P9_TA(2022)0248

Mehanizem za ogljično prilagoditev na mejah ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 22. junija 2022, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi mehanizma za ogljično prilagoditev na mejah (COM(2021)0564 – C9-0328/2021 – 2021/0214(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2023/C 32/13)

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (1) Komisija je v svojem sporočilu o evropskem zelenem dogovoru (31) določila novo strategijo za rast, katere cilj je preobraziti Unijo v pravično in uspešno družbo s sodobnim, konkurenčnim in z viri gospodarnim gospodarstvom, ki v letu 2050 ne bo ustvarjalo nobenih neto emisij (tj. emisij, potem ko se odštejejo odvzemi) toplogrednih plinov in v katerem bo rast ločena od rabe virov. Cilj evropskega zelenega dogovora je tudi zavarovati, ohraniti in poživiti naravni kapital EU ter zaščititi zdravje in dobrobit državljanov pred nevarnostmi, ki izhajajo iz okolja, in njihovimi učinki. Hkrati mora biti ta preobrazba pravična in vključujoča, pri čemer ni nihče prezrt. Komisija je v svojem akcijskem načrtu EU „Naproti ničelnemu onesnaževanju zraka, vode in tal“ (32) napovedala spodbujanje ustreznih instrumentov in spodbud za boljše izvajanje načela odgovornosti povzročitelja, kakor je določeno v členu 191(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ter tako končno opustitev „brezplačnega onesnaževanja“, da bi dosegla čim večje sinergije med razogljičenjem in ciljem ničelnega onesnaževanja. (1) Komisija je v svojem sporočilu o evropskem zelenem dogovoru (31) določila novo strategijo za rast, katere cilj je preobraziti Unijo v pravično in uspešno družbo s sodobnim, konkurenčnim in z viri gospodarnim gospodarstvom, ki najpozneje v letu 2050 ne bo ustvarjalo nobenih neto emisij (tj. emisij, potem ko se odštejejo odvzemi) toplogrednih plinov in v katerem bo rast ločena od rabe virov. Cilj evropskega zelenega dogovora je tudi zavarovati, ohraniti in poživiti naravni kapital EU ter zaščititi zdravje in dobrobit državljanov pred nevarnostmi, ki izhajajo iz okolja, in njihovimi učinki. Hkrati mora biti ta preobrazba pravična in vključujoča, pri čemer ni nihče prezrt. Komisija je v svojem akcijskem načrtu EU „Naproti ničelnemu onesnaževanju zraka, vode in tal“ (32) napovedala spodbujanje ustreznih instrumentov in spodbud za boljše izvajanje načela odgovornosti povzročitelja, kakor je določeno v členu 191(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ter tako končno opustitev „brezplačnega onesnaževanja“, da bi dosegla čim večje sinergije med razogljičenjem in ciljem ničelnega onesnaževanja.

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (2) Pariški sporazum (33), sprejet decembra 2015 na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja, je začel veljati novembra 2016. Pogodbenice Pariškega sporazuma so se v njegovem členu 2 dogovorile o omejitvi dviga povprečne globalne temperature znatno pod 2 oC nad predindustrijskimi ravnmi in prizadevanju za omejitev dviga temperature na 1,5 oC nad predindustrijskimi ravnmi. (2) Pariški sporazum (33), sprejet decembra 2015 na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja, je začel veljati novembra 2016. Pogodbenice Pariškega sporazuma so se v njegovem členu 2 dogovorile o omejitvi dviga povprečne globalne temperature znatno pod 2 oC nad predindustrijskimi ravnmi in prizadevanju za omejitev dviga temperature na 1,5 oC nad predindustrijskimi ravnmi. Pogodbenice so v skladu z glasgowskim podnebnim dogovorom z dne 13. novembra 2021 priznale tudi, da bi močno zmanjšali tveganja in posledice podnebnih sprememb, če bi dvig globalne povprečne temperature zamejili na 1,5 oC glede na predindustrijske ravni, ter se zavezale, da si bodo do konca leta 2022 zadale višje cilje, ki naj bi jih dosegle do leta 2030, da bodo zapolnile vrzel med zavezami, cilji in dejanskim stanjem.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (5) Z Uredbo (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta (35) je v zakonodajo vključen cilj podnebne nevtralnosti v celotnem gospodarstvu do leta 2050. Navedena uredba določa tudi zavezujočo zavezo Unije, da bo do leta 2030 emisije toplogrednih plinov glede na raven iz leta 1990 zmanjšala za vsaj 55 %. (5) Z Uredbo (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta (35) je v zakonodajo vključen cilj podnebne nevtralnosti v celotnem gospodarstvu najpozneje do leta 2050. Navedena uredba določa tudi zavezujočo zavezo Unije, da bo do leta 2030 emisije toplogrednih plinov glede na raven iz leta 1990 zmanjšala za vsaj 55 %.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (6) Posebno poročilo Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC) o posledicah globalnega povišanja temperature za 1,5 oC nad predindustrijsko raven in povezanem globalnem poteku emisij toplogrednih plinov (36) je trdna znanstvena podlaga za boj proti podnebnim spremembam in kaže na potrebo po okrepitvi podnebnih ukrepov. To poročilo potrjuje, da je treba za zmanjšanje verjetnosti ekstremnih vremenskih dogodkov nujno zmanjšati emisije toplogrednih plinov in podnebne spremembe omejiti na povišanje globalne temperature za 1,5 oC . (6) Posebno poročilo Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC) o posledicah globalnega povišanja temperature za 1,5 oC nad predindustrijsko raven in povezanem globalnem poteku emisij toplogrednih plinov (36) je trdna znanstvena podlaga za boj proti podnebnim spremembam in kaže na potrebo po okrepitvi podnebnih ukrepov. To poročilo potrjuje, da bodo negativni vplivi podnebnih sprememb in potrebe po prilagoditvenih ukrepih znatno večji, če se bo globalna temperatura zvišala nad 1,5 oC, in da je treba za zmanjšanje verjetnosti ekstremnih vremenskih dogodkov nujno zmanjšati emisije toplogrednih plinov.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (7a) Približno 27 % svetovnih emisij CO 2 iz zgorevanja goriv je trenutno povezanih z blagom, s katerim se trguje na mednarodni ravni, in čeprav je Unija svoje domače emisije toplogrednih plinov znatno zmanjšala, se emisije toplogrednih plinov, vgrajene v blagu, ki se uvaža v Unijo, ves čas povečujejo, kar spodkopava prizadevanja Unije za zmanjšanje svojega svetovnega odtisa toplogrednih plinov. Unija ima odgovornost, da v sodelovanju z vsemi drugimi svetovnimi gospodarstvi še naprej igra vodilno vlogo pri globalnih podnebnih ukrepih, saj bo le z ukrepi vseh strani mogoče doseči cilje iz Pariškega sporazuma.

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (8) Dokler ima veliko število mednarodnih partnerjev Unije pristope politik, ki ne vodijo do enake ravni podnebnih ambicij, obstaja tveganje selitve virov CO2. Do selitve virov CO2 bi prišlo, če bi podjetja v nekaterih industrijskih sektorjih ali delih sektorjev zaradi stroškov v zvezi s podnebnimi politikami proizvodnjo prenesla v druge države ali če bi uvoz iz teh držav nadomestil proizvode, ki so enakovredni, a glede toplogrednih plinov manj emisijsko intenzivni. To bi lahko privedlo do povečanja njihovih skupnih emisij na svetovni ravni, kar bi ogrozilo zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, ki je nujno potrebno, če naj svet dvig povprečne globalne temperature ohrani znatno pod 2 oC nad predindustrijskimi ravnmi. (8) Dokler veliko število mednarodnih partnerjev Unije ne dosega enake ravni podnebnih ambicij, medtem ko Unija povečuje svoje podnebne ambicije, bi lahko obstajalo tveganje selitve virov CO2. Do selitve virov CO2 bi prišlo, če bi podjetja v nekaterih industrijskih sektorjih ali delih sektorjev zaradi stroškov v zvezi s podnebnimi politikami proizvodnjo prenesla v druge države ali če bi uvoz iz teh držav nadomestil proizvode, ki so enakovredni, a glede toplogrednih plinov manj emisijsko intenzivni. To bi lahko privedlo do povečanja njihovih skupnih emisij na svetovni ravni in spodkopalo učinkovitost politik Unije za zmanjšanje emisij , kar bi ogrozilo zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, ki je nujno potrebno, če naj svet dvig povprečne globalne temperature ohrani znatno pod 2 oC nad predindustrijskimi ravnmi.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (9) Pobuda za mehanizem za ogljično prilagoditev na mejah (CBAM) je del svežnja „Pripravljeni na 55“. Ta mehanizem bo z obravnavanjem tveganj selitve virov CO2 zaradi večjih podnebnih ambicij Unije eno od bistvenih orodij EU za doseganje cilja podnebno nevtralne Unije do leta 2050 v skladu s Pariškim sporazumom. (9) Pobuda za mehanizem za ogljično prilagoditev na mejah (CBAM) je del svežnja „Pripravljeni na 55“. Ta mehanizem bo s preprečevanjem selitve virov CO2 zaradi večjih podnebnih ambicij Unije eno od bistvenih orodij EU za dosego cilja podnebno nevtralne Unije najpozneje do leta 2050 v skladu s Pariškim sporazumom. Lahko prispeva tudi k vzpostavitvi enakih konkurenčnih pogojev, kar zadeva stroške razogljičenja, povečanju povpraševanja po nizkoogljičnih proizvodih in postopkih ter preprečevanju izkrivljanja konkurence in spodbujanju pravične trgovine.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (10) Obstoječa mehanizma za obravnavanje tveganja selitve virov CO2 v sektorjih ali delih sektorjev, pri katerih obstaja tveganje selitve virov CO2, sta prehodno brezplačno dodeljevanje pravic iz EU ETS in finančni ukrepi za nadomestilo posrednih stroškov emisij, nastalih zaradi stroškov emisij toplogrednih plinov, ki se prenesejo na cene električne energije, iz člena 10a(6) oziroma 10b Direktive 2003/87/ES. Toda brezplačno dodeljevanje v okviru EU ETS v primerjavi s prodajo vseh pravic na dražbi pri napravah, ki so jim pravice brezplačno dodeljene, oslabi cenovni signal, ki ga sistem zagotavlja, kar vpliva na spodbude za naložbe v nadaljnje zmanjševanje emisij. (10) Obstoječa mehanizma za obravnavanje tveganja selitve virov CO2 v sektorjih ali delih sektorjev, pri katerih obstaja tveganje selitve virov CO2, sta prehodno brezplačno dodeljevanje pravic iz EU ETS in finančni ukrepi za nadomestilo posrednih stroškov emisij, nastalih zaradi stroškov emisij toplogrednih plinov, ki se prenesejo na cene električne energije, iz člena 10a(6) oziroma 10b Direktive 2003/87/ES. Brezplačno dodeljevanje na ravni najuspešnejših podjetij je instrument politike za nekatere industrijske sektorje, s katerim se odpravlja tveganje selitve virov CO2, če ni enakih konkurenčnih pogojev. Toda tako brezplačno dodeljevanje v okviru EU ETS kot nadomestilo stroškov za posredne emisije v primerjavi s prodajo vseh pravic na dražbi pri napravah, ki so jim pravice brezplačno dodeljene, slabita cenovni signal, ki ga sistem zagotavlja, kar zmanjšuje spodbude za naložbe v nadaljnje zmanjševanje emisij.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (11a) Naprave, ki spadajo v EU ETS, se spoprijemajo z vse višjo ceno ogljika, podjetja pa potrebujejo dolgoročno prepoznavnost, predvidljivost in pravno varnost, da bodo lahko sprejemala naložbene odločitve. Zato bi bilo treba določiti jasno pot za postopno vključitev preostalih sektorjev in delov sektorjev, ki jih ogroža tveganje selitve virov CO2. S tem bomo okrepili novi pravni okvir za boj proti selitvi virov CO2, zagotovili dovolj časa za nemoteno izvajanje CBAM ter napravam in podjetjem omogočili potrebne naložbe v razogljičenje industrijskih procesov v stabilnem in predvidljivem pravnem okviru.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (12) Cilj CBAM je preprečiti tveganje selitve virov CO2, hkrati pa bi ta uredba proizvajalce iz tretjih držav spodbudila k uporabi tehnologij, ki bi bile učinkovitejše glede emisij toplogrednih plinov, tako da bi se ustvarilo manj emisij na enoto proizvodnje. (12) Cilj CBAM je preprečiti tveganje selitve virov CO2, hkrati pa bi ta uredba proizvajalce iz tretjih držav spodbudila k uporabi tehnologij, ki bi bile učinkovitejše glede emisij toplogrednih plinov, tako da bi se ustvarilo manj emisij na enoto proizvodnje. CBAM bi bil lahko torej učinkovit ukrep za zmanjšanje emisij v tretjih državah ob hkratnem zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev za industrijo Unije.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (13) Kot instrument za preprečevanje selitve virov CO2 in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov bi moral CBAM zagotavljati, da za uvožene proizvode velja regulativni sistem, v katerem se uporabljajo stroški ogljika, kolikršni bi sicer bili naloženi v okviru EU ETS. CBAM je podnebni ukrep, ki bi moral preprečevati tveganje selitve virov CO2 in podpirati večje ambicije Unije na področju blažitve podnebnih sprememb , hkrati pa zagotavljati skladnost s pravili STO. (13) Kot instrument za preprečevanje selitve virov CO2 in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov bi moral CBAM zagotavljati, da za uvožene proizvode velja regulativni sistem, v katerem se uporabljajo stroški ogljika, kolikršni bi sicer bili naloženi v okviru EU ETS , kar bi privedlo do izenačenja stroškov ogljika med uvoženimi in domačimi proizvodi ter enakih konkurenčnih pogojev . CBAM je podnebni ukrep, ki bi moral podpirati zmanjšanje emisije v Uniji v skladu z evropskim zelenim dogovorom in Uredbo (EU) 2021/1119 ter preprečevati tveganje selitve virov CO2 , hkrati pa zagotavljati skladnost s pravili STO.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (13a) Komisija bi morala analizirati upravne stroške CBAM in poskrbeti, da je osebje ustrezno usposobljeno za opravljanje svojih nalog.

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (15) Da bi iz CBAM izključili tretje države ali ozemlja, ki so v celoti zajeta v EU ETS ali so z njim povezana, bi bilo treba v primeru prihodnjih sporazumov na Komisijo prenesti pooblastilo v skladu s členom 290 PDEU, da sprejme akte za spremembo seznama držav iz Priloge II. Nasprotno pa bi bilo treba tretje države ali ozemlja, ki dejansko ne zaračunavajo cene ETS za blago, izvoženo v Unijo, izključiti s seznama v Prilogi II in zanje uporabljati CBAM. (15) Da bi iz CBAM izključili tretje države ali ozemlja, ki so v celoti zajeta v EU ETS ali so z njim povezana, bi bilo treba v primeru prihodnjih sporazumov na Komisijo prenesti pooblastilo v skladu s členom 290 PDEU, da sprejme akte za spremembo seznama držav iz Priloge II. Nasprotno pa bi bilo treba tretje države ali ozemlja, ki dejansko ne zaračunavajo cene ETS za blago, izvoženo v Unijo, izključiti s seznama v Prilogi II in zanje uporabljati CBAM. Komisija bo spremljala in obravnavala morebitne prakse izogibanja v tretjih državah.

Sprememba 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (15a) Da bi zagotovili, da bo ekološki prehod v najbolj oddaljenih regijah sovpadal z ekonomsko in socialno kohezijo, je treba pred koncem prehodnega obdobja izvesti oceno učinka morebitnih gospodarskih in družbenih vplivov, značilnih za te regije. Komisija bi morala poskrbeti za skladnost s členom 349 PDEU in predlagati ustrezne ukrepe za najbolj oddaljene regije pri izvajanju CBAM, zlasti zaradi carinskih in davčnih določb, ki se uporabljajo posebej za najbolj oddaljene regije.

Sprememba 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (17) Emisije toplogrednih plinov, ki naj se uravnavajo s CBAM, bi morale ustrezati emisijam toplogrednih plinov, zajetih v Prilogi I k EU ETS v Direktivi 2003/87/ES, in sicer ogljikovega dioksida (CO2) ter po potrebi dušikovega oksida (N2O) in perfluoriranih ogljikovodikov (PFC). CBAM bi se moral sprva uporabljati za neposredne emisije teh toplogrednih plinov od proizvodnje blaga do trenutka uvoza na carinsko območje Unije, po koncu prehodnega obdobja in na podlagi nadaljnje ocene pa tudi za posredne emisije, pri čemer bi moralo biti njegovo področje uporabe enako področju uporabe EU ETS. (17) Emisije toplogrednih plinov, ki naj se uravnavajo s CBAM, bi morale ustrezati emisijam toplogrednih plinov, zajetih v Prilogi I k EU ETS v Direktivi 2003/87/ES, in sicer ogljikovega dioksida (CO2) ter po potrebi dušikovega oksida (N2O) in perfluoriranih ogljikovodikov (PFC). CBAM bi moral odražati prihodnje revizije EU ETS glede reguliranih emisij toplogrednih plinov. CBAM bi se moral uporabljati za neposredne emisije teh toplogrednih plinov od proizvodnje blaga do trenutka uvoza na carinsko območje Unije, pa tudi za posredne emisije, pri čemer bi moralo biti njegovo področje uporabe enako področju uporabe EU ETS. Skladnost med CBAM in EU ETS je bistvenega pomena za spoštovanje načel STO.

Sprememba 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (19) Čeprav je v okviru EU ETS določena absolutna zgornja meja emisij toplogrednih plinov iz dejavnosti, zajetih v njegovo področje uporabe, in omogoča trgovanje s pravicami (t. i. sistem trgovanja s pokrovom), CBAM ne bi smel določati količinskih omejitev za uvoz, da se ne omejijo trgovinski tokovi. Pa tudi medtem ko se EU ETS uporablja za naprave s sedežem v Uniji, bi se moral CBAM uporabljati za določeno blago, uvoženo na carinsko območje Unije. (19) Čeprav je v okviru EUETS določena absolutna zgornja meja emisij toplogrednih plinov iz dejavnosti, zajetih v njegovo področje uporabe, in omogoča trgovanje s pravicami (t. i. sistem trgovanja s pokrovom), CBAM ne bi smel določati količinskih omejitev za uvoz, da se ne omejijo ali ovirajo trgovinski tokovi. Pa tudi medtem ko se EU ETS uporablja za naprave s sedežem v Uniji, bi se moral CBAM uporabljati za določeno blago, uvoženo na carinsko območje Unije , da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje, preprečili tveganje selitve virov CO2 in hkrati zagotovili skladnost s pravili STO .

Sprememba 17

Predlog uredbe

Uvodna izjava 20

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (20) Sistem CBAM ima v primerjavi z EU ETS nekatere posebne značilnosti, med drugim glede izračuna cene kuponov CBAM, možnosti trgovanja s kuponi in trajanja njihove veljavnosti. Razlog za to je potreba, da se učinkovitost CBAM glede preprečevanja selitve virov CO2 ohrani skozi čas ter da upravljanje sistema ni pretirano obremenjujoče za upravljavce v smislu obveznosti in za uprave v smislu sredstev, hkrati pa se ohrani raven prožnosti, kakršna je upravljavcem na voljo v okviru EU ETS. (20) Sistem CBAM ima v primerjavi z EU ETS nekatere posebne značilnosti, med drugim glede izračuna cene kuponov CBAM, možnosti trgovanja s kuponi in trajanja njihove veljavnosti. Razlog za to je potreba, da se učinkovitost CBAM glede preprečevanja selitve virov CO2 ohrani skozi čas ter da upravljanje sistema ni pretirano obremenjujoče za upravljavce , zlasti mala in srednja podjetja, v smislu obveznosti in za uprave v smislu sredstev, hkrati pa se ohrani raven prožnosti, kakršna je upravljavcem na voljo v okviru EU ETS.

Sprememba 18

Predlog uredbe

Uvodna izjava 21

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (21) Da bi učinkovito preprečeval selitev virov CO2, mora CBAM natančno odražati ceno EU ETS. Medtem ko se na trgu EU ETS cena pravic določa z dražbami, bi morala cena kuponov CBAM ceno iz takih dražb razumno odražati prek tedensko izračunanih povprečij. Take tedenske povprečne cene natančno odražajo nihanja cen v EU ETS in uvoznikom omogočajo razumen razpon, da izkoristijo spremembe cen v EU ETS, hkrati pa zagotavljajo, da sistem za upravne organe ostane obvladljiv. (21) Da bi učinkovito preprečeval selitev virov CO2 in zagotovil skladnost s pravili STO , mora CBAM natančno odražati ceno EU ETS. Medtem ko se na trgu EU ETS cena pravic določa z dražbami, bi morala cena kuponov CBAM ceno iz takih dražb razumno odražati prek tedensko izračunanih povprečij. Take tedenske povprečne cene natančno odražajo nihanja cen v EU ETS in uvoznikom omogočajo razumen razpon, da izkoristijo spremembe cen v EU ETS, hkrati pa zagotavljajo, da sistem za upravne organe ostane obvladljiv.

Sprememba 19

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (23) Glede na to, da se CBAM uporablja za uvoz blaga na carinsko območje Unije, ne pa za naprave, bi bilo treba nekatere prilagoditve in poenostavitve uporabljati tudi v okviru ureditve CBAM. Ena od teh poenostavitev bi morala vključevati deklarativni sistem, v katerem bi morali uvozniki poročati o skupnih preverjenih emisijah toplogrednih plinov, vgrajenih v blagu, uvoženem v določenem koledarskem letu. Uporabiti bi bilo treba tudi drugačen časovni razpored v primerjavi s ciklom skladnosti z EU ETS, da bi se izognili morebitnemu ozkemu grlu zaradi obveznosti akreditiranih preveriteljev v skladu s to uredbo in EU ETS. (23) Glede na to, da se CBAM uporablja za uvoz blaga na carinsko območje Unije, ne pa za naprave, bi bilo treba nekatere prilagoditve in poenostavitve uporabljati tudi v okviru ureditve CBAM. Ena od teh poenostavitev bi morala vključevati preprost in dostopen deklarativni sistem, v katerem bi morali uvozniki poročati o skupnih preverjenih emisijah toplogrednih plinov, vgrajenih v blagu, uvoženem v določenem koledarskem letu. Uporabiti bi bilo treba tudi drugačen časovni razpored v primerjavi s ciklom skladnosti z EU ETS, da bi se izognili morebitnemu ozkemu grlu zaradi obveznosti akreditiranih preveriteljev v skladu s to uredbo in EU ETS.

Sprememba 20

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (23a) Glede na edinstveno naravo CBAM in potrebo po tesnem usklajevanju na ravni Unije bi bilo treba vzpostaviti organ CBAM za ustrezno izvajanje in spremljanje te uredbe.

Sprememba 21

Predlog uredbe

Uvodna izjava 24

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (24) Kar zadeva sankcije , bi morale države članice za kršitve te uredbe uporabljati globe in zagotoviti njihovo izvajanje. Znesek teh glob bi moral biti enak kaznim, ki se trenutno v Uniji v primeru kršitve EU ETS uporabljajo v skladu s členom 16(3) in (4) Direktive 2003/87/ES . (24) Organ CBAM in carinski organi bi morali CBAM skrbno načrtovati in nadzorovati, med drugim zato, da bi preprečili, odkrili in kaznovali vsakršno prakso izogibanja, vključno z zlorabo ali goljufijo. Organ CBAM in države članice bi morali za kršitve te uredbe v skladu s svojim nacionalnim pravom naložiti upravne ali kazenske globe in zagotoviti njihovo izvajanje. Znesek globe za pooblaščenega deklaranta, ki do 31. maja vsakega leta ne preda števila kuponov CBAM, ki ustreza emisijam, vgrajenim v blagu, uvoženem v preteklem letu, ali organu CBAM predloži neresnične informacije v zvezi z vgrajenimi emisijami, da bi dosegel ugodno individualno obravnavo, bi moral biti enak trikratniku cene kuponov CBAM v preteklem letu za vsak kupon CBAM, ki ga deklarant ne preda v skladu s členom 22. Plačilo globe pooblaščenega deklaranta ne bi smelo odvezati obveznosti, da organu CBAM preda neporavnano število kuponov CBAM .

Sprememba 22

Predlog uredbe

Uvodna izjava 26

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (26) Obseg proizvodov v okviru CBAM bi moral odražati dejavnosti, zajete v EU ETS, saj ta sistem temelji na kvantitativnih in kvalitativnih merilih, povezanih z okoljskim ciljem Direktive 2003/87/ES, in je najcelovitejši regulativni sistem za emisije toplogrednih plinov v Uniji. (26) Obseg proizvodov v okviru CBAM bi moral odražati dejavnosti, zajete v EU ETS, saj ta sistem temelji na kvantitativnih in kvalitativnih merilih, povezanih z okoljskim ciljem Direktive 2003/87/ES, in je najcelovitejši regulativni sistem za emisije toplogrednih plinov v Uniji. Komisija bi morala določiti časovni načrt za postopno vključitev vsega blaga v sektorje, ki jih zajema Direktiva 2003/87/ES, do 1. januarja 2030. Prednost bi bilo treba dati blagu, ki je najbolj izpostavljeno selitvi virov CO2 in je ogljično najbolj intenzivno.

Sprememba 23

Predlog uredbe

Uvodna izjava 29

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (29) Blago iz te uredbe bi bilo treba izbrati po natančni analizi njegove ustreznosti v smislu kumulativnih emisij toplogrednih plinov in tveganja selitve virov CO2 v ustreznih sektorjih EU ETS, hkrati pa bi bilo tudi treba omejiti kompleksnost in upravno breme. In sicer bi bilo pri dejanskem izboru treba upoštevati osnovne materiale in osnovne proizvode, zajete v EU ETS, da se glede oblikovanja cen ogljika v okviru EU ETS uvoz energetsko intenzivnih proizvodov v Unijo zagotovo obravnava enako kot proizvodi EU ter da se zmanjša tveganje selitve virov CO2. Druga zadevna merila za omejitev izbora bi morala biti: prvič, ustreznost sektorjev v smislu emisij, in sicer ali je sektor eden največjih povzročiteljev emisij toplogrednih plinov; drugič, izpostavljenost sektorja visokemu tveganju selitve virov CO2, kot je opredeljeno na podlagi Direktive 2003/87/ES; tretjič, potreba po uravnoteženju širokega vključevanja emisij toplogrednih plinov ter omejevanja zapletenosti in upravnega bremena. (29) Blago iz te uredbe bi bilo treba izbrati po natančni analizi njegove ustreznosti v smislu kumulativnih emisij toplogrednih plinov in tveganja selitve virov CO2 v ustreznih sektorjih EU ETS, hkrati pa bi bilo tudi treba omejiti kompleksnost in upravno breme za evropsko industrijo, podjetja ter mala in srednja podjetja . In sicer bi bilo pri dejanskem izboru treba upoštevati osnovne materiale in osnovne proizvode, zajete v EU ETS, da se glede oblikovanja cen ogljika v okviru EU ETS uvoz energetsko intenzivnih proizvodov v Unijo zagotovo obravnava enako kot proizvodi EU ter da se zmanjša tveganje selitve virov CO2. Druga zadevna merila za omejitev izbora bi morala biti: prvič, ustreznost sektorjev v smislu emisij, in sicer ali je sektor eden največjih povzročiteljev emisij toplogrednih plinov; drugič, izpostavljenost sektorja visokemu tveganju selitve virov CO2, kot je opredeljeno na podlagi Direktive 2003/87/ES; tretjič, potreba po uravnoteženju širokega vključevanja emisij toplogrednih plinov ter omejevanja zapletenosti in upravnega bremena. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti tudi preprečevanju tveganja izkrivljanja trga, do katerega bi lahko prišlo med različnimi sektorji, ki so zajeti v CBAM.

Sprememba 24

Predlog uredbe

Uvodna izjava 30

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (30) Uporaba prvega merila omogoča, da se glede na kumulativne emisije uvrstijo naslednji industrijski sektorji: železo in jeklo, rafinerije, cement, organske osnovne kemikalije in gnojila. (30) Uporaba prvega merila omogoča, da se glede na kumulativne emisije uvrstijo naslednji industrijski sektorji: železo in jeklo, rafinerije, cement, aluminij, organske osnovne kemikalije , vodik , polimeri in gnojila.

Sprememba 25

Predlog uredbe

Uvodna izjava 32

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (32) Zlasti organske kemikalije niso vključene v področje uporabe te uredbe zaradi tehničnih omejitev, ki ne omogočajo jasne opredelitve vgrajenih emisij uvoženega blaga. Za to blago je veljavno referenčno merilo iz EU ETS osnovni parameter, ki ne omogoča nedvoumne dodelitve emisij, vgrajenih v posamezno uvoženo blago. Za natančnejše dodeljevanje organskim kemikalijam je potrebnih več podatkov in analiz. črtano

Sprememba 26

Predlog uredbe

Uvodna izjava 33

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (33) Podobne tehnične omejitve veljajo za proizvode rafinerij, pri katerih emisij toplogrednih plinov ni mogoče nedvoumno dodeliti posameznim proizvodom. Hkrati se zadevno referenčno merilo v EU ETS ne nanaša neposredno na specifične proizvode, kot so bencin, dizelsko gorivo ali kerozin, temveč na vso proizvodnjo rafinerij. (33) Nekatere tehnične omejitve veljajo za proizvode rafinerij, pri katerih emisij toplogrednih plinov ni mogoče nedvoumno dodeliti posameznim proizvodom. Hkrati se zadevno referenčno merilo v EU ETS ne nanaša neposredno na specifične proizvode, kot so bencin, dizelsko gorivo ali kerozin, temveč na vso proizvodnjo rafinerij. Za pravočasno razširitev področja uporabe te uredbe bi morala Komisija oblikovati pravično metodologijo za izračun vgrajenih emisij iz rafinerijskih proizvodov pred koncem prehodne faze.

Sprememba 27

Predlog uredbe

Uvodna izjava 34

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (34) Toda aluminijasti izdelki bi morali biti vključeni v CBAM, saj so zelo izpostavljeni selitvi virov CO2. Poleg tega v več industrijskih uporabah zaradi značilnosti, ki so zelo podobne značilnostim jeklenih izdelkov, neposredno konkurirajo jeklenim izdelkom. Prav tako pomembna je vključitev aluminija, saj se lahko področje uporabe sistema CBAM v prihodnosti razširi tudi na posredne emisije. (34) Aluminijasti izdelki bi morali biti vključeni v CBAM, saj so zelo izpostavljeni selitvi virov CO2. Poleg tega v več industrijskih uporabah zaradi značilnosti, ki so zelo podobne značilnostim jeklenih izdelkov, neposredno konkurirajo jeklenim izdelkom. Prav tako pomembna je vključitev aluminija, saj področje uporabe sistema CBAM zajema tudi posredne emisije.

Sprememba 28

Predlog uredbe

Uvodna izjava 36

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (36) Nasprotno pa se ta uredba ne bi smela uporabljati za določene izdelke, pri proizvodnji katerih ne nastajajo pomembne emisije, na primer ostanke železa ali jekla (pod oznako KN 7204), fero-zlitine (oznaka KN 7202) in nekatera gnojila (pod oznako KN 3105 60 00). (36) Nasprotno pa se ta uredba v prvi fazi ne bi smela uporabljati za določene izdelke, pri proizvodnji katerih ne nastajajo pomembne emisije, na primer ostanke železa ali jekla (pod oznako KN 7204), fero-zlitine (oznaka KN 7202) in nekatera gnojila (pod oznako KN 3105 60 00).

Sprememba 29

Predlog uredbe

Uvodna izjava 40

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (40) Pooblaščenemu deklarantu bi moralo biti dovoljeno, da zahteva ustrezno zmanjšanje števila kuponov CBAM, ki jih mora predati, glede na ceno ogljika, ki je bila za emisije že plačana v drugih jurisdikcijah. (40) Pooblaščenemu deklarantu bi moralo biti dovoljeno, da zahteva ustrezno zmanjšanje števila kuponov CBAM, ki jih mora predati, glede na eksplicitno ceno ogljika, ki je bila za emisije že plačana v drugih jurisdikcijah.

Sprememba 30

Predlog uredbe

Uvodna izjava 45

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (45) Fizične značilnosti električne energije kot proizvoda, zlasti nezmožnost spremljanja dejanskega pretoka elektronov, upravičujejo nekoliko drugačno zasnovo CBAM. Kot standardni pristop bi bilo treba uporabiti privzete vrednosti, pooblaščeni deklaranti pa bi morali imeti možnost zahtevati, naj se njihove obveznosti v zvezi s CBAM izračunajo na podlagi dejanskih emisij. Trgovanje z električno energijo se razlikuje od trgovine z drugim blagom, zlasti ker se z njo trguje prek medsebojno povezanih omrežij električne energije z uporabo borz električne energije in posebnih oblik trgovanja. Spajanje trgov je tesno regulirana oblika trgovanja z električno energijo, ki omogoča zbiranje nakupnih in prodajnih ponudb po vsej Uniji. (45) Fizične značilnosti električne energije kot proizvoda, zlasti nezmožnost spremljanja dejanskega pretoka elektronov, upravičujejo nekoliko drugačno zasnovo CBAM. Pooblaščeni deklaranti bi morali imeti možnost zahtevati, naj se njihove obveznosti v zvezi s CBAM izračunajo na podlagi dejanskih preverjenih emisij . Privzete vrednosti bi bilo treba uporabiti le, če podatki o dejanskih emisijah niso na voljo . Trgovanje z električno energijo se razlikuje od trgovine z drugim blagom, zlasti ker se z njo trguje prek medsebojno povezanih omrežij električne energije z uporabo borz električne energije in posebnih oblik trgovanja. Spajanje trgov je tesno regulirana oblika trgovanja z električno energijo, ki omogoča zbiranje nakupnih in prodajnih ponudb po vsej Uniji.

Sprememba 31

Predlog uredbe

Uvodna izjava 46 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (46a) Da bi zmanjšali tveganje selitve virov CO2 in zagotovili enake konkurenčne pogoje za industrijo Unije, bi bilo treba prepovedati vse prakse izogibanja. Komisija bi morala oceniti tveganje praks izogibanja v vseh sektorjih, vključenih v Prilogo I, zlasti verjetnost pretovarjanja, spremenjenih vzorcev trgovanja s proizvodi nižje v prodajni verigi, pa tudi premeščanje virov, absorpcijo stroškov, manipulacijo podatkov o emisijah, nepravilno označevanje blaga in manjše spremembe proizvoda, da bi se ta uvažal pod drugo oznako kombinirane nomenklature (KN). Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov, kadar je to primerno, za izboljšanje ukrepov proti izogibanju.

Sprememba 32

Predlog uredbe

Uvodna izjava 49

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (49) Ko bodo tretje države s spajanjem trgov tesno vključene v trg električne energije Unije, bi bilo treba poiskati tehnične rešitve za zagotovitev uporabe CBAM za električno energijo, izvoženo iz teh držav na carinsko območje Unije. Če tehničnih rešitev ni mogoče najti, bi morale tretje države, ki so vključene v trg, če so izpolnjeni nekateri pogoji, najpozneje do leta 2030 imeti koristi od časovno omejenega izvzetja iz CBAM, ki bi veljalo izključno za izvoz električne energije. Vendar bi morale te tretje države izdelati časovni načrt in se zavezati k izvajanju mehanizma za oblikovanje cen ogljika, ki bi zagotavljal ceno, enakovredno EU ETS, ter se zavezati, da bodo ogljično nevtralne do leta 2050 [in?] za uskladitev z zakonodajo Unije na področju okolja, podnebja, konkurence in energije. To izvzetje bi bilo treba kadar koli preklicati, če obstajajo razlogi za domnevo, da zadevna država ne izpolnjuje svojih zavez, ali če do leta 2030 ne sprejme sistema trgovanja z emisijami, enakovrednega EU ETS. (49) Ko bodo tretje države s spajanjem trgov tesno vključene v trg električne energije Unije, bi bilo treba poiskati tehnične rešitve za zagotovitev uporabe CBAM za električno energijo, izvoženo iz teh držav na carinsko območje Unije. Če tehničnih rešitev ni mogoče najti, bi morale tretje države, ki so vključene v trg, če so izpolnjeni nekateri pogoji, najpozneje do leta 2030 imeti koristi od časovno omejenega izvzetja iz CBAM, ki bi veljalo izključno za izvoz električne energije. Vendar bi morale te tretje države izdelati časovni načrt in se zavezati k izvajanju mehanizma za eksplicitno oblikovanje cen ogljika, ki bi zagotavljal ceno, enakovredno EU ETS, ter se zavezati, da bodo ogljično nevtralne najpozneje do leta 2050, za uskladitev z zakonodajo Unije na področju okolja, podnebja, konkurence in energije. To izvzetje bi bilo treba kadar koli preklicati, če obstajajo razlogi za domnevo, da zadevna država ne izpolnjuje svojih zavez, ali če do leta 2030 ne sprejme sistema trgovanja z emisijami, enakovrednega EU ETS.

Sprememba 34

Predlog uredbe

Uvodna izjava 51

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (51) Da bi olajšala in zagotovila pravilno delovanje CBAM, bi morala Komisija zagotoviti podporo pristojnim organom, odgovornim za uporabo te uredbe, pri izvajanju njihovih obveznosti. črtano

Sprememba 35

Predlog uredbe

Uvodna izjava 51 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (51a) Strankam, na katere vplivajo odločbe organa CBAM, je treba omogočiti dostop do potrebnih pravnih sredstev. Zato bi bilo treba vzpostaviti primeren pritožbeni mehanizem, ki bi omogočal pritožbo zoper odločitve organa CBAM pri odboru za pritožbe, zoper odločitve katerega bi bilo mogoče v skladu s PDEU vložiti tožbo pred Sodiščem Evropske unije.

Sprememba 36

Predlog uredbe

Uvodna izjava 52

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (52) Komisija bi morala oceniti uporabo te uredbe pred koncem prehodnega obdobja ter poročati Evropskemu parlamentu in Svetu. Poročilo Komisije bi se moralo osredotočiti zlasti na možnosti za okrepitev podnebnih ukrepov, katerih cilj je podnebno nevtralna Unija do leta 2050. Komisija bi morala v okviru te ocene začeti zbirati informacije, potrebne za morebitno razširitev področja uporabe na posredne emisije ter na drugo blago in storitve, pri katerih obstaja tveganje selitve virov CO2, ter razviti metode za izračun vgrajenih emisij na podlagi metod okoljskega odtisa (47). (52) Komisija bi morala redno pregledovati delovanje te uredbe ter o tem poročati Evropskemu parlamentu in Svetu. Poročila Komisije bi se morala osredotočiti zlasti na možnosti za okrepitev podnebnih ukrepov, katerih cilj je podnebno nevtralna Unija do leta 2050. Komisija bi morala v okviru prve ocene začeti zbirati informacije, potrebne za morebitno dodatno razširitev področja uporabe Priloge I na drugo blago in storitve, pri katerih obstaja tveganje selitve virov CO2, kot so proizvodi nižje v prodajni verigi, ter za oblikovanje metod za izračun vgrajenih emisij na podlagi metod okoljskega odtisa (47). Komisija bi morala svoje poznejše ocene osredotočiti na vpliv na konkurenčnost industrije Unije in industrije nižje v prodajni verigi, vpliv na mala in srednja podjetja, morebitno nesorazmerno upravno breme, morebitne prakse izogibanja, izkrivljanje vzorcev trgovanja in možnosti za poostritev podnebnih ukrepov, katerih cilj je podnebno nevtralna Unija do leta 2050, tem ocenam pa bi morala po potrebi priložiti zakonodajne predloge.

Sprememba 37

Predlog uredbe

Uvodna izjava 52 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (52a) Da se omogoči hiter in učinkovit odziv na nepredvidljive, izjemne in neizzvane okoliščine, ki imajo uničujoče posledice za gospodarsko in industrijsko infrastrukturo ene ali več tretjih držav, za katere velja CBAM, bi morala Komisija po potrebi predložiti zakonodajni predlog za spremembo te uredbe. Zakonodajni predlog bi moral določati ukrepe, ki so najprimernejši glede na okoliščine, s katerimi se soočajo tretja države, hkrati pa ohranjajo cilje te uredbe. Ti ukrepi bi morali biti časovno omejeni.

Sprememba 38

Predlog uredbe

Uvodna izjava 53 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (53a) Komisija bi morala ob dialogu s tretjimi državami v vseh fazah po začetku veljavnosti te uredbe sodelovati z vsemi deležniki iz sektorjev, vključenih v to uredbo, tudi s predstavniki industrije, sindikati in civilno družbo.

Sprememba 39

Predlog uredbe

Uvodna izjava 54 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (54a) Komisija bi si morala dejavno prizadevati za ustanovitev mednarodnega „ogljičnega kluba“, da bi zagotovila stalno izmenjavo v dobri veri s trgovinskimi partnerji Unije. Klub bi moral delovati kot odprt in neizključen mednarodni forum, ki bi se lahko nahajal v okviru ustrezne večstranske organizacije, kot je na primer Svetovna trgovinska organizacija, ali ustreznega in odprtega organa OECD. Njegov cilj bi moral biti omogočiti primerjavo in usklajevanje ukrepov za oblikovanje cen ogljika in ukrepov za oblikovanje cen, ki niso povezane z ogljikom, vendar vplivajo na zmanjšanje emisij. „Ogljični klub“ bi moral podpirati tudi primerljivost podnebnih ukrepov z zagotavljanjem kakovosti spremljanja podnebja, poročanja in preverjanja med svojimi člani. Članstvo v njem bi moralo biti neformalno, odprto in prostovoljno za države, ki si prizadevajo za visoke podnebne ambicije v skladu s Pariškim sporazumom. Glede na to, da je CBAM prvi tak ukrep, ki naj bi bil orodje za sodelovanje, zasnovano za boj proti selitvi virov CO2, bo tak „ogljični klub“ zagotovil sredstva za sodelovanje in preglednost med Unijo in njenimi trgovinskimi partnerji.

Sprememba 40

Predlog uredbe

Uvodna izjava 55

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (55) Ker je cilj CBAM spodbuditi čistejše proizvodne procese, je EU pripravljena sodelovati z državami z nizkimi in srednje visokimi dohodki za razogljičenje njihovih predelovalnih industrij. Poleg tega bi morala Unija podpreti manj razvite države s potrebno tehnično pomočjo, da bi jim olajšala prilagoditev novim obveznostim, določenim s to uredbo. (55) Ker je cilj CBAM spodbuditi čistejše proizvodne procese, je EU pripravljena sodelovati z državami z nizkimi in srednje visokimi dohodki za razogljičenje njihovih predelovalnih industrij. Poleg tega bi morala Unija podpreti manj razvite države s potrebno tehnično pomočjo, da bi jim olajšala prilagoditev novim obveznostim, določenim s to uredbo. Prihodki, ustvarjeni s prodajo kuponov CBAM, bodo vneseni v proračun Unije kot splošni prihodek in se glede na načelo univerzalnosti, ki velja za proračun Unije, ne bi smeli pripisati posebnim izdatkom v breme proračuna Unije, vendar bi morala Unija vseeno financirati prizadevanja najmanj razvitih držav za razogljičenje svoje proizvodne industrije z letnim zneskom, ki bi ustrezal vsaj ravni prihodkov, ustvarjenih s prodajo kuponov CBAM. Takšno financiranje bi bilo treba zagotoviti s finančno podporo, ki jo Unija zagotavlja mednarodnemu podnebnemu financiranju ter ustreznim geografskim programom in tematskemu programu za globalne izzive Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/947 Evropskega parlamenta in Sveta (1a) . Potrebne prilagoditve proračunskih odobritev Instrumenta bi bilo treba izvesti v okviru letnega proračunskega postopka Unije do leta 2027 in jih nato vključiti v naslednji večletni finančni okvir.

Sprememba 41

Predlog uredbe

Uvodna izjava 57 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (57a) Komisija bi morala redno spremljati vse spremembe trgovinskih tokov iz najmanj razvitih držav, ki jih je mogoče pripisati CBAM, da bi ocenila učinkovitost te uredbe, vključno z njenim prispevkom k preprečevanju selitve virov CO2 in njenim vplivom na trgovinske tokove med Unijo in najmanj razvitimi državami. Redno bi morala tudi spremljati tehnično pomoč najmanj razvitim državam, da bi ocenila njeno učinkovitost pri prispevanju k procesu razogljičenja v njih.

Sprememba 42

Predlog uredbe

Uvodna izjava 59

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (59) Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, tudi na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (51) Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se lahko sistematično udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki se ukvarjajo s pripravo delegiranih aktov. (59) Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov in industrijskih sektorjev , in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (51). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se lahko sistematično udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki se ukvarjajo s pripravo delegiranih aktov.

Sprememba 43

Predlog uredbe

Uvodna izjava 61

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (61) Finančne interese Unije bi bilo treba v celotnem ciklu odhodkov zaščititi s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje nepravilnosti, povračilo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi upravne in denarne kazni. (61) Finančne interese Unije bi bilo treba v celotnem ciklu odhodkov zaščititi s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje nepravilnosti, povračilo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi upravne in denarne kazni. Po podatkih Europola so bili zaradi goljufij v zvezi z emisijskimi dobropisi prihodki držav nižji za 5 milijard EUR. V CBAM bi bilo torej treba vzpostaviti ustrezne in učinkovite mehanizme za preprečevanje izgub prihodkov držav.

Sprememba 44

Predlog uredbe

Uvodna izjava 61 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (61a) Financiranje organa CBAM bi moralo zagotoviti njegovo delovanje in omogočiti dobro finančno poslovodenje. Vse stroške, povezane z ustanovitvijo in delovanjem organa, bi bilo treba kriti iz splošnih prihodkov proračuna Unije.

Sprememba 45

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 1. Ta uredba vzpostavlja mehanizem za ogljično prilagoditev na mejah (carbon border adjustment mechanism, CBAM) za obravnavanje emisij toplogrednih plinov, vgrajenih v blagu iz Priloge I, ob uvozu tega blaga na carinsko območje Unije, da se prepreči tveganje selitve virov CO2. 1. Ta uredba vzpostavlja mehanizem za ogljično prilagoditev na mejah (carbon border adjustment mechanism, CBAM) za obravnavanje emisij toplogrednih plinov, vgrajenih v blagu iz Priloge I, ob uvozu tega blaga na carinsko območje Unije, da se zmanjšajo globalne emisije ogljika in podpre izvajanje ciljev Pariškega sporazuma, tako da se prepreči vsakršno morebitno tveganje selitve virov CO2 iz Unije in spodbudi zmanjšanje emisij v tretjih državah. V ta namen je cilj CBAM izenačiti cene ogljika za uvožene in domače proizvode, vključene v področje uporabe te uredbe.

Sprememba 46

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 3

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 3. Mehanizem bo postopoma postal alternativa mehanizmoma , vzpostavljenima z Direktivo 2003/87/ES za preprečevanje tveganja selitve virov CO2, zlasti brezplačnemu dodeljevanju pravic v skladu s členom 10a navedene direktive. 3. Namen mehanizma je postopoma nadomestiti mehanizem , vzpostavljen z Direktivo 2003/87/ES za preprečevanje tveganja selitve virov CO2, zlasti brezplačno dodeljevanje pravic v skladu s členom 10a navedene direktive.

Sprememba 47

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 1a. Do 1. januarja 2030 se ta uredba uporablja za vse sektorje, ki jih zajema Direktiva 2003/87/ES. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje delegiranega akta v skladu s členom 28 za dopolnitev te uredbe z določitvijo časovnega okvira za postopno vključitev vsega blaga v sektorje, ki jih zajema Direktiva 2003/87/ES. Komisija v tem delegiranem aktu da prednost blagu, ki je najbolj izpostavljeno selitvi virov CO2 in je ogljično najbolj intenzivno. Delegirani akt se sprejme do 30. junija 2025. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje delegiranega akta v skladu s členom 28 za dopolnitev Priloge I tako, da se doda vse blago iz sektorjev, ki jih zajema EU ETS. Najpozneje [tri leta po začetku veljavnosti te uredbe] Komisija sprejme delelgirani akt v skladu s členom 28 za dopolnitev Priloge I tako, da se dodajo proizvodi nižje v dobavni verigi od blaga iz Priloge I. Ti proizvodi nižje v dobavni verigi vsebujejo znatni delež vsaj ene vrste blaga iz Priloge I.

Sprememba 48

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 6

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 6. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov, s katerimi Komisija določi pogoje za uporabo CBAM za blago iz odstavka 2. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 29(2). 6. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 28 , s katerimi Komisija dopolni to uredbo, tako da določi pogoje za uporabo CBAM za blago iz odstavka 2.

Sprememba 49

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 7 – točka b

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (b) v tretji državi ali ozemlju se v skladu z njenim nacionalnim pravom izvajajo glavne določbe zakonodaje Unije o trgu z električno energijo, vključno z razvojem obnovljivih virov energije in spajanjem trgov z električno energijo; (b) v tretji državi ali ozemlju se v skladu z njenim nacionalnim pravom izvajajo glavne določbe zakonodaje Unije o trgu z električno energijo, vključno z razvojem obnovljivih virov energije, spajanjem trgov z električno energijo ter izvajanjem pravnega reda Unije na področju podnebja, okolja in konkurence, in v celoti upoštevajo dogovorjeni roki ;

Sprememba 50

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 7 – točka e

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (e) tretja država ali ozemlje je pri izvajanju časovnega načrta iz točke (c) pokazalo znaten napredek pri usklajevanju nacionalne zakonodaje s pravom Unije na področju podnebnih ukrepov na podlagi navedenega časovnega načrta, vključno z napredkom pri oblikovanju cen ogljika na ravni, enakovredni ravni Unije vsaj glede proizvodnje električne energije. Uvajanje sistema za trgovanje z emisijami za električno energijo po ceni, ki je enaka kot v EU ETS, se zaključi do 1. januarja 2030 ; (e) tretja država ali ozemlje je pri izvajanju časovnega načrta iz točke (c) pokazalo znaten napredek pri usklajevanju nacionalne zakonodaje s pravom Unije na področju podnebnih ukrepov na podlagi navedenega časovnega načrta, vključno z napredkom pri oblikovanju cen ogljika na ravni, enakovredni ravni Unije vsaj glede proizvodnje električne energije. Uvajanje sistema za trgovanje z emisijami za električno energijo po ceni, ki je enaka kot v EU ETS, se zaključi do 1. januarja 2028 ;

Sprememba 51

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 8

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 8. Tretja država ali ozemlje, ki izpolnjuje pogoje iz odstavka 7, točke (a) do (f), se navede v Prilogi II, oddelek B, k tej uredbi in predloži dve poročili o izpolnjevanju pogojev iz odstavka 7, točke (a) do (f), prvo pred 1. julijem 2025 in drugo pred 1. julijem 2029. Komisija do 31. decembra 2025 in do 31. decembra 2029, zlasti na podlagi časovnega načrta iz odstavka 7, točka (c), in poročil, ki jih prejme od tretje države ali ozemlja, oceni, ali ta tretja država ali ozemlje še vedno izpolnjuje pogoje iz odstavka 7. 8. Tretja država ali ozemlje, ki izpolnjuje pogoje iz odstavka 7, točke (a) do (f), se navede v Prilogi II, oddelek B, k tej uredbi in predloži tri celovita poročila o izpolnjevanju pogojev iz odstavka 7, točke (a) do (f), prvo pred 1. julijem 2024 , drugo pred 1. julijem 2027 in tretje pred 1. julijem 2029. Komisija do 31. decembra 2024 , do 31. decembra 2027 in do 31. decembra 2029, zlasti na podlagi časovnega načrta iz odstavka 7, točka (c), in poročil, ki jih prejme od tretje države ali ozemlja, oceni, ali ta tretja država ali ozemlje še vedno izpolnjuje pogoje iz odstavka 7.

Sprememba 52

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 9 – točka b a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (ba) če ima Komisija dokaze, da so se zaradi povečanega izvoza električne energije v Unijo emisije iz proizvodnje električne energije v državi ali na ozemlju povečale.

Sprememba 53

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 12

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 12. Unija lahko sklene sporazume s tretjimi državami, da bi pri uporabi člena 9 upoštevala mehanizme oblikovanja cen ogljika v teh državah. 12. Unija lahko sklene sporazume s tretjimi državami, da bi pri uporabi člena 9 upoštevala mehanizme oblikovanja cen ogljika v teh državah. Sporazumi ne smejo povzročiti neupravičene preferencialne obravnave uvoza iz tretjih držav v zvezi s kuponi CBAM, ki jih je treba predati, in ne morejo upoštevati mehanizmov za oblikovanje cen ogljika, ki se štejejo za prakse izogibanja v smislu člena 27(2).

Sprememba 54

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka 11

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (11) „pristojni organ“ pomeni organ, ki ga določi vsaka država članica v skladu s členom 11 te uredbe; (11) „organ CBAM“ pomeni organ, ustanovljen v skladu s členom 11 te uredbe;

Sprememba 55

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka 15

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (15) „neposredne emisije“ pomeni emisije iz proizvodnih procesov blaga, nad katerimi ima proizvajalec neposreden nadzor; (15) „neposredne emisije“ pomeni emisije iz proizvodnih procesov blaga, nad katerimi ima proizvajalec neposreden nadzor , vključno z emisijami iz proizvodnje ogrevanja in hlajenja, ki se porabi med proizvodnimi procesi ;

Sprememba 56

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka 16

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (16) „vgrajene emisije“ pomeni neposredne emisije, sproščene med proizvodnjo blaga, izračunane v skladu z metodami iz Priloge III; (16) „vgrajene emisije“ pomeni neposredne in posredne emisije, sproščene med proizvodnjo blaga , in elektriko, porabljeno med proizvodnjo , izračunane v skladu z metodami iz Priloge III;

Sprememba 57

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka 18

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (18) „kupon CBAM“ pomeni kupon v elektronski obliki, ki ustreza eni toni emisij, vgrajenih v blagu; (18) „kupon CBAM“ pomeni kupon v elektronski obliki, ki je skupen vsem državam članicam in ustreza eni toni emisij, vgrajenih v blagu;

Sprememba 58

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka 22

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (22) „dejanske emisije“ pomeni emisije, izračunane na podlagi primarnih podatkov iz proizvodnih procesov blaga; (22) „dejanske emisije“ pomeni emisije, izračunane in preverjene na podlagi primarnih podatkov iz proizvodnih procesov blaga in proizvodnje električne energije, porabljene med proizvodnimi procesi blaga ;

Sprememba 59

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka 23

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (23) „cena ogljika“ pomeni denarni znesek, ki se plača v okviru sistema za trgovanje z emisijami toplogrednih plinov v tretji državi v obliki davka ali pravic do emisije, izračuna pa se na podlagi toplogrednih plinov, ki so zajeti v takšnem ukrepu in se sprostijo med proizvodnjo blaga; (23) „cena ogljika“ pomeni denarni znesek, ki se plača v okviru sistema za trgovanje z emisijami toplogrednih plinov v tretji državi v obliki davka , prispevka, ali pravic do emisije, izračuna pa se na podlagi toplogrednih plinov, ki so zajeti v takšnem ukrepu in se sprostijo med proizvodnjo blaga;

Sprememba 60

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka 28

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (28) „posredne emisije“ pomeni emisije iz proizvodnje električne energije , ogrevanja oziroma hlajenja , ki se porabi med proizvodnimi procesi blaga. (28) „posredne emisije“ pomeni emisije toplogrednih plinov iz proizvodnih procesov električne energije, ki se porabi med proizvodnimi procesi blaga;

Sprememba 61

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka 28 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (28a) „najmanj razvita država“ pomeni državo, vključeno na seznamu najmanj razvitih držav, ki ga je sestavil Ekonomski in socialni svet Združenih narodov;

Sprememba 62

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka 28 b (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (28b) „faktor CBAM“ pomeni faktor za zmanjšanje brezplačne dodelitve pravic napravam, ki proizvajajo blago iz Priloge I.

Sprememba 63

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka 28 c (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (28c) „proizvodi nižje v prodajni verigi“ pomeni proizvode, proizvedene z uporabo blaga iz Priloge I.

Sprememba 64

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba Blago na carinsko območje Unije uvaža samo deklarant, ki ga je v skladu s členom 17 pooblastil pristojni organ (v nadaljnjem besedilu: pooblaščeni deklarant). Blago na carinsko območje Unije uvaža samo deklarant, ki ga je v skladu s členom 17 pooblastil organ CBAM (v nadaljnjem besedilu: pooblaščeni deklarant). (Poimenovanje „organ CBAM“ velja za vse besedilo. Če bo sprejeto, bodo potrebne ustrezne prilagoditve v vsem besedilu.)

Sprememba 65

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 1. Vsak deklarant pred uvozom blaga iz člena 2 pri pristojnem organu v kraju, kjer ima sedež, zaprosi za dovoljenje za uvoz tega blaga na carinsko območje Unije. 1. Vsak deklarant pred uvozom blaga iz člena 2 pri pristojnem organu CBAM v kraju, kjer ima sedež, zaprosi za dovoljenje za uvoz tega blaga na carinsko območje Unije.

Sprememba 66

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 3 – točka e

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (e) častno izjavo, da deklarant v petih letih pred letom vložitve vloge ni bil vpleten v hude ali ponavljajoče se kršitve carinske zakonodaje, davčnih pravil in pravil o zlorabi trga, vključno s tem, da ni storil hujših kaznivih dejanj v zvezi s svojo gospodarsko dejavnostjo; (e) častno izjavo, da deklarant oziroma, kadar je to ustrezno, član njegovega upravnega odbora v petih letih pred letom vložitve vloge ni bil vpleten v hude ali ponavljajoče se kršitve carinske zakonodaje, davčnih pravil in pravil o zlorabi trga, vključno s tem, da ni storil kaznivih dejanj v zvezi z gospodarsko dejavnostjo deklaranta ;

Sprememba 67

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 3 – točka f

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (f) informacije, potrebne za dokazovanje finančne in poslovne sposobnosti deklaranta za izvedbo obveznosti iz te uredbe, in – če tako odloči pristojni organ na podlagi ocene tveganja – dokazila, ki potrjujejo te informacije, kot je izkaz poslovnega izida in bilanca stanja za največ zadnja tri proračunska leta, za katera je bil pripravljen zaključni račun; (f) informacije, potrebne za dokazovanje finančne in poslovne sposobnosti deklaranta za izvedbo obveznosti iz te uredbe, in – če tako odloči organ CBAM na podlagi ocene tveganja – dokazila, ki potrjujejo te informacije, kot je izkaz poslovnega izida in bilanca stanja za največ zadnja tri proračunska leta, za katera je bil pripravljen zaključni račun;

Sprememba 68

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 4

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 4. Vložnik lahko kadar koli umakne svojo vlogo. 4. Vložnik lahko kadar koli spremeni ali umakne svojo vlogo.

Sprememba 69

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 5

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 5. Pooblaščeni deklarant nemudoma obvesti pristojni organ o vseh spremembah informacij, predloženih v skladu z odstavkom 3, ki so nastale po sprejetju odločitve in ki lahko vplivajo na odločitev, sprejeto v skladu s členom 17, ali na vsebino dovoljenja iz člena 17. 5. Pooblaščeni deklarant nemudoma obvesti organ CBAM o vseh spremembah informacij, predloženih v skladu z odstavkom 3, ki so nastale po sprejetju odločitve in ki lahko vplivajo na odločitev, sprejeto v skladu s členom 17, ali na vsebino dovoljenja iz člena 17.

Sprememba 70

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 6

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 6. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov v zvezi s standardno obliko vloge, zamudami in postopkom, ki jih mora pristojni organ upoštevati pri obravnavanju vlog za pridobitev dovoljenja iz odstavka 1, ter pravili za identifikacijo pristojnega organa deklarantov za uvoz električne energije. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 29(2). 6. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov v zvezi s standardno obliko vloge, zamudami in postopkom, ki jih mora organ CBAM upoštevati pri obravnavanju vlog za pridobitev dovoljenja iz odstavka 1, ter pravili za identifikacijo organa CBAM deklarantov za uvoz električne energije. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 29(2).

Sprememba 71

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 1. Vsak pooblaščeni deklarant do 31. maja posameznega leta pristojnemu organu predloži deklaracijo (v nadaljnjem besedilu: deklaracija CBAM) za koledarsko leto pred deklaracijo. 1. Vsak pooblaščeni deklarant do 31. maja posameznega leta organu CBAM predloži deklaracijo (v nadaljnjem besedilu: deklaracija CBAM) za koledarsko leto pred deklaracijo.

Sprememba 72

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 2 – točka c a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (ca) izvod poročila o preverjanju, ki ga je izdal akreditirani preveritelj v skladu s členom 8 in Prilogo V.

Sprememba 73

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 5

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 5. Pooblaščeni deklarant hrani evidenco informacij iz odstavka 4, vključno s poročilom preveritelja, do konca četrtega leta po letu, v katerem je bila ali bi morala biti predložena deklaracija CBAM. 5. Pooblaščeni deklarant hrani evidenco informacij iz odstavka 4, vključno s poročilom preveritelja, do konca četrtega leta po letu, v katerem je bila ali bi morala biti predložena deklaracija CBAM. Ta evidenca je dovolj podrobna, da akreditiranim preveriteljem omogoča preverjanje vgrajenih emisij v skladu s členom 8, organu CBAM pa pregled deklaracije CBAM v skladu s členom 19(1). Pooblaščeni deklarant hrani navedene evidence za obdobje iz člena 19(1), v katerem lahko organ CBAM pregleda deklaracijo CBAM.

Sprememba 74

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 6

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 6. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov v zvezi s podrobnimi pravili o elementih metod izračuna iz Priloge III, vključno z določitvijo meja sistemov proizvodnih procesov, emisijskih faktorjev, vrednosti dejanskih emisij, specifičnih za napravo, privzetih vrednosti in njihove uporabe za posamezno blago ter metod za zagotavljanje zanesljivosti podatkov, na podlagi katerih se določijo privzete vrednosti, vključno s stopnjo podrobnosti in preverjanjem podatkov. S temi akti se po potrebi določi, da je mogoče privzete vrednosti prilagoditi določenim območjem, regijam ali državam, da se upoštevajo specifični objektivni dejavniki, kot so geografija, naravni viri, tržne razmere, prevladujoči viri energije ali industrijski procesi. Izvedbeni akti temeljijo na obstoječi zakonodaji za preverjanje emisij naprav iz Direktive 2003/87/ES in podatkov o njihovih dejavnostih, zlasti Izvedbeni uredbi (EU) 2018/2067. 6. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov o elementih metod izračuna iz Priloge III, vključno z določitvijo meja sistemov proizvodnih procesov, emisijskih faktorjev, vrednosti dejanskih emisij, specifičnih za napravo, privzetih vrednosti in njihove uporabe za posamezno blago ter metod za zagotavljanje zanesljivosti podatkov, na podlagi katerih se določijo privzete vrednosti, vključno s stopnjo podrobnosti in preverjanjem podatkov. S temi akti se po potrebi določi, da je mogoče privzete vrednosti prilagoditi določenim območjem, regijam ali državam, da se upoštevajo specifični objektivni dejavniki, kot so geografija, naravni viri, tržne razmere, prevladujoči viri energije ali industrijski procesi. Izvedbeni akti temeljijo na obstoječi zakonodaji za preverjanje emisij naprav iz Direktive 2003/87/ES in podatkov o njihovih dejavnostih, zlasti Izvedbeni uredbi (EU) 2018/2067.

Sprememba 75

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 7 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 7a. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 28 za dopolnitev te uredbe v zvezi z opredelitvijo metode za izračun dejanskih vgrajenih posrednih emisij za preproste in sestavljene dobrine ter ustreznih privzetih vrednosti in metode za določitev cene CBAM za vgrajene posredne emisije.

Sprememba 76

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 1. Pooblaščeni deklarant zagotovi, da je skupne vgrajene emisije, navedene v deklaraciji CBAM, predloženi v skladu s členom 6, preveril preveritelj, akreditiran v skladu s členom 18, na podlagi načel preverjanja iz Priloge V. 1. Pooblaščeni deklarant CBAM zagotovi, da je skupne vgrajene emisije, navedene v deklaraciji CBAM, predloženi v skladu s členoma 6 in 35 , pa tudi metodologijo ter podporne podatke in dokumente preveril preveritelj, akreditiran v skladu s členom 18, na podlagi načel preverjanja iz Priloge V.

Sprememba 77

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 1a. Organ CBAM se pooblasti, da pregleda natančnost informacij v deklaraciji CBAM v skladu s to točko.

Sprememba 78

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 3 – pododstavek 1

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov v zvezi z načeli preverjanja iz odstavka 1, in sicer glede možnosti opustitve obveznosti preveritelja, da obišče napravo, kjer se proizvaja zadevno blago, in obveznosti določitve pragov za odločanje, ali so napačne navedbe ali neskladnosti bistvene, ter v zvezi z dokazno dokumentacijo, potrebno za poročilo o preverjanju. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 28 za dopolnitev te uredbe v zvezi z načeli preverjanja iz odstavka 1, in sicer glede možnosti opustitve obveznosti preveritelja, da obišče napravo, kjer se proizvaja zadevno blago, in obveznosti določitve pragov za odločanje, ali so napačne navedbe ali neskladnosti bistvene, ter v zvezi z dokazno dokumentacijo, potrebno za poročilo o preverjanju. Možnost opustitve obveznosti akreditiranjega preveritelja, da obišče napravo, kjer se proizvaja zadevno blago, se lahko uporabi le v ustrezno utemeljenih okoliščinah, kadar ima naprava dobro znan standardni profil v smislu proizvodnje in tehnologije, na podlagi katerega je mogoče zanesljivo oceniti vgrajene emisije. V vsakem primeru organ CBAM ostane pooblaščen, da pregleda natančnost informacij v deklaraciji CBAM. Določbe teh izvedbenih aktov so enakovredne tistim iz Izvedbene uredbe (EU) 2018/2067.

Sprememba 79

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 3 – pododstavek 2

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba Izvedbeni akti iz prvega pododstavka se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 29(2). črtano

Sprememba 80

Predlog uredbe

Člen 9 – naslov

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba Cena ogljika, plačana v državi porekla Eksplicitna cena ogljika, plačana v državi porekla

Sprememba 81

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 1. Pooblaščeni deklarant lahko v svoji deklaraciji CBAM zahteva zmanjšanje števila kuponov CBAM, ki jih mora predati, da bi se upoštevala cena ogljika, plačana za deklarirane vgrajene emisije v državi porekla. 1. Pooblaščeni deklarant lahko v svoji deklaraciji CBAM zahteva zmanjšanje števila kuponov CBAM, ki jih mora predati, da bi se upoštevala eksplicitna cena ogljika, plačana za deklarirane vgrajene emisije v državi porekla. To zmanjšanje je lahko tudi stoodstotno, če je cena ogljika, plačana v državi izvora, popolnoma enaka ali višja od cene ogljika v Uniji.

Sprememba 82

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 2

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 2. Pooblaščeni deklarant vodi evidenco dokumentacije, ki jo je potrdila neodvisna oseba in je potrebna za dokazovanje, da je bila za deklarirane vgrajene emisije plačana cena ogljika v državi porekla blaga, ter hrani dokazila o dejanskem plačilu te cene ogljika, za katero se ne bi smel prejeti izvozni rabat ali katera koli druga oblika nadomestila ob izvozu. 2. Pooblaščeni deklarant vodi evidenco dokumentacije, ki jo je potrdil akreditirani preveritelj in je potrebna za dokazovanje, da je bila za deklarirane vgrajene emisije plačana eksplicitna cena ogljika v državi porekla blaga, ter hrani dokazila o dejanskem plačilu te cene ogljika, za katero se ne bi smel prejeti izvozni rabat ali katera koli druga oblika neposrednega ali posrednega nadomestila ob izvozu. V dokumentaciji se navedejo ime in kontaktni podatki akreditiranega preveritelja. Pooblaščeni deklarant to dokumentacijo posreduje organu CBAM.

Sprememba 83

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 4

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 4. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov o določitvi metodologije, po kateri se v skladu z odstavkom 1 izračuna število kuponov CBAM, ki jih je treba predati, glede pretvorbe cene ogljika, plačane v tuji valuti, v eure po letnem povprečnem menjalnem tečaju in glede kvalifikacij neodvisne osebe , ki potrjuje informacije, ter elementov dokazila o plačani ceni ogljika in neuporabi izvoznih rabatov ali drugih oblik nadomestil ob izvozu, kakor je navedeno v odstavku 2. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 29(2). 4. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov o določitvi metodologije, po kateri se v skladu z odstavkom 1 izračuna število kuponov CBAM, ki jih je treba predati, glede pretvorbe cene ogljika, plačane v tuji valuti, v eure po letnem povprečnem menjalnem tečaju in glede kvalifikacij akreditiranega preveritelja , ki potrjuje informacije, ter elementov dokazila o plačani ceni ogljika in neuporabi izvoznih rabatov ali drugih oblik posrednih in neposrednih nadomestil ob izvozu, kakor je navedeno v odstavku 2. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 29(2).

Sprememba 84

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 1

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 1. Na zahtevo upravljavca, ki upravlja napravo v tretji državi, Komisija informacije o tem upravljavcu in njegovi napravi evidentira v osrednji podatkovni zbirki iz člena 14(4) . 1. Na zahtevo upravljavca, ki upravlja napravo v tretji državi, Komisija informacije o tem upravljavcu in njegovi napravi evidentira v registru CBAM iz člena 14 .

Sprememba 85

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 6

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 6. Evidenca iz odstavka 5, točka (c), je dovolj podrobna, da omogoča preverjanje v skladu z odstavkom 5, točka (b), in da lahko kateri koli pristojni organ v skladu s členom 19(1) pregleda deklaracijo CBAM, ki jo je predložil pooblaščeni deklarant, ki so mu bile zadevne informacije razkrite v skladu z odstavkom 8. 6. Evidenca iz odstavka 5, točka (c), je dovolj podrobna, da omogoča preverjanje v skladu z odstavkom 5, točka (b), in da lahko organ CBAM v skladu s členom 19(1) pregleda in preveri deklaracijo CBAM, ki jo je predložil pooblaščeni deklarant, ki so mu bile zadevne informacije razkrite v skladu z odstavkom 8.

Sprememba 86

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 7

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 7. Upravljavec lahko informacije o preverjanju vgrajenih emisij iz odstavka 5 razkrije pooblaščenemu deklarantu . Pooblaščeni deklarant ima pravico, da te razkrite informacije uporabi za izpolnitev obveznosti iz člena 8. 7. Informacije o preverjenih vgrajenih emisijah iz odstavka 5 so javno dostopne prek registra CBAM . Pooblaščeni deklarant ima pravico, da te informacije uporabi za izpolnitev obveznosti iz člena 8.

Sprememba 87

Predlog uredbe

Poglavje III – naslov

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba Pristojni organi Organ CBAM

Sprememba 88

Predlog uredbe

Člen 11 – naslov

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba Pristojni organi Organ CBAM

Sprememba 89

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 1 – pododstavek 1

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba Vsaka država članica imenuje pristojni organ za izvajanje obveznosti iz te uredbe in o tem obvesti Komisijo . Komisija ustanovi organ CBAM za izvajanje obveznosti iz te uredbe.

Sprememba 90

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 1 – pododstavek 2

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba Komisija da na voljo državam članicam seznam vseh pristojnih organov in te informacije objavi v Uradnem listu Evropske unije. črtano

Sprememba 91

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 2

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 2. Države članice od pristojnih organov zahtevajo, da si izmenjajo vse informacije, ki so bistvene ali pomembne za opravljanje njihovih funkcij in dolžnosti. črtano

Sprememba 92

Predlog uredbe

Člen 12

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba Člen 12 črtano Komisija Komisija pomaga pristojnim organom pri izpolnjevanju njihovih obveznosti iz te uredbe in usklajuje njihove dejavnosti.

Sprememba 93

Predlog uredbe

Člen 12 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba Člen 12a Odločitve organa CBAM 1. Organ CBAM nemudoma sprejme vse odločitve, potrebne za izvajanje te uredbe. 2. Odločitev, ki jo sprejme organ CBAM, začne veljati na dan, ko je naslovnik o njej uradno obveščen. 3. Če organ CBAM meni, da nima vseh informacij, ki jih potrebuje, da bi lahko sprejel odločitev, stopi v stik z naslovnikom odločitve in navede, katere dodatne informacije potrebuje. V takem primeru mu naslovnik odločitve nemudoma predloži potrebne dodatne informacije. 4. Naslovnik odločitve nemudoma obvesti organ CBAM, če pri informacijah, ki jih predložil, po sprejetju odločitve pride do spremembe. V takem primeru organ CBAM ponovno preuči svojo odločitev glede na navedene informacije in jo potrdi ali spremeni. 5. Kadar organ CBAM predlaga sprejetje odločitve, ki negativno vpliva na naslovnika odločitve, navede razloge zanjo in ga obvesti o pravici do pritožbe iz člena 27a. Preden organ CBAM sprejme tako odločitev, naslovniku predlagane odločitve omogoči, da ga v določenem roku seznani s svojim stališčem. Po izteku tega obdobja organ CBAM o odločitvi uradno obvesti naslovnika odločitve. 6. Organ CBAM lahko svojo odločitev na podlagi obrazložene zahteve naslovnika odločitve ali, če je to ustrezno, na lastno pobudo kadar koli razveljavi, prekliče ali spremeni. 7. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov za dopolnitev uredbe z določitvijo dodatnih podrobnih ureditev in postopkovnih pravil v zvezi s tem členom. Ti delegirani akti se sprejmejo v skladu s členom 28.

Sprememba 94

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 1

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba Vse informacije, ki jih pristojni organ pridobi med opravljanjem svojih nalog in so zaupne narave ali so zaupno posredovane, so poslovna skrivnost. Pristojni organ takšnih informacij ne sme razkriti brez izrecnega dovoljenja osebe ali organa, ki jih je posredoval. Lahko jih deli s carinskimi organi, Komisijo in Evropskim javnim tožilstvom, obravnavajo pa se v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 515/97. Vse informacije, ki jih organ CBAM pridobi med opravljanjem svojih nalog in so zaupne narave ali so zaupno posredovane, so poslovna skrivnost. Organ CBAM takšnih informacij ne sme razkriti brez izrecnega dovoljenja osebe ali organa, ki jih je posredoval. Lahko jih deli s carinskimi organi, Komisijo in Evropskim javnim tožilstvom, obravnavajo pa se v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 515/97.

Sprememba 95

Predlog uredbe

Člen 14

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba Člen 14 črtano Nacionalni registri in osrednja podatkovna zbirka 1. Pristojni organ vsake države članice vzpostavi nacionalni register deklarantov, pooblaščenih v tej državi članici, v obliki standardizirane elektronske podatkovne zbirke, ki vsebuje podatke o kuponih CBAM teh deklarantov, in zagotovi zaupnost v skladu s pogoji iz člena 13. 2. Podatkovna zbirka iz odstavka 1 vsebuje račune z informacijami o vsakem pooblaščenem deklarantu, zlasti: (a) ime in kontaktne podatke pooblaščenega deklaranta; (b) številko EORI pooblaščenega deklaranta; (c) številko računa CBAM; (d) za vsakega pooblaščenega deklaranta število, ceno prodaje, datum nakupa ter datum predaje, odkupa ali preklica kuponov CBAM s strani pristojnega organa. 3. Informacije v podatkovni zbirki iz odstavka 2 so zaupne. 4. Komisija vzpostavi javno dostopno osrednjo podatkovno zbirko z imeni, naslovi in kontaktnimi podatki upravljavcev ter lokacijami naprav v tretjih državah v skladu s členom 10(2). Upravljavec se lahko odloči, da svojega imena, naslova in kontaktnih podatkov ne razkrije javnosti.

Sprememba 96

Predlog uredbe

Člen 14 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba Člen 14a Register CBAM 1. Organ CBAM vzpostavi register CBAM za izvajanje postopkov v zvezi s kuponi CBAM v skladu s členi 20, 21 in 22. 2. Register CBAM vsebuje elektronsko podatkovno zbirko z informacijami o vsakem pooblaščenem deklarantu, zlasti: (a) ime in kontaktne podatke; (b) številko EORI; (c) številko računa CBAM; (d) število, ceno in datum nakupa kuponov CBAM, ki jih ima v lasti. 3. Register CBAM v posebnem oddelku podatkovne zbirke vsebuje tudi ime in dodatne podrobnosti o upravljavcih in napravah v tretjih državah, registriranih v skladu s členom 10. Ta oddelek podatkovne zbirke po potrebi vsebuje zlasti preverjene emisije naprave. 4. Informacije v podatkovni zbirki so zaupne, razen imen pooblaščenih deklarantov in upravljavcev, lokacija in po potrebi ime naprav v tretjih državah ter njihove preverjene emisije, ki morajo biti javno dostopne v interoperabilnem formatu. 5. Komisija v zvezi z infrastrukturo registra CBAM in specifičnimi postopki v okviru registra CBAM ter elektronskimi podatkovnimi zbirkami, ki vsebujejo informacije iz odstavkov 2 in 3, sprejme izvedbene akte. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 29(2).

Sprememba 97

Predlog uredbe

Člen 15

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba Člen 15 črtano Centralni administrator 1. Komisija deluje kot centralni administrator za vodenje neodvisne evidence transakcij, v katero se zapisujejo nakupi, posedovanja, predaje, odkupi in preklici kuponov CBAM ter s katero zagotavlja usklajevanje nacionalnih registrov. 2. Centralni administrator glede transakcij, evidentiranih v nacionalnih registrih, prek neodvisne evidence transakcij izvaja kontrole na podlagi tveganja, s čimer zagotavlja, da ni nepravilnosti pri nakupu, posedovanju, predaji, odkupu in preklicu kuponov CBAM. 3. Če se na podlagi kontrol, izvedenih v skladu z odstavkom 2, odkrijejo nepravilnosti, Komisija obvesti zadevno državo članico ali zadevne države članice za nadaljnjo preiskavo, da se ugotovljene nepravilnosti popravijo.

Sprememba 98

Predlog uredbe

Člen 16 – naslov

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba Računi v nacionalnih registrih Računi v registru CBAM

Sprememba 99

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 1

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 1. Pristojni organ vsakemu pooblaščenemu deklarantu dodeli edinstveno številko računa CBAM. 1. Organ CBAM vsakemu pooblaščenemu deklarantu dodeli edinstveno številko računa CBAM.

Sprememba 100

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 2

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 2. Vsakemu pooblaščenemu deklarantu se odobri dostop do njegovega računa v registru. 2. Vsakemu pooblaščenemu deklarantu se odobri dostop do njegovega računa v registru CBAM .

Sprememba 101

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 3

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 3. Pristojni organ vzpostavi račun takoj po izdaji dovoljenja iz člena 17(1) in o tem obvesti pooblaščenega deklaranta. 3. Organ CBAM vzpostavi račun takoj po izdaji dovoljenja iz člena 17(1) in o tem obvesti pooblaščenega deklaranta.

Sprememba 102

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 4

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 4. Če pooblaščeni deklarant preneha opravljati svojo gospodarsko dejavnost ali je bilo dovoljenje preklicano, pristojni organ zapre račun tega deklaranta. 4. Če pooblaščeni deklarant preneha opravljati svojo gospodarsko dejavnost ali je bilo dovoljenje preklicano, organ CBAM zapre račun tega deklaranta.

Sprememba 103

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 1 – uvodni del

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 1. Pristojni organ deklarantu, ki vloži vlogo za pridobitev dovoljenja v skladu s členom 5(1), izda dovoljenje, če sta izpolnjena naslednja pogoja: 1. Organ CBAM deklarantu, ki vloži vlogo za pridobitev dovoljenja v skladu s členom 5(1), izda dovoljenje, če sta izpolnjena naslednja pogoja:

Sprememba 104

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 2

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 2. Če pristojni organ ugotovi, da pogoji iz odstavka 1 niso izpolnjeni, ali če vložnik ni predložil informacij iz člena 5(3), deklarantovo vlogo za pridobitev dovoljenja zavrne. 2. Če organ CBAM ugotovi, da pogoji iz odstavka 1 niso izpolnjeni, ali če vložnik ni predložil informacij iz člena 5(3), deklarantovo vlogo za pridobitev dovoljenja zavrne.

Sprememba 105

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 3

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 3. Če pristojni organ deklarantovo vlogo za pridobitev dovoljenja zavrne, lahko deklarant, ki je zaprosil za dovoljenje, pred pritožbo zavrnitvi ugovarja pri pristojnem organu na podlagi nacionalnega prava, ki v skladu z zahtevami nacionalne zakonodaje, kadar so te sorazmerne in je njihov namen uresničitev zakonitega cilja, ki je skladen s to uredbo, nacionalnemu administratorju naroči, naj račun odpre, ali pa z obrazloženim sklepom podpre zavrnitev vloge. črtano

Sprememba 106

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 4 – uvodni del

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 4. Odločba pristojnega organa o izdaji dovoljenja deklarantu vsebuje naslednje informacije: 4. Odločitev organa CBAM o izdaji dovoljenja deklarantu vsebuje naslednje informacije:

Sprememba 107

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 6 – pododstavek 1

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba Če deklarant ni obstajal dve poslovni leti pred letom, v katerem je vložena vloga v skladu s členom 5(1), pristojni organ za izdajo dovoljenja v skladu z odstavkom 1 od deklaranta zahteva predložitev jamstva. Če deklarant ni obstajal dve poslovni leti pred letom, v katerem je vložena vloga v skladu s členom 5(1), organ CBAM za izdajo dovoljenja v skladu z odstavkom 1 od deklaranta zahteva predložitev jamstva.

Sprememba 108

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 6 – pododstavek 2

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba Pristojni organ znesek takega jamstva določi na najvišji znesek, na kolikor pristojni organ ocenjuje vrednosti kuponov CBAM, ki jih mora pooblaščeni deklarant predati v skladu s členom 22. Organ CBAM znesek takega jamstva določi na najvišji znesek, na katerega organ CBAM ocenjuje vrednost kuponov CBAM, ki jih mora pooblaščeni deklarant predati v skladu s členom 22.

Sprememba 109

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 7

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 7. Jamstvo se zagotovi kot bančno jamstvo, ki ga na prvi poziv plača finančna institucija, ki deluje v Uniji, ali v drugi obliki jamstva, ki nudi enako zagotovilo. Če pristojni organ ugotovi, da predloženo jamstvo ne zagotavlja zneska obveznosti v zvezi s CBAM ali ga ne zagotavlja več zanesljivo ali zadostno, od pooblaščenega deklaranta zahteva, da predloži dodatno jamstvo ali da prvotno jamstvo nadomesti z novim jamstvom, odvisno od njegove izbire. 7. Jamstvo se zagotovi kot bančno jamstvo, ki ga na prvi poziv plača finančna institucija, ki deluje v Uniji, ali v drugi obliki jamstva, ki nudi enako zagotovilo. Če organ CBAM ugotovi, da predloženo jamstvo ne zagotavlja zneska obveznosti v zvezi s CBAM ali ga ne zagotavlja več zanesljivo ali zadostno, od pooblaščenega deklaranta zahteva, da predloži dodatno jamstvo ali da prvotno jamstvo nadomesti z novim jamstvom, odvisno od njegove izbire.

Sprememba 110

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 8

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 8. Pristojni organ jamstvo sprosti takoj po 31. maju drugega leta, v katerem pooblaščeni deklarant v skladu s členom 22 preda kupone CBAM. 8. Organ CBAM jamstvo sprosti takoj po 31. maju drugega leta, v katerem pooblaščeni deklarant v skladu s členom 22 preda kupone CBAM.

Sprememba 111

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 8 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 8a. Organ CBAM lahko preveri točnost in popolnost informacij, ki jih je predložil vložnik v skladu s členom 5(3), ter obstoj, verodostojnost, točnost in veljavnost morebitnih dokazil. Organ CBAM lahko kontrolo opravi v prostorih vložnika.

Sprememba 112

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 9

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 9. Pristojni organ prekliče dovoljenje deklarantu, ki več ne izpolnjuje pogojev iz odstavka 1 ali s tem organom ne sodeluje. 9. Organ CBAM prekliče dovoljenje deklarantu, ki več ne izpolnjuje pogojev iz odstavka 1 ali s tem organom ne sodeluje ali za katerega se ugotovi, da je bil vpleten v hudo ali ponavljajočo se kršitev te uredbe .

Sprememba 113

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 9 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 9a. Komisija z izvedbenimi akti določi praktično ureditev uporabe meril iz odstavka 1 in jamstev iz odstavka 6. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 29(2).

Sprememba 114

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 1

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 1. Vsaka oseba, akreditirana na podlagi Izvedbene uredbe (EU) 2018/2067, se šteje za akreditiranega preveritelja v skladu s to uredbo. 1. Vsaka pravna oseba, akreditirana na podlagi Izvedbene uredbe (EU) 2018/2067, se šteje za akreditiranega preveritelja v skladu s to uredbo.

Sprememba 115

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 2

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 2. Poleg odstavka 1 lahko nacionalni akreditacijski organ na podlagi prošnje osebo akreditira za preveritelja v skladu s to uredbo, potem ko preveri dokumentacijo, ki potrjuje njeno zmožnost uporabe načel preverjanja iz Priloge V za izvajanje obveznosti nadzora vgrajenih emisij iz členov 8, 10 in 38. črtano

Sprememba 116

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 3

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 3. Na Komisijo se za akreditacijo iz odstavka 2 prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 28, s katerimi Komisija določi pogoje za nadzor in pregled nad akreditiranimi preveritelji, za preklic akreditacije ter za vzajemno priznavanje in medsebojno ocenjevanje akreditacijskih organov. 3. Na Komisijo se za akreditacijo iz odstavka 1 prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 28, s katerimi Komisija določi pogoje za nadzor in pregled nad akreditiranimi preveritelji, za preklic akreditacije ter za vzajemno priznavanje in medsebojno ocenjevanje akreditacijskih organov.

Sprememba 117

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 1

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 1. Pristojni organ lahko deklaracijo CBAM pregleda v obdobju, ki se konča s četrtim letom po letu, v katerem bi bilo treba deklaracijo predložiti. Pregled lahko vključuje preverjanje informacij, navedenih v deklaraciji CBAM, na podlagi informacij, ki jih v skladu s členom 25(2) sporočijo carinski organi, in vseh drugih ustreznih dokazil ter na podlagi kakršne koli revizije, ki se šteje za potrebno, tudi v prostorih pooblaščenega deklaranta. 1. Organ CBAM lahko deklaracijo CBAM pregleda v obdobju, ki se konča s četrtim letom po letu, v katerem bi bilo treba deklaracijo predložiti. Pregled lahko vključuje preverjanje informacij, navedenih v deklaraciji CBAM, na podlagi informacij, ki jih v skladu s členom 25(2) sporočijo carinski organi, in vseh drugih ustreznih dokazil ter na podlagi kakršne koli revizije, ki se šteje za potrebno, tudi v prostorih pooblaščenega deklaranta.

Sprememba 118

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 3

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 3. Če pristojni organ ugotovi, da je deklarirano število kuponov CBAM, ki jih je treba predati, nepravilno ali da, kakor je navedeno v odstavku 2, deklaracija CBAM ni bila predložena, prilagodi število kuponov CBAM, ki jih mora predati pooblaščeni deklarant. Pristojni organ obvesti pooblaščenega deklaranta o prilagoditvi in ga pozove, naj v enem mesecu preda dodatne kupone CBAM. 3. Če organ CBAM ugotovi, da je deklarirano število kuponov CBAM, ki jih je treba predati, nepravilno ali da, kakor je navedeno v odstavku 2, deklaracija CBAM ni bila predložena, prilagodi število kuponov CBAM, ki jih mora predati pooblaščeni deklarant. Organ CBAM obvesti pooblaščenega deklaranta o prilagoditvi in ga pozove, naj v enem mesecu preda dodatne kupone CBAM.

Sprememba 119

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 4

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 4. Prejemnik obvestila iz odstavka 3 lahko zoper to obvestilo vloži pritožbo. Prejemnik obvestila prejme informacije o postopku, ki ga je treba uporabiti v primeru pritožbe. črtano

Sprememba 120

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 5

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 5. Če je bilo predanih več kuponov CBAM, kot pa je bilo potrebno, pristojni organ pooblaščenemu deklarantu nemudoma povrne vrednost presežno predanih kuponov CBAM, izračunano na podlagi povprečne cene, ki jo je pooblaščeni deklarant plačal za kupone CBAM v letu uvoza. 5. Če je bilo predanih več kuponov CBAM, kot pa je bilo potrebno, organ CBAM pooblaščenemu deklarantu nemudoma povrne vrednost presežno predanih kuponov CBAM, izračunano na podlagi povprečne cene, ki jo je pooblaščeni deklarant plačal za te kupone ob nakupu.

Sprememba 121

Predlog uredbe

Člen 20 – odstavek 1

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 1. Pristojni organ vsake države članice proda kupone CBAM deklarantom, pooblaščenim v tej državi članici, po ceni, izračunani v skladu s členom 21. 1. Organ CBAM proda kupone CBAM pooblaščenim deklarantom po ceni, izračunani v skladu s členom 21.

Sprememba 122

Predlog uredbe

Člen 20 – odstavek 2

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 2. Pristojni organ zagotovi, da se vsakemu kuponu CBAM ob njegovi ustvaritvi dodeli edinstvena identifikacijska številka enote, ter v nacionalnem registru v računu pooblaščenega deklaranta, ki ga kupi, registrira edinstveno identifikacijsko številko enote, ceno in datum prodaje kupona. 2. Organ CBAM zagotovi, da se vsakemu kuponu CBAM ob njegovi ustvaritvi dodeli edinstvena identifikacijska številka enote, ter v registru CBAM v računu pooblaščenega deklaranta, ki ga kupi, registrira edinstveno identifikacijsko številko enote, ceno in datum prodaje kupona.

Sprememba 123

Predlog uredbe

Člen 21 – odstavek 3

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 3. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov , da Komisija nadalje opredeli metodologijo za izračun povprečne cene kuponov CBAM in praktične ureditve za objavo cene. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 29(2). 3. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov za izvajanje metodologije iz odstavka 1 za izračun povprečne cene kuponov CBAM in praktične ureditve za objavo cene. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 29(2).

Sprememba 124

Predlog uredbe

Člen 22 – odstavek 1

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 1. Pooblaščeni deklarant vsako leto do 31. maja za koledarsko leto pred letom predaje pristojnemu organu preda število kuponov CBAM, ki ustreza vgrajenim emisijam, deklariranim v skladu s členom 6(2)(c) in preverjenim v skladu s členom 8. 1. Pooblaščeni deklarant vsako leto do 31. maja za koledarsko leto pred letom predaje organu CBAM preda število kuponov CBAM, ki ustreza vgrajenim emisijam, izračunanim v skladu s Prilogo IIIa in deklariranim v skladu s členom 6(2)(c) in preverjenim v skladu s členom 8.

Sprememba 125

Predlog uredbe

Člen 22 – odstavek 2

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 2. Za namene odstavka 1 pooblaščeni deklarant zagotovi, da je na njegovem računu v nacionalnem registru na voljo potrebno število kuponov CBAM. Poleg tega pooblaščeni deklarant zagotovi, da število kuponov CBAM na njegovem računu v nacionalnem registru ob koncu vsakega četrtletja ustreza vsaj 80 % vgrajenih emisij, vgrajenih v vsem blagu, ki ga je uvozil od začetka koledarskega leta, kakor so določene na podlagi privzetih vrednosti v skladu z metodami iz Priloge III. 2. Za namene odstavka 1 pooblaščeni deklarant zagotovi, da je na njegovem računu v registru CBAM na voljo potrebno število kuponov CBAM. Poleg tega pooblaščeni deklarant zagotovi, da število kuponov CBAM na njegovem računu v registru CBAM ob koncu vsakega četrtletja ustreza vsaj 80 % vgrajenih emisij, vgrajenih v vsem blagu, ki ga je uvozil od začetka koledarskega leta, kakor so določene na podlagi privzetih vrednosti v skladu z metodami iz Priloge III.

Sprememba 126

Predlog uredbe

Člen 22 – odstavek 3

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 3. Če pristojni organ ugotovi, da število kuponov CBAM na računu pooblaščenega deklaranta ni v skladu z obveznostmi iz odstavka 2, drugi stavek, pristojni organ obvesti pooblaščenega deklaranta o prilagoditvi in ga pozove, naj v enem mesecu preda dodatne kupone CBAM. 3. Če organ CBAM ugotovi, da število kuponov CBAM na računu pooblaščenega deklaranta ni v skladu z obveznostmi iz odstavka 2, drugi stavek, pristojni organ obvesti pooblaščenega deklaranta o prilagoditvi in ga pozove, naj v enem mesecu preda dodatne kupone CBAM.

Sprememba 127

Predlog uredbe

Člen 22 – odstavek 4

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 4. Prejemnik obvestila iz odstavka 3 lahko zoper to obvestilo vloži pritožbo. Prejemnik obvestila prejme informacije o postopku, ki ga je treba uporabiti v primeru pritožbe. črtano

Sprememba 128

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 1

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 1. Pristojni organ vsake države članice na zahtevo deklaranta, pooblaščenega v tej državi članici, odkupi presežek kuponov CBAM, ki ostanejo na računu deklaranta v nacionalnem registru, potem ko jih je ta predal v skladu s členom 22. Zahtevek za odkup se predloži do 30. junija vsakega leta, v katerem so bili kuponi CBAM predani. 1. Organ CBAM na zahtevo pooblaščenega deklaranta odkupi presežek kuponov CBAM, ki ostanejo na računu deklaranta v registru CBAM , potem ko jih je ta predal v skladu s členom 22. Zahtevek za odkup se predloži do 30. junija vsakega leta, v katerem so bili kuponi CBAM predani.

Sprememba 129

Predlog uredbe

Člen 24 – odstavek 1

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba Pristojni organ vsake države članice vsako leto do 30. junija prekliče vse kupone CBAM, ki so bili kupljeni v predprejšnjem koledarskem letu in so v nacionalnem registru ostali na računih deklarantov , pooblaščenih v tej državi članici . Organ CBAM vsako leto do 30. junija prekliče vse kupone CBAM, ki so bili kupljeni v predprejšnjem koledarskem letu in so v registru CBAM pooblaščenih deklarantov in o tem nemudoma obvesti zadevne deklarante .

Sprememba 130

Predlog uredbe

Člen 24 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba Člen 24a Prihodki, ustvarjeni s prodajo kuponov CBAM 1. Prihodki, ustvarjeni s prodajo kuponov CBAM, niso namenski prejemki. S to uredbo se ne preprečuje, da bi bili prihodki, ustvarjeni s prodajo kuponov CBAM, opredeljeni kot vir lastnih sredstev v skladu s členom 311 PDEU in v proračun Unije vključeni kot splošni dohodek. 2. Da bi zagotovili, da CBAM izpolnjuje svoj cilj zmanjšanja svetovnih emisij ogljika ter prispeva k doseganju podnebnih ciljev in mednarodnih zavez Unije ter Pariškega sporazuma, se finančna podpora Unije zagotavlja za podporo blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje v najmanj razvitih državah, vključno z njihovimi prizadevanji za razogljičenje in preoblikovanje njihovih proizvodnih industrij, brez poseganja v odstavek 1. Tako financiranje je na voljo iz proračuna Unije, da bi prispevalo k mednarodnemu podnebnemu financiranju z olajšanjem prilagajanja zadevnih industrij novim obveznostim, ki jih določa ta uredba, in jih dopolnjuje tehnična pomoč, pod pogojem, da se v državi prejemnici v celoti izvajajo in uveljavljajo mednarodno priznane delovne in socialne pravice, kot so temeljni delovni standardi Mednarodne organizacije dela. Novo finančno podporo iz proračuna Unije bi bilo treba zagotoviti v okviru ustreznega geografskega in tematskega programa Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/947 in v znesku, določenem na letni osnovi, ki bi moral ustrezati vsaj ravni prihodkov, ustvarjenih s prodajo kuponov CBAM. 3. Da se zagotovi pregledna uporaba prihodkov, ustvarjenih s prodajo kuponov CBAM, Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu vsako leto poroča o tem, kako je bila uporabljena finančna vrednost teh prihodkov iz prejšnjega leta in kako je to prispevalo k razogljičenju predelovalne industrije v najmanj razvitih državah.

Sprememba 131

Predlog uredbe

Člen 25

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba Člen 25 črtano Postopki na meji ob uvozu blaga 1. Carinski organi ne dovolijo uvoza blaga, razen če deklarant od pristojnega organa najpozneje ob sprostitvi blaga v prosti promet pridobi dovoljenje. 2. Carinski organi pristojnemu organu države članice, v kateri je deklarant pooblaščen, redno sporočajo informacije o blagu, deklariranem za uvoz, kar vključuje številko EORI in številko računa CBAM deklaranta, 8-mestno oznako KN blaga, količino, državo porekla, datum deklaracije in carinski postopek. 3. Carinski organi izvajajo kontrole blaga v skladu s členom 46 Uredbe (EU) št. 952/2013, vključno z 8-mestno oznako KN, količino in državo porekla uvoženega blaga. Komisija vključi tveganja, povezana s CBAM, v oblikovanje skupnih meril in standardov tveganja iz člena 50 Uredbe (EU) št. 952/2013. 4. Carinski organi lahko v skladu s členom 12(1) Uredbe (EU) št. 952/2013 pristojnemu organu države članice, v kateri je deklarant pooblaščen, sporočijo informacije, ki jih carinski organi pridobijo med opravljanjem svojih nalog in so zaupne ali so zaupno posredovane. Pristojni organi držav članic te informacije obravnavajo in izmenjujejo v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 515/97. 5. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov, v katerih Komisija opredeli informacije, časovni okvir in načine sporočanja informacij iz odstavka 2. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 29(2).

Sprememba 132

Predlog uredbe

Člen 25 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba Člen 25a Postopki na meji ob uvozu blaga 1. Carinski organi zagotovijo, da je deklarant blaga registriran pri organu CBAM, ko je blago deklarirano za uvoz, najpozneje pa ob sprostitvi blaga v prosti promet. 2. Carinski organi organu CBAM redno sporočajo posebne informacije o blagu iz Priloge I, ki je deklarirano za uvoz. Te informacije vključujejo vsaj količino, državo porekla in deklaranta blaga. Carinski organi lahko organu CBAM za namene te uredbe sporočijo zaupne informacije v smislu člena 12(1) Uredbe (EU) št. 952/2013. 3. Uvoženi proizvodi se štejejo za proizvode s poreklom iz tretjih držav v skladu s pravili o nepreferencialnem poreklu blaga, kakor so opredeljena v členu 59 Uredbe (EU) št. 952/2013. 4. Komisija z izvedbenimi akti določi pogostost in informacije iz odstavka 2. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 29(2). 5. Od datuma uvedbe ukrepa v skladu s členom 26a ali 27 in po pravočasnem obvestilu držav članic lahko Komisija carinskim organom naroči, da sprejmejo ustrezne ukrepe za registracijo uvoza, da se lahko nato od datuma registracije v zvezi s tem uvozom uporabljajo ustrezni ukrepi. Komisija lahko uvede obvezno registracijo uvoza na podlagi zahtevka industrije Unije, ki vsebuje zadostne dokaze, ki upravičujejo tak ukrep ali na lastno pobudo Komisije. Obveznost registracije se uvede s sklepom Komisije, v katerem se navede namen tega ukrepa in, če je to ustrezno, ocenjeni znesek morebitnih prihodnjih obveznosti. Obveznost registracije za posamezni uvoz ne sme veljati več kot devet mesecev.

Sprememba 133

Predlog uredbe

Člen 26

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba Člen 26 črtano Sankcije 1. Pooblaščeni deklarant, ki do 31. maja vsakega leta ne preda števila kuponov CBAM, ki ustreza emisijam, vgrajenim v blagu, uvoženem v preteklem letu, se kaznuje z globo, ki je enaka kazni za presežne emisije iz člena 16(3) Direktive 2003/87/ES za vsak kupon CBAM, ki bi ga moral pooblaščeni deklarant predati, pri čemer je v skladu s členom 16(4) navedene direktive povečana glede na leto uvoza blaga. 2. Vsaka oseba, ki ni pooblaščeni deklarant in ki vnese blago na carinsko območje Unije, ne da bi v skladu s to uredbo predala kupone CBAM, se kaznuje z globo iz odstavka 1 glede na leto vnosa blaga za vsak kupon CBAM, ki bi ga morala oseba predati. 3. Plačilo globe pooblaščenega deklaranta v nobenem primeru ne odvezuje obveznosti, da pristojnemu organu države članice, v kateri je deklarant pooblaščen, v danem letu preda neporavnano število kuponov CBAM. 4. Če pristojni organ ugotovi, da pooblaščeni deklarant ni izpolnil obveznosti predaje kupon