Uradnilist Evropskeunije 26.9.2009
RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA
z dne 23. 
aprila 2009
s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proraču na 
sedmega, osmega in devetega 
Evropskega razvojnega sklada za proraču nsko 
leto 2007
EVROPSKI PARLAME NT,
—ob upoštevan ju poročila K omisije o nadaljnjem ukrepanju na podlagi skle pov o razrešn icah za leto 2006 
(COM(2008) 629 in  
priloge 
SEK(2008) 
2579), 
—ob 
upoštevan ju 
računovodskih 
izkazov 
ter izkaza 
prihodkov 
in 
odhodkov 
za sedmi, osmi in  
deveti Ev­
ropski 
razvojni 
sklad 
za proračun sko 
leto 2007 (COM(2008) 490 – C6-0296/2008), 
—ob 
upoštevan ju 
poročila o fin ančnem 
upravljanju 
sedmega, 
osmega 
in 
devetega 
Evropskega 
razvojnega 
sklada 
za proračun sko 
leto 2007 (COM(2008) 224), 
—ob 
upoštevan ju 
letnega 
poročila Račun skega 
sodišča o dejavn ostih, 
fina
nciranih 
iz sedmeg a, 
osmega 
in 
devetega 
Evropskega 
razvojnega 
sklada 
za proračun sko 
leto 2007, sk upaj 
z odgovori 
Komisije
(1) UL C 286, 10.11.2008, str. 273. (1), 
—ob 
upoštevan ju 
izjave o zan esljivosti 
poslovnih 
knjig 
ter zakonitosti 
in 
pravilnosti 
poslovnih 
dogodkov, 
ki 
jo predloži Račun sko 
sodišče v sk ladu 
s členom 
248 Pogodbe 
ES
(2) UL C 277, 31.10.2008, str. 243. (2), 
—ob 
upoštevan ju 
priporočil Sveta z dn e 10. 
februarja 
2009 (5042/2009 – C6-0057/2009, 5044/2009 – 
C6-0058/2009, 5045/2009 – C6-0059/2009), 
—ob 
upoštevan ju 
Sporazuma o partn erstvu 
med članicami 
skupine 
afriških, 
karibskih 
in 
pacifiških 
držav na 
eni 
strani 
ter Evropsko 
skupnostjo 
in 
njenimi 
državami član icami 
na 
drugi
, podpisan ega 
v Cotonouju
23. 
junija 
2000
(3) UL L 317, 15.12.2000, str. 3. (3) in revidiranega v Luxemb ourgu 25.  junija 2005
(4) UL L 287, 28.10.2005, str. 1. (4), 
—ob 
upoštevan ju 
Sklepa 
Sveta 2001/822/E S 
z dne 27. 
novembra 
2001 o pridružitvi čezmorsk ih 
držav in 
ozemelj 
Evropski 
skupnosti 
(Sklep 
o pridružitvi čezmorsk ih 
držav)
(5) UL L 314, 30.11.2001, str. 1 in  UL  L 324, 7.12.2001, str. 1. (5), ki je bil spremenjen s Sklepom Sve­
ta 
2007/249/E S 
z dne 19. 
marca 2007
(6) UL L 109, 26.4.2007, str. 33. (6), 
—ob 
upoštevan ju 
člena 
33 notranjega 
sporazuma z dn e 20. 
decembra 
1995 med predstavn iki 
vlad držav 
članic, 
ki 
so se sestali n a 
ravni 
Sveta, o fin anciranju 
in 
upravljanju 
pomoči Sk upnosti 
v okviru 
drugega 
finančnega 
protokola 
k 
četrti konvenciji 
AKP-ES
(7) UL L 156, 29.5.1998, str. 108. (7), 
—ob 
upoštevan ju 
člena 
32 notranjega 
sporazuma z dn e 18. 
septembra 
2000 med predstavn iki 
vlad držav 
članic, 
ki 
so se sestali n a 
ravni 
Sveta, o fin anciranju 
in 
upravljanju 
pomoči Sk upnosti 
v okviru 
finančnega 
protokola 
k 
sporazumu o partn erstvu 
med članicami 
skupine
 afriških, k ari
bskih 
in 
pacifiških 
držav ter E v­
ropsko 
skupnostjo 
in 
njenimi 
državami član icami, 
podpisanemu 
v Cotonouj
u (Benin) 23. 
junija 
2000, in 
o 
dodelitvi fin ančne 
pomoči čezmorsk im 
državam in  
ozemljem, za k atere 
velja četrti del Pog odbe 
ES
(8) UL L 317, 15.12.2000, str. 355. (8), 
—ob 
upoštevan ju 
člena 
276 Pogodbe 
ES,L S 8 9 / 5 5 2 L
Uradnilist Evropskeunije L 255/99
 —ob 
upoštevan ju 
člena 
74 finančne 
uredbe 
z dne 16. 
junija 
1998, ki 
se uporablja za fin anciranje 
razvoj­
nega 
sodelovan ja 
v okviru 
četrte konvencije 
AKP-ES
(1) UL L 191, 7.7.1998, str. 53. (1), 
—ob 
upoštevan ju 
člena 
119 finančne 
uredbe 
z dne 27. 
marca 2003, k i 
se uporablja za deveti E vropski 
raz­
vojni 
sklad
(2) UL L 83, 1.4.2003, str. 1. (2), 
—ob 
upoštevan ju 
člena 
70, tretje alin ee 
člena 
71 in 
Priloge 
V svojega 
poslovnika,
 
