P7_TA(2013)0590

Aktivnost Unije za evropske prestolnice kulture za leta od 2020 do 2033 ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2013 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi aktivnosti Unije za evropske prestolnice kulture za leta od 2020 do 2033 (COM(2012)0407 – C7-0198/2012 – 2012/0199(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 468/84)

Evropski parlament,

(1) UL C 113, 18.4.2012, str. 17.

(2) UL C 17, 19.1.2013, str. 97.

P7_TC1-COD(2012)0199

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. decembra 2013 z namenom sprejetja Sklepa št. …/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi aktivnosti Unije za evropske prestolnice kulture za leta od 2020 do 2033 in o razveljavitvi Sklepa št. 1622/2006/ES

[Sprememba 84 (*1)]

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prve alinee člena 167(5) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenj Odbora regij (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Cilj Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) je vse tesnejša zveza med narodi Evrope in med drugim daje Uniji nalogo, da prispeva k razcvetu kultur držav članic in pri tem upošteva njihovo nacionalno in regionalno raznolikost ter hkrati poudarja skupno kulturno dediščino. Unija pri tem po potrebi podpira in dopolnjuje aktivnost držav članic, da bi izboljšala poznavanje ter razširjanje kulture in zgodovine evropskih narodov.

(2) Sporočilo Komisije ▌o evropski agendi za kulturo v svetu globalizacije ▌, ki jo je Svet podprl v resoluciji z dne 16. novembra 2007 (3) , Evropski parlament pa v svoji resoluciji z dne 10. aprila 2008 (4), določa cilje za prihodnje dejavnosti Unije na področju kulture. Te dejavnosti morajo spodbujati kulturno raznolikost in medkulturni dialog. Uveljavljati morajo tudi kulturo, ki spodbuja ustvarjalnost, v okviru strategije rasti in delovnih mest, pa tudi njeno bistveno vlogo v mednarodnih odnosih Unije.

( 2a) Konvencija Unesca o zaščiti in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov, ki je stopila v veljavo dne 18. marca 2007 in katere podpisnica je tudi Unija, je namenjena varovanju in spodbujanju kulturne raznolikosti, pospeševanju medkulturnosti in osveščanju o vrednosti kulturne raznolikosti na lokalni, nacionalni in mednarodni ravni.

(3) Sklep št. 1622/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5) ▌je vzpostavil aktivnost Skupnosti za dogodek Evropske prestolnice kulture v letih 2007 do 2019.

(4) Ocenjevanje evropskih prestolnic kulture pa tudi javno posvetovanje o prihodnji aktivnosti po letu 2019 razkriva, da prestolnice postajajo vedno bolj ena najambicioznejših kulturnih pobud v Evropi, pa tudi ena tistih, ki jih evropski državljani najbolj cenijo.

(5) Prvotna cilja evropskih prestolnic kulture sta bila poudariti bogastvo in raznovrstnost evropskih kultur in značilnosti, ki jih delijo, ter spodbujati večjo medsebojno razumevanje med evropskimi državljani; poleg tega so mesta s tem nazivom postopoma dodajala tudi novo razsežnost z uporabo učinka vzvoda naziva za spodbujanje splošnejšega razvoja mesta v skladu z njegovimi strategijami in prednostnimi nalogami .

(6) Cilji aktivnosti evropskih prestolnic kulture so povsem v skladu s cilji programa Ustvarjalna Evropa, uvedenega z Uredbo (EU) št. 1295/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (6), ki varujejo, razvijajo in spodbujajo evropsko kulturno in jezikovno raznolikost , spodbujajo evropsko kulturno dediščino ter krepijo konkurenčnost evropskega kulturnega in ustvarjalnega sektorja , zlasti v avdiovizualnem sektorju, s ciljem podpore pametne, trajnostne in vključujoče rasti. Cilji prav tako pomagajo krepiti občutek pripadnosti skupnemu kulturnemu prostoru, spodbujajo medkulturni dialog in vzajemno razumevanje.

(6a) Za dosego teh ciljev je pomembno, da skušajo mesta s tem nazivom razviti vezi med svojimi kulturnimi in ustvarjalnimi sektorji na eni strani ter sektorji, kot so izobraževanje, raziskave, okolje, urbani razvoj ali kulturni turizem, na drugi strani. Izkušnje iz preteklosti zlasti kažejo možnosti, da evropske prestolnice kulture delujejo kot katalizatorji lokalnega razvoja in kulturnega turizma, kot je poudarjeno v sporočilu Komisije z dne 30. junija 2010 z naslovom Evropa, prva svetovna turistična destinacija – nov okvir evropske turistične politike, ki sta ga podprla tudi Svet v sklepih z dne 12. oktobra 2010 (7) in Evropski parlament v svoji resoluciji z dne 27. septembra 2011 (8).

(6b) Za mesta s tem nazivom je tudi pomembno, da skušajo spodbujati socialno vključevanje in enake možnosti ter da naredijo vse, kar je v njihovih možnostih, za čim večjo vključitev vseh komponent civilne družbe pri pripravi in izvajanju kulturnega programa ter da posebno pozornost namenijo marginaliziranim in prikrajšanim skupinam.

(7) Ocenjevanje in javno posvetovanje sta prepričljivo pokazala, da imajo lahko evropske prestolnice kulture številne ugodne učinke, če so skrbno načrtovane ▌. Ostajajo predvsem kulturni dogodek, ki pa ▌lahko prinese tudi znatne družbene in gospodarske učinke, še zlasti kadar je dogodek del dolgoročne razvojne strategije zadevnega mesta, ki je osredotočena na kulturo.

(8) Aktivnosti v zvezi z evropsko prestolnico kulture so tudi velik izziv. Izvajanje celoletnega programa kulturnih dejavnosti je zahtevno in nekatere evropske prestolnice kulture so bile pri izkoriščanju možnosti uspešnejše kakor druge. Zato je treba aktivnost okrepiti, da bi to pomagalo vsem mestom kar najbolje izkoristiti naziv.

(9) Naziv evropskih prestolnic kulture bi moral biti rezerviran za mesta, ne glede na njihovo velikost, da pa bi ta mesta dosegla širše občinstvo in povečala učinek, naj imajo še naprej možnost, da vključijo svoja okoliška območja .

(10) Dodelitev naziva evropske prestolnice kulture naj še naprej temelji na kulturnem programu, pripravljenem posebej za ▌ evropsko prestolnico kulture , in naj ima močno evropsko razsežnost. Program bi moral biti tudi del dolgoročne strategije in trajnostno vplivati na razvoj lokalnega gospodarskega, kulturnega in družbenega okolja .

(11) Dvostopenjski izbirni postopek, ki temelji na kronološkem seznamu držav članic in ga izvaja ▌ izbirni svet neodvisnih strokovnjakov (v nadaljevanju: izbirni svet) , se je izkazal kot pošten in pregleden. Mestom je omogočil, da izboljšajo vloge v času od predizbora do končne izbirne faze na podlagi nasvetov, prejetih od strokovnjakov iz izbirnega sveta, in zagotovil pravično razporeditev evropskih prestolnic kulture po vseh državah članicah. Da se ohrani kontinuiteta aktivnosti in se ne izgubijo izkušnje in znanje, do česar bi prišlo, če bi se hkrati zamenjali vsi člani izbirnega sveta, bi bilo treba njihovo zamenjavo opraviti postopoma.

(11a) Nacionalno strokovno znanje bi bilo treba zagotoviti tako, da bi države članice lahko imenovale do dva strokovnjaka v izbirni svet, odgovoren za izbor in spremljanje mest.

(12) Izbirna merila bi morala biti bolj izrecna, da bodo mesta, ki kandidirajo, dobila boljše napotke v zvezi s cilji in zahtevami, ki jih morajo izpolnjevati, da bi dobila naziv evropske prestolnice kulture. Izbirna merila bi tudi morala biti lažje merljiva, da bodo pomagala izbirnemu svetu ▌ pri izboru in spremljanju mest. V zvezi s tem bi se bilo treba osredotočiti na načrte mest kandidatov, ki zagotavljajo trajnostne učinke in so vključeni v dolgoročno strategijo kulturne politike , ki ima lahko trajnostni kulturni, gospodarski in družbeni vpliv.

(13) Faza priprave v času od imenovanja mesta do leta naziva je bistvenega pomena za uspeh evropske prestolnice kulture. Med zainteresiranimi stranmi obstaja široko soglasje, da so bili spremljajoči ukrepi, uvedeni s Sklepom št. 1622/2006/ES, za mesta izredno uspešni. Te ukrepe bi bilo treba še bolj razviti, zlasti s pogostejšimi sestanki za spremljanje in obiski mest s strani članov izbirnega sveta in s še močnejšo izmenjavo izkušenj med nekdanjimi, sedanjimi in prihodnjimi evropskimi prestolnicami kulture , pa tudi mesti, ki kandidirajo. Imenovana mesta bi lahko tudi razvila vezi z drugimi evropskimi prestolnicami kulture.

