EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 31.1.2012  
SEC(2011) 1546 final 
 
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
Spremni dokument 
Predlog 
DIREKTIVE EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o spremembi direktiv 2000/60/ES in 2008/105/ ES v zvezi s prednostnimi snovmi na 
področju vodne politike 
  
{COM(2011) 876 final} 
{SEC(2011) 1547 final} 
 
 
SL 2   SL Pravno obvestilo:  Ta povzetek zavezuje samo službe Komisije, ki so bile vklju čene v 
pripravo besedila in ne dolo ča končne oblike kakršne koli odlo čitve, ki jo sprejme Komisija. 
 
SL 3   SL 1. OPREDELITEV PROBLEMA  
1.1. Ozadje 
Okvirna direktiva o vodah 2000/60/ES vzpostav lja celovit okvir za varstvo površinske in 
podzemne vode, pri čemer dolo ča okoljske cilje, vklju čno z doseganjem dobrega kemijskega 
in ekološkega stanja ter prepre čevanjem poslabšanja stanja. Za  doseganje dobrega kemijskega 
stanja morajo vodna telesa izpolnjevati oko ljske standarde kakovos ti (OSK) za nekatere 
kemikalije, tj. prednostne snovi, ki so v skla du z okvirno direktivo o vodah opredeljene kot 
snovi, ki pomenijo tveganje za vodno okolje al i tveganje, ki se prenaša po vodnem okolju, na 
ravni EU. Nekatere prednostne sn ovi so zaradi obs tojnosti, kopi čenja v organizmih in/ali 
strupenosti ali enako zaskrbljujo čih razlogov opredeljene kot pre dnostne nevarne snovi. Poleg 
cilja v zvezi z dobrim kemijskim st anjem okvirna direktiva o vodah dolo ča ,  d a  j e  t r e b a  
sprejeti nadzorne ukrepe za postopno zmanjšanje  prednostnih snovi ter ustavitev ali postopno 
odpravo odvajanj, emisij in uhajanj prednostnih nevarnih snovi v vodno okolje. Nadzorni ukrepi se zdaj sprejemajo na ravni držav članic, medtem ko ukrepi na ravni EU temeljijo na 
drugi zakonodaji (kot so REACH, fitofarmacevts ka sredstva, biocidi). Okvirna direktiva o 
vodah dovoljuje tudi izjeme pri doseganju dobrega kemijskega stanja v posameznih vodnih telesih zaradi tehni čne neizvedljivosti, nesorazmerni h stroškov ali naravnih razmer. 
 
Člen 16(4) okvirne direktive o vodah dolo ča, da mora Komisija vsaj vsaka štiri leta pregledati 
seznam prednostnih snovi, v skladu s členom 8 Direktive o okoljskih standardih 
kakovosti 2008/105/ES pa mora Komisija leta 2011 Evropskemu parlamentu in Svetu poročati o rezultatih svojega prvega  pregleda. Komisija mora v okviru pregleda za morebitno 
vključitev na seznam med drugim upoštevati snovi iz Priloge III k Direktiv i. Poleg tega mora 
po potrebi opredeliti nove prednostne s novi ali prednostne nevarne snovi in dolo čiti OSK za 
površinsko vodo, usedlino ali žive organizme, kot je primerno, ter pregledati obstoje če 
prednostne snovi. Predlagane nove  snovi in spremembe obstoje čih snovi bodo predvidoma 
vplivale na posodobljene na črte upravljanja povodij
1 in programe ukrepov za leto 2015. 
Pri izvajanju zahtevanega pregleda je pomagal a delovna skupina E za kemijske vidike (WG 
E) na podlagi skupne strategije izvajanja okvirne direktive o vodah2, pri čemer so sodelovale 
vse države članice in veliko razli čnih zainteresiranih strani3. Ta znanstveni/tehni čni ukrep je 
vključeval opredelitev tveganj za vodno okolje zaradi kemikalij in dolo čitev OSK za te 
kemikalije. Metodologija za dolo čitev OSK in pripravljeni OSK so bili predloženi 
Znanstvenemu odboru za zdravstvena in okoljska tveganja (ZOZOT4), da bi o njih podal 
mnenje. Ocena u činka temelji na rezultatih tega znanstvenega/tehni čnega dela. 
Med pregledom seznama prednostnih snovi so b ile opredeljene morebitne izboljšave v zvezi z 
uporabo direktive o okoljskih standardih kako vosti in morebitni mehanizem za izboljšanje 
opredelitve dodatnih prednostnih s novi pri prihodnjih pregledih, pri čemer so te možnosti 
vključene v ločenih sklopih mnenj. Najprimernejša možnost je torej paket možnosti. 
                                                 
1 Angl. River Basin Management Plans. 
2 http://ec.europa.eu/environm ent/water/water-framework/o bjectives/pdf/strategy.pdf . 
3 http://ec.europa.eu/transparency/regexpe rt/detailGroup.cfm?groupID=371&lang=SL , zavihek 
„Podskupine“, oddelek „Priority Substances“. 
4 ZOZOT je eden od znanstvenih odborov, ki Komisiji zagotavljajo neodvisno svetovanje. Sestavlja ga 
17 znanstvenikov. Ve č informacij je na voljo na spletni strani  
http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/environmental_risks/index_en.htm .  
 