—ob 
upoštevan ju 
poročila Odb ora 
za proračun ski 
nadzor 
in 
mnenja 
Odbora 
za razvoj (A6-0159/2009),
A. ker so Evropski razvojni skladi (ERS) najpomembnejši finančni instrument Evropske unije za razvojn o so­
delovanje 
z afriškimi, 
karibskimi 
in 
pacifiškimi 
državami,
B. ker se bo celoten znesek pomoči, k i se izvaja prek o ERS, v prihodn jih letih precej povečal, saj je b il zne­
sek
 pomoči Sk upnosti
 v  okviru
 desetega
 razvojnega
 sklada
 za obdobje
 2008–2013 določen na
21 966 milijon ov 
EUR, 
kar 
pomeni 
62-odstotn o 
povečanje 
v  primerjavi s  fin a
nčnimi 
dodelitvami 
v okviru 
devetega 
razvojnega 
sklada,
C. ker je proračun ska pomoč in strument pomoči, k i zahteva drug ačen način razmišljanja pri 
parlamentarnem 
nadzoru, 
in 
sicer prehod s k ontrole 
vložkov 
na 
kontrolo 
rezultatov in  
učinkov,
D. ker je odločen  stalno razvijati svoje zmog ljivosti nadzora, da bi čim bolj učinkovito izpolnil svoje 
obveznosti 
kot 
organ 
za podelitev razrešn ice,
1. se 
strinja 
s Komisijo, 
da so poman jkljivosti 
uprav in 
slabo 
upravljanje 
v številnih 
državah upravičen kah 
precejšnja 
nevarnost, 
ki 
vpliva na 
dobro 
upravljanje 
ERS 
(odgovori 
Komis
ije na 
točke 
od 1 do 5 v letn em 
poročilu 
Računskega 
sodišča o dejavn ostih, 
financiranih 
iz ERS);
2. poziva 
Komisijo, 
da pri izboljšanju 
svoje strateg ije 
nadzora 
(točke 
od 1 do 5 letn ega 
poročila o E RS) 
op­
redeli tren utek, 
ko 
pomanjkanje 
rezultatov in  
stroški 
nadzora 
zahtevajo sprememb o 
politike;
3. meni, 
da bi 
se morala strateg ija 
izvajanja 
za deseti razvojn i 
sklad 
(21 966 milijon ov 
EUR 
za obdobje 
od 
2008 do 2013) osredotočiti n a 
področja, k i 
so ključnega 
pomena 
za zagotavl
janje 
trajnostnega 
razvoja; 
spodbuja 
Komisijo, 
naj 
opredeli predn ostne 
naloge 
in 
prepreči n enadzoro
vano 
rast;
4. je prepričan , 
da bi 
lahko 
Komisija 
v svojem prizadevan ju 
za opredelitev predn ostnih 
nalog 
in 
združitev 
svojih dejavn osti 
razvoja poisk ala 
priložnosti 
za večjo podporo državam z n izkim 
dohodkom;
5. poudarja, 
da je treba 
posvetiti pravo pozorn ost 
trajnosti 
posredovan j 
Komisije, 
vključno 
z oblikovanjem 
jasne 
strategije 
umika 
in 
spremljan ja 
izvajanja; 
meni, da izb oljšano 
ocenjevanje 
rezultatov predstavlja g lav­
ni 
dejavnik 
zagotavljanja 
demokratične 
legitimnosti 
za razvojn o 
sodelovan je 
EU;
Finančno 
izvajanje
6. pozdravlja delovan je 
Komisije 
v letu 2007 in  
ugotavlja, 
da so se plačila povečala za 12 % in  
obveznosti 
za 
9 %, medtem k o 
se je povečan je 
neporavnanih 
obveznosti 
omejilo n a 
2,8 %; men i, 
da je 3,7 letn a 
stopnja 
izvrševanja 
sprejemljiva g lede 
na 
povečanje 
učinkovitosti;
7. pozdravlja 
prevzete ob veznosti 
za vsa razpoložljiva sredstva iz deveteg a 
razvojnega 
sklada 
v letu 2007; 
poziva Komisijo,
 naj
 oblikuje
 priporočila, k i
 se bodo n anašala
 na
 nedodeljene
 dele osmeg a
 razvojnega
 
sklada; 
vendar 
poudarja, da se hitro dodeljevan je 
sredstev n e 
sme izvajati v šk odo 
kakovosti 
projektov;L S 9 0 0 2 . 9 . 6 2
Uradnilist Evropskeunije 26.9.2009
8. opozarja n a zavezo Komisije
(1) Izjava K omisije o upravičen osti do uradne razvojne pomoči, člen   5, Priloga k  sporočilu K omisije Evropskemu parlamen­
tu 
z dne 24. 
oktobra 
2006 (COM(2006) 628). (1), s katero želi zagotoviti, da se merilo 20 % n jene pomoči, k i je dodeljen a 
v 
okviru 
instrumenta 
razvojnega 
sodelovan ja, 
nameni 
osnovnemu 
in 
srednj
ešolskemu 
izobraževanju 
ter 
osnovnemu 
zdravstvu; zahteva, da se pri poročan ju 
o ERS 
uporablja 
enako 
merilo;
9. je zaskrbljen 
nad 
ugotovitvami 
iz Posebnega 
poročila Račun skega 
sodišča št. 10/2008 o razvojn i 
pomoči 
ES 
zdravstven im 
storitvam v podsaharsk i 
Afriki, 
v skladu 
s katerimi 
se finančne 
dodelitve zdravstven emu 
sektorju
 v podsaharsk i
 Afriki
 kot
 delež skupne
 razvojne
 pomoči E S
 niso
 povečale od leta 2000, k ljub
 
zavezi Komisije 
k 
uresničevanju 
razvojnih 
ciljev tisočletja ter zdravstven i 
krizi 
v tej regiji; 
poziva Komi­
sijo, 
naj 
da prednost 
podpori zdravstven ega 
sistema ter opredeli n ajbolj 
ustrezne 
instrumente 
za dodeli­
tev pomoči temu ob močju;
Finančno 
poslovodenje ERS s strani Komisije
10. z zadovoljstvom ug otavlja, 
da po mn enju 
Računskega 
sodišča omen jeno 
poročilo K omisije 
o finančnem 
upravljanju 
sedmega, 
osmega 
in 
devetega 
razvojnega 
sklada 
za leto 2007 predstavlja točen  
opis doseg a­
nja 
ciljev za proračun sko 
leto, finančnega 
stanja 
in 
dogodkov, 
ki 
so pomemb no 
vplivali na 
dejavnosti, 
izvedene 
v letu 2007 (točk a 
13 letnega 
poročila o E RS);
11.
 vendar
 obžaluje,
 da so bili
 odzivi Komisi
je na pripomb e
 Računskega
 sodišča v številn ih
 primerih n eu
­
strezni; 
poudarja, da je odziv K omisije 
na 
priporočila Račun skega 
sodišča pomemb en 
element 
odgovor­
nosti
 za organ,
 ki
 podeljuje razrešnico; pozdravlja dejstvo, da b o
 Komisi
ja v prihodn osti
 zagotovila
 
podrobnejše 
informacije 
(točka 
13 letnega 
poročila o E RS);
Izjava 
Računskega 
sodišča o zanesljivosti
Zanesljivost računovodskih izkazov
12. ugotavlja, 
da v skladu 
s členoma 
1 in 
103(3) fin ančne 
uredbe 
z dne 27. 
marca 2003 v zvezi z devetim 
razvojnim
 skladom
 izjava o  zan esljivosti
 ne
 zajema tisteg a
 dela virov deveteg a
 razvojnega sk la
da 
(2 200 milijon ov 
EUR), 
ki 
ga 
upravlja in  
za katerega 
je odgovorna 
Evropska 
investicijska 
banka 
(opom­
bi 
2 in 
11 v letnem 
poročilu o E RS);
13. ugotavlja, 
da Računsko 
sodišče men i, 
da dokončni 
letni 
računovodski 
izkazi 
sedmega, 
osmega 
in 
deve­
tega 
razvojnega 
sklada 
dejansko 
ponazarjajo 
finančno 
stanje 
razvojnih 
skladov 
z vseh materialn ih 
vidi­
kov 
na 
dan 31. 
decembra 
2007 (odstavek  
VI, 
izjava o zan esljivosti);
14. ugotavlja, 
da Računsko 
sodišče opozarja n a 
dejstvo, da K omisija 
ni 
dokazala veljavn osti 
predpostavk , 
upo­
rabljenih
 za oceno
 nastalih
 stroškov,
 in da lahk o
 to povzroči pren izko
 ocenjene
 vnaprej
 vračunane
 
odhodke 
in 
previsoko 
ocenjen 
znesek 
jamstev v  pojasn ilih 
k 
izkazom 
stanja 
(odstavek 
VII, 
izjava 
o zanesljivosti);
Zakonitost 
in pravilnost z izkazi povezanih transakcij
15. ugotavlja 
da,
—so po mnenju 
Računskega 
sodišča tran sakcije, 
povezane 
s prihodki 
in 
obve
znostmi 
za finančno 
leto, 
kot 
celota zak onite 
in 
pravilne 
(odstavek 
VIII, 
izjava o zan esljivosti), 
medtem k o 
želi Račun sko 
so­
dišče priteg niti 
pozornost 
na 
visoko 
fiduciarno 
tveganje 
pri proračun sk
i podpori, k i 
je posledica „di­
namične 
razlage
“ Komisije 
o merilih za upravičen ost 
(odstavek 
X, izjava o zan esljivosti),L S 0 0 1 / 5 5 2 L
Uradnilist Evropskeunije L 255/101
 —je revizija Račun skega 
sodišča pok azala 
pomembno 
stopnjo 
napak, 
ki 
vplivajo n a 
transakcije, 
pove­
zane 
s plačili (odstavek  
IX, 
izjava o zan esljivosti),
 
