EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 30.8.2016 COM(2016) 543 final 2016/0259(COD) Predlog SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o evropskem letu kulturne dediščine



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA •Razlogi za predlog in njegovi cilji Ideali, načela in vrednote, ki so del evropske kulturne dediščine, ustvarjajo skupni vir spomina, razumevanja, identitete, dialoga, kohezije in ustvarjalnosti za Evropo. Od sprejetja evropske agende za kulturo leta 2007 je kulturna dediščina prednostna naloga v delovnih načrtih Sveta za področje kulture, tudi v obstoječem načrtu za obdobje 2015–2018. Sodelovanje na evropski ravni je potekalo predvsem prek odprte metode koordinacije. Leta 2014 je bila vloga politik na področju dediščine pri zagotavljanju družbenih in gospodarskih koristi poudarjena v sklepih Sveta o kulturni dediščini kot strateškem viru za trajnostno Evropo (21. maja 2014) in v sporočilu Komisije Na poti k celostnemu pristopu do kulturne dediščine za Evropo. Sporočilo je v svojem mnenju z dne 16. aprila 2015 pozdravil Odbor regij, pa tudi Evropski parlament, ki je resolucijo sprejel 8. septembra 2015. V sklepe Sveta o participativnem upravljanju kulturne dediščine, ki so bili sprejeti 25. novembra 2014, je bilo vključeno zlasti vabilo Komisiji, naj predlaga „Evropsko leto kulturne dediščine“. Evropski parlament je v resoluciji oblikoval podobno vabilo in pozval Komisijo, naj „razglasi evropsko leto kulturne dediščine, po možnosti leto 2018“. Odbor regij je to zahtevo ponovil tudi v svojem mnenju in poudaril, da bi evropsko leto kulturne dediščine pripomoglo k uresničevanju skupnih ciljev v vsej Evropi. Kot je v svojem sporočilu poudarila Komisija, je prispevek kulturne dediščine h gospodarski rasti in socialni koheziji v Evropi še vedno premalo poznan in pogosto podcenjen. Hkrati se sektor dediščine v Evropi sooča s številnimi izzivi, kot so zmanjšanje javnih proračunov, upad udeležbe v tradicionalnih kulturnih dejavnostih, povečanje okoljskih in fizičnih pritiskov na območjih kulturne dediščine, preoblikovanje vrednostnih verig in pričakovanj zaradi prehoda na digitalno tehnologijo, ter nezakonita trgovina s kulturnimi artefakti. Kot pri vseh evropskih letih je njegov glavni cilj povečati ozaveščenost glede izzivov in priložnosti ter poudariti vlogo EU pri spodbujanju skupnih rešitev. V skladu s cilji evropske agende za kulturo bi moralo imeti evropsko leto kulturne dediščine naslednje splošne cilje: –prispevalo bo k promociji vloge evropske kulturne dediščine kot bistvenega sestavnega dela kulturne raznolikosti in medkulturnega dialoga. Osredotočilo naj bi se na najboljše načine za zagotovitev ohranjanja in varstva kulturne dediščine, da bi v njej lahko uživala širša in bolj raznolika javnost. Ti načini bodo med drugim zajemali ukrepe za razvoj občinstva in izobraževanje o dediščini, s čimer se spodbujata socialna vključenost in integracija, ob popolnem spoštovanju pristojnosti držav članic; –s svojim neposrednim in posrednim gospodarskim potencialom naj bi okrepilo prispevek evropske kulturne dediščine h gospodarstvu in družbi. To vključuje sposobnost za podpiranje kulturne in kreativne industrije ter spodbujanje ustvarjanja in inovacij, promoviranje trajnostnega turizma ter ustvarjanje dolgoročnih delovnih mest na lokalni ravni; –prispevalo naj bi k promociji kulturne dediščine kot pomembne prvine mednarodne razsežnosti EU, pri tem pa naj bi se oprlo na interes za evropsko dediščino in strokovno znanje v partnerskih državah. Dediščina ima pomembno vlogo v več programih na področju zunanjih odnosov, zlasti – vendar ne izključno – na Bližnjem vzhodu. Promocija vrednosti kulturne dediščine je tudi odgovor na namerno uničevanje kulturnih zakladov na konfliktnih območjih. Evropsko leto kulturne dediščine bo evropskim državljanom dalo možnost, da prek bogatejše in skupne razlage preteklosti bolje razumejo sedanjost. Spodbudilo bo boljše ocenjevanje družbenih in gospodarskih koristi kulturne dediščine in njenega prispevka h gospodarski rasti in socialni koheziji. To je mogoče oceniti, na primer, z vidika spodbujanja trajnostnega turizma in oživljanja mest. Osredotočilo se bo na izzive in priložnosti, povezane z digitalizacijo. Prispevalo bo tudi k reševanju ugotovljenih izzivov s širjenjem najboljših praks v zvezi z varstvom, vodenjem, krepitvijo, upravljanjem ter raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi. Izpostavljene bodo nedavne prelomne ugotovitve v zvezi s tehnološkimi in socialnimi inovacijami na področju kulturne dediščine, poleg tega pa tudi pobude EU na teh področjih. •Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike Evropsko leto kulturne dediščine se bo izvajalo s pomočjo obstoječih programov EU. Kulturna dediščina je trenutno upravičena do znatnih sredstev EU v okviru številnih programov EU za ohranjanje, digitalizacijo, infrastrukturo, raziskave in inovacije ter izboljšave ter znanja in spretnosti. Med te programe med drugim spadajo naslednji programi: Ustvarjalna Evropa, evropski strukturni in investicijski skladi, program Obzorje 2020, Erasmus+ in Evropa za državljane. V okviru programa Ustvarjalna Evropa so financirani trije ukrepi EU, posebej namenjeni kulturni dediščini: dnevi evropske dediščine, nagrada EU za kulturno dediščino in znak evropske dediščine. Evropsko leto bo pomenilo priložnost za spodbuditev držav članic in zainteresiranih strani k medsebojnemu sodelovanju, da bi razvili močnejši in bolj povezan pristop do kulturne dediščine. Ta pristop si prizadeva za promocijo in ohranjanje kulturne dediščine Evrope ter povečanje njene notranje in družbene vrednosti ter njenega prispevka k ustvarjanju delovnih mest in rasti. Tovrstna prizadevanja bodo v celoti potekala v skladu z načelom subsidiarnosti. Podobno kot pri drugih evropskih letih bodo ukrepi vključevali informacijske in promocijske kampanje, prireditve in pobude na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni. Ti ukrepi bodo služili prenašanju ključnih sporočil ter širjenju informacij o zgledih dobre prakse. V največji možni meri se bo zagotovilo, da bodo dejavnosti, organizirane v okviru evropskega leta, prilagojene potrebam in razmeram v vsaki državi članici. Države članice so zato pozvane, da imenujejo nacionalnega koordinatorja, odgovornega za organizacijo udeležbe v evropskem letu kulturne dediščine. Ustanovljena bo evropska usmerjevalna skupina, ki bo vključevala predstavnike nacionalnih koordinatorjev. Komisija bo sklicevala srečanja nacionalnih koordinatorjev, da se bosta zagotovili koordinacija izvajanja evropskega leta ter izmenjava informacij o izvajanju na nacionalni in evropski ravni. 2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

•Pravna podlaga Pravna podlaga tega predloga je člen 167 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Ta določa, da EU „prispeva k razcvetu kultur držav članic, pri čemer upošteva njihovo nacionalno in regionalno raznolikost ter hkrati postavlja v ospredje skupno kulturno dediščino“. Unija tudi spodbuja sodelovanja med državami članicami na področju kulture in po potrebi podpira in dopolnjuje njihove dejavnosti. •Subsidiarnost Ciljev predloga ni mogoče na zadovoljiv način uresničiti samo z ukrepi, ki bi jih sprejele države članice, in sicer zato, ker zgolj z ukrepanjem na nacionalni ravni ne bi bilo mogoče doseči prednosti, ki jih ima evropska razsežnost izmenjave izkušenj in dobrih praks med državami članicami. Člen 3 Pogodbe o Evropski uniji določa, da Evropska unija spoštuje bogato kulturno in jezikovno raznolikost držav članic ter skrbi za varovanje in razvoj evropske kulturne dediščine. Unija svoje cilje uresničuje z ustreznimi sredstvi na podlagi pristojnosti, ki so ji dodeljene s Pogodbama. Poleg tega bi ozaveščenost in prepoznavnost, ustvarjeni znotraj in zunaj EU, prinesli korist ukrepom držav članic. •Sorazmernost Predlagani ukrepi so preprosti. Opirajo se na obstoječe programe in preusmeritev komunikacijskih dejavnosti na teme evropskega leta. Upravam, ki izvajajo predlog, ne nalaga nesorazmernih omejitev pri upravljanju. Ukrepi na ravni EU bodo podpirali in dopolnjevali prizadevanja držav članic. Ukrepanje bo v prvi vrsti izboljšalo učinkovitost instrumentov EU. Poleg tega bo delovalo kot orodje za spodbujanje sinergij in sodelovanja med državami članicami, kulturnimi organizacijami in fundacijami ter zasebnimi in javnimi podjetji. Ukrepi na ravni EU ne presegajo tistega, kar je potrebno za rešitev ugotovljenih težav. •Izbira instrumenta Sklep Evropskega parlamenta in Sveta je najprimernejši instrument za zagotovitev polne vključenosti zakonodajnega organa pri razglasitvi leta 2018 za evropsko leto kulturne dediščine. 3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA •Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi Pri pripravi tega predloga je Komisija izvedla vrsto ciljno usmerjenih posvetovanj, v katere je bil vključen širok spekter zainteresiranih strani, pri čemer so se odrazili značaj sektorja kulturne dediščine in visoka stopnja njene organiziranosti in specializacije, pristojnosti držav članic in vloge strokovnih organov ter mednarodnih organizacij. Poleg tega je Komisija še posebej upoštevala zgoraj navedene sklepe Sveta, resolucijo Evropskega parlamenta in mnenje Odbora regij. Na ravni EU je bil razvoj politik o kulturni dediščini nedavno predmet bogate razprave. To so omogočila telesa, ki združujejo organe, pristojne za politike o dediščini v državah članicah. Ti vključujejo skupino za razmislek „EU in kulturna dediščina“ in forum direktorjev s področja evropske dediščine (European Heritage Heads Forum). Med druge medvladne in nevladne organizacije spadajo Mednarodni muzejski svet (ICOM), Mednarodni svet za spomenike in spomeniška območja (ICOMOS), Mednarodni center za študij varstva in restavriranja kulturnih dobrin (ICCROM) in Svet Evrope. Druge pomembne mreže, dejavne na tem področju, vključujejo organizacijo Europa Nostra, zvezo evropske dediščine 3.3 in mrežo evropskih muzejskih organizacij (NEMO). Potekali pa so tudi drugi dogodki. Aprila 2015 so ministri za kulturo Sveta Evrope sprejeli namursko deklaracijo, v kateri so pozdravili zamisel Sveta Evropske unije glede organizacije evropskega leta kulturne dediščine. Pozvali so, naj bodo k sodelovanju povabljeni Svet Evrope in vse države pogodbenice Evropske kulturne konvencije. 29. junija 2015, na predvečer 40. obletnice Evropskega leta arhitekturne dediščine, ki je bil organiziran leta 1975 pod okriljem Sveta Evrope, je nemški odbor za kulturno dediščino (Deutsches Nationalkomitee für Denkmalschutz) v Bonnu organiziral javno razpravo o predlogu za evropsko leto, ki je potekala sočasno s sejo Odbora za svetovno dediščino.

Drugo pomembno razpravo je aprila 2015 organizirala bruseljska pisarna organizacije Europa Nostra z izbrano skupino izvršnih direktorjev organizacij članic. Na generalni skupščini organizacije Europa Nostra junija 2015 je njeno celotno članstvo obravnavalo namen evropskega leta kulturne dediščine in glavne ukrepe, ki bi jih bilo mogoče realizirati. Razprava je potekala v Oslu v navzočnosti Evropske komisije. Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi so bila opravljena tudi v okviru odprte delovne skupine „EYCH 2018“, ki sta jo organizirala nemški odbor za kulturno dediščino in zastopnik zvezne vlade za kulturo in medije. Tako je nastal dokument za razpravo (Sharing Heritage), ki je bil upoštevan pri pripravi tega predloga. Razprava je potekala s člani skupine za razmislek „EU in kulturna dediščina“, ki so jo sestavljali strokovnjaki iz nacionalnih uprav Belgije, Bolgarije, Nemčije, Francije, Grčije, Italije, Luksemburga, Latvije, Litve, Nizozemske, Norveške, Poljske, Španije, Švedske, Švice in Združenega kraljestva. Dodatni strokovnjaki so prihajali iz Estonije, Avstrije, Portugalske in Slovaške ter iz različnih organizacij s statusom opazovalk, vključno z Evropsko mrežo za upravljanje in politiko na področju kulture (ENCATC), organizacijo Europa Nostra in Mrežo evropskih muzejskih organizacij. Stalni predstavništvi Italije in Španije pri EU sta v Bruslju 28. oktobra 2015 organizirali seminar na temo „A European Year for Cultural Heritage: sharing heritage, a common challenge“ (Evropsko leto kulturne dediščine: skupna dediščina, skupen izziv). Sodelovali so tudi organizacije zainteresiranih strani, kot je Europa Nostra, ter nacionalni organi in strokovnjaki. O predlogu so nadaljnje razpravljali na sejah zgoraj omenjene skupine za razmislek v Luxembourgu 23. in 24. septembra 2015, v Rimu od 30. novembra do 1. decembra 2015, v Haagu 9. maja 2016, in na sestanku foruma direktorjev s področja evropske dediščine v Bernu od 19. do 20. maja 2016. Nenazadnje pa je 19. aprila 2016 potekala tudi razprava v okviru evropskega kulturnega foruma 2016. •Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj Pobuda bo temeljila na neodvisnih analizah in študijah, zlasti na poročilu Cultural Heritage Counts for Europe (Kulturna dediščina je pomembna za Evropo). To poročilo je rezultat dveletnega obsežnega projekta, ki je bil financiran iz programa EU Kultura, njegov cilj pa je bil zbrati dokaze o vrednosti kulturne dediščine in njenega vpliva na evropsko gospodarstvo, kulturo, družbo in okolje. Pobuda bo temeljila tudi na poročilu o kulturni dediščini strokovne skupine za pobudo Obzorje 2020

Getting cultural heritage to work for Europe (Kulturna dediščina v prid Evrope) in Strategic Research Agenda (Agenda strateškega raziskovanja), razvite v okviru pobude za skupno načrtovanje programa Kulturna dediščina in globalne spremembe. Pobuda bo sčasoma temeljila na socialni platformi za kulturno dediščino in evropske identitete Obzorja 2020, večletni pobudi za posvetovanje z zainteresiranimi stranmi CULTURALBASE ter ustanovitvi novih evropskih raziskovalnih infrastruktur, kot sta DARIAH- ERIC (digitalna raziskovalna infrastruktura za umetnost in humanistiko) in E-RIHS (evropska raziskovalna infrastruktura za znanost o dediščini). Delovni sklop 9: Kultura in turizem naknadne ocene programov kohezijske politike za obdobje 2007–2013, s poudarkom na Evropskem skladu za regionalni razvoj (ESRR) in Kohezijskem skladu (CF), je razkril, da lahko vlaganje v kulturo in turizem spodbudi regionalno gospodarstvo in izboljša socialno vključenost. Z naknadno oceno 7. okvirnega programa EU za obdobje 2007–2013 (FP7), ki je bil namenjen financiranju raziskav med letoma 2007 in 2013, je bilo ugotovljeno, da je bil program uspešen pri spodbujanju odlične znanosti in krepitvi konkurenčnosti evropske industrije. Prispeval je k rasti in ustvarjanju delovnih mest v Evropi v sektorjih, ki so običajno del nacionalnih prizadevanj. FP7 je več kot 180 milijonov EUR namenil raziskovanju evropske kulturne dediščine na številnih področjih (materialna, nesnovna in digitalna) v okviru tem okolje, družbene vede in humanistika, digitalna kulturna dediščina, industrijske tehnologije, mednarodno sodelovanje in (e)-infrastruktura. Obstoječe znanje bi bilo treba bolj izkoristiti. •Ocena učinka Ocena učinka ni potrebna, ker cilji predlagane pobude spadajo med cilje obstoječih programov Unije. Evropsko leto kulturne dediščine se lahko izvaja v okviru obstoječih proračunskih omejitev pri uporabi programov, ki zagotavljajo določitev prednostnega financiranja na letni ali večletni osnovi. Predlagana pobuda Komisije ne zavezuje k morebitnim posebnim ukrepom zakonodajne narave. Poleg vplivov obstoječih instrumentov nima bistvenih družbenih, gospodarskih in okoljskih vplivov. 4.PRORAČUNSKE POSLEDICE Dodatno financiranje za evropsko leto ni potrebno. Pobuda ne zahteva dodatnih proračunskih sredstev EU. Prilagodljivost pri določanju prednostnih nalog v ustreznih programih na letni ali večletni osnovi zadostuje za to, da je kampanjo za ozaveščanje mogoče predvideti v obsegu, podobnem prejšnjim evropskim letom. 2016/0259 (COD) Predlog SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o evropskem letu kulturne dediščine EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in zlasti člena 167 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Odbora regij, v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1)Ideali, načela in vrednote, ki so del evropske kulturne dediščine, ustvarjajo skupni vir spomina, razumevanja, identitete, dialoga, kohezije in ustvarjalnosti za Evropo. Kulturna dediščina ima v Evropski uniji pomembno vlogo, kot je poudarjeno v preambuli k Pogodbi o Evropski uniji (PEU), ki navaja, da podpisnice zajemajo navdih „iz kulturne, verske in humanistične dediščine Evrope“. (2)Člen 3(3) Pogodbe o Evropski uniji določa, da Evropska unija spoštuje svojo bogato kulturno in jezikovno raznolikost ter skrbi za varovanje in krepitev evropske kulturne dediščine. (3)Člen 167(1) PDEU določa, da Evropska unija „prispeva k razcvetu kultur držav članic, pri čemer upošteva njihovo nacionalno in regionalno raznolikost ter hkrati postavlja v ospredje skupno kulturno dediščino“. Dejavnost Unije je namenjena spodbujanju sodelovanja med državami članicami in, če je to potrebno, podpiranju in dopolnjevanju njihove dejavnosti, med drugim na področju izboljševanja poznavanja in razširjanja kulture in zgodovine evropskih narodov ter na področju ohranjanja in varstva kulturne dediščine evropskega pomena (člen 167(2) PDEU). (4)Kakor je poudarjeno v sporočilu Evropske komisije „Na poti k celostnemu pristopu do kulturne dediščine za Evropo“, se kulturna dediščina obravnava kot skupen vir in dobrina v skrbništvu za prihodnje generacije, skrb za katere je skupna odgovornost vseh zainteresiranih strani. (5)Kulturna dediščina je za evropsko družbo bistvenega pomena s kulturnega, okoljskega, družbenega in gospodarskega vidika. Zato je trajna skrb zanjo strateška odločitev za 21. stoletje, kakor je poudarjeno v sklepih Sveta z dne 21. maja 2014 o „kulturni dediščini kot strateškem viru za trajnostno Evropo“. Njen prispevek v smislu ustvarjanja vrednot, spretnosti, delovnih mest ter kakovosti življenja je premalo cenjen. (6)Kulturna dediščina je v središču evropske agende za kulturo. Je ena od štirih prednostnih nalog evropskega sodelovanja na področju kulture v obdobju 2015–2018, kakor je določeno v obstoječem delovnem načrtu za področje kulture, ki ga je Svet sprejel 25. novembra 2014. (7)Kulturna dediščina zajema širok spekter virov, „ki smo jih podedovali iz preteklosti, zajema različne oblike in vidike: opredmetene in neopredmetene ter digitalne (izvorno digitalne in digitalizirane), vanjo pa spadajo spomeniki, znamenitosti, krajine, veščine, običaji, znanje in izrazi človeške ustvarjalnosti, pa tudi zbirke, ki jih ohranjajo in zanje skrbijo razne javne in zasebne ustanove, npr. muzeji, knjižnice in arhivi“, kot je navedeno v zgoraj omenjenih sklepih z dne 21. maja 2014. (8)Kulturna dediščina je nastajala skozi čas s sintezo in združevanjem kulturnih izrazov različnih civilizacij, ki so naselile Evropo. Evropsko leto bo pripomoglo k spodbujanju in podpiranju razumevanja pomena zaščite in promocije raznolikosti kulturnih izrazov. Eden od načinov, da bi to dosegli, predstavljajo izobraževalni programi in programi za večjo ozaveščenost širše javnosti v skladu z obveznostmi iz Konvencije o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov, ki jo je Unesco sprejel 20. oktobra 2005 in katere podpisnica je tudi EU. (9)Konvencija ZN o pravicah invalidov, katere pogodbenice so Evropska unija in večina držav članic, v členu 30, ki se nanaša na sodelovanje v kulturnem življenju, rekreaciji, prostočasnih dejavnostih in športu, navaja, da države pogodbenice invalidom priznavajo pravico do sodelovanja v kulturnem življenju enako kot drugim in sprejmejo vse ustrezne ukrepe, s katerimi invalidom med drugim zagotavljajo dostop do krajev, v katerih potekajo kulturne prireditve ali storitve, kot so gledališča, muzeji, kinematografi, knjižnice in turistične storitve, in po možnosti dostop do spomenikov in krajev državnega pomena. (10)Evropska nagrada za invalidom prijazno mesto Access City Award kaže izvedljivost in dobre prakse, kako se v mestih omogoča večja dostopnost do kulturne dediščine invalidom starejšim ljudem in osebam z omejeno mobilnostjo ali drugimi vrstami začasne zmanjšane zmožnosti, na načine, ki spoštujejo njihovo naravo in vrednote. (11)Kulturna dediščina lahko ima pomembno vlogo za povezanost skupnosti v času, ko v evropskih družbah narašča kulturna raznolikost. Novi participativni in medkulturni pristopi k politikam dediščine in izobraževalnim pobudam, ki vsem kulturnim dediščinam pripisujejo enako dostojanstvo, imajo potencial za povečanje zaupanja, medsebojnega priznavanja in socialne kohezije. (12)To je izpostavljeno tudi v okviru agende za trajnostni razvoj do leta 2030, ki priznava svetovno državljanstvo, kulturno raznolikost in medkulturni dialog kot glavna načela trajnostnega razvoja. Ugotavlja, da lahko vse kulture in civilizacije kot ključni akterji prispevajo k trajnostnemu razvoju. Kultura je izrecno omenjena v več ciljih trajnostnega razvoja iz Agende 2030: na primer cilj 4 (izobrazba), cilj 5 (enakost spolov), cilj 8 in cilj 12 v povezavi s turizmom (trajnostna rast/načini porabe) in zlasti cilj 11 (mesta – dediščina).

(13)Vedno večje mednarodno priznavanje potrebe, da je treba ljudi in človeške vrednote postaviti v središče razširjenega in interdisciplinarnega pojma kulturne dediščine, krepi potrebo po spodbujanju širšega dostopa do kulturne dediščine. To je mogoče doseči s sodelovanjem različnih ciljnih skupin in s povečanjem dostopnosti do krajev, stavb, izdelkov in storitev, ob upoštevanju posebnih potreb in posledic demografskih sprememb. (14)Politike za vzdrževanje, obnovo, ohranjanje , ponovno uporabo, dostopnost in promocijo kulturne dediščine ter s tem povezanih storitev so sicer v prvi vrsti v nacionalni, regionalni ali lokalni pristojnosti. Kulturna dediščina ima kljub temu jasno evropsko razsežnost in se obravnava v okviru številnih politik EU, ne samo tistih kulturne narave. Te vključujejo naslednje politike: izobraževanje, kmetijstvo in razvoj podeželja, regionalni razvoj, socialna kohezija, pomorske zadeve, okolje, turizem, digitalna agenda, raziskave in inovacije ter komuniciranje. (15)Varstvo, krepitev in upravljanje virov kulturne dediščine, ki zadevajo različne javne politike, potrebujejo učinkovito upravljanje na več ravneh in boljše medsektorsko sodelovanje, da bi v celoti uresničili svoj potencial za evropska gospodarstva in družbe. To vključuje vse zainteresirane strani, vključno z javnimi organi in posamezniki, organizacijami civilne družbe, nevladnimi organizacijami in prostovoljskim sektorjem. (16)Svet je v svojih sklepih z dne 25. novembra 2014 pozval Komisijo, naj preuči možnost predstavitve predloga za „Evropsko leto kulturne dediščine“. (17)Evropski parlament je v resoluciji z dne 8. septembra 2015 priporočil razglasitev evropskega leta kulturne dediščine, po možnosti za leto 2018. (18)Evropski odbor regij je v svojem mnenju z dne 16. aprila 2014 pozdravil predlog Sveta za „evropsko leto kulturne dediščine“, ter poudaril njegov prispevek k doseganju skupnih ciljev v vsej Evropi. (19)Razglasitev evropskega leta kulturne dediščine je učinkovit način za izboljšanje ozaveščenosti javnosti, razširjanje informacij o dobrih praksah ter spodbujanje raziskav in inovacij kot tudi razprav o politiki. Z ustvarjanjem okolja za hkratno spodbujanje teh ciljev na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni je mogoče doseči večjo sinergijo in boljšo uporabo virov. (20)Dediščina prav tako predstavlja področje delovanja v več programih na področju zunanjih odnosov, zlasti – vendar ne izključno – na Bližnjem vzhodu. Promocija vrednosti kulturne dediščine je tudi odgovor na namerno uničevanje kulturnih zakladov na konfliktnih območjih. Pomembno bo zagotoviti dopolnjevanje med evropskim letom kulturne dediščine in vsemi pobudami na področju zunanjih odnosov, razvitimi znotraj ustreznih okvirov. Ukrepi za varstvo in promocijo kulturne dediščine v okviru ustreznih instrumentov za zunanje odnose bi morali med drugim izražati skupni interes v povezavi z izmenjavo izkušenj in vrednot s tretjimi državami. Spodbujali se bodo poznavanje, spoštovanje in razumevanje drugih kultur. (21)Čeprav je ta sklep naslovljen na države članice, morajo biti z ukrepi v okviru evropskega leta kulturne dediščine tesno povezane tudi države, ki se pripravljajo na pristop. Prizadevati bi si bilo treba tudi za sodelovanje z državami evropske sosedske politike in drugimi partnerskimi državami, če je to primerno. To je mogoče doseči v ustreznih okvirih sodelovanja in dialoga, zlasti v okviru dialoga civilne družbe med EU in temi državami. (22)Varstvo, ohranjanje in krepitev evropske kulturne dediščine spadajo med cilje obstoječih programov Unije. Zato je evropsko leto mogoče izvesti z uporabo teh programov v okviru njihovih obstoječih določb in določitvijo prednostnega financiranja na letni ali večletni osnovi. Programi in politike na področjih, kot so kultura, izobraževanje, kmetijstvo in razvoj podeželja, regionalni razvoj, socialna kohezija, pomorske zadeve, okolje, turizem, strategija za enotni digitalni trg, raziskave in inovacije ter komuniciranje, posredno ali neposredno prispevajo k zaščiti, krepitvi, inovativni ponovni uporabi in promociji evropske kulturne dediščine ter lahko pobudo podpirajo v skladu s svojimi pravnimi okviri. (23)Cilj tega sklepa je podpreti prizadevanja držav članic za zaščito, varstvo, izboljšanje, ponovno uporabo in promocijo evropske kulturne dediščine. Ker države članice teh ciljev zaradi potrebe po nadnacionalni izmenjavi informacij in razširjanju dobrih praks v vsej Uniji ne morejo v zadostni meri doseči same, temveč jih je mogoče bolje doseči na ravni Unije, lahko Evropska unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kakor je določeno v členu 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta sklep ne presega tistega, kar je potrebno za dosego navedenega cilja – SPREJELA NASLEDNJI SKLEP: Člen 1 Predmet urejanja Leto 2018 se razglasi za „evropsko leto kulturne dediščine“ (v nadaljnjem besedilu: evropsko leto). Člen 2 Cilji 1. V skladu s cilji evropske agende za kulturo so splošni cilji evropskega leta spodbujati in podpirati prizadevanja Unije, držav članic, regionalnih in lokalnih organov za zaščito, varstvo, ponovno uporabo, krepitev, vrednotenje in promocijo evropske kulturne dediščine v Evropski uniji (EU), predvsem z izmenjavo izkušenj in dobrih praks. Njegovi cilji so zlasti: (a)prispevalo bo k promociji vloge evropske kulturne dediščine kot bistvenega sestavnega dela kulturne raznolikosti in medkulturnega dialoga. Osredotočilo naj bi se na najboljše načine za zagotovitev ohranjanja in varstva kulturne dediščine, da bi v njej lahko uživala širša in bolj raznolika javnost. Ti načini bodo med drugim zajemali ukrepe za razvoj občinstva in izobraževanje o dediščini, s čimer se spodbujata socialna vključenost in integracija, ob popolnem spoštovanju pristojnosti držav članic; (b)okrepiti prispevek evropske kulturne dediščine h gospodarstvu in družbi z neposrednim in posrednim gospodarskim potencialom. To vključuje tudi sposobnost za podpiranje kulturne in ustvarjalne industrije ter spodbujanje ustvarjanja in inovacij, promocijo trajnostnega turizma, krepitev socialne kohezije in ustvarjanje dolgoročnega zaposlovanja;

(c)prispevati k promociji kulturne dediščine kot pomembne sestavine mednarodne razsežnosti Unije ter se pri tem opreti na interes za evropsko dediščino in strokovno znanje v partnerskih državah. 2. Posebni cilji evropskega leta kulturne dediščine so: (a)(a) spodbujanje pristopov, ki so usmerjeni v ljudi, vključujoči, usmerjeni v prihodnost, bolj celostni in medsektorski, da bi dediščina postala dostopna vsem in da se zagotovi varstvo, ohranjanje, inovativna ponovna uporaba in krepitev kulturne dediščine; (b)spodbujanje inovativnih modelov upravljanja na več ravneh in vodenja kulturne dediščine, v katerega bodo vključene vse zainteresirane strani, skupaj z državnimi organi in fizične osebe, organizacijami civilne družbe, nevladnimi organizacijami in prostovoljci; (c)spodbujanje razprav, raziskav in inovacijskih dejavnosti ter izmenjave dobrih praks o kakovosti ohranjanja in varstva kulturne dediščine in o sodobnih posegih v zgodovinsko okolje, kot tudi spodbujanje rešitev, dostopnih vsem, tudi invalidom; (d)poudarjanje in spodbujanje pozitivnega prispevka kulturne dediščine k družbi in gospodarstvu prek raziskav in inovacij, vključno z dokazno podlago na ravni EU in z razvojem kazalnikov in meril uspešnosti; (e)spodbujanje lokalnih razvojnih strategij, da se izkoristi potencial kulturne dediščine, vključno s spodbujanjem trajnostnega kulturnega turizma; (f)podpora razvoju specializiranih znanj in spretnosti ter izboljšanje upravljanja in prenosa znanja na področju dediščine, ob upoštevanju posledic prehoda na digitalno tehnologijo; (g)promocija dediščine kot vira navdiha za sodobno ustvarjanje in inovacije ter izpostavljanje možnosti za medsebojno bogatenje in tesnejše sodelovanje med kulturnimi in kreativnimi sektorji, skupnostmi ter sektorjem dediščine; (h)ozaveščanje o pomenu evropske kulturne dediščine prek izobraževanja in vseživljenjskega učenja, zlasti z usmeritvijo v mlade in lokalne skupnosti; (i)poudarjanje možnosti mednarodnega sodelovanja na področju kulturne dediščine za razvoj tesnejših vezi z državami zunaj EU ter spodbujanje medkulturnega dialoga, sprav po konfliktih in preprečevanja konfliktov; (j)spodbujanje raziskav in inovacij na področju kulturne dediščine; olajšanje uporabe in izkoriščanja rezultatov raziskav pri vseh zainteresiranih straneh, predvsem pri javnih organih in v zasebnem sektorju, ter omogočanje razširjanja rezultatov raziskav v širši javnosti ter (k)spodbujanje sinergij med Unijo in državami članicami, vključno s krepitvijo pobud za preprečevanje nezakonite trgovine s kulturnimi dobrinami. Člen 3 Vsebina ukrepov 1. Ukrepi, ki jih je treba sprejeti za doseganje ciljev, določenih v členu 2, vključujejo naslednje dejavnosti na evropski, nacionalni, regionalni ali lokalni ravni, povezane s cilji evropskega leta: (a)konference, prireditve in pobude za spodbujanje razprave in ozaveščanje o pomenu in vrednosti kulturne dediščine ter za lažje sodelovanje z državljani in zainteresiranimi stranmi; (b)informacijske in izobraževalne kampanje ter kampanje ozaveščanja za vrednote, kot so raznolikost in medkulturni dialog z uporabo dokazov iz bogate evropske kulturne dediščine, in spodbujanje prispevka splošne javnosti k zaščiti in upravljanju dediščine in bolj splošno k uresničevanju ciljev evropskega leta; (c)izmenjava izkušenj in dobrih praks na ravni nacionalnih, regionalnih in lokalnih uprav ter drugih organizacij, s čimer se bo zagotovilo razširjanje informacij o kulturni dediščini ter (d)študije in raziskovalne ter inovacijske dejavnosti ter razširjanje njihovih rezultatov na evropski ali nacionalni ravni.

2. Komisija in države članice lahko opredelijo druge dejavnosti, ki bi lahko prispevale k ciljem evropskega leta, določenim v členu 2, ter dovolijo, da se sklicevanja na evropsko leto uporabljajo pri promociji navedenih dejavnosti, če prispevajo k doseganju teh ciljev. Člen 4 Koordinacija na nacionalni ravni Vsaka država članica imenuje nacionalnega koordinatorja, odgovornega za organizacijo njenega sodelovanja v evropskem letu. Koordinator zagotovi koordinacijo zadevnih dejavnosti na nacionalni ravni. Člen 5 Koordinacija na ravni Unije Komisija bo sklicevala srečanja nacionalnih koordinatorjev, da se bosta zagotovili koordinacija izvajanja evropskega leta ter izmenjava informacij o izvajanju na nacionalni in evropski ravni. Člen 6 Mednarodno sodelovanje Komisija za namene evropskega leta sodeluje s pristojnimi mednarodnimi organizacijami, zlasti z Unescom in Svetom Evrope, ter si prizadeva za prepoznavnost sodelovanja EU. Člen 7 Financiranje Sofinanciranje dejavnosti na evropski ravni v podporo evropskemu letu je v skladu z veljavnimi pravili in v okviru obstoječih možnosti določanja prednostnih nalog na letni ali večletni osnovi, ki veljajo za obstoječe programe, zlasti za program Ustvarjalna Evropa. Kjer je to ustrezno, lahko evropsko leto podpirajo tudi drugi programi in politike, v skladu z njihovimi obstoječimi pravnimi in finančnimi določbami. Člen 8 Spremljanje in ocenjevanje Komisija do 31. decembra 2019 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij predloži poročilo o izvajanju, rezultatih in splošni oceni pobud iz tega sklepa. Člen 9 Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Člen 10 Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, Za Evropski parlament Za Svet Predsednik Predsednik OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1.OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1.Naslov predloga/pobude 1.2.Zadevna področja v strukturi ABM/ABB 1.3.Vrsta predloga/pobude 1.4.Cilji 1.5.Utemeljitev predloga/pobude 1.6.Trajanje ukrepa in finančnih posledic 1.7.Načrtovani načini upravljanja 2.UKREPI UPRAVLJANJA 2.1.Pravila o spremljanju in poročanju 2.2.Upravljavski in kontrolni sistem 2.3.Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti 3.OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1.Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice 3.2.Ocenjene posledice za odhodke 3.2.1.Povzetek ocenjenih posledic za odhodke

3.2.2.Ocenjene posledice za odobritve za poslovanje 3.2.3.Ocenjene posledice za odobritve za upravne zadeve 3.2.4.Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom 3.2.5.Udeležba tretjih oseb pri financiranju 3.3.Ocenjene posledice za prihodke OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1.OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1.Naslov predloga/pobude Evropsko leto kulturne dediščine 1.2.Zadevna področja v strukturi ABM/ABB PODROČJA POLITIKE: IZOBRAŽEVALNE IN KULTURNE DEJAVNOSTI USTVARJALNA EVROPA 1.3.Vrsta predloga/pobude X Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep. ◻ Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep na podlagi pilotnega projekta / pripravljalnega ukrepa. ◻ Predlog/pobuda se nanaša na podaljšanje obstoječega ukrepa. ◻ Predlog/pobuda se nanaša na obstoječ ukrep, preusmerjen v nov ukrep. 1.4.Cilji 1.4.1.Večletni strateški cilji Komisije, ki naj bi bili doseženi s predlogom/pobudo Glede na posebnost pobude, kot je evropsko leto, večletni strateški cilj ni predviden. 1.4.2.Specifični cilji in zadevne dejavnosti v strukturi ABM/ABB

Specifični cilj št. (a) Prispevalo bo k promociji vloge evropske kulturne dediščine kot bistvenega sestavnega dela kulturne raznolikosti in medkulturnega dialoga. Osredotočilo naj bi se na najboljše načine za zagotovitev ohranjanja in varstva kulturne dediščine, da bi v njej lahko uživala širša in bolj raznolika javnost. Ti načini bodo med drugim zajemali ukrepe za razvoj občinstva in izobraževanje o dediščini, s čimer se spodbujata socialna vključenost in integracija, ob popolnem spoštovanju pristojnosti držav članic; (b) okrepiti prispevek evropske kulturne dediščine h gospodarstvu in družbi z neposrednim in posrednim gospodarskim potencialom. To vključuje tudi sposobnost za podpiranje kulturne in ustvarjalne industrije ter spodbujanje ustvarjanja in inovacij, promocijo trajnostnega turizma, krepitev socialne kohezije in ustvarjanje dolgoročnega zaposlovanja; (c) prispevati k promociji kulturne dediščine kot pomembne sestavine mednarodne razsežnosti Unije ter se pri tem opreti na interes za evropsko dediščino in strokovno znanje v partnerskih državah. Zadevne dejavnosti v strukturi ABM/ABB 15.04 – Ustvarjalna Evropa 1.4.3.Pričakovani rezultati in posledice Navedite, kakšne posledice naj bi imel(-a) predlog/pobuda za upravičence/ciljne skupine. – informacijske in promocijske kampanje, prireditve in pobude na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni, da bi se tako prenesla ključna sporočila ter razširjale informacije o zgledih dobre prakse, vključno z vlogo EU pri spodbujanju skupnih rešitev; – ozaveščanje o pomenu kulturne dediščine za državljane EU in krepitev njenega prispevka k rasti in ustvarjanju delovnih mest ter socialni koheziji na nacionalni in na evropski ravni; – izpostavljanje izzivov in krepitev priložnosti za varstvo, ohranjanje in upravljanje kulturne dediščine, vključno s tistimi, povezanimi z digitalizacijo 1.4.4.Kazalniki rezultatov in posledic Navedite, s katerimi kazalniki se bo spremljalo izvajanje predloga/pobude. Število realizacij v okviru informacijske kampanje 1.5.Utemeljitev predloga/pobude 1.5.1.Potrebe, ki jih je treba zadovoljiti kratkoročno ali dolgoročno Kratkoročno: Boljše informacije o pomenu kulturne dediščine kot sredstva za EU ter o vlogi EU pri ohranjanju tega modela Dolgoročno: Večja ozaveščenost državljanov o pomenu kulturne dediščine ter večje priznavanje pozitivne vloge EU 1.5.2.Dodana vrednost ukrepanja EU – krepitev ozaveščenosti o pomenu evropske kulturne dediščine v smislu gospodarske rasti in socialne kohezije

– povečanje ozaveščenosti glede izzivov in priložnosti ter poudarjanje vloge EU pri spodbujanju skupnih rešitev 1.5.3.Spoznanja iz podobnih izkušenj v preteklosti Evropska leta, organizirana v zadnjih 10 letih, so dokazala svojo vrednost kot učinkoviti instrumenti ozaveščanja, ki so vplivali na splošno javnost in multiplikatorje ter ustvarili sinergije med različnimi področji ukrepanja na ravni EU in držav članic. 1.5.4.Skladnost in možnosti sinergij z drugimi ustreznimi instrumenti Evropsko leto kulturne dediščine bo delovalo kot referenčna točka za več programov Unije, kot so program Ustvarjalna Evropa, evropski strukturni in investicijski skladi, Obzorje 2020 (vključno z digitalnimi elementi ohranjanja in vrednotenja dediščine), Erasmus + in program Evropa za državljane. Ustvarjalna Evropa financira tri ukrepe EU, ki se posebej posvečajo kulturni dediščini: dnevi evropske dediščine, nagrada EU za kulturno dediščino in znak evropske dediščine. 1.6.Trajanje ukrepa in finančnih posledic X Časovno omejen(-a) predlog/pobuda –X Trajanje predloga/pobude od 1. 1. 2018 do 31. 12. 2018 –X finančne posledice med letoma 2017 in 2018 ◻ Časovno neomejen(-a) predlog/pobuda –izvajanje z obdobjem uvajanja med letoma LLLL in LLLL, –ki mu sledi izvajanje predloga/pobude v celoti. 1.7.Načrtovani načini upravljanja X Neposredno upravljanje – Komisija: –◻z lastnimi službami, vključno z zaposlenimi v delegacijah Unije, –◻ ◻prek izvajalskih agencij. ◻ Deljeno upravljanje z državami članicami. ◻ Posredno upravljanje s poverjanjem nalog izvrševanja proračuna: –◻ tretjim državam ali organom, ki jih te imenujejo, –◻ mednarodnim organizacijam in njihovim agencijam (navedite),

–◻EIB in Evropskemu investicijskemu skladu, –◻ organom iz členov 208 in 209 finančne uredbe, –◻ subjektom javnega prava, –◻ subjektom zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve, kolikor ti subjekti zagotavljajo ustrezna finančna jamstva, –◻ subjektom zasebnega prava države članice, ki so pooblaščeni za izvajanje javno-zasebnih partnerstev in zagotavljajo ustrezna finančna jamstva, –◻ osebam, pooblaščenim za izvajanje določenih ukrepov SZVP v skladu z naslovom V PEU in opredeljenim v zadevnem temeljnem aktu. –Pri navedbi več kot enega načina upravljanja je treba to natančneje obrazložiti v oddelku „opombe“. Opombe […] […] 2.UKREPI UPRAVLJANJA 2.1.Pravila o spremljanju in poročanju Navedite pogostost in pogoje. Delovni program evropskega leta Ustanovitev usmerjevalnega odbora 2.2.Upravljavski in kontrolni sistem 2.2.1.Ugotovljena tveganja – pomanjkljiva prepoznavnost pobud – prevelika pričakovanja glede omejenega proračuna 2.2.2.Podatki o vzpostavljenem sistemu notranje kontrole

Redno ocenjevanje tveganja v okviru usmerjevalnega odbora 2.2.3.Ocena stroškov in koristi kontrol ter ocena pričakovane stopnje tveganja napak [Pour mémoire] [Pour mémoire] 2.3.Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti Navedite obstoječe ali načrtovane preprečevalne in zaščitne ukrepe. Komisija zagotovi, da se ob izvajanju ukrepov, financiranih na podlagi tega sklepa, zaščitijo finančni interesi Unije s preventivnimi ukrepi proti goljufijam, korupciji in kakršnim koli drugim nezakonitim dejavnostim, z izvajanjem učinkovitih pregledov in izterjavo neupravičeno plačanih zneskov ter, kadar se ugotovijo nepravilnosti, z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi. Komisija je pooblaščena za izvajanje pregledov in inšpekcij na kraju samem na podlagi tega sklepa v skladu z Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi. Preiskave po potrebi izvede Evropski urad za boj proti goljufijam. Take preiskave ureja Uredba (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF). 3.OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1.Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice Obstoječe proračunske vrstice Po vrstnem redu razdelkov večletnega finančnega okvira in proračunskih vrstic. Razdelek večletnega finančnega okvira Proračunska vrstica Vrsta

odhodkov Prispevek Razdelek 3: Varnost in državljanstvo dif./nedif. držav Efte držav kandidatk tretjih držav po členu 21(2)(b) finančne uredbe 3 15 04 02 – Podprogram Kultura – Podpiranje čezmejnih ukrepov ter spodbujanje nadnacionalnega kroženja in mobilnosti dif. NE NE NE NE Zahtevane nove proračunske vrstice Po vrstnem redu razdelkov večletnega finančnega okvira in proračunskih vrstic. Razdelek večletnega finančnega okvira Proračunska vrstica Vrsta

odhodkov Prispevek dif./nedif. držav Efte držav kandidatk tretjih držav po členu 21(2)(b) finančne uredbe 3.2.Ocenjene posledice za odhodke [Ta oddelek bi bilo treba izpolniti s preglednico o proračunskih podatkih upravne narave (drugi dokument v prilogi k tej oceni finančnih posledic) in prenesti na CISNET za namene posvetovanj med službami.] 3.2.1.Povzetek ocenjenih posledic za odhodke v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Razdelek večletnega finančnega

okvira Številka [3] Razdelek Varnost in državljanstvo

GD EAC Leto

N Leto

N+1 Leto

N+2 Leto

N+3 Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) SKUPAJ • Odobritve za poslovanje (1) (2) 15 04 02 – Ustvarjalna Evropa – podprogram Kultura obveznosti (1a) 1,000 3,000 4,000 plačila (2 a) 0,500 1,900 1,100 0,500 4,000 Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov Številka proračunske vrstice (3) Odobritve za GD EAC*

SKUPAJ obveznosti =1 +1a + 3 plačila =2 +2a + 3









• Odobritve za poslovanje SKUPAJ obveznosti (4) 1,000 3,000 4,000 plačila (5) 0,500 1,900 1,100 0,500 4,000 • Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov, SKUPAJ (6) Odobritve iz

RAZDELKA <….>

večletnega finančnega okvira SKUPAJ obveznosti =4+ 6 plačila =5+ 6 Če ima predlog/pobuda posledice za več razdelkov: • Odobritve za poslovanje SKUPAJ obveznosti (4) plačila (5) • Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov, SKUPAJ (6) Odobritve iz

RAZDELKOV od 1 do 4

večletnega finančnega okvira SKUPAJ

(referenčni znesek) obveznosti =4+ 6 1,000 3,000 4,000 plačila =5+ 6 0,500 1,900 1,100 0,500 4,000







Razdelek večletnega finančnega

okvira 5 „Upravni odhodki“ v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Leto

N Leto

N+1 Leto

N+2 Leto

N+3 Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) SKUPAJ GD EAC • Človeški viri p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. • Drugi upravni odhodki p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. GD EAC SKUPAJ odobritve p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. Odobritve iz

RAZDELKA 5

večletnega finančnega okvira SKUPAJ (obveznosti skupaj = plačila skupaj) p.m. p.m. p.m. v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Leto

N Leto

N+1 Leto

N+2 Leto

N+3 Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) SKUPAJ Odobritve iz

RAZDELKOV od 1 do 5

večletnega finančnega okvira SKUPAJ obveznosti plačila *Razdelek 5: Upravni stroški, vključno s stroški človeških virov, bodo kriti s prerazporeditvijo znotraj GD EAC. 3.2.2.Ocenjene posledice za odobritve za poslovanje –◻ ◻Za predlog/pobudo niso potrebne odobritve za poslovanje. –X Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za poslovanje, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: odobritve za prevzem obveznosti v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Cilji in realizacije ⇩ Leto

N Leto

N+1 Leto

N+2 Leto

N+3 Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) SKUPAJ REALIZACIJE vrsta povprečni stroški število stroški število stroški število stroški število stroški število stroški število stroški število stroški število realizacij skupaj stroški realizacij skupaj SPECIFIČNI CILJ št. 1 – realizacija komuniciranje 0,3 2 0,600 0 0 0,600 – realizacija seminarji 0,25 4 1,000 0 0 1,000 – realizacija Seštevek za specifični cilj št. 1 6 1,600 0 0 1,600 SPECIFIČNI CILJ št. 2 ... – realizacija komuniciranje 0,3 2 0,600 0 0 0,600 – realizacija seminarji in konference 0,25 3 0,750 0 0 0,750 Seštevek za specifični cilj št. 2 5 1,350 0 0 1,350 SPECIFIČNI CILJ št. 3 ... – realizacija komuniciranje 0,3 1 0,300 0 0 0,300 – realizacija seminarji in konference 0,25 3 0,750 0 0 0,750 Seštevek za specifični cilj št. 3 4 1,050 0 0 1,050 STROŠKI SKUPAJ 4,000 Realizacije Komunikacijska kampanja: to lahko vključuje videe s sporočili za javnost, videoposnetke, grafično podobo, spletišča, odnose z javnostmi, družbene medije, promocijsko gradivo, publikacije in tiskanje, študije in druge dejavnosti ozaveščanja. Seminarji in konference: sem spadajo otvoritvene in zaključne konference, predavanja, delavnice, prireditve na visoki ravni, novinarski seminarji, spremljevalni dogodki in druge prireditve v Bruslju ali v državah članicah. Struktura stroškov Na podlagi prejšnjih izkušenj pri drugih ukrepih, povezanih s kulturo, predvsem v okviru programa Ustvarjalna Evropa, je bilo ocenjeno, da povprečni stroški komunikacijske kampanje na ravni EU znašajo približno 300 000 EUR in da lahko stroški seminarja nihajo med 100 000 EUR in 400 000 EUR, odvisno od obsega in števila udeležencev, tako da se domneva, da lahko povprečni stroški seminarjev, ki bodo organizirani v okviru evropskega leta kulturne dediščine, razumno znašajo 250 000 EUR. 3.2.3.Ocenjene posledice za odobritve za upravne zadeve 3.2.3.1.Povzetek –◻ ◻Za predlog/pobudo niso potrebne odobritve za upravne zadeve –X Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za upravne zadeve, kot je pojasnjeno v nadaljnjem besedilu: v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Leto

N Leto

N+1 Leto

N+2 Leto

N+3 Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) SKUPAJ RAZDELEK 5

večletnega finančnega okvira Človeški viri p.m. p.m. p.m. p.m. Drugi upravni odhodki p.m. p.m. p.m. p.m. Seštevek za RAZDELEK 5

večletnega finančnega okvira p.m. p.m. p.m. p.m. Odobritve zunaj RAZDELKA 5

večletnega finančnega okvira Človeški viri Drugi

upravni odhodki Seštevek za odobritve

zunaj RAZDELKA 5

večletnega finančnega okvira SKUPAJ p.m. p.m. p.m. p.m.

Potrebe po odobritvah za človeške vire in druge upravne odhodke se krijejo z odobritvami GD, ki so že dodeljene za upravljanje ukrepa in/ali so bile prerazporejene znotraj GD, po potrebi skupaj z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v okviru postopka letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve. 3.2.3.2.Ocenjene potrebe po človeških virih –◻ ◻Za predlog/pobudo niso potrebni človeški viri. –X Za predlog/pobudo so potrebni človeški viri, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: ocena, izražena v ekvivalentu polnega delovnega časa Leto

N Leto

N+1 Leto N+2 Leto N+3 Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) • Delovna mesta v skladu s kadrovskim načrtom (uradniki in začasni uslužbenci) XX 01 01 01 (sedež in predstavništva Komisije) 1 1 1 XX 01 01 02 (delegacije) XX 01 05 01 (posredne raziskave) 10 01 05 01 (neposredne raziskave) • Zunanji sodelavci (v ekvivalentu polnega delovnega časa: EPDČ) XX 01 02 01 (PU, NNS, ZU iz splošnih sredstev) XX 01 02 02 (PU, LU, NNS, ZU in MSD na delegacijah) XX 01 04 yy – na sedežu – na delegacijah XX 01 05 02 (PU, NNS, ZU za posredne raziskave) 10 01 05 02 (PU, NNS, ZU za neposredne raziskave) Druge proračunske vrstice (navedite) SKUPAJ 1 1 1 XX je zadevno področje ali naslov. Potrebe po človeških virih se krijejo z osebjem GD, ki je že dodeljeno za upravljanje ukrepa in/ali je bilo prerazporejeno znotraj GD, po potrebi skupaj z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v okviru postopka letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve. Opis nalog: Uradniki in začasni uslužbenci oblikovanje in usklajevanje delovnega načrta leta z drugimi službami; priprava razpisnih zahtev za storitve in kupoprodajne pogodbe ter spremljanje izbirnega postopka; zagotavljanje medinstitucionalnega usklajevanja; priprava informativnih sestankov in govorov za komisarja in GD; zagotavljanje prispevkov za delo z mediji; spremljanje naknadne ocene Zunanji sodelavci 3.2.4.Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom –X Predlog/pobuda je v skladu z veljavnim večletnim finančnim okvirom. –◻ ◻Za predlog/pobudo je potrebna sprememba zadevnega razdelka večletnega finančnega okvira. Pojasnite zahtevano spremembo ter navedite zadevne proračunske vrstice in ustrezne zneske. –◻ ◻Za predlog/pobudo je potrebna uporaba instrumenta prilagodljivosti ali sprememba večletnega finančnega okvira. Pojasnite te zahteve ter navedite zadevne razdelke in proračunske vrstice ter ustrezne zneske. 3.2.5.Udeležba tretjih oseb pri financiranju –X V predlogu/pobudi ni načrtovano sofinanciranje tretjih oseb. –V predlogu/pobudi je načrtovano sofinanciranje, kot je ocenjeno v nadaljevanju: odobritve v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno)