OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

Uredba Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (v nadaljnjem besedilu: uredba o večletnem finančnem okviru) kot skrajno možnost za odziv na nepredvidene okoliščine omogoča sprostitev varnostne rezerve v višini do 0,03 % bruto nacionalnega dohodka za EU-28. V tehnični prilagoditvi večletnega finančnega okvira za leto 2016 na podlagi člena 6 uredbe o večletnem finančnem okviru je absolutni znesek varnostne rezerve za leto 2016 določen na 4 438,2 milijona EUR.

Komisija v skladu s členom 13 uredbe o večletnem finančnem okviru in po preučitvi vseh možnosti za financiranje dodatnih in nepredvidenih potreb po sredstvih predlaga sprostitev varnostne rezerve za leto 2016 v višini 240,1 milijona EUR za dopolnitev odobritev za prevzem obveznosti, povezanih z odhodki v razdelku 3 Varnost in državljanstvo splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2016, nad zgornjimi mejami obveznosti v višini 2 546 milijonov EUR v tekočih cenah.

Komisija je v skladu s točko 14 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju preučila možnosti za prerazporeditev večjih zneskov v okviru veljavnega proračuna.

V skladu s členom 13(3) uredbe o večletnem finančnem okviru Komisija predlaga, da se okrepitev zgornje meje odhodkov iz razdelka 3 pokrije z nedodeljeno razliko do zgornje meje odhodkov iz razdelka 5 Uprava leta 2016.

Ta predlog dopolnjuje sklep (EU) 2016/253 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o uporabi celotnega zneska instrumenta prilagodljivosti, ki je na voljo za leto 2017 (520 milijonov EUR), leto 2016 (510 milijonov EUR) in leto 2015 (500 milijonov EUR), da bi se pokrili stroški takojšnjih proračunskih ukrepov za obravnavo begunske krize.

2.UTEMELJITEV SPROSTITVE VARNOSTNE REZERVE

2.1.UVOD

Notranja razsežnost migracijske, begunske in varnostne krize se financira iz razdelka 3 v okviru Sklada za azil, migracije in vključevanje, Sklada za notranjo varnost ter prek specializiranih agencij, kot so Frontex, EASO, eu-Lisa in Europol. Poleg tega je Svet 15. marca 2016 sprejel nov instrument, da bi omogočil zagotavljanje nujne pomoči humanitarne narave v odziv na povečan pritok beguncev in migrantov v Unijo.

Kot je določeno v zadevnem predlogu Komisije, so bile potrebe po financiranju za ta novi instrument nujne pomoči v letu 2016 ocenjene na 300 milijonov EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in 241 milijonov EUR v odobritvah plačil. Iz Sklada za azil, migracije in vključevanje je bilo prerazporejenih 199 milijonov EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in 130,2 milijona EUR v odobritvah plačil, in sicer najprej v okviru spremembe proračuna št. 1/2016, sprejete 13. aprila 2016 (100 milijonov EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in 80,2 milijona EUR v odobritvah plačil) in nato s prerazporeditvijo odobritev, ki jo je Komisija izvedla avgusta v skladu s členom 26(1)(c) finančne uredbe (99 milijonov EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in 50 milijonov EUR v odobritvah plačil).

Verjetne neporavnane potrebe, povezane z novim instrumentom nujne pomoči, ki so trenutno ocenjene na 50 milijonov EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in 10 milijonov EUR v odobritvah plačil, je treba še financirati v letu 2016. Poleg tega se v skladu z najnovejšo ponovno oceno potreb Sklada za azil, migracije in vključevanje do konca leta zahteva, da se zgoraj navedene prerazporeditve delno pokrijejo z dodatnimi odobritvami v znesku 130 milijonov EUR samo v obveznostih. Ta delna dodatna sredstva za Sklad za azil, migracije in vključevanje so združena s povečanjem sredstev za meje v Skladu za notranjo varnost (ISF-Meje) za 70 milijonov EUR v odobritvah za prevzem obveznosti, kar bi omogočilo odziv na nedavno prošnjo Bolgarije za nujno pomoč. Pri tem je upoštevano dejstvo, da so sredstva ISF za nujno pomoč, ki so na voljo v proračunu za leto 2016, skoraj v celoti porabljena.

Po upoštevanju ugotovljenih možnih prerazporeditev za druge proračunske vrstice v razdelku 3 (9,9 milijona EUR) je Komisija zahtevala, da se odobritve za prevzem obveznosti povečajo za 240,1 milijona EUR nad zgornjo mejo tega razdelka v predlogu spremembe proračuna št. 4/2016.

Zgornja meja za odhodke razdelka 3 v letu 2016 znaša 2 546 milijonov EUR v tekočih cenah. Odobritve za prevzem obveznosti, odobrene za razdelek 3 v proračunu za leto 2016, znašajo 4 052 milijonov EUR, za kar je že bilo treba uporabiti instrument prilagodljivosti (1 506 milijonov EUR) nad zgornjo mejo razdelka 3 v skladu s členom 11(2) uredbe o večletnem finančnem okviru.

Izdatki, povezani z migracijami, begunci in varnostjo predstavljajo več kot 70 % skupnih odhodkov v okviru zgornje meje iz razdelka 3. Komisija je skrbno preučila vse možnosti za prerazporeditev. Vendar je zaradi omejenega manevrskega prostora v tem razdelku mogoče pokriti le majhen delež potreb po odobritvah za prevzem obveznosti, kot je opisano zgoraj, ne da bi bilo pri tem ogroženo pravilno delovanje drugih relativno manjših programov.

Zato je sprostitev varnostne rezerve edini možen način za kritje proračunskih potreb po odobritvah za prevzem obveznosti. Razpoložljivost razlik do zgornje meje v drugih razdelkih omogoča, da se sprostitev varnostne rezerve v celoti pokrije v letu 2016.

Potrebe po odobritvah plačil bodo ustrezno prilagojene v okviru zgornje meje za plačila za leto 2016, zaradi česar sprostitev varnostne rezerve v plačilih ni potrebna.

2.2.VARNOSTNA REZERVA KOT SKRAJNA MOŽNOST

V členu 13(1) uredbe o večletnem finančnem okviru je varnostna rezerva opredeljena kot skrajna možnost za odziv na nepredvidene okoliščine. Komisija je v proračunu za leto 2016 glede na to, da v razdelku 3 ni bilo nedodeljene razlike do zgornje meje za obveznosti, preučila vse možnosti za prerazporeditev v okviru tega razdelka.