SL 4   SL 1.2. Vprašanje, v zvezi s kateri m je potrebno ukrepanje 
Ukrepanje je potrebno v zvezi s tremi glavnimi vprašanji:  
(i) razpoložljivost novih informacij o tveganjih zaradi obstoje čih prednostnih snovi in novih 
kemikalij. Neprestano se razvijajo nove kemika lije, ki se ne obravnavajo vedno v okviru 
prvega prednostnega razvrš čanja, medtem ko so lahko za kemikalije, ki so se že obravnavale, 
na voljo nove informacije; (ii) dejstvo, da so nekatere najbolj nevarne kemikalije, ki so že vklju čene na seznam 
prednostnih snovi al i predlagane za vklju čitev na seznam
5, splošno prisotne obstojne, 
bioakumulativne in strupene snovi. Zaradi ukrepov, ki so že bili sprejeti v zvezi z njimi, so se 
emisije znatno zmanjšale Vendar so nekatere zaradi svojih intrinzi čnih lastnosti, široko 
razširjene uporabe in skupne možnosti prevoza na velike razdalje še  vedno prisotne v vodnem 
okolju, predvsem v usedlinah in/ali živih organi zmih, v koncentracijah, ki presegajo OSK, 
zato cilj dobrega kemijskega stanja na splo šno ni izpolnjen. Upoštevati je treba tri 
podprobleme: 
• Vprašanje predstavitve: zaradi splošno razširjenih prekora čitev OSK za splošno 
prisotne PBT ne bo opazno izboljšanje v zvezi z drugimi snovmi, ker je treba o 
kemijskem stanju vodnih teles v sk ladu z okvirno direktivo o vodah poro čati na 
podlagi vseh prednostnih snovi.  
• Izbor medija za spremljanje v vodi, us edlini ali živih orga nizmih: direktiva o 
okoljskih standardih kakovosti državam članicam trenutno dovoljuje izbor medija za 
vsako prednostno snov. PBT se obi čajno kopi čijo v usedlini in/ali živih organizmih 
in jih je v vodi težko zaznati tudi z najsodobnejšimi analitskimi tehnikami. Države 
članice, ki uporabljajo OSK za vodo, lahko vodna  telesa neustrez no razvrstijo kot 
telesa z „dobrim kemijskim stanjem“, čeprav usedlina in/ali živi organizmi vsebujejo 
ravni prednostnih snovi, ki še vedno pomenijo tveganje. 
• Zmanjšanje prizadevanja za spremljanj e splošno prisotnih PBT: kakršne koli 
spremembe koncentracij splošno prisot nih PBT v okolju so lahko le dolgoro čne, zato 
se zdita manj pogosto spremljanje in manjše število merilnih mest, kot jih obi čajno 
določa okvirna direktiva o vodah, utemeljena;  
(iii) majhen obseg podatkov spremljanja, ki us trezajo namenu in na katerih lahko temelji 
ocena izpostavljenosti te r s tem prednostna razvrstitev novih prednostnih snovi pri prihodnjih 
pregledih. Čeprav je za sedanji postopek prednostne razvrstitve prip ravljena obsežna zbirka 
podatkov spremljanja, si je mogo če še bolj prizad evati za odpravo za čaranega kroga, v 
katerem se snov, ki še ni urejena, verjetno ne bo splošno spremljala, če pa se ne spremlja in če 
tudi koncentracij v okolju ni mogo če zanesljivo modelirati, ocena tveganja na ravni EU morda 
ne bo dovolj natan čna, da bi utemeljila ureditev snovi. 
2. ANALIZA SUBSIDIARNOSTI  
Onesnaževanje voda ima zelo velik čezmejni pomen. Skupna povodja obsegajo 60 % ozemlja 
EU (ES, 2007). Politika Unije o nadzoru onesnaževanja površinskih voda je dolo čena v 
členu 16 okvirne direktive o vodah, ki skupaj s členom 8 direktive o okoljskih standardih 
kakovosti zagotavlja osnovo za seznam prednostni h snovi in njegov pregled. Povezana 
vprašanja, obravnavana v možnostih, se nanašajo na uporabo zakonodaje. 
                                                 
5 PBT, ki so vklju čene na seznam prednostnih snovi, so glede na opredelitev prednostne nevarne snovi. 
 
SL 5   SL 3. CILJI 
 
V naslednji preglednici so navedeni splošni in posebni cilji v zvezi  s problemi, podproblemi 
in možnostmi:  
Problem  Podproblem  Splošni cilj  Posebni cilji  Možnosti
 
Obstoječe 
snovi Upoštevanje najnovejšega 
znanstvenega znanja.  
Izboljšanje znanja (o tveganjih in 
učinkovitosti sprejetih ukrepov za 
zmanjšanje ali odpravo emisij) na 
podlagi spremljanja.  A2  Nove 
informacije o 
tveganjih za 
okolje in zdravje 
ljudi. 
 
