[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 29.10.2009

COM(2009)580 konč.

2009/0162 (CNS)

Predlog

SKLEP SVETA

o zagotavljanju makrofinančne pomoči Ukrajini

(SEC(2009)1428)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

OZADJE PREDLOGA |

11 | Razlogi za predlog in njegovi cilji Komisija predlaga zagotovitev makrofinančne pomoči Ukrajini v obliki posojila do največ 500 milijonov EUR. Namen predlagane pomoči je prispevati k pokritju splošnih plačilnobilančnih potreb in potreb po zunanjem financiranju državnega proračuna Ukrajine, ki jih je ugotovil Mednarodni denarni sklad (MDS). S to pomočjo se bo podprl stabilizacijski program vlade za zagotovitev vzdržnosti fiskalnih in zunanjih računov, da bo Ukrajina tako lažje odpravila posledice svetovne finančne krize. Predlagana makrofinančna pomoč Skupnosti bo dopolnila podporo MDS, predvideno s stand-by kreditnim aranžmajem (Stand-By Arrangement – SBA), ki ga je odbor MDS odobril novembra 2008. Dopolnila bo tudi makrofinančno pomoč Skupnosti Ukrajini v znesku do 110 milijonov EUR, ki jo je Svet odobril leta 2002[1] in še ni bila izvedena. Komisija namerava to pomoč izvesti kot prvi del celotne finančne pomoči EU Ukrajini, ki bo tako znašala 610 milijonov EUR. Makrofinančna pomoč Skupnosti bo izjemna, časovno omejena in pogojena, predvsem z napredkom pri izvajanju sedanjega programa MDS in uspešnim izpolnjevanjem pogojev gospodarske politike, ki bodo povezani s to pomočjo. |

120 | Splošno ozadje Za Ukrajino je bil prehod iz državnega planskega gospodarstva v tržno gospodarstvo sorazmerno težek: realni BDP Ukrajine je bil leta 2008 še vedno precej pod ravnjo iz leta 1990. Po daljšem obdobju upadanja se je leta 2000 spet začela rast; poprečna stopnja rasti je med letoma 2000 in 2008 znašala 6,9 %. Vendar so se gospodarske razmere od začetka svetovne krize v tej državi zelo poslabšale. Rast realnega BDP v Ukrajini je leta 2008 znašala samo 2,5 %, v prvem četrtletju leta 2009 pa se je BDP po ocenah zmanjšal za približno 20 % na letni ravni. Po najnovejših napovedih MDS za letošnje leto naj bi se realni BDP zmanjšal kar za 14 %. Od sprejetja svežnja s krizo povezanih prilagoditev, med katerimi je bila devalvacija valute, se je tekoči račun Ukrajine precej izboljšal, in sicer s primanjkljaja v višini 7,2 % BDP leta 2008 na presežek, ki naj bi v letu 2009 po pričakovanjih znašal 0,5 % BDP. To izboljšanje je predvsem posledica zmanjšanja primanjkljaja v trgovinski bilanci. Saldo tekočega računa naj bi po napovedih v letu 2009 sicer dosegel majhen presežek, vendar ima Ukrajina primanjkljaj na kapitalskem računu: izguba zaupanja je povzročila beg kapitala, zmanjšanje priliva kapitala in zmanjšanje neposrednih tujih naložb. Hudi pritiski na kapitalski račun so povzročili hude pritiske na mednarodne rezerve, ki jih je bilo mogoče ohraniti na ustrezni ravni samo zaradi financiranja, ki ga je zagotovil MDS na podlagi SBA. Poleg tega je manjša gospodarska dejavnost povzročila precejšen izpad davčnega prihodka, zaradi česar se proračunski primanjkljaj povečuje. Po najnovejših napovedih iz druge revizije programa SBA naj bi ciljni proračunski primanjkljaj v letu 2009 znašal 8,6 % BDP. Odločitve o gospodarski politiki, ki so jih ukrajinski organi sprejeli jeseni 2008, so omogočile dogovor z MDS glede financiranja. Odbor MDS je novembra 2008 odobril 24-mesečni SBA v višini 16,5 milijarde USD, kar pomeni 802 % pravic do črpanja Ukrajine. Izjemni dostop je bil utemeljen z resnimi težavami s tekočim in kapitalskim računom, s katerimi se je Ukrajina spopadala ob koncu leta 2008. Šok zaradi negativnih razmerij blagovne menjave, povezanih z zmanjšanjem povpraševanja po izdelkih, kot je ukrajinsko jeklo, je sovpadel z izpadom financiranja, povezanim z bančno krizo, in zmanjšanim zaupanjem vlagateljev. Med dodatnimi dejavniki, ki so omogočili ta izjemni dostop do financiranja MDS, so tudi (i) vzdržno stanje na področju zunanjega in javnega dolga, (ii) dobri obeti za Ukrajino glede vnovičnega dostopa do zasebnih kapitalskih trgov in (iii) domača zavezanost reformam politik. Precej sredstev iz dveletnega programa MDS je že bilo izplačanih. Prvi obrok posojila v višini 4,5 milijarde USD je bil izplačan takoj po odločitvi odbora MDS. Drugo izplačilo v znesku 2,8 milijarde USD, ki je bilo najprej odloženo zaradi nesoglasij med ukrajinsko vlado in MDS glede več bistvenih vidikov programa, je bilo končno izvedeno maja 2009. Velik del drugega obroka posojila (1,9 milijarde USD) je šel neposredno v proračun, da bi lahko Ukrajina poravnala svoje obveznosti pri odplačevanju zunanjega dolga. Odbor MDS je konec julija 2009 odobril izplačilo tretjega obroka posojila v višini 3,3 milijarde USD. Obrok je bil v celoti dodeljen proračunu, prav tako za poravnavo zunanjih plačilnih obveznosti javnih financ. |

