OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

EU vse od prvih primerov okužbe z boleznijo COVID-19 neumorno podpira države članice ter njihove državljane in državljanke pri reševanju nastale krize.

Komisija je aktivirala mehanizem za krizno usklajevanje ARGUS in odbor za krizno usklajevanje se redno sestaja, da oblikuje sinergije delovanja vseh ustreznih oddelkov in služb Komisije ter agencij EU. Komisija je ustanovila tudi skupino za usklajevanje odzivanja na politični ravni, ki jo sestavlja pet komisarjev in komisark, pristojnih za področja politike, ki jih ta kriza najbolj zadeva.

Komisija bo po videokonferenci voditeljev in voditeljic EU o odzivu na izbruh COVID-19, ki je potekala 10. marca 2020, na vseh področjih še okrepila svoj odziv na izbruh koronavirusa oziroma COVID-19 in usklajevala ukrepe držav članic. Kriza, s katero se soočamo zaradi koronavirusa, ima zelo obsežno človeško razsežnost in potencialno velik gospodarski učinek. Zato je bistveno, da EU in njene države članice ukrepajo odločno in kolektivno, da omejijo širjenje virusa, pomagajo obolelim in ublažijo gospodarske posledice.

V okviru tega skupnega usklajenega odziva ima lahko Solidarnostni sklad Evropske unije pomembno vlogo pri izkazovanju solidarnosti EU do držav članic pri obvladovanju izrednih razmer.

Z instrumentom, ki je trenutno na voljo, se na ravni EU ni mogoče ustrezno odzvati na izredne razmere večjih razsežnosti v javnem zdravju.

Cilj te uredbe je torej razširiti področje Solidarnostnega sklada EU, da bo zajemal izredne razmere večjih razsežnosti v javnem zdravju, in opredeliti posebne dejavnosti, upravičene do financiranja.

Solidarnostni sklad Evropske unije je bil ustanovljen leta 2002 v podporo državam članicam EU in državam pristopnicam v primeru večjih nesreč zaradi naravnih dogodkov, kot so poplave, nevihte, potresi, vulkanski izbruhi, gozdni požari ali suša. Sklad se lahko uporabi na podlagi vloge zadevne države, če ima dogodek razsežnost, ki upravičuje posredovanje na evropski ravni. Njegovo delovanje je konkreten izraz resnične solidarnosti EU, pri čemer se države članice dogovorijo, da se bodo medsebojno podprle z zagotovitvijo dodatnih finančnih sredstev prek proračuna EU. Vendar je sedanji Solidarnostni sklad EU strogo omejen na naravne nesreče, ki povzročajo fizično škodo, kot so poplave, nevihte, potresi in podobno. Upravičenim državam lahko dodeli finančno pomoč v višini do 500 milijonov EUR na leto v cenah iz leta 2011.

•Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

Cilj tega predloga je spremeniti Uredbo Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Uredba (ES) št. 2012/2002), da se njeno področje uporabe razširi na izredne razmere večjih razsežnosti v javnem zdravju.

Glavne značilnosti in vsebinske razlike:

Geografsko področje uporabe ostaja nespremenjeno: omejeno je na države članice in države, ki se pogajajo o pristopu k EU. Vendar se tematsko področje uporabe razširi, da bi zajemalo krizne razmere večjih razsežnosti, ki so posledica nevarnosti za javno zdravje.

Z revizijo uredbe o Solidarnostnem skladu EU leta 2014 so bila uvedena predplačila, ki so se začela izplačevati leta 2015. Glavna utemeljitev za njihovo uvedbo je bila, da je postopek, ki je potreben za uporabo sredstev Solidarnostnega sklada EU in izplačilo celotne pomoči, predolg (običajno do enega leta) in da resne krizne razmere terjajo hitrejši odziv. Veljalo je tudi, da so velike zamude pri zagotavljanju pomoči slabile ugled EU.

Raven predplačil je bila določena na 10 % pričakovanega prispevka iz Solidarnostnega sklada EU, z omejitvijo na največ 30 milijonov EUR. Izkazalo se je, da ta raven ni zadovoljiva. V primeru manjših nesreč, pri katerih prispevek iz Solidarnostnega sklada EU znaša nekaj milijonov EUR, predplačilo ne presega dosti več kot okrog nekaj sto tisoč evrov, kar ne more znatno vplivati na razmere. V primeru zelo velikih nesreč, kakršen je bil potres v italijanski deželi Abruci, ki je povzročil za 22 milijard EUR škode in za katerega je prispevek iz Solidarnostnega sklada EU znašal 1,2 milijarde EUR, je predplačilo v višini največ 30 milijonov EUR povsem neustrezno. V obeh primerih je predplačilo nesorazmerno glede na njegove učinke na terenu. Nedavna naknadna ocena Solidarnostnega sklada EU (2002–2017) potrjuje to analizo.

Komisija zato predlaga zvišanje ravni predplačil za posamezne nesreče vseh kategorij na 25 % pričakovanega prispevka iz Solidarnostnega sklada EU, z omejitvijo na največ 100 milijonov EUR.

Komisija predlaga tudi povečanje skupne ravni odobritev za predplačila iz Solidarnostnega sklada EU v okviru letnega proračuna s 50 milijonov EUR na 100 milijonov EUR.

Črpanje sredstev iz sklada, kot je predvideno po sedanjem postopku, bi bilo možno samo na zahtevo upravičene države. Potem ko Komisija oceni znesek finančne pomoči, ki jo je treba dodeliti, in ga predlaga proračunskemu organu, slednji sprejme ustrezno dopolnitev proračuna. Komisija bo nato sprejela izvedbeni sklep, na podlagi katerega se bo izplačal prispevek iz Solidarnostnega sklada EU.