P6_TA(2006)0320
Pravična trgovina in razvoj
Resolucija Evropskega parlamenta o pravični trgovini in razvoju (2005/2245(INI))
Evropski parlament,
—ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. julija 1998 o Pravični trgovini (1),
—ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. aprila 2003 o krizi na mednarodnem trgu kave (2),
—ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 12. februarja 2004 z
naslovom „Verige kmetijskih pridelkov, odvisnost in revščina –Predlog akcijskega načrta EU“
(KOM(2004)0089),
—ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu z dne 29. novembra 1999 o Pravični trgovini
(KOM(1999)0619),
—ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomskega in socialnega odbora z dne 27. oktobra 2005 o etični
trgovini in sistemih zagotavljanja jamstva potrošnikom (3),
—ob upoštevanju deklaracije in akcijskega načrta o afriških osnovnih izdelkih, sprejetih na konferenci mini-
strov za trgovino Afriške unije v Aruši od 21. do 23. novembra 2005,
—ob upoštevanju soglasja iz Sao Paola, enajstega zasedanja konference Združenih narodov o trgovini in
razvoju (Unctad) v Sao Paulu od 13. do 18. junija 2004,
—ob upoštevanju členov 177 do 181 Pogodbe ES,
—ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav
(AKP) na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani, podpisanega
dne 23. junija 2000 v Cotonouju (Cotonoujski sporazum) (4) in spremenjenega v Luksemburgu dne
25. junija 2005 (5), in zlasti člena 23 (g) Sporazuma,
—ob upoštevanju Priročnika o strategijah sodelovanja k Cotonoujskemu sporazumu, ki ga je leta 2001
izdala Komisija,
—ob upoštevanju Priročnika za okoljska javna naročila Evropske komisije z naslovom „Zelene nabave “,
2004,
—ob upoštevanju poročila AFNOR (Agence française de normalisation) z naslovom „Les critères applica-
bles à la démarche de commerce équitable“ z dne 9. decembra 2005,
—ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,
—ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj in mnenja Odbora za mednarodno trgovino (A6-0207/2006),
A. ker je Pravična trgovina dokazano učinkovit način za spodbujanje trajnostnega razvoja,
B. ker je Pravični trgovini in drugim neodvisno nadzorovanim trgovinskim pobudam, ki prispevajo k
zvišanju socialnih in okoljskih standardov, skupno prizadevanje za trženje, prodajo in promocijo trgo-
vine z izdelki, ki so v skladu z določenimi socialnimi, okoljskimi in razvojnimi merili,
C. ker so Pravična trgovina ter druge neodvisno nadzorovane trgovinske pobude, ki prispevajo k zvišanju
socialnih in okoljskih standardov, pomembna sredstva za doseganje razvojnih ciljev novega tisočletja
(RCNT), še posebej za izkoreninjenje revščine in svetovno partnerstvo za razvoj,13.12.2006 C 303 E/865 Uradni list Evropske unije
Četrtek, 6. julij 2006SL
(1) UL C 226, 20.7.1998, str. 73.
(2) UL C 64 E, 12.3.2004, str. 607.
(3) UL C 28, 3.2.2006, str. 72.
(4) UL L 317, 15.12.2000, str. 3.
(5) UL L 287, 28.10.2005, str. 4.
D. ker so se med letoma 1970 in 2000 cene številnih najvažnejših kmetijskih izvoznih izdelkov držav v
razvoju, na primer sladkorja, bombaža, kakava in kave, znižale za 30 do 60 %, to pa je male kmete prisi-
lilo v prodajo blaga po ceni, nižji od proizvodne, in zmanjšalo prihodke mnogih najrevnejših držav nasvetu, ter ker Pravična trgovina lahko ponudi rešitve,
E. ker členi XXXVI do XXXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini obvezujejo članice Svetovne
trgovinske organizacije (STO) k skupnim ukrepom za doseganje stabilizacije cen proizvodov, kjer je to
primerno; ker Afriška unija vztraja, da se vprašanje cen osnovnih izdelkov vključi v potekajoča pogajanja
STO,
F. ker člen 23 (g) Cotonoujskega sporazuma določa podporo za spodbujanje Pravične trgovine in priročnik
o strategijah za sodelovanje Cotonoujskega sporazuma v svojem oddelku 2.6.3., odstavek 64, natančnodoloča, da „bo sodelovanje omogočilo pomoč tako skupinam proizvajalcev v državah v razvoju kakor
tudi NVO v okviru proračunskih postavk EU in virov Evropskega razvojnega sklada. Ta pomoč bo
uporabljena za financiranje novih proizvodnih linij, kampanj za osveščanje potrošnikov, izobraževalnihdejavnosti in razvijanja zmogljivosti“,
G. ker si Pravična trgovina prizadeva za dva neločljivo povezana cilja: na eni strani, zagotoviti razvojne
priložnosti za male proizvajalce in delavce v državah v razvoju in na drugi strani spodbujati mednarodni
trgovinski sistem in privatna podjetja, da postanejo pravičnejši in prispevajo k trajnostnemu razvoju; ker
si mednarodno gibanje Pravične trgovine prizadeva za doseganje slednjega z dajanjem zgleda in izvaja-njem pritiska na vlade, mednarodne organizacije in podjetja,
H. ker si številne druge neodvisno nadzorovane trgovinske pobude, ki prispevajo k zvišanju socialnih in
okoljskih standardov, prizadevajo za cilje, ki podpirajo tako trajnosti razvoj za proizvajalce in delavce v
državah v razvoju, kakor tudi omogočajo zasebnim podjetjem, da dejavno sodelujejo pri trajnostnem
razvoju in ga podpirajo,
I. ker imajo organizacije Pravične trgovine pomembno vlogo pri osveščanju o povezavah sever –jug, zlasti
z izvajanjem javnih kampanj in s krepitvijo sodelovanja med državljani pa tudi z zamislijo o mestih inuniverzah Pravične trgovine,
J. ker od leta 2000 prodaja izdelkov sistema Pravične trgovine v Evropi zraste v povprečju za 20 % na leto,
odčesar imajo koristi milijon proizvajalcev ter njihove družine, in kar dokazuje, da se evropski potroš-
niki čedalje bolj zanimajo za odgovorno nakupovanje; ker se stopnja rasti takšne trgovine med državami
članicami EU razlikuje in je celotni tržni delež Pravične trgovine še vedno majhen, vendar zelo hitro
narašča, mednarodni trendi pa so ravno tako spodbudni,
K. ker si vedno večje število evropskih prodajalcev na drobno zelo prizadeva za podpiranje pravične trgo-
vine ter drugih neodvisno nadzorovanih trgovinskih pobud, ki prispevajo k zvišanju socialnih in okolj-skih standardov, s prenosom njenih vrednot in nudenjem njihovih izdelkov na svojih prodajnih mestih,
L. ker se milijoni proizvajalcev želijo pridružiti sistemu Pravične trgovine ter drugim neodvisno nadzoro-
vanim trgovinskim pobudam, ki prispevajo k zvišanju socialnih in okoljskih standardov, in ker obstajajo
velikanske možnosti za nadaljnjo rast; ker mednarodne trgovinske in kmetijske politike povzročajo
težave zlasti majhnim in srednje velikim podjetjem v državah v razvoju, vključno s proizvajalci Pravične
trgovine,
M. ker je treba ozavestiti evropske potrošnike o pozitivnem vplivu Pravične trgovine na družbeno-gospo-
darske razmere proizvajalcev in njihovih lokalnih skupnosti,
N. ker je enotna prepoznavna znamka Pravične trgovine, ki se že uporablja, koristna za proizvajalce in
potrošnike,13.12.2006 C 303 E/866 Uradni list Evropske unije
Četrtek, 6. julij 2006SL
O. ker bi bilo treba v povezavi s Pravično trgovino posvetiti posebno pozornost vlogi žensk, ki so glavni
gospodarski akterji trajnostnega razvoja,
P. ker se je Pravična trgovina izkazala kot učinkovito orodje za podporo domorodnim ljudstvom, saj jim
nudi priložnost za prodajo izdelkov neposredno na evropske trge, obenem pa lahko še naprej živijo in
delajo na tradicionalen način,
Q. ker se izdelki Pravične trgovine prodajajo po dveh različnih poteh: integrirani poti, po kateri se izdelki
(predvsem obrtni) uvozijo preko organizacij Pravične trgovine in prodajajo v glavnem v specializiranihprodajalnah Pravične trgovine (svetovne trgovine), ter z označevanjem, pri čemer specializirane agencije
za certificiranje izdelkov Pravične trgovine označijo blago, kar dokazuje, da njihove proizvodne verige
spoštujejo načela Pravične trgovine,
R. ker je v zadnjih petih desetletjih mednarodno gibanje pravične trgovine, oblikovalo na mednarodni ravni
usklajene prostovoljne standarde za označene in neoznačene izdelke in organizacije Pravične trgovine,
zlasti naslednje organizacije: FLO (Mednarodna organizacija Poštene trgovine za označevanje), IFAT
(Mednarodna organizacija Poštene trgovine), NEWS (Mreža organizacij svetovnih trgovin) in EFTA(Evropsko združenje za prosto trgovino),
S. ker se glede na uspešnost Pravične trgovine in na pomanjkljivo pravno varstvo pojavlja tveganje, da bi
nekatera podjetja utegnila zlorabiti pojem pravične trgovine, tako da bi vstopila na njen trg, ne bi pa
ravnala v skladu z veljavnimi merili zanj; ker bi to lahko zmanjšalo koristi za revne in marginaliziraneproizvajalce v državah v razvoju, utegnilo bi zmanjšati preglednost za potrošnike in kršiti njihove pravicedo ustrezne obveščenosti o izdelku,
T. ker so nekatere države članice sprožile zakonodajne postopke za urejanje uporabe termina „Pravična
trgovina“ in meril kvalifikacije za organizacije Pravične trgovine,
U. ker se v Komisiji ne uveljavi jasna politika o Pravični trgovini in drugih neodvisno nadzorovanih trgovin-
skih pobudah, ki prispevajo k zvišanju socialnih in okoljskih standardov, in ker v zvezi s tem ni struktur-
nega usklajevanja med različnimi generalnimi direktorati,
V. ker je pomoč in podpora Pravični trgovini, njenim organizacijam in drugim neodvisno nadzorovanim
trgovinskim pobudam, ki prispevajo k zvišanju socialnih in okoljskih standardov, v trenutno Evropi
omejena in razdrobljena,
W. ker je v institucijah Evropske skupnosti na voljo vedno več izdelkov Pravične trgovine,
X. ker lahko vlade podpirajo Pravično trgovino s sredstvi, ki so združljiva s STO pravili, če ne obravnavajo
držav članic STO neenakopravno.
1. poziva Komisijo, naj izda priporočilo o Pravični trgovini in tako prizna, da je neobvezujoč pravni akt v
tem trenutku ustrezen način delovanja in ne bo povzročil tveganja za prekomerno zakonsko urejanje; ter naj
predvidi pripravo priporočila o drugih neodvisno nadzorovanih trgovinskih pobudah, ki prispevajo k
zvišanju socialnih in okoljskih standardov;
2. meni, da mora Pravična trgovina v izogib tveganju zlorabe, izpolniti naslednja merila, ki jih določa
gibanje pravične trgovine v Evropi;
a) pravična proizvodna cena, ki zagotavlja pravično plačo in pokrije stroške trajnostne proizvodnje ter
življenjske stroške. Ta cena mora biti najmanj enaka najnižji ceni Pravične trgovine in premiji, v primerih,za katere so jo mednarodna združenja Pravične trgovine določila,
b) delno vnaprejšnje plačilo, če tako zahteva proizvajalec,13.12.2006 C 303 E/867 Uradni list Evropske unije