130 | Obstoječe določbe na področju predloga Svet je leta 2002 sprejel sklep o odobritvi srednjeročne makrofinančne pomoči Ukrajini do 110 milijonov EUR. Izplačila iz tega programa niso bila opravljena, ker niso bili izpolnjeni pogoji zanje. Sklep Sveta še vedno velja, Komisija pa ga namerava izvesti pred novo predlagano pomočjo. |

140 | Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije Program makrofinančne pomoči dopolnjuje druge oblike financiranja ES, predvsem srednjeročno proračunsko podporo Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva, ki se izvaja na podlagi državne strategije za sodelovanje EU z Ukrajino. Tako lahko prispeva k povečanju finančnega vzvoda EU za oblikovanje politik Ukrajine in premagovanju hude gospodarske krize, s katero se Ukrajina trenutno spopada. Program makrofinančne pomoči dopolnjuje tudi zunanje financiranje, ki ga zagotavljajo MDS, Svetovna banka in dvostranski donatorji. Makrofinančna pomoč se zagotavlja v času, ko EU pomaga tudi aktivirati finančna sredstva za podporo reforme ukrajinskega energetskega sektorja. Komisija in vpletene institucije (MDS, Svetovna banka, Evropska banka za obnovo in razvoj in Evropska investicijska banka) na podlagi svojih pravil, zmogljivosti in pogojev sodelujejo pri svežnju pomoči ukrajinskim organom, katerega namen je prispevati k oblikovanju trajnostne rešitve za srednjeročne obveznosti Ukrajine v zvezi s prenosom in plačilom plina. Predlagana makrofinančna pomoč naj ne bi bila neposredno povezana s tem svežnjem. Vendar bi, predvsem z ustreznim pogojevanjem, podprla gospodarsko stabilizacijo in reforme Ukrajine, vključno z reformami plinskega sektorja in spremljevalnimi reformami mreže socialne varnosti. |

POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENA UčINKA |

Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi |

219 | Službe Komisije so bile med pripravo zadevnega predloga Komisije v stiku z ukrajinskimi organi, MDS, Svetovno banko, Evropsko banko za obnovo in razvoj ter mogočimi dvostranskimi donatorji in upniki zaradi obravnave potreb po pomoči. Opravljeno je bilo posvetovanje z Ekonomsko-finančnim odborom, in ta ni imel ugovorov. Službe Komisije se bodo po sprejetju sklepa Sveta z ukrajinskimi organi dogovorile o memorandumu o soglasju in sporazumu o posojilu, da se podrobno določijo pogoji izvajanja pomoči. |

Zbiranje in uporaba izvedenskih mnenj |

229 | Komisija bo s pomočjo zunanjih svetovalcev opravila operativno oceno kakovosti in zanesljivosti ukrajinskih javnih finančnih tokov in upravnega nadzora. |

230 | Ocena učinka Makrofinančna pomoč bo imela takojšen učinek na ukrajinsko plačilno bilanco in državni proračun ter bo tako prispevala k zmanjšanju finančnih omejitev pri izvajanju vladnega gospodarskega programa. Dodatno bo podprla splošne cilje stabilizacijskega programa, dogovorjenega z MDS. Projektna finančna ali tehnična pomoč ne bi bila primerna za doseganje teh makroekonomskih ciljev. Pomoč bo dodeljena kot plačilnobilančna in proračunska podpora, tako da bodo izplačila prispevala k oblikovanju rezerv v centralni banki in izpolnjevanju potreb po zunanjem financiranju državnega proračuna, kot je predvideno v makroekonomskem stabilizacijskem programu. |

PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA |

305 | Povzetek predlaganih ukrepov Skupnost da Ukrajini na voljo makrofinančno pomoč v obliki posojila do 500 milijonov EUR. Komisija je v ta namen pooblaščena, da si na kapitalskih trgih ali od finančnih institucij izposodi ustrezni znesek. Ta znesek bo dopolnil 110 milijonov EUR, ki so bili odobreni s Sklepom Sveta 2002/639/ES in bodo izplačani kot prvi del celotne finančne pomoči EU za Ukrajino. Pomoč bo na voljo v dveh obrokih. Najdaljši povprečni rok zapadlosti posojila ne sme presegati 15 let. Pomoč bo upravljala Komisija, ki se bo z organi dogovorila o posebnih pogojih gospodarske politike in finančnih pogojih, povezanih z izplačevanjem posameznih obrokov posojila. Posebne določbe o preprečevanju goljufij in drugih nepravilnosti se bodo ustrezno upoštevale v skladu s finančno uredbo. Pomoč bo popolnoma usklajena z makroekonomskimi cilji, ki so že zastavljeni v ukrajinskih načrtih za gospodarsko politiko, dogovorjenih z MDS. Usklajena bo tudi z dolgoročnejšimi cilji politik iz Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med EU in Ukrajino, novejšega akcijskega načrta EU–Ukrajina, sprejetega leta 2005 na podlagi evropske sosedske politike, in pridružitvenega sporazuma, o katerem trenutno potekajo pogajanja. Glede posebnih pogojev gospodarske politike za izplačilo posojila se namerava Komisija osredotočiti na omejeno število področij, vključno z upravljanjem javnih financ in reformami mreže socialne varnosti, povezanimi z reformami energetskega sektorja. Komisija se lahko odloči tudi za osredotočenje na posebno pomembne politike, kot so prednostne naloge, opredeljene v poročilu o izvajanju evropske sosedske politike (poročilo o napredku ESP) iz aprila 2009, ali ukrepe, ki se ji zdijo primerni v skladu z operativno oceno. |

310 | Pravna podlaga Člen 308 Pogodbe. |

329 | Načelo subsidiarnosti Predlog je v izključni pristojnosti Skupnosti. Načelo subsidiarnosti se zato ne uporablja. |

Načelo sorazmernosti Predlog je skladen z načelom sorazmernosti iz naslednjih razlogov. |

331 | Predlagani znesek nove pomoči – do 500 milijonov EUR – ustreza približno 25 % preostalih potreb Ukrajine po zunanjem financiranju za leto 2009, ki presegajo makroekonomsko podporo MDS in Svetovne banke. Po ocenah MDS te potrebe znašajo 2,8 milijarde USD ali 2 milijardi EUR. Pri tej delitvi bremena s Skupnostjo so upoštevane trenutne izjemne razmere, saj razvoj svetovne krize močno negativno vpliva na gospodarstvo Ukrajine. |

Izbira instrumentov |

341 | Predlagani instrumenti: drugo. |

342 | V odsotnosti okvirne uredbe za instrument makrofinančne pomoči so priložnostni sklepi Sveta v skladu s členom 308 Pogodbe edini pravni instrument, ki je na voljo za to pomoč. |

Proračunske posledice |

401 | V skladu z Uredbo o Jamstvenem skladu[2] naj bi se oblikovanje rezervacij Jamstvenega sklada opravilo leta 2012 v znesku največ 45 milijonov EUR. To ustreza 9 % posojila, ki znaša 500 milijonov EUR, izplačalo pa naj bi se leta 2010. |

DODATNE INFORMACIJE |

Klavzula o pregledu/reviziji/časovni omejitvi veljavnosti |

533 | V predlogu je določeno omejeno obdobje veljavnosti. |

1. 2009/0162 (CNS)

Predlog

SKLEP SVETA

o zagotavljanju makrofinančne pomoči Ukrajini

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 308 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[3],

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta[4],

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

2. Odnosi med Ukrajino in Evropsko unijo se razvijajo na podlagi evropske sosedske politike. Skupnost in Ukrajina sta se leta 2005 dogovorili o akcijskem načrtu evropske sosedske politike, v katerem so opredeljene srednjeročne prednostne naloge v odnosih med EU in Ukrajino. Skupnost in Ukrajina se od leta 2007 pogajata o pridružitvenem sporazumu, ki naj bi nadomestil veljavni sporazum o partnerstvu in sodelovanju. Odnose med EU in Ukrajino dodatno krepi novo vzhodno partnerstvo.

3. Ukrajinsko gospodarstvo je vedno bolj prizadeto zaradi mednarodne finančne krize, kar se kaže v velikem zmanjšanju proizvodnje, slabšanju fiskalnega položaja in naraščanju potreb po zunanjem financiranju.

4. Stabilizacijo in okrevanje ukrajinskega gospodarstva podpira finančna pomoč Mednarodnega denarnega sklada (MDS). MDS je novembra 2008 odobril stand-by kreditni aranžma (SBA) za Ukrajino.

5. Po nadaljnjem poslabšanju fiskalnega položaja sta bila velik del drugega obroka iz stand-by kreditnega aranžmaja MDS in celotni znesek tretjega obroka usmerjena v proračun.

6. Ukrajina je zaradi slabšanja gospodarskih razmer in napovedi zaprosila za makrofinančno pomoč Skupnosti.

7. Ker v obdobju 2009–2010 v plačilni bilanci ostaja finančna vrzel, se makrofinančna pomoč šteje za ustrezen odgovor na zahtevo Ukrajine po podpori za gospodarsko stabilizacijo v povezavi s sedanjim programom MDS. Po pričakovanjih naj bi zadevna finančna pomoč prispevala tudi k zmanjšanju potreb po zunanjem financiranju državnega proračuna.

8. Makrofinančna pomoč se Ukrajini zagotovi poleg posojila, ki temelji na Sklepu Sveta 2002/639/ES z dne 12. julija 2002 o zagotavljanju dodatne makrofinančne pomoči Ukrajini[5].

9. Za zagotovitev učinkovite zaščite finančnih interesov Skupnosti, povezanih s sedanjo finančno pomočjo, je treba zagotoviti ustrezne ukrepe Ukrajine za preprečevanje goljufij, korupcije in drugih nepravilnosti v zvezi s to pomočjo ter za boj proti tem pojavom, nadzore, ki jih opravlja Komisija, in revizije, ki jih opravlja Računsko sodišče.

10. Sprostitev finančne pomoči Skupnosti ne vpliva na pristojnosti proračunskega organa.

11. To pomoč mora upravljati Komisija po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom.

12. V Pogodbi za sprejetje tega sklepa niso predvidena druga pooblastila kot tista iz člena 308 –

SKLENIL:

Člen 1

1. Skupnost da Ukrajini na voljo makrofinančno pomoč v obliki posojila z najvišjim zneskom glavnice 500 milijonov EUR in najdaljšim povprečnim rokom zapadlosti 15 let, da bi podprla gospodarsko stabilizacijo Ukrajine ter zmanjšala njene plačilnobilančne in proračunske potrebe, opredeljene v sedanjem programu MDS.

2. V ta namen je Komisija pooblaščena, da si v imenu Evropske skupnosti izposodi potrebna sredstva.

3. Izplačevanje finančne pomoči Skupnosti upravlja Komisija v skladu s sporazumi ali dogovori, sklenjenimi med MDS in Ukrajino.

4. Finančna pomoč Skupnosti se da na voljo za dve leti, z začetkom na prvi dan po začetku veljavnosti memoranduma o soglasju iz člena 2(1). Vendar se lahko Komisija, če je to potrebno zaradi razmer, po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom odloči, da to obdobje podaljša za največ eno leto.

Člen 2

1. Komisija je pooblaščena, da se po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom z ukrajinskimi organi dogovori o pogojih gospodarske politike v zvezi z makrofinančno pomočjo Skupnosti, ki se določijo v memorandumu o soglasju. Pogoji so skladni s sporazumi ali dogovori, sklenjenimi med MDS in Ukrajino. Podrobni finančni pogoji pomoči se določijo v sporazumu o posojilu, o katerem se dogovorijo Komisija in ukrajinski organi.

2. Med izvajanjem finančne pomoči Skupnosti Komisija spremlja zanesljivost ukrajinskih finančnih ureditev, upravnih postopkov ter mehanizmov notranje in zunanje kontrole, ki zadevajo to pomoč.

3. Komisija redno preverja, ali so gospodarske politike Ukrajine v skladu s cilji pomoči Skupnosti in ali se zadovoljivo izpolnjujejo dogovorjeni pogoji gospodarske politike. Komisija pri tem tesno sodeluje z MDS in Svetovno banko, po potrebi pa z Ekonomsko-finančnim odborom.

Člen 3

1. Komisija da Ukrajini na voljo finančno pomoč Skupnosti v dveh posojilnih obrokih v skladu s pogoji iz odstavka 2. Višina posojilnih obrokov bo določena v memorandumu o soglasju.

2. Komisija se odloči o začetku izplačevanja obrokov na podlagi zadovoljivega izpolnjevanja pogojev gospodarske politike, dogovorjenih v memorandumu o soglasju. Drugi obrok se ne izplača pred iztekom treh mesecev po izplačilu prvega obroka.

3. Sredstva Skupnosti se izplačajo Nacionalni banki Ukrajine. V skladu z določbami, ki se sprejmejo v memorandumu o soglasju, vključno s potrditvijo preostalih potreb po financiranju proračuna, se lahko sredstva nakažejo v državno blagajno Ukrajine kot končnemu upravičencu.

Člen 4

1. Posli najemanja in dajanja posojil iz tega sklepa se izvedejo v eurih z istim datumom valute, za Skupnost pa ne pomenijo spremembe rokov zapadlosti, tečajnega ali obrestnega tveganja ali drugega komercialnega tveganja.