Predlagane 
snovi  Zmanjšanje tv eganj za vodno 
okolje ali tveganj, ki se prenašajo 
po vodnem okolju zaradi nekaterih 
snovi. 
Opredelitev novih snovi, ki povzročajo tveganja, in dolo čitev 
OSK za te snovi. 
Izboljšanje znanja (kot je navedeno 
zgoraj) na podlagi spremljanja.  A3a–A3c 
 Vprašanja 
predstavitve Izboljšanje obveš čanja o napredku v 
zvezi s kakovostjo vode v okviru 
izvajanja okvirne direktive o vodah.  B2a–B2b  
 
Izbira medija  Okrepitev veljavne zakonodaje o izbiri najustreznej šega medija za 
spremljanje. B3a–B3b  
 
Posebne težave s 
splošno 
prisotnimi PBT  
 Prizadevanje 
za spremljanje   
Izboljšanje uporabe direktive o 
okoljskih standardih kakovosti. 
Zmanjšanje upravnih stroškov držav 
članic, tako da se zagotovi dodatna 
prožnost pri spremljanju splošno 
prisotnih PBT, medtem ko se ohrani 
učinkovitost spremljanja.  B4a–B4b 
Zbirka znanja  – Zagotovitev ustreznih 
instrumentov za izboljšanje 
prihodnjih opredelitev snovi, ki 
pomenijo tveganje za vodno 
okolje ali tveganje, ki se prenaša 
po vodnem okolju, na ravni EU.  Zagotovitev mehanizma za izboljšanje zbirke znanja in 
povečanje učinkovitosti prihodnjih 
opredelitev prednostnih snovi. C2–C3 
 
4. MOŽNOSTI POLITIKE  
4.1. Možnosti politike v zvezi s snovmi 
Prvi sklop možnosti politike je povezan z vklju čitvijo snovi v Prilogo X k okvirni direktivi o 
vodah, (ponovno) dolo čitvijo njihovega statusa (prednostn e snovi ali prednostne nevarne 
snovi) in revizijo ali dolo čitvijo OSK za te snovi na ravni EU. Možnosti v celoti temeljijo na 
rezultatih strokovno-tehni čnega dela. Možnosti so zaradi teoreti čno vedno ve čjih učinkov 
združene, pri čemer so farmacevtski izdelki vklju čeni nazadnje, ker doslej še niso bili urejeni 
v skladu z okvirno direktivo o vodah. Pri mož nosti A1 se sedanji seznam ne spremeni. 
Možnost  Snov Ali je 
spremenjen 
ali določen 
OSK za vodo? Ali je 
predlagan 
OSK za 
žive organizme? 
 Ali je 
prednostna 
snov 
prerazvrš čena 
ali 
opredeljena 
kot prednostna 
nevarna 
snov?
 
 
SL 6   SL Možnost  Snov Ali je 
spremenjen 
ali določen 
OSK za vodo? Ali je 
predlagan 
OSK za žive 
organizme? 
 Ali je 
prednostna 
snov prerazvrš čena 
ali 
opredeljena kot 
prednostna 
nevarna snov?
 
antracen  D N N 
poli-BDE  D* D  N 
DEHP  N N D  
svinec  D N N 
naftalen  D N N 
nikelj  D* N N 
poliaromatski ogljikovodiki 
(PAH)     
benzo(a)piren  D* 
benzo(b)fluoranten  D* 
benzo(k)fluoranten  D* 
indeno(1,2,3-cd)piren  D* D 
benzo(g,h,i)perilen  D* N N 
fluoranten  D* D  N Možnost A2: sprememba 
OSK in/ali statusa obstoje če 
prednostne snovi  
trifluralin  N N D  
dikofol  D D D 
PFOS  D D D 
kvinoksifen  D N D  Možnost A3a: spremembe obstoječih prednostnih 
snovi in (izbrane) snovi iz 
Priloge III
 dioksini in DL-PCB-ji  N D  D 
aklonifen  D N N 
bifenoks  D N N 
cibutrin  D N N 
cipermetrin  D N N 
diklorvos  D N N 
HBCDD  D D D 
heptaklor/heptaklor epoksid  D D D Možnost A3b: spremembe 
obstoječih prednostnih 
snovi, (izbrane) snovi iz 
Priloge III in druge nove 
snovi, razen farmacevtskih izdelkov
 
