Glosar

Direktivao pticah : Direktiva Sveta 79/409/EGS z dne 2. aprila 1979 o ohranjanju prosto živečih ptic

EKSRP : Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja

EEA : Evropska agencija za okolje

ES : Evropska skupnost/Evropski skupnosti

EGS : Evropska gospodarska skupnost

ESR : Evropski sklad za ribištvo

ESRR : Evropski sklad za regionalni razvoj

EIONET : Evropsko okoljsko informacijsko in opazovalno omrežje

ETC : Evropski tematski center za biotsko raznovrstnost

EU : Evropska unija

EUNIS : Evropski informacijski sistem o naravi

Direktivao habitatih : Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst

Vložek : Finančni, človeški in materialni viri, ki se aktivirajo za izvedbo posega

Poseg : Vsa dejanja ali dejavnosti, ki jih izvajajo javni organi ali druge organizacije, ne glede na njihov značaj (politika, program, ukrep ali projekt).

LIFE : Finančni instrument za okolje (L'Instrument Financier pour l'Environment)

LIFE III : LIFE za obdobje 2000–2006

LIFE+ : LIFE za obdobje 2007–2013

LIFE-Narava : Del instrumenta LIFE, ki prispeva k obnovitvi ali vzdrževanju ugodnega stanja ohranjenosti naravnih habitatov in/ali populacij vrst

Ukrep : Osnovna enota upravljanja programa v okviru določene politike, sestavljena iz vrste podobnih projektov in z natančno določenim proračunom.

DČ : Država članica

Natura2000 : Evropsko ekološko omrežje posebnih ohranitvenih območij varstva

UL : Uradni list Evropske unije

Cilj :

Uvodna izjava o izidih, ki naj bi se dosegli s posegom. Razlikovati je treba med globalnimi, posrednimi, takojšnjimi in operativnimi cilji:

- globalni cilj ustreza globalnemu učinku posega in je na splošno v zelo širokem pomenu opredeljen v zakonodaji Skupnosti; Komisija in države članice ga običajno razumejo kot posredni cilj, ki ustreza pričakovanim posrednim učinkom financiranih programov;

- takojšnji cilji zadevajo rezultate posega, ki nastanejo za neposredne naslovnike, države članice pa jih običajno opredelijo pri izvedbi financiranih programov;

- operativni cilji določajo izložke, ki jih je treba proizvesti.

Izid : Sprememba, ki izhaja iz izvedbe posega in je običajno povezana s cilji tega posega. Izidi zajemajo rezultate in učinke ter so lahko pričakovani ali nepričakovani, pozitivni ali negativni.

Izložek : Kar se proizvede ali doseže z viri, ki so dodeljeni posegu (npr. obnovljenih je X hektarjev habitata Y).

OPS : Območje, pomembno za Skupnosti

POV : Posebno območje varstva

Projekt : Nedeljiva naloga, določena v smislu časovnega razporeda in proračuna, za katero je odgovorna organizacija, ki čim bliže kraju samem izvršuje posegu dodeljena sredstva

Rezultat : Takojšnje spremembe, ki nastanejo pri neposrednih naslovnikih ob koncu njihovega sodelovanja v posegu

SEBI : Racionalizacija kazalnikov evropske biotske raznovrstnosti

Povzetek

I. Instrument LIFE-Narava sofinancira projekte v državah članicah, večinoma v zvezi z območji Natura 2000, da bi prispeval k ohranjanju vrst in habitatov. Takšni projekti bi morali imeti jasno razvidno dodano vrednost in prispevati k razširjanju najboljše prakse na področju ohranitvenih metod in pristopov. LIFE vsaj 78 % svojega proračuna, ki letno znaša 300 milijonov EUR, nameni donacijam za ukrepe, od katerih jih je vsaj 50 % dodeljenih projektom, ki podpirajo ohranjanje narave in biotske raznovrstnosti. To s finančnega vidika predstavlja najpomembnejše evropsko financiranje, ki je posebej namenjeno okolju in ga Komisija upravlja neposredno, saj je bistvenega pomena za cilje okoljske politike Evropske unije.

II. Nadzor in upravljanje projektov LIFE-Narava sta zapletena, ker se razmere pri projektih med različnimi območji po vsej Uniji razlikujejo, projekte vodijo najrazličnejši upravičenci, projekti sami pa bi morali trajno učinkovati na ohranjanje posameznih vrst in habitatov ter hkrati zagotavljati dodano vrednost prek razširjanja doseženih rezultatov (odstavki 1 do 8).

III. Komisija je od prvega instrumenta LIFE, ki je bil uveden leta 1992, postopoma razvijala in izboljševala svoje upravljavske in kontrolne sisteme, pri čemer je med drugim upoštevala rezultate prejšnjih revizij Sodišča [1]. Nadaljnje spremembe so bile uvedene ob začetku programa LIFE+ za obdobje 2007–2013 (odstavki 9 do 11).

IV. Z revizijo je bilo ocenjeno, kako uspešno je Komisija upravljala donacije projektom LIFE-Narava z vidika trajnosti njihovih rezultatov. V okviru tega je bilo preverjeno tudi, kako so upravičenci upravljali obiskane projekte z vidika njihove trajnosti (odstavki 12 do 16).

V. Revizijsko delo je bilo izvedeno na ravni Komisije, in sicer v GD za okolje, z revizijskimi obiski na kraju samem pa je bilo preučenih 35 projektov v naslednjih šestih državah članicah: v Belgiji, Italiji, Nemčiji, Sloveniji, Španiji in Združenem kraljestvu. Revizijski obisk je bil izveden tudi pri najetih zunanjih skupinah za spremljanje in obveščanje, ocenjevalcih projektov ter Tematskemu centru za biotsko raznovrstnost (ki deluje po pogodbi z Evropsko agencijo za okolje (EEA)), ki so tesno sodelovali s Komisijo pri upravljanju in razvoju okoljskih vprašanj (odstavek 17).

VI. Revidirani projekti so na splošno prispevali k ohranjanju ciljnih vrst in habitatov, in sicer na območjih Natura 2000, s čimer so podpirali prizadevanja držav članic ter državljane EU in njihovo prostovoljno delo in zavezanost v združenjih za ohranitev biotske raznovrstnosti. Komisija mora zagotoviti, da se odobrijo le ustrezno zasnovani projekti, ki se nato izvedejo, kot je bilo načrtovano. Poleg tega mora vztrajati, da se vzpostavijo zadostne organizacijske in finančne strukture, ki bodo omogočile trajen učinek projektov, ki jih financira EU (odstavki 18 do 20).

VII. Čeprav je bil od uvedbe instrumenta LIFE leta 1992 dosežen velik napredek, je upravljavske in kontrolne sisteme Komisije mogoče še izboljšati, s čimer bi se pridobilo zagotovilo, da ohranitveni ukrepi, ki jih financira EU, v večji meri dosegajo svoje cilje in trajajo tudi po tem, ko EU preneha financirati projekt. V zvezi z različnimi fazami upravljanja projektov so bile izpostavljene naslednje pomanjkljivosti:

(a) Izbirni postopek: nenatančno ovrednotena in zmanjšana pomembnost ustreznih dejavnikov trajnosti pri točkovanju projektov v okviru LIFE+ in dolgotrajen proces odločanja o dodelitvi donacij (odstavki 21 do 28).

(b) Izvedba in spremljanje projektov: zaradi nezadostne osredotočenosti na rezultate (izide), upravljavske pogodbe in načrte projektov je bila ovirana pričakovana trajnost rezultatov projektov (odstavki 29 do 40).

(c) Razširjanje rezultatov: potencialna dodana vrednost posameznih projektov LIFE-Narava ni v celoti dosežena, ker izkušnje, ugotovljene najboljše prakse in pridobljene podrobne tehnične/znanstvene informacije niso sistematično dane na voljo zainteresirani javnosti zunaj neposredne okolice projekta (npr. v regiji ali državi) (odstavki 41 do 53).

(d) Dolgoročno upravljanje rezultatov projektov: v zvezi s tem ima Komisija malo informacij, saj je rezultate (izide) financiranih projektov v večini primerov mogoče opaziti šele po končnem plačilu za projekte, za ocenjevanje uspešnosti financiranih ukrepov pa ni vzpostavljen naknadni postopek nadaljnjega spremljanja. Skladno s tem je treba določiti sklop ustreznih kazalnikov za ocenjevanje doseženih rezultatov (odstavki 54 do 67).

VIII. Sodišče priporoča, da Komisija dodatno razmisli o različnih dejavnikih, pomembnih za trajnost rezultatov projektov, izboljša razširjanje pridobljenega znanja in vzpostavi sistematično nadaljnje spremljanje projektov po izvršitvi končnega plačila (odstavki 68 do 77).

Uvod

1. LIFE je francoska kratica za finančni instrument za okolje (L’Instrument Financier pour l’Environnement). Prvi projekti so bili prek instrumenta LIFE financirani v letu 1992 [2], nadaljnji pa v okviru poznejših specifičnih instrumentov LIFE vse do tretje faze (LIFE III) za obdobje 2000–2006 [3]. LIFE je bil razdeljen na tri tematske dele:

- "LIFE-Narava";

- "LIFE-Okolje" in

- "LIFE-Tretje države".

2. Pri vseh treh delih so bil projekti izbrani s postopki, ki so bili predvideni v ta namen. V novi fazi LIFE+ je za obdobje od leta 2007 do leta 2013 [4] namenjenih 2143 milijonov EUR. Vsaj 78 % tega zneska je treba porabiti za donacije ukrepom za projekte. Trije sestavni deli so postali:

- "Narava in biotska raznovrstnost";

- "Okoljska politika in upravljanje" ter

- "Informacije in obveščanje".

3. Za razliko od LIFE III se projekti za vse tri sestavne dele zdaj izbirajo z enotnim postopkom.

4. Pri LIFE-Narava je bilo v obdobju 2000–2006 financiranih 434 projektov, ki so bili izvedeni v 26 državah članicah in so skupaj znašali 436 milijonov EUR (glej tabelo 1). Projekti so poleg nacionalnega sofinanciranja zajemali precejšnja finančna sredstva EU, saj je njen prispevek v povprečju znašal 1 milijon EUR. LIFE+, natančneje "Narava in biotska raznovrstnost", bo še naprej najpomembnejši del instrumenta LIFE, saj je za obdobje 2007–2013 namenjena letna dodelitev vsaj 50 % proračuna, namenjenega za donacije ukrepom (tj. 850 milijonov EUR).

5. Uredbi o LIFE III in LIFE+ zagotavljata podporo projektom za ohranjanje narave, ki prispevajo k izvajanju direktiv o pticah in habitatih [5]. Ti direktivi določata omrežje zaščitenih zemljišč, imenovanih območja "Natura 2000", ki jim podporo zagotavlja LIFE-Narava [6]. Za izvajanje direktiv so odgovorne posamezne države članice. Vendar so območja upravičena do finančne podpore EU v okviru ustreznih instrumentov Skupnosti [7]. Skladno s tem so projekti LIFE-Narava večinoma namenjeni temu, da prispevajo k ohranjanju ali obnovitvi naravnih habitatov in/ali ogroženih vrst, navedenih v eni od obeh direktiv. Sklop LIFE+, ki se nanaša na biotsko raznovrstnost, sofinancira inovativne ali predstavitvene projekte, ki prispevajo k zaustavitvi izgube biotske raznovrstnosti do leta 2010 in pozneje [8], ter omogoča financiranje iz LIFE zunaj območij Natura 2000.

