Kot v preteklih letih je zato Evropska komisija morala zastopati Evropsko unijo v mednarodnih pogajanjih za izvozne kredite na dveh različnih ravneh. Čeprav ima proces mednarodne delovne skupine za izvozne kredite seveda izjemen strateški potencial, bo trajalo še nekaj časa, da se bodo dosegli oprijemljivi rezultati, medtem pa ostaja pomen dela v okviru OECD na področju izvoznih kreditov še vedno zelo visok. To je bilo novembra 2015 ponazorjeno na občudovanja vreden način s sklenitvijo novega sektorskega dogovora o izvoznih kreditih za projekte pridobivanja električne energije iz premoga (več podrobnosti je v nadaljevanju). Tudi visoko raven strokovnega znanja in institucionalni spomin na področju izvoznih kreditov, ki sta bila razvita v OECD v zadnjih letih, je treba upoštevati kot pomembno sredstvo.

Zaradi tega je bila leta 2012 na podlagi visoke politične pobude s strani ZDA in Kitajske ustanovljena mednarodna delovna skupina za izvozne kredite. Mednarodna delovna skupina za izvozne kredite ima 18 članov (vključno z 9 pogodbenicami Sporazuma OECD ter glavnimi novimi dajalkami izvoznih kreditov, npr. Kitajsko, Brazilijo, Indijo in Rusko federacijo). Uradni cilj mednarodne delovne skupine za izvozne kredite je doseči dogovor o novem sklopu mednarodnih ureditev o izvoznih kreditih med več pogodbenicami, kot je pogodbenic Sporazuma OECD.

Od poznih sedemdesetih let prejšnjega stoletja je bil odbor za izvozne kredite Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) glavni forum za pogajanja o specializiranih mednarodnih pravilih za izvozne kredite. V zadnjih desetletjih so bili s Sporazumom OECD o uradno podprtih izvoznih kreditih učinkovito zagotovljeni enaki pogoji za programe izvoznih kreditov njegovih 9 pogodbenic. Poleg splošnih pravil o transakcijah na področju izvoznih kreditov vsebuje Sporazum tudi tako imenovane „sektorske dogovore“, ki zajemajo posebna finančna pravila za določene industrijske sektorje (ladje, jedrske elektrarne, civilne zrakoplove, obnovljive vire energije in blažitev podnebnih sprememb, železniško infrastrukturo). Sporazum vsebuje tudi posebna pravila za posebne kategorije transakcij (npr. financiranje projektov) in obravnava komplementarnost med izvoznimi krediti in pomočjo, povezano s trgovino.

To poročilo zajema obdobje od julija 2015 do avgusta 2016.

Uredba (EU) št. 1233/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o uporabi nekaterih smernic na področju uradno podprtih izvoznih kreditov in o razveljavitvi odločb Sveta 2001/76/ES in 2001/77/ES v Prilogi I določa, da Evropska komisija „v skladu s svojimi pristojnostmi Evropskemu parlamentu posreduje letno poročilo o opravljenih pogajanjih za primere, ko ima pooblastilo za pogajanja na različnih forumih za mednarodno sodelovanje, z namenom vzpostavitve svetovnih standardov na področju uradno podprtih izvoznih kreditov“.

V obdobju poročanja je imela mednarodna delovna skupina za izvozne kredite naslednja uradna srečanja: 9. uradno srečanje oktobra 2015 v Washingtonu, 10. uradno srečanje februarja 2016 v Pekingu in 11. uradno srečanje julija 2016 v Berlinu.

Na 9. uradnem srečanju v Washingtonu (od 14. do 16. oktobra 2015) so se začeli pogovori o horizontalnih, splošnih pravilih, ki se uporabljajo za vse transakcije na področju izvoznih kreditov po začetni fazi predhodnih pogovorov, omejenih na izvozne kredite v dveh posebnih sektorjih (medicinska oprema in ladje). Pogovori o medicinski opremi (dejansko obravnavani že prej kot priprava na pogovore o horizontalnih pravilih) so se že zaključili, medtem ko se razprave o ladjarskem sektorju nadaljujejo.

Pogajanja o horizontalnih pravilih v Washingtonu in na 10. uradnem srečanju (od 23. do 25. februarja 2016 v Pekingu) niso potekala brez težav, saj obstajajo precejšnja razhajanja mnenj o tem, kako bi bilo najbolje opredeliti splošne določbe o „področju uporabe“ in „namenu“ prihodnjega sklopa horizontalnih področij. Popolnih teoretičnih opredelitev teh pojmov ni bilo mogoče določiti niti v Sporazumu OECD, vendar se je z leti med pogodbenicami razvilo njihovo dobro praktično razumevanje. Na ravni prihodnjih področij mednarodne delovne skupine za izvozne kredite bo prav tako pomembno razviti jasno razumevanje, katere transakcije in finančne institucije je treba zajeti, zlasti ker prihajajo pogajalke, ki sodelujejo v procesu mednarodne delovne skupine za izvozne kredite, iz veliko širšega nabora različnih institucionalnih tradicij in poslovnih kultur.

Drugi velik izziv, ki je bil opažen že v začetni fazi sektorskih pogajanj, vendar postaja še bolj pomemben v fazi bolj sofisticiranih in zapletenih horizontalnih pogovorov, so nedoslednosti med uradnimi srečanji, ki so posledica stalne rotacije predsedovanja: Medtem ko so ZDA, ki so gostile uradno srečanje v Washingtonu, želele tam takoj začeti pogovore o horizontalnem besedilu, se je kitajska delegacija, ki je gostila naslednje srečanje, v dnevnem redu osredotočila skoraj izključno na predstavitve o tem, kaj šteje pod medsektorska vprašanja, ki so v splošnem interesu.

Ko je EU gostila 11. uradno srečanje (od 6. do 8. julija 2016 v Berlinu), se je odločila za pristop, ki temelji na „gradnikih“ za horizontalno besedilo, in je namerno izbrala manj sporne teme (npr. najdaljši roki odplačevanja, največja uradna podpora, obravnava lokalnih stroškov in načinov odplačevanja). To je omogočilo precej konstruktiven ponovni začetek razprav o horizontalnem besedilu. Vzporedne razprave o trenutnih praksah v zvezi z izvoznimi krediti različnih članic mednarodne delovne skupine za izvozne kredite na podlagi študije primera so se prav tako izkazale za razmeroma uspešne. Možno je bilo tudi izvesti projekt v zvezi s preglednostjo, v okviru katerega so bile zbrane informacije o zadevnih sistemih izvoznih kreditov posameznih članic mednarodne delovne skupine za izvozne kredite. V zvezi z logistiko srečanja je Evropska komisija (ki mu je predsedovala v imenu Evropske unije) sprejela velikodušno ponudbo nemških organov, da se srečanje organizira v Berlinu v prostorih nemškega zveznega ministrstva za gospodarstvo. Ta novi pristop – doslej so vsa srečanja mednarodne delovne skupine za izvozne kredite, ki jih je gostila EU, potekala v Bruslju – je bil dobra priložnost, da se poudari raznolikost Evropske unije.

Kar zadeva ladijski sektor, je imela mednarodna delovna skupina za izvozne kredite precej konstruktivne razprave na vseh treh zadevnih srečanjih. Precejšen napredek je bil dosežen pri dogovarjanju o nekaterih sektorskih vidikih (kategorije plovil, za katere bi veljala nova pravila na področju ladijskega sektorja). Vendar je treba tudi opozoriti, da se le del članic mednarodne delovne skupine za izvozne kredite dejavno zanima za ladje. Poleg tega bo, kar zadeva finančne pogoje v pravem pomenu besede, očitno previdnejša in bo dajala prednost dogovoru o njih najprej v horizontalnih pravilih ter se bo nato odločila, katera odstopanja od splošnih pravil bi bila ustrezna za ladijski sektor.

Vzporedno z razpravami o besedilu je bilo v zadnjem letu precej prizadevanj za dosego povečanja učinkovitosti institucionalnih struktur mednarodne delovne skupine za izvozne kredite: EU, ZDA in številne druge delegacije so že dolgo mnenja, da bi k temu pripomoglo zlasti imenovanje stalnega predsedujočega (npr. predsednika ali generalnega sekretarja), ki bi lahko spodbujal doseganje konsenza med delegacijami mednarodne delovne skupine za izvozne kredite in zagotovil potrebno tehnično skladnost dela na besedilih ter kontinuiteto dejavnosti med uradnimi srečanji. Kitajska je bila sprva zelo nenaklonjena takemu predlogu in je trdila, da bi bila stalna lokacija mednarodne delovne skupine za izvozne kredite bolj pomembna. V času pisanja tega poročila potekajo intenzivne razprave, da bi se našel kompromis, ki bo sprejemljiv za vse (najverjetneje na podlagi svežnja rešitev, ki upoštevajo oba elementa). Cilj je še vedno pripravljenost za dogovor o učinkovitejših institucionalnih strukturah za mednarodno delovno skupino do 12. srečanja mednarodne delovne skupine za izvozne kredite decembra 2016 v Brasilii.

Na splošno je bil v obdobju poročanja v mednarodni delovni skupini za izvozne kredite dosežen napredek. Ta proces še vedno stalno zahteva pobude, zlasti od ZDA, EU in drugih članic OECD, čeprav se tudi druge članice mednarodne delovne skupine za izvozne kredite postopoma bolj vključujejo. Kitajska je še vedno pogosto nekoliko rezervirana in napredek je težko doseči. Še vedno je nujna redna podpora v obliki sprožitve vprašanja mednarodne delovne skupine za izvozne kredite na ustreznih dvostranskih srečanjih in prek večstranskih kanalov (G7, G20 itn.).

4. Razvoj v okviru OECD v obdobju poročanja: