ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Izboljšati je treba naložbe v človeški kapital in jih narediti učinkovitejše, da bi več ljudi opremili z dobrimi in ustreznimi kompetencami, odpravili pomanjkanje spretnosti ter s tem postavili temelje za nemoten prehod iz učenja v zaposlitev in stalno zaposljivost. Izboljšanje zmogljivosti in ustreznosti sistemov izobraževanja in usposabljanja bo pripomoglo k omejitvi dotoka novih brezposelnih. V ta namen je treba nadaljevati posodabljanje teh sistemov v skladu z evropskim semestrom, strateškim okvirom za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju (ET 2020) (15), priporočilom Evropskega parlamenta in Sveta o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje (16) ter priporočilom Komisije o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela (17).

Izboljšati je treba naložbe v človeški kapital in jih narediti učinkovitejše, da bi več ljudi opremili z dobrimi in ustreznimi kompetencami, odpravili pomanjkanje spretnosti ter s tem postavili temelje za nemoten prehod iz učenja v zaposlitev in stalno zaposljivost. Izboljšanje zmogljivosti in ustreznosti sistemov izobraževanja in usposabljanja , pa tudi zavodov za zaposlovanje, bo pripomoglo k omejitvi dotoka novih brezposelnih. Enako velja za boj proti opuščanju šolanja, ki je tudi cilj strategije Evropa 2020 in bo prispeval k odpravljanju dolgotrajne brezposelnosti, za katero je eden od temeljnih vzrokov. V ta namen je treba nadaljevati posodabljanje teh sistemov v skladu z evropskim semestrom, strateškim okvirom za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju (ET 2020) (15), priporočilom Evropskega parlamenta in Sveta o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje (16) ter priporočilom Komisije o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela (17).
spodbuja občine in lokalne organe, ki skrbijo za osnovne šole in druge izobraževalne storitve, naj vključijo vprašanje razmetavanja s hrano in njegovega preprečevanja v šolski program, na primer s tematskimi dnevi, študijskimi obiski in seznanjanjem učencev s pripravo hrane v njihovi šoli ter denimo z vključevanjem učencev in drugih uporabnikov gostinskih storitev v razvoj gostinskih storitev. Čim več učencev, dijakov in študentov bi moralo že med šolanjem dobiti celovito sliko o tem, kako proizvodnja in poraba hrane vplivata na gospodarstvo, okolje ter socialno in etično trajnostno ravnanje potrošnikov.

Poleg tega so potrebne informativne in izobraževalne kampanje o odgovorni potrošnji, namenjene vsem potrošnikom, ne le šolarjem, pri čemer se je treba osredotočiti predvsem na kupovanje proizvodov glede na dejanske potrebe in njihovo shranjevanje;
51.

ugotavlja, da mandat za pogajanja o TTIP izrecno navaja, da sporazum ne bo vključeval določb, ki bi lahko posegale v kulturno in jezikovno raznolikost Unije ali njenih držav članic, torej v sektor kulture, ali Uniji in njenim državam članicam preprečile ohranjanje obstoječih politik in ukrepov za podporo sektorja kulture, glede na njegov poseben status v EU in njenih državah članicah;
28.

pozdravlja tudi, da so nekateri javni organi na lokalni in regionalni ravni s svojimi politikami javnega naročanja pogodbenike spodbudili in jih obvezali k temu, da svojemu osebju izplačujejo pravično plačo. V tem okviru z zadovoljstvom ugotavlja, da je v Direktivi 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju, ki bo začela veljati aprila 2016, izrecno omenjeno, da ne bi smeli preprečevati uporabe za delavce ugodnejših pogojev zaposlitve (uvodna izjava 37), in določeno, da javni naročniki ne smejo uporabiti zgolj cene ali stroškov kot edinega merila pri oddaji javnega naročila (člen 67). Poleg tega toplo pozdravlja sodbo Sodišča v zadevi C-115/14 (z dne 17. novembra 2015), ki navaja, da pravo Unije ne nasprotuje možnosti, da se ponudnika, ki se noče zavezati, da bo zadevnim delavcem izplačeval minimalno plačo, izključi iz postopka oddaje javnega naročila (10).
53.

