sredstvo za doseganje ciljev trajnostnega razvoja, s tem pa odpravlja temeljne vzroke migracij in vrnjenim migrantom ponuja trajnostno ponovno vključitev v njihove države izvora. Zato je v skladu z instrumenti Unije za financiranje zunanjega delovanja in obstoječimi investicijskimi skladi. EFSD bo s poudarkom na vključevanju zasebnega sektorja spodbujal tudi cilje, opisane v sporočilu z naslovom „Krepitev vloge zasebnega sektorja pri doseganju vključujoče in trajnostne rasti v državah v razvoju“. •Skladnost z drugimi politikami Unije Načrt za zunanje naložbe je del novega partnerskega okvira EU s tretjimi državami v okviru evropske agende o migracijah. Ta načrt je usklajen s prenovljeno evropsko sosedsko politiko (v nadaljnjem besedilu: ESP), ki se osredotoča na podpiranje gospodarskega razvoja v partnerskih državah, da bi se postopoma dosegla stabilizacija in prehod z nujnega odzivanja na iskanje strukturnih rešitev. Usklajen je tudi z akcijsko agendo iz Adis Abebe o financiranju za razvoj. EFSD je skladen s politikami EU na področju podnebnih sprememb, saj bo prispeval k izvajanju Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah (COP 21), vključno z njegovimi mednarodnimi zavezami podnebnega financiranja. Kot je pojasnjeno v sporočilu Komisije Po pariški konferenci: ocena vpliva Pariškega sporazuma, je Pariški sporazum priložnost za gospodarsko preobrazbo, delovna mesta in rast. Je osrednji element za doseganje širših ciljev trajnostnega razvoja in prednostnih nalog EU na področju naložb, konkurenčnosti, krožnega gospodarstva, raziskav, inovacij in energetskega prehoda. 2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST •Pravna podlaga

Ker je EFSD namenjen krepitvi naložb v državah v razvoju in drugih tretjih državah, sta zato pravna podlaga za dejavnosti sodelovanja člen 209(1) (za države v razvoju) ter člen 212(2) (za druge tretje države) Pogodbe o delovanju Evropske unije. •• Subsidiarnost (za neizključno pristojnost) in sorazmernost V skladu z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti iz člena 5 PDEU države članice ciljev predlaganega ukrepa ne morejo zadovoljivo doseči, zato jih lahko lažje doseže EU. Z ukrepanjem na ravni Unije se lahko zaradi obsega in učinkov lažje dosežejo zastavljeni cilji. Natančneje, ukrepanje na ravni EU bo spodbudilo zasebne naložbe iz celotne EU in tretjih držav, s čimer se bodo kar najbolj izkoristile evropske institucije in njihovo strokovno znanje v ta namen. Z ustanovitvijo strateškega odbora bosta zagotovljeni doslednost in skladnost med različnimi programi in pobudami na evropski ravni. Multiplikacijski učinek in učinek na terenu bosta tako precej večja, kot bi bila lahko dosežena z naložbenim programom posamezne države članice ali skupine držav članic. •Izbira instrumenta Predlaga se, da se EFSD in jamstveni sklad EFSD ustanovita s sprejetjem uredbe Evropskega parlamenta in Sveta po rednem zakonodajnem postopku. Jamstvo za pogojno obveznost Unije mora oblikovati zakonodajalec. Komisija predlaga hkrati še spremembo Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta. 3.POSVETOVANJA Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN ZBIRANJE STROKOVNIH MNENJ •Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi Opravljena so bila neformalna predhodna posvetovanja z Evropsko investicijsko banko (EIB), finančnimi institucijami držav članic, Evropsko banko za obnovo in razvoj (EBRD) in Skupino Svetovne banke. Opravljena so bila tudi posvetovanja s Platformo EU za kombiniranje pri zunanjem sodelovanju ter z zasebnim sektorjem in organizacijami civilne družbe. •Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj Komisija je pridobila obširne izkušnje s podobnimi instrumenti, kot so Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI) za notranje politike EU ter več finančnih instrumentov in strukturiranih nepovratnih sredstev, ki jih podpirajo instrumenti kombiniranja EU za zunanje politike EU. Cilj je zbrati dodatne naložbe, predvsem od zasebnih vlagateljev, z zagotavljanjem delnih jamstev ali blažilcev tveganj na podlagi prve izgube ali načela enakovrednosti (pari passu) finančnim institucijam, običajno javnim finančnim institucijam, ki trenutno sodelujejo pri kombiniranju EU na področju zunanjega delovanja in ki same zagotavljajo podporo (prek posojil, jamstev, lastniškega kapitala ali podobnih produktov). •Temeljne pravice Projekti, ki bodo upravičeni do jamstev v okviru EFSD, bodo preučeni glede na njihov vpliv na temeljne pravice. V okviru načel in ciljev zunanjega delovanja Unije, prenovljene evropske sosedske politike, Evropskega soglasja o razvoju in agende za spremembe ter njihovih naknadnih sprememb in dodatkov: (a) je poglavitni cilj sodelovanja v okviru te uredbe zmanjšanje in dolgoročna odprava revščine, s čimer se odpravljajo temeljni vzroki migracij; (b) sodelovanje v okviru te uredbe bo prispevalo tudi k: (i) spodbujanju trajnostnega in vključujočega gospodarskega, družbenega in okoljskega razvoja, (ii) utrjevanju in podpori demokracije, pravne države, dobrega upravljanja, spoštovanja človekovih pravic, enakosti spolov in zadevnih načel mednarodnega prava, (iii) izvajanju pristopa, ki temelji na pravicah, ki zajema vse človekove pravice v skladu s svojimi vodilnimi načeli (preglednost, udeležba, nediskriminacija, odgovornost), (iv) izvajanju akcijskega načrta za enakost spolov. Doseganje teh ciljev se meri s pomočjo ustreznih kazalnikov, vključno s kazalniki človekovega razvoja, zlasti ciljev trajnostnega razvoja ter drugih kazalnikov, ki so jih Unija in njene države članice sprejele na mednarodni ravni (npr. vodilna načela ZN o podjetništvu in človekovih pravicah). 4.PRORAČUNSKE POSLEDICE Unija bo za jamstvo EFSD do leta 2020 dala na voljo skupno 750 000 000 EUR, ki izhajajo tako iz splošnega proračuna Unije kot tudi 11. Evropskega razvojnega sklada (ERS). Lahko bi se predvidelo tudi dodatno financiranje. Komisija namerava predlagati, da se uporabi varnostna rezerva v višini 250 000 000 EUR. Drugi prispevki iz proračuna Unije bi se zagotovili s prerazporeditvami ali preusmeritvami že načrtovanih sredstev. Dodatno financiranje bi lahko zajemalo tudi prispevke drugih donatorjev, kot so države članice. 5.DRUGI ELEMENTI •Načrti za izvedbo ter ureditev spremljanja, ocenjevanja in poročanja EFSD bo upravljala Komisija, izvajal pa se bo prek regionalnih naložbenih platform, ki bodo združevale financiranje iz obstoječih instrumentov kombiniranja za Afriko in sosedstvo ter dodeljevanje jamstva EFSD. •Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga EFSD bo sestavljen iz regionalnih naložbenih platform, ki bodo združevale financiranje iz obstoječih instrumentov kombiniranja za Afriko in sosedstvo ter dodeljevanje jamstva EFSD. Regionalne naložbene platforme bodo osredotočene na doseganje ciljev trajnostnega razvoja ter hitrejše odpravljanje temeljnih vzrokov migracij.

Za namene pobude EFSD bodo cilji Sklada za spodbujanje naložb v Afriki in Sklada za spodbujanje naložb v sosedstvo preusmerjeni, sklada pa bosta preimenovana, da bosta postala novi regionalni naložbeni platformi, ki se bosta opirali na obstoječe strukture. To bo izvedeno s sklepom Komisije. Regionalni naložbeni platformi bosta imeli identično strukturo kot obstoječi mehanizmi kombiniranja. Komisiji bodo svetovali strateški odbor in dva operativna odbora, po eden za vsako regionalno naložbeno platformo. Komisija bo upravljala sekretariat EFSD, ki bo zagotavljal izvajanje vseh nalog in funkcij, potrebnih za izpolnjevanje ciljev načrta za zunanje naložbe. Strateški odbor, ki mu bosta sopredsedovala predstavnika Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter ki bo sestavljen iz predstavnikov držav članic in EIB, bo zagotavljal strateške usmeritve in pomagal Komisiji določiti splošne naložbene cilje glede uporabe jamstva EFSD, kar bo zagotavljalo usklajenost in doslednost med regionalnimi naložbenimi platformami ter z mandatom za zunanja posojila, pobudo za odpornost in Skladom za spodbujanje naložb v državah AKP, ki ga upravlja EIB. EIB bo v svoji svetovalni funkciji dejavno pomagala Komisiji glede operativnega upravljanja jamstva. Zagotovljena bosta trdna strokovna presoja in skrbni pregled, kot tudi hitro izvajanje posameznih projektov. Preden bo Komisija odobrila naložbene projekte, bodo dobičkonosnost in tveganost projektov ocenili primerni partnerji in potrdili neodvisni strokovnjaki, s čimer bo zagotovljeno zaupanje zasebnega sektorja. Podrobnosti glede načina izvajanja jamstva bodo določene za vsak del naložb posebej. V prihodnosti se lahko preuči tudi možnost ustanovitve dodatnih naložbenih platform. Jamstvo EFSD je eden od sestavnih delov EFSD. Namen jamstva EFSD je vzpostavitev jamstvene zmogljivosti za izboljšanje kreditne kakovosti, ki bo na koncu koristila končnim naložbam in omogočila delitev tveganj z drugimi vlagatelji, zlasti z zasebnimi akterji. Jamstvo bo z učinkom finančnega vzvoda zagotovilo dodatno financiranje, zlasti iz zasebnega sektorja, in sicer z obravnavanjem ključnih dejavnikov, ki omogočajo privabljanje zasebnih naložb. Jamstveni sklad EFSD bo zagotovil likvidnost v primeru unovčitve jamstva EFSD za kritje izgub, nastalih v okviru sporazumov o jamstvu. Jamstveni sklad EFSD se bo financiral iz proračuna EU in ERS ter morda tudi iz prispevkov drugih donatorjev, uporabil pa se bo za kritje morebitnih izgub primernih partnerjev, na primer mednarodnih finančnih institucij, razvojnih bank in vlagateljev iz zasebnega sektorja. 2016/0281 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o Evropskem skladu za trajnostni razvoj (EFSD) ter ustanovitvi jamstva EFSD in jamstvenega sklada EFSD EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 209(1) in 212(2) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1)Za podporo naložb je potreben ambiciozen načrt Unije za zunanje naložbe, in sicer najprej v Afriki in sosedstvu Unije, kot sredstvo za spodbujanje ciljev trajnostnega razvoja iz agende Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030 (v nadaljnjem besedilu: agenda 2030) ter zavez iz nedavno prenovljene evropske sosedske politike, s čimer se odpravljajo temeljni vzroki migracij. Prav tako bi moral prispevati k izvajanju Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah (COP 21). (2)Načrt za zunanje naložbe bi moral vključevati zaveze Unije iz akcijske agende iz Adis Abebe o financiranju za razvoj. Prav tako bi moral omogočati evropskim vlagateljem in zasebnim podjetjem, vključno z malimi in srednjimi podjetji, da so učinkoviteje udeleženi pri trajnostnem razvoju v partnerskih državah. (3)To je v skladu z globalno strategijo Unije za zunanjo in varnostno politiko, ki vključuje izzive, kot so migracije in odpornost, v splošno zunanjo politiko EU in zagotavlja skladnost in sinergije z evropsko razvojno in sosedsko politiko.

