EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 11.1.2018 COM(2018) 8 final 2018/0003(NLE) Predlog UREDBA SVETA o ustanovitvi Evropskega skupnega podjetja za visokozmogljivo računalništvo {SWD(2018) 5 final}

{SWD(2018) 6 final}



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA •Razlogi za predlog in njegovi cilji Izraz „visokozmogljivo računalništvo“ (HPC) se nanaša na tehnologije in uporabo zmogljivih superračunalnikov (ki v skupnem sistemu ali v neposredni bližini medsebojno povezujejo več sto tisoč ali več milijonov računalniških enot, ki delujejo vzporedno) za obsežne in hitre izračune, ki so tako zahtevni, da jih ni mogoče izvesti z računalniki, ki se uporabljajo za splošne namene. Metodologije visokozmogljivega računalništva vključujejo modeliranje, simulacije, napredno podatkovno analitiko in vizualizacijo, ki se v najrazličnejših znanstvenih, inženirskih, industrijskih in poslovnih aplikacijah ter aplikacijah v javnem sektorju uporabljajo za zelo zahtevne računalniške ali podatkovno intenzivne naloge. Visokozmogljivo računalništvo je v središču velikih dosežkov in inovacij v digitalni dobi, v kateri imajo tisti z najboljšimi računalniškimi sistemi prednost pred konkurenco. Je ključna tehnologija za znanost, industrijo in družbo na splošno. –Visokozmogljivo računalništvo je ključno orodje za reševanje velikih znanstvenih in družbenih izzivov, kot so (če jih omenimo le nekaj) zgodnje odkrivanje in zdravljenje bolezni ter nove terapije, ki na primer temeljijo na personalizirani in precizni medicini; dešifriranje delovanja človeških možganov; napovedovanje razvoja podnebja; opazovanje vesolja; preprečevanje in obvladovanje velikih naravnih nesreč ter pospeševanje oblikovanja novih materialov. –Visokozmogljivo računalništvo vse bolj in pomembno vpliva na industrijske panoge in podjetja, saj bistveno skrajšuje cikle načrtovanja in proizvodnje, znižuje stroške, povečuje učinkovitost rabe virov ter skrajšuje in optimizira postopke odločanja. –Visokozmogljivo računalništvo je bistveno tudi za nacionalno varnost in obrambo, na primer za razvoj zapletenih tehnologij šifriranja, sledenje kibernetskim napadom in odzivanje nanje, uporabo učinkovite forenzike in simulacije na področju jedrske energije. Znanstvene zmogljivosti ter industrijska konkurenčnost in neodvisnost Evrope so močno odvisne od dostopa do vodilnih visokozmogljivih računalniških in podatkovnih infrastruktur, ki omogočajo ustrezno odzivanje na vse večje potrebe in kompleksnost težav, ki jih je treba reševati. Čeprav je Unija leta 2012 sprejela ukrepe za okrepitev prizadevanj za zagotovitev vodilnega položaja na področju dobave sistemov in storitev visokozmogljivega računalništva ter njihove uporabe, to doslej ni bilo dovolj. Zato je trenuten položaj takšen: (a)Unija nima najboljših superračunalnikov na svetu, tisti, ki jih ima, pa so odvisni od tujih dobavnih verig za visokozmogljivo računalništvo, kar pomeni, da je izpostavljena vse večjemu tveganju, da bo prikrajšana za strateško ali tehnološko znanje in izkušnje, potrebne za inovacije in konkurenčnost; (b)superračunalniki, ki so v Uniji na voljo, ne zadovoljujejo povpraševanja. Za zapolnitev te vrzeli morajo evropski znanstveniki in industrija za obdelavo svojih podatkov pridobiti dostop do vrhunskih računalnikov zunaj Unije. To lahko povzroči težave, zlasti v zvezi z varstvom osebnih in občutljivih podatkov (npr. poslovnih podatkov ali skrivnosti) ter lastništvom podatkov, zlasti na občutljivih področjih, kot je zdravje; (c)naložbe držav članic in Unije v visokozmogljivo računalništvo v glavnem ostajajo neusklajene, uporaba razvojnih dosežkov na področju tehnologije visokozmogljivega računalništva v industriji pa je majhna. Unija in njene države članice v primerjavi s konkurenti v Združenih državah Amerike, na Kitajskem in Japonskem očitno premalo vlagajo v visokozmogljivo računalništvo, saj vrzel v financiranju znaša 500–750 milijonov EUR na leto; (d)Uniji naložb v razvoj tehnologije ne uspe pretvoriti v pridobitev sistemov visokozmogljivega računalništva, ki bi temeljili na evropski tehnologiji, to pomeni, da manjka učinkovita povezava med dobavo tehnologije, skupnim načrtovanjem z uporabniki in skupnim naročanjem sistemov, ter (e)neuspešna vzpostavitev vodilnega trga za visokozmogljivo računalništvo pomeni neuspešno vzpostavitev konkurenčne evropske industrije dobave visokozmogljivega računalništva na trgu, katerega vrednost naj bi v naslednjih desetih letih dosegla približno bilijon EUR. Za obravnavo teh vprašanj je sedem držav članic – Francija, Nemčija, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Portugalska in Španija – na digitalni dan v Rimu (ki je bil organiziran 23. marca 2017 v okviru praznovanja 60. obletnice Rimske pogodbe) podpisalo izjavo EuroHPC. Pozneje so se jim pridružile Belgija, Slovenija, Bolgarija, Švica, Grčija in Hrvaška. Teh 13 držav se je dogovorilo, da si bodo skupaj in v sodelovanju s Komisijo prizadevale do leta 2022/2023 pridobiti in vzpostaviti vseevropsko integrirano infrastrukturo za superračunalništvo v merilu eksa (EuroHPC). Druge države članice in pridružene države so bile pozvane k podpisu izjave EuroHPC. Cilj, ki ga je postavila Unija, je do leta 2022 ali 2023 doseči zmogljivost v merilu eksa, tj. raven zmogljivosti računalniških sistemov, ki lahko izvedejo 1018 operacij na sekundo. Povečanje računalniških zmogljivosti nad merilo eksa bi vključevalo tehnologije v merilu nad eksa in verjetno kvantne računalnike. To so računalniške naprave, ki namesto tradicionalnih tranzistorjev izkoriščajo kvantne fizične učinke. Do leta 2019 bi bilo treba kot vmesni korak pri doseganju zmogljivosti v merilu eksa doseči zmogljivost v merilu pod eksa, tj. zmogljivost v merilu, ki ustreza od 20 % do 50 % merila eksa. Države, ki so podpisale izjavo EuroHPC, so spoznale, da morajo skupaj z Unijo nujno vlagati, da bi pridobile vrhunsko visokozmogljivo računalniško infrastrukturo in jo dale na voljo uporabnikom iz evropske znanstvene skupnosti in industrije, pri čemer bi ta infrastruktura ustrezala njihovim strogim zahtevam glede uporabe, ter v Evropi do leta 2022/2023 razvile lastno vrhunsko visokozmogljivo računalniško infrastrukturo v merilu eksa. Za dosego teh ciljev bo potreben nov pravni in finančni instrument, ki bo (leta 2019/2020) omogočil nakup dveh vrhunskih računalnikov v merilu pred eksa z nekaj sto petaflopsi3, ki bosta dana na voljo javnim in zasebnim uporabnikom, da bodo lahko razvili vodilne znanstvene in industrijske aplikacije, ki bodo spodbujale razvoj obširnega ekosistema v merilu pod eksa v Evropi. Ta instrument bo moral podpirati tudi raziskave in razvoj ter razvoj tehnologije, potrebne za skupno načrtovanje konkurenčnih evropskih računalnikov v merilu eksa, vključno s prvo generacijo evropske tehnologije mikroprocesorjev z majhno porabo, ki je ključna tehnologija za dosego zmogljivosti v merilu eksa v Evropi do leta 2022/2023. Vendar ta predlog ne bi vključeval nakupa sistemov v merilu eksa. Komisija je poleti in jeseni 2017 izvedla oceno učinka, da bi določila najboljši instrument za dosego teh ciljev, ki bi hkrati obetal najboljše gospodarske, družbene in okoljske učinke ter zaščitil interese Unije. Ugotovljeno je bilo, da je skupno podjetje najboljša možnost. Skupno podjetje zagotavlja skupni pravni, pogodbeni in organizacijski okvir za strukturiranje skupnih zavez, ki jih sprejmejo sodelujoči člani. Svojim članom zagotavlja tudi trdno strukturo upravljanja in proračunsko gotovost. S spodbujanjem (zlasti evropske) tehnologije lahko izvaja skupno javno naročanje in upravlja vrhunske visokozmogljive računalniške sisteme. Deluje lahko kot lastnik superračunalnikov v merilu pod eksa, ki jih skupaj financirajo njegovi člani, ter s tem omogoča nediskriminatoren dostop do njih. Začne lahko programe raziskav, razvoja in inovacij za razvoj tehnologij in njihovo poznejšo integracijo v evropske superračunalniške sisteme v merilu eksa, s čimer lahko sklene verigo od raziskav in razvoja do dobave in upravljanja visokozmogljivih računalniških sistemov v merilu eksa ter prispeva k razvoju konkurenčne evropske industrije dobave tehnologije. Skupno podjetje EuroHPC bo sredstva črpalo iz proračunov veljavnega večletnega finančnega okvira, ki so že namenjeni dejavnostim na področju visokozmogljivega računalništva v delovnih programih za zadnji dve leti programa Obzorje 2020 in Instrumenta za povezovanje Evrope. Pri doseganju svojih ciljev se ne bo zanašalo na dodatna finančna sredstva iz naslednjega večletnega finančnega okvira. Če bodo v naslednjem večletnem finančnem okviru na voljo sredstva, bo treba uredbo o Skupnem podjetju EuroHPC spremeniti, da se bo opredelil nov mandat, ki bo zajemal javno naročanje in upravljanje infrastrukture v merilu eksa, razvoj visokozmogljive računalniške tehnologije po tem, ko se doseže zmogljivost v merilu eksa, ter javno naročanje in upravljanje take infrastrukture v merilu nad eksa, vključno z njenim morebitnim povezovanjem s kvantnimi računalniškimi tehnologijami. Spremenjen, razširjen mandat bi v skladu z zahtevami za boljše pravno urejanje temeljil na sorazmerni oceni učinka.

Kako bo delovalo Skupno podjetje EuroHPC? Dejavnosti skupnega podjetja bodo organizirane okrog dveh glavnih stebrov: (1)javnega naročanja in upravljanja visokozmogljivih računalniških in podatkovnih infrastruktur: pridobitev vrhunskih superračunalniških in podatkovnih infrastruktur, njihova uporaba, medsebojno povezovanje in upravljanje ter zagotavljanje in upravljanje dostopa do teh infrastruktur za različne javne in zasebne uporabnike ter (2)programa raziskav in inovacij na področju visokozmogljivega računalništva: podpora načrtu raziskav in inovacij za evropsko visokozmogljivo računalniško tehnologijo ter razvoju znanja in izkušenj; razvoj aplikacij, znanja in spretnosti ter široka uporaba visokozmogljivega računalništva. Člani skupnega podjetja bodo: –javni člani: Unija (ki jo bo zastopala Komisija), države članice in pridružene države v programu Obzorje 2020, ki želijo sodelovati (v nadaljnjem besedilu: sodelujoče države). Sodelujoče države trenutno vključujejo 13 držav, ki so podpisale izjavo EuroHPC: Francija, Nemčija, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Portugalska, Španija, Belgija, Slovenija, Bolgarija, Grčija, Hrvaška in Švica, vendar se jim lahko pridružijo druge države članice in pridružene države, ter –zasebni člani: predstavniki zainteresiranih strani na področju visokozmogljivega računalništva in velepodatkov, vključno s predstavniki iz akademskih krogov in industrije. Združenji ETP4HPC in BDVA, ki zastopata zasebne subjekte v javno-zasebnih pogodbenih partnerstvih, sta predložili pismi podpore za izvajanje pobude EuroHPC in izrazili zanimanje za prispevanje k dejavnostim skupnega podjetja. Vodstvo skupnega podjetja bo strukturirano, kot sledi: –upravni odbor (sestavljen iz predstavnikov javnih članov skupnega podjetja) bo odgovoren za strateško oblikovanje politike in odločitve o financiranju v zvezi z javnim naročanjem in dejavnostmi skupnega podjetja na področju raziskav in razvoja. Glasovalne pravice in postopki članov bodo načeloma sorazmerni z njihovimi finančnimi prispevki, ter –industrijski in znanstveni svetovalni odbor (sestavljen iz predstavnikov zasebnih članov skupnega podjetja). Da bi se preprečila navzkrižja interesov, zlasti pri naročanju superračunalnikov v merilu pod eksa za dobavitelje visokozmogljive tehnologije, bo imel ta odbor samo svetovalno vlogo in bo vključeval dve svetovalni skupini: ·svetovalno skupino za raziskave in inovacije, ki bo vključevala predstavnike iz akademskih krogov, uporabnike iz industrije in dobavitelje tehnologije, odgovorna pa bo za pripravo srednje- do dolgoročnega načrta raziskav in inovacij na področju tehnologije in aplikacij, ki bo zajemal raziskovalne dejavnosti ter dejavnosti na področju inovacij, aplikacij in razvoja znanja in spretnosti, ki jih bo podpiral program skupnega podjetja za raziskave in inovacije, ter ·svetovalno skupino za infrastrukturo, ki bo vključevala izkušene akademske strokovnjake in strokovnjake iz uporabniške industrije, ki jih bo izbral upravni odbor, in bo temu upravnemu odboru neodvisno svetovala o javnem naročanju in upravljanju superračunalnikov v lasti skupnega podjetja. Skupno podjetje EuroHPC bo začelo delovati leta 2019. V letih 2019 in 2020 bo objavilo odprte razpisne postopke za predloge v zvezi z raziskavami in inovacijami za financiranje visokozmogljive računalniške tehnologije in dejavnosti razvoja aplikacij. Poleg tega bo kupilo dva vrhunska računalnika z zmogljivostjo v merilu pod eksa, in sicer z zmogljivostjo nekaj sto petaflopsov, in sofinanciralo pridobitev vsaj dveh dodatnih računalnikov z zmogljivostjo nekaj deset petaflopsov. Skupno podjetje bo kupilo visokozmogljive računalniške stroje in bo njihov lastnik, nakup pa bo v glavnem financirala Unija. Sodelujoče države bodo kupile in bodo lastnice tistih superračunalnikov, katerih nakup bodo v glavnem financirale same. Skupno podjetje bo superračunalnika z zmogljivostjo v merilu pred eksa pridobilo v dveh korakih: –najprej bo izbralo gostiteljski subjekt v državi članici, ki sodeluje v skupnem podjetju in zagotavlja potrebne zmogljivosti za gostovanje in upravljanje superračunalnika (navadno center za superračunalništvo). Upravni odbor bo določil merila za izbiro gostiteljskega subjekta. Skupno podjetje in gostiteljski subjekt bosta podpisala sporazum o gostovanju, v katerem bodo določene odgovornosti subjekta glede namestitve in upravljanja visokozmogljivih računalniških strojev. Superračunalnika v merilu pod eksa bosta nameščena v državi članici, saj je splošni cilj podpreti razvoj integriranega ekosistema visokozmogljivega računalništva v Uniji; –nato bo skupno podjetje začelo postopek za pridobitev superračunalnika, ki bo nameščen v izbranem gostiteljskem subjektu in se bo v njem upravljal. Finančni prispevek Unije na podlagi veljavnega večletnega finančnega okvira bi znašal 486 milijonov EUR, sodelujoče države in zasebni člani Skupnega podjetja EuroHPC pa bi prispevali podobne zneske. Skupno podjetje bo ta sredstva uporabilo predvsem za izvajanje dejavnosti v okviru dveh stebrov (glej zgoraj). Zlasti drugi steber (program za raziskave in inovacije na področju visokozmogljivega računalništva) bo obravnaval neučinkovitost usklajevanja programov, s katero se trenutno spopada Komisija, ker mora strategijo za visokozmogljivo računalništvo izvajati prek ločenih delovnih programov (Obzorje 2020 in Instrument za povezovanje Evrope). Upravni odbor bo odgovoren za: ·usklajevanje vsebine in časovnega razporeda različnih razpisov v strateškem načrtu za visokozmogljivo računalništvo;

·zagotavljanje skladnosti med temami razpisov ter ·vzpostavitev ustreznih instrumentov financiranja za dosego ciljev, zlasti javnega naročanja na področju inovacij, ki bo spremljalo prehod od razvoja evropske visokozmogljive računalniške tehnologije do nakupa evropskih računalnikov. Skupno podjetje bo lahko na podlagi pravil okvirnega programa Obzorje 2020 uvedlo določbe za zaščito gospodarskih in strateških interesov Unije, tj. da bi se zaščitila intelektualna lastnina, ustvarjena v Uniji, ter najprej izkoristili vsi rezultati raziskav in inovacij v Uniji, ki jih je financirala EU. •Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike V sporočilu iz leta 2012 z naslovom „Visoko zmogljivo računalništvo: položaj Evrope v globalni tekmi“1 je bil poudarjen strateški pomen visokozmogljivega računalništva kot ključnega sredstva za inovacijsko zmogljivosti EU. Komisija je 19. aprila 2016 sprejela evropsko pobudo za računalništvo v oblaku, ki je del njene strategije za digitalizacijo evropske industrije. To vključuje vodilni evropski ekosistem visokozmogljivega računalništva in velepodatkov, ki ga bodo vzpostavile Komisija in države članice ter bo temeljil na vrhunski visokozmogljivi računalniški, podatkovni in omrežni infrastrukturi. Takšna infrastruktura bi Evropski uniji pomagala, da do leta 2022/2023 postane ena od svetovnih superračunalniških velesil, saj bi zagotovila superračunalnike v merilu eksa, ki bi temeljili na evropski tehnologiji. •Skladnost z drugimi politikami Unije Komisija je 10. maja 2017 sprejela vmesni pregled izvajanja strategije za enotni digitalni trg, v katerem je sporočila, da namerava do konca leta 2017 predlagati pravni instrument, ki določa okvir javnega naročanja za vseevropsko integrirano superračunalniško in podatkovno infrastrukturo v merilu eksa. Ukrepi politike temeljijo tudi na svežnju ukrepov za digitalizacijo evropske industrije (glej zgoraj). 2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST •Pravna podlaga Pravna podlaga pobude za Skupno podjetje EuroHPC sta člen 187 in prvi odstavek člena 188 Pogodbe o delovanju Evropske unije. •Subsidiarnost (za neizključno pristojnost) Povečevanje pomena visokozmogljivega računalništva za znanost ter javni in zasebni sektor v zadnjih letih spremlja eksponentna rast naložb, potrebnih za ohranitev konkurenčnosti na svetovni ravni. Posledica tega je splošno spoznanje, da bi „evropeizacija“ na tem področju prek skupne infrastrukture in skupne uporabe obstoječih zmogljivosti koristila vsem. To vključuje države članice, ki imajo morda težave pri vzpostavljanju samozadostnih nacionalnih visokozmogljivih računalniških infrastruktur, vendar bi lahko pomembno prispevale k zveznim in medsebojno povezanim kapacitetam visokozmogljivega računalništva na ravni EU ter jih hkrati izkoriščale. Obseg virov, potrebnih za uresničitev trajnostne vrhunske infrastrukture in ekosistema visokozmogljivega računalništva, presega to, kar si lahko posamezne države članice privoščijo. Nobena država članica nima dovolj finančnih sredstev, da bi sama pridobila računalniške zmogljivosti v merilu eksa ter v primerjavi s sedanjimi svetovnimi vodilnimi silami na tem področju (Združenimi državami Amerike, Kitajsko in Japonsko) v konkurenčnem časovnem okviru razvila, pridobila in upravljala potrebni ekosistem visokozmogljivega računalništva v merilu eksa. Znanje in sredstva, ki so na voljo v Uniji, je treba združiti za vzpostavitev vrhunskega ekosistema visokozmogljivega računalništva v vseh delih vrednostne verige, medtem ko je treba naložbe na ravni EU in iz njih izhajajoče storitve uskladiti, da bodo visokozmogljive računalniške in podatkovne infrastrukture Unije primerljive z infrastrukturami njenih svetovnih konkurentov. Države članice, industrija in znanstvene skupnosti že sodelujejo na nekaterih področjih. Primeri vključujejo združenje PRACE, javno-zasebno pogodbeno partnerstvo na področju visokozmogljivega računalništva ETP4HPC, javno-zasebno pogodbeno partnerstvo na področju velepodatkov (Big Data Value Association) in omrežje GÉANT. Skupno podjetje EuroHPC temelji na njih, saj so v njih že zastopani ključni vlagatelji iz držav podpisnic izjave EuroHPC. Svet, podpisnice izjave EuroHPC in Evropski parlament so že izrecno izrazili politično podporo držav članic za EuroHPC. •Sorazmernost Predlog je v skladu z načelom sorazmernosti, kot je določeno v členu 5 Pogodbe o Evropski uniji, saj vključuje učinkovit okvir sodelovanja, ki ustreza vsem področjem ukrepanja v okviru te pobude, ne presega tistega, kar je potrebno za rešitev opredeljenih težav, in je sorazmeren s svojimi cilji. Natančneje: ·prvič, predlog vzpostavlja skupen okvir javnega naročanja za integrirano vrhunsko računalniško in podatkovno infrastrukturo v merilu pod eksa v Evropi, s čimer odpravlja razdrobljenost nacionalnih naložbenih načrtov na področju visokozmogljivega računalništva in težave pri pridobivanju superračunalnikov, ki temeljijo na evropski tehnologiji. Združil bo vire Unije, sodelujočih držav in zasebnih članov. Finančna sredstva za Skupno podjetje EuroHPC so že na voljo v proračunu Unije (obveznosti za dejavnosti na področju visokozmogljivega računalništva v zadnjih dveh letih programa Obzorje 2020 in Instrumenta za povezovanje Evrope). Potreba po dodatnem financiranju s strani sodelujočih držav in zasebnih članov bo omejena, saj predlog večinoma temelji na obveznostih ali naložbenih načrtih, ki so jih te države in člani že sprejeli za prihodnja leta;

·drugič, instrumenta financiranja, tj. Obzorje 2020 in Instrument za povezovanje Evrope, sta že na voljo. Predlog v primerjavi s sedanjim stanjem ne bo povzročil nobenega dodatnega upravnega bremena za upravičence in udeležence ter ·tretjič, pobuda temelji na obstoječih pobudah, kot so PRACE, javno-zasebni pogodbeni partnerstvi ETP4HPC in BDVA ter centri odličnosti HPC, ki bodo še naprej imele odločilno vlogo pri uresničevanju ciljev skupnega podjetja. V prihodnosti bodo prav te skupnemu podjetju zagotovile dostop do kapacitet visokozmogljivega računalništva v Evropi ter podporo uporabniškim skupnostim pri razvoju in prilagajanju njihovih aplikacij za uporabo na delujočih superračunalnikih. •Izbira instrumenta Za ustanovitev in delovanje skupnega podjetja, v katerem sodeluje Unija, je potrebna uredba Sveta. 3.REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA •Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi Od objave sporočila o evropski pobudi za računalništvo v oblaku, v katerem so bili predstavljeni cilji evropske strategije za visokozmogljivo računalništvo, so bili sprejeti različni ukrepi za obveščanje zainteresiranih strani o ciljih strategije in pozivanje k njihovi pomoči pri njenem oblikovanju. Komisija je organizirala več delavnic, vključno z digitalnim dnevom v Rimu (23. marca 2017), organizirale pa so jih tudi organizacije zainteresiranih strani, kot so ETP4HPC, PRACE in evropski oblak za odprto znanost. Komisija je imela redna neuradna srečanja s predstavniki ožje skupine držav članic, ki so marca 2017 podpisale izjavo EuroHPC, da bi z njimi obravnavala časovni načrt in izvajanje skupne evropske pobude za visokozmogljivo računalništvo. Organizirala je tudi dve delavnici (5. in 26. oktobra 2017) in k udeležbi povabila vse države članice, na delavnicah pa je predstavila cilje pobude in predlagani model izvajanja (skupno podjetje) ter države članice pozvala, naj predložijo povratne informacije in pripombe. Komisija je avgusta 2017 objavila ciljno usmerjeno posvetovanje o skupni evropski pobudi za visokozmogljivo računalništvo. Oglaševala ga je prek družbenih medijev, spletišča in ciljno usmerjenih povabil, poslanih po e-pošti. K predložitvi mnenj so bile pozvane zainteresirane strani, za katere se šteje, da najbolje predstavljajo evropsko skupnost visokozmogljivega računalništva, kot so skupnosti znanstvenih uporabnikov visokozmogljivih računalniških infrastruktur (npr. 29 velikih raziskovalnih infrastruktur Evropskega strateškega foruma za raziskovalne infrastrukture (ESFRI), znanstveni uporabniki iz organizacije PRACE, evropska podatkovna infrastruktura (EUDAT) in evropska nadomrežna infrastruktura (EGI)), ETP4HPC, BDVA, centri odličnosti za superračunalniške aplikacije, centri za superračunalništvo, ponudniki visokozmogljivih računalniških storitev, ponudniki dostopa do visokozmogljivih računalniških strojev, združenja za raziskave in inovacije na področju visokozmogljivega računalništva ter nacionalni projekti visokozmogljivega računalništva in projekti visokozmogljivega računalništva , ki jih financira EU. Komisija je prejela skoraj 100 odgovorov, med katerimi je bilo nekaj konsolidiranih mnenj združenja zainteresiranih strani. Rezultat posvetovanja je bil izjemna podpora skupni evropski pobudi. Posvetovanje je pokazalo tudi splošno soglasje o pomembnih vprašanjih v zvezi z visokozmogljivim računalništvom v Evropi in prednostnih nalogah za njihovo obravnavo, saj so uporabniki iz znanstvene skupnosti, uporabniki iz industrije, centri za superračunalništvo in dobaviteljska panoga izrazili podobna mnenja. •Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj Komisija ima izkušnje z ustanavljanjem in upravljanjem skupnih podjetij. Zlasti bo lahko izkoristila izkušnje z izvajanjem Skupnega podjetja ECSEL ( Elektronske komponente in sistemi za evropski vodilni položaj) na področju, povezanem z visokozmogljivim računalništvom, in sicer na področju mikro- in nanoelektronike. Skupni podjetji EuroHPC in ECSEL imata nekaj skupnih industrijskih akterjev, pričakuje pa se, da bodo tehnološki razvojni dosežki za visoko specializirane trge superračunalnikov našli pot do množičnih trgov, ki jih oskrbuje Skupno podjetje ECSEL. •Ocena učinka Komisija je izvedla oceno učinka naslednjih možnosti politike: –osnovnega scenarija (brez ukrepov politike), vključno z revizijo sedanjih instrumentov za doseganje ciljev evropske strategije za visokozmogljivo računalništvo; –konzorcija evropske raziskovalne infrastrukture (ERIC) in –skupnega podjetja. Druge možnosti, kot so evropsko gospodarsko interesno združenje (EGIZ), medvladne organizacije in strukture, podobne skupnemu podjetju Galileo, so bile opuščene, saj je bilo očitno, da njihova pravna podlaga ne bi izpolnila temeljnih zahtev za izvajanje skupne evropske pobude za visokozmogljivo računalništvo. Komisija je pri treh možnostih, ki jih ni opustila, preučila: ·kako učinkovite bi bile pri doseganju ciljev skupne evropske pobude;

·koliko izpolnjujejo zahteve glede funkcionalnosti pravnega in finančnega instrumenta; ·kako dobro ščitijo interese Unije ter ·kakšen pozitiven učinek bi imele na gospodarstvo, konkurenčnost, družbo in okolje. Ugotovila je, da bi le skupno podjetje imelo najbolj pozitivne učinke na vseh navedenih področjih. Skupno podjetje EuroHPC bi tveganja, povezana z javno-zasebnim partnerstvom, zmanjšalo na naslednje načine: –javno naročanje: za vse postopke javnega naročanja skupnega podjetja bo v celoti odgovoren upravni odbor (ki ga bodo sestavljali samo javni člani). Tako se bo zagotovilo, da se lahko utemeljene odločitve glede javnih naročil sprejmejo brez vmešavanja zasebnih članov (zlasti industrije dobave visokozmogljivega računalništva), bodisi v skupnem postopku javnega naročanja za računalnike v merilu pod eksa bodisi pri odločanju o tem, kako se bodo porabila javna finančna sredstva; –zanesljivo in pravočasno izvajanje dejavnosti: cilji in naloge skupnega podjetja bodo jasno opredeljeni, njihovo izvajanje pa se bo redno spremljalo ter primerjalo z natančno opredeljenimi rezultati in ključnimi kazalniki uspešnosti, določenimi za vsako leto. Drugi ukrepi bodo vključevali naknadno oceno dejavnosti skupnega podjetja, ki bo izvedena vsaki dve leti, po potrebi pa se bodo izvedli popravni ukrepi: ·program javnih naročil: skupno podjetje bo pri naročanju superračunalniških sistemov izkoristilo izkušnje številnih javnih članov. Poleg tega se bo program načrtoval in spremljal ob pomoči članov svetovalne skupine za infrastrukturo, ki jo bo skrbno izbral upravni odbor, da bo vključevala strokovnjake z izkušnjami na področju naročanja in spremljanja delovanja nacionalnih visokozmogljivih računalniških strojev; ·program za raziskave in inovacije: oblikoval in izvajal se bo podobno kot sedanji program visokozmogljivega računalništva v okviru programa Obzorje 2020. Temeljil bo na načrtih raziskav in inovacij, ki jih bodo pripravili zasebni člani, ki sodelujejo v znanstvenem svetovalnem odboru skupnega podjetja (vključno s predstavniki dveh pogodbenih javno-zasebnih partnerstev, tj. ETP4HPC in BDVA); –naložbena tveganja: prispevek iz proračuna Unije za skupno podjetje je že na voljo, večina sodelujočih držav pa je že pripravila načrte obveznosti ali naložbene načrte za visokozmogljivo računalništvo za prihodnja leta. Vmesna ocena Skupnega podjetja ECSEL, ki je imelo podobne cilje, je pokazala velik učinek vzvoda v zvezi z zasebnimi naložbami: zaradi skupnih dejavnosti je bilo za vsak euro javnih naložb zagotovljenih 4,26 EUR dodatnih zasebnih naložb. Odbor za regulativni nadzor je 25. oktobra 2017 izdal pozitivno mnenje s pridržki v zvezi z oceno učinka. V predlogu je upoštevano priporočilo odbora, tako da je v členu 4 določeno, da se bo delovanje skupnega podjetja financiralo s sredstvi programov v sklopu veljavnega večletnega finančnega okvira, v členu 3 so opisani cilji, v členu 1 Priloge (statut) pa naloge, ki bi jih moralo izpolniti skupno podjetje. Upoštevala so se spoznanja, pridobljena pri ustanovitvi in upravljanju obstoječih skupnih podjetij, zlasti v okviru nedavno izvedene vmesne ocene Skupnega podjetja ECSEL. Obe skupni podjetji imata podobno strukturo in cilje; glavna razlika je velik obseg dejavnosti javnega naročanja v Skupnem podjetju EuroHPC, ki jih Skupno podjetje ECSEL ne vključuje. Ta razlika pojasnjuje dodelitev glasovalnih pravic sorazmerno s prispevkom udeležencev, kot je razvidno iz uvodne izjave 25 predloga o EuroHPC in člena 6 njegove Priloge (statut). •Ustreznost in poenostavitev ureditve Ta predlog uredbe o ustanovitvi skupnega podjetja je v skladu s smernicami Komisije za boljše pravno urejanje, saj so v njem ureditve predlagane le, če je to nujno in sorazmerno. Čim bolj sledi modelu Skupnega podjetja ECSEL in temelji na izkušnjah, pridobljenih v njegovem okviru, v njem pa se upoštevajo tudi priporočila iz vmesnega pregleda Skupnega podjetja ECSEL. Ustanovitev Skupnega podjetja EuroHPC bi prispevala k poenostavitvi izvajanja dejavnosti na področju visokozmogljivega računalništva, ki jih Komisija trenutno izvaja prek programa Obzorje 2020. Komisija bi na skupno podjetje prenesla pooblastilo za izvajanje dejavnosti Unije na področju visokozmogljivega računalništva v okviru dveh različnih programov (Obzorje 2020 in Instrument za povezovanje Evrope) in treh delov delovnega programa Obzorje 2020 („prihodnje in nastajajoče tehnologije“ (FET), „vodilni položaj na področju omogočitvenih in industrijskih tehnologij“ (LEIT-ICT) in „raziskovalna infrastruktura“). S tem pristopom bi se zmanjšale težave pri sinhronizaciji in usklajevanju dejavnosti za doseganje ciljev evropske strategije za visokozmogljivo računalništvo, obseg pogajanj s štirimi različnimi sestavami odborov programov pa bi se zmanjšal na pogajanje v enem upravnem odboru. Predlog bo koristil državam članicam, znanstvenim uporabnikom visokozmogljivega računalništva, industriji (vključno z MSP), centrom za superračunalništvo in nazadnje tudi državljanom. Skupno podjetje bo kapacitete Evrope na področju visokozmogljivega računalništva dvignilo na vrhunsko raven, poleg tega pa bo neposredno pozitivno vplivalo na družbene izzive (npr. zdravje, okolje, podnebje itd.), proizvodnjo in inženirstvo, temeljne znanosti, nacionalno zaščito in varnost ter spodbujalo evropsko dobaviteljsko panogo za digitalne tehnologije. 4.PRORAČUNSKE POSLEDICE Predlog ne pomeni dodatnih proračunskih posledic v sklopu veljavnega večletnega finančnega okvira, saj bi Skupno podjetje EuroHPC finančna sredstva črpalo iz proračunov, ki so že namenjeni dejavnostim visokozmogljivega računalništva v delovnih programih za zadnji dve leti programa Obzorje 2020 in Instrumenta za povezovanje Evrope. Iz obeh programov bi bilo skupaj na voljo 486 milijonov EUR. Sodelujoče države bi morale v okviru svojih programov za nadgradnjo nacionalne visokozmogljive računalniške infrastrukture prispevati enak znesek. Zasebni subjekti bi morali v okviru svoje trenutne zaveze v javno-zasebnih pogodbenih partnerstvih ETP4HPC in BDVA za preostali čas trajanja programa Obzorje 2020 zagotoviti podoben znesek. 5.DRUGI ELEMENTI

•Izvedbeni načrti ter ureditve spremljanja, ocenjevanja in poročanja Po začetku delovanja dveh superračunalnikov z zmogljivostjo v merilu pod eksa se bo z vmesno oceno opredelila učinkovitost skupnega podjetja kot pravnega in finančnega instrumenta za doseganje ciljev evropske strategije za visokozmogljivo računalništvo. Ocenili se bosta zlasti stopnja sodelovanja sodelujočih držav in zasebnih članov v dejavnostih skupnega podjetja ter raven njihovega prispevka k tem dejavnostim. Skupno podjetje bo objavilo letno poročilo o dejavnostih, v katerem bo predstavilo sprejete ukrepe, ustrezne odhodke ter pridobitev in upravljanje visokozmogljive računalniške in podatkovne infrastrukture, ki jo bo skupno podjetje kupilo in jo imelo v lasti. Doseganje splošnih ciljev bo ocenjeno na podlagi splošnih ključnih kazalnikov uspešnosti za skupna podjetja, financirana v okviru programa Obzorje 2020, in posebnih ključnih kazalnikov uspešnosti za EuroHPC. •Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga Člen 1 ustanavlja Skupno podjetje EuroHPC, pri čemer sta določena trajanje in sedež podjetja. Člen 2 določa opredelitev pojmov „merilo peta“, „merilo pod eksa“, „merilo eksa“, „superračunalnik“, „gostiteljski subjekt“, „sporazum o gostovanju“, „dostopovni čas“, „sprejemljivostni test“, „sodelujoča država“, „zasebni član“, „pridruženi subjekt“, „subjekt v sestavi“ in „uporabnik“. Člen 3 določa splošne in posebne cilje in dejavnosti Skupnega podjetja EuroHPC. Člen 4 določa finančni prispevek Unije za upravne in operativne stroške Skupnega podjetja EuroHPC, ki vključuje finančna sredstva iz programa Obzorje 2020 in Instrumenta za povezovanje Evrope. Člen 5 določa finančne prispevke sodelujočih držav in zasebnih članov za upravne in operativne stroške. Člen 6 se nanaša na gostiteljski subjekt, ki mu bo skupno podjetje zaupalo upravljanje superračunalnikov v merilu pod eksa, in določa postopek za njegovo izbiro. Člen 7 določa vsebino sporazuma o gostovanju, s katerim bodo določene vloge in odgovornosti gostiteljskega subjekta. Člen 8 določa, da bi moralo biti skupno podjetje lastnik superračunalnikov v merilu pod eksa, ki jih bo kupilo, in sicer do konca njihove ekonomske življenjske dobe, ko bo njihovo lastništvo preneseno na gostiteljski subjekt. Člen 9 določa pogoje dostopa za uporabnike superračunalnikov. Člen 10 določa, kako se bo Evropski komisiji in sodelujočim državam v skupnem podjetju EuroHPC povrnil njihov finančni prispevek za pridobitev superračunalnikov v merilu pod eksa: vsakemu udeležencu, ki prispeva, bo dodeljen delež skupnega dostopovnega časa, ki bo sorazmeren z njegovim finančnim prispevkom. Člen 11 določa finančna pravila skupnega podjetja, ki so v skladu s finančno uredbo. Člen 12 določa pogoje, pod katerimi bo skupno podjetje zagotavljalo komercialne storitve. 2018/0003 (NLE) Predlog UREDBA SVETA o ustanovitvi Evropskega skupnega podjetja za visokozmogljivo računalništvo

SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 187 in prvega odstavka člena 188 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, ob upoštevanju naslednjega: (1)Javno-zasebna partnerstva v obliki skupnih tehnoloških pobud so bila prvotno določena v Sklepu št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta. (2)Z Uredbo (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta je bil vzpostavljen okvirni program Obzorje 2020 za raziskave in inovacije (2014–2020) (v nadaljnjem besedilu: Obzorje 2020). Njegov cilj je doseči večji učinek na raziskave in inovacije z združevanjem sredstev programa Obzorje 2020 in sredstev zasebnega sektorja v okviru javno-zasebnih partnerstev na ključnih področjih, na katerih bi lahko raziskave in inovacije prispevale k širšim ciljem Unije na področju konkurenčnosti, spodbudile zasebne naložbe in pomagale pri spopadanju z družbenimi izzivi. Ta partnerstva bi morala temeljiti na dolgoročni zavezi, ki vključuje uravnotežen prispevek vseh partnerjev, odgovorna bi morala biti za dosego svojih ciljev in biti usklajena s strateškimi cilji Unije na področju raziskav, razvoja in inovacij. Upravljanje in delovanje teh partnerstev bi moralo biti odprto, pregledno, učinkovito in uspešno, sodelovanje v njih pa bi bilo treba omogočiti širokemu krogu zainteresiranih strani, dejavnih na posameznih področjih. (3)V skladu z Uredbo (EU) št. 1291/2013 in Sklepom Sveta 2013/743/EU se lahko pod pogoji iz navedenega sklepa skupnim podjetjem, ustanovljenim v okviru programa Obzorje 2020, zagotovi podpora. (4)Instrument za povezovanje Evrope je bil vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta. Instrument bi moral omogočiti pripravo in izvajanje projektov skupnega interesa v okviru politike vseevropskih omrežij v prometnem, telekomunikacijskem in energetskem sektorju. Podpirati bi moral zlasti izvajanje tistih projektov skupnega interesa, katerih cilj je razvoj in vzpostavitev nove infrastrukture in storitev ali nadgraditev obstoječe infrastrukture in storitev v prometnem, telekomunikacijskem in energetskem sektorju. Prispevati bi moral k podpori projektov, ki zagotavljajo evropsko dodano vrednost in znatne koristi za družbo, vendar na trgu ne morejo pridobiti zadostnih finančnih sredstev. (5)Z Uredbo (EU) št. 283/2014 Evropskega parlamenta in Sveta so bile določene smernice za vseevropska omrežja na področju telekomunikacijske infrastrukture in posebni pogoji za telekomunikacijski sektor. (6)Visokozmogljivo računalništvo se šteje za projekt skupnega interesa, zlasti v smislu infrastrukture za digitalne storitve za „dostop do informacij javnega sektorja, ki jih je mogoče ponovno uporabiti“ – odprti podatki javnega sektorja, kot je opredeljena v Uredbi (EU) št. 283/2014. V skladu s členom 6(3) Uredbe (EU) št. 1316/2013 lahko Komisija izvajanje Instrumenta za povezovanje Evrope delno zaupa organom iz člena 58(1)(c) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta. (7)V Sporočilu Komisije z naslovom „EVROPA 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (v nadaljnjem besedilu: strategija Evropa 2020), ki sta jo podprla Evropski parlament in Svet, je poudarjena potreba po vzpostavitvi ugodnih pogojev za naložbe v znanje in inovacije, da bi se dosegla pametna, trajnostna in vključujoča rast v Uniji. (8)Sporočilo Komisije z dne 19. aprila 2016 z naslovom „Evropska pobuda za računalništvo v oblaku – vzpostavljanje konkurenčnega podatkovnega gospodarstva znanja v Evropi“ poziva k vzpostavitvi evropske podatkovne infrastrukture na podlagi vrhunskih kapacitet visokozmogljivega računalništva ter razvoju celovitega evropskega ekosistema visokozmogljivega računalništva, ki je sposoben razviti novo evropsko tehnologijo in uresničiti superračunalnike z zmogljivostjo v merilu eksa. Zaradi pomembnosti področja in izzivov, s katerimi se srečujejo zainteresirane strani v Uniji, je treba nujno ukrepati, da se zberejo potrebni viri in kapacitete za sklenitev verige od raziskav in razvoja do dobave in upravljanja visokozmogljivih računalniških sistemov v merilu eksa. Zato bi bilo treba vzpostaviti mehanizem na ravni Unije, ki bi združil zagotavljanje podpore držav članic, Unije in zasebnega sektorja ter jo usmeril v vzpostavitev vrhunske evropske visokozmogljive računalniške infrastrukture ter v raziskave in inovacije na področju visokozmogljivega računalništva. Ta infrastruktura bi morala zagotoviti dostop uporabnikom v javnem sektorju, uporabnikom iz industrije in uporabnikom iz akademskih krogov, vključno z znanstvenimi skupnostmi, ki so del evropskega oblaka za odprto znanost. (9)V Sporočilu Komisije z dne 10. maja 2017 o vmesnem pregledu izvajanja strategije za enotni digitalni trg – Povezani enotni digitalni trg za vse je visokozmogljivo računalništvo opredeljeno kot ključen element za digitalizacijo industrije in podatkovno gospodarstvo. Za razvoj, pridobitev in upravljanje superračunalnikov, ki se uvrščajo med najboljše tri na svetu, so potrebne znatne naložbe, nobena evropska država pa nima dovolj sredstev, da bi sama razvila celovit evropski ekosistem visokozmogljivega računalništva. Države članice, Unija in zasebni sektor morajo uskladiti svoja prizadevanja in deliti svoje vire, da bi zadovoljili naraščajoče povpraševanje po visokozmogljivem računalništvu in vzpostavili močno industrijo visokozmogljivega računalništva v Uniji. V sporočilu Komisija predlaga,·naj se oblikuje pravni instrument, ki določa okvir javnega naročanja za integrirano superračunalniško in podatkovno infrastrukturo v merilu eksa. (10)Da bi se Uniji zagotovile računalniške zmogljivosti, ki jih potrebuje za nadaljevanje vrhunskih raziskav, bi bilo treba usklajevati naložbe držav članic v visokozmogljivo računalništvo in okrepiti uporabo visokozmogljivih računalniških tehnologij v industriji. Unija bi morala povečati svojo učinkovitost pri spreminjanju tehnoloških razvojnih dosežkov v visokozmogljive računalniške sisteme, kupljene v Evropi, s čimer bi vzpostavila učinkovito povezavo med dobavo tehnologije, skupnim načrtovanjem z uporabniki in skupnim naročanjem vrhunskih sistemov. (11)Skupno podjetje je najboljši instrument, ki lahko doseže cilje evropske strategije za visokozmogljivo računalništvo, kot je opredeljena v evropski pobudi za računalništvo v oblaku, preseže sedanje omejitve ter hkrati zagotovi največji gospodarski, družbeni in okoljski učinek ter najbolje zaščiti interese Unije. Združi lahko vire Unije, držav članic in zasebnega sektorja. S spodbujanjem tehnologije, zlasti evropske, lahko izvaja okvir javnega naročanja in upravlja vrhunske visokozmogljive računalniške sisteme . Izvajati lahko začne programe raziskav in inovacij za razvoj tehnologij in njihovo poznejšo integracijo v evropske superračunalniške sisteme v merilu eksa ter prispeva k razvoju konkurenčne evropske industrije dobave tehnologije. (12)Skupno podjetje bi bilo treba ustanoviti leta 2019 in bi moralo začeti delovati isto leto, da bi do leta 2020 doseglo cilj Uniji zagotoviti infrastrukturo v merilu pod eksa in razviti tehnologije, potrebne za dosego zmogljivosti v merilu eksa do leta 2022/2023. Ker razvojni cikel naslednje generacije tehnologije običajno traja od štiri do pet let, je treba zdaj začeti izvajati ukrepe za ohranitev konkurenčnosti na svetovnem trgu. (13)Javno-zasebno partnerstvo v obliki skupnega podjetja bi moralo združevati finančna in tehnična sredstva, ki so bistvena za obvladovanje kompleksnosti vse hitrejšega razvoja inovacij na tem področju. Zato bi morali biti člani skupnega podjetja Unija, države članice in pridružene države (v nadaljnjem besedilu: sodelujoče države), ki so se dogovorile o skupni evropski pobudi za visokozmogljivo računalništvo, ter združenja (v nadaljnjem besedilu: zasebni člani), ki zastopajo subjekte v sestavi, in druge organizacije, ki si izrecno in dejavno prizadevajo za doseganje rezultatov na področju raziskav in inovacij ter ohranjanje znanja in izkušenj na področju visokozmogljivega računalništva v Evropi. Skupno podjetje bi moralo biti odprto za nove člane, če ti zagotovijo finančni prispevek, med drugim za kritje upravnih stroškov, in sprejmejo statut skupnega podjetja. (14)Unija, sodelujoče države in zasebni člani skupnega podjetja bi morali zagotoviti finančne prispevke za upravne stroške skupnega podjetja. Ker je mogoče prispevek Unije za upravne stroške, predviden v večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020, porabiti za kritje tekočih stroškov le do konca leta 2023, bi morale sodelujoče države in zasebni člani skupnega podjetja od leta 2024 v celoti kriti upravne stroške skupnega podjetja.

(15)Zainteresirane strani iz industrije in zainteresirane strani na področju raziskav v zasebnem združenju ETP4HPC so leta 2014 z Unijo sklenile javno-zasebno pogodbeno partnerstvo, da bi ponovno zavzele vodilni položaj na področju visokozmogljivih računalniških tehnologij in razvile celovit ekosistem visokozmogljivega računalništva za Unijo. Poslanstvo partnerstva je vzpostaviti vrednostno verigo vrhunske visokozmogljive računalniške tehnologije, ki bi morala biti konkurenčna na svetovni ravni in spodbujati sinergije med tremi stebri ekosistema visokozmogljivega računalništva (tehnološki razvoj, aplikacije in računalniška infrastruktura). Glede na strokovno znanje zasebnega združenja ETP4HPC in dejstvo, da združuje zadevne zasebne zainteresirane strani na področju visokozmogljivega računalništva, bi moralo biti to združenje upravičeno do članstva v skupnem podjetju. (16)Zainteresirane strani iz industrije in zainteresirane strani na področju raziskav v združenju BDVA so leta 2014 z Unijo sklenile javno-zasebno pogodbeno partnerstvo, da bi okrepile podatkovno vrednostno verigo in vzpostavljanje skupnosti na podlagi podatkov ter pripravile podlago za uspešno podatkovno vodeno gospodarstvo v Uniji. Glede na strokovno znanje zasebnega združenja BDVA in dejstvo, da združuje zadevne zasebne zainteresirane strani na področju velepodatkov, bi moralo biti to združenje upravičeno do članstva v skupnem podjetju. (17)Zasebni združenji ETP4HPC in BDVA sta pisno izrazili svojo pripravljenost prispevati k tehnološki strategiji skupnega podjetja ter deliti svoje strokovno znanje za uresničitev ciljev skupnega podjetja. Primerno je, da zasebna združenja s potrditvenim dopisom sprejmejo statut iz Priloge k tej uredbi. (18)Skupno podjetje bi moralo obravnavati jasno opredeljene teme, ki bi akademskim krogom in evropskim industrijam na splošno omogočile načrtovanje, razvoj in uporabo najinovativnejših tehnologij na področju visokozmogljivega računalništva ter vzpostavitev integrirane infrastrukture po vsej Uniji z vrhunskimi kapacitetami visokozmogljivega računalništva, povezljivostjo visoke hitrosti, vrhunskimi aplikacijami ter vrhunskimi podatkovnimi storitvami in storitvami programske opreme za svoje znanstvenike in ostale vodilne uporabnike iz industrije, vključno z MSP, in javnega sektorja. Skupno podjetje bi si moralo prizadevati za zmanjšanje vrzeli v posebnih znanjih in spretnostih, povezanih z visokozmogljivim računalništvom. Utreti bi moralo pot do izgradnje prve hibridne visokozmogljive računalniške infrastrukture v Evropi, ki bi klasične računalniške arhitekture povezovala s kvantnimi računalniškimi napravami, pri čemer bi na primer kvantni računalnik izkoriščala kot pospeševalnik izvajanja niti v visokozmogljivem računalništvu. Da bi lahko raziskovalne skupine in evropske industrije z doseganjem vrhunskih rezultatov in njihovo integracijo v konkurenčne sisteme ohranile vodilni položaj v zelo konkurenčnem mednarodnem prostoru, da bi se zagotovilo hitro in široko industrijsko izkoriščanje evropske tehnologije po vsej Uniji, s čimer bi se ustvarili pomembni učinki prelivanja za družbo, ter da bi se z uskladitvijo strategij in naložb s skupnim evropskim interesom zagotovila delitev tveganj in združile sile, je potrebna strukturirana in usklajena finančna podpora na evropski ravni. Komisija bi lahko na podlagi uradnega obvestila zadevne države članice ali skupine zadevnih držav članic štela, da so pobude skupnega podjetja pomembni projekti skupnega evropskega interesa, če so izpolnjeni vsi ustrezni pogoji v skladu z Okvirom Skupnosti za državno pomoč za raziskave in razvoj ter inovacije. (19)Da bi skupno podjetje doseglo svoje cilje v zvezi z načrtovanjem, razvojem in uporabo najinovativnejših tehnologij za visokozmogljivo računalništvo, bi moralo na podlagi odprtih in konkurenčnih razpisov za zbiranje predlogov in razpisov za zbiranje ponudb zagotoviti finančno podporo zlasti v obliki nepovratnih sredstev in javnih naročil. Takšna finančna podpora bi morala biti usmerjena zlasti v odpravljanje dokazanega nedelovanja trga, ki preprečuje razvoj zadevnega programa, in bi morala imeti spodbujevalni učinek na spreminjanje prejemnikovega ravnanja. (20)Skupno podjetje bi moralo za uresničitev svojega cilja zagotoviti okvir za pridobitev integrirane, vrhunske superračunalniške in podatkovne infrastrukture v merilu eksa v Uniji, da bi uporabnikom zagotovilo strateški računalniški vir, ki ga potrebujejo za ohranitev konkurenčnosti ter reševanje družbenih, okoljskih, gospodarskih in varnostnih izzivov. (21)Skupno podjetje bi moralo biti lastnik superračunalnikov v merilu pod eksa, ki ju bo pridobilo. Za upravljanje superračunalnikov v merilu pod eksa bi bilo treba pooblastiti gostiteljski subjekt, tj. pravni subjekt v državi članici, ki sodeluje v skupnem podjetju in zagotavlja ustrezne zmogljivosti za gostovanje in upravljanje superračunalnika. Gostiteljski subjekt bi moral, kolikor je to mogoče, zagotoviti fizično in funkcionalno ločitev superračunalnikov skupnega podjetja v merilu pod eksa od vseh drugih nacionalnih ali regionalnih računalniških sistemov, ki jih upravlja. Izbrati bi ga moral upravni odbor skupnega podjetja. Skupno podjetje bi moralo ostati lastnik superračunalnikov v merilu pod eksa, dokler se ne amortizirata (običajno po 4 ali 5 letih obratovanja). Nato bi bilo treba lastništvo prenesti na gostiteljski subjekt, ki bi naprave razgradil, odstranil ali jih kako drugače uporabil, skupnemu podjetju pa bi moral povrniti preostalo vrednost superračunalnikov. (22)Superračunalniki v merilu pod eksa in v merilu peta bi se morali uporabljati predvsem za namene javnih raziskav in inovacij, na voljo pa bi morali biti vsem uporabnikom iz akademskih krogov, industrije ali javnega sektorja. Skupnemu podjetju bi bilo treba omogočiti, da za zasebne namene opravlja nekatere omejene gospodarske dejavnosti. Dostop bi bilo treba zagotoviti uporabnikom s sedežem v Uniji ali pridruženi državi v programu Obzorje 2020. Pravice dostopa bi bilo treba vsem uporabnikom dodeliti pravično in pregledno. Upravni odbor bi moral za vsak superračunalnik opredeliti pravice dostopa do deleža dostopovnega časa, ki je na voljo Uniji. (23)Skupno podjetje bi moralo z ustreznim instrumentom (npr. javnim naročanjem inovativnih rešitev) sodelujoče države podpirati pri pridobitvi računalnikov z zmogljivostjo v merilu peta. Upravičenci tega instrumenta bi morali biti lastniki računalnika z zmogljivostjo v merilu peta. Delež dostopovnega časa Unije do vsakega računalnika z zmogljivostjo v merilu peta bi moral biti neposredno sorazmeren s finančnim prispevkom skupnega podjetja za kritje upravičenih stroškov pridobitve, ki so jih imeli upravičenci. (24)Uporabnikom, ki opravljajo gospodarske dejavnosti, ki niso povezane z raziskavami, bi bilo treba omogočiti omejeno uporabo superračunalnikov. Dostopovni čas bi bilo treba dodeliti predvsem vsem uporabnikom s sedežem v Uniji ali državi, ki se je pridružila programu Obzorje 2020. Pravice dostopa bi bilo treba dodeliti pregledno. (25)Za upravljanje skupnega podjetja bi morala biti odgovorna dva organa, in sicer upravni odbor ter industrijski in znanstveni svetovalni odbor. Upravni odbor bi morali sestavljati predstavniki Unije in sodelujočih držav. Odgovoren bi moral biti za strateško oblikovanje politike in odločitve o financiranju, povezane z dejavnostmi skupnega podjetja, zlasti za vse dejavnosti javnega naročanja. Industrijski in znanstveni svetovalni odbor bi moral vključevati predstavnike iz akademskih krogov in industrije kot uporabnikov in dobaviteljev tehnologije. Upravnemu odboru bi moral zagotavljati neodvisne nasvete o strateškem raziskovalnem načrtu ter pridobitvi in upravljanju superračunalnikov v lasti skupnega podjetja. (26)Glasovalne pravice bi morale biti načeloma sorazmerne s finančnimi prispevki članov in njihovimi prispevki v naravi. Sodelujoče države bi lahko imele pravico do glasovanja o dejavnostih skupnega podjetja, povezanih z javnim naročanjem, le, če bi prispevale sredstva za dejavnosti javnega naročanja, oziroma bi lahko o dejavnostih, povezanih s posrednimi ukrepi, glasovale le, če bi prispevale sredstva za te ukrepe. Odstotke glasovalnih pravic bi bilo treba vsako leto izračunati na podlagi dejanskih prispevkov. (27)Finančni prispevek Unije bi bilo treba upravljati v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja in ustreznimi pravili o posrednem upravljanju iz Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 in Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1268/2012. Pravila, ki se uporabljajo za začetek postopka javnega naročanja skupnega podjetja, se določijo v njegovih finančnih pravilih. (28)Skupno podjetje bi moralo za spodbujanje evropskega ekosistema visokozmogljivega računalništva ustrezno uporabljati instrumente javnega naročanja in nepovratnih sredstev, na primer z uporabo predkomercialnih javnih naročil in javnega naročanja inovativnih rešitev, kjer je to ustrezno. (29)Pri oceni splošnega učinka skupnega podjetja bi bilo treba upoštevati naložbe zasebnih članov, in sicer kot prispevke v naravi, sestavljene iz stroškov, ki jih imajo pri izvajanju dejavnosti, od katerih se odštejejo prispevki skupnega podjetja. Te skupne naložbe bi morale znašati vsaj 420 000 000 EUR. (30)Da bi se ohranili enaki konkurenčni pogoji za vsa podjetja, dejavna na notranjem trgu, bi moralo biti financiranje iz okvirnih programov Unije v skladu z načeli državne pomoči, da bi se zagotovila učinkovita poraba javnih sredstev in preprečila izkrivljanja trga, kot so izrivanje zasebnega financiranja, ustvarjanje neučinkovitih tržnih struktur ali ohranjanje neučinkovitih podjetij. (31)Sodelovanje v posrednih ukrepih, ki jih financira skupno podjetje, bi moralo biti v skladu z Uredbo (EU) št. 1290/2013. Poleg tega bi moralo skupno podjetje na podlagi ustreznih ukrepov, ki jih sprejme Komisija, zagotavljati dosledno uporabo navedenih pravil. (32)Zagotavljanje finančne podpore dejavnostim iz programa Instrument za povezovanje Evrope bi moralo biti v skladu s pravili tega programa. (33)Finančne interese Unije in drugih članov skupnega podjetja bi bilo treba v celotnem ciklu odhodkov zaščititi s sorazmernimi ukrepi, med katerimi so preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje nepravilnosti, povračilo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi upravne in denarne kazni v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012. (34)Skupno podjetje bi moralo delovati odprto in pregledno, s pravočasnim zagotavljanjem vseh ustreznih informacij in promocijo svojih dejavnosti, vključno z dejavnostmi obveščanja in razširjanja informacij v širši javnosti. Poslovnik organov skupnega podjetja bi bilo treba objaviti.