v mnenjih poziva k strukturnim reformam industrije in poudarja pomen odzivnosti družbe in podjetij v konkurenčnem okolju, ki ga ustvarjata globalizacija in digitalizacija. Ta priporočila so povezana tudi z ukrepi za večjo raven zahtevanega znanja in spretnosti ter s pristopom na podlagi življenjskega cikla, ki izpostavlja splošni učinek in cilje glede podnebnih sprememb. Med drugimi je navedel tudi naslednja priporočila: a. industrijska politika mora biti eden od stebrov evropskega projekta in opredeljena kot dejanska politična prednostna naloga z enako stopnjo politične zavezanosti, kot velja za kohezijo, infrastrukturo in kmetijstvo. V prihodnost usmerjeno upravljanje znanja, spretnosti in sprememb bi bilo treba obravnavati kot ključni element industrijske strategije na vseh ravneh (4). EU mora finančno podpirati regije, ki uvajajo inovativne instrumente pri upravljanju sprememb, usmerjenem v prihodnost; b. celostni pristop predvsem daje odlične možnosti za razvoj novih trajnostnih materialov ter prispeva k doseganju ciljev za zmanjšanje emisij CO2, ki so določeni v strategiji Evropa 2020.Dosledno upoštevanje pristopa na podlagi življenjskega cikla se začne že pri zasnovi proizvoda [v izvirnem mnenju je uporabljena beseda „vozila“]. To zajema tudi vse okoljske posledice v procesu proizvodnje, vključno z operativno fazo, ter na koncu še recikliranje oziroma pripravo za ponovno uporabo (5);
42.

poudarja, da so se pozornost javnosti in interesi številnih potrošnikov v zadnjih letih močno osredotočali na nesprejemljive delovne razmere in kršitve človekovih pravic v proizvodnih državah. Nemška in nizozemska vlada tako na primer sodelujeta s podjetji, sindikati in civilno družbo pri podobnih pobudah na področju tekstilne industrije, da bi vzdolž celotne dobavne verige dosegli boljše in bolj vzdržne življenjske in delovne pogoje za delavke in delavce v svetovni tekstilni industriji, o podobni pobudi pa zdaj razmišlja Evropska komisija na ravni EU;
ponovno poudarja, da so obale med območji, ki so najbolj dovzetna za podnebne spremembe in naravne katastrofe, ter da so takšni pojavi daljnosežni in lahko negativno vplivajo na življenje in preživetje obalnih in pomorskih skupnosti, še posebej na otokih; zato se zavzema za celostno upravljanje obalnih območij, ki spodbuja trajnostni razvoj na obalah s pristopom, ki upošteva omejenost naravnih virov in ekosistemov;

poudarja poseben položaj otokov in najbolj oddaljenih regij, kjer omejitve obstoječih območij in prekrivanje gospodarskih dejavnosti na obalnih območjih zahtevajo več pomoči iz finančnih virov EU, da se preprečijo tveganja, ki lahko ovirajo gospodarske dejavnosti; takšno pomoč je treba zagotoviti še zlasti za oblikovanje in izvajanje strategije za celostno upravljanje obalnih območij;
32.

kljub temu, da so za organizacijo in nudenje zdravstvenih storitev odgovorni organi oblasti v državah članicah, meni, da so poročilo in ukrepi Komisije za podporo in usklajevanje prizadevanj držav članic v skladu z načeli subsidiarnosti in sorazmernosti; poudarja, da lahko različne politike EU in programi financiranja, med drugim na področju socialnih zadev, raziskav in inovacij, izobraževanja, energije, razvoja podeželja in regionalne politike, vplivajo na zdravje in determinante zdravja ter pripomorejo k zmanjšanju neenakosti na področju zdravja;
10.

pozdravlja dolgoročni cilj pobude Pametna mesta in skupnosti, ki ga je zastavila Komisija, da se do leta 2020 predlaga in razširi vsaj 20 revolucionarnih inovativnih rešitev, ki med seboj povezujejo energijo in promet ter informacijske in komunikacijske tehnologije; v zvezi s tem poudarja, da je zelo pomembno ustvariti primerne pogoje za to, da bo inovativne rešitve lahko prevzelo, prilagodilo in uporabilo več mest v Uniji; izraža zadovoljstvo, da Komisija poudarja potrebo po ukrepih na strani povpraševanja (npr. razvoj novih poslovnih modelov). Da bo to mogoče doseči, Odbor poziva Komisijo, naj kot eno izmed meril za izbiro projektov zahteva, da predlog izkaže močno povezavo med inovativno revolucionarno rešitvijo ter udejanjanjem in razširjanjem rezultatov, da jih bo mogoče uporabiti v regijah in občinah v različnih delih Evrope. V projektih bi bilo treba namenjati prednost koristnim sinergijam na podlagi medsebojne povezanosti akterjev ter instrumentov za razvoj in financiranje. Hkrati je treba mestom pomagati pri zmanjševanju njihovega vpliva na okolje, tako da se oblikujejo rešitve, ki bodo na podlagi intenzivne uporabe IKT v okviru modela trajnostnih mest zagotovile večjo energetsko učinkovitost mesta, spodbudile uporabo obnovljivih virov energije ter olajšale mobilnost z znatnim znižanjem emisij CO2 in drugih plinastih onesnaževal;
39.