—je Računsko 
sodišče ug otovilo, 
da je Komisija 
uvedla izb oljšave 
v svoje sisteme n adzora 
in 
kontrole 
in 
ugotavlja, 
da so izboljšave 
še vedno 
možne;
Pripombe
 k  informacijam, ki jih je predložilo Računsko sodišče v  podporo svoji izjavi 
o zanesljivosti
Obseg revizije
16. ugotavlja,
 da pripomb e
 Računskega
 sodišča v zvezi z zak onitostjo
 in praviln ostjo
 z izkazi
 povezanih
 
transakcij 
temeljijo n a:
(a)
 ovrednotenju
 nadzornih
 in kontrolnih
 sistemov v osredn jih
 službah
 urada EuropeAid
 in v petih 
delegacijah, 
ki 
pokrivajo 
šest držav;
(b) reviziji 
90 plačil in  
15 posamezn ih 
pravnih 
obveznosti;
(c) preverjanju 
statistično 
izbranih 
30 plačil in  
15 finančnih 
obveznost
i v zvezi s proračun sko 
podporo;
(d) preverjanju 
30 statističn o 
izbranih 
plačil, ki 
so jih odob rile 
osrednje služb e 
urada EuropeAid;
(e) preverjanju 
30 statističn o 
izbranih 
transakcij, 
ki 
so jih naknadno 
pregledale 
že osrednje 
službe 
urada 
EuropeAid;
(f) preverjanju 
30 statističn o 
izbranih 
finančnih 
obveznosti 
in
(g) preverjanju 
letnega 
poročila o dejavn ostih 
in 
izjave generalnega 
direktorja 
EuropeAid 
ter postopk a 
njune 
priprave (točk a 
15 letnega 
poročila o razvojn ih 
skladih);
Zanesljivost 
računovodskih izkazov
17. obžaluje, 
da Komisija 
zaradi tehn ičnih 
težav še vedn o 
ni 
zmožna 
posredovati popoln ih 
računovodskih 
informacij; 
je seznanjena 
z odgovorom 
Komisije, 
v skladu 
s katerim „
bo 
uvedba 
novega 
računovodskega 
sistema 
z letom 2009 odpravila sedan je 
omejitve“ (točk a 
16 letnega 
poročila o E RS); 
pozdravlja uvedb o 
sistema 
ABAC-ERS 
februarja 
2009;
18. je seznanjen 
s ponavljajočo 
pripombo 
Računskega 
sodišča v zvezi z veljavn ostjo 
statistične 
metode, k i 
jo 
je Komisija 
uporabila 
za oceno 
nastalih 
stroškov 
v obdobju 
poročanja, 
za katereg a 
ni 
bilo 
prejetih raču­
nov
 ob koncu
 leta; nadalje
 ugotavlja,
 da ta rezervacija zn aša
 2 087 milijonov E UR
 ali 83 % sk upnih
 
obveznosti 
(točka 
17 letnega 
poročila o E RS); 
poziva Komisijo, 
naj 
nadalj
uje z izboljšavami 
svoje metode;
Zakonitost in pravilnost z izkazi povezanih transakcij
19. ugotavlja, 
da se mnenji 
Komisije 
in 
Računskega 
sodišča razhajata g led
e trenutka, 
ko 
naj 
bi 
bili 
sporazumi 
o financiranju 
pripravljen i 
in 
podpisani 
(točka 
19 letnega 
poročila o E RS
); obžaluje 
nejasno 
sporočilo or­
ganu 
za podelitev razrešn ice 
in 
poziva Komisijo, 
naj 
predloži pojasn ilo, 
tako 
da si bodo 
vse strani 
– Ko­
misija 
in 
države AK P 
– enako 
razlagale 
pojem priprave;
20. ugotavlja, 
da Računsko 
sodišče v ok viru 
nadzora 
operacij n i 
moglo 
pridobiti 
zadevne 
dokumentacije 
od 
organizacij 
Združenih 
narodov 
za dve plačili (od izb ranih 
enajstih); 
zato zahteva, da K omisija 
zagotovi, 
da 
se okvirni 
finančni 
in 
upravni 
sporazum v celoti spoštuje;L S 9 0 0 2 . 9 . 6 2
Uradnilist Evropskeunije 26.9.2009
21. ugotavlja, da je Račun sko sodišče na podlagi  rezultatov svoje revizije (točk e 32–47 letn ega poročila o E RS) 
prišlo 
do zaključka, 
da so sistemi n adzora 
in 
kontrole 
urada EuropeAid 
za razvojn e 
sklade 
samo „delno 
učinkoviti
“ (točka 
53 letnega 
poročila o E RS);
22. nadalje 
ugotavlja, 
da je šest od devetih elemen tov 
sistema notranje 
ko
ntrole 
na 
centralni 
ravni 
učinkovi­
tih, 
dva sta deln o 
učinkovita, 
eden 
– število revizijsk ih 
obiskov 
– pa ni 
učinkovit; 
nadalje 
ugotavlja, 
da sta 
dva od petih elemen tov 
sistema notranje 
kontrole 
na 
ravni 
delegacij 
učink
ovita, trije pa le deln o 
učinko­
viti 
(tabela 
3 v letnem 
poročilu o E RS);
23. ugotavlja, 
da Komisija 
meni, 
da je „ob 
upoštevan ju 
finančnih 
in 
človeških 
materialnih 
virov, s katerimi 
razpolaga,
 […] vzpostavila sisteme k ontrole,
 ki
 omogočajo
 zagotavljanj
e razumn ega
 zagotovila
“ (toč­
ka 
53 letnega 
poročila o E RS);
24.
 meni,
 da odgovori
 Komisije
 niso
 zadovoljivi, saj se zdi, da K omisija
 ne
 želi pon ovno
 pregledati
 
instrumentov, 
ki 
jih je uvedla, in  
poziva Komisijo, 
da posreduje b olj 
nata
nčne 
podatke 
o pojmu razum­
nega 
zagotovila 
in 
zlasti o razmerju med dejan skimi 
stroški 
in 
koristmi 
ko
ntrol 
ter dejanski 
stopnji 
napak 
kot 
tudi o člen itvi, 
ki 
navaja, 
kateri 
človeški 
in 
finančni 
viri so potreb n
i za izboljšanje 
sistema kontrole, 
da 
bi 
sodišču omog očili 
podelitev ozn ake „
učinkovito
“ kot 
splošne 
ocene;
25. ugotavlja, 
da Računsko 
sodišče poudarja n ezadostnost 
kontrol, 
ki 
jih opravljajo n adzorniki 
ali revizorji, 
kar 
kaže 
na 
slabosti 
na 
ravni 
kontrolnih 
in 
nadzornih 
sistemov; zato poziva K omisijo, 
da okrepi 
kontrole 
in 
zlasti, da vzpostavi in strument 
za pregled 
zunanjih 
revizijskih 
poročil, da se tak o 
prepriča o n jihovi 
kakovosti;
Obveznosti 
in plačila za proračunsko podporo
26. ugotavlja, 
da je Račun sko 
sodišče v petih od petn ajstih 
preverjenih 
obveznosti 
za proračun sko 
podporo 
ugotovilo:
—resne 
pomanjkljivosti 
v notranjem 
nadzoru 
nad 
proračunom, 
računovodsk
ih sistemih, javn em 
na­
ročanju 
in 
protikorupcijskih 
ukrepih,
 
—da nezmožnost 
pravočasn e 
zagotovitve 
revidiranih 
računovodskih 
izkaz
ov in 
neuspešnost 
zunanje 
kontrole 
vzbujata 
veliko 
skrb,
 
—da zagotavljanje 
proračunske 
podpore v tak šnih 
razmerah pomen i 
zelo visok o 
fiduciarno 
tveganje 
(točka 
26 letnega 
poročila o razvojn ih 
skladih);
27. poudarja, 
da sodišče men i, 
da zahteve Sporazuma iz Coton ouja, 
da je upravljan je 
javnih 
odhodkov 
do­
volj pregledno, 
odgovorno 
in 
uspešno, 
niso 
bile 
izpolnjene 
v petih primerih;
28. ponovno 
opominja, 
da fiduciarn o 
tveganje 
pomeni 
obstoj 
tveganja, 
da denar 
evropskih 
davkoplačeval­
cev 
ni 
uporabljen 
za predviden i 
namen, 
da se z n jim 
ne 
razpolaga 
gospodarno 
ali da ni 
ustrezno 
obračunan;
29. nadalje 
ugotavlja, 
da se Komisija 
ne 
strinja 
z oceno 
Računskega 
sodišča in  
da Komisija 
meni, 
da so bile 
obveznosti 
sprejete po ocen i 
zadovoljiveg a 
pozitivnega 
napredka 
sistemov upravljan ja 
javnih 
financ, 
da 
so zadevn e 
države kasneje 
še naprej 
izkazovale 
napredek 
in 
ohranile 
pravico do n adaljnje 
proračunske 
podpore 
(točka 
26 letnega 
poročila o E RS);
30. obžaluje 
odgovor 
Komisije, 
ker 
ne 
odraža resn osti 
ugotovitev 
Računsk
ega 
sodišča („vzb uja 
veliko 
skrb
“,
„zelo visok o 
fiduciarno 
tveganje
“); meni, 
da uporab a 
nedokončnih 
izrazov in  
takšnih, 
ki 
ne 
temeljijo n a 
rezultatih, 
kot 
na 
primer „zadosten “, „napredek
“ ali „na 
poti“ v tem resn e
m kontekstu, 
ni 
primerna, 
če ne 
celo 
površinska;
31. poziva 
Komisijo, 
da predloži dokaze, n a 
katerih 
temeljijo n jeni 
zaključki 
in 
sicer na 
način, 
iz katerega 
bo 
jasno
 razvidno, 
kolikšen napredek
 je bil
 storjen (od k od
 do kod)
 in zakaj je ta napredek
 označen
 kot
„
zadosten“;L S 2 0 1 / 5 5 2 L
Uradnilist Evropskeunije L 255/103
32. ugotavlja, da je Račun sko sodišče v sedmih od 33 preverjen ih finančnih sporazumov odk rilo, da določb e 
sporazumov
 o financiranju
 za proračun sko
 podporo n is
o bile
 popolne
 ali jasne,
 saj niso
 vsebovale
 
splošnih 
pogojev 
za proračun sko 
podporo oziroma so dvoumn o 
opredeljevale metodo za izračun  
zne­
skov 
za vračilo ali pa so se n anašale 
na 
obveznosti, 
ki 
jih je sprejela vlada, n e 
da bi 
se pri tem določili rok  
plačila 
in 
posledice v primeru n eizpolnitve 
teh obveznosti 
(točka 
27 letnega 
poročila o E RS); 
prav tako 
ugotavlja, 
da si bo 
Komisija „
zato še naprej 
prizadevala za izb oljšanje 
ka
kovosti 
finančnih 
sporazumov 
v okviru 
desetega 
razvojnega 
sklada
“;
33. v zvezi s plačili proračun ske 
podpore ug otavlja, 
da na 
povezane 
transa
kcije 
vpliva pomemb na 
stopnja 
napak 
(točka 
52(b) 
letnega 
poročila o E RS) 
zaradi:
—izračuna 
zneskov 
za izplačilo n a 
podlagi 
pozitivnega 
sklepa 
o napredku 
pri upravljan ju 
javnih 
financ, 
čeprav 
ta sklep 
ni 
skladen 
z ustrezno 
oceno 
stanja,
 
—uporabo 
metode izračun a, 
ki 
ni 
predviden a 
v sporazumu o fin anciranju,
 
—plačila, ki 
so bila 
izvršena, 
čeprav ni 
bilo 
na 
voljo ažurn ih 
poročil o upravljan ju 
javnih 
financ 
(toč­
ka 
28 letnega 
poročila o E RS);
34. poleg 
tega 
se seznanja 
z naslednjimi 
ugotovitvami 
Računskega 
sodišča v zvezi s šestimi od tridesetih pre­
verjenih 
plačil:
—Komisija 
ni 
strukturirano 
in 
formalno 
dokazala, 
da so bili 
plačilni 
pogo
ji o upravljan ju 
javnih 
financ 
spoštovan i,
 
—ocene
 napredka
 so neutemeljeno
 optimističn e
 ali temeljijo n a
 zastarelih oziroma n eustreznih
 
informacijah,
 
—zaključki 
niso 
podprti z osn ovnimi 
informacijami,
 
—zanašanje 
na 
prihodnje 
namesto 
na 
pretekle 
dogodke,
 
—netočna 
ocena 
kazalnikov 
(odstavek 
29 letnega 
poročila o E RS);
35. se 
seznanja 
z odgovorom 
Komisije, 
v skladu 
s katerim „
Komisija 
išče ravnotežje 
med dosežen im 
napred­
kom, 
politično 
zavezanostjo 
reformam in  
preostalimi zask rbljujočimi 
področji, da b i 
sprejela odločitev 
na 
podlagi 
prejetih in formacij
“ (odgovor 
Komisije, 
točka 
29 letnega 
poročila o E RS);
36. je 
zaskrbljen 
nad 
ugotovitvami 
Računskega 
sodišča, še b olj 
pa nad 
odgo
vori Komisije, 
ki 
kažejo, 
da Ko­
misija 
ni 
pripravljen a 
deliti informacij, 
na 
katerih 
temeljijo n jene 
odločitve o proračun ski 
podpori;
Učinkovit parlamentarni nadzor
37. je prepričan , 
da spada odločitev o uporab i 
proračunske 
podpore k ot 
ins
trumenta 
razvojne 
pomoči v ce­
loti v pristojn osti 
izvršilne 
oblasti 
in 
da naj 
za operacije v zvezi s proračun sko 
podporo n e 
bi 
bila potrebna 
predhodn a 
odobritev 
Parlamenta;
38. ugotavlja, 
da se parlamen tarna 
ocena 
proračunske 
podpore n e 
bi 
smela osredotočati samo n a 
tveganja, 
temveč 
tudi na 
koristi, 
kakor 
tudi na 
tveganja 
in 
koristi 
alternativne 
dodelitve pomoči; n adalje 
ugotavlja, 
da 
tradicionalni 
pristopi k  
projektom, 
ki 
so se uporab ljali 
več desetletij, n iso 
dali pričak ovanih 
rezultatov;
39. je prepričan , 
da je osnovni 
cilj parlamen tarnega 
nadzora 
doseg učinkovitosti pomoči, k ar 
pomeni
 učinkovito, 
gospodarno, zakonito in pravilno uporabo pomoči za zagotavljanje trajnostnega razvoja, ter men i, 
da je nadzor 
nad 
proračunsko 
podporo del n jegovega 
splošnega 
prizadevan ja 
pri nadzor
u učinkovitosti 
in rezultatov 
celotne 
porabe 
za razvoj;L S 9 0 0 2 . 9 . 6 2
Uradnilist Evropskeunije 26.9.2009
40. obžaluje,  da nima  zadosti k oristih,  izčrpnih in zan esljivih  informac ij, da bi  lahko  opravljal učin kovit  
nadzor 
nad 
rezultati proračun ske 
podpore;
41. poziva k 
prenehanju 
predhodn ega 
sistema zaporedn ih 
razvojnih 
sklado
v prek 
popolne 
konsolidacije 
fi­
nanciranja 
sodelovan ja 
AKP-EU 
v proračun u 
EU, 
da se tako 
zagotovi 
parlamentarni 
nadzor 
nad 
dodelje­
vanjem 
sredstev v ok viru 
ERS;
Letno 
poročilo o u porabi 
proračunske 
podpore
42. poziva Komisijo, 
naj 
pripravi letn o 
poročilo o uporab i 
proračunske 
podpore, ter Odb or 
za proračun ski 
nadzor, 
naj 
pripravi samoin iciativno 
poročilo o tem letn em 
poročilu, vk l
jučno 
s koristnimi, 
izčrpnimi, 
zanesljivimi,
 analitičnimi in ocenjevalnimi, ne pa samo opisnimi in formacijami 
o:
—načrtovani 
in 
izplačani 
proračunski 
podpori, 
—doseganju 
pričakovanih 
rezultatov, k i 
so bili 
določeni 
s cilji don acije 
in 
s strategijami 
držav, 
—o obstoju 
in 
kakovosti 
dopolnilnih 
pogojev,
 
