SL    SL SL 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 25.6.2009 
SEC(2009) 815 
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
 
priložen  
SPOROČILU KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU 
 
Predstavitev tehnologije za zajemanje in  geološko shranjevanje ogljika (CCS) 
v državah v vzponu:  
 
financiranje projekta EU in Kitajske za  gradnjo premogovne el ektrarne s skoraj 
ničnimi emisijami 
  
POVZETEK OCENE U ČINKA  
 
 
[COM(2009) 284 final] 
[SEC(2009) 814] 
SL 2   SL POVZETEK  
1. OPREDELITEV PROBLEMA : V ČEM TOČNO JE PROBLEM , KDO JE NAJBOLJ PRIZADET IN 
ZAKAJ JE POTREBNA JAVNA INTERVENCIJA ? 
Razvite države in države v razvoju morajo ukre pati za zmanjšanje svojih emisij toplogrednih 
plinov, da dosežejo cilj za omejitev povišanja povpre čne temperature po svetu na manj kot 2 °C v 
primerjavi s temperaturami pred industrializacijo. An aliza Evropske komisije kaže, da bi bilo po 
scenariju za emisije, ki ustreza cilju 2 ºC, leta 2030 s tehnologijo CCS po svetu opremljenih 
približno 18 % elektrarn, ki  uporabljajo fosilna goriva. 
V okviru tehnologij z nizkimi emisijami ogljika ima lahko uporaba tehnologije CCS v državah v 
vzponu, ki so odvisne od fosilnih goriv, klju čno vlogo pri uresni čevanju globalnega trajnostnega 
razvoja. Vendar po scenariju obi čajnega poslovanja ( tj. brez dodatne pomo či javnega sektorja in 
brez mednarodnega sporazuma ali nacionalnih politik o dolo čitvi cene na trgu ogljika) 
tehnologija CCS ne bi b ila predstavljena za komer cialno uporabo zunaj držav OECD in je zato v 
svetovnem merilu ne bi bilo mogo če uspešno vpeljati v časovnem roku, ki je sorazmeren s 
potrebo po zmanjšanju svetovnih emisij za najmanj 50 % do leta 2050. Brez razvoja, predstavitve, širitve in uporab e tehnologije CCS po vsem svetu bi lahko bil boj proti podnebnim 
spremembam veliko dražji. 
Različne komponente procesa CCS je že mogo če uporabiti, vendar je eden od izzivov združiti vse 
te komponente, da se omogo či komercialna uporaba tehnologije  CCS v energetskem sektorju. 
Obstajajo številne ovire za predstavitev ter pozne jšo uporabo in širitev tehnologij CCS v državah 
v razvoju. Zagotovitev javnega fi nanciranja lahko pomaga premag ati nekatere od teh ovir in 
spodbuditi zasebno financiranje, ki sicer ne bi bilo na voljo. Predstavitev lahko spodbuja boljše 
razumevanje tehni čnih, metodoloških, politi čnih, pravnih in okoljski h vprašanj ter vprašanj 
javnega sprejetja in finan čnih vprašanj ter s tem omogo ča boljšo oceno, v kakšni meri se lahko 
zanašamo na tehnologijo CCS kot eno od klju čnih tehnologij za zmanjševanje emisij v 
prihodnosti. Pozitivna izkušnja s predstavitvijo bo zmanjšala ugotovljeno tveganje, dodatno 
olajšala predstavitev na poti do uporabe in  širitve ter pomagala znižati stroške.  
2. A
NALIZA SUBSIDIARNOSTI : JE UKREP EU UPRAVI ČEN NA PODLAGI SUBSIDIARNOSTI 
(NUJNOST IN DODANA VREDNOST EU) 
Zaradi obsežnosti problema in s tem povezanih stro škov je malo verjetno, da bi imelo ukrepanje 
posameznih držav članic kakršen koli u činek. Leta 2005 sta se EU in Kitajska zavezali k razvoju 
in predstavitvi na Kitajskem in v EU napredne premogovne tehnologije s skoraj ni čnimi 
emisijami, ki deluje na podlagi zajema in shra njevanja ogljika. Razvoj in uporaba tehnologije 
CCS na Kitajskem in v drugih gospoda rstvih v vzponu bi bila brez pomo či razvitih držav zelo 
zapoznela . Zaveza EU, skupaj s tehnološko in finan čno pomočjo, je edinstvena ponudba, ki lahko 
pomaga izboljšati možnosti za tehnologijo CCS v gospodarstvih v vzponu. 
Zaradi vodilne vloge Evrope pri politikah in tehnologijah v zv ezi s podnebnimi spremembami in 
zaradi velikega potenciala za zmanjšanje emis ij na Kitajskem – zaradi razširjenosti njenih 
SL 3   SL premogovnih elektrarn – imata Evropa in Kitajska  edinstveno priložnost,  da sodelujeta pri 
razvoju in predstavitvi tehnologij CCS za njihovo uporabo v prihodnosti. To je eden izmed ciljev 
Partnerstva o podnebnih spremembah med EU  in Kitajsko, sklenjenega leta 2005.  
Kitajska je junija 2007 sprejela Nacionalni pr ogram o podnebnih spremembah, v katerem posebej 
omenja razvoj tehnologij CCS . Leta 2009 naj bi bile po na črtih objavljene specifi čne smernice za 
tehnologijo CCS.  
3. CILJI POBUDE EU:  KAJ SO GLAVNI CILJI POLITIKE ? 
Splošen cilj politike EU je: 
• Omejiti povišanje povpre čne temperature zemeljskega površja  na 2 °C v primerjavi s 
temperaturo pred industrializac ijo, kar pa zahteva, da emis ije toplogrednih plinov po 
svetu dosežejo najvišjo vrednost najpozne je do leta 2020 ter se nato do leta 2050 
zmanjšajo za vsaj 50 % v primerjavi z vrednostmi iz leta 1990 ter se nato nadalje zmanjšujejo.  
Poseben cilj politike, ki  prispeva k temu, je: 
• Olajšati zgodnje uvajanje tehnologije CCS v državah v vzponu, da se pove čajo koristi 
teh tehnologij za javnost (zmanjšanje em isij toplogrednih plinov, boljša kakovost 
zraka) pri prehodu s predstavitve teh te hnologij na njihovo upor abo, ter izboljšati 
izkušnje, pove čati ekonomije obsega in znižati stro ške. Kitajska se bo v ta namen 
uporabila za študijo primera. 
Operativni cilji so: 
• Določiti dodatno financiranje, ki je potrebno za velike predstavitvene elektrarne s 
tehnologijo CCS na Kitajskem brez svetovne cene za ogljik ali dr ugih spodbud, da se 
omogoči hitrejša predstavitev, kot bi bila sicer mogo ča pri običajnih tržnih pogojih. 
• Zagotoviti financiranje prek  uspešnega modela financiranja za predstavitev 
tehnologije CCS na Kitajskem, ki zdru žuje javno in zasebno financiranje kot 
konkreten primer tehnološkega in finan čnega sodelovanja med razvitimi državami in 
državami v razvoju v okviru mednarodnih pogajanj o podnebnih spremembah.  
• Glede na omejena sredstva v prora čunu Skupnosti, določiti razdelitev 
javnega/zasebnega financiranja  za zagotovitev najvišjega finan čnega vzvoda 
javnega financiranja, da se to nadalje preu či pri oblikovanju zgoraj omenjenega 
nosilca. 
SL 4   SL 4. MOŽNOSTI POLITIKE : KATERE MOŽNOSTI SO SE UPOŠTEVALE IN KATERE MOŽNOSTI 
SO BILE NATAN ČNO OCENJENE ? 
Možnosti, ki so se obrav navale za financiranje  predstavitve tehnologije CCS v državah v vzponu, 
so bile a) brez udeležbe, b) zan ašanje na javne subvencije in c) vzpostavitev javno-zasebnega 
partnerstva. Za javno-zasebno partnerstvo so  se upoštevali trije modeli: skupno podjetje, za časna 
mednarodna pogodba vrste ITER in us tanovitev družbe za posebne finan čne namene (SPV).  
5. OCENA U ČINKOV : KATERI SO GLAVNI GOSPODARSKI , OKOLJSKI IN DRUŽBENI U ČINKI? 
Za oceno višine potrebne naložbe in javno-zaseb nega financiranja, ki je potrebno za zagotovitev 
ustreznega donosa zasebnim vlagateljem, so se preu čile obstoje ča literatura in ocene stroškov 
komercialne predstavitvene elektrarne s tehnologijo CCS (pri čemer se je upoštevalo, da v 
svetovnem merilu do zdaj ni bila zgrajena še nobe na tovrstna elektrarna) ter so se uporabile kot 
podlaga za specifi čne izračune. Dodatni stroški za investic ijsko vzdrževanje in stroški 
obratovanja  za obdobje 25 let za to prvo 400 MW predstavitveno elektrarno1 se ocenjujejo na 
približno 730 milijonov EUR za elektrarno s te hnologijo IGCC (približno 125 milijonov EUR za 
stroške investicijskega vzdrževanja, 340 milijo nov za stroške obratovanja in 265 milijonov EUR 
za stroške prevoza in shranjevanja2) ter približno 980 milijonov EUR za elektrarno s tehnologijo 
premogovnega prahu (približno 235 milijonov EUR za stroške investicijskega vzdrževanja, 
445 milijonov EUR za stroške obratovanja in 300 milijonov EUR za stroške prevoza in 
shranjevanja3). V tem obdobju je mogo če pričakovati krepitev svetovnega trga ogljika in 
oblikovanje doma čih cen za ogljik v vseh ve čjih gospodarstvih. Če predvidevamo, da bo vrednost 
ogljika z 10 EUR/tCO 2 leta 2015 postopno narasla na 20 EUR, znaša finan čni primanjkljaj 
približno 300 milijonov EUR za elektrarno s tehnologijo IGCC in 550 milijonov EUR za 
elektrarno s tehnologijo premogovnega prahu. Analiza ob čutljivosti je pokaza la, da se lahko 
ocena stroškov razlikuje za +/– 40 %, odvisno od specifi čne tehnologije in izbrane lokacije za 
gradnjo/shranjevanje.  
Med to oceno u činka ni mogo če oceniti celotnega razpona u činkov uporabe tehnologije CCS na 
Kitajskem, to tudi ni naš neposredni cilj politike. Name sto tega poskušamo oceniti u činke, zlasti 
finančne, uporabe kombinacije javnega in zasebnega financiranja za podporo ciljev naše politike 
in ekstrapolacijo širših u činkov, kjer je to mogo če. Ta analiza je osredoto čena na en 
predstavitveni projekt, ki sam po  sebi verjetno ne bo zagotovil ve čjega takojšnjega zmanjšanja 
emisij ali neposrednih gospodarskih koristi.  Prav tako bodo neposredni družbeni u činki in učinki 
na zaposlovanje verjetno zelo omejeni zaradi om ejenega obsega predstavitvenih projektov CCS. 
V splošnem smislu in v ve čjem obsegu se okoljski u činki tehnologije CCS nanašajo na boljšo 
kakovost lokalnega zraka in nižje koncentracije t oplogrednih plinov v at mosferi po vsem svetu, 
                                                 
1 Izraženi kot sedanja neto vrednost v letu 2010 za 4 leta gradnje in 25 let obratovanja, pri čemer se upošteva 
2,5-odstotna stopnja popusta iz soci alnih razlogov (b rez inflacije).  
2 To vklju čuje stroške investicijskega vzdrževanja in stroške obratovanja za obdobje 25 let za 7 EUR/t 
shranjenega CO 2. 
3 To vklju čuje stroške investicijskega vzdrževanja in stroške obratovanja za obdobje 25 let za 7 EUR/t 
shranjenega CO 2. 
SL 5   SL kar ima pozitivne posledice za zdravje in gospodarstvo zaradi manjše izpostavljenosti 
onesnaženemu zraku in manjših u činkov podnebnih sprememb. Fizi čnim težavam zaradi 
možnega sproš čanja CO 2 se je mogo če izogniti z izbiro ustrezne loka cije ter ustrezn imi tehnikami 
za modeliranje in nadzor. 
Ključni učinki dejstva, da bo Kitajska vklju čena v možni prvi val predstavitve tehnologije CCS, 
se nanašajo na koristi iz u čenja in za četne prednosti v zvezi z doseganjem znižanja emisij v 
prihodnosti in prepre čevanjem blokad ogljika.  
Predstavitveni projekt za tehnologijo CCS in p odporni nosilec financiranja sta oblikovana na 
podlagi predpostavke, da bo imel  ogljik v prihodnosti na Kita jskem ter v drugih državah v 
vzponu in državah v razvoju vrednost, v kateri  se bo upoštevala druž bena cena ogljika.  
6. PRIMERJAVA MOŽNOSTI : KATERA MOŽNOST JE BOLJŠA NA PODLAGI POSAMEZNEGA 
KRITERIJA /UTEMELJITVE ? 
Da se zbere dovolj finan čnih sredstev in zmanjša obremenitev javnega prora čuna, je bilo javno-
zasebno partnerstvo izbrano kot najprimernejša  možnost za financiranje predstavitvenega 
projekta za tehnologijo CCS na Kitajskem. Analizirali so se  trije modeli javno-zasebnega 
partnerstva: družba za posebne finan čne namene (SPV), skupno podjetje na podlagi člena 171 
Pogodbe ES in model „za časne mednarodne pogodbe“, ki se je uporabil za vzpostavitev 
sodelovanja ITER pri na črtovanju in gradnji poskusnega fuz ijskega reaktorja.  SPV (ali podoben 
nosilec naložbe) je bil dolo čen za najprimernejši model. Mo žni prihodnji dohodki iz  trga ogljika 
bi spodbudili zasebni sektor k vlaganju v SPV.  
7. SPREMLJANJE IN VREDNOTENJE : KAKŠNE SO UREDITVE ZA DOLO ČITEV DEJANSKIH 
STROŠKOV IN KORISTI PRI DOSEGANJU ŽELENIH U ČINKOV ? 
Delovanje SPV bi se nadzorovalo; obvladovanje tv eganja in postopki za preverjanje skladnosti 
zagotavljajo skladnost z ustrezni mi zakoni in smernicami. SPV bi bil ustanovljen z vodstveno 
strukturo za zagotovitev, da ustrezni organ (npr. odbor za naložbe a li odbor direktorjev) 
nadzoruje spremljanje in nadz or pravilnega izvajanja odlo čitev o naložbah in odvzemih. 
Prispevek iz prora čuna Skupnosti v nosilca naložbe bi izhaja l iz tematskega programa za okolje 
in naravne vire (ENRTP). Sodelovanje s Kitajsko na podro čju tehnologije CCS pod okriljem 
ENRTP bi se spremljalo v skladu s standardnimi dolo čbami na podlagi instrumenta za 
financiranje razvoj nega sodelovanja.