EVROPSKA KOMISIJA Bruselj,13.6.2018 COM(2018) 472 final 2018/0250(COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o vzpostavitvi Sklada za notranjo varnost {SWD(2018) 347 final}

{SWD(2018) 348 final}

{SEC(2018) 315 final}



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA •Razlogi za predlog in njegovi cilji Varnostne grožnje v Evropi so se v zadnjih letih povečale in postale raznovrstnejše. Pojavile so se v obliki terorističnih napadov, novih vrst organiziranega kriminala in kibernetske kriminalitete. Varnost organsko vsebuje čezmejno razsežnost, zato je potreben odločen in usklajen odziv EU. Evropa se ob notranjih varnostnih izzivih sooča še z zapletenimi zunanjimi grožnjami, ki jih nobena država članica ne more obravnavati sama. Ukrepanje EU je zagotovilo celovit in hiter odziv, ki je bil oblikovan v agendi za varnost iz leta 2015. Varnost bo tudi v prihodnje odločilnega pomena za EU, evropski državljani in državljanke pa od Unije in nacionalnih vlad pričakujejo, da bodo zanjo poskrbele v hitro spreminjajočem se in negotovem svetu. Z izzivi, s katerimi se sooča Unija, zlasti zaradi mednarodnega terorizma, se države članice ne morejo spopadati same, niti brez finančne in tehnične podpore EU. V času čezmejnega terorizma in drugih čezmejnih hudih kaznivih dejanj so še vedno države članice tiste, ki do svojih državljanov nosijo odgovornost za zagotavljanje javne varnosti ob polnem spoštovanju temeljnih pravic EU, lahko pa EU te ukrepe podpira. V zvezi s tem je v Pogodbah določeno, da je treba zagotoviti visoko raven varnosti, vključno z uporabo preventivnih ukrepov ter z usklajevanjem in sodelovanjem med policijskimi, pravosodnimi in drugimi pristojnimi organi. Decentralizirane agencije, in sicer Agencija Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol), Agencija Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (CEPOL) ter Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami (EMCDDA), imajo ključno operativno, usklajevalno in podporno vlogo pri izvajanju prednostnih nalog, ciljev in dejavnosti EU na področju varnosti. Sklad za notranjo varnost je vzpostavljen za namene olajševanja čezmejnega sodelovanja in izmenjave informacij med uslužbenci organov držav članic za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj in drugimi ustreznimi organi, zlasti z omogočanjem interoperabilnosti različnih informacijskih sistemov EU na področju varnosti, kar prispeva k uspešnejšemu in učinkovitejšemu upravljanju meja in migracij, z olajševanjem skupnih operativnih ukrepov ter z zagotavljanjem podpore za usposabljanje, gradnjo bistvenih za varnost pomembnih objektov, zbiranje in obdelavo podatkov iz evidence podatkov o potnikih v skladu z zadevnim pravnim redom EU ter nakup potrebne tehnične opreme. Njegov cilj je krepitev čezmejnega operativnega sodelovanja v zvezi s preprečevanjem, odkrivanjem in preiskovanjem čezmejnega kriminala ter podpiranje prizadevanj, usmerjenih v krepitev zmogljivosti za preprečevanje takšnih kaznivih dejanj, vključno s terorizmom, zlasti z močnejšim sodelovanjem med javnimi organi, civilno družbo in zasebnimi partnerji iz vseh držav članic. Komisija v svojem sporočilu Sodoben proračun za Unijo, ki varuje, opolnomoča in ščiti predlaga, da se finančna sredstva Unije, namenjena za notranjo varnost, glede na sedanje obdobje 2014–2020 pomnožijo s faktorjem 1,8, da se zagotovi visoka raven varnosti v Uniji in hkrati okrepi vloga decentraliziranih agencij na tem področju. Vendar ta predlog ne zajema sredstev, dodeljenih agencijam, in ureja le Sklad za notranjo varnost, ki bo prispeval k zagotavljanju visoke ravni varnosti v Uniji. Finančna sredstva za Sklad za notranjo varnost za obdobje 2021–2027 bodo znašala 2,5 milijarde EUR (v tekočih cenah). Glavni izziv, ki naj bi ga predlog obravnaval, je potreba po večji prožnosti pri upravljanju prihodnjega sklada v primerjavi s sedanjim programskim obdobjem, pa tudi potreba po orodjih za zagotavljanje, da so sredstva namenjena prednostnim nalogam in ukrepom EU, ki imajo znatno dodano vrednost za Unijo. Za obravnavanje novih izzivov in prednostnih nalog so potrebni novi mehanizmi za dodeljevanje sredstev v okviru deljenega, neposrednega in posrednega upravljanja. Financiranje se izvaja prek deljenega upravljanja z državami članicami in neposrednega/posrednega upravljanja s strani Komisije. Ključnega pomena za razdelitev sredstev je prožnost pri določanju pravega načina izvajanja in tem, ki bi jim bilo treba dodeliti sredstva, pri čemer je treba ohraniti kritično maso vnaprejšnjega financiranja za strukturne in velike večletne naložbe v skladu s potrebami držav članic po nadaljnjem razvoju njihovih varnostnih sistemov. Pri dodeljevanju sredstev se bo tudi v celoti upoštevala potreba po tem, da so države članice v celoti skladne s pravnim redom Unije, in potreba po usmerjanju naložb v ključne prednostne naloge EU. Sredstva za programe držav članic bodo dodeljena na podlagi razdelitvenega ključa, sestavljenega iz treh meril, in sicer 1) bruto domačega proizvoda, 2) velikosti ozemlja in 3) števila prebivalcev države. Predlaga se naslednje ponderiranje posameznih meril: 45 % obratno sorazmerno z bruto domačim proizvodom, 40 % sorazmerno s številom prebivalcev in 15 % sorazmerno z velikostjo ozemlja države članice. Delež za programe držav članic znaša 60 % skupnih sredstev sklada. Predlaga se, da se državam članicam na začetku programskega obdobja zagotovi 50 % sredstev, pri čemer se ohrani možnost rednega dopolnjevanja teh sredstev. Predvideno je, da se fiksni dodatek v višini 10 % finančnih sredstev zagotovi na sredini obdobja (tehnična prilagoditev razdelitvenega ključa, odvisna od finančne uspešnosti, v skladu s čimer bi morala država članica predložiti zahtevke za plačilo, ki zajemajo vsaj 10 % začetnega zneska odobritev plačil). Preostalih 40 % skupnih finančnih sredstev bi bilo treba upravljati v okviru tematskega instrumenta, ki bo redno zagotavljal finančna sredstva za vrsto prednostnih nalog, opredeljenih v sklepih Komisije o financiranju. Ta instrument omogoča prožnost pri upravljanju sklada z izplačilom sredstev za tehnično pomoč na pobudo Komisije in za naslednje elemente: –podporo za posebne ukrepe, ki zagotavlja dodatna finančna sredstva za namenske ukrepe z visoko dodano vrednostjo EU v okviru nacionalnih programov držav članic; –podpora za ukrepe Unije, ki se upravlja v okviru neposrednega in posrednega upravljanja, in –nujna pomoč. Načrt ukrepanja v okviru tematskega instrumenta bi se izvajal prek letnih in večletnih programov dela, sprejetih z izvedbenim sklepom Komisije. Instrument bo omogočal obravnavanje novih prednostnih nalog ali sprejetje nujnih ukrepov ter njihovo izvedbo prek načina izvajanja, ki je najustreznejši za doseganje cilja politike. Pri izvajanju instrumenta je potrebna nadaljnja poenostavitev, zlasti z zagotavljanjem pristopa, skladnega s pravili, ki se uporabljajo za upravljanje drugih skladov Unije (enotna pravila), boljših usmeritev za upravljavske in kontrolne sisteme ter zahteve glede revizije in z zagotavljanjem, da se pri pravilih o upravičenosti v okviru deljenega upravljanja v celoti upoštevajo možnosti poenostavljenega obračunavanja stroškov. Prav tako je pomembno, da se poveča dodana vrednost EU na področjih intervencij ter uvede izboljšan okvir za spremljanje in ocenjevanje, da bi se okrepilo upravljanje skladov, ki temelji na smotrnosti.

V tem predlogu je za datum začetka uporabe določen 1. januar 2021, pripravljen pa je za Unijo s 27 državami članicami, v skladu z uradnim obvestilom Združenega kraljestva, ki ga je Evropski svet prejel 29. marca 2017, o nameri Združenega kraljestva, da na podlagi člena 50 Pogodbe o Evropski uniji izstopi iz Evropske unije in Euratoma. •Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike Sklad za notranjo varnost nadgrajuje naložbe in rezultate njemu predhodnih instrumentov. Ti so: (i) program „Varnost in varstvo svoboščin“, ki je vključeval posebna programa „Preprečevanje organiziranega kriminala in boj proti njemu“ (ISEC) ter „Preprečevanje, pripravljenost in obvladovanje posledic v zvezi s terorizmom ter drugimi tveganji, povezanimi z varnostjo“ (CIPS) v obdobju 2007–2013; (ii) instrument za finančno podporo na področju policijskega sodelovanja, preprečevanja kriminala in boja proti njemu ter obvladovanja kriz (Sklad za notranjo varnost – policija), ki je bil vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 513/2014 in je bil del Sklada za notranjo varnost v obdobju 2014–2020, ter (iii)del, namenjen politiki proti drogam, v okviru programa za pravosodje, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 1382/2013 v obdobju 2014–2020. Navedeni instrumenti so podpirali splošne politike EU na področju notranje varnosti, npr. na področju policijskega sodelovanja, preprečevanja kriminala in boja proti njemu (vključno z bojem proti terorizmu, okrepitvijo usklajevanja in sodelovanja med organi pregona držav članic in Europolom) ter kriznega upravljanja (zaščita ljudi in kritične infrastrukture) in boja proti tihotapljenju drog. Delo v okviru Sklada za notranjo varnost bo moralo potekati skladno z delom Agencije Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol), Agencije Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (CEPOL) ter Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami (EMCDDA). Sklad bo v celoti dopolnjeval dejavnosti teh agencij. Komisija v svojem sporočilu Sodoben proračun za Unijo, ki varuje, opolnomoča in ščiti predlaga, da se agencijam Unije na področju varnosti dodeli znesek v višini 1 128 000 000 EUR (v tekočih cenah). Ta uredba ne zajema finančnih sredstev za te agencije, temveč se ta določijo v rednem letnem proračunskem postopku. •Skladnost z drugimi politikami Unije Zaradi obsega in pomembnosti varnostnih groženj ter njihove razvijajoče se in vseobsegajoče narave sta potrebna usklajen odziv EU in posredovanje vseh instrumentov EU. Varnost je medsektorsko vprašanje, Sklad za notranjo varnost pa brez sinergij z drugimi instrumenti financiranja ne more zagotoviti učinkovitega odziva EU. Zato se varnost obravnava v več programih Unije. V prvi vrsti se bo varnost obravnavala v sinergiji in skladno s Skladom za azil in migracije ter Skladom za integrirano upravljanje meja (ki ga sestavljata instrument za upravljanje meja in vizume ter instrument za opremo za carinske kontrole). Nadzor, torej odkrivanje tihotapljenja nezakonitega blaga, eksplozivov in predhodnih sestavin ter preverjanja nezakonitih migracij in varnostna preverjanja na zunanjih mejah, je ključen za ohranjanje splošne varnosti EU. Drug ključni element sinergije s politiko na področju migracij in meja bo nastopil z obsežno okrepitvijo Evropske agencije za mejno in obalno stražo s stalnimi enotami s približno 10 000 mejnimi policisti, s čimer bo ta postala popolnoma operativna. Pomembne so tudi sinergije in skladnost s skladi kohezijske politike, delom programa Obzorje Evropa za raziskave na področju varnosti, programom za digitalno Evropo, programom za pravosodje ter programom za pravice in vrednote. Glede na neločljive povezave med varnostjo in pravosodjem na terenu bodo obstajale tudi posebne sinergije med Skladom za notranjo varnost in programom za pravosodje v zvezi z zagotavljanjem ustrezne zaščite žrtvam kaznivih dejanj, financiranjem skupnih preiskovalnih skupin in pravosodnega usposabljanja, zagotavljanjem interoperabilnosti z evropskim informacijskim sistemom kazenskih evidenc, izboljšanjem pogojev za pridržanje ter sodelovanjem med agencijami na področju pravosodja in varnosti, vključno z agencijami, ki so povezane s pravosodjem, kot sta Eurojust in Evropsko javno tožilstvo. Na področju politike proti drogam obstajajo sinergije z Evropskim socialnim skladom plus (ESS+), zlasti z njegovo komponento za zdravje. Sinergije se bodo iskale tudi na področjih varnosti infrastrukture in javnih prostorov, kibernetske varnosti in preprečevanja radikalizacije. ESS+ ima lahko pomembno vlogo pri preprečevanju radikalizacije z boljšim vključevanjem, Evropski sklad za regionalni razvoj in program InvestEU imata lahko ključno vlogo pri povečanju varnosti naložb v infrastrukturo po vsej Uniji, kibernetska varnost pa se lahko obravnava s povečanjem varnosti informacijskih sistemov. Enako kot varnost je tudi to vprašanje čezmejno in medsektorsko in predstavlja pomemben element programa za digitalno Evropo, zato je treba zagotoviti sinergije s Skladom za notranjo varnost. Varnost na področju svetovnih vprašanj in ukrepov onkraj meja Unije ima lahko znatne učinke na notranjo varnost Unije. Zato bo sklad še naprej podpiral ukrepe v tretjih državah in v zvezi z njimi, vendar bi jih bilo treba izvajati ob popolni sinergiji in skladnosti z drugimi ukrepi zunaj Unije, ki jih podpirajo instrumenti Unije za zunanje financiranje, vključno z instrumentom za predpristopno pomoč, poleg tega pa bi morali ti ukrepi dopolnjevati navedene druge ukrepe. Pri izvajanju takih ukrepov bi bilo treba zlasti dosledno upoštevati načela in splošne cilje zunanjega delovanja ter zunanje politike Unije, ki se nanašajo na posamezno državo ali regijo. V zvezi z zunanjo razsežnostjo bi moral sklad okrepiti sodelovanje s tretjimi državami na področjih, ki so v interesu notranje varnosti Unije, kot so boj proti terorizmu in radikalizaciji, sodelovanje z organi kazenskega pregona tretjih držav na področju boja proti terorizmu (vključno z enotami in skupnimi preiskovalnimi skupinami), huda kazniva dejanja in organizirani kriminal ter korupcija, trgovina z ljudmi in tihotapljenje migrantov. Varnost je tesno povezana tudi z obrambo, na področju obrambe pa mora Unija prevzeti večjo odgovornost za zaščito svojih interesov, vrednot in evropskega načina življenja. 2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST •Pravna podlaga Pravica EU do ukrepanja na področju notranjih zadev izhaja zlasti iz člena 3(2) Pogodbe o Evropski uniji (PEU), v katerem je navedeno, da „Unija nudi svojim državljanom območje svobode, varnosti in pravice brez notranjih meja, na katerem je v povezavi z ustreznimi ukrepi glede kontrole na zunanjih mejah, azila, priseljevanja ter glede preprečevanja kriminala in boja proti njemu zagotovljeno prosto gibanje oseb“. Ukrepanje Unije je upravičeno zaradi ciljev iz člena 67 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki določa sredstva za vzpostavitev območja svobode, varnosti in pravice. Upoštevati je treba tudi člen 80 PDEU, ki poudarja, da za te politike Unije in njihovo izvajanje velja načelo solidarnosti in pravične delitve odgovornosti med državami članicami, tudi na finančnem področju. Ta uredba temelji na členih 82(1), 84 in 87(2) PDEU, ki pomenijo združljivo pravno podlago glede na posebne pravne okoliščine, ki veljajo za postopke odločanja v skladu z naslovom V PDEU. S to uredbo se bo zagotovila finančna podpora na podlagi skupnih politik Unije (strategij, programov in akcijskih načrtov), zakonodaje, praktičnega sodelovanja ter ocen tveganj in nevarnosti. Zato bi bilo treba program, ki zdaj zagotavlja finančno podporo na tem področju politike (Sklad za notranjo varnost – policija), razveljaviti z učinkom od 1. januarja 2021, pri čemer se bodo uporabljale prehodne določbe. Poleg tega je Komisija 29. maja 2018 sprejela predlog uredbe o skupnih določbah, da bi se izboljšalo usklajevanje in harmoniziralo izvajanje podpore v okviru deljenega upravljanja z namenom poenostavitve izvajanja politike. Te skupne določbe zajemajo deljeno upravljanje v okviru Sklada za notranjo varnost. Različni skladi v okviru deljenega upravljanja služijo ciljem, ki se med sabo dopolnjujejo, in se upravljajo na enak način, zato Uredba (EU) [uredba o skupnih določbah] določa vrsto skupnih načel, kot je partnerstvo. Navedena uredba vsebuje tudi skupne elemente strateškega načrtovanja in načrtovanja programov, vključno z določbami o partnerskem sporazumu, ki se sklene z vsako državo članico, in določa skupno usmerjenost skladov k smotrnosti. V skladu s tem vključuje omogočitvene pogoje ter ureditve za spremljanje, poročanje in ocenjevanje. Skupne določbe določajo tudi pravila o upravičenosti in finančnem poslovodenju ter ureditve upravljanja in kontrole.

•Subsidiarnost (za neizključno pristojnost) Obvladovanje varnostnih groženj je izziv, s katerim se države članice ne morejo spopasti same. Na splošno je to področje, na katerem imata posredovanje Unije in uporaba proračuna EU očitno dodano vrednost. Na področju varnosti postajajo huda kazniva dejanja in organizirani kriminal, terorizem ter druge z varnostjo povezane grožnje vse bolj čezmejni. Nadnacionalno sodelovanje in usklajevanje med organi pregona je bistvenega pomena za preprečevanje in obravnavanje teh groženj, na primer z izmenjavo informacij, skupnimi preiskavami, interoperabilnimi tehnologijami ter skupnimi ocenami nevarnosti in tveganj. Finančna podpora v okviru te uredbe bo v pomoč pri krepitvi nacionalnih in evropskih zmogljivosti na teh področjih politike, saj bo olajševala vzpostavitev okvira Unije za izražanje solidarnosti in platforme za oblikovanje skupnih informacijskih sistemov za podporo tem politikam. Za delo na področju varnosti EU so potrebna znatna sredstva in zmogljivosti držav članic. Izboljšano operativno sodelovanje in usklajevanje, ki vključuje združevanje virov držav članic, ustvarja ekonomijo obsega in sinergije ter tako zagotavlja učinkovitejšo rabo javnih sredstev in krepi solidarnost, medsebojno zaupanje ter delitev odgovornosti v okviru skupnih politik EU. To je še zlasti pomembno na področju varnosti, na katerem je finančna podpora za vse vrste skupnih čezmejnih operacij bistvena za izboljšanje sodelovanja med policijskimi, carinskimi, mejnimi in pravosodnimi organi. V zvezi z zunanjo razsežnostjo notranjih zadev je jasno, da se bo s sprejetjem ukrepov in združevanjem virov na ravni EU znatno povečal vpliv EU, da prepriča ostale države v sodelovanje pri varnostnih vprašanjih, ki so predvsem v interesu EU in držav članic. Ta predlog spoštuje načelo subsidiarnosti, saj bo financiranje večinoma izvedeno v okviru deljenega upravljanja in v skladu z institucionalnimi pristojnostmi držav članic, hkrati pa se v celoti priznava, da je treba posredovanje izvajati na ustrezni ravni in da vloga Unije ne bi smela presegati tistega, kar je nujno potrebno. •Sorazmernost Predlog je v skladu z načelom sorazmernosti in spada na področje ukrepanja v zvezi z območjem svobode, varnosti in pravice, kot je določeno v naslovu V PDEU. Cilji in ustrezne ravni financiranja so sorazmerni z namenom sklada. Ukrepi, predvideni s tem predlogom, obravnavajo evropsko razsežnost policijskega sodelovanja. •Izbira instrumenta Uredba Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Sklada za notranjo varnost. 3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA •Naknadne ocene/preverjanja ustreznosti obstoječe zakonodaje Predlog upošteva rezultate ocen prejšnjih instrumentov za financiranje policijskega sodelovanja. Temelji na naknadni oceni programov CIPS in ISEC, ki sta bila instrumenta v programskem obdobju 2007–2013, in vmesni oceni instrumenta za finančno podporo na področju policijskega sodelovanja, preprečevanja kriminala in boja proti njemu ter obvladovanja kriz v okviru Sklada za notranjo varnost, ki je sklad v sedanjem obdobju (2014–2020). Ugotovitve z vidika različnih meril ocenjevanja so naslednje: Instrument za policijsko sodelovanje (Sklad za notranjo varnost – policija) je bil večinoma uspešen in je prispeval k visoki ravni varnosti v Uniji s preprečevanjem čezmejnih hudih kaznivih dejanj in organiziranega kriminala, vključno s terorizmom, in bojem proti njim ter z okrepitvijo usklajevanja in sodelovanja med organi pregona. Poleg tega je pomagal povečati zmožnost držav članic za uspešno obvladovanje z varnostjo povezanih tveganj in kriz, v manjši meri pa tudi varovati ljudi in kritično infrastrukturo pred terorističnimi napadi in drugimi z varnostjo povezanimi incidenti. Dokazi kažejo, da je prispeval k okrepitvi sodelovanja in usklajevanja med državami članicami in evropskimi organi ter izboljšanju zmožnosti držav članic za razvoj celovitega sistema ocenjevanja tveganj in nevarnosti, čeprav je financiral razmeroma malo projektov na nacionalni ravni in na ravni Unije. Financiranih je bilo več ukrepov Unije na področju zgodnjega opozarjanja in sodelovanja pri preprečevanju kriz (npr. mreža ATLAS). Vendar je Sklad za notranjo varnost – policija pri krepitvi upravnih in operativnih zmogljivosti držav članic za zaščito kritične infrastrukture, zaščiti žrtev, razvoju programov usposabljanja in programov izmenjave ter ukrepanju z državami, ki niso članice EU, in mednarodnimi organizacijami do danes dosegel le omejen napredek, čeprav večina projektov v zvezi s temi operativnimi cilji še poteka. Kar zadeva učinkovitost, je ocena na splošno in glede na razpoložljive podatke pokazala, da so bili rezultati instrumenta doseženi z razumnimi stroški v smislu človeških in finančnih virov. Nekatere države članice so vzpostavile nacionalne ukrepe za večjo učinkovitost. Vendar se večina držav članic sooča s težavami glede smernic EU, skupnih kazalnikov in časovnega načrta za poročanje/spremljanje. Kljub izboljšavam v zvezi s poenostavitvijo se lahko šteje, da je zaznano upravno breme spodkopalo učinkovitost. Ugotovljeno je bilo, da je enotni sklop postopkov za tri sklade (Sklad za notranjo varnost – policija, Sklad za notranjo varnost – meje in vizumi ter Sklad za azil, migracije in vključevanje) privedel do poenostavitve. Nekatere države članice, ki so uporabljale možnost poenostavljenega obračunavanja stroškov, priznavajo njeno učinkovitost pri zmanjševanju upravnega bremena. Vendar so ukrepi za poenostavitev in zmanjšanje upravnega bremena le delno dosegli želene cilje. Kljub izboljšanju v zvezi s poenostavitvijo pa na tej stopnji ni veliko dokazov o znatnem zmanjšanju upravnega bremena. Spremljanje, poročanje in kontrolni ukrepi se še vedno dojemajo kot nadležni, države članice pa so zaprosile za dodatne smernice za izpolnjevanje zahtev EU. Tudi za zahteve glede poročanja in neupoštevnost nekaterih kazalnikov je bilo navedeno, da povečujejo upravno breme. Prvotni razlogi za vzpostavitev instrumenta in njegovi cilji so še vedno relevantni v obdobju po migracijski in varnostni krizi. Za fazo načrtovanja in fazo izvajanja so bili vzpostavljeni ustrezni mehanizmi za obravnavo spreminjajočih se potreb. Prožnost, ki jo zagotavlja instrument (možnost prenosa finančnih sredstev med cilji), je pomagala pri odzivanju na spreminjajoče se potrebe. Vendar bi si države članice želele še več prožnosti, ki bi jo bilo mogoče doseči z zmanjšanjem števila nacionalnih ciljev in odpravo minimalne ravni dodelitve sredstev za posamezne cilje. Za instrument se šteje, da je skladen in da njegovi cilji dopolnjujejo cilje drugih nacionalnih politik. V fazah zasnove, načrtovanja in izvajanja sta bila zagotovljena skladnost in dopolnjevanje z drugimi instrumenti financiranja EU. Vzpostavljeni so bili usklajevalni mehanizmi za zagotavljanje skladnosti in dopolnjevanja v fazi izvajanja. Spremljevalni odbor in odgovorni organi imajo ključno vlogo pri zagotavljanju skladnosti. Različni načini izvajanja so se medsebojno dopolnjevali. Zdi pa se, da so mogoče izboljšave v zvezi z agencijami EU in notranjo skladnostjo, saj upravičenci niso dovolj ozaveščeni o ukrepih in projektih v okviru Sklada za notranjo varnost. Na splošno je instrument prinesel dodano vrednost EU v smislu izboljšanja čezmejnega sodelovanja ter izmenjave znanja in dobrih praks, povečanja zaupanja med organi pregona držav članic ter izboljšanja uporabe in izvajanja ključnih politik EU (vpliv na proces). Prispeval je tudi k razširitvi obsega in izboljšanju kakovosti ukrepov z vidika naložb na neprednostnih ali zelo specializiranih področjih. Z nakupom najsodobnejše opreme so se izboljšale zmožnosti nacionalnih organov za izvajanje specializiranih intervencij širšega obsega. Instrument je omogočil tudi širitev nabora načinov za izmenjavo znanj in vrst usposabljanja na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (vpliv na področje). Prispeval je k harmonizaciji raziskav na ravni EU o preprečevanju kriminala in omogočil večje naložbe, pri tem pa se je osredotočal na dolgoročne ukrepe na tem področju. Omogočil je tudi obsežne naložbe, zlasti v informacijske sisteme, usposabljanje in specializirano opremo (vpliv na obseg). Odsotnost sredstev iz Sklada za notranjo varnost – policija bi škodila kakovosti odziva EU na čezmejno sodelovanje ter zmožnosti držav članic za izvajanje inovativnih rešitev (vpliv na vlogo).