poudarja pomen medsektorskega sodelovanja med zdravstvom in socialnim varstvom ter med formalnimi in neformalnimi mrežami v skupnosti. Seznaniti se je treba z različnimi vrstami sosedske pomoči in dopolnilno vlogo prostovoljcev, strokovnjakov in sosedov, ki nudijo podporo. Strokovnjaki se morajo tesneje poistovetiti z lokalnimi skupnostmi, v katerih lahko s sodelovanjem in podporo pomagajo krepiti in usmeriti sosedsko pomoč in prostovoljsko delo. Ta nov pristop k upravljanju, ki ga uspešno izvajajo nekatera evropska mesta, je treba podpreti z instrumenti na ravni EU, da bo mogoče primere dobre praske razširiti po vsej Evropi. Ustrezna metoda bi bila uvedba sistemov, ki bi združevali podatke o državljanih (njihovi socialni in zdravstveni preteklosti) ter dostop do informacij o razpoložljivih sredstvih in storitvah (katalog ali portfolio storitev in sredstev, uporabne inovativne tehnologije, kot so napredni sistemi oskrbe na daljavo, nadzor na daljavo itd.);
40.

poudarja, da je treba sprejeti najstrožje skupne predpise na področju sortiranja in čiščenja odpadkov ne samo za gospodinjstva in industrijo, ampak tudi za same sortirnice. Do leta 2020 bi morali za vse odpadke uporabiti učinkovit postopek sortiranja. Odbor tudi meni, da bi bilo za tiste države članice ter lokalne in regionalne oblasti, ki še niso dosegle zadostnega napredka na področju recikliranja odpadkov, sporazumno z njimi treba uvesti vmesne cilje in prehodna obdobja. Poziva, naj se ob strožjih ciljih na področju zbiranja in sortiranja odpadkov zagotovijo tudi ustrezna finančna sredstva in okrepljeni nadzorni ukrepi.
29.

pričakuje, da bodo izvoljeni predstavniki samozavestno in pogumno prevzeli vodilno vlogo na vseh političnih ravneh ter zagotavljali mirno in solidarno skupno življenje. Pametno, vključujočo in trajnostno rast je mogoče doseči le v miru ter dejanski solidarnosti, ki presega meje. K temu spada aktivna kultura sprejemanja priseljencev, vključno s spodbujanjem medkulturnih sposobnosti v javnih upravah in institucijah. Zajema pa tudi jasno in razločno opredelitev za varstvo beguncev in oseb, ki so žrtve političnega pregona in diskriminacije zaradi svojega porekla, vere, spolne usmerjenosti, pripadnosti določeni družbeni skupini ali političnega prepričanja;
9.

opozarja, da lokalne in regionalne oblasti najbolje poznajo realnost in razmere v mestih, ki kandidirajo za evropsko prestolnico kulture, zato so najbolj primerne za pomoč pri oblikovanju in izvajanju EPK ob doslednem upoštevanju načela subsidiarnosti; poleg tega so v večini držav članic lokalne in regionalne oblasti neposredno odgovorne za ustrezno organizacijo in izvedbo kulturnih dogodkov, kar pomeni, da imajo v zvezi s tem bogato znanje in izkušnje, to pa lahko pripomore k inovativnim in ustvarjalnim rešitvam.
—

ugotavlja, da država zaostaja pri izvajanju reform za uresničitev akcijskega načrta evropske sosedske politike (ESP) na področju pravne države, demokracije, boja proti korupciji in človekovih pravic. Nezadostna neodvisnost pravosodnih organov in medijev je dodatna ovira za krepitev demokracije. Vendar pa je bil dosežen napredek na področju obdavčitve in gospodarske stabilnosti. Odbor azerbajdžansko vlado spodbuja tudi k nadaljnjemu izvajanju priporočil EU, Sveta Evrope in Beneške komisije;
24.

podpira smernico o pravicah otrok in meni, da so lokalne oblasti pomembne na področju izobraževanja in pri dostopu do ustreznega izobraževanja in zdravstvenega varstva, med drugim pri prizadevanjih za pravice do reproduktivnega zdravja, zlasti za dekleta;
49.

poziva lokalne in regionalne oblasti, da se posvetijo trem glavnim področjem delovanja: (i) zavezanosti, politiki in načrtovanju: svojo zavezanost spodbujanju enakosti s športom morajo pokazati z oblikovanjem napisanih politik, trdnih akcijskih načrtov ter rednim nadzorom in pregledom le-teh; (ii) udeležbi in javni podobi: prizadevati si morajo za povečanje raznolikosti udeležencev in zaposlenih v športu in prostočasnih dejavnostih, vključno z ukrepi za dosego pozitivne in vključujoče podobe; (iii) upravi in vodstvu: določiti morajo postopke za boj proti diskriminaciji in neenakosti; lokalne in regionalne oblasti si morajo prizadevati za izboljšanje različnosti zastopstva v športni upravi, administraciji in vodstvu;
1.10

opozarja, da so mladi odločilni dejavnik za doseganje ciljev nove lizbonske strategije in meni, da jim je treba zagotoviti boljše izobraževanje, usposabljanje in mobilnost, jim olajšati vključevanje na trg dela in v družbo ter zagotoviti boljše storitve za mlade družine: a) boljše izobraževanje in usposabljanje bi v največji možni meri povečalo vrednost največjega kapitala EU – mladih. Pri izobraževanju je treba posebno pozornost posvetiti zlasti študiju tehnologij, kar bo dalo nov zagon evropskim raziskavam in razvoju ter spodbudilo inovacije. Zagotoviti pa je treba tudi zadovoljivo humanistično izobraževanje in pridobivanje ustreznih vrednot; v okviru izobraževalnega sistema je treba posvetiti ustrezno pozornost zlasti poučevanju evropske kulture in zgodovine; b) mobilnost: evropska mladina mora imeti resnično možnost gibanja po celotnem območju EU, naj bo to zaradi dela ali študija, zlasti ker ta možnost običajno pomeni veliko obogatitev s kulturnega vidika in razvoj občutka pripadnosti Evropi; c) vključevanje na trg dela: mladi sodijo med skupine z največjim številom nezaposlenih. Spodbujati je treba nove ukrepe, s katerimi bi mladim olajšali dostop do trga dela, ki je potreben za njihovo vključitev v družbo; d) vključevanje v družbo: posebno pozornost je treba posvetiti skupinam mladih s posebnimi potrebami ali tistim, ki so izključeni iz družbe. Tukaj je treba zlasti omeniti priseljence; e) storitve za mlade družine: mlade družine se soočajo s posebnimi problemi, ki jih morajo institucije Skupnosti prav tako obravnavati. Konkretno so potrebni ukrepi za lažje usklajevanje poklicnega in družinskega življenja, ki bodo olajšali vključitev žensk na trg dela;
1.13

meni, da bi morala agencija skrbeti za to, da bi določbe in smernice za izvajanje postopka ocenjevanja zagotavljaje hiter in enoten postopek pri oblasteh posameznih držav članic. Iz tega razloga morajo biti naloge med agencijo in državami članicami jasno razdeljene; ne sme priti do prekrivanja upravnih pristojnosti; izjemno zapleteno urejeno tehniko glasovanja je treba bistveno poenostaviti in prilagoditi pričakovano visokemu številu primerov, medtem, ko se je treba izogibati podrobni, birokratski ureditvi komuniciranja med državami članicami in agencijo, poenostaviti pravila za razdeljevanje ocenjevanja snovi med države članice, ne da bi le-te posledično postale nekakšen podrejeni sestavni del agencije;
Države članice zagotovijo, da se njihovi pristojni organi po potrebi in v skladu s pravom Unije in nacionalnim pravom posvetujejo in sodelujejo z drugimi ustreznimi nacionalnimi organi, zlasti tistimi, ki so pristojni za civilno zaščito, kazenski pregon in varstvo osebnih podatkov, ter z zadevnimi zainteresiranimi stranmi, vključno s kritičnimi subjekti.

Države članice zagotovijo, da se njihovi pristojni organi po potrebi in v skladu s pravom Unije in nacionalnim pravom posvetujejo in sodelujejo z drugimi ustreznimi nacionalnimi , po potrebi pa tudi z lokalnimi in regionalnimi organi, zlasti tistimi, ki so pristojni za civilno zaščito, kazenski pregon in varstvo osebnih podatkov, ter z zadevnimi zainteresiranimi stranmi, vključno s kritičnimi subjekti.
28.

poudarja, da podpora iz Sklada za pravični prehod za produktivne naložbe v podjetja, ki niso MSP, ne bi smela biti omejena zgolj na območja, ki so v skladu z veljavnimi pravili o državni pomoči na podlagi člena 107(3)(a) in (c) PDEU upravičena do te pomoči. Zakonodaja o državni pomoči bi morala namesto tega vsem območjem, ki so upravičena do sredstev iz SPP, omogočati, da se učinkovito in že v zgodnji fazi spopadejo z grožnjo izgube delovnih mest. To bi bilo treba zagotoviti tudi z ustrezno prilagoditvijo uredbe o splošnih skupinskih izjemah;
Da bi zagotovili, da so reforme, ki jih podpira program, usmerjene v vsa ključna ekonomska in socialna področja, bi morala Komisija na prošnjo države članice zagotoviti finančno in tehnično podporo v okviru programa, in sicer na široki paleti področij politike, ki vključujejo področja, povezana z upravljanjem javnih financ in premoženja, institucionalnimi in upravnimi reformami, poslovnim okoljem, finančnim sektorjem, proizvodnimi in storitvenimi trgi ter trgom dela, izobraževanjem in usposabljanjem, trajnostnim razvojem, javnim zdravjem in socialno varnostjo.

Da bi zagotovili, da so reforme, ki jih podpira program, usmerjene v ustrezna področja politike , bi morala Komisija na prošnjo države članice zagotoviti finančno in tehnično podporo v okviru programa, in sicer na široki paleti področij , povezanih s cilji politik EU , ki vključujejo področja, povezana z upravljanjem javnih financ in premoženja, institucionalnimi in upravnimi reformami, poslovnim okoljem, finančnim sektorjem, proizvodnimi in storitvenimi trgi ter trgom dela, izobraževanjem in usposabljanjem, trajnostnim razvojem, javnim zdravjem in socialno varnostjo.
16.

Poudariti je treba pomen tesnega usklajevanja programov za znanost in vesolje v EU ter tudi vlogo regij in lokalnih oblasti pri spodbujanju boljšega povezovanja dejavnosti s področja znanosti in vesolja s podjetništvom. EU bi morala močneje podpirati razvoj digitalne in vesoljske tehnologije in bolje usklajevati proračuna za raziskave in vesolje, saj te tehnologije veljajo za glavno gonilo inovacij na številnih področjih, ki so pomembna za trajnostni razvoj (kot so digitalizacija, umetna inteligenca, energija, okolje, obvladovanje tveganja nesreč in podnebne spremembe). Dostop do tehnološko in znanjsko izjemno intenzivnih znanstvenih projektov je ključnega pomena za prihodnost vesoljskega sektorja v EU. Za krepitev zmogljivosti evropske vesoljske tehnologije je pomembno, da hkrati tudi v prihodnosti evropska podjetja in univerze oziroma raziskovalni instituti sodelujejo v programih ESA pri pripravi vrhunskih tehnologij za vesoljske misije in sisteme. Za spodbujanje razvoja podjetij je treba uporabiti instrument EU za mala in srednja podjetja za povečanje podjetniških in poslovnih priložnosti na področju vesoljskih proizvodov in storitev v prihodnjih okvirnih programih.
Če kupec za primere iz točk (b), (c) in (d) odstavka 2 zahteva plačilo, kupec dobavitelju na njegovo zahtevo zagotovi oceno plačil na enoto ali skupnih plačil, kar je ustreznejše, kar zadeva primera iz točk (b) in (d) odstavka 2, pa tudi oceno stroškov in podlago za tako oceno.

Če kupec za primere iz točk (b), (c) in (d) odstavka 2 zahteva plačilo , ki je strogo vezano na opravljeno storitev , kupec dobavitelju zagotovi oceno plačil na enoto ali skupnih plačil, kar je ustreznejše, kar zadeva primera iz točk (b) in (d) odstavka 2, pa tudi oceno stroškov in podlago za tako oceno.
3.

poudarja pomembno vlogo in interes lokalnih in regionalnih oblasti pri razvoju in izvajanju rešitev za plastiko v krožnem gospodarstvu. Med njihove naloge na področju ravnanja z odpadki in varstva okolja med drugim sodijo preprečevanje, zbiranje, prevoz in predelava odpadkov (vključno z ločevanjem, ponovno uporabo in recikliranjem odpadkov), odstranjevanje odpadkov in smeti na ulicah, obalah, v jezerih in v morju, spodbujanje ribištva in turizma ter ozaveščanje državljanov o odpadkih, smetenju in recikliranju;
1. Brez poseganja v člen 9(1a) lahko države članice ter pristojne lokalne in regionalne oblasti ohranijo ali uvedejo cestnine in uporabnine na vseevropskem cestnem omrežju ali na določenih odsekih tega omrežja in na katerih koli drugih dodatnih odsekih svojega omrežja avtocest, ki niso del vseevropskega cestnega omrežja, pod pogoji iz odstavkov od 3 do 9 tega člena ter členov od 7a do 7k.

1. Brez poseganja v člen 9(1a) lahko države članice ohranijo ali uvedejo cestnine in uporabnine na vseevropskem cestnem omrežju ali na določenih odsekih tega omrežja in na katerih koli drugih dodatnih odsekih svojega omrežja avtocest, ki niso del vseevropskega cestnega omrežja, pod pogoji iz odstavkov od 3 do 9 tega člena ter členov od 7a do 7k.

2. Odstavek 1 ne posega v pravico držav članic, da v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije zaračunavajo cestnine in uporabnine na drugih cestah, pod pogojem, da uvedba cestnin in uporabnin na takšnih drugih cestah ne pomeni diskriminacije mednarodnega prometa in ne povzroča izkrivljanja konkurence med prevozniki. Cestnine in uporabnine, ki se zaračunavajo na cestah, ki niso del vseevropskega cestnega omrežja ali avtoceste, so v skladu s pogoji iz odstavkov 3 in 4 tega člena, člena 7a ter člena 7j(1), (2) in (4).
44.

Besedilo načela 19(a) (Poglavje III) bi se moralo glasiti tako: „Prikrajšanim in socialno ogroženim osebam, tudi brezdomcem, in stanovalcem v zdravju škodljivih, neprimernih ali prenatrpanih stanovanjih, je treba prednostno zagotoviti dostop do socialnih stanovanj ali pomoč pri nastanitvi. Odpraviti je treba socialna stanovanja, ki ne izpolnjujejo standardov. Ranljive osebe brez zagotovljene alternativne nastanitve je treba zaščititi pred deložacijo.“ (1) Kot v prejšnjih mnenjih OR predlaga razširitev opredelitve socialnih stanovanj, da se upošteva manevrski prostor držav članic pri načrtovanju, zagotavljanju, financiranju in organizaciji gradnje socialnih stanovanj, zagotovi demokratična pravica do izbire in da prednost pravici do dostojnega in cenovno dostopnega bivalnega prostora, saj stanovanjski trgi trenutno ne zmorejo pokriti vseh potreb po stanovanjih. (2) Glede deložacij velja, da ne smejo biti na splošno prepovedane, saj je to v nasprotju z lastninsko pravico in načelom subsidiarnosti. Zaščita pred deložacijo mora biti namenjena samo ranljivim osebam in povezana z zahtevo po zagotovitvi alternativne nastanitve. (3) Spodbujanje dostopa gospodinjstev z nizkimi ali srednje visokimi dohodki do lastnega stanovanjskega prostora ne bi smelo biti pravna zahteva (kot to velja tudi v Listini EU o temeljnih pravicah), saj so njegove ekonomske in socialne koristi odvisne od globalnega, nacionalnega, regionalnega in lokalnega ozadja, pa tudi od političnih prednostnih nalog, o katerih se v skladu z načelom subsidiarnosti odloča na nacionalni oziroma regionalni ali lokalni ravni.
25.

nazadnje ugotavlja, da se strateški pomen Arktike za EU nenehno povečuje, vse večja pa je tudi potreba, da EU ukrepa in premaga izzive naravnega okolja in posebnih družbeno-gospodarskih pogojev arktične regije. EU bi morala spodbujati sodelovanje med državami članicami in tretjimi državami, da se zagotovi stabilnost splošnega okolja arktične regije. Pomembno je okrepiti celostni pristop, ne nazadnje z iskanjem povezav in sinergij med različnimi programi in drugimi instrumenti financiranja. Lokalne in regionalne oblasti morajo biti vključene v ključne programe in projekte za spodbujanje regionalnega sodelovanja, prometnih povezav in trajnostnega gospodarskega razvoja v arktični regiji.