Četrtek, 6. julij 2006SL
c) dolgoročen, stabilen odnos s proizvajalci in sodelovanje proizvajalcev pri postavljanju standardov
Pravične trgovine,
d) preglednost in sledljivost vzdolž celotne dobavne verige, za zagotovitev primerne obveščenosti
potrošnikov,
e) proizvodni pogoji, ki upoštevajo osem temeljnih konvencij Mednarodne organizacije dela,f) spoštovanje okolja, varstvo človekovih pravic, zlasti pravic žensk in otrok, ter spoštovanje tradicionalnih
načinov proizvodnje, ki spodbujajo gospodarski in družbeni razvoj,
g) razvijanje zmogljivosti in povečanje usposobljenosti za proizvajalce, zlasti za male in marginalizirane
proizvajalce ter delavce v državah v razvoju, njihove organizacije in skupnosti, da se zagotovi trajnostPravične trgovine,
h) pomoč organizacijam proizvajalcev pri proizvodnji in dostopu do trga,
i) dejavnosti osveščanja o proizvodnih in trgovinskih odnosih Pravične trgovine, njenem poslanstvu in
njenih ciljih ter o prevladujoči nepravičnosti pravil mednarodnega trgovanja,
j) spremljanje in preverjanje skladnosti s temi merili, pri čemer morajo imeti organizacije z juga večjo
vlogo, kar vodi v zmanjšanje stroškov in v večje lokalno sodelovanje pri postopku izdajanja potrdil,
k) redno izvajanje presoje vplivov dejavnosti Pravične trgovine;3. poudarja, da je bil glede označenih izdelkov dosežen največji del rasti prodaje v Pravični trgovini in da
je večina evropskih držav razvila pobude za označevanje izdelkov pravični trgovine;
4. ugotavlja, da je Evropa z ocenjenimi 60 % do 70 % svetovne prodaje največji trg za izdelke Pravične
trgovine, z možnostjo nadaljnje rasti;
5. opozarja, da je vzpostavitev prostega in poštenega večstranskega trgovinskega sistema najboljše orodje
za učinkovito upravljanje globalizacije v korist vseh; poleg tega ugotavlja, da se je sistem Pravične trgovineizkazal kot pomembno orodje za zmanjševanje revščine in trajnostni razvoj; meni, da bi državam v razvojudolgoročno lahko olajšal pravično udeležbo v večstranskem trgovinskem sistemu, jim zagotovil stabilen intrajen dostop do evropskega trga in povečal ozaveščanje potrošnikov;
6. opozarja, da se je sistem Pravične trgovine izkazal za učinkovito sredstvo za zmanjšanje revščine in traj-
nostni razvoj, medtem ko mednarodni trgovinski sporazumi niso koristili revnim državam; meni, da bi
dolgoročno lahko omogočil državam v razvoju, da bi polno sodelovale v večstranskem trgovinskem sistemu;
7. poziva Komisijo in Svet, naj spodbujata Pravično trgovino in druge neodvisno nadzorovane trgovinske
pobude, ki prispevajo k zvišanju socialnih in okoljskih standardov, kot učinkovito sredstvo za doseganjeRCNT in priznata pomembno vlogo organizacij Pravične trgovine in drugih neodvisno nadzorovanih trgo-vinskih pobud, ki prispevajo k zvišanju socialnih in okoljskih standardov, pri podpiranju malih in marginali-ziranih proizvajalcev držav v razvoju ter pri osveščanju evropskih potrošnikov o trajnostnih in etičnih trgo-
vinskih odnosih sever –jug nasploh ter o Pravični trgovini posebej;
8. opozarja, da mora evropska trgovinska politika izboljšati dostop do trga malim proizvajalcem na jugu;
9. poziva Komisijo, naj pripravi raziskavo, ki bi preučila, kako se lahko Pravična trgovina razvije v model
trajnostne trgovinske politike, ki bi lahko spodbujala uravnoteženo trgovanje med severom in jugom, in bi
odkrila ovire v trgovini, ki najhuje vplivajo na revne v svetu;13.12.2006 C 303 E/868 Uradni list Evropske unije
Četrtek, 6. julij 2006SL
10. poziva Komisijo, naj prizna, da poleg gibanja za Pravično trgovino in pod okriljem Mednarodne zveze
za socialno in okoljsko akreditacijo ter označevanje (ISEAL) tudi drugi verodostojni programi sodelujejo pri
postavljanju družbenih in okoljskih standardov za izdajanje potrdil tretjim osebam;
11. poziva Komisijo in države članice, naj ustrezno ukrepajo, da potrošnikom zagotovijo dostop do vseh
potrebnih informacij, da se bodo lahko informirano odločali; meni, da morajo imeti potrošniki pravico do
hitrega dostopa do informacij o izdelku, ki morajo biti lahko razumljive in pregledno predstavljene;
12. poziva Komisijo, naj v sodelovanju z mednarodnim gibanjem Pravične trgovine podpre jasna in široko
uporabna merila, po katerih se bodo lahko ocenjevali sistemi zavarovanja potrošnikov, kar bo okrepilo
zaupanje potrošnikov v te sisteme in utrdilo proizvodne sektorje poštene trgovine;
13. poziva Komisijo, naj objavi poseben „razpis“ za ponudbe v zvezi s cilji Pravične trgovine, usmerjenimi
v večjo ozavešč enost potrošnika, v podporo sistemom zavarovanja in označevanja ter sistematičnemu
zbiranju podatkov in vrednotenju učinkov po vsej EU;
14. poziva Komisijo, naj bolje uskladi svoje dejavnosti na področju Pravične trgovine in drugih neodvisno
nadzorovanih trgovinskih pobud, ki prispevajo k zvišanju socialnih in okoljskih standardov, med različnimigeneralnimi direktorati na področju razvoja, trgovine, zaposlovanja in socialnih zadev, varstva potrošnikov,
notranjega trga in kmetijstva ter naj Pravično trgovino in druge neodvisno nadzorovane trgovinske pobude,
ki prispevajo k zvišanju socialnih in okoljskih standardov, uporabi kot sestavni del svojih politik na tehpodročjih;
15. poziva Komisijo in Svet, naj preučita in razmislita o uvedbi nizke stopnje DDV za izdelke Pravične
trgovine ter ukineta uvozne dajatve za izdelke Pravične trgovine iz držav v razvoju; poudarja, da bi bil pri
določanju izdelkov, za katere bi se uvedla nizka stopnja DDV, potreben strog nadzor, da ne bi prihajalo dozlorab;
16. poziva države članice, ki trenutno oblikujejo zakonodajo o Pravični trgovini ali zakonodajo, ki bi uteg-
nila zadevati organizacije Pravične trgovine in druge neodvisno nadzorovane trgovinske pobude, ki prispe-
vajo k zvišanju socialnih in okoljskih standardov, naj z njo povezana ustrezna merila osnujejo na znanju inizkušnjah zadevnih zainteresiranih strani, vključno z mednarodnimi gibanji Pravične trgovine, in naj zazačetek podrobno ocenijo tveganje za prekomerno zakonsko urejanje, pa tudi morebitni vpliv takegaurejanja na male in marginalizirane proizvajalce;
17. poziva Komisijo, naj izvaja člen 23 (g) Cotonoujskega sporazuma in določbe iz priročnika o strategijah
sodelovanja sporazuma, zlasti odstavke od 61 do 64 Sporazuma;
18. poziva Komisijo, naj v svoji strukturi vzpostavi notranjo kontaktno točko, ki bo omogočala redno
usklajevanje vprašanj o Pošteni trgovini med njenimi posameznimi storitvami;
19. poziva Komisijo, naj nudi „pomoč za Pravično trgovino“:
a) v državah v razvoju, vključno z ukrepi za razvijanje novih izdelkov Pravične trgovine, nudi tehnično
pomoč in razvijanje zmogljivosti (na primer za doseganje evropskih sanitarnih in fito-sanitarnih (SPS)
standardov, pravil o izvoru in rastočega števila standardov upravljanja podjetij), spodbuja premik k proiz-
vodnji (dodajanje vrednosti), podpira programe za razvijanje zmogljivosti in povečanje usposobljenosti,
podpira vnaprejšnje financiranje proizvajalcev Pravične trgovine, pomaga pri distribuciji izdelkov Pravične
trgovine na lokalnih trgih s posebnim poudarkom na projektih, ki jih izvajajo ženske;
b) znotraj EU, vključno z ukrepi za podporo programom za večjo ozavešč enost o Pravični trgovini, javnim
kampanjam in dejavnostim zagovarjanja, raziskavam o vplivu in najboljšim praksam, analizam dobavne
verige, presojam sledljivosti in odgovornosti, trženju Pravične trgovine in praktični podpori za svetovne
trgovine;13.12.2006 C 303 E/869 Uradni list Evropske unije
Četrtek, 6. julij 2006SL
c) znotraj EU in v državah v razvoju za spodbujanje dejavnosti in vloge organizacij Pravične trgovine;
20. poziva Komisijo, naj po posvetovanju z zadevnimi zainteresiranimi stranmi Parlamentu predstavi
predlog za ustrezne ukrepe in financiranje na področju Pravične trgovine ter drugih neodvisno nadzorovanihtrgovinskih pobud, ki prispevajo k zvišanju socialnih in okoljskih standardov;
21. poziva Komisijo, naj preuči načine za krepitev nadaljnje dvigovanje ozave ščenosti glede Pravične trgo-
vine in drugih neodvisno nadzorovanih trgovinskih pobud, ki prispevajo k zvišanju socialnih in okoljskihstandardov;
22. poziva javne organe v Evropi, naj v svoja javna naročila in nabavne politike vključijo merila Pravične
trgovine ter poziva Komisijo, naj jih pri tem podpira, na primer z izdelavo smernic za javna naročilaPravične trgovine;
23. opozarja, da zlasti regionalne oblasti javnega prava opravljajo velike naložbe na zadevnem trgu
izdelkov; zato jih poziva, naj v javnih razpisih za zbiranje ponudb upoštevajo zlasti izdelke Pravičnetrgovine;
24. pozdravlja povečana prizadevanja zlasti Parlamenta, da ponuja izdelke Pravične trgovine, in poudarja,
da bi morale vse EU institucije uporabljati izdelke Pravične trgovine za svoje notranje storitve;
25. poudarja, da so lahko pravična trgovina in druge neodvisno nadzorovane trgovinske pobude, ki
prispevajo k zvišanju socialnih in okoljskih standardov, sredstvo, s katerim se krepi socialna zavest in odgo-vornost podjetij;
26. poudarja, kako pomembno je, da postane evropska politika o družbeni odgovornosti gospodarskih
družb bolj vključujoča, tako da se nadaljujejo in širijo forumi vseh zainteresiranih, vključno z organizacijami
Pravične trgovine;
27. poziva Komisijo, naj podpira mehanizme za sodelovanje proizvajalcev, kjer je izvedljivo, pri določanju
cen, kakor predvideno v odstavku 63 Priročnika o strategijah sodelovanja Cotonoujskega sporazuma;
28. poziva Komisijo, naj podpre Afriško unijo pri prednostnem vključevanju vprašanja cen osnovnih
izdelkov v potekajoča svetovna trgovinska pogajanja v skladu s svojimi obveznostmi STO, zlasti s členi
Splošnega sporazuma o carinah in trgovini XXXVI do XXXVIII;
29. poziva Komisijo, naj ukrepa v skladu z odstavkom 2(a) člena XXXVIII Splošnega sporazuma o carinah
in trgovini in načrtuje ukrepe, namenjene stabilizaciji in izboljšanju tržnih pogojev za osnovne proizvode, kiso posebnega pomena za manj razvite države, „vključno z ukrepi, ki so namenjeni doseganju stabilnih,
primernih in donosnih cen za izvoz takšnih proizvodov“;
30. pozdravlja uvedbo posebnih socialnih in okoljskih določb v okviru Splošnega sistema preferencialov +
(GSP+), zdi pa se mu potrebno okrepiti nadzorni mehanizem;
31. poziva Komisijo, naj razvije skladno politiko za spodbujanje in varstvo malih in marginaliziranih
proizvajalcev, vključno proizvajalci v Pravični trgovini, ki predstavljajo njihovo mnenje, kakor tudi s tistimi
proizvajalci, povezanimi z drugimi neodvisno nadzorovanimi trgovinskimi pobudami, ki prispevajo kzvišanju socialnih in okoljskih standardov, v dvostranska, regionalna in večstranska trgovinska pogajanja, kotso Sporazumi o gospodarskem partnerstvu;
32. poziva Komisijo, naj pri oblikovanju trgovinske politike EU upošteva pristope, ki spodbujajo Pravično
trgovino, ter druge socialne in okoljske trgovinske pristope;
33. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter Mednarodni organizaciji
dela, Programu Združenih narodov za okolje, Unctadu in STO-ju.13.12.2006 C 303 E/870 Uradni list Evropske unije
Četrtek, 6. julij 2006SL