o spremembi Uredbe (ES) št. 539/2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Evropska unija (EU) in Turčija sta 16. decembra 2013, vzporedno s podpisom sporazuma med EU in Turčijo o ponovnem sprejemu, začeli dialog o liberalizaciji vizumskega režima. Dialog o liberalizaciji vizumskega režima temelji na „Načrtu približevanja brezvizumskemu režimu s Turčijo“ (v nadaljnjem besedilu: načrt), v katerem so navedene zahteve, ki jih mora Turčija izpolnjevati, da bi lahko Evropski parlament in Svet spremenila Uredbo (ES) št. 539/2001, s katero bi se turškim državljanom, ki imajo biometrične potne liste, skladne s standardi EU, dovolilo potovanje v države članice brez vizuma za kratkoročno bivanje (tj. do 90 dni v katerem koli 180-dnevnem obdobju). Načrt vsebuje 72 zahtev, ki so razdeljene na pet tematskih skupin (sklopov): varnost dokumentov, upravljanje migracij, javni red in varnost, temeljne pravice in ponovni sprejem migrantov brez urejenega statusa.

Komisija 20. oktobra 2014 sprejela prvo poročilo o napredku Turčije pri izpolnjevanju zahtev iz načrta za liberalizacijo vizumskega režima (v nadaljnjem besedilu: prvo poročilo). V njem je bilo ocenjeno izpolnjevanje vsake posamezne zahteve, navedena pa so bila tudi priporočila za nadaljnji napredek na področju vsake zahteve.

Turška stran je na vrhu EU in Turčije 29. novembra 2015 izrazila svojo zavezanost temu, da pospeši izpolnjevanje načrta, med drugim s predvideno uporabo vseh določb sporazuma med EU in Turčijo o ponovnem sprejemu, da bi do liberalizacije vizumskega režima lahko prišlo do oktobra 2016. Evropska unija je pozdravila to zavezanost.

Komisija je 4. marca 2016 sprejela drugo poročilo o napredku Turčije pri izpolnjevanju zahtev iz načrta za liberalizacijo vizumskega režima (v nadaljnjem besedilu: drugo poročilo), v katerem je bil ocenjen napredek Turčije pri izpolnjevanju zahtev iz načrta. V poročilu je bilo ugotovljeno, da so turški organi v času od vrha EU in Turčije 29. novembra 2015 okrepili prizadevanja za izvajanje načrta. Navedena so bila tudi posebna priporočila za ukrepe, ki bi jih Turčija morala sprejeti za nadaljnji napredek na poti do popolnega izpolnjevanja vseh zahtev, turški organi pa so bili spodbujeni, naj nujno dodatno pospešijo postopek reform z obravnavanjem odprtih vprašanj, ugotovljenih v poročilu. Prav tako so bila v poročilu opredeljena področja, na katerih je Turčija izpolnjevala merila, in določeni ukrepi, ki bi jih Turčija morala sprejeti za izpolnjevanje vseh meril iz načrta.

7. in 18. marca 2016 sta potekali srečanji voditeljev držav ali vlad EU in Turčije. Zadnje srečanje se je zaključilo z izjavo EU in Turčije, v kateri je bilo sklenjeno, da se bo „/u/resničevanje časovnega načrta za liberalizacijo vizumske ureditve za vse sodelujoče države članice /.../ pospešilo, da bi lahko vizumske obveznosti za turške državljane odpravili najkasneje do konca junija 2016, kolikor bodo izpolnjena vsa merila. V ta namen bo Turčija sprejela potrebne ukrepe za izpolnitev preostalih zahtev, da bi Komisija lahko po zahtevani oceni izpolnjevanja meril uspešnosti do konca aprila pripravila ustrezen predlog, na podlagi katerega bosta Evropski parlament in Svet lahko sprejela končno odločitev.“

V tretjem poročilu o napredku Turčije pri izpolnjevanju zahtev iz načrta za liberalizacijo vizumskega režima, ki je predložen skupaj s tem predlogom, Komisija ugotavlja, da so si turški organi z novo ravnijo zavzetosti in odločenosti v zadnjih mesecih od vrha EU in Turčije 29. novembra 2015 še bolj prizadevali za izpolnitev pogoja. Komisija priznava napredek, ki so ga turški organi dosegli doslej, in jih spodbuja, naj brez odlašanja svoja prizadevanja še okrepijo ter izpolnijo vse zahteve, da bi do liberalizacije vizumskega režima lahko prišlo do konca junija.

Kot je navedeno v poročilu, turški organi tega ambicioznega cilja še niso dosegli, saj sedem zahtev od 72 še ni izpolnjenih. Nekatere od med njimi so posebej pomembne.

Iz praktičnih in postopkovnih razlogov je za izvedbo dveh od sedmih še neizpolnjenih zahtev potrebnega več časa, zato ju ni bilo mogoče v celoti izpolniti do predložitve tega predloga. Gre za naslednji merili:

–nadgradnja obstoječih biometričnih potnih listov, da se vključijo varnostne značilnosti v skladu z najnovejšimi standardi EU;

–izvajanje določb sporazuma med EU in Turčijo o ponovnem sprejemu v celoti, vključno s tistimi, ki zadevajo ponovni sprejem državljanov tretjih držav.

Kot je navedeno v poročilu, so se Komisija in turški organi dogovorili o praktičnih načinih izvajanja teh meril pred njuno popolno izpolnitvijo.

Komisija poziva turške organe, naj brez odlašanja sprejmejo ukrepe, ki so nujni za izpolnjevanje ostalih še neizpolnjenih meril iz načrta, in sicer:

–sprejetje ukrepov za preprečevanje korupcije, predvidenih v načrtu, tj. zagotovitev učinkovitega nadaljnjega ukrepanja na podlagi priporočil Skupine držav proti korupciji pri Svetu Evrope (GRECO);

–uskladitev zakonodaje o varstvu osebnih podatkov s standardi EU, zlasti zagotovitev, da organ za varstvo podatkov deluje neodvisno in da dejavnosti organov za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj spadajo na področje uporabe prava;

–izpogajanje sporazuma o operativnem sodelovanju z Europolom. To je odvisno tudi od prej navedenih sprememb zakonodaje o varstvu podatkov;

–zagotavljanje učinkovitega pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah z vsemi državami članicami EU;