—učinkovitosti
 dialoga,
 stanju
 uskladitve
 donacij,
 izvedenem
 dopolnil
nem
 zagotavljanju
 zmogljivo
­
sti in 
učinku 
le-tega,
 
—doseganju 
boljših 
sistemov držav, 
—odgovornosti
 institucij,
 institucijah
 upravljan ja
 javnih
 financ
 ter institucijah
 za spremljan je
 in 
ocenjevanje,
 
—znesku 
in 
stopnji 
nepravilnih 
odhodkov,
 
—analizi
 tipologije
 nepravilnosti,
 ki
 so bile
 ugotovljene
 med kontrolam
i in revizijami (sistemsk e
 in 
nesistemske),
 
—sprejetih popravn ih 
ukrepih;
43. nadalje 
poziva Komisijo, 
naj 
čim bolj 
natančno 
opredeli države ali vprašan ja 
pri izvajan ju 
proračunske 
podpore, 
kjer 
bi 
lahko 
posebna 
parlamentarna 
pozornost 
povečala odg ovor
nost 
donatorjev;
44. Komisijo 
tudi poziva, n aj 
vzpostavi letn o 
spremljan je 
tega 
tveganja;
Ocenjevanje 
in upravljanje 
tveganj
45. ugotavlja, 
da usmerjan je 
sredstev prek o 
sistemov v državah v razvoju, k i 
so slabi, 
povečuje tveg anje 
za 
nastanek 
neučinkovitosti 
in 
izgub, 
ter da je zato n ujno 
potrebno 
izvesti izčrpn o 
oceno 
fiduciarnega 
tve­
ganja 
pred začetk om 
programov 
za proračun sko 
podporo;
46. opominja,
 da Komisija
 ne
 uporablja
 sistema, v k aterem
 bi
 bili
 rezultati ocen jevanja
 tveganja
 prikazani
 
z jasnimi 
pragovnimi 
vrednostmi, 
pod katerimi 
se proračun ska 
podpora n e 
bi smela dodeliti, temveč di­
namični 
pristop, k jer 
je raven obzirnosti precej višja;
47. meni, 
da je treba 
višjo stopn jo 
prilagodljivosti 
pri odločitvah „dina
mičnega 
pristopa“ g lede 
proračunske 
podpore
 uravnotežiti
 z  enako
 visoko
 stopnjo
 preglednosti;
 zato poziva K o
misijo, naj
 Odboru
 za 
proračunski 
nadzor 
in 
Odboru 
za razvoj zag otovi 
informacije, 
na 
katerih 
temelji njena 
ocena;L S 4 0 1 / 5 5 2 L
Uradnilist Evropskeunije L 255/105
48. zlasti pričak uje, da bo prejel jasn e informacije o oceni tveganja Komi sije in njene analize vladnih siste­
mov v državah v razvoju, n jeno 
sodbo 
o pomenu 
pomanjkljivosti 
sistema gled
e možnih 
neučinkovitosti 
in 
izgube 
podpore ter k olikor 
je mogoče 
količinsko 
opredeljen e 
ocene 
teh dejavn ikov 
in 
informacije 
o spre­
jetih ali prihodn jih 
ukrepih 
za zmanjšanje 
opredeljen ih 
tveganj;
Retorika 
ali stvarnost
49. je seznanjen, 
da je pristojn i 
komisar 
Louis Michel v k njižici 
z naslovo
m „Proračun ska 
podpora – vpraša­
nje 
medsebojnega 
zaupanja
“
(1) ISBN 978-92-79-10115-1 n a
http://ec.europa.eu/commission _barroso/michel/Policy/key_docume
nts/docs/NH8108406ENC_web.pdf (1) navedel, da je proračun ska podpora in  še več proračun ske podpore edin i 
odgovor 
in 
da je zato sk lenil 
povečati delež proračun ske 
podpore z 20 % fin a
nciranja 
na 
50 %;
50. poziva komisarja, 
naj 
ponovno 
preuči te n amere, 
dokler 
retorike 
ne 
bod
o nadomestili 
stvarnost 
in 
prepričljivi 
dokazi, 
ki 
bodo 
dokazali, 
do katere 
mere je proračun ska 
podpora b olj 
učinkovita 
od drugih 
instrumentov 
pomoči ali da vpliva n a 
dohodkovno 
revščino;
51.
 je seznanjen
 s  pismom in dopisom k omisarja
 Louisa Michela član u
 Računs
kega
 sodišča Jacek u
 
Uczkiewiczu 
ter s kopijo 
za predsedn ika 
Odbora 
za proračun ski 
nadzor 
Herbertu Böschu z dn e 9. 
januarja 
2009
 (DR/amw/S(08)0418), v k aterem 
komisar 
navaja, 
da
—Komisija 
v skladu 
z ugotovitvami 
Računskega 
sodišča lahk o 
izboljša 
svojo formulo in  
izvajanje 
pro­
gramov 
proračunske 
podpore s preg lednejšim, 
bolj 
strukturiranim 
in 
formaliziran im 
pristopom, in  
—da obstajajo 
možnosti 
za bolj 
sistematičn o 
obravnavo 
obvladovanja 
tveganja 
in 
za preučitev primer­
nih 
zaščitnih 
ukrepov 
ali pogojev 
(na 
strani 
9 dopisa „Odgovor 
na 
predlog 
Evropskega 
računskega 
sodišča
 o  uporab i
 temeljnih
 zahtev upravljan ja
 javnih
 financ
 pri določanju upravičen osti
 do 
proračunske 
podpore“);
52. pozdravlja n amere 
Komisije 
in 
dejstvo, da je sprejela opomb e 
sodišča, ter z veseljem pričak uje 
poročanje 
o 
podrobnem 
načrtu 
in 
izvajanju 
tega „
okrepljenega 
pristopa“ (prav tak o 
v dopisu, stran  
1);
Evropsko raču nsko 
sodišče
53. poziva Račun sko 
sodišče, n aj 
poroča o k akovosti 
ocenjevanja 
in 
obvlad
ovanja 
tveganja, 
ki 
ju izvaja K o­
misija, 
ter bi 
pozdravil večje število revizij za ocen o 
rezultatov porab e 
razvojnih 
sredstev n a 
splošno 
in 
zlasti 
proračunske 
podpore;
Parlamenti držav prejemnic
54. poziva svoj Odb or
 za proračun ski
 nadzor, n aj
 vzpostavi n eposredne
 stike
 s  sestrsk imi
 odbori
 iz 
parlamentov 
izbranih 
držav prejemn ic 
za spodbuja
nje in 
podpiranje n jiho
ve vloge 
pri zagotavljanju 
učin­
kovitosti 
podpore s parlamen tarnimi 
nadzornimi 
dejavnostmi;
55. poziva 
Komisijo, 
naj 
pripiše predn ost 
pomoči partn erskim 
državam, da se tak o 
razvijejo parlamen tarni 
nadzor 
in 
zmogljivosti 
revizije, zlasti k adar 
se pomoč zag otavlja 
s proračun sko 
podporo, in  
poziva Ko­
misijo, 
naj 
redno 
poroča o dosežen em 
napredku;
56. meni, 
da je sodelovan je 
nacionalnih 
parlamentov, 
civilne 
družbe 
in 
lokalnih 
organov 
v partnerskih 
drža­
vah nujno 
potrebno 
za doseganje 
resnične 
odgovornosti 
za proces; poziva Komisijo, n aj 
stori vse za iz­
boljšanje 
dialoga 
s temi org ani 
v vseh različn ih 
fazah postopk a 
načrtovan
ja;L S 9 0 0 2 . 9 . 6 2
Uradnilist Evropskeunije 26.9.2009
Udeležba držav AKP
57. je zaskrbljen 
zaradi poman jkanja 
sodelovan ja 
držav AKP 
pri zagotavlj
anju 
učinkovitega 
nadzora 
izdat­
kov 
razvojnega 
sklada 
in 
je razočaran , 
da se deleg acije 
lahko 
le omejen o 
zanesejo 
na 
nadzor, 
ki 
ga 
izva­
jajo uprave n acionalnih 
odredbodajalcev 
(točka 
36 letnega 
poročila o E RS
);
58. ugotavlja,
 da so nacionalni
 odredbodajalci
 obvezni
 v državah AK P,
 a ne
 obstajajo
 v državah v razvoju 
RELEX; 
poziva Komisijo, 
naj 
ga 
obvesti 
o prednostih 
in 
pomanjkljivostih 
pristopa razvojn ih 
skladov 
ter 
oceni 
najboljše 
prakse 
v vseh državah AK P 
za izboljšanje 
nadzora 
uprav nac
ionalnih 
odredbodajalcev 
nad
 
izdatki 
ERS;
59. poleg 
tega 
ugotavlja, 
da delegacije 
osrednjim 
službam 
urada EuropeAi
d redno 
poročajo o poman jkanju 
zmogljivosti 
in 
virov v upravah n acionalnih 
odredbodajalcev 
(točka 
41 letnega 
poročila o E RS); 
poziva 
Komisijo, 
naj 
poroča o povratn ih 
informacijah, 
ki 
jih glede 
tega 
vprašanj
a dobijo 
delegacije;
Človeški 
viri
60. je seznanjen, 
da se glede 
na 
ugotovitve 
Računskega 
sodišča število uslužb encev 
Komisije 
v primerjavi z do­
deljenimi 
sredstvi zman jšuje 
in 
da ni 
predviden o 
nobeno 
večje povečan je 
števila uslužb encev, 
čeprav je 
napovedano 
precejšnje 
povečanje 
dodelitev sredstev v ok viru 
desetega 
razvojnega 
sklada 
(točka 
33 let­
nega 
poročila o E RS);
61. se 
v celoti strin ja 
z Računskim 
sodiščem g lede 
obstajanja 
tveganja, 
da poman jkanje 
oziroma n eustrezna 
porazdelitev 
uslužbencev 
ali nerazpoložljivost 
posebnih 
spretnosti 
in 
znanja 
vplivajo n a 
kakovost 
nad­
zora, 
preverjanj 
in 
spremljan ja 
(točka 
33 letnega 
poročila o E RS);
62. poziva 
Komisijo, 
naj 
pojasni, 
kako 
namerava 
rešiti napetost, 
če ne 
protislovje, med potreb o 
po dodatn ih 
človeških 
virih v deleg acijah 
in 
njenimi 
zavezami o ohran itvi 
nespremenj
enih 
razmer pri zaposlen ih, 
po 
tem ko 
bodo 
zaposleni 
vsi delavci, povezan i 
z razširitvijo, b rez 
da bi 
zahtevala n ova 
delovna 
mesta za 
obdobje 
2009–2013, in  
obljubo, 
da bo 
nove 
kadrovske 
potrebe 
na 
glavnih 
političnih 
področjih zapoln ila 
izključno 
s prerazporeditvijo zn otraj 
in 
med oddelk i
(1) Poročilo K omisije.  Načrtovan je  in optimizacija človešk ih  virov K omisi je za izvajan je  prednostnih  nalog  EU
(SEK(2007) 
530), stran  
3
http://www.europarl.europa.eu/meetdocs/2004_2009/documen ts/dv/s
ec_2007_5/sec_2007_530.pdf (1);
63. meni,
 da bi
 dodatne
 človeške
 vire lahk o
 dobili
 z odpravo delitve pristojn osti
 za razvoj med služb o
 
RELEX 
in 
generalnim 
direktoratom 
DEV; 
poziva sedan jo 
Komisijo, 
naj 
sprejme potreb ne 
ukrepe, 
da bo 
v 
novi 
Komisiji 
omogočena 
takšna 
reorganizacija; 
meni, 
da sedanja 
delitev dela za razvojn o 
sodelovan je 
med 
generalnim 
direktoratom 
DEV 
in 
službo 
RELEX 
Komisiji 
onemogoča 
popolno 
sodelovan je 
pri spod­
bujanju 
mednarodnih 
prizadevan j 
za pospeševan je 
razvojne 
skladnosti 
in 
učinkovitosti 
podpore; zato po­
ziva Komisijo, 
naj 
zagotovi, 
da bo 
razvojno 
sodelovan je 
jasno 
namenjeno 
glavnemu 
cilju izkoreninjanja 
revščine;
64. Komisijo 
poziva, naj 
sprejme ustrezn e 
ukrepe 
za prilagoditev 
števila oseb ja, 
ki 
je dodeljen o 
sistemom za 
upravljanje 
in 
kontrolo 
ERS, 
ob 
upoštevan ju 
predviden ega 
povečanja 
koli
čine 
obveznosti 
v okviru 
dese­
tega 
razvojnega 
sklada;
Opombe 
na zaklju čke 
in priporočila Raču nskega 
sodišča
65. je zadovoljen , 
da je Račun sko 
sodišče prizn alo 
prizadevan ja 
urada Eur
opeAid za razvoj n adzorne 
strate­
gije; 
meni, 
da je učinkovita 
nadzorna 
strategija 
name
nje
na
 preprečevanju predhodn ih 
napak 
in 
ne 
le za nak­
nadno 
izterjavo n eupravičeno 
izplačanih 
sredstev; poziva Komisijo, naj nadaljuje z oblikovanjem svoje nadzorne 
strategije v povezavi s tem pristopom, kar je prednostna naloga za organ, pristojen za podelitev razrešnice;L S 6 0 1 / 5 5 2 L
Uradnilist Evropskeunije L 255/107
66. se popoln oma strinja s priporočili Račun skega sodišča iz točk  55(a) do (g )  in 56(a) do (f) letn ega poročila 
o ERS; 
Komisijo 
predvsem opozarja n a 
priporočilo iz točk e 
56(a), da
„bi 
bilo 
treba 
spoštovan je 
sporazuma iz Coton ouja 
oceniti 
glede 
na 
temeljne 
zahteve, k ot 
je razpoložlji­
vost pravočasn o 
objavljenih 
in 
revidiranih 
računovodskih 
izkazov, 
ki 
morajo biti 
izpolnjene, 
preden 
se 
odobri 
proračunska 
pomoč“;
in 
iz točke 
56(d), da
„bi 
moral urad E uropeAid 
pred začetk om 
programa 
proračunske 
podpore zag o
toviti, da ob staja 
jasna 
in 
celovita 
ocena 
upravljanja 
javnih 
financ 
ter da ima država prejemn ica 
zanesljiv in  
ustrezen 
program 
re­
forme, namenjen 
odpravljan ju 
vseh bistvenih 
slabosti 
v predviden em 
časovnem 
razporedu“;
zato poziva K omisijo, 
naj 
dodeli proračun sko 
podporo le v primerih, k jer 
je upravljan je 
javnih 
izdatkov 
dovolj 
pregledno, 
odgovorno 
in 
učinkovito 
ali bo 
tako 
postalo v k ratkem 
času z izvajan jem 
programa 
reforme; 
poleg 
tega 
poudarja, da mora b iti 
izbor 
finančnih 
sporazumov za poseb ne 
sektorje 
neposredno 
povezan 
z njegovo 
učinkovitostjo 
za posebno 
področje posredovan ja;
67. poziva 
Komisijo, 
naj 
da prednost 
hitremu upoštevan ju 
teh priporočil, čemur org an, 
pristojen 
za podeli­
tev razrešn ice,
 namenja
 posebno
 pozornost
 pod pog ojem,
 da so jasn e
 in določen e
 omejitve izvršiln e
 
diskrecije 
nujno 
potrebne 
za smiseln i 
parlamentarni 
nadzor;
Novi 
pristop za nove okoliščine
68. poudarja, da je porab a 
sredstev, k i 
jih država prejemn ica 
prejme kot 
proračunsko 
podporo, izven  
nepo­
srednega 
nadzora 
Komisije 
(in 
drugih 
donatorjev), 
saj ima država prejemnica suveren o 
pravico, da svoj 
proračun 
izvršuje v sk ladu 
s svojimi poseb nimi 
pravili in 
nacionalnimi 
proračunskimi 
postopki;
69. opozarja, 
da finančno 
poslovoden je 
javnega 
sektorja, 
notranji 
nadzo
r in 
zunanje 
revizije v n ekaterih 
dr­
žavah prejemn icah
 pogosto
 niso
 dovolj zanesljivi, da b i
 zagotovili
 primerno
 upravljan je
 donatorskih
 
sredstev in  
njihovo 
porabo 
za namenjeni 
cilj;
70. meni, 
da je v interesu 
Komisije 
spoznati 
tveganja, 
povezana 
z dodelitvijo proračun ske 
podpore, in  
deliti 
to znanje 
z organom, 
pristojnim 
za podelitev razrešn ice 
in 
kateremu 
odgov
arja, zaradi vse večje pozor­
nosti, 
namenjene 
vprašanjem 
odgovornosti, 
in 
vse večjeg a 
zanimanja 
davkoplačevalcev držav don atork 
po 
dejanskih 
rezultatih razvojn e 
pomoči;
71. prav tako 
meni, 
da bi 
morala Komisija 
obvestiti 
uprave držav prejemn ic 
o njihovih 
dolžnostih 
glede 
od­
govornosti 
ter zahtevati, da za tiste, k i 
upravljajo sredstva, veljajo podob ne 
obveze;
Državna 
izjava o razkritju
72. zato meni, 
da bi 
morali biti 
na 
splošno 
razvojna 
pomoč in  
zlasti proračun ska 
podpora vezan i 
na 
pred­
hodno 
izjavo o razk ritju, 
ki 
jo izda vlada države prejemn ice 
in 
jo podpiše fin ančni 
minister, 
o izbranih 
vprašanjih, 
ki 
vplivajo n a 
strukturo 
upravljanja 
in 
odgovornosti 
države prejemn ice;
73. meni, 
da bi 
samoocen a 
države prejemn ice 
in 
njeno 
razumevan je 
pomanjkl
jivosti nadzora 
zagotovila 
več­
jo motivacijo za izb oljšave 
kot 
pa revizije in  
nadzor, 
ki 
jih zahteva zun an
ji organ;L S 9 0 0 2 . 9 . 6 2
Uradnilist Evropskeunije 26.9.2009
74. meni, da b o državna izjava o razk ritju povečala preg lednost in odgovor nost ter mednarodnim donatorjem 
posredovala
 dragocene
 informacije
 z namenom
 priprave presoje splošn e
 preglednosti
 in zanesljivosti
 
strukture 
upravljanja 
in 
odgovornosti 
države prejemn ice;
75. poziva 
Komisijo, 
naj 
prevzame vodiln o 
vlogo 
in 
predloži predlog  
drugi
m mednarodnim 
donatorjem 
– 
predvsem Svetovn i 
banki 
– za razvoj in  
izvajanje 
takega 
instrumenta 
v dogo
voru z drug imi 
donatorji; 
po­
udarja, da b o 
treba 
nameniti 
posebno 
pozornost 
naravi 
kazni 
za namerno 
zavajajočo izjavo o razk ritju;
76. poziva 
Komisijo, 
naj 
ga 
obvesti 
o možnem 
časovnem 
razporedu za ta pog aj
anja;
Vključitev 
proračuna 
Evropskih razvojnih skladov v splošni proraču n 
Evropske u nije
77. pozdravlja 
zavezo Komisije, 
da bo 
med pogovori 
o naslednjem 
finančnem 
okviru 
ponovno 
predložila svoj 
predlog za popoln o
 vključitev
 razvojnih
 skladov
 v  proračun
(1) (SEK(2008) 2579) delovn i dokument Komisije. Priloga k  poročilu K omisij e Evropskemu parlamentu o nadaljnjem ukre­
panju 
na 
podlagi 
postopka 
podelitve razrešn ice 
za leto 2006, str. 86. (1); poziva K omisijo, naj Odbor za 
proračunski 
nadzor 
v celoti ob vešča 
glede 
priprave te pob ude;
78. ponavlja 
svojo podporo vk ljučevanju 
razvojnih 
skladov 
v splošni 
proračun 
Evropske 
unije, 
saj meni, 
da 
bi 
takšna 
vključitev 
v proračun  
omogočila 
okrepitev 
skladnosti, 
pregled
nosti, 
učinkovitosti 
in 
kontrolnih 
mehanizmom 
razvojnih 
skladov;
Prilagoditev 
parlamentarnega nadzora instru mentu
79. meni, 
da je njegova 
vloga 
pri proračun ski 
podpori zag otoviti, 
da Komis
ija prevzame odg ovornost 
za re­
zultate porab e 
in 
da je proračun ska 
podpora in strument 
pomoči, k i 
zahteva drug ače
n 
način 
razmišljan ja, 
in 
sicer prehod z n adzora 
nad 
vloženimi 
viri na 
nadzor 
rezultatov v primerjavi s k azalniki;
80. meni, 
da mora razviti sedan ji 
način 
dela, da b o 
to dosežen o; 
meni, 
da bi 
bil pododb or 
za nadzor 
proračunske 
podpore, k i 
bi 
ga 
ustanovil 
Odbor 
za proračun ski 
nadzor, 
učinkovito 
orodje za zag otovitev, 
da
 bo
 podpora pomoči k oristila
 prebivalstvu
 države prejemn ice
 in da prispevk i
 davkoplačevalcev
 za 
sredstva za pomoč n iso 
napačno 
izrabljena;
Investicijski 
sklad
81. spominja, 
da v odstavk ih 
od 20 do 24 svoje resolucije z dn e 22. 
aprila 2008 o razrešn ici 
glede 
izvrševa­
nja 
proračuna 
šestega, 
sedmega, 
osmega 
in 
devetega 
Evropskega 
razvojneg
a sklada 
za proračun sko 
leto 
2006
(2) UL L 88, 31.3.2009, str. 253. (2) izraža svojo sk rb, da upravljan je investicijskega sklada, ki ga izvaja Evropsk a investicijska banka, 
ni 
vključeno 
v razrešnico; 
poleg 
tega 
spominja, 
da so sredstva razvojn ih 
skladov 
javni 
denar, 
ki 
so ga 
pri­
spevali evropsk i 
davkoplačevalci 
in 
ne 
finančni 
trgi;
82. obžaluje, 
kot 
je to izrazilo sodišče v svojem mn enju 
št. 9/2007 o predlog u 
za uredbo 
Sveta o fin ančni 
uredbi, 
ki 
se uporab lja 
za deseti E vropski 
razvojni 
sklad
(3) UL C 23, 28.1.2008, str. 3. (3), oblikovanje dveh deljen ih področij upravlja­
nja, 
saj to omejuje ob seg 
razrešnice, 
ustvarja dodatn e 
potrebe 
za usklaje
vanje 
med Komisijo 
in 
Evropsko 
investicijsko 
banko 
ter otežuje splošen  
pregled 
doseženih 
rezultatov;
83. ugotavlja, 
da so v letn em 
poročilu E vropske 
investicijske 
banke 
o inve
sticijskem 
skladu 
predvsem fin anč­
ni 
podatki, 
a skoraj 
nič 
informacij 
o rezultatih različn ih 
financiranih 
programov;L S 8 0 1 / 5 5 2 L
Uradnilist Evropskeunije L 255/109
84. poziva Evropsko investicijsko banko, naj se osredotoči n a poročanje o rezultatih in  naj predloži popoln e, 
zadevne 
in 
objektivne 
informacije 
o izidih, postavljenih in doseženih ciljih ter razlogih za možne nepravilnosti 
ter o izveden ih 
ocenah 
in 
povzetek 
rezultatov ocen jevanja;
85. poudarja, 
da Evropska 
investicijska 
banka 
deluje v državah AK P 
v sklad
u s sporazumom iz Coton ouja, 
čigar 
glavni 
cilj je izkoreninjanje 
revščine 
in 
spodbujanje 
trajnostneg
a razvoja, in  
da mora zato spoštovati 
te cilje pri svoji politik i 
posojanja 
tem državam;
86. poziva Komisijo, 
naj 
poroča o poseb nih 
postopkih, 
ki 
jih je vzpostavila z E vropsko 
investicijsko 
banko 
za 
usklajevanje 
prizadevan j 
obeh 
institucij, 
da bi 
dosegli 
razvojne 
cilje EU 
in 
učinkovitost 
teh postopk ov;
87. je 
zaskrbljen 
zaradi podob e 
Evropske 
investicijske 
banke 
kot 
najmanj 
pregledne 
institucije, 
z najmanjšo 
odgovornostjo 
in 
demokratičnim 
nadzorom 
med vsemi org ani, 
ki 
so odgovorn
i za izvajan je 
politik 
EU, 
in 
tudi javnimi 
finančnimi 
institucijami;
88. poziva 
Evropsko 
investicijsko 
banko, 
naj 
v interesu 
Evropske 
unije 
in 
njenih 
vrednot 
ter zaradi izb oljša­
nja 
javnega 
dojemanja 
Evropske 
investicijske 
banke 
kot 
institucije, 
predloži dokaze o:
—kako 
izpolnjuje 
Uredbo 
(ES) 
št. 1049/2001 E vropskega 
parlamenta 
in 
Sveta z dn e 30. 
maja 2001 
o javnem 
dostopu do dok umentov 
Evropskega 
parlamenta, 
Sveta in 
Komisije
(1) UL L 145, 31.5.2001, str. 43. (1) ter Aarhusšk o kon­
vencijo 
z dne 25. 
junija 
1998 o dostopu do in formacij, 
udeležbi 
javnosti 
pri odločan ju 
in 
dostopu 
do pravnega 
varstva v ok oljskih 
zadevah, 
—kako 
izpolnjuje 
obveze 
EU 
o svetovn em 
razvoju in  
standarde, 
ki 
so jih določile večstran ske 
razvojne 
banke,
 
—kako 
njeno 
financiranje 
kapitalsko 
intenzivnih 
projektov 
v ekstraktiv
nem 
sektorju 
prispeva k  
zmanj­
šanju 
revščine,
 
—o smernicah, 
ki 
jih je oblikovala 
za naložbe 
v sektorju 
energije, 
gozdars
tva, prevoza, upravljan ja 
z vo­
do in 
ravnanja 
z odpadki, 
ter kako 
pri svojih odločitvah o n aložbah 
v celoti upošteva te smern ice,
 
—da zadostujejo malošteviln i 
okoljski 
strokovnjaki, 
ki 
so zaposlen i 
za poln 
delovni 
čas in 
so odgovor­
ni 
za pregled 
njenega 
celotnega 
posojilnega 
portfelja v sk ladu 
z zadevnim
i politikami,
 
—o učinkovitosti 
svojega 
mehanizma 
za pritožb e 
za prizadete državljan e, 
do katerega 
bi 
morali imeti 
dostop tudi državljan i 
izven 
Evropske 
unije,
 
—o učinkovitosti 
ukrepov 
za boj 
proti korupciji 
in 
pranju 
denarja,
 
—o merilih za posojila zaseb nemu 
sektorju, 
poleg 
osnovnih 
finančnih 
standardov, in  
o popolnosti 
se­
znama 
končnih 
prejemnikov 
njenih 
posojil, namenjenih 
zasebnemu 
sektorj
u;
89. poziva Komisijo, 
naj 
tesno 
spremlja izvajan je 
investicijskega 
sklad
a, da bi 
zagotovila 
izpolnjevanje 
nje­
govih 
ciljev, ki 
jih ima kot 
razvojni 
instrument, 
in 
naj 
redno 
obvešča 
Odbo
r za proračun ski 
nadzor 
o svo­
jih ugotovitvah;
90. poziva 
Odbor 
za proračun ski 
nadzor, 
naj 
okrepi 
svoje dejavn osti 
glede 
nadzora 
finančnih 
dejavnosti 
Ev­
ropske 
investicijske 
banke, 
kar 
v celoti spada pod pristojn osti 
tega 
odbo
ra v skladu 
s Poslovnikom, 
Pri­
loga 
VI, 
poglavje 
V, točka 
3.L S 9 0 0 2 . 9 . 6 2