Bruselj, 07.01.2005

KOM(2004) 860 končno

POROČILO KOMISIJE

o delu odborov v letu 2003 [SEC(2004)1722]

1. SPLOŠNE OPOMBE GLEDE SISTEMA KOMITOLOGIJE

To poročilo zajema dejavnosti komitoloških odborov v letu 2003. Sklada se z osnovno obliko prejšnjega poročila iz leta 2002. Vsebuje uvodno poglavje 1, horizontalen pregled dejavnosti odborov v poglavju 2 in Prilogo s podrobnimi statističnimi podatki o posameznih komitoloških odborih, organiziranih v skladu z različnimi oddelki Komisije [1]. To poročilo ohranja izboljšano preglednost statističnih podatkov v Prilogi z navajanjem vsakega odbora posebej in besedilnih opomb o njegovih dejavnostih.

1.1 Pravna narava in vloga komitoloških odborov

Namen komitoloških odborov je pomagati Komisiji pri uresničevanju izvedbenih pooblastil, ki jih je dodelil zakonodajalec, tj. Svet in Evropski parlament. Komitološki odbori imajo tri bistvene značilnosti.

Prvič, ustanovi jih zakonodajalec (Svet in Evropski parlament) v skladu z „zakonodajnimi“ postopki, ki so v veljavi ob sprejetju temeljnega akta, v okviru katerega so ustanovljeni, in sicer s postopkom sodelovanja ali svetovalnim postopkom ter od Maastrichtske pogodbe naprej s postopkom soodločanja. Pravna podlaga komitoloških odborov je torej v tako imenovanih „temeljnih aktih“.

Drugič , njihova sestava in delovne metode so v mnogih pogledih standardizirane. Predstavnik Komisije predseduje vsakemu odboru, ki je sestavljen iz predstavnikov držav članic; ti so edini „člani“ odborov. Odbori posredujejo v okviru postopkov iz temeljnega zakonodajnega akta, v skladu s komitološko odločitvijo Sveta.

Člen 9 Sklepa Sveta 1999/468/ES [2] razveljavlja stari komitološki Sklep 87/373/EGS z dne 13. julija 1987 (komitološki sklep iz leta 1987) [3]. Postopki iz leta 1987 so začasno veljali do spremembe temeljnih zakonodajnih aktov skupaj s komitološkimi postopki v skladu s Sklepom 1999/468/ES. To je bilo doseženo s posameznimi dopolnilnimi akti ali s „pravili za prilagajanje“ (glej poglavje 1.2).

Tretjič , odbori podajajo mnenja o osnutkih izvedbenih ukrepov, ki jih predloži Komisija v skladu s temeljnim zakonodajnim aktom, in posredujejo v okviru svetovalnega, upravljalnega ali regulativnega postopka, predvidenega za ta namen.

V skladu s členom 2 Sklepa Sveta 1999/468/ES bi moral biti upravljalni postopek namenjen izključno upravljalnim ukrepom, ki se nanašajo na izvajanje skupne kmetijske in ribiške politike ali na izvajanje programov z znatnimi proračunskimi posledicami (člen 2(a)). Regulativni postopek je predpisan v primeru ukrepov splošnega obsega za izvajanje bistvenih določb temeljnih aktov, vključno z ukrepi za zaščito zdravja ali varnosti ljudi, živali ali rastlin in za posodabljanje „tehničnih“ elementov temeljnega akta (člen 2(b)). Svetovalni postopek se uporablja, kjer koli se zdi najbolj primeren.

1.2 Stanje izvajanja Sklepa 1999/468/ES

V Deklaraciji št. 2 o izvajanju Sklepa Sveta 1999/468/ES [4] sta se Svet in Komisija dogovorila, da bosta določbe glede odborov, ki pomagajo Komisiji pri uresničevanju njenih izvedbenih pooblastil na podlagi Sklepa 87/373/EGS, v najkrajšem možnem času in v skladu s primernimi zakonodajnimi postopki uskladila z določbami členov 3 do 6 Sklepa 1999/468/ES.

Od začetka veljavnosti Sklepa 1999/468/ES so bili postopki odborov številnih temeljnih aktov posodobljeni za vsak primer posebej. Da bi se posodabljanje končalo, je Komisija konec leta 2001 skupaj predstavila štiri predloge (tako imenovana „pravila za prilagajanje“ ) [5], ki vključujejo več kot 300 temeljnih aktov o izvedbenih postopkih. Svet in Parlament sta sprejela „pravila za prilagajanje“ leta 2003 [6] v skladu z ustreznimi zakonodajnimi postopki (postopek soglasja, postopek soodločanja, postopek posvetovanja s kvalificirano večino in soglasno). Treba je omeniti, da akti za prilagajanje ne vplivajo na vsebinske določbe zakonodajnih aktov, na varovalne postopke ali na identiteto odborov, kot je predvideno s temeljnimi pravnimi akti.

Pomembna novost je, da člen 7 Sklepa 1999/468/ES in izjave Sveta in Komisije o tej določbi (predvsem izjavi št. 4 in 5) uvajajo ukrepe za izboljšanje preglednosti dela komitoloških odborov.

V tem pogledu je objava sedanjega letnega poročila o delu odborov , določena v členu 7(4), že sama po sebi pomemben prispevek k osvetlitvi dejavnosti Komisije pri uresničevanju njenih izvedbenih pooblastil.

Komisija je v skladu s členom 7(4) objavila tudi seznam vseh odborov , ki ji pomagajo pri uresničevanju teh izvedbenih pooblastil [7]. Redno posodobljen seznam obstoječih odborov se nahaja v registru (glej spodaj) in v letnih poročilih.

31. januarja 2001 je Komisija v skladu s členom 7(1) sprejela standardni poslovnik [8], na podlagi katerega že obstoječi ali na novo ustanovljeni odbori sestavijo svoj poslovnik. Komisija namerava sprejeti posodobljeno različico standardnega poslovnika predvsem zato, da bi ga uskladila z novimi pravili dostopa do dokumentov (glej spodaj). Do konca leta 2003 je 64 od 263 odborov sprejelo notranje poslovnike na podlagi veljavnega standardnega besedila.

Končno, člen 7(5) Sklepa 1999/468/ES določa, da mora Komisija objaviti register s podatki o vseh dokumentih, poslanih Evropskemu parlamentu v skladu s komitološkimi postopki . Ta register se uporablja od decembra 2003 [9]. V skladu s svojo izjavo (št. 5) o Sklepu Sveta 1999/468/ES je Komisija registru za večjo preglednost dodala arhiv in s tem omogočila, da so mnogi dokumenti, predloženi Evropskemu parlamentu, javnosti neposredno dostopni v skladu z Uredbo (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu javnosti do dokumentov [10] institucij, ki je začela veljati 3. decembra 2001. Arhiv vsebuje dnevne rede, povzetke zapisnikov in izide glasovanj s srečanj odborov in njihovega dela; osnutki izvedbenih ukrepov začasno niso objavljeni.

1.3 Pravica Evropskega parlamenta do pregleda

Komisija mora obveščati Evropski parlament o delu odborov in mu pošiljati osnutek vseh izvedbenih ukrepov v skladu s temeljnim aktom, sprejetim s členom 251 Pogodbe (soodločanje), da lahko Parlament uveljavi pravico do pregleda iz člena 8 Sklepa 1999/468/ES.

Februarja 2000 sta Evropski parlament in Komisija sklenila Sporazum o postopkih za izvajanje Sklepa Sveta 1999/468/ES , namenjen zlasti urejanju postopkov za izvajanje obveznosti, dodeljenih Komisiji [11].

Sporazum predvideva elektronski prenos dokumentov, kar se je popolnoma izvedlo v letu 2001. Dokumenti iz različnih oddelkov Komisije se najprej pošljejo Generalnemu sekretariatu Komisije, ki jih nemudoma posreduje osrednji službi Evropskega parlamenta. Danes se skoraj vsi dokumenti pošiljajo elektronsko.

Razen v nujnih primerih sporazum določa, da lahko Evropski parlament, kjer je primerno, v enem mesecu od prejetja „končnega“ osnutka izvedbenega ukrepa [12] v okviru pravnega akta, sprejetega s soodločanjem, sprejme resolucijo (na plenarnem zasedanju) v skladu s členom 8 Sklepa Sveta 1999/468/ES, če meni, da osnutek ukrepa presega izvedbena pooblastila iz temeljnega akta.[13]

Dvostranski sporazum iz februarja 2000 se je izvedel z dodatnim upravnim sporazumom med Generalnim sekretariatom Evropskega parlamenta in Komisijo z dne 14. decembra 2001. Ta upravni sporazum zagotavlja usklajeno ravnanje oddelkov Komisije, tako da so vse obveznosti Komisije iz dvostranskega sporazuma iz februarja 2000 izpolnjene. Še posebej določa minimalne standarde glede vrst dokumentov in njihove sestave. Treba je omeniti, da leta 2003 spet ni bilo prijavljenih primerov, kjer bi moral Evropski parlament sprejeti resolucijo na podlagi člena 8 Sklepa Sveta 1999/468/ES.

1.4 Predložitve stališč Svetu

V letu 2003 ni bil sporočen noben primer stališča, predloženega Svetu. V skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES se mora osnutek ukrepov predložiti Svetu, če Komisija ne uspe dobiti nujne večine v regulativnem postopku ali če ji nasprotuje kvalificirana večina v upravljalnem postopku. Dejstvo, da ni bilo predloženih stališč (čemur se pridružuje majhen odstotek, manj kot 1 %, predložitev stališč v primerjavi s celotnim številom aktov, ki jih je Komisija sprejela po upravljalnem ali regulativnem postopku), kaže, da rezultat dela odborov v sedanjem sistemu visoka stopnja soglasja in da odbori navadno sprejmejo predloge predstavnikov Komisije.

1.5 Širši razvoj

Decembra 2002 je Evropska komisija predložila predlog za revidiran regulativni postopek [14] za ukrepe, namenjene širšemu izvajanju bistvenih vidikov ali prilagoditvi nekaterih drugih vidikov temeljnih aktov, sprejetih po postopku soodločanja (člen 251 Pogodbe). Novi predlagani postopek omogoča Evropskemu parlamentu in Svetu enakopravnost pri nadzoru Komisije pri uresničevanju izvedbenih pooblastil. 2. septembra 2003 je Evropski parlament prepričljivo podprl predlog [15] Komisije in hkrati predlagal zelo majhno število tehničnih sprememb. 22. aprila 2004 je Komisija predložila spremenjeni predlog [16], v katerem je upoštevala večino sprememb Evropskega parlamenta in razjasnila nov postopek. Dopolnjeni predlog trenutno pregleduje Svet.

Konvencija o prihodnosti Evrope je v svojem osnutku Ustavne pogodbe predlagala medvladni konferenci (IGC) reorganizacijo izvršnih pooblastil Komisije [17]. Osnutek Konvencije uvaja instrument „prenesenih pravil“, ki jih Komisija sprejme za dopolnitev ali spremembo nekaterih „nebistvenih“ elementov evropskih zakonov pod nadzorom Parlamenta ali Sveta, ki lahko prekličeta sam prenos ali vložita ugovor proti določenemu osnutku pravila; ta prenesena pravila je treba razlikovati od samih izvedbenih aktov, ki jih Komisija v glavnem sprejme pod določenim nadzorom držav članic. Besedilo je ostalo nespremenjeno v končni različici, ki jo je medvladna konferenca sprejela na zasedanju Evropskega sveta 17. in 18. junija 2004 [18].

Širitev Evropske unije je bila 1. maja 2004. Po sklepih vrha v Kopenhagnu decembra 2002 je Komisija 25. februarja 2003 sprejela ukrepe [19], s katerimi je bil desetim državam pristopnicam podeljen status aktivne opazovalke in ki so se uporabljali od dneva po podpisu pristopne pogodbe 16. aprila 2003 [20]. V skladu s tem dogovorom so bili predstavniki držav pristopnic povabljeni v večino komitoloških odborov; lahko so izrazili svoja mnenja o obravnavanih vprašanjih na sestankih, vendar pa niso bili upravičeni do udeležbe na glasovanju o osnutku izvedbenih ukrepov. Za ostale tri države kandidatke (Bolgarija, Romunija in Turčija) je bilo sodelovanje še naprej organizirano na podlagi „Sporočila Komisije Svetu o sodelovanju držav kandidatk v programih, agencijah in odborih Skupnosti“ [21]. V letih poročanja je bilo deset držav pristopnic zastopanih v približno 186 od 256 odborov.

2. HORIZONTALNI PREGLED DEJAVNOSTI

2.1 Število odborov in vrste postopkov

Pomembno je razlikovati med komitološkimi odbori na eni strani in drugimi entitetami, še posebej „izvedenskimi skupinami“, ki jih ustanovi Komisija sama, na drugi strani. Slednje pripravljajo in izvajajo politike, komitološki odbori pa sodelujejo pri izvajanju zakonodajnih aktov. To poročilo se osredotoča izključno na komitološke odbore. Število komitoloških odborov je bilo izračunano po področjih dejavnosti ( preglednica I ) glede na stanje dne 31. 12. 2003. Za primerjavo so priloženi podatki za preteklo leto (stanje na dan 31. 12. 2002).

PREGLEDNICA i – SKUPNO ŠTEVILO ODBOROV

Področje politike | 2002 | 2003 |

Podjetništvo (ENTR) | 31 | 33 |

Zaposlovanje in socialne zadeve (EMPL) | 8 | 8 |

Kmetijstvo (AGRI) | 29 | 30 |

Promet/energetika/vseevropska omrežja (TREN) | 39 | 45 |

Okolje (ENV) | 35 | 35 |

Raziskave (RDT) | 8 | 2 |

Informacijska družba (INFSO) | 13 | 13 |

Ribištvo (FISH) | 3 | 3 |

Notranji trg (MARKT) | 11 | 12 |

Regionalna politika (REGIO) | 2 | 2 |

Obdavčenje in carinska unija (TAXUD) | 9 | 9 |

Izobraževanje in kultura (EAC) | 6 | 7 |

Zdravje in varstvo potrošnikov (SANCO) | 22 | 13* |

Pravosodje in notranje zadeve (JAI) | 7 | 7 |

Zunanji odnosi (RELEX) | 2 | 3 |

Trgovina (TRADE) | 12 | 13 |

Širitev (ELARG) | 2 | 2 |

EuropeAid (AIDCO) | 8 | 8 |

Humanitarna pomoč (ECHO) | 1 | 1 |

Statistika (ESTAT) | 6 | 7 |

Proračun (BUDG) | 1 | 2 |

Evropski urad za boj proti prevaram (OLAF) | 1 | 1 |

SKUPAJ | 256 | 256 |

Podatki kažejo pomembnost komitologije v dejavnostih različnih področij politike. Promet/energetika (45), Okolje (35), Podjetništvo (33) in Kmetijstvo (30) imajo največje število odborov. S 143 od vseh 256 odborov predstavljajo ta področja politike več kot polovico odborov. Komisija se še naprej trudi zmanjšati rast števila odborov. Tako ostaja število odborov v letu 2003 v primerjavi z letom 2002 nespremenjeno. Medtem ko je zakonodajalec na nekaterih področjih politik z več dejavnostmi (zlasti na področju prometa in energetike) ustanovil nove odbore, se je njihovo število na drugih področjih politike zmanjšalo zaradi prestrukturiranja pravnega okvira (glej npr. Zdravje in varstvo potrošnikov in Raziskave).

Komitološki odbori se lahko razvrstijo glede na vrsto postopka po katerem delujejo (svetovalni postopek, upravljalni postopek, regulativni postopek in varovalni postopek - glej preglednico II ). Za del leta 2003 so se komitološki postopki iz leta 1987 še naprej izvajali, in sicer do začetka veljavnosti „pravil za prilagajanje“ (glej poglavje 1.2 zgoraj). Različne variante v zvezi s komitološkimi postopki (IIa in IIb, IIIa in IIIb) so seštete skupaj z ustreznimi novimi vrstami postopkov, kot je določeno v Deklaraciji št. 2 o izvajanju Sklepa Sveta 1999/468/ES [22].

Ker nekateri odbori uporabljajo več postopkov (od svetovalnega do regulativnega postopka, kakor tudi varovalnega postopka), so bili navedeni posebej od ostalih odborov, ki uporabljajo en postopek.

PREGLEDNICA II – ŠTEVILO ODBOROV GLEDE NA POSTOPEK (2003)

Vrsta postopka | Odbori, ki delujejo v skladu z več postopki |

Svetovalni* | Upravljalni* | Regulativni* | Varovalni |

ENTR | 9 | 4 | 18 | - | 2 |

EMPL | 1 | - | 3 | - | 4 |

AGRI | - | 23 | 4 | - | 3 |

TREN | 7 | 12 | 21 | 1 | 4 |

ENV | 3 | 6 | 26 | - | - |

RTD | - | 1 | - | - | 1 |

INFSO | 1 | 3 | 3 | - | 6 |

FISH | 1 | - | - | 2 |

MARKT | 2 | 4 | 6 | - | - |

REGIO | - | 1 | - | - | 1 |

TAXUD | 1 | 4 | 4 | - | - |

EAC | 1 | - | - | - | 6 |

SANCO | 1 | - | 7 | - | 5 |

JAI | 1 | - | 1 | - | 5 |

RELEX | 1 | 1 | - | - | 1 |

TRADE | 2 | 3 | 2 | - | 6 |

ELARG | - | 1 | - | 1 | - |

AIDCO (vključno z DEV) | - | 6 | 2 | - | - |

ECHO | - | - | - | - | 1 |

ESTAT | - | 4 | 1 | - | 2 |

BUDG | 1 | - | 1 | - | - |

OLAF | - | - | 1 | - | - |

SKUPAJ | 31 | 74 | 100 | 2 | 49 |

( Vključno s postopki I, II in III v skladu s Sklepom Sveta 87/373/ES.

Podatki kažejo, da deluje izključno po regulativnem postopku skoraj polovica odborov (100 od 256), katerim sledi precej manjše število odborov, ki delujejo izključno po upravljalnem postopku (74). Razčlemba po področjih politike kaže, da se uporaba treh vrst postopkov razlikuje glede na področje politike. Vendar na nekaterih področjih jasno prevladuje eden od postopkov: Promet/energetika in Okolje delata s številnimi odbori, ki delujejo po regulativnem postopku, medtem ko Kmetijstvo dela s številnimi odbori, ki uporabljajo upravljalni postopek.

2.2 Število sestankov

Število odborov ni edini pokazatelj dejavnosti na komitološki ravni. Število sestankov v letu 2003 kaže intenzivnost dela na splošno, na ravni področij in v posameznih odborih ( preglednica III ).

PREGLEDNICA III – ŠTEVILO SESTANKOV

2002 | 2003 | 2002 | 2003 |

ENTR | 44 | 59 | EAC | 19 | 23 |

EMPL | 17 | 17 | SANCO | 109 | 101 |

AGRI | 352 | 322 | JAI | 28 | 21 |

TREN | 23 | 44 | RELEX | 1 | 5 |

ENV | 49 | 54 | TRADE | 37 | 32 |

RTD | 46 | 50 | ELARG | 7 | 8 |

INFSO | 36 | 31 | AIDCO | 40 | 35 |

FISH | 25 | 25 | ECHO | 10 | 10 |

MARKT | 25 | 38 | ESTAT | 15 | 17 |

REGIO | 12 | 12 | BUDG | 5 | 6 |

TAXUD | 106 | 113 | OLAF | 1 | 1 |

Tako kot v letu 2002 Kmetijstvo vodi na tem področju (322 sestankov), saj upravljanje različnih kmetijskih trgov zahteva pogoste sestanke. Sledijo mu Obdavčenje in carinska unija (113 sestankov) in Zdravje in varstvo potrošnikov (101 sestankov) – ki je med drugim odgovoren tudi za varno hrano – in skupina drugih direktoratov, kot so Podjetništvo, Okolje in Raziskave, kjer je število sestankov od 50 do 70.

2.3 Število mnenj in aktov

Kakor je bilo predstavljeno že v prejšnjem poročilu, zajema to poročilo splošne podatke o uradnih mnenjih , ki jih predložijo odbori [23], in o nadaljnjih aktih (tj. izvedbenih ukrepih = pravnih aktih, upravnih odločitvah), ki jih sprejme Komisija. Podatki kažejo dejansko „produktivnost“ odborov ( preglednica IV ). Celotno število mnenj , ki so jih odbori predložili v letu 2003, je bilo 2 981 (v primerjavi s 3 610 v letu 2002); število aktov , ki jih je sprejela Komisija, je bilo 2 768 (v primerjavi s 3 077 v letu 2002). Oba kazalca kažeta, da je bila „produktivnost“ v primerjavi s prejšnjim obdobjem količinsko manjša v letu poročanja.

PREGLEDNICA VI - ŠTEVILO MNENJ IN AKTOV (2003)

Mnenja | Akti | Mnenja | Akti |

ENTR | 395 | 352 | EAC | 97 | 47 |

EMPL | 16 | 0 | SANCO | 392 | 392 |

AGRI | 1 413 | 1 413 | JAI | 13 | 7 |

TREN | 30 | 24 | RELEX | 4 | 4 |

ENV | 39 | 31 | TRADE | 66 | 55 |

RTD | 74 | 60 | ELARG | 83 | 90 |

INFSO | 34 | 21 | AIDCO | 164 | 153 |

FISH | 19 | 9 | ECHO | 42 | 42 |

MARKT | 10 | 8 | ESTAT | 26 | 18 |

REGIO | 29 | 7 | BUDG | 1 | 1 |

TAXUD | 34 | 34 | OLAF | 0 | 0 |

Veliko število aktov , sprejetih na nekaterih področjih politike - Kmetijstvo (1 413), Zdravje in zaščita potrošnikov (392) in Podjetništvo (352) – spet kaže intenzivnost dela, dodeljenega Komisiji na teh področjih po komitoloških postopkih [24].

[1] Priloga je predstavljena kot delovni dokument osebja Komisije.

[2] UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

[3] UL L 197, 18.7.1987, str. 33.

[4] UL C 203, 17.7.1999, str.1.

[5] COM(2001) 789 konč., sprejeta 27.12.2001.

[6] Uredbi Sveta (ES) št. 806/2003 (UL L 122, 16.5.2003, str. 1) in št. 807/2003 (UL L 122, 16.5.2003, str. 36) z dne 14.4.2003 o prilagoditvi določb glede odborov, ki pomagajo Komisiji pri uresničevanju njenih izvedbenih pooblastil, predvidenih v aktih Sveta, ki se sprejemajo v postopku posvetovanja (kvalificirana večina/soglasno), Sklepu 1999/468/ES, Uredba Sveta (ES) št. 1105/2003 (UL L 158, 27.6.2003, str. 3) z dne 26.5.2003 o spremembi Uredbe (ES) št. 1260/1999 o splošnih določbah o Strukturnih skladih (postopek soglasja) in Uredba (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1) z dne 29.9.2003 o prilagoditvi določb glede odborov, ki pomagajo Komisiji pri uresničevanju njenih izvedbenih pooblastil, predvidenih v aktih, za katere se uporablja postopek iz člena 251 Pogodbe ES, Sklepu Sveta 1999/468/ES (soodločanje).

[7] UL C 225, 8.8.2000, str. 2.

[8] UL C 38, 6.2.2001, str. 3. Po številnih spremembah, ki jih odobri Komisija, in po jezikovnem pregledu bo standardni poslovnik ponovno objavljen v Uradnem listu.

[9] Glej spletni naslov: http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/regcomito/registre.cfm?CL=en Register zajema dokumente od začetka leta 2003.

[10] UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

[11] UL L 256, 10.10.2000, str. 19. Sporazum nadomesti nekatere prejšnje sporazume: Sporazum Plumb/Delors iz leta 1988, Sporazum Samland/Williamson iz leta 1996 in „Modus vivendi“ iz leta 1994.

[12] Osnutke se najprej pošlje pred sestankom odbora in nato še enkrat, če se med sestankom bistveno spremenijo.

[13] Temeljni akt je prav tako moral biti sprejet po postopku soodločanja (člen 251 Pogodbe) med Svetom in Evropskim parlamentom.

[14] Predlog Sklepa Sveta o spremembi Sklepa 1999/468/ES o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (COM (2002) 719 konč., sprejet 11.12.2002).

[15] Resolucija, sprejeta 2.9.2003 (P5-TA(2003)0352), ki temelji na poročilu R. CORBETT-a.

[16] COM(2004) 324 konč., sprejeta 22.4.2004.

[17] Osnutek Pogodbe o ustavi za Evropo, predložen Evropskemu svetu v Solunu, 20.6.2003, člena I-35 in I-36.

[18] Glej začasno prečiščeno besedilo Osnutka pogodbe o ustavi za Evropo, listina CIG 86/04 z dne 25.6.2004.

[19] Dokument Komisije C(2003)341/3.

[20] RAZŠIRJENI UNIJI NAPROTI, Strategija in poročilo Evropske komisije o napredku v procesu pristopa vsake države kandidatke (9.10.2002), COM(2002) 700 konč., glej točko 3.3 (str. 25).

[21] COM(1999) 710 konč., sprejeto 20.12.1999.

* V nasprotju s prejšnjim letom se Stalni odbor za prehransko verigo in zaščito živali s svojimi devetimi oddelki in pododdelki šteje kot en sam odbor po začetku veljavnosti Uredbe št. 178/2002, UL L 31, 1.2.2002, str. 1.

[22] UL L 203, 17.7.1999, str.1. To pomeni: varianta I skupaj s svetovalnim postopkom, varianti IIa in IIb skupaj z upravljalnim postopkom in varianti IIIa in IIIb skupaj z regulativnim postopkom.

[23] Vključujoč ugodna in neugodna mnenja ter primere, ko mnenja ni bilo, po uradnem glasovanju v primeru regulativnih in upravnih postopkov.

[24] Vendar pa je treba omeniti, da samo število sprejetih aktov ne kaže političnega, gospodarskega ali finančnega pomena sprejetih odločitev.