2. Komisija na zahtevo Ukrajine sprejme ustrezne ukrepe, da zagotovi vključitev klavzule o predčasnem poplačilu v posojilne pogoje in skladnost te klavzule z ustrezno klavzulo v pogojih za najemanje posojil.

3. Komisija lahko na zahtevo Ukrajine in če razmere omogočajo ugodnejšo obrestno mero za posojilo, refinancira vsa ali del prvotno najetih posojil ali prestrukturira ustrezne finančne pogoje. Refinanciranje ali prestrukturiranje se opravi v skladu s pogoji iz odstavka 1 in ne povzroči podaljšanja povprečnega roka zapadlosti zadevnega posojila ali povečanja zneska neodplačanega kapitala na dan refinanciranja ali prestrukturiranja.

4. Vse stroške, ki jih ima Skupnost v zvezi z najemanjem in dajanjem posojil v skladu s tem sklepom, krije Ukrajina.

5. Ekonomsko-finančni odbor se redno obvešča o razvoju dejavnosti iz odstavkov 2 in 3.

Člen 5

Finančna pomoč Skupnosti se izvaja v skladu z določbami Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti[6], in zadevnimi izvedbenimi pravili[7]. V memorandumu o soglasju in sporazumu o posojilu, ki se skleneta z ukrajinskimi organi, se predvidijo predvsem ustrezni ukrepi Ukrajine za preprečevanje goljufij, korupcije in drugih nepravilnosti v zvezi s to pomočjo ter za boj proti tem pojavom. Predvidijo se tudi nadzori, ki jih opravlja Komisija, vključno z Evropskim uradom za boj proti goljufijam (OLAF), s pravico do pregledov in inšpekcij na kraju samem, ter revizije, ki jih Računsko sodišče po potrebi opravi na kraju samem.

Člen 6

Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu vsako leto do 31. avgusta predloži poročilo, ki vsebuje oceno izvajanja tega sklepa v predhodnem letu. V poročilu se opiše povezava med pogoji politike, določenimi v memorandumu o soglasju v skladu s členom 2(1), trenutno gospodarsko in fiskalno uspešnostjo Ukrajine ter odločitvijo Komisije o izplačevanju obrokov pomoči.

Člen 7

Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije .

V Bruslju, […]

Za Svet

Joaquin ALMUNIA Član Komisije

OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA

1. NASLOV PREDLOGA:

Makrofinančna pomoč Ukrajini

2. OKVIR ABM/ABB

Zadevno(-a) področje(-a) in povezana(-e) dejavnost(-i):

Naslov 01 – Gospodarske in finančne zadeve, 03 – Mednarodne gospodarske in finančne zadeve

3. PRORAČUNSKE VRSTICE

3.1. Proračunske vrstice (vrstice za poslovanje in z njimi povezane vrstice za tehnično in upravno pomoč (nekdanje vrstice BA)) z navedbo imena postavke:

01 04 01 14 Oblikovanje rezervacij Jamstvenega sklada

3.2. Trajanje ukrepa in finančnega vpliva:

Izplačila bodo izvedena leta 2010 v dveh obrokih. Vendar niso izključeni zaostanki, ki bi podaljšali ukrep.

3.3. Značilnosti proračuna:

Proračunska vrstica | Vrsta odhodkov | Novo | Prispevek Efte | Prispevki držav prosilk | Razdelek v finančni perspektivi |

01.04.01.14 | obvezni | dif. | NE | NE | NE | št. 4 |

Pomoč v obliki posojila

01 04 01 14 Oblikovanje rezervacij Jamstvenega sklada

Rezervacije za Jamstveni sklad za zunanje ukrepe je treba oblikovati skladno z Uredbo o Skladu, kakor je bila spremenjena. V skladu s to uredbo se rezervacije za posojila ne oblikujejo več za celoten znesek ob odločitvi, temveč na podlagi stanja zadolženosti ob koncu leta. Znesek oblikovanja rezervacij se izračuna na začetku leta „n“ kot razlika med ciljnim zneskom in neto vrednostjo sredstev Sklada ob koncu leta „n – 1“. Ta znesek rezervacij se v letu „n“ vključi v predlog proračuna za leto „n + 1“, dejansko pa se plača z eno transakcijo na začetku leta „n + 1“ iz postavke „Oblikovanje rezervacij Jamstvenega sklada“ (proračunska vrstica 01 04 01 14).

Na podlagi tega se 9 % (največ 45 milijonov EUR) dejansko plačanega zneska upošteva v ciljnem znesku ob koncu leta „n – 1“ za izračun oblikovanja rezervacij Sklada.

01 04 01 04 – Jamstvo Evropske skupnosti za posojila Skupnosti, najeta za makrofinančno pomoč tretjim državam.

Proračunski vpis („p.m.“), iz katerega je razvidno proračunsko jamstvo za posojilo (500 milijonov EUR), se bo aktiviral le v primeru dejanskega uveljavljanja jamstva. Uveljavljanje proračunskega jamstva se ne pričakuje.