(4)Na podlagi načrta za zunanje naložbe bi bilo treba zagotoviti celoviti finančni sveženj za financiranje naložb, in sicer najprej v regijah Afrike za države, ki so podpisnice Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju dne 23. junija 2000, in v državah sosedstva, ter tako ustvariti priložnosti za rast in zaposlovanje, doseči čim večjo dodatnost, zagotoviti inovativne proizvode in privabiti sredstva zasebnega sektorja. (5)Evropski sklad za trajnostni razvoj (v nadaljnjem besedilu: EFSD) bi moral biti sestavljen iz regionalnih naložbenih platform, ki bosta združevali financiranje iz obstoječih mehanizmov kombiniranja in jamstvo EFSD. Obstoječa mehanizma kombiniranja vzpostavlja Sklep Komisije C(2015) 5210 za Afriko oziroma Izvedbeni sklep Komisije C(2016) 3436 za sosedstvo. Vsaka regionalna naložbena platforma bi morala imeti operativni odbor, ki pomaga Komisiji pri opredelitvi regionalnih in sektorskih naložbenih ciljev ter regionalnih, sektorskih in tematskih delov naložb, pripravlja mnenja o dejavnostih kombiniranja in obravnava uporabo jamstva EFSD v skladu z deli naložb, ki jih je treba opredeliti. (6)Poleg tega bi moral EFSD delovati kot točka, ki združuje „vse na enem mestu“ za sprejemanje predlogov za financiranje finančnih institucij in javnih ali zasebnih vlagateljev ter zagotavljanje najrazličnejše finančne podpore za upravičene naložbe. Jamstvo EFSD bi moralo biti podprto z jamstvenim skladom EFSD. EFSD bi moral uporabiti inovativne instrumente za podporo naložbam in vključiti zasebni sektor. (7)Usklajenost in doslednost EFSD in mandata Evropske investicijske banke (v nadaljnjem besedilu: EIB) za zunanja posojila, kakor je določeno v sklepu [še ni sprejet], vključno s pobudo EIB za odpornost, ter Sklada za spodbujanje naložb v državah AKP bi bilo treba zagotoviti prek strateškega odbora EFSD. (8)Poleg tega bi moral strateški odbor Komisijo podpreti pri določanju strateških usmeritev in splošnih naložbenih ciljev. Strateški odbor bi moral pomagati tudi pri usklajevanju in zagotavljanju doslednosti med regionalnima platformama. S tem bi moralo biti zagotovljeno dopolnjevanje različnih instrumentov na področju zunanjega delovanja. Strateškemu odboru bi morala sopredsedovati Komisija in visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, da se zagotovi usklajenost in doslednost s cilji zunanje politike Unije in partnerskimi okviri s tretjimi državami. (9)Primernim partnerjem bi bilo treba zagotoviti jamstvo EFSD za operacije financiranja in naložbene operacije ali jamstvene instrumente za začetno naložbeno obdobje do 31. decembra 2020. (10)Da se zagotovi prožnost, poveča privlačnost za zasebni sektor ter omogoči čim večji učinek naložb, je primerno določiti odstopanje od člena 58(1)(c)(vii) Uredbe (EU) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta, v skladu s katerim bi lahko bili primerni partnerji, ki so subjekti zasebnega prava, tudi subjekti, ki niso pooblaščeni za izvajanje javno-zasebnega partnerstva, in bi lahko bili tudi subjekti zasebnega prava partnerske države. (11)Komisija bi morala s primernimi partnerji skleniti sporazume o jamstvu s posebnimi določbami, po katerih je tem partnerjem zagotovljeno jamstvo EFSD. Ti sporazumi o jamstvu bi morali biti pravna podlaga za ustrezno delitev tveganja, s čimer bi se primernim partnerjem zagotovile spodbude za zagotovitev financiranja, ter za mehanizme in postopke za morebitno unovčitev jamstva EFSD. (12)Unija bi morala dati na voljo jamstvo v višini 1 500 000 000 EUR za ustanovitev jamstva EFSD. Države članice in drugi donatorji so vabljeni, naj dodatno prispevajo v podporo jamstvenega sklada EFSD v obliki denarja (države članice in drugi donatorji) ali jamstev (države članice), da se poveča likvidnostni blažilec, s tem pa tudi celotni obseg jamstva EFSD. Unija bi morala dati na voljo jamstvo v višini 1 500 000 000 EUR za ustanovitev jamstva EFSD. Države članice, javne finančne institucije in druge donatorje bi bilo treba pozvati, naj zagotovijo dodatna sredstva za jamstveni sklad EFSD pod pogoji, ki bi jih bilo treba določiti v sporazumu s Komisijo v imenu Unije in vseh donatorjev. (13)Jamstveni sklad EFSD bi moral biti ustanovljen v vlogi likvidnostnega blažilca v primeru unovčitve jamstva EFSD. Da bi se dosegla raven, ki ustrezno odraža finančne obveznosti EU v zvezi jamstvom EFSD, bi morala Unija dati na voljo 750 000 000 EUR. (14)Da bi se povečal učinek jamstva EFSD glede na potrebe v zadevnih regijah, bi morale države članice imeti možnost, da zagotovijo prispevke v obliki jamstva ali denarja. Ti prispevki bi lahko bili namenjeni regiji, sektorju ali delu naložb. (15)Ker se bodo sredstva ERS uporabljala za države, ki so upravičene do financiranja v okviru 11. Evropskega razvojnega sklada (v nadaljnjem besedilu: ERS), je potrebna dodelitev najmanj 400 000 000 EUR kritja jamstva EFSD za naložbe v celotnem obdobju izvajanja jamstva EFSD. Jamstvo EFSD bi moralo biti na voljo šele, ko se 400 000 000 EUR sredstev iz 11. ERS dodeli jamstvenemu skladu EFSD. (16)Komisija bi morala vsako leto poročati Evropskemu parlamentu in Svetu o operacijah financiranja in naložbenih operacijah, kritih z jamstvom EFSD, da se zagotovi odgovornost do evropskih državljanov. Poročilo bi bilo treba objaviti in tako ustreznim zainteresiranim stranem, tudi civilni družbi, omogočiti, da izrazijo svoje stališče. Komisija bi morala vsako leto poročati Evropskemu parlamentu in Svetu tudi o upravljanju jamstvenega sklada EFSD, da se zagotovita odgovornost in preglednost. (17)Da bi se upoštevala pridobljena spoznanja in omogočil nadaljnji razvoj EFSD, bi morala Komisija oceniti delovanje EFSD in uporabo jamstvenega sklada EFSD. Uporabo te uredbe bi bilo treba oceniti neodvisno, da se oceni stopnja skladnosti izvajanja s pravno podlago, pa tudi da se preverita uporaba in izvedljivost Uredbe z vidika doseganja njenih ciljev. (18)Da se zaščitijo finančni interesi Unije in ugotovi, ali je v zvezi z operacijami financiranja in naložbenimi operacijami iz te Uredbe prišlo do goljufije, korupcije, pranja denarja ali druge nezakonite dejavnosti, ki škodi finančnim interesom Unije, lahko Evropski urad za boj proti goljufijam (v nadaljnjem besedilu: OLAF) izvaja preiskave v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 in Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95. (19)Da bi primerni partnerji prispevali k mednarodnemu boju proti davčnim goljufijam, davčnim utajam in pranju denarja, ne bi smeli podpirati nobenih dejavnosti, ki se izvajajo v nezakonite namene, in ne bi smeli sodelovati v nobenih operacijah financiranja ali naložbenih operacijah, ki se izvajajo prek nosilca v nekooperativni jurisdikciji. (20)Da se izpolnijo politične zaveze EU o obnovljivi energiji in podnebnih spremembah, bi bilo treba minimalni delež 20 % sredstev, dodeljenih v okviru EFSD, nameniti operacijam financiranja in naložbenim operacijam, ki so relevantne za ta sektorja – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: POGLAVJE I UVODNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja 1. Ta uredba ustanavlja Evropski sklad za trajnostni razvoj (v nadaljnjem besedilu: EFSD) ter jamstvo EFSD in jamstveni sklad EFSD. 2. Ta uredba za namene odstavka 1 Komisijo pooblašča, da v imenu Unije sklepa sporazume o jamstvu s primernimi partnerji, kakor je določeno v členu 10. Člen 2

Opredelitev pojmov V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (1) „regionalne naložbene platforme“ pomenijo mehanizme kombiniranja v skladu s členom 4(1)(e) Uredbe (EU) št. 236/2014 Evropskega parlamenta in Sveta in členom 40 Uredbe Sveta (EU) 2015/323 za prispevek iz 11. Evropskega razvojnega sklada (v nadaljnjem besedilu: ERS) v kombinaciji z dodelitvijo jamstva EFSD, kot je določeno v členu 6; (2) „del naložb“ pomeni ciljno področje za podporo jamstva EFSD za portfelje naložb v posamezne regije, države ali sektorje, izvaja pa se prek regionalnih naložbenih platform; (3) „donator“ pomeni državo članico, mednarodno finančno institucijo ali javno ustanovo države članice, javno agencijo ali druge subjekte, ki jamstvenemu skladu EFSD zagotavljajo prispevke v obliki denarnih subvencij ali jamstev; (4) „partnerske države“ pomenijo države, ki so podpisnice Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju dne 23. junija 2000, države, ki so navedene v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 232/2014 Evropskega parlamenta in Sveta, ter države, ki so upravičene do pomoči v okviru geografskega sodelovanja v skladu z Uredbo (EU) št. 233/2014 Evropskega parlamenta in Sveta; (5) „dodatnost“ pomeni načelo, ki zagotavlja, da podpora v obliki jamstva EFSD ne sme biti namenjena za nadomestitev podpore države članice, zasebnega financiranja ali drugega finančnega posredovanja Unije ter da je namenjena odpravljanju nedelovanja trga in preprečevanju izrinjanja drugih javnih ali zasebnih naložb. POGLAVJE II: EVROPSKI SKLAD ZA TRAJNOSTNI RAZVOJ Člen 3

Namen 1. Namen EFSD kot celovitega finančnega svežnja je, da prek zagotavljanja zmogljivosti financiranja v obliki nepovratnih sredstev, jamstev in drugih finančnih instrumentov podpre naložbe primernih partnerjev in omogoči večji dostop do financiranja, in sicer najprej v afriških partnerskih državah in partnerskih državah iz sosedstva. 2. EFSD prispeva k doseganju ciljev trajnostnega razvoja iz agende 2030 s posebnim poudarkom na trajnostni rasti, ustvarjanju delovnih mest, socialno-gospodarskih sektorjih in podpori mikro, malim in srednjim podjetjem, s čimer odpravlja temeljne vzroke migracij in prispeva k trajnostnemu ponovnemu vključevanju vrnjenih migrantov v njihove države izvora, pri tem pa dosega čim večjo dodatnost, zagotavlja inovativne proizvode in privablja sredstva zasebnega sektorja. Člen 4

Struktura EFSD 1. EFSD sestavljata regionalni naložbeni platformi, ki bosta združevali financiranje iz obstoječih mehanizmov kombiniranja in jamstvo EFSD. 2. Upravljanje EFSD zagotovi Komisija. Člen 5

Strateški odbor EFSD 1. Komisiji pri upravljanju EFSD pomaga strateški odbor.

Strateški odbor zagotavlja strateške usmeritve in Komisijo podpira pri določanju splošnih naložbenih ciljev glede uporabe jamstva EFSD. Prispeva tudi k skupni usklajenosti in doslednosti med regionalnima naložbenima platformama in operacijami mandata za zunanja posojila, ki ga upravlja EIB, vključno s pobudo EIB za odpornost. 2. Strateški odbor sestavljajo predstavniki Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (v nadaljnjem besedilu: visoki predstavnik), držav članic in EIB. Komisija lahko med člane strateškega odbora povabi tudi druge donatorje, pri čemer upošteva mnenje odbora, če je to primerno. Partnerskim državam in ustreznim regionalnim organizacijam, primernim partnerjem in Evropskemu parlamentu se lahko podeli status opazovalca, če je to primerno. Strateškemu odboru sopredsedujeta Komisija in visoki predstavnik. POGLAVJE III JAMSTVO EFSD IN JAMSTVENI SKLAD EFSD Člen 6

Jamstvo EFSD 1. Unija zagotovi nepreklicno in brezpogojno jamstvo na prvi poziv primernim partnerjem za operacije financiranja in naložbene operacije, ki jih zajema ta uredba, in sicer najprej v afriških partnerskih državah in partnerskih državah iz sosedstva. 2. Jamstvo EFSD se podeli kot jamstvo na prvi poziv v zvezi z instrumenti iz člena 9 in v skladu z merili za upravičenost iz člena 8. Člen 7

Zahteve za uporabo jamstva EFSD 1. Podelitev jamstva EFSD je predmet sklenitve ustreznega sporazuma o jamstvu EFSD med Komisijo v imenu Unije in primernim partnerjem. 2. Začetno naložbeno obdobje, v katerem se lahko s primernimi partnerji sklepajo sporazumi o jamstvu EFSD za podporo operacij financiranja in naložbenih operacij, traja do 31. decembra 2020. 3. Najdaljše obdobje, v katerem lahko primerni partnerji sklepajo sporazume s finančnimi posredniki ali končnimi upravičenci, je štiri leta po sklenitvi zadevnega sporazuma o jamstvu. Člen 8

Merila za upravičenost za uporabo jamstva EFSD 1. Da bi bile operacije financiranja in naložbene operacije upravičene do podpore jamstva EFSD, morajo biti dosledne in usklajene s politikami Unije, zlasti z razvojno in sosedsko politiko Unije, strategijami in politikami partnerskih držav, ter si prizadevati za podporo naslednjih splošnih ciljev: (a)prispevek h gospodarskemu in socialnemu razvoju, s posebnim poudarkom na trajnosti in ustvarjanju delovnih mest (zlasti za mlade in ženske), ter tako odpravljati temeljne vzroke migracij in prispevati k trajnostnemu ponovnemu vključevanju vrnjenih migrantov v njihove države izvora; (b)usmeritev k socialno-gospodarskim sektorjem, zlasti infrastrukturi, vključno s trajnostno energijo, vodo, prometom, informacijsko in komunikacijsko tehnologijo, okoljem, trajnostno rabo naravnih virov in modro rastjo, socialno infrastrukturo, človeškim kapitalom, da se izboljša socialno-gospodarsko okolje; (c)zagotovitev financiranja za mikro, mala in srednja podjetja s posebnim poudarkom na razvoju zasebnega sektorja; (d)zagotovitev finančnih instrumentov za odpravo ozkih grl za zasebne naložbe, vključno z jamstvi za prvo izgubo za portfeljska jamstva za projekte zasebnega sektorja, kot so jamstva za posojila za mala in srednja podjetja ter jamstva za posebna tveganja za infrastrukturne projekte in drug tvegani kapital; (e)čim večji učinek vzvoda zasebnega sektorja z odpravo ozkih grl za naložbe. 2. Jamstvo EFSD podpira operacije financiranja in naložbene operacije, ki imajo zlasti naslednje značilnosti: (a)zagotavljajo dodatnost;

(b)zagotavljajo usklajevanje interesov z omogočanjem ustrezne delitve tveganja med zadevnimi primernimi partnerji in drugimi potencialnimi partnerji; (c)so ekonomsko in finančno izvedljive, tudi ob upoštevanju možne podpore zasebnih in javnih partnerjev v projektu ter njihovega sofinanciranja; (d)so tehnično izvedljive in trajnostne z okoljskega in socialnega vidika ter (e)zagotavljajo čim večjo mobilizacijo kapitala zasebnega sektorja. 3. Komisija lahko za vsak primer posebej omogoči skupno financiranje iz različnih instrumentov Unije. 4. Komisija lahko določi, da so deli naložb za posamezne regije ali partnerske države ali za oboje, za posamezne sektorje, za posamezne projekte ali kategorije končnih upravičencev ali za oboje, ki se financirajo z instrumenti iz člena 9, iz jamstva EFSD kriti do določenega zneska. Vsi zahtevki za finančno podporo v okviru delov naložb se predložijo Komisiji. Člen 9

Instrumenti, upravičeni do jamstva EFSD 1. Jamstvo EFSD se uporablja za kritje tveganj za naslednje instrumente: (a)posojila; (b)jamstva; (c)posredna jamstva; (d)instrumente kapitalskih trgov; (e)katero koli drugo obliko financiranja ali izboljšanja kreditne kakovosti, udeležbe v obliki lastniškega kapitala ali navideznega lastniškega kapitala. 2. Instrumente iz odstavka 1 lahko zagotovijo primerni partnerji ali donatorji, vključno z zasebnimi vlagatelji, v okviru dela naložb ali posameznega projekta, ki ga upravlja primerni partner v korist partnerskih držav, vključno z nestabilnimi državami in državami, kjer vladajo konflikti, in institucij teh partnerskih držav, vključno z njihovimi javnimi nacionalnimi in zasebnimi lokalnimi bankami in finančnimi institucijami ter subjekti zasebnega sektorja partnerskih držav. Člen 10

Upravičenost in izbira partnerjev 1. Primerni partnerji za namene jamstva EFSD so: (a)Evropska investicijska banka in Evropski investicijski sklad; (b)subjekti javnega prava; (c)mednarodne organizacije in njihove agencije; (d)subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve, kolikor ti subjekti zagotavljajo ustrezna finančna jamstva;

(e)subjekti zasebnega prava države članice, ki zagotavljajo ustrezna finančna jamstva, z odstopanjem od člena 58(1)(c)(vii) Uredbe (EU) št. 966/2012; (f)subjekti zasebnega prava partnerske države, ki zagotavljajo ustrezna finančna jamstva, z odstopanjem od člena 58(1)(c)(vii) Uredbe (EU) št. 966/2012. 2. Primerni partnerji ravnajo v skladu s pravili in pogoji iz člena 60 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. 3. Komisija primerne partnerje izbere v skladu s členom 61 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. Člen 11

Področje uporabe in pogoji sporazumov o jamstvu EFSD 1. Jamstvo EFSD nikoli ne sme preseči 1 500 000 000 EUR brez poseganja v odstavek 2. 2. Države članice lahko prispevajo v jamstveni sklad EFSD v obliki jamstev ali denarja. Če to odobri Komisija, lahko v sklad prispevajo drugi donatorji v obliki denarja. Znesek jamstva, ki presega znesek, naveden v odstavku 1, se odobri v imenu Unije. Skupna neto plačila iz splošnega proračuna Unije v okviru jamstva EFSD ne smejo preseči 1 500 000 000 EUR. Plačila za unovčitev jamstva po potrebi enakovredno z Unijo (pari passu) izplačajo države članice, ki prispevajo k jamstvu, ali drugi donatorji brez poseganja v odstavek 4. Med Komisijo v imenu Unije in donatorjem se sklene sporazum o prispevkih, ki vsebuje zlasti določbe o plačilnih pogojih. 3. Jamstvo EFSD bo na voljo šele, ko bo potrjen prispevek v denarju v višini 400 000 000 EUR iz 11. Evropskega razvojnega sklada (v nadaljnjem besedilu: ERS) v splošni proračun Unije. Države članice lahko k jamstvu EFSD prispevajo v obliki jamstev ali denarja. Komisija obvesti Evropski parlament in Svet o potrjenih prispevkih. 4. Prispevki držav članic v obliki jamstva se lahko uporabijo za plačila za unovčitev jamstev šele po uporabi sredstev iz splošnega proračuna Unije, ki se jim prištejejo kateri koli drugi denarni prispevki. Na zahtevo držav članic se lahko njihovi prispevki namenijo za zagon projektov v posameznih regijah, državah, sektorjih ali delih naložb. Vsak prispevek se lahko uporabi za kritje unovčitev jamstva, tudi če je določen za poseben namen. 5. Najmanj 400 000 000 EUR kritja jamstva EFSD se dodeli za naložbe v partnerskih državah, upravičene do financiranja iz 11. ERS v celotnem obdobju izvajanja jamstva EFSD. Člen 12

Izvajanje sporazumov o jamstvu EFSD 1. Komisija v imenu Unije sklene sporazume o jamstvu EFSD s primernimi partnerji, izbranimi v skladu s členom 10 in odstavkom 4, o odobritvi jamstva EFSD, ki je brezpogojno, nepreklicno, na prvi poziv, v korist izbranega primernega partnerja. 2. Med Komisijo in izbranim primernim partnerjem ali izbranimi primernimi partnerji se sklene en ali več sporazumov o jamstvu za vsak del naložb. Da se zadosti posebnim potrebam, se lahko jamstvo EFSD odobri za posamezne operacije financiranja ali naložbene operacije. Sporazumi se lahko sklenejo s konzorcijem dveh ali več primernih partnerjev.

3. Sporazumi o jamstvu vsebujejo zlasti določbe v zvezi z naslednjim: (a)podrobnimi pravili o zagotavljanju jamstva EFSD, vključno z ureditvijo glede kritja in njegovim določenim kritjem za portfelje in projekte v okviru posameznih vrst instrumentov; (b)nadomestilom za jamstvo; (c)zahtevami za uporabo jamstva EFSD, vključno glede plačilnih pogojev, kot so specifični časovni okviri, obresti, ki se morajo plačati na zapadle zneske, stroški in stroški izterjave ter morda potrebne ureditve v zvezi z likvidnostjo; (d)določbami in postopki v zvezi z izterjavo terjatev; (e)določbami glede obveznosti spremljanja, poročanja in ocenjevanja v skladu s členoma 15 in 16. 4. Komisija pri sprejemanju odločitve, ali naj sklene sporazume o jamstvu s primernimi partnerji, upošteva naslednje: (a)cilje dela naložb; (b)izkušnje ter operativno in finančno zmogljivost partnerja; (c)znesek lastnih sredstev, ki jih je partner pripravljen uporabiti za del naložbe. 5. Primerni partner operacije financiranja in naložbene operacije odobri v skladu s svojimi lastnimi pravili in postopki ter v skladu s pogoji iz sporazuma o jamstvu. 6. Jamstvo EFSD lahko krije: (a)za dolžniške instrumente glavnico in vse obresti ter zneske, dolgovane izbranemu primernemu partnerju, ki jih ta partner ni prejel v skladu s pogoji o finančnih operacijah po nastopu primera neizpolnitve obveznosti; (b)za naložbe v lastniški kapital vložene zneske in stroške financiranja, povezane z njimi; (c)za druge operacije financiranja in naložbene operacije iz člena 8(2) uporabljene zneske in stroške financiranja, povezane z njimi; (d)vse ustrezne stroške in stroške izterjave, povezane z neizpolnitvijo obveznosti, razen če se ti odbijejo od prihodkov izterjave. 7. Sporazumi o jamstvu določajo podrobna pravila o kritju, zahtevah, upravičenosti, primernih partnerjih in postopkih. Člen 13

Jamstveni sklad EFSD 1. Jamstveni sklad EFSD je likvidnostni blažilec, iz katerega se izplačajo primerni partnerji v primeru unovčitve jamstva EFSD v skladu z ustreznim sporazumom o jamstvu EFSD. 2. Jamstveni sklad EFSD se financira iz:

(a)prispevkov iz splošnega proračuna Unije in drugih virov; (b)morebitnih prispevkov držav članic in drugih donatorjev; (c)donosov na vložena sredstva jamstvenega sklada EFSD; (d)zneskov, izterjanih od dolžnikov, ki niso poravnali obveznosti, v skladu z določbami o izterjavi iz sporazumov o jamstvu; (e)prejemkov in drugih plačil, ki jih Unija prejme v skladu s sporazumi o jamstvu. 3. Prihodki jamstvenega sklada EFSD, kakor so določeni v točkah (c) in (e) odstavka 2, predstavljajo notranje namenske prejemke v skladu s členom 21(4) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. 4. Sredstva jamstvenega sklada EFSD iz odstavka 2 neposredno upravlja Komisija, vlagajo pa se v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja in upoštevajo ustrezna bonitetna pravila. 5. Vplačila v jamstveni sklad EFSD se uporabijo, da se doseže ustrezna raven rezervacij za kritje skupnih obveznosti jamstva EFSD. Stopnja oblikovanja rezervacij znaša 50 % skupnih obveznosti jamstva EFSD, ki se krijejo iz splošnega proračuna Unije. 6. Po oceni ustreznosti ravni sredstev jamstvenega sklada EFSD v skladu s poročilom, določenim v členu 15(3), se izvedejo naslednja plačila: (a)morebitni presežek se vplača v splošni proračun Unije; (b)morebitna dodatna sredstva se vplačajo v jamstveni sklad EFSD v letnih tranšah v največ triletnem obdobju, ki začne teči od leta n+1. 7. Če se stanje sredstev v jamstvenem skladu EFSD od 1. januarja 2021 dalje zaradi unovčitev jamstva EFSD zniža pod 50 % stopnje oblikovanja rezervacij iz odstavka 5, Komisija predloži poročilo o morebitnih izrednih ukrepih, ki so potrebni za obnovitev jamstvenega sklada EFSD. 8. Po unovčitvi jamstva EFSD se vplačila v jamstveni sklad EFSD, določena v točkah (c), (d) in (e) odstavka 2, ki presegajo sredstva, potrebna, da se doseže stopnja oblikovanja rezervacij na ravni iz odstavka 5, uporabijo znotraj omejitev začetnega naložbenega obdobja iz člena 7(2) za obnovitev jamstva EFSD do njegovega začetnega zneska. Člen 14

Financiranje jamstvenega sklada EFSD iz splošnega proračuna Unije Splošni proračun Unije zagotovi prispevek v višini 350 000 000 EUR. POGLAVJE IV POROČANJE, RAČUNOVODENJE IN OCENJEVANJE Člen 15

Poročanje in računovodenje 1. Komisija predloži letno poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu o operacijah financiranja in naložbenih operacijah, ki jih krije jamstvo EFSD. To poročilo se objavi. Vključuje naslednje elemente: (a)oceno operacij financiranja in naložbenih operacij, ki jih krije jamstvo EFSD, na ravni operacije, sektorja, države in regije ter njihove skladnosti s to uredbo;

(b)oceno dodane vrednosti, mobilizacije sredstev zasebnega sektorja, pričakovane in dejanske realizacije ter rezultatov in učinka vseh operacij financiranja in naložbenih operacij, ki jih krije jamstvo EFSD, skupaj, vključno z učinkom na ustvarjanje delovnih mest; (c)oceno skladnosti z zahtevami o uporabi jamstva EFSD in s ključnimi kazalniki uspešnosti, določenimi za vsak predloženi predlog; (d)oceno učinka finančnega vzvoda, ki so ga dosegle operacije, ki jih krije jamstvo EFSD; (e)informacijo o finančnem znesku, prenesenem upravičencem, in oceno vseh operacij financiranja in naložbenih operacij vsakega partnerja skupaj; (f)oceno dodane vrednosti operacij financiranja in naložbenih operacij primernih partnerjev ter skupnih tveganj, povezanih z njimi; (g)podrobne informacije o unovčitvah jamstva EFSD, izgubah, donosih, izterjanih zneskih in vseh ostalih prejetih plačilih; (h)finančna poročila o operacijah financiranja in naložbenih operacijah primernih partnerjev, ki jih zajema ta uredba, revidirana s strani neodvisnega zunanjega revizorja. 2. Za namene računovodenja Komisije, njenega poročanja o tveganjih, ki jih krije jamstvo EFSD, ter njenega upravljanja jamstvenega sklada EFSD, primerni partnerji, s katerimi je bil sklenjen sporazum o jamstvu, Komisiji in Računskemu sodišču vsako leto predložijo finančna poročila o operacijah financiranja in naložbenih operacijah, ki jih zajema ta uredba, revidirana s strani neodvisnega zunanjega revizorja, pri čemer ta med drugim vsebujejo informacije o: (a)oceni tveganja operacij financiranja in naložbenih operacij primernih partnerjev, vključno z informacijami o obveznostih Unije, izmerjenimi v skladu z računovodskimi pravili Unije, ki jih določi računovodja Komisije na podlagi mednarodno sprejetih računovodskih standardov za javni sektor; (b)neporavnanih finančnih obveznostih za Unijo, nastalih na podlagi jamstva EFSD, odobrenega za primerne partnerje in njihove operacije financiranja in naložbene operacije, razčlenjene po posameznih operacijah.



Partnerji Komisiji na zahtevo predložijo vse dodatne informacije, potrebne za izpolnitev obveznosti Komisije v zvezi s to uredbo. 3. Komisija vsako leto do 31. marca v okviru svojih računovodskih izkazov predloži Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču potrebne informacije o stanju jamstvenega sklada EFSD. Poleg tega Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču vsako leto do 31. maja predloži poročilo o upravljanju jamstvenega sklada EFSD v preteklem koledarskem letu, vključno z oceno o ustreznosti rezervacij in ravni sredstev jamstvenega sklada ter o tem, ali jamstveni sklad potrebuje dodatna sredstva. Letno poročilo vsebuje predstavitev finančnega stanja jamstvenega sklada EFSD na koncu preteklega koledarskega leta, finančnih tokov v preteklem koledarskem letu, pa tudi pomembne transakcije in vse relevantne informacije o finančnih računih. Vsebuje tudi informacije o finančnem upravljanju, uspešnosti in tveganju jamstvenega sklada na koncu preteklega koledarskega leta. Člen 16

Ocena in pregled 1. Komisija do 31. decembra 2020 oceni delovanje EFSD. Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o oceni, ki vsebuje neodvisno oceno o uporabi te uredbe. Komisija to poročilo predloži nemudoma v primeru, da odobrene operacije financiranja in naložbene operacije v celoti porabijo znesek razpoložljivega jamstva EFSD pred 30. junijem 2020. 2. Komisija do 31. decembra 2020 in nato vsaka tri leta oceni uporabo jamstvenega sklada EFSD. Komisija poročilo o oceni predloži Evropskemu parlamentu in Svetu. Temu poročilu o oceni se priloži mnenje Računskega sodišča. POGLAVJE V SPLOŠNE DOLOČBE Člen 17

Preglednost in javno razkritje informacij Primerni partnerji v skladu s svojo politiko glede preglednosti in splošnimi načeli Unije glede dostopa do dokumentov in informacij na svojem spletnem mestu objavijo informacije o vseh operacijah financiranja in naložbenih operacijah, ki jih krije jamstvo EFSD v skladu s to uredbo, zlasti o tem, kako te operacije prispevajo k izpolnjevanju zahtev iz te uredbe. Člen 18

Revizija, ki jo opravi Računsko sodišče

1. Zunanjo revizijo dejavnosti, ki se izvajajo v skladu s to uredbo, izvaja Računsko sodišče v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU). 2. Za namene odstavka 1 tega člena ima Računsko sodišče na lastno zahtevo in v skladu s členom 287(3) PDEU dostop do vseh dokumentov in informacij, ki jih potrebuje za izvedbo svoje naloge. Člen 19

Ukrepi proti goljufijam 1. Komisija ali primerni partnerji nemudoma obvestijo Evropski urad za boj proti goljufijam (v nadaljnjem besedilu: OLAF) ter mu zagotovijo potrebne informacije, če v kateri koli fazi priprave, izvedbe ali zaključka operacij financiranja in naložbenih operacij, ki jih zajema ta uredba, utemeljeno sumijo, da je prišlo do goljufije, korupcije, pranja denarja ali katere koli druge nezakonite dejavnosti, ki bi lahko škodila finančnim interesom Unije. 2. OLAF lahko opravi preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, v skladu z določbami in postopki iz Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 in Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95, da se zaščitijo finančni interesi Unije in da ugotovi, ali je v zvezi z operacijami financiranja in naložbenimi operacijami, ki jih zajema ta uredba, prišlo do goljufije, korupcije, pranja denarja ali druge nezakonite dejavnosti, ki škodi finančnim interesom Unije. OLAF lahko pristojnim organom zadevnih držav članic posreduje kakršne koli informacije, ki jih je pridobil med preiskavami. Kadar se takšne nezakonite dejavnosti dokažejo, primerni partnerji poskušajo zagotoviti izterjavo v zvezi s svojimi operacijami financiranja in naložbenimi operacijami, ki jih zajema ta uredba in ki so povezane s takšnimi dejavnostmi. Člen 20

Izključene dejavnosti in nekooperativne jurisdikcije 1. Primerni partnerji pri svojih operacijah financiranja in naložbenih operacijah ne podpirajo nobenih dejavnosti, ki se izvajajo v nezakonite namene, vključno s pranjem denarja, financiranjem terorizma, organiziranim kriminalom, davčnimi goljufijami in davčnimi utajami, korupcijo in goljufijami, ki škodijo finančnim interesom Unije. Primerni partnerji ne sodelujejo v nobenih operacijah financiranja ali naložbenih operacijah, ki se izvajajo prek nosilca v nekooperativni jurisdikciji, v skladu s svojo politiko glede šibko reguliranih ali nekooperativnih jurisdikcij, ki temelji na politikah Unije, Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj ali Projektne skupine za finančno ukrepanje. 2. Primerni partnerji pri svojih operacijah financiranja in naložbenih operacijah uporabljajo načela in standarde, določene v pravu Unije o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma, in zlasti Uredbi (EU) 2015/847 Evropskega parlamenta in Sveta in Direktivi (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta. Primerni partnerji zagotovijo, da tako za neposredno financiranje kot financiranje prek posrednikov na podlagi te uredbe velja obveznost razkritja informacij o dejanskem lastništvu v skladu z Direktivo (EU) 2015/849. POGLAVJE VI KONČNE DOLOČBE Člen 21

Začetek veljavnosti Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, Za Evropski parlament Za Svet Predsednik Predsednik OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1.OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1.Naslov predloga/pobude

1.2.Zadevna področja v strukturi ABM/ABB 1.3.Vrsta predloga/pobude 1.4.Cilji 1.5.Utemeljitev predloga/pobude 1.6.Trajanje ukrepa in finančnih posledic 1.7.Načrtovani načini upravljanja 2.UKREPI UPRAVLJANJA 2.1.Pravila o spremljanju in poročanju 2.2.Upravljavski in kontrolni sistem 2.3.Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti 3.OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1.Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice 3.2.Ocenjene posledice za odhodke 3.2.1.Povzetek ocenjenih posledic za odhodke 3.2.2.Ocenjene posledice za odobritve za poslovanje 3.2.3.Ocenjene posledice za odobritve za upravne zadeve 3.2.4.Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom 3.2.5.Udeležba tretjih oseb pri financiranju 3.3.Ocenjene posledice za prihodke OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA

1.OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1.Naslov predloga/pobude Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za trajnostni razvoj (EFSD) 1.2.Zadevna področja v strukturi ABM/ABB 01 03 Dejavnost v okviru ABB: Mednarodne ekonomske in finančne zadeve 1.3.Vrsta predloga/pobude Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep. ◻ Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep na podlagi pilotnega projekta / pripravljalnega ukrepa. ◻ Predlog/pobuda se nanaša na podaljšanje obstoječega ukrepa. ◻ Predlog/pobuda se nanaša na obstoječ ukrep, preusmerjen v nov ukrep. EFSD bo sestavljen iz regionalnih naložbenih platform, ki bosta združevali obstoječe mehanizme kombiniranja na področju zunanjega delovanja in novo jamstvo EFSD. 1.4.Cilji 1.4.1.Večletni strateški cilji Komisije, ki naj bi bili doseženi s predlogom/pobudo Podpora naložbam v regijah zunaj EU, da se odpravijo temeljni vzroki migracij. 1.4.2.Specifični cilji in zadevne dejavnosti v strukturi ABM/ABB Specifični cilj Zagotoviti celovit sveženj ukrepov za financiranje naložb v regijah zunaj EU, s čimer bi se ustvarile priložnosti za rast in zaposlovanje, dosegla čim večja dodatnost, zagotovili bi se inovativni proizvodi in privabila sredstva zasebnega sektorja. Zadevne dejavnosti v strukturi ABM/ABB 01 03 Mednarodne ekonomske in finančne zadeve

1.4.3.Pričakovani rezultati in posledice Navedite, kakšne posledice naj bi imel(-a) predlog/pobuda za upravičence/ciljne skupine. Evropski sklad za trajnostni razvoj (v nadaljnjem besedilu: EFSD) bo vključeval novo jamstvo, ki bo zagotavljalo vrsto inovativnih instrumentov za privabljanje zasebnega sektorja, kot so jamstva, ki krijejo posebna tveganja pri infrastrukturnih projektih. Multiplikacijski učinek naj bi se ustvaril z zagotovitvijo jamstva EU. Podobno kot Evropski sklad za strateške naložbe (v nadaljnjem besedilu: EFSI) in več finančnih instrumentov, ki jih od leta 2007 podpirajo mehanizmi kombiniranja EU, namerava jamstveni sklad EFSD mobilizirati dodatne naložbe, zlasti zasebnih vlagateljev. To dosega z zagotavljanjem delnih jamstev, bodisi na podlagi prve izgube ali načela enakovrednosti (pari passu), posredniškim finančnim institucijam (običajno so to mednarodne finančne institucije), te pa nato podporo nudijo (prek posojil, jamstev, lastniškega kapitala ali podobnih proizvodov) svojim upravičencem. Obstajata torej dve ravni učinka finančnega vzvoda med zagotovljenim proračunskim jamstvom EU in celotno mobilizirano naložbo. Na prvi stopnji jamstvo EU posredniškim mednarodnim finančnim institucijam omogoča, da zagotovijo znesek dodatnega financiranja („notranji učinek finančnega vzvoda“). Na drugi stopnji („zunanji učinek finančnega vzvoda“) financiranje mednarodnih finančnih institucij mobilizira dodatne naložbe v fazi projekta. Tako bi naj bi globalna pobuda, vključno z dejavnostmi kombiniranja, prispevala k mobilizaciji skupnih naložb v višini do 44 milijard EUR do leta 2020. 1.4.4.Kazalniki rezultatov in posledic Navedite, s katerimi kazalniki se bo spremljalo izvajanje predloga/pobude. Za dejavnosti kombiniranja je bil opredeljen skupen in minimalen sklop kazalnikov, ki odražajo izložke projektov in želene rezultate. Ti kazalniki se lahko uporabijo za spremljanje izvajanja jamstva Evropskega sklada za trajnostni razvoj (v nadaljnjem besedilu: EFSD). 1.5.Utemeljitev predloga/pobude 1.5.1.Potrebe, ki jih je treba zadovoljiti kratkoročno ali dolgoročno Evropski sklad za trajnostni razvoj (v nadaljnjem besedilu: EFSD) zagotavlja sredstva za izvajanje ciljev politike načrta za zunanje naložbe (prvi steber), kot je navedeno v Sporočilu Komisije z dne 7. junija 2016 o vzpostavitvi novega partnerstva s tretjimi državami v okviru evropske agende o migracijah. Ključni cilj sklada EFSD bo zagotavljanje celovitega finančnega svežnja za financiranje naložb v regijah zunaj EU. To vključuje mobilizacijo javnih in zasebnih naložb v Afriki, pa tudi v sosedstvu. 1.5.2.Dodana vrednost ukrepanja EU Evropski sklad za trajnostni razvoj (v nadaljnjem besedilu: EFSD) je namenjen spodbujanju inovativnih in dodatnih vrst podpore, zlasti prek novega jamstva in izboljšanja kreditne kakovosti. Kritje novega jamstva bo vključevalo inovativne instrumente, zlasti za odpravo ozkih grl za zasebne naložbe, ki jih trg sam še ne rešuje, kot so jamstva za prvo izgubo za portfeljska jamstva za projekte zasebnega sektorja, tvegani kapital, jamstva za posojila za MSP ali jamstva za posebna tveganja za infrastrukturne projekte. Operacije, ki se financirajo prek instrumentov EFSD ali za katere se prek teh instrumentov zagotavlja jamstvo, so zelo prepoznavno in učinkovito orodje za podporo zunanjega delovanja Unije. EFSD zagotavlja potrebno politično in finančno podporo EU za financiranje primernih partnerjev v državah in za naložbene projekte, ki drugače ne bi bili upravičeni do financiranja zaradi visokega tveganja. 1.5.3.Spoznanja iz podobnih izkušenj v preteklosti Komisija je pridobila dragocene izkušnje z inovativnimi finančnimi instrumenti. Kombiniranje je bilo prvič uvedeno na začetku večletnega finančnega okvira 2007–2013, potem pa se je postopoma razvilo v pomembno orodje zunanjega sodelovanja EU, ki dopolnjuje druge metode izvajanja. Regionalni mehanizmi kombiniranja EU so bili vzpostavljeni v vseh regijah zunanjega sodelovanja EU. Do konca leta 2015 je pomoč, odobrena v okviru mehanizmov iz proračuna EU in sredstev ERS, dosegla znesek v višini približno 2,7 milijarde EUR, pri čemer je skupaj ustvarila približno 50 milijard EUR naložb. Predhodnik naložbene platforme za sosedstvo (NIP), Sklad za spodbujanje naložb v sosedstvo (v nadaljnjem besedilu: NIF), se lahko pohvali z dobrimi rezultati: dodelitve NIF iz proračuna EU so od leta 2007 dosegle skupaj 1,432 milijarde EUR. Poleg tega so države članice v skrbniški sklad za NIF prispevale več kot 80 milijonov EUR. To je omogočilo izvedbo 112 projektov s podporo NIF. S prispevkom iz sklada NIF je bilo od leta 2008 mobiliziranih približno 13,83 milijarde EUR financiranja iz evropskih in mednarodnih finančnih institucij ter skupni znesek naložb v višini približno 28,10 milijarde EUR, kar pomeni, da je vsak euro, ki ga je zagotovil sklad, prek učinka finančnega vzvoda prinesel približno 20-krat več. V Afriki je bil leta 2007 ustanovljen Skrbniški sklad EU za infrastrukturo za Afriko in je od takrat podprl projekte za skupaj več kot 500 milijonov EUR, v glavnem v sektorjih energetike, prometa ter v vodnem sektorju. V letu 2015 je bil s Sklepom Komisije C(2015) 5210 ustanovljen Sklad za spodbujanje naložb v Afriki.

V obdobju 2007–2013 je bil za dva mehanizma izveden vmesni pregled, in sicer za Skrbniški sklad EU za infrastrukturo za Afriko leta 2012 in za NIF leta 2013. V obeh pregledih je bilo ugotovljeno, da sta dragocena in učinkovita instrumenta pri podpori svojih zadevnih ciljev: ciljev evropskega sosedstva in partnerstva ter razvoja infrastrukture v Afriki. Zlasti so bili kot pozitivni ocenjeni opredelitev, ustreznost in zasnova projektov, poleg tega pa sta oba instrumenta dosegla svoj cilj zagotavljanja učinka finančnega vzvoda pri zbiranju znatnih finančnih sredstev. Vmesni pregled je opozoril tudi na pomemben prispevek k razvoju partnerstev in boljšemu usklajevanju in sodelovanju med finančnimi institucijami, pa tudi s Komisijo. Pripravljenih je bilo več priporočil, ki so obravnavala zlasti možnosti izboljšanja strukture odločanja, predvsem v zvezi z vlogo delegacij EU in partnerskih držav, pa tudi nadaljnje možnosti vključevanja zasebnega sektorja, uporabo posebnih finančnih instrumentov, kot so instrumenti za ublažitev tveganja, ter izvajanje okvira za merjenje rezultatov. Te ugotovitve je skupaj z drugimi poročili uporabila Platforma EU za kombiniranje pri zunanjem sodelovanju, ustanovljena decembra 2012, pri pripravi konkretnih priporočil za dodatno povečanje učinkovitosti pomoči, ki jo EU zagotavlja s kombiniranjem. Evropsko računsko sodišče je objavilo posebno poročilo o kombiniranju oktobra 2014. Sklepi so bili zelo podobni zgornjim ugotovitvam: ugotovljeno je bilo, da je kombiniranje nepovratnih sredstev v okviru regionalnih naložbenih instrumentov s posojili finančnih institucij, ki je namenjeno podpori zunanjih politik EU, na splošno učinkovito, projekti pa ustrezni. Priporočila so obravnavala naslednje vidike: zagotavljanje dokumentirane ocene dodatnosti, ki izhaja iz nepovratnih sredstev EU, zagotavljanje zrelosti projektov, ki se predložijo izvršilnim odborom, priprava smernic o dejavnostih kombiniranja EU, zagotavljanje bolj proaktivne vloge delegacij EU, poenostavitev postopka odločanja, izboljšanje spremljanja projektov s strani Komisije in zagotavljanje ustrezne prepoznavnosti financiranja EU. Platforma EU za kombiniranje pri zunanjem sodelovanju je že obravnavala skoraj vsa od teh priporočil pri razvoju usklajenega in izboljšanega obrazca za oddajo projektne vloge in njegovih smernic ter pri razvoju okvira za merjenje rezultatov, vključno s standardnimi kazalniki. Poleg tega je bila na podlagi zahteve iz člena 140 Uredbe (EU, Euratom ) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002, ki se uporablja na podlagi členov 17 in 40 Uredbe Sveta (EU) 2015/323, v letu 2014 opravljena predhodna ocena Sklada za spodbujanje naložb v Afriki, in sicer o tem, kako načrtovani instrument izpolnjuje zahteve finančne uredbe za finančne instrumente. Priporočila iz te ocene so bila upoštevana pri upravljanju Sklada za spodbujanje naložb v Afriki in bodo pomembna za naložbeno platformo EU za Afriko. Rezultati predhodne ocene so pokazali, da narava, obseg in poudarek izzivov, s katerimi se sooča Afrika (npr. urbanizacija, vse slabši dostop do bistvenih storitev, neustrezna prehranska varnost, revščina, učinki podnebnih sprememb), sedanji cilji sodelovanja EU in partnerskih držav (tj. trajnostni in vključujoč razvoj ter rast, celinsko povezovanje, izkoreninjenje revščine, podnebne spremembe) ter potreba po mobilizaciji dodatnih finančnih sredstev zahtevajo nov prilagodljiv okvir financiranja. Naložbena platforma za Afriko lahko ob upoštevanju navedenih rezultatov in z dodatnim ciljem odpravljanja temeljnih vzrokov migracij prinese dodano vrednost v sektorjih, v katerih se Afrika sooča s ključnimi izzivi. Naložbena platforma za Afriko bo prek različnih oblik pomoči, prilagojenih tveganjem držav ter posameznim projektom in sektorjem, prispevala k vključujoči rasti in uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja, s čimer bi odpravila nekatere temeljne vzroke migracij. Trenutni portfelj naložbene platforme za Afriko in projekti, ki se še pripravljajo v okviru Sklada za spodbujanje naložb v Afriki, zajemajo projekte, ki prispevajo k cilju odprave temeljnih vzrokov migracij. Čeprav je ustvarjanje delovnih mest glavni poudarek projektov, ki podpirajo finančni sektor in mikro, mala in srednja podjetja (v nadaljnjem besedilu: MMSP) prek lokalnih bank ali namenskih skrbniških skladov, ali projektov, ki podpirajo kmetijstvo, finance in razvoj podeželja, vključno s podeželskimi cestami in elektrifikacijo, se lahko zaposlitvene možnosti ustvarijo tudi s posameznimi infrastrukturnimi projekti v energetskem sektorju (obnovljive energije) ali širšem prometnem sektorju, ki ne vključuje le podeželskih cest, temveč tudi gradnjo in sanacijo cest in pristanišč. Ustvarjanje delovnih mest in zmanjšanje revščine sta bila navedena kot rezultat nekaterih energetskih projektov iz letnega poročila Skrbniškega sklada EU za infrastrukturo za Afriko. Pregled portfelja Skrbniškega sklada EU za infrastrukturo za Afriko in projektov, ki se pripravljajo v okviru Sklada za spodbujanje naložb v Afriki, kaže, da ti mehanizmi kombiniranja prispevajo k cilju odpravljanja temeljnih vzrokov migracij in izkoriščajo učinek finančnega vzvoda, ki ga zagotavljajo udeležene partnerske finančne institucije. Pregled 150 projektov, ki se trenutno pripravljajo v okviru Sklada za spodbujanje naložb v Afriki, razkriva, da bi lahko do 30 % projektov prispevalo k odpravljanju temeljnih vzrokov migracij. Nekaj projektov si za svoje glavne cilje postavlja ustvarjanje delovnih mest in podporo MMSP, večina pa je osredotočena na socialno-gospodarski razvoj in odpornost, pri čemer se v nekaterih primerih kot stranska učinka pričakujeta ustvarjanje delovnih mest in zmanjševanje revščine. Od 23 posameznih držav, ki so navedene kot upravičenke v okviru EFSD, je 18 držav zajetih v projektih, ki se trenutno pripravljajo v okviru Sklada za spodbujanje naložb v Afriki za regije Sahela/Čadskega jezera in Afriškega roga. Pregled evropske sosedske politike iz leta 2015 je ponovno izpostavil, da bi moral biti gospodarski in socialni razvoj osrednja točka prispevka EU k stabilizaciji sosedstva in gradnji partnerstev. EU bi morala okrepiti sodelovanje z mednarodnimi finančnimi institucijami in ustreznimi mednarodnimi organizacijami na področju razvoja zasebnega sektorja ter pobud, ki spodbujajo vključujočo rast in zaposlovanje ter izboljšujejo življenjske razmere. Poleg tega bi bilo treba spodbujati ukrepe za okrepitev partnerstev z zasebnim sektorjem ter uporabo inovativnih pristopov, kot je kombiniranje nepovratnih sredstev in posojil, kar je pomemben način za pritegnitev dodatnih sredstev in povečanje učinka pomoči EU. Pregled prav tako poudarja, da se je treba osredotočiti na razvijanje spretnosti, kompetence in ustvarjanje priložnosti, zlasti za mlade moške in ženske. Pripravlja se nova ocena kombiniranja in končno poročilo bi moralo biti na voljo pred koncem leta 2016. 1.5.4.Skladnost in možnosti sinergij z drugimi ustreznimi instrumenti Kakor je bilo navedeno v Sporočilu z dne 7. junija 2016 o vzpostavitvi novega partnerstva s tretjimi državami v okviru evropske agende o migracijah, Komisija predlaga ambiciozen načrt za zunanje naložbe, ki bi odpravil temeljne vzroke migracij. Predlaga se, da se uvede nov strateški okvir z novo strukturo upravljanja, vključno s pristopom „vse na enem mestu“, v okviru katerega bi se uporabljala vrsta inovativnih finančnih instrumentov za privabljanje zasebnega sektorja, da se odpravijo temeljni vzroki migracij s spodbujanjem naložb, in sicer najprej v regijah Afrike in sosedstvu EU. Temeljil bo na obstoječi arhitekturi finančnih instrumentov in sredstev EU. Ključni cilj EFSD bo zagotavljanje celovitega finančnega svežnja za financiranje naložb v regijah zunaj EU, s čimer se bodo ustvarile priložnosti za rast in zaposlovanje, dosegla čim večja dodatnost, zagotovili se bodo inovativni proizvodi in privabila sredstva zasebnega sektorja. Pričakuje se, da bo EFSD na podlagi sredstev iz ERS in proračuna EU v višini 3,35 milijarde EUR do leta 2020 (od tega je 0,75 milijarde EUR najprej namenjenih jamstvenemu skladu EFSD) spodbudil naložbe v višini do 44 milijard EUR. Od 3,35 milijarde EUR bo 2,6 milijarde EUR zagotovljenih s prilagoditvijo obstoječih instrumentov kombiniranja. Ta predlog uredbe pomeni, da se bodo za jamstveni sklad EFSD mobilizirala sredstva v višini 350 milijonov EUR iz proračuna EU in 400 milijonov EUR iz ERS. Jedro novega naložbenega načrta je EFSD, ki bo zagotovil celovit okvir na podlagi treh stebrov: nov investicijski sklad (prvi steber); tehnična pomoč (drugi steber), da se lokalne organe in podjetja podpre pri razvoju večjega števila trajnostnih projektov in privabljanju vlagateljev; in vrsta namenskih tematskih, nacionalnih in regionalnih programov razvojnega sodelovanja EU, kombiniranih s strukturiranim političnim dialogom, namenjenim izboljšanju naložbenega okolja in splošnega političnega okolja v zadevnih državah (tretji steber). Ti trije stebri se bodo dopolnjevali in zagotavljali širok in usklajen pristop. EFSD bo vključeval prilagojene obstoječe mehanizme kombiniranja in novo jamstvo, ki bo zagotavljalo vrsto inovativnih instrumentov za privabljanje zasebnega sektorja, kot so jamstva, ki krijejo posebna tveganja pri infrastrukturnih projektih. Regionalne naložbene platforme bodo združevale obstoječe instrumente kombiniranja in delovale kot točka „vse na enem mestu“ za sprejemanje predlogov za financiranje mednarodnih finančnih institucij in javnih ali zasebnih vlagateljev ter zagotavljale najrazličnejšo finančno podporo za upravičene naložbe. Naložbena platforma za Afriko bo omogočila skupne evropske operacije (kombiniranje dvostranskega financiranja in financiranja z nepovratnimi sredstvi EU s posojilnimi posli upravičenih finančnih institucij) in tako zagotovila večjo doslednost in usklajenost med donatorji v skladu z načeli pariške deklaracije in finančno uredbo EU. S sredstvi držav članic se bodo okrepila prizadevanja EU, saj bodo okrepila evropsko razsežnost zunanjega sodelovanja in povečala prepoznavnost EU. 1.6.Trajanje ukrepa in finančnih posledic Časovno omejen(-a) predlog/pobuda: – trajanje predloga/pobude, prvotno veljavnega(-e) od leta 2017 do leta 2020,