Trajnost instrumenta je bila zagotovljena z usklajenostjo in dopolnjevanjem ukrepov v njegovem okviru z ukrepi, zasnovanimi v odziv na nacionalne prednostne naloge ali zahteve EU. V okviru deljenega in neposrednega upravljanja so bili v fazi načrtovanja in izvajanja uvedeni celoviti ukrepi in mehanizmi za zagotavljanje trajnosti. Ker pa se večina projektov še izvaja, je težko ugotoviti, ali bodo učinki na ciljne skupine in na posebna področja trajali še naprej. •Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi Od 10. januarja do 9. marca 2018 sta potekali dve namenski odprti javni posvetovanji o skladih EU na področju migracij in varnosti. Na splošno so sodelujoči močno poudarili potrebo po poenostavitvi izvajanja instrumentov financiranja na področju notranjih zadev, večji prožnosti (zlasti v zvezi z zmožnostjo odzivanja na krize, povezane z migracijami in varnostjo) ter večjem financiranju in podpori na področjih z visoko ravnjo delitve odgovornosti (azil in upravljanje meja) in/ali sodelovanju med državami članicami in z agencijami na področju notranjih zadev. Odgovori kažejo, da lahko ti ukrepi izboljšajo uspešnost in učinkovitost instrumentov ter dodano vrednost EU. Zainteresirane strani so opozorile tudi na to, da bi politike na področju notranjih zadev morale imeti večji vpliv v tretjih državah. V okviru odbora Sklada za azil, migracije in vključevanje ter Sklada za notranjo varnost je potekalo posvetovanje s pristojnimi organi držav članic. Države članice so predložile mnenja o glavnih prednostnih nalogah financiranja, težavah, strukturi skladov in načinih izvajanja. Potekala so tudi posvetovanja z drugimi ključnimi zainteresiranimi stranmi in upravičenci sredstev Sklada za azil, migracije in vključevanje ter Sklada za notranjo varnost v okviru neposrednega in posrednega upravljanja, kot so mednarodne organizacije in organizacije civilne družbe, pa tudi z agencijami na področju notranjih zadev. Zainteresirane strani so se strinjale, da bi morala poraba EU, da bi se dodana vrednost EU čim bolj povečala, odražati prednostne naloge in politične zaveze na ravni EU ter podpirati izvajanje pravnega reda EU na področju notranjih zadev. Pozvale so k zagotovitvi zadostnih finančnih sredstev za soočanje s trenutnimi in novimi izzivi. Zadostna finančna sredstva bi bilo treba zagotoviti tudi agencijam na področju notranjih zadev v skladu z njihovimi vedno številčnejšimi dejavnostmi. Zainteresirane strani so se strinjale, da je treba v strukturo skladov vnesti več prožnosti. Ugotovile so, da bi bilo treba za ohranitev zadostne prožnosti za odzivanje na spreminjajoče se razmere ohraniti večletne nacionalne programe. Nevladne organizacije so menile, da bilo treba ohraniti tudi neposredno upravljanje. Ta posvetovanja so potrdila splošno soglasje med ključnimi zainteresiranimi stranmi, da mora področje uporabe za ukrepe financiranja EU ostati široko, tudi kar zadeva zunanjo razsežnost, krepitev učinka politik na področju notranjih zadev ter večjo poenostavitev izvedbenih mehanizmov in prožnost, zlasti za odzivanje na izredne razmere. •Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj Delo za pripravo prihodnjih finančnih instrumentov na področju notranjih zadev se je začelo leta 2016 ter se nadaljevalo v letih 2017 in 2018. V okviru tega dela so bile v letu 2017 opravljene študije večletnega finančnega okvira v podporo oceni učinka, ki se je začela septembra 2017. Ti študiji sta združili rezultate ocenjevanj obstoječih finančnih instrumentov in posvetovanj z zainteresiranimi stranmi ter proučili težave, cilje in možnosti politike, vključno z njihovim verjetnim učinkom, kot je bil proučen v oceni učinka. •Ocena učinka Za predlog je bila opravljena ocena učinka, ki je zajemala Sklad za azil in migracije, Sklad za notranjo varnost in Sklad za integrirano upravljanje meja, ki je sestavljen iz instrumenta za upravljanje meja in vizume ter instrumenta za opremo za carinske kontrole. Povzetek ocene učinka in pozitivno mnenje Odbora za regulativni nadzor sta na voljo na naslednjem spletnem mestu: http://ec.europa.eu/transparency/regdoc/?fuseaction=ia&language=sl . V poročilu o oceni učinka so proučene različne možnosti politike glede tega, kako se bo financiranje zagotavljalo, pri čemer so obravnavana vprašanja, kot so skladnost in dopolnjevanje z drugimi instrumenti financiranja EU, zunanja razsežnost financiranja na področju migracij in varnosti, prožnost v stabilnem finančnem okolju (vključno s tematskim instrumentom), načini izvajanja (deljeno, neposredno in posredno upravljanje), možnost zagotavljanja nujne pomoči ter mehanizem vmesnega pregleda. Prednostna možnost je kombinacija možnosti, ki temelji na rezultatih in priporočilih naknadne ocene prejšnjih skladov (programsko obdobje 2007–2013) in vmesnih ocen sedanjih skladov (programsko obdobje 2014–2020). V oceni učinka so obravnavana priporočila Odbora za regulativni nadzor. Spodnja razpredelnica vsebuje glavne premisleke in priporočila za izboljšave v zvezi s Skladom za azil in migracije, instrumentom za upravljanje meja in vizume (v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja) in Skladom za notranjo varnost ter opis, kako je bilo poročilo o oceni učinka spremenjeno, da bi odražalo te premisleke in priporočila. Glavni premisleki Odbora za regulativni nadzor Spremembe poročila o oceni učinka V poročilu ni pojasnjeno, kako bosta večja pristojnost EU na tem področju [notranje zadeve] in razširjena vloga agencij vplivali na splošni sistem. Poročilo je bilo spremenjeno v zvezi s Skladom za azil in migracije, instrumentom za upravljanje meja in vizume (v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja) ter Skladom za notranjo varnost, da bi se pojasnilo, kako razširitev pristojnosti EU in večja vloga agencij vplivata na vloge zadevnih skladov (oddelek 3.2). Ker imajo agencije na področju notranjih zadev ključno vlogo pri izvajanju migracijske in varnostne politike Unije, bodo imele pomembno vlogo v fazi načrtovanja nacionalnih programov, njihove dejavnosti spremljanja pa se bodo upoštevale v vmesnem pregledu. Z razširjenim mandatom agencij se ne bi nadomestile naloge, ki jih zdaj opravljajo države članice, temveč bi se okrepili in nadgradili ukrepi Unije in njenih držav članic na področju migracij, upravljanja meja in varnosti. Nadaljnji premisleki in priporočila za izboljšave Spremembe poročila o oceni učinka (1) V poročilu bi morale biti predstavljene glavne spremembe pri strukturi programov in prednostnih nalogah v primerjavi s sedanjim programskim obdobjem. Poleg tega bi moralo biti pojasnjeno področje uporabe zunanje komponente programa, tj. njeno dopolnjevanje z zunanjimi instrumenti. Poročilo je bilo spremenjeno, da bi se predstavile glavne spremembe pri strukturi programov v primerjavi s sedanjim programskim obdobjem (oddelek 3.2) ter pojasnilo področje uporabe zunanje komponente in njeno dopolnjevanje z zunanjimi instrumenti (oddelek 3.3). Cilji skladov temeljijo na področjih uporabe njihovih predhodnikov, za katera se je na splošno štelo, da so dovolj široka, da podpirajo izvajanje prednostnih nalog politik EU in zagotavljajo dodano vrednost EU. Prilagoditve prednostnih nalog in ukrepov odražajo razvoj politike in potrebo po sinergijah z drugimi skladi EU. Intervencije v okviru zunanje razsežnosti bodo zasnovane in izvedene v skladu z zunanjim delovanjem in zunanjo politiko EU, zlasti z instrumentom EU za zunanje financiranje. (2) V poročilu bi prav tako moralo biti pojasnjeno, kako razširitev pristojnosti EU in večja vloga agencij vplivata na vloge zadevnih programov. Ali se poveča potreba po ukrepih na nacionalni ravni ali prenosu nalog na agencije ali pa zmanjša prednostna vloga nekaterih intervencij? Glej zgoraj navedene spremembe poročila, ki obravnavajo glavne premisleke Odbora za regulativni nadzor. (3) Odbor razume, da je bil novi mehanizem rezerv za uspešnost med pripravo poročila še v fazi razvoja. V končni različici bi moral biti izbrani mehanizem posodobljen in pojasnjen glede na izkušnje z drugimi skladi EU (kot je bilo ustno pojasnjeno odboru). Poročilo je bilo spremenjeno, da bi se posodobil in pojasnil prednostni mehanizem, pri tem pa upoštevale izkušnje z drugimi skladi EU in razvoj v okviru priprave prihodnje uredbe o skupnih določbah za deljeno upravljanje (oddelek 4.1.4). V prednostni možnosti ni predstavljena namenska rezerva za uspešnost. Za dodelitev dodatnih finančnih sredstev v okviru tehnične prilagoditve na sredini obdobja je potrebna minimalna raven finančnega izvrševanja, elementi smotrnosti pa bi se upoštevali pri zagotavljanju dodatnih sredstev prek tematskega instrumenta. (4) V poročilu bi bilo treba pojasniti, kako bo novi mehanizem za nujno pomoč deloval v okviru sredstev vsakega od treh skladov za migracije in varnost ter da bi morala biti uporaba nujne pomoči omejena zaradi nove prožnosti, ki jo zagotavlja tematski instrument. Pojasniti bi bilo treba prednost tega mehanizma v primerjavi z nujnim financiranjem v okviru prejšnjega programskega obdobja. Poročilo je bilo spremenjeno, da bi se pojasnilo delovanje novega mehanizma za nujno pomoč (oddelek 4.1.3). Nujna pomoč, zagotovljena v okviru skladov, bi morala dopolnjevati rezervo za nujno pomoč (na ravni proračuna EU) in se uporabljati v jasno opredeljenih primerih. Zaradi prožnosti tematskega instrumenta se pričakuje, da bo uporaba nujne pomoči bolj omejena kot v sedanjem programskem obdobju. Nujna pomoč se lahko izvaja v okviru deljenega, neposrednega ali posrednega upravljanja. (5) Ureditve spremljanja niso dobro opredeljene. V poročilu bi bilo treba pojasniti, kako se bo opredelila in merila uspešnost programov. Poročilo je bilo spremenjeno (oddelek 5.1), da bi se predstavilo merjenje uspešnosti programov. Podlaga za to bodo cilji, ki jih bodo določile Komisija in države članice ter bodo dogovorjeni v nacionalnih programih, in poznejše merjenje dosežkov glede na zastavljene cilje s kazalniki učinka in rezultatov, vključenimi v zakonodajne predloge. Zahteve glede poročanja so za deljeno upravljanje določene v uredbi o skupnih določbah. •Ustreznost in poenostavitev ureditve Uredba o skupnih določbah (ki je skupna vsem področjem politike v okviru deljenega upravljanja) bo zagotovila poenostavitev sklada z uporabo skupnih pravil za izvajanje programov v kar največji meri. Poleg tega se bodo države članice spodbujale k povečanju uporabe možnosti poenostavljenega obračunavanja stroškov. Revizijski pristop bo racionaliziran, da bi bil bolj osredotočen na vzorčenje na podlagi tveganja in upošteval načelo „enotne revizije“, da bi se zmanjšalo upravno breme. Nadaljnja poenostavitev v okviru neposrednega upravljanja bo dosežena z uporabo skupnih informacijskih orodij na ravni celotne Komisije (sistem upravljanja nepovratnih sredstev e-Grants). •Temeljne pravice Da bi se Sklad za notranjo varnost lahko izvajal in podpiral države članice pri njihovih prizadevanjih za zagotavljanje visoke ravni varnosti v Uniji, zlasti z bojem proti terorizmu in radikalizaciji, hudim kaznivim dejanjem in organiziranemu kriminalu ter kibernetski kriminaliteti, ter s pomočjo žrtvam kaznivih dejanj in njihovo zaščito, ob polnem spoštovanju temeljnih pravic, je nujno potrebna podpora iz proračuna Unije. Ti cilji se bodo dosegali ob doslednem spoštovanju obveznosti Unije na področju temeljnih pravic, kar se bo pozorno spremljalo med izvajanjem sklada. 4.PRORAČUNSKE POSLEDICE Predlog Komisije za večletni finančni okvir vključuje sredstva v višini 2 500 000 000 EUR (v tekočih cenah) za Sklad za notranjo varnost za obdobje 2021–2027.

