Izdatki, povezani z migracijami, begunci in varnostjo, v razdelku 3 predstavljajo več kot 70 % skupnih odhodkov v okviru zgornje meje. Komisija je skrbno preučila vse možnosti za prerazporeditev in predlaga zmanjšanje ravni odobritev (v primerjavi s finančnim načrtovanjem) za živila in krmo ter mehanizem na področju civilne zaščite. Kljub temu je manevrski prostor omejen zaradi majhnosti programov in novih zahtev, kot so novi nujni ukrepi na področju zdravja rastlin, predvideni v uredbi o živilih in krmi za leto 2017. Zato je s prerazporeditvijo odobritev znotraj razdelka 3 mogoče pokriti le majhen delež dodatnih potreb, povezanih z migracijami in begunci.

Vendar je pričakovati, da bodo proračunske potrebe za obvladovanje posledic migracijske, begunske in varnostne krize v letu 2017 vsaj tolikšne kot v letu 2016. Komisija je v okviru odziva politike predlagala vrsto strukturnih ukrepov v zvezi z varnostjo in upravljanjem zunanjih meja, reformo skupnega evropskega azilnega sistema, vključevanjem in vračanjem.

Notranja razsežnost migracijske, begunske in varnostne krize se financira iz razdelka 3 v okviru Sklada za azil, migracije in vključevanje, Sklada za notranjo varnost ter prek specializiranih agencij, kot so Frontex, EASO in eu-Lisa ter Europol. Svet je leta 2016 sprejel nov instrument za zagotavljanje nujne pomoči v Uniji, ki bo v letu 2017 še naprej zagotavljal nujno pomoč humanitarne narave v odziv na trenutni pritok beguncev in migrantov v Unijo.

To vključuje znesek v višini 1 164,4 milijona EUR, za katerega je Komisija že predlagala sprostitev varnostne rezerve za razdelek 3, kot je navedla v predlogu, priloženem k prvotnemu predlogu proračuna za leto 2017. Navedeni predlog je preklican in ga nadomešča ta predlog.

2017: 850 milijonov EUR se pokrije z nerazporejeno razliko do zgornje meje za odhodke v razdelku 2 Trajnostna rast: naravni viri in 514,4 milijona EUR se pokrije z nerazporejeno razliko do zgornje meje za odhodke v razdelku 5 Uprava.

Komisija je v skladu s točko 14 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju preučila možnosti za prerazporeditev večjih zneskov v okviru veljavnega proračuna. V skladu s členom 13(3) uredbe o večletnem finančnem okviru Komisija predlaga, da se okrepitev zgornje meje odhodkov za razdelek 3 in razdelek 4 pokrije, kot sledi:

Komisija v skladu s členom 13 uredbe o večletnem finančnem okviru in po preučitvi vseh možnosti za financiranje dodatnih in nepredvidenih potreb pri obveznostih predlaga sprostitev varnostne rezerve za leto 2017 v višini 2 150,6 milijona EUR za dopolnitev odobritev za prevzem obveznosti, povezanih z odhodki v razdelku 3 Varnost in državljanstvo in razdelku 4 Evropa v svetu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2017, nad zgornjimi mejami za obveznosti v višini 2 578 milijonov EUR oziroma 9 432 milijonov EUR v tekočih cenah.

Iz tega razloga je edini možni način za kritje proračunskih potreb sprostitev varnostne rezerve. Razpoložljivost razlik do zgornje meje v drugih razdelkih omogoča, da se uporaba varnostne rezerve v celoti pokrije v letu 2017.

Odobritve plačil bodo ustrezno prilagojene v okviru zgornje meje za plačila za leto 2017, zato za plačila ni treba uporabiti varnostne rezerve.





2.1.2 Razdelek 4 Evropa v svetu

Komisija je 7. junija 2016 predstavila Sporočilo o vzpostavitvi novega partnerskega okvira s tretjimi državami v okviru evropske agende o migracijah, ki nadgrajuje akcijski načrt iz Vallette in rezultate dialogov na visoki ravni o migracijah ter dogovore s številnimi prednostnimi partnerji, kar bo zahtevalo dodatno financiranje. Kratkoročni cilj teh dogovorov, ki so prilagojeni za vsako državo upravičenko posebej, je ponuditi boljše obete beguncem in kandidatom za migracijo, da bi ostali blizu doma in se ne bi podali na nevarno potovanje. To je zlasti nujno ob upoštevanju znatnega števila migrantov, ki so izgubili svoje življenje na poti iz Severne Afrike do evropskih obal.

Da bi bil ta cilj dosežen v časovnem okviru, ki je skladen s potrebo po hitrem ukrepanju, zlasti s prednostnimi partnerji, Komisija predlaga okrepitev instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (DCI) in Evropskega instrumenta sosedstva (ENI) za 750 milijonov EUR v odobritvah za prevzem obveznosti. Natančneje, cilj je zagotoviti podporo sredozemskim državam, kot so Libanon, Jordanija, Tunizija in Libija, prek Evropskega instrumenta sosedstva (ENI), hkrati pa tudi odpraviti temeljne vzroke migracij s pomočjo državam v podsaharski Afriki in Aziji z uporabo instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (DCI).