Tabela 1

Prispevek k LIFE-Narava po državah članicah v obdobju 2000–2006 (436 milijonov EUR)

+++++ TIFF +++++

6. Vsa relevantna zakonodaja EU poudarja pomen trajnostnega razvoja za okolje. Peti okoljski akcijski program Evropske skupnosti se imenuje "Na poti k trajnosti" [9]. Ta koncept se razvija pri tekočem šestem okoljskem akcijskem programu [10] in je zlasti pomemben za projekte ohranjanja narave, saj je proces obnovitve ter varstva habitatov in vrst po opredelitvi dolgoročen. Ker se financiranje dodeli le delu vlog, bi morala biti trajnost pomembno merilo za izbiro projektov, tj. izbrani bi morali biti tisti projekti, pri katerih bodo koristi po tem, ko jih bo EU prenehala financirati, trajale dlje.

7. Komisija ima zapleten postopek upravljanja donacij za LIFE- Narava. Prosilci iz vseh držav članic predložijo predloge za naložbe v korist več vrst in habitatov. Ti predlogi lahko vsebujejo inovativne sestavne dele, za katere bo morda potrebno večletno izvajanje in bodo trajno vplivali na stanje ohranjenosti, hkrati pa zagotovili dodano vrednost prek razširjanja doseženih rezultatov. V diagramu 1 je kratek prikaz sedanjega cikla upravljanja projektov.

8. Poleg tega lahko prosilci prihajajo iz javnega ali zasebnega sektorja in precej pogosto predstavljajo po velikosti zelo različne nevladne organizacije, katerih velika zavezanost je ključni dejavnik njihovega uspeha.

Projekti LIFE-Narava so večletni projekti s pogosto zapletenimi cilji, pri katerih sodelujejo raznovrstni partnerji

+++++ TIFF +++++

Vir: Evropsko računsko sodišče.

Diagram 1

Življenjski cikel projekta LIFE-Narava

+++++ TIFF +++++

9. Sodišče je v svojem prejšnjem posebnem poročilu o instrumentu LIFE, objavljenem leta 2003 [11], opredelilo slabosti v kakovosti naložb in dolgoročnih učinkih rezultatov: revizija je pokazala, da instrument LIFE ni imel jasno opredeljenih ciljev ter da nista bila izvedena zadostna analiza njegovega učinka in ustrezno razširjanje rezultatov [12].

10. Komisija je v naslednjih letih upoštevala več priporočil Sodišča. Vendar je Sodišče pri nadaljnjem ukrepanju na podlagi tega posebnega poročila v svojem letnem poročilu za leto 2004 [13] navedlo, da nekatera njegova priporočila niso bila izvedena. Cilji namreč še vedno niso bili jasno opredeljeni, Komisija se je pri svojih revizijah na kraju samem še naprej osredotočala na finančne vidike, doseženi rezultati projektov pa niso bili ovrednoteni.

11. Komisija je od uvedbe prvega instrumenta LIFE leta 1992 postopoma razvijala in izboljševala svoje upravljavske in kontrolne sisteme, pri čemer je med drugim upoštevala rezultate prejšnjih revizij Sodišča. Poleg tega so bile leta 2007 za proračunsko obdobje 2007–2013 uvedene dodatne spremembe sistema donacij iz LIFE. Pri tej reviziji so bile v preteklosti ugotovljene slabosti obravnavane tako, da so se revizorji osredotočili na njihove posledice za trajnost rezultatov projektov, kar je ključnega pomena za uspešnost odhodkov EU za LIFE, ki jih neposredno upravlja Komisija.

Obseg revizije in revizijski pristop

12. Cilj revizije je bil oceniti, kako uspešno je Komisija v različnih fazah projektnega cikla upravljala donacije LIFE-Narava glede na trajnost rezultatov projektov.

13. Obravnavana so bila naslednja vprašanja:

- Ali je bila pri spremenjenem izbirnem postopku dana prednost projektom, pri katerih so bila pričakovanja glede trajnosti največja?

- Ali je Komisija ustrezno izvajala in spremljala projekte?

- Ali Komisija zagotavlja ustrezno razširjanje informacij o rezultatih in pridobljenih izkušnjah pri projektih?

- Ali Komisija izvaja nadaljnje spremljanje projektov oziroma dolgoročno ocenjuje njihove rezultate z drugimi ustreznimi sredstvi?

14. Revidirana sta bila upravljanje projektov LIFE III-Narava (2000–2006) in izbirni postopek za novi LIFE+ (2007–2013). Podana opažanja so še naprej pomembna za Komisijino upravljanje, saj obravnavana vprašanja zadevajo tudi nove projekte LIFE+.

15. Ker ni predpisanega ali uradno dogovorjenega koncepta trajnosti, ki bi veljal za projekte, ki jih financira LIFE, so bile pri reviziji sprejete opredelitve iz direktiv o pticah in habitatih, k izvajanju katerih prispevajo projekti LIFE-Narava. V teh so navedeni trije osnovni vidiki:

- rezultati: "vzdrževanje ali obnovitev ugodnega stanja naravnih habitatov in populacij" (direktiva o habitatih) in "vzdrževanje populacije vrst" (direktiva o pticah);

- čas: "bodo verjetno v predvidljivi prihodnosti še obstajale" (direktiva o habitatih) in "dolgoročno vplivajo na razširjenost in številčnost njenih populacij" (direktiva o habitatih);

- upravljanje: "posebna struktura in funkcije, potrebne za njegovo dolgoročno ohranitev" (direktiva o habitatih).

16. Pri tej reviziji je bila trajnost projekta, ki ga financira LIFE, opredeljena kot zagotovilo (kakovost projekta, upravljavske strukture, finančna jamstva itn.), ki ga je mogoče pridobiti o tem, da bodo financirane naložbe in njihovi učinki trajali po zaključku projekta ter da se bodo rezultati projekta razširjali. Obravnavanje trajnosti v vsaki fazi cikla upravljanja projekta, od izbirnega postopka do obdobja po zaključku financiranja projektov iz LIFE, je ključnega pomena za ocenjevanje uspeha pri izvajanju instrumenta LIFE-Narava.

17. Revizijski dokazi so bili pridobljeni pri GD za okolje, Evropski agenciji za okolje, Evropskem tematskem centru za biotsko raznovrstnost, najetih zunanjih skupinah za spremljanje in obveščanje, ocenjevalcih, v vzorcu upravičencev in ustreznih nacionalnih organih. Dokazi so bili pridobljeni s pregledom gradiva, razgovori in vprašalniki. Revizijski obiski so bili izvedeni za vzorec s 35 projekti LIFE III, odobrenimi med letoma 2000 in 2005 ter izvedenimi v šestih državah članicah: v Belgiji, Italiji, Nemčiji, Sloveniji, Španiji in Združenem kraljestvu (glej Prilogo I) [14]. Projekti iz vzorca predstavljajo 13 % odhodkov EU za LIFE III, ki znašajo 436 milijonov EUR, in tako nudijo zadostne dokaze za izvedeno revizijo.

Opažanja

Dosežki in priložnosti za izboljšave pri projektih LIFE

18. Na podlagi 35 revidiranih projektov je bilo na splošno ugotovljeno, da so predvidene naložbe prispevale k ohranjanju vrst in habitatov na območjih Natura 2000. Čeprav so pri nekaterih projektih nastajale težave, jih je bilo zahvaljujoč zavezanosti upravičencev in njihovega osebja mogoče premagati in izvesti popravne ukrepe.

19. Komisija je od leta 1992 dosledno izboljševala upravljanje donacij LIFE. Vendar je revizija pokazala na pomanjkljivosti, ki bi jih bilo treba odpraviti, da se zagotovi trajnost rezultatov projektov. V tabeli 1 so po različnih vrstah v skladu z življenjskim ciklom projekta prikazane pomanjkljivosti, ugotovljene v projektih, revidiranih na kraju samem.

Tabela 1

Vrsta pomanjkljivosti, ugotovljena v projektih, revidiranih na kraju samem

Izbirni postopek: | neustrezna priprava projektnih predlogov,nezadostne pravne in tehnične zmogljivosti upravičencev za ohranjanje trajnosti rezultatov projektov po koncu financiranja iz LIFE,nepregledna struktura sofinancerjev in partnerjev,ni vnaprej opredeljenih meril in kazalnikov za oceno izida projekta,ni proračuna za ohranjanje trajnosti rezultatov projektov po koncu financiranja iz LIFE. |

Faza izvajanja: | težave pri pridobivanju zemljiških parcel, predvidenih za območje projekta,slabosti v partnerstvih, odgovornih za upravljanje projekta,demografski pritisk, ki vpliva na območje projekta,konkurenčni interesi, zlasti s kmetijstvom,slabo spremljanje rezultatov projektov,ni jamstev, ki bi zagotavljala, da bo kupljeno zemljišče namenjeno ohranjanju narave,ni podpore zainteresiranih strani. |

Razširjanje rezultatov: | lokalno prebivalstvo ni ustrezno obveščeno ali udeleženo, ali pa samemu projektu celo nasprotuje,razširjanje rezultatov je osredotočeno predvsem na lokalno in regionalno javnost,spletne strani projektov niso sistematično vzdrževane ali pa je njihova kakovost omejena,spletne strani projektov niso učinkovito uporabljene za razširjanje izložkov in izidov projektov. |

Dolgoročno upravljanje rezultatov projektov: | organi države članice ne odobrijo načrta upravljanja,nezadostna vključitev ohranitvenih ukrepov pri projektih LIFE v okoliška območja,nezadostne pravne in finančne zmogljivosti odgovornih za ohranjanje trajnosti rezultatov projektov po koncu financiranja iz LIFE,nezadostno spremljanje vrst ali habitatov, da bi bilo mogoče oceniti učinek. |

20. V naslednjih odstavkih so preučene vse faze Komisijinega upravljanja projektov, v okviru tega pa so predstavljene ugotovljene pomanjkljivosti in priložnosti za izboljšave.

Izbirni postopek

21. Z revizijo je bilo preučeno:

- ali je Komisija vzpostavila jasna in ustrezna merila ter točkovanje, da bi bili projekti izbrani na podlagi njihove kakovosti, pomembnosti njihovih ciljev in verjetnosti, da bodo njihovi rezultati (izložki) trajni; ter

- ali so bila ta merila v praksi uporabljena.

Premajhna prepoznavnost trajnosti v izbirnih postopkih

22. Cilj izbirnega postopka je, da se majhna sredstva iz LIFE med velikim številom vloga dodelijo najboljšim projektom. Prosilci morajo predložiti predloge, ki izpolnjujejo zahtevne ter podrobne tehnične, finančne in druge zahteve. Sodišče je pri reviziji izbirnih postopkov LIFE III in LIFE+ prišlo do zaključka, da bi morala Komisija več pozornosti nameniti merilom za prednostno razvrščanje in njihovemu ponderiranju ter uporabljenim točkovnim lestvicam, da bi zagotovila zadostno in količinsko opredeljeno obravnavo dejavnikov trajnosti.

23. Izbirna merila in lestvice za prednostno razvrščanje projektov, ki so bile določene v obliki "najvišjega števila točk" za LIFE III in LIFE+, so povzeta v tabeli 2.

24. Tehnično kakovost projektnih predlogov za LIFE+ trenutno ocenjujejo najeti zunanji ocenjevalci, in sicer na podlagi izbirnih meril, opredeljenih v smernicah Komisije za uporabo in ocenjevanje pri LIFE-Narava. To je v skladu s prejšnjimi priporočili Sodišča, da se zaradi nujne ločitve nalog uporabijo zunanji strokovnjaki [15].

25. Vendar je vsako merilo preučeno z upoštevanjem analitičnih vprašanj, ki jih v nadaljevanju imenujemo podmerila, kar daje ocenjevalcem veliko svobode pri točkovanju projekta. Ker podmerila, ki se nanašajo na vsako od meril za dodelitev, niso bila ponderirana, jih lahko vsak ocenjevalec drugače prednostno obravnava. To pomeni, da lahko projekt, čeprav eno ali več podmeril ni izpolnjenih, vseeno prejme visoko število točk za posamezno merilo za dodelitev. To še zlasti velja za vidike trajnosti, ki so pri LIFE III zajeti v podmerila "koristi za ohranjenost", pri LIFE+ pa v podmerila "prispevek k ciljem" [16].

