Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2021/C 248/08)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1)

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„COTEŞTI“

PDO-RO-A1577-AM02

Datum obvestila: 6. april 2021

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Sprememba vina in donosov vinske trte

V zadnjih letih je bilo zaradi zvišanja povprečnih mesečnih temperatur, zlasti v mesecih, v katerih dozorijo sorte, zasajene na razmejenem območju zaščitene označbe porekla Cotești, ob upoštevanju nihanja in povečanja padavin, mogoče pridelati 15–25 % več grozdja brez poslabšanja kakovosti.

Novi nasadi so bili zasajeni zaradi načrtov preusmeritve/prestrukturiranja in so v glavnem vključevali sajenje avtohtonih sort tămâioasa românească, busuioaca de bohotin, feteasca regală, feteasca albă in feteasca neagră, pa tudi mednarodnih sort traminer roz, riesling de rhin, chardonnay, sauvignon in cabernet sauvignon. Nekatere zasajene sorte so bile rezultat izbiranja klonov, v ta namen pa so bile izmerjene vrednosti količinske pridelave na manj ugodnih območjih (npr. vinorodna cona B), vendar je njihova zasaditev v precej ugodnejšem podnebju pokazala bistveno večje pridelovalne zmogljivosti.

Prilagoditev izbiranja klonov in uporaba ustrezne strukture podlage sta prispevali k znatnemu povečanju donosa.

Načrti obsežne preusmeritve/prestrukturiranja nasadov so bistveno spremenili gostoto in sortno čistost nasadov, tj. gostota se je v primerjavi s povprečno gostoto prejšnjih nasadov povečala. Spremembe so posledica enoloških dejavnikov, ki so rezultat nove enološke opreme in uporabe novih tehničnih rešitev na področju enoloških materialov ter pripomorejo k povečanju količine in kakovosti vin.

Spremenjeni so poglavje IV specifikacije proizvoda ter točki 5.1 in 5.2 enotnega dokumenta.

2. Sprememba razmejenega geografskega območja

Geografsko območje je spremenjeno tako, da vključuje občino Slobozia Ciorăști z vasmi Jiliște, Slobozia Ciorăști in Armeni, ki ležijo na južni meji vinorodnih središč Dumbrăveni, Popești in Urechești, ki so del zaščitene označbe porekla Cotești in tako blizu sosednjemu južnemu delu razmejenega območja zaščitene označbe porekla Cotești.

Lega navedenih občin zunaj podkarpatske regije pomeni, da imajo podobne talne in podnebne razmere (dovolj virov sončne toplote in optimalno količino padavin, povprečno trajanje osončenosti, ki zagotavlja optimalno zorenje grozdja in koncentracijo sladkorjev, tla z rahlo in povprečno teksturo, ki so primerna za bela vina itd.). Vinogradi zato izpolnjujejo potrebne pogoje za kakovostni razvoj, ki je podoben razvoju v sosednjih vinogradih in vinogradniških središčih. Občini in njenim vasem prinašajo koristi razmere, ki so rezultat njihove lege v porečju reke Râmna.

Območje je treba razširiti na občine Jiliște, Slobozia Ciorăști in Armeni. Spremenjena sta poglavje II specifikacije proizvoda in točka 6 enotnega dokumenta.

3. Dodatek pogojev za pridelavo vina rosé

Specifikacija proizvoda je bila spremenjena tako, da vključuje razmere, v katerih se lahko glede na tehnološke izbire pridelovalca bela vina in vina rosé pridelujejo iz sort pinot gris in traminer roz.

Spremenjena sta poglavje II specifikacije proizvoda in točka 5.1 enotnega dokumenta.

4. Uvedba nove sorte vinske trte za gojenje

Specifikacija proizvoda zaščitene označbe porekla Cotești je spremenjena tako, da vključuje vinorodno sorto syrah in organoleptične specifikacije proizvoda. Iz te sorte se lahko prideluje vino, ki ima okus po črnih gozdnih sadežih, začimbah, sladkem korenu, temni čokoladi, popru in vsebuje visok delež taninske kisline. V enološkem postopku se običajno dobro obnese kot samostojno grozdje, vendar se pogosto kombinira s sortama cabernet sauvignon in merlot.

Spremenjena sta poglavje III specifikacije proizvoda in točka 7 enotnega dokumenta.

5. Odstopanje glede predelave vin na sosednjem območju geografskega območja

Specifikacija proizvoda je spremenjena tako, da vključuje pogoje za razmere, v katerih je v nekaterih podnebnih razmerah, ki v kombinaciji z zmogljivostjo nekaterih sort dobro vplivajo na donos nasadov na razmejenem območju, mogoče mošte in/ali vina, označena z zaščiteno označbo porekla Cotești, predelovati tudi zunaj razmejenega območja na sosednjem območju, kjer vinogradniška središča zagotavljajo najboljše zmogljivosti. Pri hitri pridelavi vina na sosednjem območju sta zagotovljeni pridelava vina in vrenje pri nadzorovani temperaturi, ki ohranjata aromatični potencial nekaterih sort. Sosednje območje vključuje naslednje občine okrožja Vrancea: Panciu, Movilița, Odobești, Unirea, Jariștea in Bolotești.

Spremenjena sta poglavje V specifikacije proizvoda in oddelek 9 enotnega dokumenta.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

Coteşti

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vina

1. Analitske in organoleptične lastnosti vin ob sprostitvi v porabo

JEDRNAT TEKSTOVEN OPIS

Fetească albă – nežno vino z nevtralnim vonjem; kadar vre pri nizkih temperaturah, lahko razvije nekatere vrelne arome.

Fetească regală – živahno in hkrati umirjeno, z nežnim vonjem po jabolku, s cvetličnimi notami.

Galbenă de odobești – vino nežnega vonja z majhnim deležem potencialnega alkohola.

Tămâioasă românească – v prvih letih ima bogato aromo in vonj po sladkih vrtnicah; s staranjem se razvije vonj po muškatu, rozinah, medu in začimbah.

Șarbă – citrusne, zeliščne note z živahnostjo, svežino, cvetlični vonj po vrtnici, baziliki.

Frâncușa – vina z zmernim deležem alkohola in nevtralnim značajem.

Crâmpoșia – belo rumenkaste barve z zelenkastimi odtenki in nežnim vonjem po svežem sadju.

Riesling – nevtralnega okusa.

Sauvignon – suha vina z zmerno ali visoko vsebnostjo kislin, izražena svežina, zeliščne note ali vonj po sladkem tropskem sadju, pogosto vonj po cvetovih vinske trte.

Chardonnay – različne arome, nevtralne, maslene, tropske; zaradi svoje kislosti je dobra surovina za peneče vino.

SPLOŠNE ANALITSKE LASTNOSTI

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %):

15

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %):

9

Najnižja vsebnost skupnih kislin:

3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter):

20

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter):

250

2. Analitske in organoleptične lastnosti vin ob sprostitvi v porabo

JEDRNAT TEKSTOVEN OPIS

Fetească neagră – trpek značaj, enološki postopek za pridelavo polsuhega in polsladkega vina podarja poseben vonj po slivah, sušenih na soncu, mlada vina so rdeče vijolične barve.

Băbească neagră – delež potencialnega alkohola znaša 10–11 vol.%.

Cabernet sauvignon – primeren za zorenje in staranje, aromatičen z divjimi, lesnimi notami, vonjem po zeleni papriki in črnem ribezu.

Merlot – s srednje polnim telesom, prevladujoče arome maline, slive in črnega ribeza, najprimernejša sorta za rezanje predvsem s sorto cabernet sauvignon.

Pinot noir – kot mlado vino ima note češenj, sliv in jagod (zrelo, rdeče jagodičevje); z zorenjem razvije note rozin, sena, tobaka, usnja, gob in črnega popra in je prosojne rjavkasto rdeče barve.

Syrah – vino močnega okusa, ki spominja na črne gozdne sadeže, začimbe, sladki koren, temno čokolado in poper. Je nadpovprečno polno in ima običajno visoko vsebnost taninov, zaradi česar se najbolje poda k pikantni hrani, jagnjetini in divjačini. V enološkem postopku se običajno dobro obnese kot samostojno grozdje, vendar se zelo pogosto kombinira z drugimi sortami, običajno s sorto cabernet sauvignon ali merlot, pri čemer je vino, ki se proizvede, elegantno in izjemno trajno.

Ima visoko vsebnost sladkorja, visoko vsebnost alkohola, je živo rdeče barve, včasih z vijoličnimi poudarki, je intenzivno s kompleksno aromo popra, črnih češenj, svežih gozdnih sadežev, z uravnoteženo kislostjo in žametno teksturo.

SPLOŠNE ANALITSKE LASTNOSTI

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %):

15

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %):

9

Najnižja vsebnost skupnih kislin:

3,5 v miliekvivalentih na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter):

20

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter):

250

5. Enološki postopki

5.1. Posebni enološki postopki

1. Enološki postopki

Posebni enološki postopek

Bela vina in vina rosé se lahko glede na tehnološke izbire pridelovalca pridelujejo iz sort pinot gris in traminer roz.

5.2. Največji donosi

1. Sauvignon, pinot gris, chardonnay, muscat ottonel in traminer aromat

14 000 kilogramov grozdja na hektar

2. Tămâioasă românească, busuioacă de bohotin in traminer roz

14 500 kilogramov grozdja na hektar

3. Fetească albă, riesling de rhin, băbească gri, crâmpoșie selecționată, șarba, băbească neagră, burgund mare, cadarcă in megru aromat

15 500 kilogramov grozdja na hektar

4. Fetească regală, riesling italian, aligote, frâncușă, galbenă de odobești, mustoasă de măderat, plăvaie in furmint

18 000 kilogramov grozdja na hektar

5. Syrah

21 500 kilogramov grozdja na hektar

6. Fetească neagră, cabernet sauvignon, pinot noir, merlot

17 500 kilogramov grozdja na hektar

7. Bela vina, vina rosé

135 hektolitrov na hektar

8. Rdeča vina

130 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Okrožje Vrancea:

— občine: Vârteşcoiu, Câmpineanca, Pietroasa, Faraoanele, Râmniceanca, Beciu, Pietroasa in Olteni;

— občine: Broşteni, Căpătanu, Pituluşa in Arva;

— občine: Cârligele, Dălhăuţi, Bonţeşti in Blidari;

— občine: Coteşti, Budeşti, Valea Coteşti in Goleştii de Sus;

— občine: Urecheşti, Popeşti in Tercheşti;

— občine: Dumbrăveni, Dragosloveni, Cândeşti, Alexandru Vlahuţă in Dumbrăveni;

— občini: Bordeşti in Bordeştii de Jos;

— občine: Tâmboeşti, Slimnic, Trestieni, Pietroasa, Pădureni in Obrejiţa;

— občine: Slobozia Bradului, Sihlea, Coroteni, Valea Beciului, Cornetu in Olăreni;

— občine: Slobozia Ciorăști, Jiliște in Armeni.

Okrožje Buzau:

— občine: Grebănu, Zăplazi, Livada, Livada Mică, Plevna in Homești;

— občine: Podgoria, Oraţia, Coţatcu in Tăbăcari;

— občini: Topliceni in Răduceşti.

7. Glavne sorte vinske trte

Aligoté B – plant de trois, plant gris, vert blanc in troyen blanc

Burgund mare N – grosser burgunder, grossburgunder, blaufrankisch, kekfrankos, frankovka in limberger

Busuioacă de bohotin Rs – schwarzer muscat, muscat fioletovâi, muscat violet cyperus in tămâioasă violetă

Băbească gri G

Băbească neagră N – grossmuttertraube, hexentraube, crăcana, rară neagră, căldăruşă in serecsia

Cabernet sauvignon N – petit vidure in bourdeos tinto

Cadarcă N – schwarzer kadarka, rubinroter kadarka, lugojană, gâmză in fekete budai

Chardonnay B – gentil blanc, pinot blanc in chardonnay

Crâmpoşie selecţionată B

Fetească albă B – păsărească albă, poama fetei, mädchentraube, leanyka in leanka

Fetească neagră N – schwarze mädchentraube, poama fetei neagră, păsărească neagră in coada rândunicii

Fetească regală B – königliche mädchentraube, königsast, kiralyleanka, dănășană in galbenă de ardeal

Frâncuşă B – vinoasă, mildweisser, mustoasă de moldova in poamă creaţă

Furmint B – furmin, şom szalai in szegszolo

Galbenă de odobeşti B – galbenă de căpătanu, galbenă uriaşă in galbenă

Merlot N – bigney rouge

Muscat ottonel B – muscat ottonel blanc

Mustoasă de măderat B – lampau, lampor, mustafer, mustos feher in straftraube

Negru aromat N

Pinot gris G – affumé, grauer burgunder, grauburgunder, grauer mönch, pinot cendré, pinot grigio in ruländer

Pinot noir N – blauer spätburgunder, burgund mic, burgunder roter in klăvner morillon noir

Riesling de rhin B – weisser riesling in white riesling

Riesling italian B – olasz riesling, olaszriesling in welschriesling

Sauvignon B – sauvignon verde

Syrah N – shiraz in petit syrah

Traminer roz Rs – osetraminer, savagnin roz in gewürztraminer

Tămâioasă românească B – rumanische weihrauchtraube in tamianka

Șarba B

8. Opis povezave

8.1. Podatki o geografskem območju

Območje zaščitene označbe porekla Cotești leži na južni strani vznožja gorovja Vrancea, ki leži zahodno od Karpatov in podkarpatskega gorovja, in je nadaljevanje vinogradov v mestih Panciu in Odobești na severu. Vsi trije skupaj tvorijo znane „vinograde okrožja Vrancea“ ali „vinograde občine Putna“. Urejeno je v vrstah, ki potekajo od severa proti jugu med dolinama rek Milcov in Râmna. Prekriva se z biološkim, pedološkim in podnebnim predgorskim prehodnim območjem med „Câmpia Română“ (romunska ravnina) na vzhodu (z nadmorsko višino do 100 m) in podkarpatsko regijo na zahodu (grič Deleanu, 698 m in grič Căpățânei, 592 m) na nadmorski višini nad 300 m.

Vrsta kamnin – izmenjujejo se predgorski peski in prod zgodnjega in srednjega pleistocena, ki ga prekriva plast glinenih in peščenih puhličastih usedlin. Ta celinski pleistocenski nanos leži na vrhu pliocenskih usedlin morske gline, peska in laporja.

Relief – široki, navidezno vodoravni pasovi med rekami, ki so v glavnem osončeni na svoji južni in vzhodni strani, vendar so lahko tudi zahodna pobočja dovolj osončena in kot taka primerna za gojenje vinske trte, kar pojasnjuje velik delež vinogradov.

Podnebje – gozdna stepa na tem območju zagotavlja predvsem odlične pogoje za rast visokokakovostnih vinskih trt, v glavnem zaradi obilice sončne toplote in ugodnega vzorca padavin. Obilen sevalni tok in povprečno število sončnih ur zagotavljata optimalne pogoje za rast trte, zorenje grozdja in koncentracijo sladkorja v grozdju.

8.2. Podrobnosti o proizvodu, vzročna medsebojna povezava

Rdeča vina so intenzivne barve, imajo srednje polno telo s prevladujočimi aromatičnimi pridihi malin, suhih sliv, ribeza, češenj, jagod, rozin, gob in črnega popra, uravnoteženo kislost in žametnost.

Bela vina so sveža, običajno s citrusnimi aromami tropskega sadja, cvetličnimi aromami vrtnice, bazilike, so svežega okusa, optimalno kisla, včasih pa imajo tudi vonj po svežih zelenih jabolkih.

Zaradi kislosti tal so bela vina sveža z značilnimi lastnostmi vina ter notami svežega sadja.

Rdeča vina so žametna z dobro povezanimi tanini zaradi posebnega gozdno-stepskega podnebja z viri sončne toplote. Povprečno trajanje osončenosti zagotavlja optimalen razvoj vinske trte in koncentracijo sladkorja v grozdju.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Odstopanje glede proizvodnje

Pravni okvir:

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

odstopanje glede proizvodnje na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja

V nekaterih podnebnih razmerah, ki v kombinaciji z zmogljivostjo nekaterih sort dobro vplivajo na donos nasadov na razmejenem območju, je mogoče mošte in/ali vina, označena z zaščiteno označbo porekla Cotești, predelovati tudi zunaj razmejenega območja na sosednjem območju, kjer vinogradniška središča zagotavljajo najboljše zmogljivosti. Sosednje območje, ki je namenjeno hitri pridelavi vina, pridelavi vina pri nadzorovani temperaturi in vrenju pri nadzorovani temperaturi za ohranjanje aromatičnega potenciala nekaterih vrst, vključuje naslednje občine okrožja Vrancea: Panciu, Movilița, Odobești, Unirea, Jariștea in Bolotești.

V vsaki fazi proizvodnega procesa in po oceni lastnosti in kakovosti dobljenega proizvoda lahko proizvajalec za ohranjanje skladnosti vinske proizvode prerazvrsti v kategorije proizvoda, določene v veljavni zakonodaji.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://www.onvpv.ro/sites/default/files/caiet_sarcini_doc_cotesti_modificat_cf_cererilor_96_2017_1836_2017_si_1423_2019_no_track_changes_0.pdf

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.