Da bi se odpravili temeljni vzroki migracij je Komisija poleg tega ustanovila Evropski sklad za trajnostni razvoj (EFSD), ki temelji na ustanovitvi jamstva EFSD in jamstvenega sklada EFSD. Komisija predlaga financiranje jamstvenega sklada EFSD s 750 milijoni EUR v obdobju 2017–2020, od tega s 400 milijoni EUR iz Evropskega razvojnega sklada (ERS) v obdobju štirih let, 100 milijoni EUR iz Evropskega instrumenta sosedstva za obdobje 2017–2020 (od tega 25 milijoni EUR v letu 2017) in 250 milijoni EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil v letu 2017.

Prenos odhodkov v višini 13,8 milijona EUR za tri posebne predstavnike Evropske unije z dvojno funkcijo iz razdelka 4 v proračun Evropske službe za zunanje delovanje (razdelek 5) ustvarja ustrezno razliko do zgornje meje za odhodke v razdelku 4. Ta razlika se lahko uporabi za kritje dela dodatnih in nepredvidenih potreb v višini 1 milijarde EUR v tem razdelku, kot je opisano v dopolnilnem pismu št. 1 k predlogu proračuna za leto 2017, preden se uporabi varnostna rezerva za kritje preostalega zneska (986,2 milijona EUR). Komisija predlaga, da se del tega (200 milijonov EUR) tega neporavnanega zneska pokrije z razliko, ki je na razpolago v razdelku 2 Trajnostna rast – naravni viri v letu 2017, preostala razlika do zgornje meje bo tako znašala 439,3 milijona EUR; preostali del (786,2 milijona EUR) bo krit z razlikama do zgornje meje v razdelku 5 Uprava v letu 2018 (570 milijonov EUR) in 2019 (216,2 milijona EUR). Tako se s pokritjem v čim večji meri ohrani nekaj manevrskega prostora za obravnavo nepredvidenih dogodkov v prihodnje.





2.2.VARNOSTNA REZERVA KOT SKRAJNA MOŽNOST

V členu 13(1) uredbe o večletnem finančnem okviru je varnostna rezerva opredeljena kot skrajna možnost za odziv na nepredvidene okoliščine. Komisija v predlogu proračuna za leto 2017 po preučitvi vseh možnosti za prerazporeditev sredstev v okviru razdelka 3 in razdelka 4 predlaga, da se v celoti uporabi nerazporejena razlika do zgornje meje za obveznosti v teh razdelkih.

Glede na to, da predlog proračuna za leto 2017 predvideva uporabo celotnega razpoložljivega zneska instrumenta prilagodljivosti (530 milijonov EUR), je sprostitev varnostne rezerve za leto 2017 v višini 2 150,6 milijona EUR edini razpoložljivi instrument za pokritje vrzeli med zgornjo mejo odhodkov razdelka 3 in razdelka 4 v letu 2017 in dodatnimi nepredvidenimi potrebami, ki so bile ocenjene za leto 2017.

2.3.PRORAČUNSKE POSLEDICE NEPREDVIDENIH OKOLIŠČIN V LETU 2017

Čeprav se je migracijska, begunska in varnostna kriza začela leta 2015, se njen vpliv in posledice še naprej nenehno spreminjajo. Zaradi političnih odločitev tretjih držav glede sprejemanja beguncev na njihovo ozemlje ter odpiranja in zapiranja meja je zelo težko predvideti dolgoročen razvoj na tem področju. Te okoliščine zaradi svoje spremenljive narave in nepredvidljivosti upravičujejo uporabo varnostne rezerve kot skrajne možnosti za odzivanje na nepredvidene posledice migracijske, begunske in varnostne krize pri potrebah po odhodkih v razdelkih 3 in 4.

3.POKRITJE VARNOSTNE REZERVE Z RAZLIKAMI DO ZGORNJE MEJE IZ VEČLETNEGA FINANČNEGA OKVIRA

Člen 13(3) uredbe o večletnem finančnem okviru zahteva, da se zneski, ki so na voljo s sprostitvijo varnostne rezerve, v celoti pokrijejo z razlikami za tekoče ali prihodnja proračunska leta.

V skladu s členom 13(4) uredbe o večletnem finančnem okviru se kriti zneski nadalje ne sprostijo v okviru večletnega finančnega okvira, tako da skupne zgornje meje odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil, določene v večletnem finančnem okviru za tekoče in prihodnja proračunska leta, niso presežene. Zato sprostitev varnostne rezerve za odobritve za prevzem obveznosti v okviru razdelkov 3 in 4 v letu 2017 in z njo povezano pokritje ne smeta preseči skupne zgornje meje za obveznosti za leta 2017 do 2020.

Komisija predlaga, da se okrepitev zgornje meje odhodkov za razdelka 3 in 4 pokrije v štirih obrokih, ki bodo med letoma 2017 in 2019 razporejeni, kot sledi:

2017:

850 milijonov EUR se pokrije z nerazporejeno razliko do zgornje meje za odhodke v razdelku 2 in