Tabela 2

Komisijina merila za izbiro projektov LIFE-Narava: najvišje število točk (izraženo v odstotkih)

Merila za dodelitev | LIFE III (2006) | LIFE+ (2007) |

Tehnična skladnost | 23 | 16 |

Finančna skladnost | 7 | 16 |

Koristi za ohranjenost | 47 | – |

Družbeno-ekonomski in operativni kontekst | 23 | – |

Prispevek k ciljem | – | 26 |

Evropska dodana vrednost | – | 26 |

Dopolnjevanje | – | 11 |

Mednacionalni značaj | – | 5 |

Nacionalna dodana vrednost [] | – | – |

Skupno število točk | 100 | 100 |

26. Z revizijo je bilo ugotovljeno, da se je relevantnost zgoraj omenjenih s trajnostjo povezanih meril pri LIFE+ v primerjavi z LIFE III bistveno zmanjšala (glej tabelo 2). To je bilo po navedbah služb Komisije nujno, da so se lahko predlogi, ki so se nanašali na tri sestavne dele (glej odstavek 1), ocenili z istim merilom in da so lahko bili med seboj konkurenčni. S tem pristopom so se natančnejša vprašanja iz smernic za ocenjevanje pri LIFE III, ki so bila razvita v obdobju več let, preoblikovala v zelo splošna vprašanja z majhno informativno vrednostjo. Na splošno je bilo ugotovljeno, da spremenjena izbirna merila pri LIFE+ niso izboljšala obravnavanja trajnosti in da je njihova uporaba včasih nedosledna.

Okvir 1

Točkovanje v zvezi s trajnostjo

Pregled spisov zunanjih ocenjevalcev je pokazal, da se je pri zadevnem merilu dodelilo visoko število točk, čeprav so obstajali močni dvomi o trajnosti rezultatov projekta:

Očitno je, da bo treba habitate, kot so visoka barja, po njihovi obnovitvi redno upravljati, da bi jih ohranili. … Upamo, da bodo takšna sredstva na voljo ob koncu projekta, da se pokrijejo dolgoročni stroški upravljanja. – 8 točk od 10 možnih (dobro);

Vlada sicer priznava, da je treba nadaljevati z odstranjevanjem invazivnega rastlinja, vendar niso potrjeni nobeni viri, ki bi to omogočali po zaključku projekta. – 17 točk od 25 možnih (dobro);

Po zaključku projekta bodo potrebna dodatna sredstva, da se z rednim delom za zagotovitev ponovne naselitve eksotičnih vrst vzdržuje stanje ohranjenosti habitatov – 22 točk od 25 (odlično).

27. Izbirna merila so bila razvita ob upoštevanju zakonodaje in izkušenj, ki jih je pridobila Komisija. Vendar je bilo ugotovljeno, da Evropska agencija za okolje (EEA) in Evropski tematski center za biotsko raznovrstnost (ETC) kljub svojemu strokovnemu znanju o omrežju Natura 2000 in o spremljanju biotske raznovrstnosti v Evropi nista neposredno sodelovala pri opredelitvi izbirnih meril (glej odstavek 39).

Dolg izbirni postopek

28. Spremenjen izbirni postopek načeloma ne bi smel biti proces zaprtega tipa, pri katerem prosilci pošljejo svoje predloge in odgovor običajno prejmejo šele čez leto dni (glej Prilogo II). Tako dolge zamude (če jih primerjamo s približno šestimi meseci, ki so potrebni za druge projekte, financirane iz skladov EU, kot sta EKSRP in ESR), ki nastajajo predvsem zaradi medinstitucionalnih postopkov, lahko pomembno ovirajo izvajanje projekta, saj se lahko ključne razmere pri projektu v tem času bistveno spremenijo. Zemljišča na določenem območju ohranjenosti na primer ni več mogoče kupiti ali pa ključne interesne skupine niso več zainteresirane za udeležbo v projektu. Takšne okoliščine so v dveh revidiranih projektih resno ogrozile začetek projekta. Kljub velikim prizadevanjem upravičencev in Komisije so se te okoliščine le delno izboljšale.

Izvajanje projektov

29. Pri preverjanju, ali se projekti pravilno izvajajo in spremljajo, se je z revizijo preučilo:

- ali je spremljanje ustrezno osredotočeno na napredek pri projektih in na izložke;

- ali spremljanje pokriva doseganje rezultatov (izidov) projektov.

Slabosti pri spremljanju izložkov in dolgoročnih rezultatov projektov

30. Komisija za nadzor nad izvajanjem projekta določi skupino strokovnjakov s področja ohranjanja narave. Ko je projekt odobren, ti nadzorniki enkrat letno obiščejo vsak projekt, da bi preverili napredek. Na podlagi teh obiskov in poročanja upravičencev pripravijo svojo strokovno oceno o napredku projekta. Komisija na podlagi poročil upravičencev, pri čemer upošteva tudi ocenjevalna poročila nadzornika, odloči o plačilih donacije za projekte.

31. Nadzorniki lahko kot strokovnjaki za varstvo narave zagotovijo, da se izvajanje projekta spremlja na strokoven način, ter imajo možnost, da med upravljavci projektov LIFE izboljšajo izmenjavo pridobljenih izkušenj in znanja glede podobnih vprašanj. Vendar je revizija pri 14 od 35 obiskanih projektov pokazala naslednje vrste pomanjkljivosti zaradi strategije spremljanja in pristopa, ki ga je sprejela Komisija:

- nezadostno spremljanje rezultatov projektov (glej odstavke 32, 34, 35 in 36);

- sprejetje sprememb pri projektih v primeru večjih sprememb v sporazumu o donaciji (glej odstavek 33);

- pomanjkljivo preverjanje izvajanja zapoznelih ukrepov ob koncu projekta (glej odstavek 58) in

- nezadostno preverjanje obstoja in vsebine pogodb o upravljanju (glej odstavka 64 in 67).

32. Komisija zahteva, da upravičenci izračunajo svoje stroške za vsak ukrep, opredeljen v sporazumu o donaciji, kar se uporabi kot osnova za poznejše spremljanje. Vendar pri končnem poročanju te stroškovne kategorije po ukrepih niso uporabljene. To pomeni, da Komisija ne spremlja kategorij finančnih stroškov, s čimer bi lahko po ukrepih primerjala stroške, ki nastanejo med izvajanjem projekta, s stroški, predvidenimi v sporazumih o donacijah in dodatnih členih. Tako Komisija nima osnove, s katero bi lahko dejanske stroške primerjala s stroški, ki so bili predvideni v predlogu.

33. Pri reviziji so bili ugotovljeni različni razlogi, zaradi katerih pri nekaterih projektih predvideni rezultati (izložki) niso bili v celoti doseženi. V štirih primerih predvidenega zemljišča ni bilo mogoče kupiti in zato ohranitvenih ukrepov ni bilo mogoče izvesti, kot je bilo načrtovano. Komisija se je odzvala tako, da je preklicala s tem povezane naložbe ali pa spremenila sporazum o donaciji tako, da je preoblikovala prvotne cilje. Čeprav se takšne spremembe ne štejejo za kršitev uradnih zahtev, se lahko sprejmejo le, če splošni cilji prvotnega predloga projekta niso bistveno spremenjeni; vendar so se predvideni rezultati projekta v enem od revidiranih primerov bistveno spremenili, saj se je habitat spremenil iz mokrišča v visoko barje in med seboj ni povezal obstoječih naravovarstvenih območij (glej okvir 2).

Okvir 2

Prvotni cilji niso doseženi

Projekt, ki zajema prispevek EU v višini 2 milijonov EUR, se izvaja na posebnem območju varstva (POV), določenem v okviru direktive o pticah. Njegov cilj je bil ustvariti strnjeno mokrišče, predvsem kot počivališče, v katerega bodo vključena območja nizkega barja in bo privabilo različne ptice selivke. Novo območje bi povezalo obstoječa podobmočja. Zato je bil glavni ukrep sporazuma o donaciji nakup zemljišča na treh ključnih podobmočjih, da bi se med seboj povezale obstoječe parcele, ki so v državni lasti, in ustvarili predpogoji za izvedbo ukrepov ponovnega vlaženja.

Projekt je bilo treba spremeniti zaradi močnega nasprotovanja lokalnih kmetov: Območje 2, ki je merilo 52 ha, je bilo treba opustiti, na drugih dveh območjih pa je bilo namesto načrtovanih 103 ha mogoče kupiti le 80,5 ha (78 %). Za nadomestitev izgube površine je bilo sprejeto drugo podobmočje, katerega cilj pa ni bila obnovitev mokrišča, ampak obnovitev visokega barja.

Vendar končni rezultati projekta, odobrenega z izbirnim postopkom, kažejo, da projekt ni bil uspešen pri uresničitvi prvotnih ciljev, ki so bili na eni strani ponovno oživiti nizko barje in mokrišča, na drugi strani pa povezati različne biotope. Namesto tega so bili izvedeni ukrepi za visoko barje, ki so še vedno zajemali nekatere ciljne vrste, vendar s popolnoma novim sklopom habitatov in projektnih območij.

34. Pri reviziji je bilo odkritih devet primerov dragih naložb v zadeve, katerih uporabnost je bila zelo omejena ali pa niso imele oprijemljivega učinka na stanje ohranjenosti vrst in habitatov (glej okvir 3).

35. Napredek pri vzpostavljanju ugodnejšega stanja ohranjenosti je mogoče oceniti le, če se spremljajo ciljne in indikativne vrste. Upravičenec ni dolžan poročati le o fizično zaključenih projektih, ampak tudi o spremembah stanja ohranjenosti občutljivih vrst ali habitatov med izvajanjem projektov. Vendar je bilo spremljanje, ki so ga izvajali številni upravičenci, osredotočeno na merjenje izložkov projektov (glej okvir 4).

Okvir 3

Stroškovno neučinkovit ukrep

Glavni cilj projekta je bil zmanjšati ali odpraviti tveganje, da bi ptice trčile v električno omrežje in poginile zaradi stika z elektriko. Eden od obiskanih ukrepov je zadeval izgradnjo nove 1,9 km dolge podzemne napeljave srednje napetosti, ki bi zamenjala prejšnjo nadzemno napeljavo, stala pa bi 66000 EUR. Vendar se nadzemna napeljava ni več uporabljala, saj je njen edini uporabnik že pred leti bankrotiral, zato se zgradba z električnim dovodom ni več uporabljala. Ker ni bilo nobenega jamstva, da se bo elektrika uporabljala, se zamenjava neuporabljenih nadzemnih električnih vodov ne bi smela financirati s sredstvi LIFE.

Okvir 4

Nezadostno spremljanje rezultatov projektov

Cilj projekta, ki je prejel pomoč EU v višini več kot 0,5 milijona EUR, je bilo ponovno vlaženje degradiranega barja, s čimer bi se ponovno začelo razvijati značilno barjansko rastlinstvo in živalstvo. Običajno sta glavni grožnji izsuševanje in evtrofikacija zaradi gnojila, ki ga raznaša veter ali onesnažena voda, ki prihaja s sosednjih, močno izkoriščenih kmetijskih zemljišč. Spremljanje vodostaja, kot je bilo predvideno in se je med projektom izvajalo, je služilo le za merjenje, ali je ukrep s tehničnega vidika deloval in ali je uspel povečati vodostaj. Pri tem projektu se je uporabil neobičajen pristop, s katerim se je celotno barje poplavilo, nadzorna skupina pa je celo večkrat podvomila v uspeh takšnega početja. Upravičenec je sicer redno poročal o doseženih povečanih vodostajih, vendar se podatki o učinku teh sprememb na indikativne vrste, kot je šotni mah, niso zbirali, da bi se pridobili dokazi o tem, ali je bil cilj projekta, torej razvoj ciljnih visokih barij, dosežen. Iz izvedenega spremljanja niso nikjer razvidni rezultati uporabljene metode.

Poplavitev barja, ki je namenjena ohranitvi vrst in habitatov

+++++ TIFF +++++

Vir: Evropsko računsko sodišče.

36. Poleg tega pri strokovnem spremljanju ni bilo vedno ustrezne ravni pregledov glede tega, ali so financirani projekti dosegli svoje pričakovane rezultate (glej okvir 5).

Okvir 5

Pri spremljanju projekta ni bil odkrit razpadel jez

Eden od revidiranih projektov, ki je prejel sredstva EU v višini 1 milijona EUR, je zajemal izgradnjo jezov za vlaženje šotnega območja. Da bi ponovno ovlažili poslabšano šotno plast, so bili financirani trije mahni jezi iz pilotov in en velik, približno 300 metrov dolg jez. Velik jez je v času revizijskega obiska po navedbah upravičenca zaradi vodnega pritiska puščal. Projektna skupina ga je poskušala popraviti z leseno strukturo, ki bi okrepila pilote, vendar je okrepljeni jez ponovno razpadel. Kot je pojasnila projektna skupina, naj bi jez po načrtih naslednje leto poskušali ponovno zgraditi z nacionalnimi sredstvi. Razpadel jez kaže, da cilj zadevnega ukrepa ni bil dosežen. Nadzornik je po izgradnji jeza preveril njegov obstoj, vendar se pri poznejših obiskih ni poročalo o njegovem razpadu ali o njegovem negativnem učinku na obnovitev habitata. To dejstvo nikoli ni bilo omenjeno ne v končnem strokovnem poročilu upravičenca ne v Komisijinem poročilu o spremljanju.

Kazalniki izida, ki jih je treba razviti

37. Za uspešno spremljanje je treba opredeliti sklop jasnih kazalnikov in meril za ocenjevanje. V sporazumu o donaciji bi morali biti opisani ključni ukrepi in rezultati, ki jih je treba oceniti za vsak z njimi povezan posamezni cilj projekta. Vendar ti kazalniki in merila pri 9 od 35 revidiranih projektov bodisi niso bili opredeljeni bodisi med spremljanjem niso bili vedno ocenjeni.

38. Kot je navedeno v nadaljevanju besedila (odstavka 39 in 40), je revizija pokazala, da imata Evropska agencija za okolje in Evropski tematski center za biotsko raznovrstnost na voljo strokovno znanje, vendar ga Komisija ne uporablja posebej za ta namen.

39. Evropski tematski center pomaga Evropski agenciji za okolje tako, da ji zagotavlja znanstveno in tehnično podporo pri vzpostavljanju omrežja Natura 2000. To zajema pripravo navodil v podporo poročanju o stanju ohranjenosti vrst in habitatov v skladu s členom 17 direktive o habitatih, upravljanje referenčnih podatkovnih zbirk (EUNIS in podatkovna zbirka Natura 2000) ter prispevke k poročilom in delovnim dokumentom Evropske agencije za okolje. Evropski tematski center zdaj razvija kazalnike, s katerimi bo prispeval k ocenjevanju stanja biotske raznovrstnosti v Evropi, ki se izvaja v okviru akcijskega načrta racionalizacije evropskih kazalnikov biotske raznovrstnosti 2010 (SEBI 2010).

40. Prva poročila, ki so jih države članice pripravile v skladu z zgoraj omenjenim členom 17, so bila predstavljena junija 2007. Evropski tematski center je informacije v teh poročilih pregledal in preveril. V teh poročilih so določene vrste in habitati v določeni regiji in na ravni EU razvrščeni po stopnjah nevarnosti izumrtja. Vendar se ta koristen kazalnik pri upravljanju projektov LIFE ali posodobitvi ustrezne zakonodaje na področju okolja v praksi še ne uporablja. Eno od orodij, s katerim je Evropski tematski center želel prispevati analitične kazalnike, ki bi omogočili ocenjevanje/vrednotenje trajnosti določene metode načina/ukrepa za ohranjanje narave, je podatkovna zbirka EIONET z območji, določenimi za omrežje Natura 2000. Vendar ta podatkovna zbirka vsebuje le osnovne informacije o lokaciji in značilnostih teh območij. Kazalniki SEBI 2010 bodo kmalu pripravljeni, vendar zaenkrat še niso na voljo nobene informacije o tem, kako jih bo mogoče v praksi izvajati, da bi omogočali vrednotenje uspešnosti ukrepov za ohranjanje biotske raznovrstnosti.

Razširjanje rezultatov

41. Pri preverjanju, ali je Komisija zagotovila uspešno razširjanje rezultatov projektov in pridobljenih izkušenj, se je z revizijo ocenilo:

- ali Komisija omogoča in spodbuja, da se znanje v zvezi s pridobljenimi izkušnjami in najboljšimi praksami prenaša k morebitnim zainteresiranim strokovnjakom na evropski ravni, ter

- ali so standardi, določeni za orodja in dejavnosti obveščanja pri projektih LIFE-Narava, ustrezni za razširjanje izložkov in rezultatov projektov.

Dejavnosti razširjanja je treba izboljšati

42. Uredba o LIFE III [17] določa "[…] Komisija zagotovi, da so rezultati vseh financiranih projektov na voljo širši javnosti, in nadalje na primerih pojasni, kako se lahko pridobljene sposobnosti in izkušnje uporabijo drugje." Uredba o LIFE+ [18] je dodala nov sestavni del, ki se izrecno nanaša na informacije in obveščanje (glej odstavek 2).

43. Komisija je izvedla številne dejavnosti, s katerimi je želela javnost obvestiti o projektu LIFE in razširjati informacije o financiranih projektih. Med dejavnosti in orodja obveščanja sodijo:

- spletna stran z veliko informacijami, vključno z novicami, financiranjem, publikacijami, zbirkami orodij v pomoč upravičencem pri upravljanju projektov in dejavnostih obveščanja, podatkovno zbirko projekta LIFE ter LIFE po državah in področjih;

- podatkovna zbirka projekta LIFE, ki je trenutno najbolj obiskan del spletne strani ter vsebuje povzetek vsakega projekta LIFE z rubriko, namenjeno objavi povezave do spletne strani projekta, poročilo za širšo javnost (Layman's Report), video posnetek in dodatno gradivo o projektu;

- tiskane publikacije, kot so "LIFE Focus" z dvema izdajama na leto, letna zbirka novih izbranih projektov in novice Natura 2000, ki dvakrat letno izidejo v angleškem, francoskem, nemškem, italijanskem in španskem jeziku;

- elektronske novice, ki se vsak mesec pošljejo obsežnemu seznamu prejemnikov;

- organizacija sestankov in javnih prireditev za predstavitev LIFE v različnih državah članicah ter udeležba na teh sestankih in prireditvah;

- medijske dejavnosti, kot je letna predstavitev novih projektov.

44. Poleg tega morajo upravičenci pri projektih izdelati namensko spletno stran ali podstran, Komisiji predložiti avdiovizualno gradivo, v svojih sporočilih navesti podporo EU, postaviti in vzdrževati oglasne deske in ob zaključku projekta predložiti poročilo za širšo javnost.

45. Komisija se zdaj pri svojih dejavnostih obveščanja osredotoča predvsem na izboljševanje splošne prepoznavnosti instrumenta LIFE in spodbujanje številnih izbranih primerov projektov LIFE tako na ravni spletne strani LIFE kot v svojih tiskanih publikacijah. Upravičenci projektov morajo svoje izložke projektov objaviti na spletni strani projekta ali v poročilu za širšo javnost. Za razširjanje pridobljenih izkušenj ali podrobnih tehničnih informacij ni nobene zahteve, v praksi pa se to znanje le redko da na voljo. Tako se lahko brez znanja o že pridobljenih izkušnjah v primerljivih okoliščinah v Evropi ponovijo težave ali neuspehi glede uporabljenih metod in predstavitvenih pristopov. Finančna sredstva in čas bodo zapravljeni, če se pridobljeno znanje in izkušnje tako o neuspehih kot o najboljših praksah ne zbirajo in dajo na voljo sistematično.

46. Poleg tega sedanja orodja za obveščanje, kot so spletna stran in podatkovna zbirka LIFE, "LIFE Focus" ter spletne strani projektov, na splošno ne zagotavljajo dovolj podrobnih tehničnih/znanstvenih informacij, potrebnih, da bi se pridobljeno znanje in izkušnje glede uporabljenih metod in tehnik sistematično dale na voljo morebitnim uporabnikom. Objavljeno gradivo v zvezi s preučenimi projekti je večinoma splošne narave in ni namenjeno strokovnjakom. Raziskava, ki so jo izvedli zunanji ocenjevalci [19], je pokazala, da pomanjkanje podrobnosti na splošno predstavlja težavo, 66 % uporabnikov podatkovne zbirke LIFE pa meni, da je poseben problem te zbirke to, da je premalo podrobna. To je bilo potrjeno tudi med obiski na kraju samem (glej okvir 6).

47. Poleg tega številni projekti LIFE-Narava financirajo priročnike s smernicami o najboljših praksah pri upravljanju ali druge strokovne/znanstvene publikacije v nacionalnem jeziku, pripravljene na podlagi obsežnega raziskovalnega dela. Vendar ti priročniki niso sistematično dostopni na spletni strani projekta ali v podatkovni zbirki LIFE in niso prevedeni. Pridobljena dodana vrednost in strokovno znanje se tako ne izkoriščata sistematično, da bi se dosegel pomnoževalni učinek.

48. Upravičenci in strokovnjaki pri projektih so različno uspešni pri povezovanju z drugimi upravičenci in strokovnjaki. Glede na Komisijino vmesno oceno o izvajanju LIFE v letu 2003 je večina anketiranih zainteresiranih strani menila, da pomanjkanje povezovanja na ravni EU sodi med glavne ovire mednacionalnih razprav o vprašanjih v zvezi z LIFE [20]. Čeprav obstajajo omrežja znanstvenikov in specializirane organizacije, so upravičenci in strokovnjaki pri projektih poudarili pomen povezovanja na ravni EU in potrebo po premagovanju vseh ovir.

Okvir 6

Stroškovno uspešni in učinkoviti projekti, vendar ni razširjanja rezultatov

Večina revidiranih upravičencev si je zelo prizadevala za izvedbo projektov na stroškovno uspešen način.

Pri enem projektu na močno urbaniziranem območju, ki se precej uporablja za rekreacijo, je bilo treba lokalno prebivalstvo obveščati o napredku pri izvajanju ohranitvenih ukrepov. Da jim ni bilo treba vedno znova izdelovati novih oglasnih panojev, so upravičenci projekta kupili fiksen oglasni pano, na katerem so posodabljali informacije o napredku pri projektu. Informacije na panoju je bilo mogoče izbrisati in posodobiti s podrobnostmi o napredku pri projektu.

Pri istem projektu je bil uporabljen material iz drugih delov projekta za izgradnjo naravne razgledne točke, s čimer se je prihranil denar, ki bi bil sicer porabljen za prevoz in odlaganje materiala drugam ter za izgradnjo dragega opazovalnega stolpa.

Pri drugem projektu je bila razvita stroškovno zelo učinkovita metoda za uravnavanje vodostajev s preprostimi ukrivljenimi cevmi namesto z dragimi tradicionalnimi zajezitvami.

Takšne tehnike so bile sporočene upravljavcem drugih nacionalnih projektov, vendar niso bile niti opisane na spletni strani niti posredovane širši javnosti.

Za prenos znanja je treba spremeniti standarde obveščanja

49. Standarde obveščanja [21], ki jih je Komisija določila za razširjanje rezultatov projektov, je mogoče izboljšati, da se zagotovi ustrezna dostopnost izložkov in rezultatov projektov, s čimer bi se omogočil širši prenos znanja. V praksi se lahko vsak upravičenec projekta po lastni presoji in kot meni, da je ustrezno, odloči o svojih dejavnostih razširjanja. Zato se poudarek na obveščanju z vidika obsega, ciljnih skupin, strokovnosti in pozornosti različnim področjem pri upravljanju projektov med projekti zelo razlikuje, znanje pa se pogosto prenaša le na regionalni in nacionalni ravni.

50. Od sprejetja Uredbe (ES) št. 1655/2000 o LIFE III morajo vsi upravičenci projektov LIFE-Narava izdelati in vzdrževati spletno stran projekta vse do zaključka projekta, Uredba (ES) št. 614/2007 o LIFE+ pa je pozneje vzdrževanje spletne strani podaljšala na pet let od dneva zaključka projekta. Vendar je uspešnost tega orodja zelo omejena, ker se lahko upravičenci projektov svobodno odločajo o tem, katere informacije v zvezi s projektom bodo predstavili na svojih spletnih straneh. Pogosto je težko priti do informacij o projektu ali pa te informacije celo ločiti od drugih, kadar so predstavljene le v eni od rubrik obširne spletne strani, ki jo upravlja lokalna skupnost, regionalni ali nacionalni organ oziroma velika nevladna organizacija.

51. Večina obiskanih upravičencev je oblikovala dejavnosti in orodja obveščanja, ki bi jim pomagala pri doseganju soglasja ter dejavne udeležbe lokalnega prebivalstva in zainteresiranih strani. Med temi dejavnostmi in orodji so bile medijske dejavnosti, objave brošur in razstavnega gradiva, organizacija sestankov in konferenc za različne ciljne skupine ter izdelava spletne strani ali podstrani projekta za razširjanje informacij o projektu.

52. Strokovna kakovost teh spletnih strani projektov se je tudi v praksi zelo razlikovala, in sicer od preproste spletne strani z nekaj fotografijami do najsodobnejše interaktivne strani. Ker do leta 2007 [22] ni bilo nobene zahteve o tem, kaj mora biti obvezno predstavljeno na spletnih straneh, ni bilo nobenega jamstva, da bo na spletnih straneh projektov predstavljena ključna projektna dokumentacija, ki je tudi dejansko manjkala pri več kot polovici spletnih strani od 35 projektov, obiskanih na kraju samem (glej okvir 7). Pri petih od šestih projektov, revidiranih v Nemčiji, na spletnih straneh na primer niso bile na voljo podrobne informacije o izložkih in rezultatih.

53. Na splošno je prenos rezultatov projektov z vidika znanja, pridobljenega med projektnim ciklom, močno odvisen od pobud za obveščanje, ki se izvajajo na ravni projekta in so zelo različne ter včasih ne vsebujejo ustreznih ključnih informacij.

Okvir 7

Slabo razširjanje rezultatov projektov

Pri enem od revidiranih projektov, pri katerem je prispevek EU znašal več kot 1 milijon EUR, so bili posebni cilji naslednji: spodbujati dobro prakso za upravljanje habitatov aktivnih visokih barij z zgledom drugim podobnim projektom tako v sami državi kot v drugih zadevnih državah članicah ter z upravljanjem spletne strani projekta; spodbujati dobro prakso za upravljanje tega habitata na drugih območjih; na nacionalni in regionalni ravni ter znotraj samih lokalnih skupnosti spodbujati osveščanje o mednarodnem pomenu aktivnih visokih barij.

Med dejavnosti razširjanja, ki jih je izvajal upravičenec, so sodile priprava številnih dokumentov s podatki o projektu, organizacija konference za upravljavce drugih območij, da bi se razširjali rezultati projektov in pridobila najboljša praksa, ter številni lokalni dnevi odprtih vrat za različno občinstvo. Spletna stran projekta je začela delovati leta 2002, leta 2003 pa je ravno pred zaključkom projekta izginila s spleta. Podatkovna zbirka LIFE ne vsebuje nobenih informacij o tem projektu. Skratka, predviden obširnejši prenos znanja ni bil dosežen, ker opredeljene dobre prakse in izkušnje, pridobljene pri projektu, niso bile uspešno razširjene.

Dolgoročno upravljanje rezultatov projektov

54. V zvezi s tem se je z revizijo preučilo:

- ali Komisija izvaja nadaljnje spremljanje rezultatov projektov ter

- ali se ohranitveni ukrepi nadaljujejo po koncu projekta.

Nadaljnje spremljanje projektov LIFE po njihovem zaključku bi prispevalo k njihovi trajnosti

55. Komisijino nadaljnje spremljanje projektov po njihovem zaključku bi spodbujalo njihovo trajnost. Rezultate ohranitvenih ukrepov je zaradi narave teh ukrepov zelo pogosto mogoče doseči in opaziti šele po določenem času. Za obnovitev rastlinskih vrst in habitatov je po izvedbi obširnih intervencijskih ukrepov, kot je na primer sečnja dreves in grmičevja, potreben določen čas, da se enokulturen iglast gozd povrne v nekdanje barjansko zemljišče z majhno vsebnostjo hranilnih snovi. Prav tako se ptice v obnovljenem mokrišču morda ne bodo takoj parile.

56. Zlasti v habitatih, za katere je treba redno skrbeti, kot so suha travinja, resava ali visoka barja, ki bi se lahko drugače zarasla ali bi jih lahko hitro ogrozilo invazivno rastlinje, obstaja veliko tveganje, da naložbe, ki jih financira LIFE, na koncu ne bodo uspešne, če se ob koncu projekta ne vzpostavijo potrebne organizacijske in finančne strukture za njihovo vzdrževanje.

57. Posledično bodo pričakovani rezultati, navedeni v sporazumu o donaciji, v določenih primerih vidni šele precej po zaključku projekta. Vendar službe Komisije po končnem izplačilu ne ostanejo vedno v stiku z upravičenci in ne spremljajo projektov, zato Komisija nima informacij o rezultatih in dolgoročnem učinku ohranitvenih ukrepov, financiranih iz LIFE-Narava.

Suha travinja z divjimi orhidejami, s katere je bilo odstranjeno grmičevje. Redna skrb je ključnega pomena za preprečitev zaraščenosti in invazivnega rastlinja

+++++ TIFF +++++

Vir: Evropsko računsko sodišče.

58. Nadzorniki v nekaterih primerih opravijo še zadnji pregled, preden se zaključijo vse naložbe in načrtovani ukrepi. Čeprav pri nekaterih od teh ukrepov morda ne nastanejo odhodki ali pa se ukrepi zaključijo šele po koncu projekta [23], je lahko njihovo izvajanje pomemben pogoj za zagotavljanje kontinuitete rezultatov projektov.

59. Komisija je leta 2005 kot pogodbeno obveznost za vse nove projekte LIFE-Narava uvedla načrt ohranjanja narave po projektu LIFE (After-LIFE conservation plan), v katerem mora upravičenec predstaviti nadaljnje cilje in predvsem podrobno prikazati svoje načrte za zagotavljanje dodatnih virov financiranja za nadaljnje upravljanje projekta po koncu financiranja iz LIFE. Vzpostavitev načrtov ohranjanja narave po projektu LIFE je lahko kot takšna dobro izhodišče in koristno prispeva k trajnosti rezultatov projektov. Vendar ni nujno, da bodo ti načrti pri zagotavljanju trajnosti uspešni, saj njihovo izvajanje ni obvezno, službe Komisije pa ga ne preverjajo.

Nadaljevanje ohranitvenih ukrepov po koncu projektov ni zagotovljeno

60. Ključni pogoji za dolgoročno trajnost ohranitvenih ukrepov so povezani z zasnovo projekta, službe Komisije pa jih morajo obravnavati precej pred zaključkom projekta. Opredeliti jih je mogoče na naslednji način:

- upravičenci/partnerji se v sporazumih o donacijah zavežejo za obdobje po zaključku projekta;

- uporaba zemljišča in trajnih dobrin, dodeljenih projektu, se za razumno časovno obdobje nameni za pripadajoče namene ohranjanja;

- periodične pogodbe o upravljanju, partnerstva in ureditve sodelovanja, ki jih je vzpostavil upravičenec, se bodo verjetno nadaljevali po zaključku projekta;

- pristojni javni organi odobrijo načrte upravljanja, pripravljene v obdobju izvajanja projekta LIFE.

61. Ne zakonodaja ne katero koli drugo učinkovito sredstvo ne predpisuje, da bi morali upravičenci nadaljevati financirane ukrepe. Takšne obveznosti ni niti v primeru, ko so upravičenci javni subjekti ali kadar se projekt izvaja znotraj območja Natura 2000 ter tako prispeva k izpolnjevanju splošnih zahtev posameznih držav članic za ohranjanje narave.

62. Glede na uredbene zahteve za financiranje ohranitvenih projektov LIFE-Narava v zvezi z direktivama o pticah in habitatih je jasno, da so države članice odgovorne za preprečevanje degradacije stanja ohranjenosti specifičnih vrst. Vendar v praksi države članice v okviru te splošne odgovornosti niso dolžne določiti organizacijskih in finančnih virov, potrebnih za posamezne projekte, financirane prek instrumenta LIFE. Poleg tega je Sodišče nedavno podalo svoja opažanja o slabostih, ki vplivajo na izvrševanje teh direktiv: pregledov, izvedenih glede obveznosti za kmetovanje v skladu z navzkrižno skladnostjo, je bilo malo in so bili slabe kakovosti (glej Posebno poročilo Sodišča št. 8/2008 "Ali je navzkrižna skladnost uspešna politika?" [24]).

63. Za razliko od pogojev pri drugih skladih EU, kot je na primer EKSRP, upravičenci uradno niso dolžni zagotoviti trajnosti dejavnosti projektov za najmanjše obvezno obdobje [25] niti v primeru, ko so bila za financiranje nakupov zemljišč in pridobitve trajnih dobrin uporabljena precejšnja sredstva LIFE. Pri štirih projektih v katastrih ni bilo učinkovite zaščitne klavzule o ohranjanju narave, ki bi jamčila za nakup zemljišča, čeprav je to pravna zahteva za financiranje prek instrumenta LIFE [26]. Poleg tega je bilo pet revidiranih naložb pri različnih projektih izvedenih na zemljiščih tretjih oseb, ne da bi bile sklenjene pogodbe, ki bi zagotavljale kontinuiteto s tem povezanih ohranitvenih ukrepov.

Okvir 8

Ni vzpostavljena uspešna struktura za zagotavljanje trajnosti rezultatov

Pri enem revidiranem projektu, ki ga je EU financirala v višini 0,5 milijona EUR, je upravičenec sklenil naslednje sporazume in ureditve za zagotavljanje dolgoročnega vzdrževanja ciljnega habitata:

upraviteljske sporazume z lastniki zemljišč o vzdrževanju travnikov in kraških jezer, podpisane leta 2005 za obdobje petih let,

dogovor o udeležbi lastnikov zemljišč, ki so sodelovali pri projektu kmetijsko-okoljskega programa, katerega cilj je habitat projekta, in sicer za obdobje petih let,

sporazum o prodaji sena, ki ga pridelajo lastniki zemljišč, kobilarni, da se zagotovi odstranitev trave,

zakupno pogodbo s kmečko skupnostjo o razstavni sobi za obdobje petih let.

Vendar se izvajanje upraviteljskih sporazumov spremlja le neformalno, ker upravičenec (univerza) ni več zastopan na območju in pri njem niso več zaposleni vodje projekta. Inšpektorji nacionalnih organov za nadzor pregledajo izvajanje kmetijsko-okoljskega sistema, vendar so cilji zastavljeni zelo na splošno in jih ni mogoče vedno uporabiti za poseben značaj ciljnega habitata pri projektu LIFE. Sporazum med lastniki zemljišč in kobilarno o odkupu pokošenega sena se v praksi nikoli ni izvajal. Razstavna soba še vedno gosti razstavo o "kraškem robu" (skalni rob) in kraških jezerih, vendar ni odprta za širšo javnost.