terbutrin  D N N 
17 alfa-etinilestradiol (EE2)  D N N 
17 beta-estradiol (E2)  D N N Možnost A3c: spremembe obstoječih prednostnih 
snovi, (izbrane) snovi iz 
Priloge III in druge nove 
snovi, vklju čno s 
farmacevtskimi izdelki
 diklofenak  D N N 
Za obstoje če prednostne snovi pomeni D* spremembo OSK za ve č kot en red velikosti. Druge 
spremembe OSK za obstoje če prednostne snovi (ozna čene le z D) so manjše. 
4.2. Možnosti politike v zvezi s splošno prisotnimi PBT in zbirko znanja 
Trije podproblemi v zvezi s splošno prisotnimi  PBT so obravnavani v podmožnostih B2a in b, 
B3a in b ter B4a in b. Te podmožnosti, mož nosti v zvezi s snovmi A2–A3c in možnosti v 
zvezi z zbirko znanja C2–C3 so samostojne. Možnosti B3a in B3b se lahko uporabita za 
katero koli prednostno snov, ne le za splošno prisotne PBT. 
 
Možnost  Opis 
B1: brez spremembe  Sedanja uporaba direktive o okoljskih standardih kakovosti in okvirne direktive o 
 
SL 7   SL Možnost  Opis 
vodah se ne spremeni.  
B2a: možnost lo čene 
predstavitve splošno 
prisotnih PBT  Državam članicam se omogo či, da v svojih ocenah na črtov upravljanja povodja 
splošno prisotne PBT predstavijo lo čeno od ostalih prednostnih snovi/prednostnih 
nevarnih snovi, medtem ko jih še vedno vklju čijo v kemijsko in skupno oceno.  
B2b: izklju čitev 
splošno prisotnih PBT 
iz kemijskega stanja  Splošno prisotne PBT se v celoti izklju čijo iz kemijskega stanja, medtem ko se ohrani 
obveznost spremljanja trendov in poro čanja o njih. Dobro stanje je mogo če doseči na 
podlagi izpolnjevanja OSK za druge prednostne snovi.  
B3a: izbira medija, 
povezana z analiti čno 
občutljivostjo  Države članice bodo lahko izbrale medij, razen kadar razpoložljiva analitska tehnika 
izpolnjuje izvedbena merila6 v enem mediju, vendar ne v drugih, ali kadar izvedbenih 
meril ne izpolnjuje nobena analitska tehnika, vendar je tehnika za en medij bistveno 
boljša od drugih in je na ravni EU na voljo OSK za vsaj „najboljši“ medij. 
B3b: stalen medij  Izbira medija za spremljanje in preverjanje skladnosti se za vsako snov dolo či na 
ravni EU.  
B4a: pogojno zmanjšanje 
spremljanja splošno 
prisotnih PBT
 Obveznosti spremljanja za splošno prisotne PBT se zmanjšajo, če so izpolnjeni 
nekateri dolo čeni pogoji: dovolj informacij o prisotnosti snovi v vodnih telesih (zlasti 
v usedlini in/ali živih organizmih), tj. trdno izhodiš če za spremljanje.  
B4b: brezpogojno 
zmanjšanje 
spremljanja splošno 
prisotnih PBT  V direktivi o okoljskih standardih kakovosti bodo opredeljene manjše zahteve za spremljanje brez pogojev.
 
C2: zbirka znanja: 
nadzorni seznam brez 
pravne obveznosti  Vzpostavi se prostovoljni mehanizem za spremljanje snovi, ki pomenijo morebitno 
tveganje za vodno okolje ali tveganje, ki se prenaša po vodnem okolju, na ravni EU, 
pri čemer se uporablja „dinami čni“ seznam (na katerega se snovi redno dodajajo in s 
katerega se snovi redno odstranjujejo), da se za postopek prednostnega razvrš čanja 
zagotovijo visokokakovostni podatki spremljanja iz celotne EU. Seznam vedno 
vključuje približno 20 snovi, ki jih države članice v skladu z dogovorjenimi 
tehničnimi smernicami spremljajo na 25 0–300 reprezentativnih mestih v EU.  
C3: zbirka znanja:  
nadzorni seznam s 
pravno obveznostjo  Vzpostavi se mehanizem iz možnosti C2, vendar je za države članice dolo čena 
pravna obveznost glede spremljanja.  
5. OCENA U ČINKOV  
5.1. Učinki možnosti v zvezi s snovmi 
Možnost  Pozitivni u činki Negativni u činki 
A2 Boljše in trdnejše znanje o obsegu 
tveganj ter skladnost z najnovejšim znanstvenim napredkom, kar državam 
članicam in drugim politikam omogo ča 
sprejetje potrebnih ukrepov za 
zmanjšanje tveganj zaradi teh snovi. 
Boljše varovanje zdravja ljudi in varstvo vodne biotske raznovrstnosti.
 Morebitni visoki stroški nadgradnje nekaterih industrijskih obratov in komunalnih čistilnih naprav (za nikelj) za 
doseganje LP – OSK v vrednosti 2 μg/l, 
odvisno od lokalnih razmer (Ocena 
Združenega kraljestva znaša približno 
2 milijardi EUR vseživljenjskih naložb plus dodatni teko či stroški za vzdrževanje). 
Stroški se zmanjšajo, če se LP – OSK 
poveča na 4 μg/l.
 
 
A3a Kot je navedeno zgoraj in: dodatne 
informacije o tveganju zaradi dodatnih 
snovi in o u činkovitosti povezanih Morebitni visoki stroški nadgradnje 
nekaterih industrijskih obratov in 
komunalnih čistilnih naprav (za nikelj), 
                                                 
6 Direktiva Komisije 2009/90/ES dolo ča, da morajo države članice uporabljati analitske tehnike, ki 
izpolnjujejo nekatere minimalne zahteve glede kakovosti v zvezi z OSK. Kadar tehnike, ki izpolnjujejo 
ta minimalna merila, niso na voljo, je treba uporabiti najboljše razpoložljive tehnike, ki ne povzro čajo 
nesorazmerno visokih stroškov. 
 
SL 8   SL ukrepov.  
Pomembni podatki in informacije za 
sprejemanje odlo čitev v zvezi s 
fitofarmacevtskimi sredstvi, 
kemikalijami, industrijskimi emisijami in 
politiko ravnanja z odpadki. Dodatno varovanje zdravja ljudi in 
varstvo vodne biotske raznovrstnosti.
 odvisno od lokalnih razmer. Dodatni stroški spremljanja v višini 4–
9,6 milijona EUR na leto za celotno EU. Stroški za zamenjavo kvinoksifena, če ni 
vključeno v izhodiš če.
 
A3b Kot je navedeno zgoraj in: pomembni 
podatki in informacije za sprejemanje odločitev v zvezi s politiko o biocidih. 
Dodatno varovanje zdravja ljudi in 
varstvo vodne biotske raznovrstnosti.
 Dodatni kumulativni stroški spremljanja (poleg stroškov iz možnosti A2) v višini 12–28,8 milijona EUR na leto za celotno 
EU. 
Poleg stroškov, ki ne zadevajo spremljanja, iz možnosti A3a: morebitni stroški 
zamenjave (po potrebi za cibutrin in 
terbutrin ter verjetno za cipermetrin pri gojenju lososov).
 
A3c Kot je navedeno zgoraj in: boljše 
informacije o obsegu onesnaženosti s 
farmacevtskimi izdelki in OSK za celotno 
EU kot merila pri odlo čanju o morebitnih 
ukrepih na ravni držav članic.  
Dodatno varovanje zdravja ljudi in 
varstvo vodne biotske raznovrstnosti.  Dodatni kumulativni stroški spremljanja (poleg stroškov iz možnosti A2) v višini 
15–36 milijonov EUR na leto za celotno 
EU. 
 
Poleg stroškov, ki ne zadevajo spremljanja, 
iz možnosti A3b:  
morebitni stroški dodatnih nadgradenj komunalnih čistilnih naprav za odstranitev 
E2, če je lokalno potrebno in ni zadostna 
možnost A2, ter za zmanjšanje emisij E2 iz 
živinoreje v vodo.
 
Stroški spremljanja za možnosti, ki vklju čujejo več snovi, so verjetno precenjeni, saj na 
primer stroški vzor čenja s pove čanjem števila snovi naraš čajo manj strmo. 
5.2. Učinki možnosti v zvezi s splošno pr isotnimi PBT in zbirko znanja 
Možnost  Pozitivni u činki Negativni u činki 
B2a Države članice lažje predstavijo zmanjšanje 
onesnaženosti z drugimi prednostnimi snovmi kljub neizpolnjevanju ciljev glede splošno 
prisotnih PBT. Ohranitev pravne varnosti brez 
spremembe opredelitve kemijskega stanja.
 Ugotovljeni niso nobeni pomembni negativni učinki, vendar so možni neusklajeni pristopi 
različnih držav članic. 
 
B2b Zelo enostaven na čin, na katerega lahko države 
članice predstavijo napredek pri zmanjšanju 
onesnaženosti z drugimi prednostnimi snovmi.  Slabše varstvo okolja, ker ne bi bili dolo čeni OSK 
za EU in ne bi bila zagotovljena spodbuda za 
sprejemanje ukrepov. Pravna negotovost.  
B3a  
 Boljša uskladitev ocenjevanja kemijskega 
stanja; jasnejša predstava o obsegu problema. 
Prožnost za hitro prilagajanje strategij 
spremljanja novim analitskim tehnikam.  Morebitni omejeni stroški prilagajanja v nekaterih državah članicah, ki nimajo izkušenj na podro čju 
spremljanja in analize v dolo čenih medijih. 
Pomanjkanje pravne jasnosti, kadar ni standardiziranih analitskih metod za dolo čene 
snovi.
 
B3b  
 Visoka raven uskladitve ocenjevanja 
kemijskega stanja in jasna predstava o obsegu problema. Pravna jasnost.
 Morebitni stroški prilagajanja v nekaterih državah članicah, ki nimajo izkušenj na podro čju 
spremljanja in analize v dolo čenih medijih. 
Nezmožnost hitrega prilagajanja novim 
analitskim tehnikam.
 
B4a Zmanjšanje stroškov v EU od 0,8 do 
2,9 milijona EUR na leto.  Ugotovljeni niso nobeni pomembni negativni učinki.
 
B4b Zmanjšanje stroškov v EU od 0,8 do 
2,9 milijona EUR na leto.  Spregledajo se lahko nekateri neželeni trendi ali najbolj onesnažena mesta.
 
C2 Vsaj delna uresni čitev cilja glede podatkov Stroški spremljanja: 2–4 milijonov EUR na leto 
 
SL 9   SL Možnost  Pozitivni u činki Negativni u činki 
spremljanja, ki ustrezajo namenu, iz celotne EU 
za podporo prednostnemu razvrš čanju. za EU. Stroški za pripravo tehni čnih specifikacij 
za spremljanje (manj kot 0,2 milijona EUR na 
leto za celotno EU).  
C3 Zaradi pravne obveznosti se bo pove čala 
gotovost uresni čevanja cilja (brez nje bi države 
članice dale prednost (drugim) pravnim 
obveznostim v svojih prora čunih).  Kot je navedeno za možnost C2 in manjši dodatni 
upravni stroški Evropske komisije. 
 
6. PRIMERJAVA MOŽNOSTI  
6.1. Primerjava možnosti v zvezi s snovmi 
Kar zadeva u činkovitost pri uresni čevanju ciljev, najširša mož nost (A3c) najbolj upošteva 
najnovejše znanstvene informacije iz pregleda , bistveno izboljšuje znanje o tveganjih zaradi 
vseh na novo opredeljenih snovi in zagotavlja optimalno zaš čito pred njimi. Na ravni EU niso 
predlagani dodatni ukrepi. Kakršni koli potrebni  ukrepi bodo najverjetnej e sprejeti na lokalni 
ravni, vendar bo mogo če pravočasno uvesti ukrepe na ravni EU  v okviru druge zakonodaje, če 
bo to potrebno na podlagi informacij o spremljanju. Pri izhodiš ču so upoštevani obstoje či 
ukrepi in pri čakovane odlo čitve v okviru druge zakonodaje EU. 
Na ravni EU niso ugotovljeni nesorazmer ni stroški. V primeru lokalno povzro čenih 
nesorazmernih stroškov bodo lahko za posamezna vodna telesa uporabljene izjeme v skladu z okvirno direktivo o vodah, če bodo izpolnjeni pogoji iz navedene direktive. 
6.2. Primerjava možnosti v zvezi s splošn o prisotnimi PBT in zbirko znanja 
Možnost  Učinkovitost  Uspešnost  Skladnost  Splošna 
ocena 
B1 0 0 0 0 
Možnosti predstavitve  
B2a ++ 
Izključeno vprašanje 
predstavitve, vendar bi na kemijsko stanje splošno prisotne 
PBT še vedno formalno 
vplivale. ++ 
Nobenih ve čjih stroškov in 
zmanjšanje upra vne obremenitve 
držav članic. + 
Skladna z okvirno direktivo 
o vodah, pri čemer 
zagotavlja ve čjo prožnost 
glede predstavitve.  +++++ 
B2b + 
V celoti izklju čeno vprašanje 
predstavitve, vendar ovira 
uresničevanje cilja zmanjšanja 
tveganj zaradi nekaterih snovi.  ++ 
Nobenih ve čjih stroškov in 
zmanjšanje upra vne obremenitve 
držav članic. -- 
Ni v skladu z okvirno 
direktivo o vodah in politiko 
o kemikalijah.  + 
Možnosti medija za spremljanje  
B3a ++ 
Velika spodbuda za uporabo 
najustreznejšega medija. 
Prispeva k boljšemu znanju o 
tveganjih zaradi snovi in 
učinkovitosti ukrepov. Možnost 
upoštevanja lokalnih razmer. 
Možno pomanjkanje pravne 
varnosti, če ni mednarodnih 
analitskih standardov.  + Če bi se ohranilo nekaj 
prožnosti, bi se lahko države 
članice prilagodile lokalnim 
razmeram in tradiciji/izkušnjam. 
Zmerni stroški prilagajanja v 
nekaterih državah članicah. + 
Krepi vlogo 
Direktive 2009/90/ES. 
Prispeva k boljši oceni 
učinkovitosti ukrepov, 
sprejetih v okviru drugih 
politik.  ++++ 
B3b ++ 
Velika spodbuda za uporabo 
najustreznejšega medija. 
Prispeva k boljšemu znanju o 
tveganjih zaradi snovi in učinkovitosti ukrepov. 
Nezmožnost upoštevanja 
lokalnih razmer. Pravna varnost. - 
Višji stroški prilagajanja v 
državah članicah, ki nimajo 
tradicije/izkušenj na podro čju 
spremljanja živih organizmov.  ≈ 
Manjša prožnost pri 
prilagajanju napredku 
analitskih tehnik. Možnost 
oviranja napredka analitskih tehnik za druge medije. + 
 
SL 10   SL Možnosti zmanjšanega spremljanja  
B4a + 
Zmanjšuje upravno obremenitev 
in stroške spremljanja držav 
članic.  + 
Zagotavlja razp oložljivost 
trdnega izhodiš ča za spremljanje, 
s čimer prispeva k dobremu 
znanju o tveganjih za vodno 
okolje ali tveganjih, ki se 
prenašajo po vodnem okolju, 
zaradi splošno prisotnih PBT.  ≈ ++ 
B4b + 
Zmanjšuje upravno obremenitev 
in stroške spremljanja držav 
članic.  ≈ 
Ne vzpostavlja trdnega izhodiš ča 
za spremljanje v vseh državah 
članicah in zato ne zagotavlja 
dobrega znanja o tveganjih za 
vodno okolje ali tveganjih, ki se 
prenašajo po vodnem okolju, 
zaradi splošno prisotnih PBT.  ≈ + 
C2 + 
Večje znanje, vendar sta 
verjetna pomanjkanje 
pomembnih podatkov 
(nepopolna vklju čenost držav 
članic) in neupoštevanje 
tehničnih specifikacij zaradi 
prostovoljnega zna čaja. + 
Manjša stroškovna u činkovitost 
zaradi verjetnosti pomanjkanja 
podatkov.  N. r. ++  
C3 ++ 
Večje znanje in verjetnost 
usklajene vklju čenosti vseh ali 
večine držav EU.  ++ 
Zagotavlja ciljno usmerjene 
visokokakovostne sklope 
podatkov EU, ki ustrezajo 
namenu prednostnega 
razvrščanja prednostnih snovi.  N. r. ++++ 
 
Velikost u činka glede na izhodiš čni scenarij (izhodiš če je označeno z „0“): „++“ zelo pozitiven; „+“ pozitiven; 
„– –“ zelo negativen; „–“ negativen; „ ≈“ majhen/nevtralen; n. r. ni relevantno. 
 
6.3. Povzetek najprimernejših možnosti in u činkov 
Najprimernejše možnosti: 
A3c – vse snovi; B2a – prožna predstavitev splošno prisotnih PBT; B3a – izbira medija v povezavi z analiti čno občutljivostjo; 
B4a – pogojno zmanjšanje spremljanja splošno prisotnih PBT; C3 – nadzorni seznam s pravno obveznostjo.  Te možnosti bodo izvedene s spremem bo Direktive o okoljskih standardih 
kakovosti 2008/105/ES in Priloge X k okvirni direkt ivi o vodah. V nasledn ji preglednici so ob 
upoštevanju medsebojnega vpliva mož nosti povzete koristi,  stroški in u činki porazdelitve 
glede na izhodiš če. 
 
Koristi  
• Upoštevane bodo vse pregledane na jnovejše znanstvene informacije. 
• Države članice se bodo spodbujale k spremljanju živih organizmov, kadar bo to najprimernejše. 
• Zagotovljena bo natan čnejša predstava glede onesnaženosti s splošno prisotnimi PBT. 
• Bistveno se bo izboljšalo znanje o tveg anjih zaradi vseh 15 prednostno razvrš čenih snovi in splošno prisotnih 
PBT med obstoje čimi prednostnimi snovmi ter o u činkovitosti ukrepov za te snovi, kar bo omogo čilo 
 