Sredstva se bodo izvrševala v okviru deljenega ali neposrednega/posrednega upravljanja. Finančna sredstva se uporabijo na naslednji način: 60 % se jih bo dodelilo programom držav članic, ki se izvajajo v okviru deljenega upravljanja, 40 % pa se jih bo dodelilo tematskemu instrumentu in uporabilo za posebne ukrepe na nacionalni ali nadnacionalni ravni, ukrepe Unije in nujno pomoč. Sredstva za tematski instrument se bodo uporabila tudi za tehnično pomoč na pobudo Komisije. 5.DRUGI ELEMENTI •Načrti za izvedbo ter ureditev spremljanja, ocenjevanja in poročanja Okvir za spremljanje in ocenjevanje, vključno z izboljšano metodologijo za sledenje naložbam vseh ustreznih skladov EU, bo izboljšan, da bi se spodbudila pravočasna izvedba in zagotovilo, da lahko ocenjevanje učinkovito prispeva k morebitnim prihodnjim revizijam intervencij politike. To se bo doseglo z boljšimi kazalniki, tesnejšim sodelovanjem z ustreznimi partnerji in mehanizmi za spodbujanje smotrnosti. Komisija bo opravila vmesno in retrospektivno oceno. Opravili se bosta v skladu z odstavkoma 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje, s katerim so vse tri institucije potrdile, da bi morala biti ocenjevanja obstoječe zakonodaje in politike podlaga za ocene učinka glede možnosti za nadaljnje ukrepanje. Z ocenjevanjem se bodo na podlagi kazalnikov in ciljev ter podrobne analize, v kolikšni meri se lahko sklad šteje za ustreznega, učinkovitega in uspešnega ter ali zagotavlja dovolj veliko dodano vrednost EU in ali je skladen z drugimi politikami EU, ocenili učinki sklada na terenu. Pri ocenjevanju se bodo upoštevale pridobljene izkušnje, da se opredelijo morebitne pomanjkljivosti, težave ali možnosti za nadaljnje izboljšanje ukrepov ali njihovih rezultatov ter prispeva k izboljšanju njihovega učinka. V zvezi s poročanjem se pričakuje, da bodo države članice poročale o izvajanju svojih programov v skladu z načini, določenimi v tej uredbi in uredbi o skupnih določbah. •Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga Poglavje I – Splošne določbe predlagane uredbe določa njen namen, področje uporabe in ključne opredelitve pojmov. Določa tudi cilje Uredbe ter področje uporabe podpore, ki se zagotavlja. Predlagano področje uporabe teh členov v veliki meri temelji na sedanji uredbi o Skladu za notranjo varnost – policija, pri čemer upošteva nov razvoj politik, kot ga predstavljajo evropska agenda za varnost, boj proti terorizmu, hudim kaznivim dejanjem in organiziranemu kriminalu ter kibernetski kriminaliteti in nova agenda za interoperabilnost. Poglavje II – Finančni in izvedbeni okvir določa splošna načela za podporo, ki se zagotavlja na podlagi te uredbe, in odraža pomen skladnosti in dopolnjevanja z ustreznimi instrumenti financiranja EU. To poglavje določa tudi načine izvajanja ukrepov, ki se podpirajo na podlagi Uredbe: deljeno, neposredno in posredno upravljanje. Predlagana kombinacija načinov izvajanja temelji na pozitivnih izkušnjah s to kombinacijo pri izvajanju sedanjega instrumenta financiranja. V prvem oddelku poglavja je določen finančni okvir. V predlogu je naveden znesek finančnih sredstev sklada in njegova uporaba v okviru različnih izvedbenih ureditev. Drugi, tretji in četrti oddelek opisujejo izvedbeni okvir za sklad, kot so programi Komisije in držav članic. Določeni so tudi pogoji, veljavni za ukrepe, ki se podpirajo na podlagi Uredbe, na primer za tiste v zvezi z nakupom opreme in dejavnostmi usposabljanja. Oddelek določa tudi podrobno ureditev za vmesni pregled programov držav članic ter izvajanje posebnih ukrepov, ukrepov Unije, nujne in tehnične pomoči, operacij mešanega financiranja in operativne podpore. Peti in hkrati zadnji oddelek določa potrebne določbe glede letnih poročil držav članic o smotrnosti, spremljanja in ocenjevanja. Poglavje III – Prehodne in končne določbe vsebuje določbe o prenosu pooblastil na Komisijo za sprejemanje delegiranih aktov in določbe o postopku v odboru. Določen je datum začetka veljavnosti predlagane uredbe in navedeno je, da bo uredba v celoti zavezujoča in da se bo neposredno uporabljala v vseh državah članicah v skladu s Pogodbama od 1. januarja 2021. 2018/0250 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o vzpostavitvi Sklada za notranjo varnost EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 82(1), 84 in 87(2) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, ob upoštevanju mnenja Odbora regij, v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1)Pri zagotavljanju notranje varnosti, ki je v pristojnosti držav članic, gre za skupno prizadevanje, h kateremu bi morale skupaj prispevati institucije EU, zadevne agencije Unije in države članice. V obdobju 2015–2020 so Komisija, Svet Evropske unije in Evropski parlament opredelili skupne prednostne naloge, kakor so določene v evropski agendi za varnost iz aprila 2015 in ki jih je Svet potrdil v prenovljeni strategiji notranje varnosti iz junija 2015, Evropski parlament pa v svoji resoluciji iz julija 2015. Namen te skupne strategije je bil zagotoviti strateški okvir za delo na ravni Unije na področju notranje varnosti, opredelila pa je glavne prednostne naloge za ukrepanje za zagotovitev učinkovitega odziva Unije na varnostne grožnje v obdobju 2015–2020, in sicer boj proti terorizmu in preprečevanje radikalizacije, razbitje organiziranega kriminala in boj proti kibernetski kriminaliteti. (2)V Rimski izjavi, podpisani 25. septembra 2017, so voditelji 27 držav članic potrdili svojo zavezanost varni Evropi in odločenost, da si bodo prizadevali za Unijo, v kateri se bodo vsi državljani počutili varne in se bodo lahko prosto gibali, z varnimi zunanjimi mejami, z učinkovito, odgovorno in trajnostno migracijsko politiko, ki bo spoštovala mednarodne standarde, ter Evropo, ki je odločena boriti se proti terorizmu in organiziranemu kriminalu. (3)Evropski svet je na zasedanju 15. decembra 2016 pozval k nadaljnjemu napredku glede interoperabilnosti informacijskih sistemov in podatkovnih zbirk EU. Evropski svet je 23. junija 2017 poudaril, da je treba izboljšati interoperabilnost med zbirkami podatkov, 12. decembra 2017 pa je Komisija sprejela predlog uredbe o vzpostavitvi okvira za interoperabilnost informacijskih sistemov EU (Policijsko in pravosodno sodelovanje, azil in migracije). (4)Cilj Unije, ki je zagotoviti visoko stopnjo varnosti na območju svobode, varnosti in pravice na podlagi člena 67(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), bi bilo treba med drugim doseči z ukrepi, namenjenimi preprečevanju kriminala in boju proti njemu, ter z ukrepi za usklajevanje in sodelovanje med organi pregona in drugimi nacionalnimi organi držav članic, pa tudi z zadevnimi agencijami Unije in drugimi zadevnimi organi Unije ter zadevnimi tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami. (5)Za dosego tega cilja bi bilo treba na ravni Unije sprejeti ukrepe za zaščito ljudi in blaga pred vse bolj nadnacionalnimi grožnjami in podporo delu, ki ga opravljajo pristojni organi držav članic. Terorizem, huda kazniva dejanja in organizirani kriminal, potujoče kriminalne združbe, trgovina s prepovedanimi drogami, korupcija, kibernetska kriminaliteta, trgovina z ljudmi in prekupčevanje z orožjem, med drugim, še naprej ogrožajo notranjo varnost Unije. (6)Financiranje iz proračuna Unije bi moralo biti usmerjeno na dejavnosti, pri katerih lahko za razliko od samostojnega ukrepanja držav članic posredovanje Unije zagotovi dodano vrednost. V skladu s členoma 84 in 87(2) PDEU bi moralo financiranje podpirati ukrepe za spodbujanje in podpiranje dejavnosti držav članic na področju preprečevanja kriminala in policijskega sodelovanja, ki vključujejo vse pristojne organe držav članic, zlasti v zvezi z izmenjavo informacij, okrepljenim operativnim sodelovanjem in podporo prizadevanjem za krepitev zmogljivosti za preprečevanje kriminala in boj proti njemu. Sklad ne bi smel podpirati operativnih stroškov dejavnosti v zvezi z bistvenimi funkcijami držav članic glede vzdrževanja javnega reda in miru ter zagotavljanja notranje in nacionalne varnosti, kot je navedeno v členu 72 PDEU. (7)Države članice morajo zaradi ohranitve schengenskega pravnega reda in okrepitve njegovega delovanja od 6. aprila 2017 sistematično preverjati podatke o državljanih EU, ki prehajajo zunanje meje EU, v ustreznih zbirkah podatkov. Komisija je prav tako izdala priporočilo državam članicam, naj bolje izkoristijo policijske kontrole in čezmejno sodelovanje. Solidarnost med državami članicami, jasna razdelitev nalog, spoštovanje temeljnih pravic in svoboščin ter pravne države, močna osredotočenost na svetovno perspektivo in potrebna skladnost z zunanjo razsežnostjo varnosti bi morala biti ključna načela ukrepanja Unije in držav članic v smeri vzpostavitve učinkovite in prave varnostne unije. (8)Da bi lahko države članice prispevale k razvoju in izvajanju učinkovite in prave varnostne unije, katere namen je zagotavljati visoko raven notranje varnosti v celotni Evropski uniji, bi jim bilo treba zagotoviti ustrezno finančno podporo Unije z vzpostavitvijo in upravljanjem Sklada za notranjo varnost (v nadaljnjem besedilu: sklad). (9)Sklad bi se moral izvajati ob popolnem spoštovanju pravic in načel iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in mednarodnih obveznosti Unije v zvezi s temeljnimi pravicami. (10)V skladu s členom 3 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) bi moral sklad podpirati dejavnosti, s katerimi se zagotavlja zaščita otrok pred nasiljem, zlorabo, izkoriščanjem in zanemarjanjem. Sklad bi moral podpirati tudi jamstva in podporo za otroke, ki so priče in žrtve, zlasti za otroke brez spremstva ali otroke, ki kako drugače potrebujejo skrbništvo. (11)V skladu z na ravni Unije opredeljenimi skupnimi prednostnimi nalogami za zagotovitev visoke ravni varnosti v Uniji bo sklad podpiral ukrepe, namenjene obravnavanju glavnih varnostnih groženj, zlasti boju proti terorizmu in radikalizaciji, hudim kaznivim dejanjem in organiziranemu kriminalu ter kibernetski kriminaliteti, ter pomoči žrtvam kaznivih dejanj in njihovi zaščiti. Sklad bo zagotovil, da bodo Unija in njene države članice dobro opremljene tudi za obravnavanje razvijajočih se in na novo pojavljajočih se groženj z namenom izvajanja prave varnostne unije. To bi se moralo dosegati s finančno podporo za boljšo izmenjavo informacij, okrepljeno operativno sodelovanje ter izboljšanje nacionalnih in skupnih zmogljivosti. (12)Znotraj celovitega okvira sklada bi morala finančna pomoč v okviru sklada zlasti podpirati policijsko in pravosodno sodelovanje in preprečevanje na področjih hudih kaznivih dejanj in organiziranega kriminala, nedovoljenega prometa z orožjem, korupcije, pranja denarja, nedovoljenega prometa s prepovedanimi drogami, okoljske kriminalitete, izmenjave informacij in dostopa do njih, terorizma, trgovine z ljudmi, izkoriščanja nezakonitega priseljevanja, spolnega izkoriščanja otrok, razširjanja podob zlorabe otrok in otroške pornografije ter kibernetske kriminalitete. Sklad bi moral podpirati tudi zaščito ljudi, javnih prostorov in kritične infrastrukture pred z varnostjo povezanimi incidenti ter učinkovito obvladovanje varnostnih tveganj in kriz, tudi z razvijanjem skupnih politik (strategij, ciklov politik, programov in akcijskih načrtov), zakonodaje in praktičnega sodelovanja. (13)Sklad bi moral nadgrajevati rezultate in naložbe njegovih predhodnikov – programa Preprečevanje kriminala in boj proti njemu (ISEC) ter programa Preprečevanje, pripravljenost in obvladovanje posledic v zvezi s terorizmom ter drugimi tveganji, povezanimi z varnostjo (CIPS) za obdobje 2007–2013 in instrumenta za finančno podporo na področju policijskega sodelovanja, preprečevanja kriminala in boja proti njemu ter obvladovanja kriz v okviru Sklada za notranjo varnost za obdobje 2014–2020, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 513/2014 Evropskega parlamenta in Sveta – ter biti razširjen, da se upošteva nov razvoj dogodkov. (14)Z mobilizacijo, združevanjem in večanjem vpliva javnih in zasebnih finančnih sredstev je treba zagotoviti čim večji učinek financiranja s sredstvi Unije. Sklad bi moral podpirati in spodbujati dejavno in tehtno udeležbo civilne družbe, vključno z nevladnimi organizacijami, ter industrijskega sektorja pri razvoju in izvajanju varnostne politike, po potrebi tudi ob vključitvi drugih zadevnih akterjev, agencij Unije in drugih organov Unije, tretjih držav in mednarodnih organizacij, v zvezi s ciljem sklada. (15)Znotraj celovitega okvira strategije Unije za boj proti drogam, ki zagovarja uravnotežen pristop, temelječ na hkratnem zmanjšanju ponudbe in povpraševanja, bi morala finančna pomoč v okviru sklada podpirati vse dejavnosti, namenjene preprečevanju trgovine z drogami in boju proti njej (zmanjšanje ponudbe in povpraševanja), in zlasti ukrepe, usmerjene v boj proti proizvodnji, izdelavi, pridobivanju, prodaji, prevozu, uvozu in izvozu prepovedanih drog, vključno s posedovanjem in nakupom z namenom opravljanja dejavnosti trgovine s prepovedanimi drogami. Sklad bi moral zlasti zajemati preventivne vidike politike proti drogam. Za nadaljnji razvoj sinergij in večjo jasnost na področju drog bi morali biti ti elementi z drogami povezanih ciljev, ki so bili v obdobju 2014–2020 zajeti s programom za pravosodje, vključeni v sklad. (16)Da se zagotovi, da bo sklad uspešno prispeval k višji ravni notranje varnosti v celotni Evropski uniji in k razvoju prave varnostne unije, bi se moral sklad uporabljati tako, da bo dodal kar največjo vrednost k ukrepom držav članic.

(17)Kadar se ugotovijo pomanjkljivosti ali tveganja, zlasti po schengenskem ocenjevanju, bi morala zadevna država članica zaradi solidarnosti v Uniji in v duhu deljene odgovornosti za varnost v njej ugotovljene pomanjkljivosti ali tveganja ustrezno obravnavati, tako da sredstva v okviru svojega programa uporabi za izvedbo priporočil, sprejetih na podlagi Uredbe Sveta (EU) št. 1053/2013. (18)Da bi države članice prispevale k doseganju ciljev sklada, bi morale zagotoviti, da se prednostne naloge njihovih programov nanašajo na specifične cilje sklada, da so izbrane prednostne naloge v skladu z izvedbenimi ukrepi iz Priloge II in da so sredstva razporejena med cilji tako, da se lahko doseže splošni cilj politike. (19)Prizadevati bi si bilo treba za skladnost, učinkovitost in sinergije z drugimi skladi EU ter preprečiti prekrivanje med ukrepi. (20)Sklad bi moral biti skladen z drugimi finančnimi programi Unije na področju varnosti in bi jih moral dopolnjevati. Prizadevalo si bo zlasti za sinergije, zagotovljene s Skladom za azil in migracije, Skladom za integrirano upravljanje meja, ki ga sestavljata instrument za upravljanje meja in vizume, vzpostavljen z Uredbo (EU) X, in instrument za opremo za carinske kontrole, vzpostavljen z Uredbo (EU) X, ter z drugimi skladi kohezijske politike, zajetimi z Uredbo (EU) X [uredba o skupnih določbah], delom programa Obzorje Evropa, vzpostavljenega z Uredbo (EU) X, ki se nanaša na raziskave na področju varnosti, programom za pravice in vrednote, vzpostavljenim z Uredbo (EU) X, programom za pravosodje, vzpostavljenim z Uredbo (EU) X, programom za digitalno Evropo, vzpostavljenim z Uredbo (EU) X ter programom InvestEU, vzpostavljenim z Uredbo (EU) X. Za sinergije si je treba prizadevati zlasti v zvezi z varnostjo infrastrukture in javnih prostorov, kibernetsko varnostjo in preprečevanjem radikalizacije. Učinkoviti mehanizmi za usklajevanje so bistvenega pomena za čim bolj učinkovito doseganje ciljev politike, izkoriščanje ekonomije obsega in izogibanje prekrivanjem med ukrepi. (21)Ukrepe v tretjih državah in v zvezi z njimi, ki jih podpira sklad, bi bilo treba izvajati ob popolni sinergiji in skladnosti z drugimi ukrepi zunaj Unije, ki jih podpirajo instrumenti Unije za zunanje financiranje, poleg tega pa bi morali ti ukrepi dopolnjevati navedene druge ukrepe. Pri izvajanju takih ukrepov bi bilo treba zlasti dosledno upoštevati načela in splošne cilje zunanjega delovanja ter zunanje politike Unije, ki se nanašajo na posamezno državo ali regijo. V zvezi z zunanjo razsežnostjo bi moral sklad okrepiti sodelovanje s tretjimi državami na področjih, ki so v interesu notranje varnosti Unije, kot so boj proti terorizmu in radikalizaciji, sodelovanje z organi kazenskega pregona tretjih držav na področju boja proti terorizmu (vključno z enotami in skupnimi preiskovalnimi skupinami), huda kazniva dejanja in organizirani kriminal ter korupcija, trgovina z ljudmi in tihotapljenje migrantov. (22)Financiranje iz proračuna Unije bi moralo biti usmerjeno v dejavnosti, pri katerih lahko za razliko od samostojnega ukrepanja držav članic intervencija Unije zagotovi dodano vrednost. Varnost organsko vsebuje čezmejno razsežnost, zato je potreben odločen in usklajen odziv Unije. Finančna podpora na podlagi te uredbe bo prispevala zlasti h krepitvi nacionalnih zmogljivosti in zmogljivosti Unije na področju varnosti. (23)Za državo članico se lahko šteje, da ne spoštuje zadevnega pravnega reda Unije, kar zadeva uporabo operativne podpore v okviru tega sklada, če ni izpolnila svojih obveznosti na podlagi Pogodb na področju varnosti, če obstaja očitno tveganje, da bi država članica pri izvajanju pravnega reda na področju varnosti lahko huje kršila vrednote Unije, ali če so bile v ocenjevalnem poročilu v okviru schengenskega ocenjevalnega in spremljevalnega mehanizma ugotovljene pomanjkljivosti na zadevnem področju. (24)Sklad bi moral odražati potrebo po večji prožnosti in poenostavitvi, pri tem pa upoštevati zahteve glede predvidljivosti ter zagotoviti pravično in pregledno razdelitev virov za doseganje ciljev iz te uredbe. (25)V tej uredbi bi bilo treba določiti začetne zneske za države članice, ki se izračunajo na podlagi meril iz Priloge I. (26)Ti začetni zneski bi morali biti podlaga za dolgoročne naložbe držav članic v varnost. Da bi se upoštevale spremembe varnostnih groženj ali izhodiščnega stanja, bi bilo treba državam članicam na sredini obdobja dodeliti dodaten znesek na podlagi najnovejših razpoložljivih statističnih podatkov, kot je določeno v razdelitvenem ključu, ob upoštevanju stanja izvajanja programov. (27)Ker se izzivi na področju varnosti nenehno spreminjajo, je treba dodeljevanje sredstev prilagoditi spremembam varnostnih groženj ter financiranje usmeriti v prednostne naloge z največjo dodano vrednostjo za Unijo. Za odzivanje na nujne potrebe ter spremembe politike in prednostnih nalog Unije in za usmerjanje financiranja v ukrepe z visoko dodano vrednostjo Unije se bo del financiranja redno dodeljeval posebnim ukrepom, ukrepom Unije in nujni pomoči, in sicer prek tematskega instrumenta. (28)Države članice bi bilo treba spodbujati, da del dodeljenih programskih sredstev uporabijo za financiranje ukrepov iz Priloge IV in s tem pridobijo večji prispevek Unije. (29)Del razpoložljivih sredstev iz sklada bi se lahko razdelil tudi za izvajanje posebnih ukrepov, ki zahtevajo skupna prizadevanja držav članic, ter za primere, v katerih novi dogodki v Uniji zahtevajo dodatno financiranje za eno ali več držav članic. Te posebne ukrepe bi morala določiti Komisija v svojih programih dela. (30)Sklad bi moral prispevati h kritju operativnih stroškov, povezanih z notranjo varnostjo, ter omogočiti državam članicam vzdrževanje zmogljivosti, nujnih za Unijo kot celoto. Taka podpora je v obliki celotnega kritja nabora posebnih stroškov, povezanih s cilji v okviru sklada, in bi morala tvoriti sestavni del programov držav članic. (31)Da bi se dopolnilo izvajanje cilja politike v okviru tega sklada na nacionalni ravni prek programov držav članic, bi moral sklad zagotavljati tudi podporo za ukrepe na ravni Unije. Taki ukrepi bi morali služiti splošnim strateškim namenom v okviru področja intervencije sklada, ki so povezani z analizo politik in inovacijami v politikah, nadnacionalnim vzajemnim učenjem in partnerstvi ter preskušanjem novih pobud in ukrepov po vsej Uniji. (32)Za okrepitev zmogljivosti Unije za hiter odziv na varnostne incidente ali na novo pojavljajoče se grožnje za Unijo bi morala obstajati možnost zagotavljanja nujne pomoči v skladu z okvirom, določenim s to uredbo. Nujna pomoč se zato ne bi smela namenjati za podporo čistim ukrepom ob nepredvidljivih dogodkih in dolgoročnim ukrepom ali za reševanje položajev, v katerih nujnost ukrepanja izhaja iz neustrezne upravne organizacije in nezadostnega operativnega načrtovanja s strani pristojnih organov. (33)Za zagotovitev potrebne prožnosti ukrepanja in odziv na nastajajoče potrebe bi moralo biti mogoče, da se dajo decentraliziranim agencijam na voljo ustrezna dodatna finančna sredstva za izvedbo določenih nujnih nalog. Decentralizirane agencije bi morale biti v primerih, ko so naloge, ki jih je treba opraviti, tako nujne, da ni mogoče pravočasno spremeniti njihovih proračunov, kot upravičenci upravičene do nujne pomoči, tudi v obliki nepovratnih sredstev, v skladu s prednostnimi nalogami in pobudami, ki jih institucije EU opredelijo na ravni Unije. (34)Cilj politike v okviru tega sklada bo obravnavan tudi s finančnimi instrumenti in proračunskimi jamstvi v političnih oddelkih programa InvestEU. Finančna podpora bi morala biti uporabljena za sorazmerno odpravljanje nedelovanja trga ali neoptimalnih naložbenih okoliščin, ukrepi pa se ne bi smeli podvajati ali v celoti nadomestiti zasebnega financiranja ali izkrivljati konkurence na notranjem trgu. Ukrepi bi morali imeti jasno evropsko dodano vrednost. (35)Ta uredba določa finančna sredstva za Sklad za notranjo varnost, ki za Evropski parlament in Svet pomenijo prednostni referenčni znesek v letnem proračunskem postopku v smisluodstavka X Medinstitucionalnega sporazuma z dne X med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju. (36)Za ta sklad se uporablja Uredba (EU, Euratom) [nova finančna uredba] (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba). Določa pravila za izvrševanje proračuna Unije, kar vključuje pravila o nepovratnih sredstvih, nagradah, javnih naročilih, posrednem izvrševanju, finančni pomoči, finančnih instrumentih in proračunskih jamstvih. Za zagotovitev skladnosti pri izvajanju programov financiranja Unije se za ukrepe, ki se izvajajo z neposrednim ali posrednim upravljanjem v okviru Sklada za notranjo varnost, uporablja finančna uredba.

(37)Za izvajanje ukrepov z deljenim upravljanjem bi moral biti sklad del skladnega okvira, ki ga sestavljajo ta uredba, finančna uredba in Uredba (EU) X o skupnih določbah. (38)Uredba (EU) X [uredba o skupnih določbah] določa okvir za ukrepe Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR), Evropskega socialnega sklada plus (ESS+), Kohezijskega sklada, Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo (ESPR), Sklada za azil in migracije, Sklada za notranjo varnost ter instrumenta za upravljanje meja in vizume v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja ter zlasti določa pravila o načrtovanju, spremljanju in ocenjevanju, upravljanju in nadzoru skladov EU, ki se izvajajo v okviru deljenega upravljanja. Poleg tega je treba v tej uredbi določiti cilje Sklada za notranjo varnost ter posebne določbe glede dejavnosti, ki se lahko financirajo s podporo tega sklada. (39)Vrste financiranja in načine izvajanja na podlagi te uredbe bi bilo treba izbrati na podlagi tega, v kolikšnem obsegu se lahko z njimi dosežejo cilji ukrepov in rezultati ob upoštevanju zlasti stroškov kontrole, upravnega bremena in pričakovanega tveganja neizpolnjevanja obveznosti. Pri tem bi bilo treba upoštevati tudi možnost uporabe pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj in stroškov na enoto ter financiranje, ki ni povezano s stroški, kot je navedeno v členu 125(1) finančne uredbe. (40)V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2988/95, Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 in Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 bi bilo treba finančne interese Unije zaščititi s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje, odpravljanje in preiskovanje nepravilnosti in goljufij, povračilo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi naložitev upravnih sankcij. Zlasti lahko v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 in Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96 Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) izvaja upravne preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali drugih kaznivih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije. V skladu z Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 lahko Evropsko javno tožilstvo preiskuje in preganja goljufije ter druga nezakonita ravnanja, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta. V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije ter Komisiji, uradu OLAF, EJT in Evropskemu računskemu sodišču podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje osebe, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice. (41)Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih sprejela Evropski parlament in Svet na podlagi člena 322 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Ta pravila so določena v finančni uredbi, pri čemer določajo zlasti postopek za pripravo in izvrševanje proračuna prek nepovratnih sredstev, javnih naročil, nagrad in posrednega izvrševanja ter urejajo nadzor odgovornosti finančnih akterjev. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEU, se nanašajo tudi na zaščito proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah, saj je spoštovanje tega načela bistven predpogoj za dobro finančno poslovodenje in učinkovito financiranje EU. (42)V skladu s členom 94 Sklepa Sveta 2013/755/EU so osebe in subjekti s sedežem v čezmorskih državah in ozemljih (v nadaljnjem besedilu: ČDO) upravičeni do financiranja v skladu s pravili in cilji sklada ter ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero je zadevni ČDO povezan. (43)V skladu s členom 349 PDEU in sporočilom Komisije z naslovom „Trdnejše in prenovljeno strateško partnerstvo z najbolj oddaljenimi regijami EU“, ki ga je Svet potrdil v sklepih z dne 12. aprila 2018, bi morale zadevne države članice zagotoviti, da njihovi programi obravnavajo posebne izzive, s katerimi se soočajo najbolj oddaljene regije. Sklad te države članice podpira z ustreznimi viri za primerno pomoč navedenim regijam. (44)V skladu z odstavkoma 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje je treba oceniti ta sklad na podlagi informacij, zbranih prek posebnih zahtev za spremljanje, pri čemer bi se bilo treba izogniti pretiranemu urejanju in nalaganju upravnih bremen, zlasti za države članice. Te zahteve lahko po potrebi vključujejo merljive kazalnike, ki bodo podlaga za oceno učinkov sklada na terenu. Da bi se izmerila uspešnost sklada, bi bilo treba za vsak specifični cilj sklada določiti kazalnike in povezane cilje. (45)Glede na to, kako pomembno je obvladovanje podnebnih sprememb v skladu z zavezami Unije za izvajanje Pariškega sporazuma in doseganje ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj, bo ta sklad prispeval k vključevanju podnebnih ukrepov in doseganju skupnega cilja, da bi bilo 25 % proračunskih odhodkov EU namenjenih za podnebne cilje. Ustrezni ukrepi bodo opredeljeni med pripravo in izvajanjem sklada ter ponovno ocenjeni v okviru ustreznih postopkov ocenjevanja in pregledovanja. (46)Komisija in države članice bi morale s pomočjo teh kazalnikov in finančnega poročanja spremljati izvajanje sklada v skladu z ustreznimi določbami Uredbe (EU) X [uredba o skupnih določbah] in te uredbe. (47)Za dopolnitev in spremembo nebistvenih elementov iz te uredbe bi bilo treba v zvezi s seznamom ukrepov, upravičenih do višje stopnje sofinanciranja, iz Priloge IV in operativno podporo ter za nadaljnji razvoj okvira za spremljanje in ocenjevanje na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 PDEU. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. (48)Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije. Za sprejetje izvedbenih aktov, ki določajo skupne obveznosti držav članic, zlasti v zvezi z zagotavljanjem informacij Komisiji, bi se moral uporabiti postopek pregleda, za sprejetje izvedbenih aktov, povezanih z ureditvijo zagotavljanja informacij Komisiji v okviru načrtovanja in poročanja, pa bi se moral zaradi njihove popolnoma tehnične narave uporabiti svetovalni postopek. (49)V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen PEU in PDEU, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. (50)V skladu s členom 3 Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen PEU in PDEU, in brez poseganja v člen 4 navedenega protokola [je] Irska [ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja / podala uradno obvestilo, da želi sodelovati pri sprejetju in uporabi te uredbe]. (51)Obdobje uporabe te uredbe je primerno prilagoditi obdobju uporabe Uredbe Sveta (EU, Euratom) X o večletnem finančnem okviru – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: POGLAVJE I



SPLOŠNE DOLOČBE Člen 1 Predmet urejanja 1.S to uredbo se vzpostavi Sklad za notranjo varnost (v nadaljnjem besedilu: sklad).

2.V Uredbi so določeni cilji sklada, proračun za obdobje 2021–2027, oblike financiranja Unije in pravila, ki določajo tako financiranje. Člen 2 Opredelitev pojmov V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (a)„operacija mešanega financiranja“ pomeni ukrepe, ki se podpirajo iz proračuna Unije, med drugim v okviru mehanizmov mešanega financiranja iz člena 2(6) finančne uredbe, ki združujejo nepovratne oblike podpore in/ali finančne instrumente iz proračuna Unije s povratnimi oblikami podpore iz razvojnih institucij ali drugih javnih finančnih institucij, pa tudi iz komercialnih finančnih institucij in od vlagateljev; (b)„preprečevanje kriminala“ pomeni vse ukrepe, ki naj bi zmanjšali ali kako drugače pripomogli k zmanjšanju kriminala ter občutka negotovosti pri državljanih, kot je navedeno v členu 2(2) Sklepa Sveta 2009/902/PNZ; (c)„kritična infrastruktura“ pomeni zmogljivost, omrežje, sistem ali njegov del, ki je bistvenega pomena za ohranitev ključnih družbenih funkcij, zdravja, varnosti, zaščite in gospodarske ali družbene blaginje ljudi, katerega oviranje, kršitev ali uničenje bi imelo hude posledice za državo članico ali Unijo zaradi nezmožnosti vzdrževanja teh funkcij; (d)„kibernetska kriminaliteta“ pomeni kibernetsko pogojena kazniva dejanja – torej kazniva dejanja, ki jih je mogoče storiti le z uporabo naprav in sistemov informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT), kadar naprave in sistemi bodisi služijo kot orodje za storitev kaznivega dejanja bodisi so glavna tarča kaznivega dejanja – ter kibernetsko omogočena kazniva dejanja – torej klasična kazniva dejanja, kot je spolno izkoriščanje otrok, katerih obseg ali doseg se lahko poveča z uporabo računalnikov, računalniških omrežij ali drugih oblik IKT; (e)„ukrepi EMPACT“ pomeni ukrepe, ki se izvajajo v okviru Evropske večdisciplinarne platforme proti grožnjam kriminala (EMPACT). EMPACT je platforma strukturiranega večdisciplinarnega sodelovanja ustreznih držav članic, institucij in agencij EU ter tretjih držav, mednarodnih organizacij in drugih javnih in zasebnih partnerjev za obravnavo prednostnih groženj mednarodnega organiziranega kriminala in hudih oblik mednarodnega kriminala v okviru cikla politike EU; (f)„cikel politike EU“ je na obveščevalnih podatkih temelječa večdisciplinarna pobuda, katere cilj je boj proti najpomembnejšim grožnjam hudih kaznivih dejanj in organiziranega kriminala za Unijo s spodbujanjem sodelovanja med državami članicami, institucijami Unije, agencijami ter po potrebi tretjimi državami in organizacijami; (g)„izmenjava informacij in dostop do njih“ pomeni varno zbiranje, hrambo, obdelavo, analizo in izmenjavo informacij, pomembnih za organe iz člena 87 PDEU in za Europol pri preprečevanju, odkrivanju, preiskovanju in pregonu kaznivih dejanj, zlasti čezmejnega organiziranega kriminala; (h)„pravosodno sodelovanje“ pomeni pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah; (i)„program LETS“ pomeni evropski program usposabljanja na področju kazenskega pregona, ki je namenjen temu, da uslužbenci organov kazenskega pregona pridobijo znanje in spretnosti, potrebne za učinkovito preprečevanje čezmejnega kriminala in boj proti njemu z uspešnim sodelovanjem, kot je določeno v Sporočilu Komisije z dne 27. marca 2013 z naslovom Vzpostavitev evropskega programa usposabljanja na področju kazenskega pregona in nadalje navedeno v Uredbi CEPOL; (j)„organizirani kriminal“ pomeni kaznivo ravnanje v zvezi s sodelovanjem v hudodelski združbi, kot je opredeljeno v Okvirnem sklepu Sveta 2008/841/PNZ; (k)„pripravljenost“ pomeni vse ukrepe, namenjene preprečevanju ali zmanjšanju tveganj, povezanih z morebitnimi terorističnimi napadi ali drugimi z varnostjo povezanimi incidenti; (l)„schengenski ocenjevalni in spremljevalni mehanizem“ pomeni preverjanje pravilne uporabe schengenskega pravnega reda v skladu z Uredbo (EU) št. 1053/2013, tudi na področju policijskega sodelovanja; (m)„boj proti korupciji“ zajema vsa področja iz Konvencije Združenih narodov proti korupciji, med drugim preventivne ukrepe, kriminalizacijo in ukrepe kazenskega pregona, mednarodno sodelovanje, odvzem premoženjske koristi, tehnično pomoč in izmenjavo informacij; (n)„terorizem“ pomeni vsako od naklepnih ravnanj in kaznivih dejanj, opredeljenih v Direktivi (EU) 2017/541 Evropskega parlamenta in Sveta o boju proti terorizmu. Člen 3 Cilji sklada

1.Cilj politike v okviru sklada je prispevati k zagotavljanju visoke ravni varnosti v Uniji, zlasti z bojem proti terorizmu in radikalizaciji, hudim kaznivim dejanjem in organiziranemu kriminalu ter kibernetski kriminaliteti in s pomočjo žrtvam kaznivih dejanj in njihovo zaščito. 2.V okviru cilja politike iz odstavka 1 sklad prispeva k naslednjim specifičnim ciljem: (a)večji izmenjavi podatkov med organi kazenskega pregona Unije in drugimi pristojnimi organi ter drugimi zadevnimi organi Unije in znotraj njih ter s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami; (b)okrepitvi čezmejnih skupnih operacij med organi kazenskega pregona Unije in drugimi pristojnimi organi ter znotraj njih v zvezi s hudimi kaznivimi dejanji in organiziranim kriminalom s čezmejno razsežnostjo ter (c)podpori prizadevanjem za krepitev zmogljivosti v zvezi z bojem proti kriminalu, vključno s terorizmom, in njegovim preprečevanjem zlasti z močnejšim sodelovanjem med javnimi organi, civilno družbo in zasebnimi partnerji iz vseh držav članic. 3.V okviru specifičnih ciljev iz odstavka 2 se sklad izvaja z izvedbenimi ukrepi iz Priloge II. 4.Financirani ukrepi se izvajajo ob polnem spoštovanju temeljnih pravic in človekovega dostojanstva. Zlasti morajo biti ukrepi v skladu z določbami Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, pravom Unije o varstvu podatkov in Evropsko konvencijo o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (EKČP). Kjer je to mogoče, so države članice pri izvajanju ukrepov še posebej pozorne na nudenje pomoči in varstva ranljivim osebam, zlasti otrokom in mladoletnikom brez spremstva. Člen 4 Področje uporabe podpore 1.V okviru ciljev iz člena 3 in v skladu z izvedbenimi ukrepi iz Priloge II sklad podpira zlasti ukrepe iz Priloge III. 2.Za doseganje ciljev te uredbe lahko sklad podpira ukrepe v skladu s prednostnimi nalogami Unije iz Priloge III v tretjih državah in v zvezi z njimi, če je to primerno, v skladu s členom 5. 3.Naslednji ukrepi niso upravičeni: (a)ukrepi, omejeni na ohranjanje javnega reda na nacionalni ravni; (b)ukrepi za nakup ali vzdrževanje standardne opreme, standardnih prevoznih sredstev ali standardnih zmogljivosti organov kazenskega pregona in drugih pristojnih organov iz člena 87 PDEU; (c)ukrepi z vojaškim ali obrambnim namenom; (d)oprema, pri kateri je vsaj eden od namenov carinska kontrola; (e)prisilna sredstva, vključno z orožjem, strelivom, eksplozivi in policijskimi palicami, razen za usposabljanje; (f)nagrade za informatorje in razkazani denar zunaj okvira ukrepa EMPACT. V izrednih razmerah se lahko neupravičeni ukrepi iz tega odstavka štejejo za upravičene. Člen 5

Upravičeni subjekti 1.Upravičeni so lahko naslednji subjekti: (a)pravni subjekti s sedežem v eni od naslednjih držav: (i)državi članici ali z njo povezani čezmorski državi ali ozemlju; (ii)tretji državi, navedeni v programu dela, pod pogoji iz programa. (b)vsi pravni subjekti, ustanovljeni v skladu s pravom Unije, in vse mednarodne organizacije. 2.Fizične osebe niso upravičene. 3.Pravni subjekti s sedežem v tretji državi so izjemoma upravičeni do udeležbe, kadar je to potrebno za doseganje ciljev določenega ukrepa. 4.Pravni subjekti, ki sodelujejo v konzorcijih vsaj dveh neodvisnih subjektov s sedežem v različnih državah članicah ali čezmorskih državah ali ozemljih, povezanih s temi državami, ali tretjih državah, so upravičeni. POGLAVJE II



FINANČNI IN IZVEDBENI OKVIR ODDELEK 1 Skupne določbe Člen 6 Splošna načela 1.Podpora, ki se zagotavlja na podlagi te uredbe, dopolnjuje nacionalno, regionalno in lokalno ukrepanje ter je osredotočena na prinašanje dodane vrednosti za cilje te uredbe. 2.Komisija in države članice zagotovijo, da je podpora, zagotovljena na podlagi te uredbe in s strani držav članic, skladna z ustreznimi dejavnostmi, politikami in prednostnimi nalogami Unije ter da dopolnjuje druge instrumente Unije. 3.Sklad se izvaja v okviru deljenega, neposrednega ali posrednega upravljanja v skladu s členom 62(1)(a), (b) in (c) finančne uredbe. Člen 7 Proračun 1.Finančna sredstva za izvajanje sklada za obdobje 2021–2027 znašajo 2 500 000 000 EUR v tekočih cenah.