(14) Nagrada Melina Mercouri je pridobila veliko simbolično vrednost, ki daleč presega dejanski znesek nagrade, ki ga lahko dodeli Komisija. A da bi zagotovili, da bodo imenovana mesta izpolnjevala svoje zaveze, bi morali biti pogoji za izplačilo nagrade strožji in izrecnejši.

(14a) Mesta kandidati bi morala tudi raziskati možnosti za morebitno finančno pomoč iz programov in skladov Unije.

(15) Pomembno je, da zadevna mesta v vsem svojem komunikacijskem gradivu jasno povedo, da so evropske prestolnice kulture aktivnost Unije.

(16) Komisija s svojimi ocenami rezultatov nekdanjih evropskih prestolnic kulture ne more zagotoviti primarnih podatkov o vplivu naziva in njene ocene temeljijo na podatkih, ki se zberejo na lokalni ravni. Zato bi morali biti ključni igralci v procesu ocenjevanja mesta sama in vzpostaviti bi morala učinkovite mehanizme merjenja.

(17) Pretekle izkušnje ▌so med drugim pokazale, da lahko udeležba držav kandidatk s poudarjanjem skupnih vidikov evropske kulture pripomore k temu, da jih približa Uniji. Zato bi bilo treba sodelovanje pri evropskih prestolnicah kulture po letu 2019 spet odpreti za države kandidatke in potencialne kandidatke.

(17a) Vendar bi lahko zaradi enakosti z mesti držav članic vsako mesto v državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah v obdobju med letoma 2020 in 2033 sodelovalo le na enem natečaju. Poleg tega bi bilo treba vsaki državi kandidatki ali potencialni kandidatki prav tako zaradi enakosti z državami članicami dovoliti, da nosi naziv samo enkrat v obdobju od leta 2020 do leta 2033. Zato mesta v državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah, ki so že dobila naziv v obdobju, na katerega se nanaša ta sklep, ne bi smela sodelovati v kasnejših natečajih za isto obdobje.

(18) Da bi se zagotovili enotni pogoji izvajanja tega sklepa in zlasti določbe v zvezi z imenovanjem evropskih prestolnic kulture, bi bilo treba Komisiji podeliti izvedbena pooblastila.

(19) Sklep št. 1622/2006/ES bi bilo treba razveljaviti in nadomestiti s tem sklepom. Njegove določbe pa bi se morale še naprej uporabljati za vse evropske prestolnice do leta 2019, ki so že bile imenovane ali so v postopku imenovanja.

(20) Ker ciljev tega sklepa , predvsem ohranjati in spodbujati raznovrstnost kultur v Evropi, poudarjati njihove skupne značilnosti ter spodbujati prispevek kulture k dolgoročnemu razvoju mest, zlasti zaradi potrebe po skupnih, jasnih in preglednih merilih ter postopkih za izbor in spremljanje evropskih prestolnic kulture, pa tudi po močni koordinaciji med državami članicami, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsežnosti in pričakovanih učinkov aktivnosti lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom proporcionalnosti, kot ga določa navedeni člen, ta sklep ne presega tega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Vzpostavitev

▌Vzpostavlja se aktivnost Unije z nazivom evropske prestolnice kulture (v nadaljnjem besedilu: aktivnost) za leta od 2020 do 2033.

Člen 2

Cilji

1. Splošni cilji aktivnosti so:

(a) ohranjati in spodbujati raznovrstnost kultur v Evropi in poudarjati njihove skupne značilnosti ter povečati občutek državljanov, da pripadajo skupnemu kulturnemu prostoru;

(b) spodbujati prispevek kulture k dolgoročnemu razvoju mest v skladu z njihovimi strategijami in prednostnimi nalogami .

2. Posebni cilji aktivnosti so:

(a) povečati obseg, raznovrstnost in evropsko razsežnost kulturne ponudbe mest, vključno z nadnacionalnim sodelovanjem;

(b) razširiti dostop do kulture in sodelovanje v njej;

(c) okrepiti zmogljivosti kulturnega področja in njegove povezave z drugimi področji;

(d) povečati mednarodni profil mest s pomočjo kulture.

Člen 3

Dostop do aktivnosti

-1. Natečaj za evropsko prestolnico kulture je na voljo samo mestom, ta pa lahko vključijo svoja okoliška območja.

-1a. Število evropskih prestolnic kulture v danem letu (v nadaljnjem besedilu: leto naziva) je največ tri.

Imenovanje se vsako leto nanaša na največ eno mesto v vsaki od dveh držav članic, ki sta navedeni na koledarju iz Priloge (v nadaljnjem besedilu: koledar), in v zadevnih letih na eno mesto iz države kandidatke in potencialne kandidatke ali na eno mesto iz države, ki pristopi k Uniji pod pogoji iz odstavka 3a.

1. Mesta v državah članicah so upravičena do imenovanja za evropsko prestolnico kulture za eno leto v skladu s koledarjem .

▌

▌

3. ▌Mesta v državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah, ki na dan objave razpisa za oddajo vlog iz člena 10 sodelujejo v programu Ustvarjalna Evropa ali v poznejših programih Unije, ki podpirajo kulturo, imajo možnost, da se prijavijo za naziv evropske prestolnice kulture za eno leto v okviru javnega natečaja , ki se organizira vsako tretje leto ▌v skladu s koledarjem ▌.

Mestom v državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah je v obdobju med letoma 2020 do 2033 dovoljeno sodelovati samo na enem natečaju .

Poleg tega je vsaki državi kandidatki ali potencialni državi kandidatki dovoljeno, da gosti dogodek samo enkrat v obdobju od 2020 do 2033.

3a. Države, ki pristopijo k Uniji po sprejetju tega sklepa, vendar pred 31. decembrom 2026, so upravičene do pridobitve naziva evropska prestolnica kulture v skladu s pravili in postopki, veljavnimi za države članice, sedem let po pristopu . Koledar se ustrezno posodobi. Države, ki pristopijo k Uniji po 31. decembru 2026, niso upravičene do sodelovanja v aktivnosti evropskih prestolnic kulture kot države članice.

V letih, ko so po koledarju že določene tri evropske prestolnice kulture, so mesta v državah, ki pristopijo k Uniji, upravičena do pridobitve naziva evropska prestolnica kulture v naslednjem prostem letu v koledarju in po vrstnem redu pristopa.

Če je mesto iz države, ki pristopa k Uniji, že prej sodelovalo v natečaju za države kandidatke in potencialne kandidatke, ne more sodelovati v nobenem kasnejšem natečaju za države članice. Kadar je mesto države pristopnice v obdobju od leta 2020 do leta 2033 v skladu z odstavkom 3 imenovano za evropsko prestolnico kulture, ta država po svojem pristopu v okviru te aktivnosti ni upravičena do imenovanja še enega mesta za evropsko prestolnico kulture.

Če bo več kot ena država pristopila k Uniji na isti datum in ni soglasja o vrstnem redu udeležbe v aktivnosti med temi državami, Svet opravi žreb.

Člen 4

Vloge

▌

2. Komisija pripravi skupen obrazec za vlogo ( v nadaljnjem besedilu: obrazec za vlogo ) na podlagi meril iz člena 5, ki ga uporabijo vsa mesta, ki kandidirajo. Če mesto vključi svoje okoliško območje, se vloga odda v imenu mesta.

3. Vsaka vloga temelji na kulturnem programu z močno evropsko razsežnostjo. Kulturni program traja eno leto in je pripravljen posebej za naziv evropske prestolnice kulture v skladu z merili iz člena 5. ▌

Člen 5

Merila

Merila za ocenjevanje vlog ( v nadaljnjem besedilu: merila) so razdeljena v šest kategorij: „ prispevek k dolgoročni strategiji “, ▌„evropska razsežnost“, „ kulturna in umetniška vsebina “, „ zmogljivost za izvedbo “, „doseg“ in „upravljanje“.

1. Glede „ prispevka k dolgoročni strategiji se upoštevajo naslednji dejavniki:

(a) dejstvo, da je kulturna strategija za ▌ mesto v veljavi v času prijave, kar vključuje aktivnost in načrte evropskih prestolnic kulture za podporo kulturnim dejavnostim po letu naziva;

(b) načrti za okrepitev zmogljivosti kulturnega in ustvarjalnega področja , vključno z razvijanjem dolgoročnih povezav med kulturnim, gospodarskim in družbenim področjem v zadevnem mestu ;

▌

(d) predvideni dolgoročni kulturni, družbeni in gospodarski vpliv, vključno z urbanim razvojem , ki bi ga imel naziv za mesto;

(e) načrti za spremljanje in ocenjevanje učinka naziva na mesto in za razširjanje rezultatov ocenjevanja .

▌

4. Glede „evropske razsežnosti“ se ocenijo naslednji dejavniki:

(a) obseg in kakovost dejavnosti, ki spodbujajo kulturno raznovrstnost Evrope , medkulturni dialog in večje medsebojno razumevanje med evropskimi državljani ;

(b) obseg in kakovost dejavnosti, ki poudarjajo skupne vidike evropskih kultur, dediščine in zgodovine, pa tudi evropsko povezovanje in aktualne evropske teme ;

(c) obseg in kakovost dejavnosti, ki so značilne za evropske umetnike, sodelovanje z izvajalci ali mesti v različnih državah, vključno z drugimi evropskimi prestolnicami kulture, če je primerno , in nadnacionalno partnerstvo;

(d) strategija za pritegnitev interesa širšega evropskega in mednarodnega občinstva.

4a. Glede „kulturne in umetniške vsebine“ se ocenijo naslednji dejavniki:

(a) jasna in skladna umetniška vizija in strategija za kulturni program leta;

(b) vključitev lokalnih umetnikov in kulturnih organizacij v zasnovo in izvedbo kulturnega programa;

(c) obseg in raznovrstnost predlaganih dejavnosti ter njihova splošna umetniška kakovosti;

(d) zmogljivost za kombiniranje kulturne dediščine in tradicionalnih umetniških oblik z novimi, inovativnimi in eksperimentalnimi kulturnimi izrazi.

4b. Glede „zmogljivosti za izvedbo“ mesta, ki kandidirajo, dokažejo, da:

(a) ima prijava široko politično podporo in trajnostno finančno zavezanost lokalnih, regionalnih in nacionalnih organov;

(b) mesto ima ali bo imelo ustrezno in delujočo infrastrukturo za gostitev naziva.

5. Glede „dosega“ se ocenijo naslednji dejavniki:

(a) vključitev lokalnega prebivalstva in civilne družbe v pripravo prijave in izvedbe evropske prestolnice kulture;

(b) oblikovanje novih in trajnostnih priložnosti za najrazličnejše državljane, da se udeležijo kulturnih dejavnosti ali sodelujejo v njih, zlasti mladi , prostovoljci ter odrinjeni in prikrajšani, vključno z manjšinami. Posebno pozornost je treba ▌dati tudi dostopnosti teh dejavnosti za invalide in starejše;

(c) celotna strategija za razvoj občinstva in zlasti povezava z izobraževanjem in udeležbo šol.

6. Glede „upravljanja“ se ocenijo naslednji dejavniki:

(a) izvedljivost strategije za zbiranje sredstev in predlaganega proračuna , kar vključuje načrte za iskanje možnosti za morebitno uporabo finančne pomoči iz programov in skladov Unije. Ta proračun pokriva pripravljalno fazo, samo leto naziva, ocenjevanje in predpise glede dejavnosti s trajnostnimi učinki ter načrte za ukrepanje v nepredvidljivih razmerah ;

(b) predvidena struktura upravljanja in ▌ izvedbe evropske prestolnice kulture, ki vključuje zagotovitev ustreznega sodelovanja med lokalnimi oblastmi in izvedbeno strukturo, vključno z umetniško ekipo ;

(c) postopek za imenovanje direktorja in umetniškega direktorja ter njuno področje delovanja;

(d) tržna in komunikacijska strategija, ki je celovita in poudarja, da so evropske prestolnice kulture aktivnost Unije;

(da) obstoj strukture izvedbe, osebje katere ima ustrezno znanje in izkušnje za načrtovanje, upravljanje in izvedbo kulturnega programa za leto naziva.

Člen 6

Strokovni izbirni svet

1. ▌ Izbirni svet neodvisnih strokovnjakov (v nadaljnjem besedilu: ▌ izbirni svet) se ustanovi za izvajanje postopkov izbora in spremljanja.

1a. Izbirni svet je sestavljen iz 10 strokovnjakov, ki jih institucije in organi Unije imenujejo v skladu z odstavkom 2 (v nadaljnjem besedilu: evropski strokovnjaki).

Poleg tega je zadevna država članica za izbor in spremljanje mest iz države članice upravičena do imenovanja največ dveh strokovnjakov v skladu z lastnimi postopki in po posvetovanju s Komisijo (v nadaljnjem besedilu: nacionalni strokovnjaki).

2. ▌

Komisija po organiziranem razpisu predlaga skupino potencialnih evropskih strokovnjakov .

Evropski parlament, Svet in Komisija potem izberejo tri strokovnjake, vse iz te skupine, in jih imenujejo v skladu s svojimi zadevnimi postopki. Odbor regij izbere enega strokovnjaka iz skupine in ga imenuje v skladu s svojimi postopki.

Pri izboru evropskih strokovnjakov si vse institucije in organi Unije prizadevajo, da se v izbirnem svetu kompetence dopolnjujejo ter da sta zagotovljena uravnotežena geografska porazdeljenost in zastopanost spolov.

▌

2a. Vsi strokovnjaki so državljani Unije. So neodvisni in imajo veliko izkušenj ter strokovnega znanja na področju kulture, kulturnega razvoja mest ali organizacije evropske prestolnice kulture ali mednarodnih kulturnih dogodkov podobnega obsega in ravni. Strokovnjaki so pripravljeni sodelovati v izbirnem svetu ustrezno število delovnih dni na leto.

Izbirni svet imenuje svojega predsednika.

3. Evropski strokovnjaki so imenovani za obdobje treh let.

Ne glede na prvi pododstavek , kar zadeva ustanovitev prvega izbirnega sveta , ▌Evropski parlament imenuje svoje strokovnjake za tri leta, Svet za eno leto, Komisija za dve leti in Odbor regij za eno leto ▌.

4. Vsi strokovnjaki ▌izbirnega sveta dajo izjavo o vsakem dejanskem ali potencialnem navzkrižju interesov v zvezi s posameznim mestom, ki kandidira. V primeru take izjave strokovnjaka ali če se pojavi navzkrižje interesa ta strokovnjak odstopi , zadevna institucija ali organ Unije ali država članica pa ga zamenja za preostanek mandata v skladu z ustreznim postopkom .

5. Komisija vsa poročila izbirnega sveta objavi na svojem spletišču.

Člen 7

Oddaja vlog v državah članicah

1. Vsaka država članica je odgovorna za organizacijo natečaja med svojimi mesti v skladu s koledarjem ▌.

2. Države članice objavijo razpis za oddajo vlog vsaj šest let pred ▌ letom naziva.

Ne glede na to države članice, ki so upravičene do imenovanja evropske prestolnice kulture v letu 2020, objavijo razpis čim prej po … (*2).

Vsak razpis za oddajo vlog, namenjen mestom, ki kandidirajo za naziv, vsebuje ▌obrazec za vlogo ▌.

Mesta kandidati lahko predložijo vloge v okviru vsakega od teh razpisov ne prej kot 10 mesecev po njegovi objavi.

3. Zadevne države članice vloge uradno sporočijo Komisiji.

Člen 8

Predizbor v državah članicah

1. Vsaka zadevna država članica skliče predizborni sestanek ▌izbirnega sveta z mesti kandidati vsaj pet let pred ▌ letom naziva .

2. ▌Izbirni svet po oceni vlog v skladu z merili ▌določi seznam mest kandidatov v ožjem izboru▌ in predloži poročilo o predizboru glede na vse vloge , pri čemer med drugim predloži priporočila mestom kandidatom z ožjega seznama ▌.

3. ▌Izbirni svet predloži svoje poročilo o predizboru zadevnim državam članicam in Komisiji. Vsaka zadevna država članica uradno potrdi ožji izbor, ki temelji na poročilu izbirnega sveta.

Člen 9

Izbor v državah članicah

1. Mesta kandidati, ki so v ožjem izboru, dopolnijo in spremenijo svoje vloge, da bi upoštevala merila in priporočila iz poročila o predizboru, ter jih predložijo zadevnim državam članicam, ki jih nato posredujejo Komisiji.

2. Vsaka zadevna država članica skliče sestanek ▌izbirnega sveta za končni izbor z mesti kandidati v ožjem izboru najpozneje devet mesecev po predizbornem sestanku.

Zadevne države članice lahko po potrebi po posvetovanju s Komisijo podaljšajo ta rok za razumno obdobje.

3. ▌Izbirni svet oceni dopolnjene in spremenjene vloge.

4. ▌Izbirni svet izda poročilo o izboru vlog skupaj s priporočilom za imenovanje enega mesta v zadevni državi članici za evropsko prestolnico kulture. A če nobeno mesto, ki kandidira, ne izpolnjuje vseh meril, lahko ▌izbirni svet priporoči, da se naziva v tistem letu ne bi smelo podeliti.

Poročilo o izboru vsebuje tudi priporočila ▌ zadevnemu mestu v zvezi z napredkom, ki ga je treba doseči do leta naziva.

Izbirni svet predloži svoje poročilo o izboru zadevni državi članici in Komisiji. ▌

Člen 10

Predizbor in izbor v državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah

1. Komisija je odgovorna za organizacijo natečaja med mesti v državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah.

2. Komisija objavi v Uradnem listu Evropske unije razpis za oddajo vlog vsaj šest let pred ▌ letom naziva. ▌

Vsakemu razpisu za oddajo vlog, namenjenemu mestom, ki kandidirajo za naziv, se priloži obrazec za vlogo.

Rok za predložitev vlog v okviru vsakega od teh razpisov je ne prej kot 10 mesecev po njegovi objavi.

▌

4. ▌Izbirni svet opravi predizbor mest vsaj pet let pred ▌ letom naziva na podlagi ▌obrazcev za vlogo ▌. Z mesti, ki kandidirajo, ni organiziran sestanek.

▌Izbirni svet po oceni vlog v skladu z merili ▌določi seznam mest kandidatov v ožjem izboru▌ in predloži poročilo o predizboru glede na vse vloge , pri čemer med drugim predloži priporočila mestom kandidatom z ožjega seznama ▌. Izbirni svet predloži svoje poročilo o predizboru Komisiji ▌.

5. Mesta kandidati, ki so v ožjem izboru, dopolnijo in spremenijo svoje vloge, da bi upoštevala merila in priporočila iz poročila o predizboru, in jih predložijo Komisiji.

Komisija skliče sestanek ▌izbirnega sveta za končni izbor z mesti v ožjem izboru najpozneje devet mesecev po predizbornem sestanku . Komisija lahko po potrebi podaljša ta rok za razumno obdobje.

▌Izbirni svet oceni dopolnjene in spremenjene vloge.

▌Izbirni svet izda poročilo o izboru vlog mest kandidatov z ožjega seznama s priporočilom za imenovanje za evropsko prestolnico kulture največ enega mesta v eni državi kandidatki ali potencialni kandidatki.

A če nobeno mesto, ki kandidira, ne izpolnjuje vseh meril, lahko ▌izbirni svet priporoči, da se naziva v tistem letu ne bi smelo podeliti.

Poročilo o izboru vsebuje tudi priporočila zadevnemu mestu v zvezi z napredkom, ki ga je treba doseči do leta naziva.

Izbirni svet predloži svoje poročilo o izboru Komisiji ▌.

Člen 11

Imenovanje

Komisija z izvedbenimi akti uradno imenuje evropske prestolnice kulture ob ustreznem upoštevanju priporočil ▌ izbirnega sveta. Komisija obvesti Evropski parlament, Svet in Odbor regij o imenovanju.

Člen 12

Sodelovanje med imenovanimi mesti

Mesta, imenovana za isto leto , si prizadevajo, da bi razvila povezave med svojimi kulturnimi programi, sodelovanje pa se lahko obravnava v okviru postopka spremljanja iz člena 13.

Člen 13

Spremljanje

1. ▌ Izbirni svet spremlja pripravo evropskih prestolnic kulture in zagotavlja mestom podporo in usmerjanje od njihovega imenovanja do začetka leta naziva.

2. V ta namen Komisija skliče tri sestanke, ki se jih morajo udeležiti izbirni svet in imenovana mesta: prvi sestanek je tri leta pred letom naziva, drugi sestanek je 18 mesecev pred letom naziva in tretji sestanek je dva meseca pred letom naziva. Država članica ali zadevna država kandidatka oziroma potencialna kandidatka lahko za te sestanke imenuje opazovalca.

Ta mesta šest tednov pred vsakim od teh sestankov izdajo Komisiji poročila o napredku.

Na sestankih ▌ izbirni svet pregleda stanje priprav in poda nasvete glede pomoči mestom pri pripravi kakovostnega kulturnega programa in učinkovite strategije. Izbirni svet posebno pozornost posveti priporočilom, ki so podana v poročilu o izboru in predhodnih poročilih o spremljanju.

3. ▌ Izbirni svet po vsakem sestanku izda poročilo o stanju priprav in vseh ukrepih, ki jih je treba sprejeti.

Izbirni svet predloži svoje poročilo o spremljanju Komisiji, mestom ter državam članicam ali zadevnim državam . ▌

4. Poleg sestankov za spremljanje lahko Komisija vedno, ko je treba, organizira tudi obiske ▌izbirnega sveta v imenovanih mestih.

Člen 14

Nagrada

1. ▌Komisija lahko imenovanim mestom dodeli denarno nagrado v čast Melini Mercouri (v nadaljnjem besedilu: nagrada) , če so za to zagotovljena sredstva v večletnem finančnem okviru .

Pravni in finančni vidiki te nagrade se obravnavajo v okviru zadevnih programov Unije, ki podpirajo kulturo.

2. ▌Nagrada se izplača najpozneje do konca marca v letu naziva, pod pogojem, da zadevno mesto izpolnjuje zaveze, dane na stopnji prijave, da izpolnjuje merila in upošteva priporočila▌ iz poročil o izboru in o spremljanju.

Zaveze, dane v stopnji prijave, se štejejo za izpolnjene s strani imenovanega mesta, če v času od stopnje prijave do leta naziva niso bile narejene večje spremembe programa in strategije, zlasti če:

(a) je proračun ostal na ravni, ki omogoča izvedbo kakovostnega kulturnega programa v skladu s prijavo in merili ;

(b) je bila neodvisnost umetniške ekipe ustrezno spoštovana;

(c) je evropska razsežnost v končni različici kulturnega programa ostala dovolj močna;

(d) tržna in komunikacijska strategija ter komunikacijsko gradivo, ki ga uporabi imenovano mesto, jasno izraža, da so evropske prestolnice kulture aktivnost Unije;

(e) so sprejeti načrti za spremljanje in ocenjevanje učinka naziva na zadevno mesto.

Člen 15

Praktične rešitve

Komisija predvsem:

(a) zagotovi celovito usklajenost aktivnosti;

(b) zagotovi usklajevanje med državami članicami in ▌izbirnim svetom;

(c) glede na cilje in merila vzpostavi smernice v pomoč pri postopkih izbora in spremljanja v tesnem sodelovanju z ▌izbirnim svetom;

(d) zagotovi tehnično podporo ▌izbirnemu svetu;

(e) javno objavi vse ustrezne informacije in prispeva k prepoznavnosti aktivnosti na evropski in mednarodni ravni;

(f) spodbuja izmenjavo izkušenj in dobrih praks med nekdanjimi, sedanjimi in prihodnjimi evropskimi prestolnicami kulture , pa tudi mesti, ki kandidirajo , ter spodbuja večje širjenje ocenjevalnih poročil o mestih in pridobljenih izkušenj .

Člen 16

Ocenjevanje

1. Za ocenjevanje rezultatov vsake evropske prestolnice kulture je odgovorno zadevno mesto.

Komisija vzpostavi skupne smernice in kazalnike za mesta na podlagi ciljev in meril ▌, da bi zagotovila usklajen pristop k postopku ocenjevanja.

Mesta pripravijo svoja poročila o ocenjevanju in jih pošljejo Komisiji ▌ do 31. decembra v letu, ki sledi letu naziva. Komisija ta poročila objavi na svojem spletišču .

2. Poleg ocenjevanja s strani mest Komisija zagotovi tudi , da se redno izvajajo zunanja in neodvisna ocenjevanja rezultatov aktivnosti. ▌

Zunanje in neodvisno ocenjevanje vključuje umestitev vseh nekdanjih evropskih prestolnic kulture v evropski kontekst, da bi lahko primerjali in pridobili koristne izkušnje za prihodnje evropske prestolnice kulture , pa tudi vsa evropska mesta. Ocena zajema tudi aktivnost ▌v celoti, zlasti učinkovitost strategij, uporabljenih za udejanjenje aktivnosti, in njene učinke ▌,ter preveri možnosti, kako bi jo lahko izboljšali.

Komisija predloži Evropskemu parlamentu, Svetu in Odboru regij naslednja poročila, ki temeljijo na teh ocenah, in jih po potrebi spremljajo ustrezni predlog i:

(a) prvo vmesno poročilo ▌do 31. decembra 2024;

(b) drugo vmesno poročilo ▌do 31. decembra 2029;

(c) naknadno poročilo ▌ do 31. decembra 2034.

Člen 17

Razveljavitev in prehodne določbe

Sklep št. 1622/2006/ES se s tem razveljavi. Vendar se še naprej uporablja v primeru mest, ki so že bila imenovana ali so v postopku imenovanja za evropske prestolnice kulture za leta od 2012 do 2019.

Člen 18

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V ▌…, Za Evropski parlament Predsednik Za Svet Predsednik

(*1) Spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▌pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

(1) UL C 113, 18.4.2012, str. 17 in UL C 17, 19.1.2013, str. 97.

(2) Stališče Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2013.

(3) UL C 287, 29.11.2007, str. 1.

(4) UL C 247 E, 15.10.2009, str. 32.

(5) Sklep št. 1622/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o vzpostavitvi aktivnosti Skupnosti za dogodek Evropske prestolnice kulture za leta 2007 do 2019 (UL L 304, 3.11.2006, str. 1).

(6) Uredba (EU) št. 1295/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o uvedbi programa Ustvarjalna Evropa (2014–2020) in razveljavitvi sklepov št. 1718/2006/ES, št. 1855/2006/ES in št. 1041/2009/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 221).

(7) 14944/10 .

(8) UL C 56 E, 26.2.2013, str. 41.

(*2) Datum začetka veljavnosti tega sklepa.