SL 11   SL uvedbo/izboljšanje ukrepov na ravni EU in držav članic, boljše ciljno izvajanje sanacije usedlin ter optimizacijo 
zaščite pred ugotovljenimi tveganji, na podlagi tega pa bodo zagotovljene koristi za biotsko raznovrstnost in 
zdravje ljudi. 
• Z ukrepi, ki bodo sprejeti za zmanjšanje tveganj zaradi ne katerih snovi (npr. niklja), se bodo zmanjšala tudi 
tveganja zaradi drugih snovi (npr. E2). 
• Z uskladitvijo OSK za ve č snovi bodo zagotovljeni enotnejši konkuren čni pogoji za podjetja v razli čnih državah 
članicah. 
• Upravna obremenitev v zvezi s pojasnjevanjem neizpolnjeva nja cilja o kemijskem stanju zaradi splošno prisotnih 
PBT se bo zmanjšala, medtem ko bodo javnos ti zagotovljene jasn ejše informacije. 
• Pričakovati je mogo če prihranke pri spremljanju splošno prisotnih PB T, ki bi se lahko na menili za izboljšanje 
zbirke informacij za prihodnje prednostno razvrš čanje, tj. nadzorni seznam.  
Stroški  
• Dodatni stroški spremljanja za javne organe. 
• Stroški javnih organov in zasebnih družb zaradi dodatnega čiščenja komunalne odpadne vode, da bi se odstranila 
nikelj in E2, pri čemer bodo ti stroški verjetno preneseni na po trošnike, stroški industr ije zaradi zmanjšanja 
točkovnih industrijskih emisij niklja in stroški živinorejce v zaradi namestitve ograd, ki bi živalim prepre čile 
približevanje vodotokom, da bi se  zmanjšale emis ije E2 v vodo, čeprav bi lahko nekateri  od navedenih stroškov 
spadali na podro čje druge zakonodaje.  
• Morebitni stroški za zamenjavo kvinoksifena, če ni dovoljenje že preklicano v skladu z zakonodajo na podro čju 
fitofarmacevtskih izdelkov, pri čemer ti stroški niso znani, vendar so verjetno neznatni; ti stroški se lahko 
dodelijo proizvajalcem, formulatorjem, kmetom in/ali potrošnikom, odvisno od nadomestne snovi.  
• Stroški vodenja nadzornega seznama.  
Glavni učinki porazdelitve  
Tu so povzeti najpomembnejši u činki porazdelitve, razen splošnih koristi za okolje in zdravje. Ve čina jih je povezanih z 
najprimernejšo možnostjo v zvezi s snovmi (A3c) in ne z možn ostmi, ki obravnavajo druge sp lošne cilje. Števila takšnih 
učinkov v izhodiš čnem scenariju ni mogo če določiti. 
Sektorski u činki: 
• lahko nastanejo v kmetijstvu in v zvezi s fitofarmacevtskimi sredstvi zaradi vklju čitve štirih fitofarmacevtskih 
sredstev, ki se zdaj uporabljajo, v na jprimernejši paket, vendar je mogo če večino ukrepov, ki bi morda bili 
potrebni, pri čakovati v izhodiš ču; 
• lahko nastanejo tudi v sektorju za vodo, ker je treb a izpolniti strožje OSK za nikelj in OSK za E2; 
• nastali bodo v javnem sektorju zaradi obveznosti spremljanj a dodatnih snovi in verjetno tudi kritja naložb v 
komunalne čistilne naprave (strošek, ki bo ve rjetno prenesen na  potrošnike); 
• lahko bodo nastali v drugih sektorjih, kot so  ribogojstvo, gradbena industrija in metalurgija, promet in ravnanje z 
odpadki, vendar predvidoma ne bodo veliki. 
Učinki na proizvajalce in uporabnike: 
• lahko bodo nastali v zvezi s proizv ajalci in formulatorji pesticidov in bi ocidov, kar je tudi v tem primeru odvisno 
od izhodiš ča; 
• lahko bodo vplivali na izvoz nekaterih snovi, ki se  v EU še vedno proizvajajo za izvoz, vklju čno s HBCDD in 
trifluralinom, čeprav se lahko ta izvoz v vsakem  primeru preneha v okviru izhodiš ča. 
Učinki na države članice in regije: 
• lahko bodo vklju čevali manjše u činke na trgovino v zvezi s snovmi, ki  se izvažajo in uvažajo, vendar bodo 
predvsem v izhodiš ču; 
 
SL 12   SL • lahko bodo nastali v zvezi s fitofarmacevtskimi sredstvi, ker jih nekatere države članice uporabljajo ve č in imajo 
večje število sredstev na trgu; 
• lahko bodo vklju čevali učinke v zvezi relativno farmacevtsko porabo, obsegom obale, razširjenostjo in gostoto 
somestij, intenzivnostjo živinoreje ter naravnimi razm erami, ki vplivajo na biološko razpoložljivost.  
Na podlagi najprimernejših možnosti bo na splošno naju činkoviteje doseženih najve č ciljev, 
medtem ko bo zagotovljena skladnost z veljavno zakonodajo in prepre čeni znatni nepošteni 
učinki porazdelitve. 
7. SPREMLJANJE IN VREDNOTENJE  
Okvirna direktiva o vodah vsebuje vgrajene po stopke spremljanja in vrednotenja. Direktiva 
določa redno spremljanje koncentracij prednostnih snovi in prednostnih nevarnih snovi v 
okolju.