2.Finančna sredstva se uporabijo na naslednji način: (a)1 500 000 000 EUR se dodeli za programe, ki se izvajajo v okviru deljenega upravljanja; (b)1 000 000 000 EUR se dodeli za tematski instrument. 3.Do 0,84 % finančnih sredstev se dodeli za tehnično pomoč na pobudo Komisije za izvajanje sklada. Člen 8 Splošne določbe o izvajanju tematskega instrumenta 1.Finančna sredstva iz člena 7(2)(b) se prožno dodelijo prek tematskega instrumenta v okviru deljenega, neposrednega in posrednega upravljanja, kot je določeno v programih dela. Finančna sredstva iz tematskega instrumenta se uporabijo za njegove elemente: (a)posebne ukrepe; (a)ukrepe Unije; in (b)nujna pomoč. Iz finančnih sredstev za tematski instrument se podpira tudi tehnična pomoč na pobudo Komisije. 2.Finančna sredstva iz tematskega instrumenta se uporabijo za obravnavanje prednostnih nalog z visoko dodano vrednostjo za Unijo ali za odzivanje na nujne potrebe v skladu s prednostnimi nalogami Unije iz Priloge II. 3.Kadar se finančna sredstva iz tematskega instrumenta dodelijo državam članicam v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja, se zagotovi, da na izbrane projekte ne vpliva obrazloženo mnenje Komisije na podlagi člena 258 PDEU v zvezi s kršitvijo, ki ogroža zakonitost in pravilnost odhodkov ali smotrnost projektov. 4.Kadar se finančna sredstva iz tematskega instrumenta izvršujejo v okviru deljenega upravljanja, Komisija za namene člena 18 in člena 19(2) Uredbe (EU) [uredba o skupnih določbah] oceni, ali na predvidene ukrepe ne vpliva obrazloženo mnenje Komisije na podlagi člena 258 PDEU v zvezi s kršitvijo, ki ogroža zakonitost in pravilnost odhodkov ali smotrnost projektov. 5.Komisija določi skupni znesek, ki bo na voljo za tematski instrument v okviru letnih dodeljenih sredstev iz proračuna Unije. Komisija za tematski instrument sprejme sklepe o financiranju, kot so navedeni v členu [110] finančne uredbe ter v katerih določi cilje in ukrepe, ki se podprejo, ter zneske za vsakega od njegovih elementov, kot so navedeni v odstavku 1. V sklepih o financiranju se po potrebi določi skupni znesek, namenjen za operacije mešanega financiranja. 6.Komisija lahko po sprejetju sklepa o financiranju iz odstavka 3 ustrezno spremeni programe, ki se izvajajo v okviru deljenega upravljanja. 7.Ti sklepi o financiranju so lahko letni ali večletni in lahko zajemajo enega ali več elementov tematskega instrumenta. ODDELEK 2 Podpora in izvajanje v okviru deljenega upravljanja Člen 9

Področje uporabe 1.Ta oddelek se uporablja za del finančnih sredstev iz člena 7(2)(a) in dodatna sredstva, ki se izvršujejo v okviru deljenega upravljanja v skladu s sklepom Komisije za tematski instrument iz člena 8. 2.Podpora na podlagi tega oddelka se izvaja v okviru deljenega upravljanja v skladu s členom 63 finančne uredbe in Uredbo (EU) [uredba o skupnih določbah]. Člen 10 Proračunska sredstva 1.Sredstva iz člena 7(2)(a) se okvirno dodelijo nacionalnim programom, ki jih države članice izvajajo v okviru deljenega upravljanja (v nadaljnjem besedilu: programi), na naslednji način: (a)1 250 000 000 EUR državam članicam v skladu z merili iz Priloge I; (b)250 000 000 EUR državam članicam za prilagoditev sredstev, dodeljenih za programe, kot je navedeno v členu 13(1). 2.Če se znesek iz odstavka 1(b) ne dodeli, se preostali znesek lahko doda znesku iz člena 7(2)(b). Člen 11 Stopnje sofinanciranja 1.Prispevek iz proračuna Unije ne presega 75 % skupnih upravičenih odhodkov projekta. 2.Prispevek iz proračuna Unije se lahko poveča na 90 % skupnih upravičenih odhodkov za projekte, ki se izvajajo v okviru posebnih ukrepov. 3.Prispevek iz proračuna Unije se lahko poveča na 90 % skupnih upravičenih odhodkov za ukrepe iz Priloge IV. 4.Prispevek iz proračuna Unije se lahko poveča na 100 % skupnih upravičenih odhodkov za operativno podporo. 5.Prispevek iz proračuna Unije se lahko poveča na 100 % skupnih upravičenih odhodkov za nujno pomoč. 6.V sklepu Komisije o odobritvi programa se določita stopnja sofinanciranja in največji znesek podpore iz tega sklada za vrste ukrepov iz odstavkov 1 do 5. 7.V sklepu Komisije se za vsak specifični cilj določi, ali se stopnja sofinanciranja za specifični cilj uporabi za: (a)skupni prispevek, vključno z javnim in zasebnim prispevkom, ali (b)le za javni prispevek.

Člen 12 Programi 1.Vsaka država članica zagotovi, da so prednostne naloge, obravnavane v njenih programih, skladne s prednostnimi nalogami Unije in izzivi na področju varnosti ter ustrezne glede na njih ter da so v celoti skladne z ustreznim pravnim redom Unije in dogovorjenimi prednostnimi nalogami Unije. Države članice pri opredelitvi teh prednostnih nalog v okviru svojih programov zagotovijo, da so izvedbeni ukrepi iz Priloge II v programu ustrezno obravnavani. 2.Komisija zagotovi vključenost Agencije Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol), Agencije Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (CEPOL) in Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami (EMCDDA) v oblikovanje programov v zgodnji fazi, kar zadeva področja v njihovi pristojnosti. Natančneje, države članice se z Europolom posvetujejo o zasnovi svojih ukrepov zlasti pri vključevanju cikla politike EU ali ukrepov EMPACT oziroma ukrepov, ki jih usklajuje projektna skupina za skupno ukrepanje na področju kibernetske kriminalitete, v svoje programe. Države članice se pred vključitvijo usposabljanja v svoje programe uskladijo z agencijo CEPOL, da se izognejo prekrivanju. 3.Komisija lahko Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol), Agencijo Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (CEPOL) in Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami (EMCDDA) po potrebi vključi v naloge spremljanja in ocenjevanja, kakor so določene v oddelku 5, zlasti da se zagotovi, da ukrepi, ki se izvajajo s podporo sklada, spoštujejo zadevni pravni red Unije in dogovorjene prednostne naloge Unije. 4.Največ 15 % sredstev, dodeljenih programu države članice, se lahko uporabi za nakup opreme, prevoznih sredstev ali izgradnjo za varnost pomembnih zmogljivosti. Ta zgornja meja se lahko preseže le v ustrezno utemeljenih primerih. 5.Države članice v svojih programih prednostno obravnavajo: (a)prednostne naloge Unije in pravni red na področju varnosti, zlasti izmenjavo informacij in interoperabilnost informacijskih sistemov; (b)priporočila, ki imajo finančne posledice in so bila izdana v okviru Uredbe (EU) št. 1053/2013 o vzpostavitvi schengenskega ocenjevalnega in spremljevalnega mehanizma na področju policijskega sodelovanja; (c)pomanjkljivosti po posameznih državah, ki imajo finančne posledice in so bile ugotovljene v okviru ocen potreb, kot so priporočila v okviru evropskega semestra na področju korupcije. 6.Program se po potrebi spremeni, da se upoštevajo priporočila iz odstavka 5. Spremenjeni program lahko, odvisno od posledic prilagoditve, odobri Komisija. 7.Države članice si prizadevajo zlasti za ukrepe iz Priloge IV. V primeru nepredvidenih ali novih razmer ali za zagotovitev učinkovitega izvrševanja finančnih sredstev se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 28 za spremembo Priloge IV. 8.Kadar se država članica odloči, da bo s podporo iz sklada izvedla projekte s tretjo državo ali v njej, se pred začetkom projekta posvetuje s Komisijo. 9.Načrtovanje v skladu s členom 17(5) Uredbe (EU) [uredba o skupnih določbah] temelji na vrstah intervencij iz razpredelnice 1 Priloge VI. Člen 13 Vmesni pregled 1.Komisija leta 2024 programom zadevnih držav članic dodeli dodatni znesek iz člena 10(1)(b) v skladu z merili iz odstavka 2 Priloge I. Finančna sredstva učinkujejo za obdobje od koledarskega leta 2025. 2.Če zahtevki za vmesna plačila, predloženi v skladu s členom 85 Uredbe (EU) [uredba o skupnih določbah], ne zajemajo vsaj 10 % začetnih dodeljenih sredstev za program iz člena 10(1)(a), zadevna država članica ni upravičena do dodatnih sredstev za program iz odstavka 1. 3.Pri dodelitvi sredstev iz tematskega instrumenta od leta 2025 se, kadar je to ustrezno, upošteva napredek pri doseganju mejnikov okvira smotrnosti, kakor je opredeljen v členu 12 Uredbe (EU) [uredba o skupnih določbah], in ugotovljene pomanjkljivosti pri izvajanju. Člen 14

Posebni ukrepi 1.Posebni ukrepi so nadnacionalni ali nacionalni projekti v skladu s cilji te uredbe, za katere lahko ena, več ali vse države članice prejmejo dodatna sredstva za svoje programe. 2.Države članice lahko poleg dodeljenih sredstev, izračunanih v skladu s členom 10(1), prejmejo finančna sredstva za posebne ukrepe, če so v programu predvidena v ta namen in prispevajo k uresničevanju ciljev te uredbe, tudi za zajemanje na novo pojavljajočih se groženj. 3.Finančna sredstva se ne uporabijo za druge ukrepe programa, razen v ustrezno utemeljenih okoliščinah in če to odobri Komisija s spremembo programa. Člen 15 Operativna podpora 1.Operativna podpora je del sredstev, dodeljenih državi članici, ki se lahko uporabi za podporo javnim organom, odgovornim za izvajanje nalog in storitev, ki predstavljajo javno storitev za Unijo. 2.Država članica lahko uporabi do 10 % zneska, ki ga v okviru sklada prejme za svoj program, za financiranje operativne podpore za javne organe, odgovorne za izvajanje nalog in storitev, ki predstavljajo javno storitev za Unijo. 3.Država članica, ki uporablja operativno podporo, spoštuje pravni red Unije glede varnosti. 4.Države članice v programu in letnih poročilih o smotrnosti iz člena 26 utemeljijo uporabo operativne podpore za doseganje ciljev te uredbe. Komisija pred odobritvijo programa oceni izhodiščno stanje v državah članicah, ki so izrazile namero, da bodo zaprosile za operativno podporo, pri čemer upošteva informacije, ki so jih predložile navedene države članice, ter priporočila mehanizmov za nadzor kakovosti in ocenjevanje, kakršni so schengenski ocenjevalni mehanizem in drugi mehanizmi za nadzor kakovosti in ocenjevanje. 5.Operativna podpora je osredotočena na posebne naloge in storitve, določene v Prilogi VII. 6.Za obravnavo nepredvidenih ali novih razmer ali za zagotovitev učinkovitega izvrševanja finančnih sredstev se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 28 za spremembo posebnih nalog in storitev v Prilogi VII. Oddelek 3 Podpora in izvajanje v okviru neposrednega in posrednega upravljanja Člen 16 Področje uporabe Podpora na podlagi tega oddelka se izvaja neposredno s strani Komisije v skladu s točko (a) člena 62(1) finančne uredbe ali posredno v skladu s točko (c) navedenega člena. Člen 17 Ukrepi Unije 1.Ukrepi Unije so nadnacionalni projekti ali projekti v posebnem interesu Unije, skladni s cilji te uredbe.

2.Na pobudo Komisije se lahko sklad uporabi za financiranje ukrepov Unije, ki se nanašajo na cilje te uredbe, kakor so navedeni v členu 3 in v skladu s Prilogo III. 3.Z ukrepi Unije se lahko zagotovi financiranje v kateri koli obliki iz finančne uredbe, zlasti v obliki nepovratnih sredstev, nagrad in javnih naročil. Zagotovi se lahko tudi financiranje v obliki finančnih instrumentov v okviru operacij mešanega financiranja. 4.Nepovratna sredstva, ki se izvršujejo v okviru neposrednega upravljanja, se dodeljujejo in upravljajo v skladu z naslovom VIII finančne uredbe. 5.Odbor za ocenjevanje predlogov lahko sestavljajo zunanji strokovnjaki. 6.Prispevki v mehanizem vzajemnega zavarovanja lahko krijejo tveganje v zvezi s povračilom sredstev, ki jih dolgujejo prejemniki, in se štejejo za zadostno jamstvo na podlagi finančne uredbe. Uporabljajo se določbe iz [člena X] Uredbe X [uredba, ki bo nasledila uredbo o Jamstvenem skladu]. Člen 18 Operacije mešanega financiranja Operacije mešanega financiranja v okviru tega sklada se izvajajo v skladu z uredbo o programu InvestEU in naslovom X finančne uredbe. Člen 19 Tehnična pomoč na pobudo Komisije Sklad lahko podpira ukrepe tehnične pomoči, ki se izvajajo na pobudo ali v imenu Komisije. Navedeni ukrepi se lahko financirajo stoodstotno. Člen 20 Revizije Revizije uporabe prispevkov Unije, ki jih opravijo osebe ali subjekti, vključno s tistimi, ki jih niso pooblastili institucije ali organi Unije, so osnova za splošno zagotovilo v skladu s členom 127 Uredbe (EU) [uredba o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije]. Člen 21 Informiranje, komuniciranje in oglaševanje 1.Prejemnik finančnih sredstev Unije potrdi izvor in zagotovi prepoznavnost financiranja Unije, zlasti pri promoviranju ukrepov in njihovih rezultatov, z zagotavljanjem jasnih, učinkovitih in sorazmernih ciljno usmerjenih informacij različnemu občinstvu, vključno z mediji in javnostjo. 2.Komisija izvaja ukrepe informiranja in komuniciranja v zvezi s skladom ter njegovimi ukrepi in rezultati. Finančna sredstva, dodeljena skladu, prispevajo tudi k institucionalnemu sporočanju političnih prednostnih nalog Unije, kolikor so povezane s cilji te uredbe. Oddelek 4 Podpora in izvajanje v okviru deljenega, neposrednega in posrednega upravljanja

Člen 22 Nujna pomoč 1.Sklad zagotavlja finančno pomoč za nujne in posebne potrebe v izrednih razmerah, ki so posledica z varnostjo povezanega incidenta ali na novo pojavljajoče se grožnje s področja uporabe te uredbe, ki ima ali bi lahko imela večji negativen vpliv na varnost ljudi v eni ali več državah članicah. 2.Nujna pomoč je lahko v obliki nepovratnih sredstev, dodeljenih neposredno decentraliziranim agencijam. 3.Nujna pomoč se lahko dodeli programom držav članic poleg dodeljenih sredstev, izračunanih v skladu s členom 10(1), če je v programu predvidena v ta namen. Ta finančna sredstva se ne uporabijo za druge ukrepe programa, razen v ustrezno utemeljenih okoliščinah in če to odobri Komisija s spremembo programa. 4.Nepovratna sredstva, ki se izvršujejo v okviru neposrednega upravljanja, se dodeljujejo in upravljajo v skladu z naslovom VIII finančne uredbe. Člen 23 Kumulativno, dopolnilno in kombinirano financiranje 1.Ukrep, ki je prejel prispevek v okviru sklada, lahko prejme tudi prispevek v okviru katerega koli drugega programa Unije, vključno s skladi v okviru deljenega upravljanja, če prispevki ne krijejo istih stroškov. Za vsak prispevek programa Unije k ukrepu se uporabljajo pravila zadevnega programa. Kumulativno financiranje ne presega skupnih upravičenih stroškov ukrepa, podpora iz različnih programov Unije pa se lahko izračuna sorazmerno v skladu z dokumenti, ki določajo pogoje za podporo. 2.Ukrepi, ki so prejeli pečat odličnosti ali izpolnjujejo naslednje kumulativne primerjalne pogoje: (a)bili so ocenjeni v razpisu za zbiranje predlogov v okviru sklada; (b)izpolnjujejo minimalne zahteve glede kakovosti za navedeni razpis za zbiranje predlogov; (c)zaradi proračunskih omejitev se morda ne financirajo v okviru navedenega razpisa za zbiranje predlogov, lahko prejmejo podporo iz Evropskega sklada za regionalni razvoj, Kohezijskega sklada, Evropskega socialnega sklada plus ali Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja v skladu z odstavkom 5 člena [67] Uredbe (EU) X [uredba o skupnih določbah] in členom [8] Uredbe (EU) X [financiranje, upravljanje in spremljanje skupne kmetijske politike], če so ti ukrepi skladni s cilji zadevnega programa. Uporabljajo se pravila sklada, ki zagotavlja podporo. Oddelek 5 Spremljanje, poročanje in ocenjevanje Pododdelek 1 Skupne določbe Člen 24 Spremljanje in poročanje 1.Komisija v skladu z zahtevami glede poročanja iz člena [43(3)(h)(i)(iii)] finančne uredbe Evropskemu parlamentu in Svetu predloži informacije o smotrnosti v skladu s Prilogo V.

2.Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 28 za spremembo Priloge V, da prilagodi informacije o smotrnosti, ki se predložijo Evropskemu parlamentu in Svetu. 3.Kazalniki za poročanje o napredku sklada pri doseganju specifičnih ciljev iz člena 3 so določeni v Prilogi VIII. Za kazalnike učinka so izhodiščne vrednosti določene na nič. Mejniki za leto 2024 in cilji za leto 2029 so kumulativni. 4.Sistem za poročanje o smotrnosti zagotavlja, da se podatki za spremljanje izvajanja in rezultatov programa zbirajo uspešno, učinkovito in pravočasno. V ta namen se prejemnikom finančnih sredstev Unije in, kadar je smiselno, državam članicam naložijo sorazmerne zahteve glede poročanja. 5.Za zagotovitev učinkovite ocene napredka sklada pri doseganju ciljev se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 28 za spremembo Priloge VIII, da pregleda in dopolni kazalnike, kadar je to potrebno, ter dopolni to uredbo z določbami o vzpostavitvi okvira za spremljanje in ocenjevanje, vključno z informacijami o projektih, ki jih predložijo države članice. Člen 25 Ocenjevanje 1.Komisija opravi vmesno in retrospektivno oceno te uredbe, vključno z ukrepi, izvedenimi v okviru tega sklada. 2.Vmesna in retrospektivna ocena se opravita pravočasno, da prispevata k postopku odločanja, v skladu s časovnim načrtom iz člena 40 Uredbe (EU) [uredba o skupnih določbah]. Pododdelek 2 Pravila o deljenem upravljanju Člen 26 Letna poročila o smotrnosti 1.Države članice do 15. februarja 2023 in do istega datuma vsako naslednje leto do vključno leta 2031 predložijo Komisiji letno poročilo o smotrnosti, kot je navedeno v členu 36(6) Uredbe (EU) [uredba o skupnih določbah]. Poročilo, predloženo leta 2023, zajema izvajanje programa do 30. junija 2022. 2.Letno poročilo o smotrnosti vsebuje zlasti informacije o: (a)napredku pri izvajanju programa ter doseganju mejnikov in ciljev ob upoštevanju najnovejših podatkov, kot so določeni v členu 37 Uredbe (EU) [uredba o skupnih določbah]; (b)morebitnih vprašanjih, ki vplivajo na smotrnost programa, in ukrepih, sprejetih za njihovo obravnavo; (c)dopolnjevanju med ukrepi, ki jih podpira sklad, in podporo iz drugih skladov Unije, zlasti tistih v tretjih državah ali v zvezi z njimi; (d)prispevku programa k izvajanju ustreznega pravnega reda Unije in akcijskih načrtov; (e)izvajanju ukrepov v zvezi s komuniciranjem in prepoznavnostjo; (f)izpolnjevanju omogočitvenih pogojev in njihovi uporabi v programskem obdobju. 3.Komisija lahko poda pripombe na letno poročilo o smotrnosti v dveh mesecih od datuma njegovega prejema. Kadar Komisija ne poda pripomb v navedenem roku, se poročilo šteje za sprejeto.

4.Komisija za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje tega člena sprejme izvedbeni akt, v katerem določi predlogo za letno poročilo o smotrnosti. Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 29(2). Člen 27 Spremljanje in poročanje 1.Spremljanje in poročanje v skladu z naslovom IV Uredbe (EU) [uredba o skupnih določbah] temelji na vrstah intervencij iz razpredelnic 1, 2 in 3 Priloge VI. Za obravnavo nepredvidenih ali novih razmer ali za zagotovitev učinkovitega izvrševanja finančnih sredstev se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 28 za spremembo Priloge VI. 2.Kazalniki se uporabljajo v skladu s členom 12(1), členom 17 in členom 37 Uredbe (EU) [uredba o skupnih določbah]. POGLAVJE III



PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE Člen 28 Izvajanje prenosa pooblastila 1.Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu. 2.Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 12, 15, 24 in 27 se prenese na Komisijo za obdobje do 31. decembra 2028. 3.Prenos pooblastila iz členov 12, 15, 24 in 27 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. 4.Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. 5.Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet. 6.Delegirani akt, sprejet na podlagi členov 12, 15, 24 in 27, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. Člen 29 Postopek v odboru 1.Komisiji pomaga odbor za usklajevanje Sklada za azil in migracije, Sklada za notranjo varnost ter instrumenta za upravljanje meja in vizume. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011. 2.Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011. 3.Kadar odbor ne poda mnenja, Komisija ne sprejme osnutka izvedbenega akta. To ne velja za izvedbeni akt iz člena 26(4). Člen 30

Prehodne določbe 1.Uredba (EU) št. 513/2014 se razveljavi z učinkom od 1. januarja 2021. 2.Brez poseganja v odstavek 1 ta uredba do zaključka zadevnih ukrepov ne vpliva na njihovo nadaljevanje ali spremembo v skladu z instrumentom za finančno podporo na področju policijskega sodelovanja Sklada za notranjo varnost, ki se še naprej uporablja za navedene zadevne ukrepe do njihovega zaključka. 3.Finančna sredstva za sklad lahko krijejo tudi odhodke za tehnično in upravno pomoč, ki so potrebni za zagotovitev prehoda med skladom in ukrepi, sprejetimi v okviru njegovega predhodnika, tj. instrumenta za finančno podporo na področju policijskega sodelovanja Sklada za notranjo varnost, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 513/2014. Člen 31 Začetek veljavnosti in uporaba Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od 1. januarja 2021. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama. V Bruslju, Za Evropski parlament Za Svet Predsednik Predsednik

OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1.OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1.Naslov predloga/pobude 1.2.Zadevna področja (programski sklop) 1.3.Vrsta predloga/pobude 1.4.Utemeljitev predloga/pobude 1.5.Trajanje ukrepa in finančnih posledic 1.6.Načrtovani načini upravljanja

2.UKREPI UPRAVLJANJA 2.1.Pravila o spremljanju in poročanju 2.2.Upravljavski in kontrolni sistemi 2.3.Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti 3.OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1.Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice 3.2.Ocenjene posledice za odhodke 3.2.1.Povzetek ocenjenih posledic za odhodke 3.2.2.Ocenjene posledice za odobritve za upravne zadeve 3.2.3.Udeležba tretjih oseb pri financiranju 3.3.Ocenjene posledice za prihodke OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1.OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1.Naslov predloga/pobude Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Skladu za notranjo varnost 1.2.Zadevna področja (programski sklop) Razdelek 5 (Varnost in obramba); Naslov 12. Varnost 1.3.Predlog/pobuda se nanaša na: ☑ nov ukrep. ◻ nov ukrep na podlagi pilotnega projekta / pripravljalnega ukrepa.

◻ podaljšanje obstoječega ukrepa. ◻ združitev ali preusmeritev enega ali več ukrepov v drug/nov ukrep. 1.4.Utemeljitev predloga/pobude 1.4.1.Potrebe, ki jih je treba zadovoljiti kratkoročno ali dolgoročno, vključno s podrobno časovnico za uvajanje ustreznih ukrepov za izvajanje pobude Sklad bi moral nadgrajevati rezultate in naložbe, dosežene s podporo njegovih predhodnikov, in sicer podpiranje splošnih politik EU na področju notranje varnosti, kot so policijsko sodelovanje, preprečevanje kriminala in boj proti njemu ter obvladovanje kriz (zaščita ljudi, javnih prostorov in kritične infrastrukture) ter boj proti drogam. Poleg tega bi moralo financiranje EU omogočati, da se obravnavajo razmere, ki so posledica na novo pojavljajočih se varnostnih groženj, ali druge razmere, ki zahtevajo takojšnje ukrepanje in jih države članice same ne morejo rešiti. Brez poseganja v prihodnji razvoj politike bo vsak prihodnji predlog na tem področju vključeval ločeno oceno finančnih posledic zakonodajnega predloga, pri čemer bi se lahko ustrezna finančna sredstva krila s sredstvi iz tega sklada ali katerimi koli drugimi dodatnimi sredstvi, ki so na voljo v večletnem finančnem okviru. 1.4.2.Dodana vrednost ukrepanja Unije (ki je lahko posledica različnih dejavnikov, npr. boljšega usklajevanja, pravne varnosti, večje učinkovitosti ali dopolnjevanja). Za namene te točke je „dodana vrednost ukrepanja Unije“ vrednost, ki izhaja iz ukrepanja Unije in predstavlja dodatno vrednost poleg tiste, ki bi jo sicer ustvarile države članice same. Obvladovanje varnostnih groženj je izziv, s katerim se države članice ne morejo spopasti same. Na področju varnosti postajajo huda kazniva dejanja in organizirani kriminal,