–finančne posledice od leta 2017 do leta 2020 s sklicevanjem na podpis sporazumov s primernimi partnerji.

Sporazumi o jamstvu EFSD, v skladu s katerimi se lahko podpiše pogodba med primernim partnerjem in upravičencem ali finančnim posrednikom, lahko trajajo največ štiri leta. ◻ Časovno neomejen(-a) predlog/pobuda: –okvirno obdobje uvajanja izvajanja: –ki mu sledi izvajanje predloga/pobude v celoti. 1.7.Načrtovani načini upravljanja X Neposredno upravljanje – Komisija (za upravljanje jamstvenega sklada EFSD) –X z lastnimi službami, vključno z zaposlenimi v delegacijah Unije, –◻ prek izvajalskih agencij. ◻ Deljeno upravljanje z državami članicami. Posredno upravljanje s poverjanjem nalog izvrševanja proračuna (za mehanizme, krite z jamstvom EFSD): –X mednarodnim organizacijam in njihovim agencijam, –X EIB in Evropskemu investicijskemu skladu, –X subjektom javnega prava, –X subjektom zasebnega prava države članice, ki zagotavljajo ustrezna finančna jamstva, z odstopanjem od člena 58(1)(c)(vii) Uredbe (EU) št. 966/2012, –X subjektom zasebnega prava partnerske države, ki zagotavljajo ustrezna finančna jamstva, z odstopanjem od člena 58(1)(c)(vii) Uredbe (EU) št. 966/2012, –X subjektom zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve, kolikor ti subjekti zagotavljajo ustrezna finančna jamstva, –◻ osebam, pooblaščenim za izvajanje določenih ukrepov SZVP v skladu z naslovom V PEU in opredeljenim v zadevnem temeljnem aktu. –Pri navedbi več kot enega načina upravljanja je treba to natančneje obrazložiti v oddelku „opombe“. Opombe Zagotavljanje sredstev za jamstveni sklad EFSD in njegovo upravljanje bo izvajala neposredno Komisija, instrumenti, kriti z jamstvom, pa se bodo izvajali s posrednim upravljanjem.

2.UKREPI UPRAVLJANJA 2.1.Pravila o spremljanju in poročanju Navedite pogostost in pogoje. Komisija predloži letno poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu o operacijah financiranja in naložbenih operacijah, ki jih krije jamstvo EFSD. To poročilo se objavi. Vključuje naslednje elemente: (a) oceno operacij financiranja in naložbenih operacij, ki jih krije jamstvo EFSD, na ravni operacije, sektorja, države in regije ter njihove skladnosti s to uredbo, zlasti z merilom odprave temeljnih vzrokov migracij in podpore socialno-gospodarskemu razvoju glede na cilje trajnostnega razvoja, skupaj z oceno porazdelitve financiranja po splošnih ciljih, določenih v členu 3; (b) oceno dodane vrednosti, mobilizacije sredstev zasebnega sektorja, pričakovane in dejanske realizacije ter rezultatov in učinka vseh operacij financiranja in naložbenih operacij, ki jih krije jamstvo EFSD, skupaj, vključno z učinkom na ustvarjanje delovnih mest; (c) oceno, v kakšnem obsegu operacije iz te uredbe prispevajo k izpolnitvi splošnih ciljev iz člena 3; (d) oceno skladnosti z zahtevami o uporabi jamstva EFSD in s ključnimi kazalniki uspešnosti, določenimi za vsak predloženi predlog; (e) oceno učinka finančnega vzvoda, ki so ga dosegle operacije, ki jih krije jamstvo EFSD; (f) informacijo o finančnem znesku, prenesenem upravičencem, in oceno vseh operacij financiranja in naložbenih operacij vsakega partnerja skupaj; (g) oceno dodane vrednosti operacij financiranja in naložbenih operacij primernih partnerjev ter skupnih tveganj, povezanih z njimi; (h) podrobne informacije o unovčitvah jamstva EFSD, izgubah, donosih, izterjanih zneskih in vseh ostalih prejetih plačilih; (i) finančna poročila o operacijah financiranja in naložbenih operacijah primernih partnerjev, ki jih zajema ta uredba, revidirana s strani neodvisnega zunanjega revizorja. 2. Za namene računovodenja Komisije, njenega poročanja o tveganjih, ki jih krije jamstvo EFSD, ter njenega upravljanja jamstvenega sklada EFSD, primerni partnerji, s katerimi je bil podpisan sporazum o jamstvu, Komisiji in Računskemu sodišču vsako leto predložijo finančna poročila o operacijah financiranja in naložbenih operacijah, ki jih zajema ta uredba, revidirana s strani neodvisnega zunanjega revizorja, pri čemer ta med drugim vsebujejo informacije o: (a) oceni tveganja operacij financiranja in naložbenih operacij primernih partnerjev, ki jih zajema ta uredba, vključno z informacijami o obveznostih EU, izmerjenimi v skladu z računovodskimi pravili Unije, ki jih določi računovodja Komisije na podlagi mednarodno sprejetih računovodskih standardov za javni sektor; (b) neporavnanih finančnih obveznostih za Unijo, nastalih na podlagi jamstva EFSD, odobrenega za primerne partnerje in njihove operacije financiranja in naložbene operacije, ki jih zajema ta uredba, razčlenjene po posameznih operacijah. Partnerji Komisiji na zahtevo predložijo vse dodatne informacije, potrebne za izpolnitev obveznosti Komisije v zvezi s to uredbo. 3. Komisija vsako leto do 31. marca v okviru svojih računovodskih izkazov predloži Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču potrebne informacije o stanju jamstvenega sklada EFSD. Poleg tega Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču vsako leto do 31. maja predloži poročilo o upravljanju jamstvenega sklada EFSD v preteklem koledarskem letu, vključno z oceno o ustreznosti rezervacij in ravni sredstev jamstvenega sklada ter o tem, ali jamstveni sklad potrebuje dodatna sredstva. Letno poročilo vsebuje predstavitev finančnega stanja jamstvenega sklada EFSD na koncu preteklega koledarskega leta, finančnih tokov v preteklem koledarskem letu, pa tudi pomembne transakcije in vse relevantne informacije o finančnih računih. Vsebuje tudi informacije o finančnem upravljanju, uspešnosti in tveganju jamstvenega sklada na koncu preteklega koledarskega leta. 4. Komisija do 31. decembra 2019 oceni delovanje EFSD. Komisija poročilo o oceni predloži Evropskemu parlamentu in Svetu. 5. Komisija do 30. junija 2020 in nato vsaka tri leta oceni uporabo jamstvenega sklada EFSD. Komisija poročilo o oceni predloži Evropskemu parlamentu in Svetu. Temu poročilu o oceni se priloži mnenje Računskega sodišča.

6. Komisija do 30. junija 2020 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, ki vsebuje neodvisno oceno o uporabi te uredbe. Komisija to poročilo predloži nemudoma v primeru, da odobrene operacije financiranja in naložbene operacije v celoti porabijo znesek razpoložljivega jamstva EFSD pred 30. junijem 2020. 2.2.Upravljavski in kontrolni sistemi 2.2.1.Ugotovljena tveganja Tveganje za proračun EU je povezano s proračunskim jamstvom, ki ga Unija zagotovi primernim partnerjem za njihove operacije v tretjih državah. Jamstvo zagotavlja celovito kritje (do zgornje meje, določene spodaj) za vsa plačila, ki jih primerni partner ne prejme. Jamstvo EU je omejeno na 1 500 000 000 EUR. Proračunski vpis („p.m.“), ki odraža proračunsko jamstvo za posojila primernih partnerjev tretjim državam, bi se aktiviral le v primeru, če primerni partner dejansko unovči jamstvo, ki ga ni mogoče v celoti kriti iz jamstvenega sklada (financiran z najmanj 750 000 000 EUR). Stopnja oblikovanja rezervacij v višini 50 % temelji na preteklih izkušnjah z jamstvenimi shemami, ki so jih upravljali primerni partnerji, vključno s strukturami, ki temeljijo na načelu prve izgube. Nikoli ni bilo unovčitve, ki bi obsegala več kot 50 % zagotovljenega financiranja. Višja stopnja oblikovanja rezervacij, npr. v primerjavi z nekaterimi notranjimi instrumenti, je posledica bolj tveganega naložbenega ozračja v partnerskih državah, kar je treba upoštevati. 2.2.2.Podatki o vzpostavljenem sistemu notranje kontrole Za upravljanje jamstva EU je pristojna Komisija. Operacije financiranja v okviru te uredbe se izvajajo v skladu s standardnimi pravili primernih partnerjev in dobro bančno prakso. Primerni partner in Komisija skleneta sporazum, v katerem podrobno opredelita določbe in postopke za izvajanje te uredbe. Glej tudi zgornji oddelek „Pravila o spremljanju in poročanju“. 2.2.3.Ocena stroškov in koristi kontrol ter ocena pričakovane stopnje tveganja napak ni relevantno 2.3.Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti Navedite obstoječe ali načrtovane preprečevalne in zaščitne ukrepe. 1. Komisija nemudoma obvesti OLAF ter mu zagotovi potrebne informacije, če v kateri koli fazi priprave, izvedbe ali zaključka operacij financiranja in naložbenih operacij, ki jih zajema ta uredba, utemeljeno sumi, da je prišlo do goljufije, korupcije, pranja denarja ali katere koli druge nezakonite dejavnosti, ki bi lahko škodila finančnim interesom Unije. 2. OLAF lahko opravi preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, v skladu z določbami in postopki iz Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (15), Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (16) in Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 (17), da se zaščitijo finančni interesi Unije in da ugotovi, ali je v zvezi z operacijami financiranja in naložbenimi operacijami, ki jih zajema ta uredba, prišlo do goljufije, korupcije, pranja denarja ali druge nezakonite dejavnosti, ki škodi finančnim interesom Unije. OLAF lahko pristojnim organom zadevnih držav članic posreduje kakršne koli informacije, ki jih je pridobil med preiskavami. Kadar se takšne nezakonite dejavnosti dokažejo, primerni partnerji poskušajo zagotoviti izterjavo v zvezi s svojimi operacijami financiranja in naložbenimi operacijami, ki jih zajema ta uredba in ki so povezane s takšnimi dejavnostmi. 3.OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1.Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice Zahtevane nove proračunske vrstice

Po vrstnem redu razdelkov večletnega finančnega okvira in proračunskih vrstic. Razdelek večletnega finančnega okvira Proračunska vrstica Vrsta

odhodkov Prispevek številka

Razdelek 04 EU v svetu dif./nedif. držav Efte držav kandidatk tretjih držav po členu 21(2)(b) finančne uredbe 4 01 03 07 Jamstvo Evropske unije za Evropski sklad za trajnostni razvoj (EFSD) nedif. NE NE NE NE 4 01 03 08 Oblikovanje rezervacij jamstvenega sklada EFSD nedif. DA DA DA DA 3.2.Ocenjene posledice za odhodke 3.2.1.Povzetek ocenjenih posledic za odhodke v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Razdelek večletnega finančnega

okvira Številka Razdelek 4 EU v svetu GD: XX Leto

2017 Leto

2018 Leto

2019 Leto

2020 Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) SKUPAJ • Odobritve za poslovanje 01 03 07 Jamstvo Evropske unije za Evropski sklad za trajnostni razvoj obveznosti (1) pm pm pm pm pm pm pm pm plačila (2) pm pm pm pm pm pm pm pm 01 03 08 Oblikovanje rezervacij jamstvenega sklada EFSD obveznosti (1a) 275,000 25,000 25,000 25,000 pm pm pm 350,000 plačila (2a) 275,000 25,000 25,000 25,000 pm pm pm 350,000 Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov – (3) 0 0 0 0 0 0 0 0 Odobritve za GD XX

SKUPAJ obveznosti = 1 + 1a + 3 275,000 25,000 25,000 25,000 350,000 plačila = 2 + 2a +3 275,000 25,000 25,000 25,000 pm pm pm 350,000



• Odobritve za poslovanje SKUPAJ obveznosti (4) plačila (5) • Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov, SKUPAJ (6) Odobritve iz

RAZDELKA <4> večletnega

finančnega okvira SKUPAJ obveznosti = 4 + 6 275,000 25,000 25,000 25,000 pm pm pm 350,000 plačila = 5 + 6 275,000 25,000 25,000 25,00 pm pm pm 350,000 Če ima predlog/pobuda posledice za več razdelkov: • Odobritve za poslovanje SKUPAJ obveznosti (4) plačila (5) • Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov, SKUPAJ (6) Odobritve iz

RAZDELKOV od 1 do 4

večletnega finančnega okvira SKUPAJ

(referenčni znesek) obveznosti = 4 + 6 plačila = 5 + 6







Razdelek večletnega finančnega

okvira 5 „Upravni odhodki“ v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Leto

2017 Leto

2018 Leto

2019 Leto

2020 Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) SKUPAJ Generalni direktorati: XX • Človeški viri 3,264 (0,134 * 16 + 0,07 * 16) 3,264 3,264 3,264 13,056 • Drugi upravni odhodki 0,5 0,5 0,5 0,5 2,000 GD XX SKUPAJ odobritve 3,764 3,764 3,764 3,764 15,056 Odobritve iz

RAZDELKA 5

večletnega finančnega okvira SKUPAJ (obveznosti skupaj = plačila skupaj) 3,764 3,764 3,764 3,764 15,056 v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Leto

2017 Leto

2018 Leto

2019 Leto

2020 Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) SKUPAJ Odobritve iz

RAZDELKOV od 1 do 5

večletnega finančnega okvira SKUPAJ obveznosti 278,764 28,764 28,764 28,746 365,056 plačila 278,764 28,764 28,764 28,764 365,056 3.2.2.Ocenjene posledice za odobritve za poslovanje –◻ Za predlog/pobudo niso potrebne odobritve za poslovanje. –X Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za poslovanje, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: odobritve za prevzem obveznosti v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Cilji in realizacije ⇩ Leto

N Leto

N+1 Leto

N+2 Leto

N+3 Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) SKUPAJ REALIZACIJE vrsta povprečni stroški število stroški število stroški število stroški število stroški število stroški število stroški število stroški število realizacij skupaj stroški realizacij skupaj SPECIFIČNI CILJ – realizacija 275,000 25,000 25,000 25,000 350,000 – realizacija – realizacija Seštevek za specifični cilj št. 1 STROŠKI SKUPAJ 275,000 25,000 25,000 25,000 350,000 3.2.3.Ocenjene posledice za odobritve za upravne zadeve 3.2.3.1.Povzetek –◻ Za predlog/pobudo niso potrebne odobritve za upravne zadeve. –X Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za upravne zadeve, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: –Upravni odhodki. v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Leto

2017 Leto

2018 Leto

2019 Leto

2020 Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) SKUPAJ RAZDELEK 5

večletnega finančnega okvira Človeški viri 3,264 3,264 3,264 3,264 13,056 Drugi upravni odhodki 0,5 0,5 0,5 0,5 2,000 Seštevek za RAZDELEK 5

večletnega finančnega okvira 3,764 3,764 3,764 3,764 15,056 Odobritve zunaj RAZDELKA 5

večletnega finančnega okvira Človeški viri Drugi

upravni odhodki Seštevek za odobritve

zunaj RAZDELKA 5

večletnega finančnega okvira SKUPAJ 3,764 3,764 3,764 3,764 15,056 Potrebe po odobritvah za človeške vire in druge upravne odhodke se krijejo z odobritvami pristojnega GD, po potrebi skupaj z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v okviru postopka letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve. 3.2.3.2.Ocenjene potrebe po človeških virih

–◻ Za predlog/pobudo niso potrebni človeški viri. –x Za predlog/pobudo so potrebni človeški viri, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: ocena, izražena v ekvivalentu polnega delovnega časa Leto

2017 Leto

2018 Leto 2019 Leto 2020 Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) • Delovna mesta v skladu s kadrovskim načrtom (uradniki in začasni uslužbenci) XX 01 01 01 (sedež in predstavništva Komisije) 16 16 16 16 XX 01 01 02 (delegacije) XX 01 05 01 (posredne raziskave) 10 01 05 01 (neposredne raziskave) • Zunanji sodelavci (v ekvivalentu polnega delovnega časa: EPDČ) XX 01 02 01 (PU, NNS, ZU iz splošnih sredstev na sedežu) 16 16 16 16 XX 01 02 02 (PU, LU, NNS, ZU in MSD na delegacijah) XX 01 04 yy – na sedežu – na delegacijah XX 01 05 02 (PU, NNS, ZU za posredne raziskave) 10 01 05 02 (PU, NNS, ZU za neposredne raziskave) Druge proračunske vrstice (navedite) SKUPAJ 32 32 32 32 XX je zadevno področje ali naslov. Potrebe po človeških virih se krijejo z osebjem pristojnega GD, po potrebi skupaj z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v okviru postopka letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve. Opis nalog: Uradniki in začasni uslužbenci Operativno in finančno upravljanje Evropskega sklada za trajnostni razvoj, komuniciranje in prepoznavnost Zunanji sodelavci Operativno in finančno upravljanje Evropskega sklada za trajnostni razvoj, komuniciranje in prepoznavnost 3.2.4.Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom –◻ Predlog/pobuda je v skladu z veljavnim večletnim finančnim okvirom. –X Za predlog/pobudo je potrebna sprememba zadevnega razdelka večletnega finančnega okvira. Pojasnite zahtevano spremembo ter navedite zadevne proračunske vrstice in ustrezne zneske. Iz poglavja Evropski instrument sosedstva (poglavje 22 04) bo krit znesek v višini 100 milijonov EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil (25 milijonov EUR na leto med letoma 2017 in 2020) za oblikovanje rezervacij jamstvenega sklada EFSD, kakor je navedeno v oddelku 3.2.1. –X Za predlog/pobudo je potrebna uporaba varnostne rezerve večletnega finančnega okvira. Komisija namerava v letu 2017 uporabiti varnostno rezervo v skladu s členom 13 Uredbe št. 1311/2013 za znesek v višini 250 milijonov EUR. 3.2.5.Udeležba tretjih oseb pri financiranju –V predlogu/pobudi ni načrtovano sofinanciranje tretjih oseb. –X V predlogu/pobudi je načrtovano sofinanciranje, kot je ocenjeno v nadaljevanju: