This document was downgraded/declassified Date: 21/06/2017 By: Yvon Slingenberg Authority: DG CLIMA

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Inštitut za globalno zeleno rast (Global Green Growth Institute, v nadaljnjem besedilu: GGGI) je mednarodna organizacija, ustanovljena leta 2012 za podpiranje in spodbujanje močne, vključujoče in trajnostne gospodarske rasti v državah v razvoju in gospodarstvih v vzponu. Prizadeva si za svet, odporen proti pretresom, ki temelji na močni in vključujoči trajnostni zeleni rasti ter ima poslanstvo podpiranja prehoda držav na modele zelene rasti tako, da razvija in izvaja strategije, ki sočasno zmanjšujejo revščino, dosegajo socialno vključenost, okoljsko vzdržnost in gospodarsko rast.

Pariški sporazum Konference pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC), sprejet decembra 2015, bo okrepil globalni odziv na grožnjo podnebnih sprememb tako, da bo dvig povprečne globalne temperature obdržal občutno pod 2 stopinjama Celzija glede na predindustrijske ravni in nadaljeval prizadevanja za omejitev zvišanja temperature za 1,5 stopinje Celzija. Vsaka pogodbenica UNFCCC ima nacionalno določen prispevek, ki določa ukrepe, ki jih namerava sprejeti za dosego teh ciljev. Pogodbenice so se prav tako strinjale o pomenu tehnološkega razvoja in prenosa, da se izboljša odpornost na podnebne spremembe in zmanjša emisije toplogrednih plinov.

Za Pariški sporazum je potrebno močno okrepljeno in stalno mednarodno prizadevanje vseh držav, da se v čim večji meri in čim prej ublažijo emisije toplogrednih plinov. V Pariškem sporazumu je prepoznana potreba po pomoči državam v razvoju glede priprave njihovih podnebnih načrtov.

V tem okviru je GGGI postal vodilni mednarodni akter na področju zelene rasti. S članstvom v GGGI bi Unija pridobila vstop v forum, v katerem lahko okrepi vpliv svoje diplomacije v zvezi s podnebnimi spremembami na države v razvoju in gospodarstva v vzponu ter hkrati tudi sama prispeva dragocene izkušnje, ki si jih je pridobila ob razvoju podnebnih politik Unije. Ker se GGGI osredotoča na celovite strategije zelene rasti, bi to lahko prav tako pomagalo izkoristiti sinergije med podnebnimi cilji in cilji trajnostnega razvoja, sprejetimi v okviru agende za trajnostni razvoj do leta 2030.Predlagan je začetek pogajanj z GGGI o članstvu EU, in sicer namesto alternativne možnosti, ki je predlagati pristop Unije k sporazumu o ustanovitvi GGGI. Razlog je v tem, da bi bilo treba vprašanje glasovalnih pravic Unije kot prihodnje članice GGGI razjasniti preden Unije postane članica te mednarodne organizacije.

•Skladnost z obstoječimi določbami na področju politike

Da bi dvig povprečne globalne temperature ohranil občutno pod 2 stopinjama Celzija, mora biti Pariški sporazum resnično globalen in učinkovit. Vse države bi morale začeti izvajati svoje načrtovane nacionalno določene prispevke. S članstvom v GGGI lahko Unija:

–spodbuja obstoječe in prihodnje države članice GGGI k izvajanju in večji ambicioznosti njihovih nacionalnih določenih prispevkov k Pariškemu sporazumu tako, da med drugim uporablja dobre prakse, razvite in izvedene na podlagi pristopa zelene rasti;

–sodeluje z GGGI v okviru diplomatske strategije Unije v zvezi s podnebnimi spremembami, pri čemer v celoti upošteva sinergije med doseganjem podnebnih ciljev in ciljev trajnostnega razvoja;

–izmenjuje najboljše prakse na politični in strokovni ravni, ki temeljijo na pomembnih izkušnjah, pridobljenih pri razvoju in izvajanju strategij v zvezi s podnebnimi spremembami.

•Skladnost z drugimi politikami Unije

Delo GGGI je glede na njegov poudarek na zeleni, trajnostni rasti jasno povezano z okoljskimi in razvojnimi vprašanji ter politikami v zvezi z obnovljivimi viri energije in energijsko učinkovitostjo.

2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

•Pravna podlaga

Člen 216 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa, da Unija lahko sklene sporazum z mednarodno organizacijo. Člen 218 določa postopek, ki ga je treba upoštevati pri sklepanju sporazuma z mednarodno organizacijo, člen 218(3) pa podrobnosti pri imenovanju Komisije kot pogajalca v imenu Unije.

• Subsidiarnost (za neizključno pristojnost)

Podnebne spremembe so čezmejno vprašanje. Usklajevanje podnebnih ukrepov na globalni in evropski ravni je potrebno, ukrepanje Unije pa je upravičeno na podlagi subsidiarnosti. Člen 191 PDEU podrobno določa pristojnosti Unije na področju okolja, vključno s podnebnimi spremembami.