64. Kot je bilo ugotovljeno z revizijami na kraju samem, je včasih težko pridobiti sredstva za nadaljevanje in nadaljnje spremljanje ohranitvenih ukrepov. Pri reviziji je bilo ugotovljenih šest primerov v 18 revidiranih zaključenih projektih LIFE-Narava, ko upravljavci niso mogli zagotoviti potrebnih sredstev za nadaljevanje projekta v letu po njegovem zaključku. Poleg tega so v enem primeru v projekt udeleženi kmetje izjavili, da po ustavitvi plačil ne nameravajo nadaljevati financiranih ukrepov, saj za nadaljevanje želenih dejavnosti nimajo nobene ekonomske spodbude (glej okvir 8).

65. Poudarjeno je bilo, da majhne nevladne organizacije zaradi pomanjkanja lastnih finančnih sredstev ne zmorejo zagotavljati trajnosti rezultatov projektov. V enem primeru, je bilo ugotovljeno, da je bila donacija LIFE (vključno z dodatnim nacionalnim finančnim prispevkom) edini vir prihodkov, v drugem primeru pa so bili prihodki v bistvu omejeni na javne donacije za tekoče projekte. To pomeni, da so tveganja za obstoj projekta, po tem ko ga EU preneha financirati, velika.

Načrti upravljanja so pomembni, saj se pristojni organi z njimi organizirajo in zavežejo k zagotavljanju trajnosti rezultatov projektov

+++++ TIFF +++++

Vir: Evropsko računsko sodišče.

66. 32 revidiranih projektov zajema pripravo načrtov upravljanja (glej Prilogo III). Takšni načrti upravljanja so pomembni, saj se pristojni organi z njimi organizirajo in zavežejo k zagotavljanju trajnosti rezultatov projektov. Če države članice te načrte upravljanja odobrijo, so nacionalni organi dolžni zagotoviti, da se zadevna območja dodelijo stalni strukturi (organizacijski in finančni), odgovorni za zagotavljanje kontinuitete rezultatov projektov. Vendar ti načrti na splošno niso bili odobreni in Komisija ob postopnem ukinjanju financiranja iz LIFE ni sistematično nadalje spremljala njihovega izvajanja.

67. Države članice načrtov upravljanja niso odobrile za vsa relevantna območja pri projektih (npr. pri petih projektih v Belgiji in štirih v Sloveniji). Posledično ni bila vzpostavljena pomembna osnova za tekoče upravljanje zadevnih območij, upravičenci pa so imeli na koncu težave pri iskanju sofinanciranja za tekoče pogodbe o upravljanju pri kmetijsko-okoljskih ukrepih (glej okvir 9).

Okvir 9

Financiranje po zaključku projekta ni zagotovljeno

Eden od glavnih ciljev revidiranega projekta, za katerega je EU prispevala več kot 1 milijon EUR, je bil izdelati integriran pristop za upravljanje ciljnega območja Natura 2000, pri čemer bi se s kmeti sklenili sporazumi o izvajanju različnih vrst upravljavskih ukrepov za zaščito ciljnih vrst. Pridobljene izkušnje bi se nato uporabile za opredelitev kmetijsko-okoljskih ukrepov za zaščito ciljnih vrst in za opredelitev kmetijsko-okoljskih ukrepov, ki bi se izvedli v podobnih primerih. S kmeti so bili sklenjeni sporazumi, za obdobje trajanja projekta pa je bilo dodeljeno finančno nadomestilo. Vendar ni bilo na voljo nobenih informacij o tem, ali so lokalni kmetje pozneje dejansko pripravili kmetijsko-okoljske ukrepe. Zato ni primernega jamstva, da se bodo pri projektu doseženi rezultati nadaljevali, vključno z razširjanjem pridobljenih izkušenj ter tako tudi informacij o njegovi uspešnosti.

Zaključki in priporočila

68. Donacije LIFE-Narava prispevajo k prizadevanjem za ohranjanje biotske raznovrstnosti tako, da krepijo dejavnosti držav članic EU in podpirajo številne državljane in njihova združenja, ki si prizadevajo za ohranjanje vrst in habitatov.

69. Instrument Life-Narava je zapleten: razmere pri projektih so zelo različne, projekte vodijo raznovrstni upravičenci, projekti sami pa bi morali imeti trajnosten učinek na posebej določene vrste in habitate, med drugim tudi prek razširjanja doseženih rezultatov in pridobljenih izkušenj.

70. Odkar je bil leta 1992 uveden prvi instrument LIFE, je Komisija postopoma razvijala in izboljševala svoje upravljavske in kontrolne sisteme, pri čemer je med drugim upoštevala rezultate prejšnjih revizij Sodišča. Vendar je bilo z revizijo ugotovljeno, da nadaljevanje ukrepov, ki jih financira LIFE-Narava, po zaključku projekta še ni dovolj dobro zagotovljeno (odstavki 18 do 20).

Izbirni postopek

71. Merila v zvezi s trajnostjo, ki so bila sprejeta za izbor projektov LIFE-Narava, so pri LIFE+ postala manj ustrezna. Poleg tega podmerila niso ponderirana, zato ni jasno, kako se projekti sankcionirajo, kadar ne izpolnjujejo enega ali več ustreznih podmeril (odstavki 22 do 26).

72. Pri reviziji ni bilo mogoče zaslediti nobenih dokazov o tem, da bi Evropska agencija za okolje ali Evropski tematski center za biotsko raznovrstnost s svojim strokovnim znanjem prispevala k zasnovi sprejetega modela za izbiro (ali h kateremu koli drugemu vidiku upravljanja projektov LIFE), čeprav je 70 % proračuna, ki ga upravlja GD za okolje, namenjenega instrumentu LIFE (odstavek 27).

73. Komisija najame zunanje ocenjevalce za neodvisno strokovno ocenjevanje prejetih projektnih predlogov. Vendar uporabljeni model za prednostno razvrščanje (merila, podmerila, ponderiranje, lestvice itn.) ni dovolj podroben ali pregleden za zainteresirano javnost. Po drugi strani pa dolg proces odločanja o dodelitvi donacij včasih vpliva na možnosti izvajanja projekta in ogroža udeležbo zainteresiranih strani (odstavek 28).

Priporočilo 1

(i) Komisija bi morala na podlagi mnenja odbora strokovnjakov, vključno s prispevkom Evropske agencije za okolje in Evropskega tematskega centra za biotsko raznovrstnost, pregledati svoj model za izbiro, ga potrditi in dati na razpolago vsem zainteresiranim stranem.

(ii) Model bi moral dati prednost tistim projektnim predlogom za LIFE-Narava, ki bi lahko dali zagotovilo o nadaljevanju rezultatov. Sodišče v tem pogledu poudarja svoje priporočilo, da bi Komisija morala preveriti, ali bi bilo glede na njune notranje razlike koristno ločiti upravljanje področij "Narava" in "Okolje" ter tako olajšati njuno dolgoročno upravljanje [27].

(iii) Razmisliti bi bilo treba tudi o možnih načinih za skrajšanje izbirnega postopka, in sicer z upoštevanjem rešitev, ki so nastale na podlagi primerjave z drugimi sistemi donacij, ki se financirajo iz proračuna EU, ter s pregledom trenutno veljavnih medinstitucionalnih postopkov.

Izvajanje projektov

74. Obiski na kraju samem, opravljeni pri 35 projektih, so pokazali, da je bila izvedena večina predvidenih naložb, ki so tudi prispevale k izboljševanju stanja ohranjenosti vrst in habitatov na območjih Natura 2000. Vendar so bile odkrite številne slabosti, ki so vplivale na rezultate projektov. Določene financirane naložbe so imele relativno omejen učinek na ciljne vrste in habitate, saj so bili njihovi stroški previsoki ali pa je bilo zelo verjetno, da bodo po zaključku hitro izgubile učinek, če se ne izvede nujno vzdrževanje. Poleg tega pogoji za zagotavljanje kontinuitete rezultatov projektov niso bili vedno ustrezno zagotovljeni.

75. Zunanji strokovnjaki s področja ohranjanja narave se pri spremljanju projektov osredotočajo na pregled napredka pri projektu glede na predvidene naložbe in dejavnosti ter na poročanje o njem. Doseganje posebnih ciljev ohranjenosti, kot so izboljšave stanja ohranjenosti ciljnih vrst ali habitatov, ni ustrezno spremljano. Vodje projektov niso dolžni spremljati učinka ukrepov na ciljne vrste ali habitate. Zato je Komisija običajno dobro obveščena o napredku pri posameznih izvršenih naložbah pri projektu, vendar nima informacij o tem, v kolikšni meri so bili ciljni rezultati projektov dejansko doseženi in kakšen je bil njihov učinek. Poleg tega je za uspešno spremljanje potreben sklop ustreznih kazalnikov in meril, ki jih mora Komisija določiti na podlagi strokovnega znanja, ki je na primer na voljo v Evropski agenciji za okolje ali v Evropskem tematskem centru (odstavka 30 do 40).

Priporočilo 2

(i) Komisija bi morala sprejeti potrebne pobude za izboljšanje spremljanja projektov v zvezi z doseženimi rezultati ter jamstvi, ki so bila določena glede tega, kako se bodo uporabile naložbe, financirane iz LIFE, ter v zvezi z dejanskim stanjem izvajanja pogodb in načrtov upravljanja.

(ii) Komisija bi morala za spremljanje izidov projektov razviti ustrezne kazalnike in merila na podlagi strokovnega znanja, ki ga imata Evropska agencija za okolje in Evropski tematski center.

Razširjanje rezultatov

76. Še vedno je treba premagati nekatere jezikovne težave in izboljšati standarde najmanjše obvezne kakovosti informacij, ki jih je treba objaviti na spletnih straneh projektov. Podatkovna zbirka GD za okolje o projektih LIFE ne omogoča enostavnega in širokega dostopa do pridobljenih izkušenj, informacije o tehničnih in znanstvenih zadevah pa na splošno niso zagotovljene potencialni strokovni javnosti (odstavki 42 do 53).

Priporočilo 3

(i) Komisija bi morala pregledati svojo strategijo, dejavnosti in orodja obveščanja ter pri tem upoštevati, da je treba posebno pozornost nameniti razširjanju ustreznih informacij in pridobljenih izkušenj med zainteresirane strokovnjake. Prav tako bi bilo treba razmisliti o izboljšanju razpoložljivih možnosti iskanja za dostop do informacij o podatkovni zbirki LIFE.

(ii) Poleg tega bi morali biti upravičenci dolžni zagotoviti več tehničnih podrobnosti o uporabljenih metodah, pridobljenih izkušnjah in ugotovljenih najboljših praksah, da bi se zagotovilo obširnejše razširjanje.

Dolgoročno upravljanje rezultatov projektov

77. Projekti LIFE-Narava so precej prispevali k izvajanju omrežja Natura 2000. Razen tega, da je Komisija ob zaključku projekta zahtevala pripravo načrtov ohranjevanja po zaključku projekta, je projektom LIFE po njihovem zaključku namenila premalo pozornosti, upravičenci in partnerji pa po zakonu ali na kateri koli drug način niso dolžni zagotoviti nadaljevanja rezultatov projektov. Trajnost ohranitvenih ukrepov, ki jih financira LIFE-Narava, po koncu projekta ni zagotovljena, zato se lahko učinek financiranja EU hitro zmanjša, saj se ne izvajajo nobeni naknadni strokovni pregledi, Komisija pa nima sistema nadaljnjega spremljanja ali katerega koli drugega odzivnega instrumenta, s katerim bi zagotavljala, da rezultati ne izginejo (odstavki 55 do 67).

Priporočilo 4

(i) Upravičenci – in, če je ustrezno, nacionalni sofinancerji – bi se morali v sporazumih o donacijah zavezati k ohranjanju trajnosti projektnih rezultatov za najmanjše obvezno obdobje po zaključku projekta. Spoštovanje ustreznih pogodbenih obveznosti bi se moralo zagotavljati z ustreznimi kaznimi in izterjavami.

(ii) Komisija bi morala razmisliti o uvedbi sistema nadaljnjega spremljanja projektov po koncu financiranja iz LIFE in bi lahko zahtevala spremembo zakonskega okvira.

To poročilo je sprejelo Računsko sodišče v Luxembourgu na svojem zasedanju dne 2. julija 2009.

Za Računsko sodišče

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Predsednik

[1] Posebno poročilo št. 11/203 o finančnem instrumentu za okolje (LIFE) (UL C 292, 2.12.2003) in nadaljnje ukrepanje na podlagi tega posebnega poročila v letnem poročilu za proračunsko leto 2004, odstavki 6.48–6.50 (UL C 301, 30.11.2005).

[2] Uredba Sveta (EGS) št. 1973/92 z dne 21. maja 1992 o določitvi finančnega instrumenta za okolje (LIFE) (UL L 206, 22.7.1992, str. 1).

[3] Uredba (ES) št. 1655/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. julija 2000 o finančnem instrumentu za okolje (LIFE) (UL L 192, 28.7.2000, str. 1), kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1682/2004 (UL L 308, 5.10.2004, str. 1).

[4] Uredba (ES) št. 614/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. maja 2007 o finančnem instrumentu za okolje (LIFE+) (UL L 149, 9.6.2007, str. 1).

[5] Direktiva Sveta 79/409/EGS z dne 2. aprila 1979 o ohranjanju prosto živečih ptic (UL L 103, 25.4.1979, str. 1); Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (UL L 206, 22.7.1992, str. 7).

[6] Člen 4 uredbe o LIFE+ določa posebne cilje za LIFE+ Narava: razvijati in izvajati omrežje Natura 2000; okrepiti bazo znanja; spremljati in ocenjevati naravo in biotsko raznovrstnost; upravljanje.

[7] Člen 8 direktive o habitatih.

[8] COM(2006) 216 konč. z dne 22.5.2006. Sporočilo Komisije – Zaustavitev izgube biotske raznovrstnosti do leta 2010 in pozneje – Ohranjanje storitev ekosistemov za blaginjo ljudi.

[9] Resolucija Sveta z dne 1. februarja 1993 o programu politike in delovanja Evropske skupnosti v zvezi z okoljem in trajnostnim razvojem: "Na poti k trajnosti" (UL C 138, 17.5.1993, str. 1).

[10] Sklep št. 1600/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. julija 2002 o šestem okoljskem akcijskem programu Skupnosti (UL L 242, 10.9.2002, str. 1).

[11] Posebno poročilo št. 11/2003.

[12] Posebno poročilo št. 11/2003, odstavki 81 do 84 ter odstavka 86 in 87 (zaključki).

[13] Odstavki 6.48 do 6.50.

[14] Vzorec je na začetku zajemal 36 projektov. Vendar za enega od izbranih projektov ni bilo mogoče izvesti revizije na kraju samem, ker upravičenec ni bil na voljo in je medtem že opustil izvajanje projekta ter predujem vrnil Komisiji.

[15] Posebno poročilo št. 11/2003, priporočilo, ki sledi odstavku 89.

[16] Pri LIFE III je merilo "koristi za ohranjenost" v letu 2006 imelo naslednja podmerila: vrednost območja/vrst/habitatov, pomembnost predlaganih ukrepov, prispevek k evropskim strategijam za ohranjenost in trajnost ukrepov. Pri LIFE+ je merilo "prispevek k ciljem LIFE+" v letu 2007 imelo naslednja podmerila: evropska pomembnost, prispevek k reševanju določene težave, prispevek k izvajanju, posodobitev in razvoj okoljske politike in zakonodaje Skupnosti, kontinuiteta in trajnost rezultatov projektov, trajnostni prispevek k reševanju določene težave.

[] "Nacionalna dodana vrednost" se upošteva le, kadar projekti ene države članice prejmejo enako skupno število točk.

[17] Člen 9 Uredbe (ES) št. 1655/2000, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1682/2004.

[18] Člen 4 Uredbe (ES) št. 614/2007.

[19] Komisija je naročila zunanjo oceno ustreznosti in učinka dejavnosti obveščanja pri LIFE za obdobje 2000–2007, ki je bila končana avgusta 2008. Projekti, ki so bili preučeni za namen ocene, so bili izbrani predvsem med projekti, pri katerih je bila uporabljena dobra praksa glede vsebine ali načinov obveščanja.

[20] Vmesna ocena o izvajanju finančnega instrumenta LIFE (julij 2003), strani 12 in 14.

[21] Standardne upravne določbe, členi 11, 16 in 18 (2000–2006), člen 13 (2007).

[22] Minimalne zahteve ("dejavnosti, napredek in rezultati projekta") so bile določene v členu 13.4 splošnih določb iz leta 2007.

[23] Na primer, obširne pogodbe o upravljanju se bodo zaključile šele po izvedbi ukrepov LIFE, vendar na koncu zagotavljajo, da se bo zemljišče uporabilo za specifične cilje ohranjanja narave.

[24] Odstavek 64: "V letih 2005 in 2006 je bilo zaradi majhnega števila in obsega pregledov, izvedenih za omenjeni direktivi, odkritih zelo malo kršitev. Na Finskem, v Franciji, Grčiji in Sloveniji v 11633 pregledih navzkrižne skladnosti za direktivo o pticah in 14896 pregledih za direktivo o habitatih na primer ni bila odkrita niti ena kršitev." (http://www.eca.europa.eu)

[25] Člen 72 Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (UL L 277, 21.10.2005, str. 1).

[26] Za tri od teh projektov v Nemčiji je bila zaščitna klavzula o ohranjanju zabeležena v korist ustrezne zvezne dežele, ne da se predpisali zavezujoči pogoji za prihodnjo rabo tega zemljišča za namene ohranjanja.

[27] Posebno poročilo št. 11/2003, priporočilo, ki sledi odstavku 89.

--------------------------------------------------

PRILOGA I

PROJEKTI, REVIDIRANI NA KRAJU SAMEM

Številka projekta | DČ | Ime projekta | Akronim | Upravičenec | | Status upravičenca | Datum začetka | Datum zaključka | Stanje na dan 30. 6. 2008 | Skupni strošek (v EUR) | Donacija LIFE (v EUR) | % |

LIFE00 NAT/B/007148 | BE | Ukrepi za ptice in trstičja v porečju reke Haine | Haine | Natagora/RNOB asbl | | NVO | 1. 7. 2001 | 31. 12. 2007 | Zaključeno | 1740715 | 870358 | 50 % |

LIFE02/ NAT/B/008593 | BE | Obnavljanje in trajnostno upravljanje suhih travinj v zgornjem toku reke Meuse | Haute Meuse | Ardenne & Gaume asbl | | NVO | 1. 9. 2002 | 31. 3. 2007 | Zaključeno | 1934717 | 967359 | 50 % |

LIFE03/NAT/B/000024 | BE | Integrirano obnavljanje naravnih habitatov na območjih Natura 2000, določenih za vojaške namene. | Militaire Gebieden | Ministerie van de Vlaamse Gemeenschap, AMINAL (afdeling Natuur) | | Javni | 1. 9. 2003 | 31. 12. 2008 | Odprto | 15322373 | 6555658 | 43 % |

LIFE05 NAT/B/000090 | BE | Obnavljanje nižinskega rečnega sistema "Grote Nete" | Grote Nete | Natuurpunkt Beheer v.z.w. | | NVO | 8. 1. 2005 | 30. 9. 2010 | Odprto | 3120940 | 1560470 | 50 % |

LIFE00 NAT/B/007156 | BE | Akcijski načrt za ohranjanje in obnavljanje treh gozdov v flamskih Ardenih | 3 Bossen Vlaamse Ardennen | World Wide Fund for Nature | | NVO | 1. 10. 2001 | 11. 4. 2007 | Zaključeno | 2837738 | 1126582 | 40 % |

LIFE03/NAT/B000019 | BE | Sanacija šotnih in močvirnih habitatov na planoti Saint-Hubert | Saint Hubert Plateau | Unité de la Gestion Cynégétique du Massif Forestier de St-Hubert asbl, C/O Cantonnement de la Division Nature et forêt | | NVO | 1. 9. 2003 | 31. 8. 2007 | Odprto | 2127540 | 1063770 | 50 % |

BE skupaj | 27084023 | 12144197 | |

LIFE00 NAT/D/007038 | DE | Projekt obnavljanja "Galenbecker See" za prednostne vrste | Galenbecker See | Staatliches Amt für Umwelt und Natur Ueckermünde | | Javni | 1. 5. 2001 | 31. 12. 2007 | Odprto | 5780907 | 4046635 | 70 % |

LIFE05 NAT/D/000057 | DE | Optimizacija potencialnega območja, pomembnega za skupnost, "Naplavna ravnica reke Lippe med Hammom in Hangfortom" | Lippe-Aue | Stadt Hamm, Umweltamt | | Javni | 8. 1. 2005 | 28. 2. 2010 | Odprto | 5514593 | 2757297 | 50 % |

LIFE00 NAT/D/007042 | DE | Optimizacija posebnega območja varstva "Düsterdieker Niederung" | SPA Duesterdieker Niederung | Biologisches Station Kreis Steinfurt e.V. | | Javni | 1. 7. 2001 | 30. 4. 2007 | Poteka prenehanje obveznosti | 4534432 | 2267216 | 50 % |

LIFE00 NAT/D/007039 | DE | Projekt LIFE "Grindenschwarzwald" | Grindenschwarzwald | Regierungspräsidium Karlsruhe | | Javni | 1. 1. 2001 | 31. 12. 2005 | Zaključeno | 1786914 | 893457 | 50 % |

LIFE00 NAT/D/007058 | DE | Regeneracija in ohranjanje suhega travinja v Nemčiji | Trockenrasen Saar | Naturlandstiftung Saar | | NVO | 1. 4. 2001 | 31. 3. 2006 | Zaključeno | 1433218 | 842732 | 59 % |

LIFE00 NAT/D/007043 | DE | Šotno barje "Hohes Moor" | Hohes Moor Niedersachsen | Niedersächsisches Umweltministerium | | Javni | 1. 4. 2001 | 31. 3. 2006 | Zaključeno | 1288500 | 644250 | 50 % |

DE skupaj | 20338564 | 11451587 | |

LIFE00 NAT/E/007304 | ES | Izboljševanje upravljanja območja, pomembnega za skupnost, in posebnega območja varstva "Cabo de Gata-Níjar" | Cabo de Gata | Consejería de Medio Ambiente de la Junta de Andalucía | | Javni | 1. 7. 2001 | 30. 6. 2005 | Zaključeno | 4303086 | 3012160 | 70 % |

LIFE03 NAT/E/000046 | ES | Ohranjanje droplje ovratničarke (Chlamydotis undulata fuertaventurae) na posebnih območjih varstva na Kanarskih otokih | Hubara Canarias | Sociedad Española de Ornitologia (SEO/BirdLife) | | NVO | 1. 6. 2003 | 31. 5. 2007 | Poteka prenehanje obveznosti | 2630899 | 1973174 | 75 % |

LIFE03 NAT/E/000050 | ES | Ohranjanje španskega kraljevega orla, črnega jastreba in črne štorklje | CBD 2003 | Fundación CBDHábitat para la Conservación de la Biodiversidad y su Hábitat | | Javni | 1. 9. 2003 | 1. 9. 2007 | Odprto | 3286882 | 1972129 | 60 % |

LIFE00 NAT/E/007348 | ES | Upravljanje POV - OPS "La Serena y Sierras periféricas" | ZEPA La Serena | Consejería de Agricultura y Medio Ambiente – Dir. Gral de Medio Ambiente | | Javni | 1. 5. 2001 | 31. 8. 2005 | Zaključeno | 1853176 | 1297223 | 70 % |

LIFE05 NAT/E/000067 | ES | Ohranjanje in obnavljanje OPS "Aiako Harria" LIC (ES2120016) | LIFE AIAKO HARRIA | Direción General de Montes y Medio Natural.Departamento para el Desarrollo del Medio Rural | | Javni | 1. 10. 2005 | 30. 9. 2009 | Odprto | 2260318 | 1130159 | 50 % |

LIFE00 NAT/E/007339 | ES | Model ohranjanja habitatov s sipinami v "L'Albufera de Valencia" | Dunas Albufera | Ayuntamiento de Valencia – Concejalía de Devesa y Albufera y Alcaldías de Barrio | | Javni | 1. 1. 2001 | 30. 6. 2004 | Zaključeno | 1951482 | 975741 | 50 % |

ES skupaj | 16285843 | 10360586 | |

Številka projekta | DČ | Ime projekta | Akronim | Upravičenec | | Status upravičenca | Datum začetka | Datum zaključka | Stanje na dan 30. 6. 2008 | Skupni strošek (v EUR) | Donacija LIFE (v EUR) | % |

LIFE00 NAT/IT/007142 | IT | Izboljševanje habitatov za ptice in obnova elektrarn | Po ENEL | Consorzio Parco Regionale Delta del Po | | Javni | 1. 7. 2001 | 31. 12. 2006 | Odprto | 5637965 | 2198806 | 39 % |

LIFE04 NAT/IT/000190 | IT | Ohranitveni ukrepi na območjih Natura 2000, ki jih upravlja državna gozdarska služba | Corpo Forestale | Ministero delle Politiche Agricole e Forestali – Corpo forestale dello Stato – Ufficio per la Biodiversità | | Javni | 1. 4. 2004 | 30. 6. 2009 | Odprto | 2505297 | 1252649 | 50 % |

LIFE00 NAT/IT/007228 | IT | Ohranjanje siciljske jelke Abies nebrodensis (Lojac) Mattei in situ in ex situ | Nebrodensis | Ente Parco Delle Madonie | | Javni | 1. 9. 2001 | 31. 8. 2005 | Zaključeno | 1161535 | 871151 | 75 % |

LIFE00 NAT/IT/007281 | IT | Projekt NEMOS – izboljševanje alpskih mokrišč | Nemos | Provincia autonoma di Trento – Servizio Parchi e Foreste Demaniali | | Javni | 1. 1. 2002 | 30. 9. 2004 | Zaključeno | 1626422 | 796947 | 49 % |

LIFE05 NAT/IT/000009 | IT | Varovanje ogroženih ptic roparic v pokrajini Matera | RAPACI LUCANI | Provincia di Matera | | Javni | 1. 10. 2005 | 30. 9. 2009 | Odprto | 866062 | 649546 | 75 % |

IT skupaj | 11797281 | 5769099 | |

LIFE04 NAT/SI/000240 | SI | Natura 2000 v Sloveniji – modeli upravljanja in informacijski sistem | NATSLOMPIS | Institute of the Republic of Slovenia for Nature Conservation | | Javni | 1. 1. 2005 | 31. 12. 2007 | Odprto | 1686077 | 843039 | 50 % |

LIFE03 NAT/SLO/000077 | SI | Vzpostavitev dolgoročne zaščite kosca (Crex crex) v Sloveniji | Crex Slovenia | DOPPS BirdLife Slovenia | | NVO | 1. 1. 2004 | 31. 3. 2007 | Poteka prenehanje obveznosti | 809024 | 606768 | 75 % |

LIFE02 NAT/SLO/008587 | SI | Ohranjanje ogroženih habitatov/vrst v prihodnjem kraškem parku | Karst park | Univerza na Primorskem, Znanstevno-raziskovalno središče Koper | | Javni | 1. 10. 2002 | 30. 9. 2005 | Zaključeno | 476930 | 357698 | 75 % |

LIFE03 NAT/SLO/000076 | SI | Ohranjanje ogroženih vrst in habitatov v Sečoveljskih solinah | Secovlje | Soline, Pridelava soli d. o. o. | | Javni | 1. 9. 2003 | 1. 9. 2006 | Zaključeno | 714440 | 357220 | 50 % |

LIFE00 NAT/SLO/007231 | SI | Šotišča v Triglavskem narodnem parku | Triglav | Triglavski narodni park | | Javni | 15. 6. 2001 | 30. 11. 2003 | Zaključeno | 470200 | 352650 | 75 % |

LIFE00 NAT/SLO/007223 | SI | Načrt upravljanja in nujni ukrepi za suhe hribovske travnike na Veterniku in Oslici | Dry meadows | Kozjanski regionalni park | | NVO | 1. 1. 2001 | 31. 12. 2003 | Zaključeno | 275000 | 206250 | 75 % |

SI skupaj | 4431671 | 2723625 | |

LIFE02 NAT/UK/008527 | UK | Razvoj strateškega omrežja posebnih trstičnih območij varstva za bobnarico (Botaurus stellaris) | Bittern | Royal Society for the Protection of Birds | | NVO | 3. 2. 2002 | 30. 6. 2006 | Zaključeno | 6484498 | 3890699 | 60 % |

LIFE02 NAT/UK/008541 | UK | Nujno upravljanje ohranjanja za škotskega divjega petelina (Scottish Capercaillie) | Capercaillie | Caledonian Partnership, Highland Birchwoods | | Javni | 1. 2. 2002 | 31. 1. 2007 | Odprto | 7355440 | 3677720 | 50 % |

LIFE04 NAT/GB/000250 | UK | Ohranjanje atlantskega lososa na Škotskem | CASS | Scottish Natural Heritage | | Javni | 1. 2. 2004 | 31. 7. 2008 | Odprto | 4695816 | 2347908 | 50 % |

LIFE00 NAT/UK/007079 | UK | Boj proti urbanemu pritisku, ki uničuje evropske resave v Dorsetu | Dorset heaths | Dorset County Council, Planning Division | | Javni | 1. 7. 2001 | 30. 6. 2005 | Poteka prenehanje obveznosti | 3819840 | 1909920 | 50 % |

LIFE00 NAT/UK/007071 | UK | Izboljševanje upravljanja območij Natura 2000 v pokrajini Salisbury Plain | Salisbury Plain | English Nature | | Javni | 1. 4. 2001 | 30. 9. 2005 | Zaključeno | 3482722 | 1741361 | 50 % |

LIFE00 NAT/UK/007078 | UK | Obnavljanje škotskih visokih barij | Scottish raised bogs | Scottish Wildlife Trust | | NVO | 1. 1. 2001 | 1. 1. 2004 | Zaključeno | 2139263 | 1458977 | 68 % |

UK skupaj | 27977579 | 15026585 | |

Vse skupaj | 107914961 | 57475679 | |

--------------------------------------------------

PRILOGA II

KO LEDAR OCENJEVALNEGA IN IZBIRNEGA POSTOPKA PRI INSTRUMENTU LIFE+

2007

Datum začetka | Datum zaključka | Trajanje | Dejavnost |

30. 11. 2007 | | | rok za oddajo predlogov LIFE+ državam članicam |

15. 1. 2008 | | | rok, do katerega morajo države članice Evropski komisiji posredovati predloge LIFE+ |

15. 1. 2008 | 15. 2. 2008 | 1 mesec | Komisija predloge prejme, registrira in pregleda, ali izpolnjujejo merila za upravičenost, ter pri tem po potrebi poda zahteve za dopolnitev manjkajočih informacij in navede rok za prejem odgovorov |

16. 2. 2008 | 20. 2. 2008 | 5 dni | informacije neuspešnim upravičencem (o predlogih, ki niso izpolnjevali meril za upravičenost) |

16. 2. 2008 | 30. 4. 2008 | 2,5 meseca | ocenjevanje predlogov, ki izpolnjujejo merila za upravičenost, s pomočjo zunanjih strokovnjakov |

1. 5. 2008 | 31. 7. 2008 | 3 mesece | pregled predlogov in priprava končnega "ožjega in rezervnega" seznama predlogov, ki bo predložen odboru za LIFE+ |

1. 5. 2008 | 31. 7. 2008 | 3 mesece | posvetovanje med službami Komisije |

1. 8. 2008 | 15. 8. 2008 | 2 tedna | Komisija odboru za LIFE+ pošlje osnutek seznama izbranih predlogov |

15. 8. 2008 | 31. 8. 2008 | 1 dan | sestanek odbora za LIFE+, na katerem se odloča o seznamu projektov, ki bodo sofinancirani |

1. 9. 2008 | 15. 10. 2008 | 1,5 meseca | dokumente se pošlje Evropskemu parlamentu, da po poletnih počitnicah uveljavi svojo pravico do podrobnega pregleda |

15. 10. 2008 | | | Komisijin sklep o dodelitvi donacije |

15. 10. 2008 | 31. 10. 2008 | 2 tedna | Komisija upravičencem pošlje osnutek sporazumov o donacijah |

1. 11. 2008 | 30. 11. 2008 | 1 mesec | upravičenci morajo odgovoriti v 30 dneh |

1. 12. 2008 | 31. 12. 2008 | 1 mesec | Komisija podpiše sporazume o donacijah in jih pošlje nazaj k upravičencem |

1. 1. 2009 | | | najzgodnejši možni datum začetka projektov |

2008

Vir: LIFE+ Narava in biotska raznovrstnost: Smernice za prosilce v letih 2007 in 2008.

Datum ali obdobje | Dejavnost |

21. 11. 2008 | rok, do katerega morajo prosilci organom držav članic poslati svoje predloge |

5. 1. 2009 | rok, do katerega morajo države članice predloge posredovati Evropski komisiji |

Od januarja do julija 2009 | sprejemljivost, izključitev in upravičenost ter ocenjevanje in pregled predlogov |

31. 12. 2009 | rok za podpis sporazumov o donacijah |

1. 1. 2010 | najzgodnejši možni datum začetka projektov iz leta 2008 |

--------------------------------------------------

PRILOGA III

NAČRTI UPRAVLJANJA

Člen 6 direktive o habitatih določa, da države članice določijo potrebne ohranitvene ukrepe, ki po potrebi vključujejo ustrezne načrte upravljanja, pripravljene posebej za ta območja ali zajete v drugih razvojnih načrtih, ter ustrezne zakonske, upravne ali pogodbene ukrepe. Ti ukrepi se izvajajo v omrežju Natura 2000, pri njih pa se upoštevajo gospodarske, socialne in kulturne zahteve ter regionalne in lokalne značilnosti.

Načrt upravljanja bi morali sestavljati:

izjava o politiki ob upoštevanju člena 6 direktive o habitatih;

opis območja, vključno z analizo uporabe zemljišča v preteklosti;

izjava o ciljih, vključno z dolgoročnimi in kratkoročnimi cilji;

izjava o omejitvah, vključno z opredelitvijo udeleženih akterjev;

stvaren seznam ukrepov, ki bodo izvedeni, s časovno razporeditvijo in finančnim načrtom;

podroben posvetovalni proces;

spremljanje in vrednotenje.

V uvodni izjavi (6) uredbe o LIFE+ ((ES) št. 614/2007) so poudarjene finančne omejitve instrumenta za upravljanje območij Natura 2000, in sicer je navedeno: "Treba bi bilo predvideti ureditve za zagotovitev ustreznega financiranja omrežja Natura 2000, vključno s sofinanciranjem Skupnosti. Ker je namen te uredbe financirati le najboljše prakse ali predstavitvene projekte, povezane z upravljanjem območij Natura 2000, bi morale Komisija in države članice zagotoviti, da bo na voljo dovolj sredstev prek drugih instrumentov za upravljanje omrežja, za katerega so bili letni stroški leta 2004 ocenjeni na približno 6100 milijonov EUR".

--------------------------------------------------