4. POVZETEK SREDSTEV

4.1. Finančna sredstva

4.1.1. Povzetek odobritev za prevzem obveznosti (OPO) in odobritev plačil (OP)

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Vrsta odhodkov | Oddelek | 2009 | 2010 | Skupaj |

Odhodki iz poslovanja[8] |

Odobritve za prevzem obveznosti (OPO) | 8.1. | a | 0 | 0 |

Odobritve plačil (OP) | b | 0 | 0 |

Upravni odhodki, ki jih referenčni znesek krije[9] |

Tehnična in upravna pomoč (NS) | 8.2.4. | c | 0 | 0 |

REFERENČNI ZNESEK SKUPAJ |

Odobritve za prevzem obveznosti | a + c | 0 | 0 |

Odobritve plačil | b + c | 0 | 0 |

Upravni odhodki, ki jih referenčni znesek ne krije[10] |

Človeški viri in z njimi povezani odhodki (NS) | 8.2.5. | d | 0 | 0 |

Upravni stroški, ki jih referenčni znesek ne krije, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (NS) | 8.2.6. | e | 0 | 0 |

Predvideni stroški financiranja ukrepa skupaj |

OPO, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | a + c + d + e | 0 | 0 |

OP, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | b + c + d + e | 0 | 0 |

4.1.2. Skladnost s finančnim načrtovanjem

X Predlog je skladen s sedanjim finančnim načrtovanjem.

( Predlog bo zahteval ponovno načrtovanje ustreznega razdelka v finančni perspektivi.

( Predlog lahko zahteva uporabo določb Medinstitucionalnega sporazuma[11] (tj. instrumenta prilagodljivosti ali spremembe finančne perspektive).

4.1.3. Finančni vpliv na prihodke

X Predlog nima finančnih posledic za prihodke.

( Predlog ima finančni vpliv – učinek na prihodke je naslednji:

4.2. EPDČ za človeške vire (vključno z uradniki, začasnim in zunanjim osebjem) – glej podrobnosti v točki 8.2.1.

Letne potrebe | 2009 | 2010 |

Število potrebnih človeških virov SKUPAJ | 1/3 | 1/3 |

5. ZNAČILNOSTI IN CILJI

5.1. Potrebe, ki jih je treba kratkoročno ali dolgoročno kriti

Ukrajinsko gospodarstvo je močno prizadela svetovna gospodarska in finančna kriza. Gospodarska rast se je v drugi polovici leta 2008 začela upočasnjevati, v letu 2009 pa se pričakuje zmanjšanje proizvodnje za 14 %. Čeprav se primanjkljaj na tekočem računu zmanjšuje, so skupne potrebe po zunanjem financiranju še vedno velike zaradi povečanja kratkoročnih obveznosti v zvezi z odplačevanjem dolga. Mednarodni denarni sklad je samo za leto 2009 opredelil preostalo vrzel v zunanjem financiranju v znesku 2,8 milijarde USD. Za leto 2010 se pričakujejo nekoliko manjše, vendar še vedno precejšnje potrebe po zunanjem financiranju. Pričakuje se, da bo del teh preostalih potreb po zunanjem financiranju krila Evropska skupnost.

5.2. Dodana vrednost zaradi vključitve Skupnosti, skladnost predloga z drugimi finančnimi instrumenti in možne sinergije

Finančna podpora Skupnosti kaže strateški pomen Ukrajine za evropsko sosedsko politiko. Makrofinančna pomoč je ustrezen instrument, ki dopolnjuje obstoječo pomoč Skupnosti in prispeva k financiranju programa gospodarske stabilizacije, ki ga podpira MDS. Tako se lahko vzpostavijo pomembne sinergije v zvezi z vplivom tega programa na gospodarsko reformo in stabilizacijo.

5.3. Cilji in pričakovani rezultati predloga ter z njimi povezani kazalniki v okviru ABM

V dejavnosti „Mednarodne gospodarske in finančne zadeve“ Generalnega direktorata za gospodarske in finančne zadeve je cilj „zagotavljanja makrofinančne pomoči tretjim državam pri reševanju plačilnobilančne krize in ponovni vzpostavitvi vzdržnosti zunanjega dolga“ povezan s splošnim ciljem „spodbujanja blaginje zunaj meja EU“.

S tem povezani kazalniki so „saldo tekočega računa kot delež BDP“ (pričakovani rezultat: izboljšanje), „zunanji dolg kot delež BDP“ (pričakovani rezultat: zmanjšanje) in „uradne rezerve v mesecih uvoza blaga in storitev“ (pričakovani rezultat: stabilizacija ali rast).

5.4. Metoda izvedbe (okvirno)

X Centralizirano upravljanje

X neposredno Komisija

( posredno s prenosom na:

( izvajalske agencije

( organe, ki so jih ustanovile Skupnosti, kakor je navedeno v členu 185 finančne uredbe

( nacionalne javne organe/organe, ki opravljajo javne storitve

( Deljeno ali decentralizirano upravljanje

( z državami članicami

( s tretjimi državami

( Skupno upravljanje z mednarodnimi organizacijami (treba jih je navesti)

Opombe:

6. NADZOR IN VREDNOTENJE

6.1. Sistem nadzora

Službe Komisije bodo ukrep spremljale na podlagi ukrepov makroekonomske in strukturne politike, o katerih se je z ukrajinskimi organi treba dogovoriti v memorandumu o soglasju. Organi bodo morali o navedenih ukrepih redno poročati službam Komisije. Delegacija Evropske komisije v Kijevu bo tudi poročala o zadevah, ki so pomembne za spremljanje pomoči. Službe Komisije bodo ohranile tesne stike z MDS in Svetovno banko, da bodo lahko izkoristile njuno strokovno znanje in izkušnje.

6.2. Vrednotenje

6.2.1. Predhodno vrednotenje

Službe Komisije (Enota D3 Generalnega direktorata za gospodarske in finančne zadeve) so opravile predhodno vrednotenje.

6.2.2. Ukrepi, sprejeti po vmesnem/naknadnem vrednotenju (na podlagi podobnih preteklih izkušenj)

Od leta 2004 je bilo opravljenih skupno devet naknadnih vrednotenj izvajanja makrofinančnih pomoči, tudi v dveh novih samostojnih državah nekdanje Sovjetske zveze (v Armeniji in Tadžikistanu). Sklep teh vrednotenj je, da ukrepi makrofinančne pomoči prispevajo, čeprav včasih skromno in posredno, k izboljševanju zunanje vzdržnosti, makroekonomski stabilnosti in uresničevanju strukturnih reform v državi prejemnici. Ukrepi makrofinančne pomoči so v večini primerov pozitivno vplivali na plačilno bilanco države upravičenke in prispevali k sprostitvi njenih proračunskih omejitev. Prispevali so tudi k nekoliko višji gospodarski rasti.

6.2.3. Oblika in pogostnost prihodnjega vrednotenja

Neodvisno naknadno vrednotenje pomoči Ukrajini se načrtuje v skladu z večletnim programom vrednotenja Generalnega direktorata za gospodarske in finančne zadeve.

7. UKREPI PROTI GOLJUFIJAM

Službe Komisije so vzpostavile program operativnih ocen finančnih tokov in upravnih postopkov v vseh tretjih državah prejemnicah makrofinančne pomoči Skupnosti, ki že poteka in katerega namen je izpolniti zahteve finančne uredbe, ki se uporabljajo za splošni proračun Evropskih skupnosti.

V Ukrajini operativna ocena še ni bila opravljena, vendar je bila marca 2007 objavljena študija upravljanja javnih financ Svetovne banke. Evropska komisija bo kmalu naročila prvo operativno oceno. Z njenimi rezultati se bo usmerjalo določanje posebnih ukrepov politik, ki bodo povezani s sprostitvijo pomoči, da se okrepijo učinkovitost, preglednost in odgovornost sistemov za upravljanje javnih financ v Ukrajini.

Predlagana pravna podlaga za makrofinančno pomoč Ukrajini vsebuje določbo o ukrepih za preprečevanje goljufij. Ti ukrepi bodo podrobneje opredeljeni v memorandumu o soglasju in sporazumu o posojilu. Predvideva se, da bo z zagotavljanjem pomoči povezanih več posebnih pogojev politike, predvsem na področju upravljanja javnih financ, da se okrepijo učinkovitost, preglednost in odgovornost v zvezi s pomočjo. Zagotavljanje makrofinančne pomoči bodo spremljali postopki pregledovanja, nadzora in revizije, ki spadajo v pristojnost Komisije, med drugim tudi Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF), in Evropskega računskega sodišča.

8. PODROBNOSTI O SREDSTVIH

8.1. Cilji predloga z vidika stroškov financiranja

Odobritve za prevzem obveznosti v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Leto 2009 | Leto n + 1 | Leto n + 2 | Leto n + 3 | Leto n + 4 | Leto n + 5 |

Uradniki ali začasno osebje[12] (XX 01 01) | A*/AD | 1/3 | 1/3 |

B*, C*/AST |

Osebje[13], financirano iz člena XX 01 02 |

Drugo osebje[14], financirano iz člena XX 01 04/05 |

SKUPAJ | 1/3 | 1/3 |

8.2.2. Opis nalog, ki izhajajo iz ukrepa

Med drugim priprava/sklenitev memorandumov o soglasju in sporazuma o posojilu, sodelovanje z organi in mednarodnimi finančnimi institucijami, spremljanje gospodarskih in strukturnih politik države upravičenke, opravljanje nalog nadzora in priprava poročil služb Komisije ter priprava postopkov Komisije na področju upravljanja pomoči.

8.2.3. Človeški viri – viri delovnih mest (po sistemizaciji)

X Delovna mesta, trenutno dodeljena za upravljanje programa, ki se nadomesti ali podaljša

( Delovna mesta, ki so bila predhodno dodeljena pri izvajanju LSP/PPP za leto n

( Delovna mesta, potrebna v naslednjem postopku LSP/PPP

( Delovna mesta, ki bodo zapolnjena s prerazporeditvijo obstoječih človeških virov znotraj službe (notranja prerazporeditev)

( Delovna mesta, potrebna za leto n, ki niso predvidena pri izvajanju LSP/PPP za zadevno leto

8.2.4. Drugi upravni odhodki, ki jih referenčni znesek krije (XX 01 04/05 – Odhodki za upravno poslovodenje)

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Proračunska vrstica 01 03 02 Makroekonomska pomoč | Leto n | Leto n + 1 | Leto n + 2 | Leto n + 3 | Leto n + 4 | Leto n + 5 in pozneje | SKUPAJ |

Druga tehnična in upravna pomoč |

- notranja |

- zunanja 1) Operativna ocena 2) Naknadno vrednotenje | 0,050 | 0,250 |

Tehnična in upravna pomoč SKUPAJ | 0,050 | 0,250 |

8.2.5. Stroški financiranja človeških virov in z njimi povezani stroški, ki jih referenčni znesek ne krije

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Vrsta človeških virov | Leto n | Leto n + 1 | Leto n + 2 | Leto n + 3 | Leto n + 4 | Leto n + 5 in pozneje |

Uradniki in začasno osebje (XX 01 01) | 0,030 | 0,030 |

Osebje, financirano iz člena XX 01 02 (pomožno osebje, napoteni nacionalni izvedenci, pogodbeno osebje itd.) (navesti proračunsko vrstico) |

Stroški za človeške vire in z njimi povezani stroški (ki jih referenčni znesek NE krije), SKUPAJ | 0,030 | 0,030 |

Izračun – Uradniki in začasni uslužbenci |

Po potrebi s sklicem na točko 8.2.1 |

SE NE UPORABI |

Izračun – Osebje, financirano iz člena XX 01 02 |

Po potrebi s sklicem na točko 8.2.1 |

SE NE UPORABI |

8.2.6. Drugi upravni odhodki, ki jih referenčni znesek ne krije v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno) |

Leto 2009 | Leto n + 1 | Leto n + 2 | Leto n + 3 | Leto n + 4 | Leto n + 5 in pozneje | SKUPAJ |

XX 01 02 11 01 – Misije | 0,020 | 0,010 | 0,030 |

XX 01 02 11 02 – Sestanki in konference |

XX 01 02 11 03 – Odbori[16] |

XX 01 02 11 04 – Študije in konzultacije |

XX 01 02 11 05 – Informacijski sistemi |

2 Drugi odhodki za poslovodenje skupaj (XX 01 02 11) |

3 Drugi odhodki upravne narave (opredeliti, vključno s sklicem na proračunsko vrstico) |

Upravni odhodki, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (ki jih referenčni znesek NE krije), SKUPAJ | 0,020 | 0,010 | 0,030 |

Izračun – Drugi upravni odhodki, ki jih referenčni znesek ne krije |

Tri misije osebja za eno/dve osebi |

[1] Sklep Sveta 2002/639/ES z dne 12. julija 2002, UL L 209, 6.8.2002, str. 22.

[2] Člen 5 Uredbe Sveta (EC, Euratom) št. 480/2009 z dne 25. maja 2009 o ustanovitvi Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (kodificirana različica). Oblikovanje rezervacij se dodeli iz postavke „Oblikovanje rezervacij Jamstvenega sklada“ (proračunska vrstica 01 04 01 14).

[3] UL C […], […], str. […].

[4] UL C […], […], str. […].

[5] UL L 209, 6.8.2002, str. 22.

[6] UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

[7] Uredba Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002, UL L 357, 31.12.2002, str. 1.

[8] Odhodki, ki ne spadajo v poglavje xx 01 zadevnega naslova xx.

[9] Odhodki iz člena xx 01 04 naslova xx.

[10] Odhodki iz poglavja xx 01, razen odhodkov iz člena xx 01 04 ali xx 01 05.

[11] Glej točki 19 in 24 Medinstitucionalnega sporazuma.

[12] Teh stroškov referenčni znesek NE krije.

[13] Teh stroškov referenčni znesek NE krije.

[14] Te stroške referenčni znesek krije.

[15] S sklicevanjem na posebno oceno finančnih posledic zakonodajnega predloga za zadevno(-e) izvajalsko(-e) agencijo(-e).

[16] Opredeliti vrsto odbora in skupino, v katero spada.