(35)Za lažjo ustanovitev skupnega podjetja bi morala biti za vzpostavitev poslovanja in njegovo začetno delovanje odgovorna Komisija, dokler skupno podjetje ne pridobi ustreznih operativnih zmogljivosti za izvrševanje lastnega proračuna. (36)Zaradi poenostavitve bi bilo treba za vse strani zmanjšati upravno breme. Izogibati bi se bilo treba dvojnim revizijam ter nesorazmernemu dokumentiranju in poročanju. Kar zadeva ukrepe, financirane v okviru programa Obzorje 2020, bi bilo treba revizije prejemnikov sredstev Unije na podlagi te uredbe izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 1291/2013. Kar pa zadeva ukrepe, financirane v okviru programa Instrument za povezovanje Evrope, bi bilo treba revizije prejemnikov sredstev Unije na podlagi te uredbe izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 1316/2013. (37)Notranji revizor Komisije bi moral imeti v zvezi s skupnim podjetjem enaka pooblastila, kot jih ima v zvezi s Komisijo. (38)Komisiji, skupnemu podjetju, Računskemu sodišču in uradu OLAF bi bilo treba za izvajanje revizij in preiskav v zvezi z nepovratnimi sredstvi, pogodbami in sporazumom, ki ga podpiše skupno podjetje, zagotoviti dostop do vseh potrebnih informacij in prostorov. (39)Program Obzorje 2020 bi moral s spodbujanjem sinergij z evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi (v nadaljnjem besedilu: skladi ESI) prispevati k odpravi razkoraka med raziskavami in inovacijami v Uniji. Zato bi si moralo skupno podjetje prizadevati za vzpostavitev tesnih povezav s skladi ESI, kar lahko zlasti prispeva k okrepitvi lokalnih, regionalnih in nacionalnih raziskovalnih in inovacijskih zmogljivosti. (40)V vseh razpisih za zbiranje predlogov in razpisih za zbiranje ponudb v okviru skupnega podjetja bi bilo treba upoštevati trajanje okvirnega programa Obzorje 2020 in programa Instrument za povezovanje Evrope, če je to ustrezno, razen v ustrezno utemeljenih primerih. (41)Skupno podjetje bi moralo za zagotovitev odprtosti in preglednosti ter spodbujanje sodelovanja v njem uporabljati tudi elektronska sredstva, ki jih upravlja Komisija. Zato bi bilo treba razpise skupnega podjetja za zbiranje predlogov v okviru programa financiranja Obzorje 2020 objaviti tudi na enotnem portalu za udeležence ter prek drugih elektronskih sredstev razširjanja v okviru programa Obzorje 2020, ki jih upravlja Komisija. Poleg tega bi moralo skupno podjetje za vključitev v elektronske sisteme za poročanje in razširjanje v okviru programa Obzorje 2020, ki jih upravlja Komisija, dati na voljo ustrezne podatke, med drugim o predlogih, prosilcih, dodeljenih nepovratnih sredstvih in udeležencih, in sicer v ustrezni obliki in časovnem okviru, ki ustrezata obveznostim Komisije glede poročanja. (42)Ker cilja te uredbe, in sicer glede krepitve industrijskih raziskav in inovacij, pridobitve superračunalnikov v merilu pod eksa ter dostopa do visokozmogljive računalniške in podatkovne infrastrukture v Uniji, za izvajanje katerih bi bilo odgovorno skupno podjetje, države članice same ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se ti cilji zaradi preprečevanja nepotrebnega podvajanja, ohranitve kritične mase in zagotavljanja optimalne porabe javnega financiranja lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja – SPREJEL NASLEDNJO UREDBO: Člen 1 Ustanovitev (1)Za izvajanje pobude za „evropsko visokozmogljivo računalništvo“ se za obdobje do 31. decembra 2026 ustanovi skupno podjetje v smislu člena 187 Pogodbe („Evropsko skupno podjetje za visokozmogljivo računalništvo“, v nadaljnjem besedilu: skupno podjetje). (2)Zaradi upoštevanja trajanja evropskega okvirnega programa za raziskave in inovacije (Obzorje 2020), vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 1291/2013, in Instrumenta za povezovanje Evrope, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 1316/2013, se razpisi za zbiranje predlogov in razpisi za zbiranje ponudb v okviru tega skupnega podjetja objavijo najpozneje do 31. decembra 2020. V ustrezno utemeljenih primerih se lahko razpisi za zbiranje predlogov ali razpisi za zbiranje ponudb objavijo do 31. decembra 2021. (3)Skupno podjetje je organ, pooblaščen za izvajanje javno-zasebnega partnerstva iz člena 209 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. (4)Skupno podjetje je pravna oseba. V vseh državah članicah uživa najširšo pravno in poslovno sposobnost, ki jo pravnim osebam priznava zakonodaja teh držav članic. Zlasti lahko pridobiva premičnine in nepremičnine ali z njimi razpolaga ter je lahko stranka v sodnem postopku. (5)Sedež skupnega podjetja je v Luksemburgu. (6)Statut skupnega podjetja (v nadaljnjem besedilu: statut) je določen v Prilogi. Člen 2 Opredelitev pojmov V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(1)„sprejemljivostni test“ pomeni test za ugotovitev, ali so izpolnjene zahteve iz specifikacije za sistem; (2)„dostopovni čas“ pomeni čas uporabe superračunalnika, ki se da na voljo uporabniku ali skupini uporabnikov za izvajanje njihovih programov; (3)„pridruženi“ subjekt pomeni subjekt, kakor je opredeljen v členu 2(1)(2) Uredbe (EU) št. 1290/2013; (4)„subjekti v sestavi“ pomenijo subjekte, ki sestavljajo vsakega zasebnega člana skupnega podjetja, kakor je opredeljeno v statutu zadevnega zasebnega člana; (5)„merilo eksa“ pomeni raven zmogljivosti računalniških sistemov, ki lahko izvedejo 1018 operacij na sekundo (ali en eksaflops); (6)„sporazum o gostovanju“ pomeni sporazum, ki ima lahko obliko pogodbe o opravljanju storitev ali drugačne pogodbe, sklenjene med skupnim podjetjem in gostiteljskim subjektom za upravljanje superračunalnikov v merilu pod eksa, ki ju pridobi skupno podjetje; (7)„gostiteljski subjekt“ pomeni pravni subjekt s sedežem v državi članici, ki sodeluje v skupnem podjetju ter ima ustrezne zmogljivosti za gostovanje in upravljanje superračunalnika v merilu pod eksa; (8)„sodelujoče države“ pomenijo države, ki so članice skupnega podjetja; (9)„merilo peta“ pomeni raven zmogljivosti računalniških sistemov, ki lahko izvedejo 1015 operacij na sekundo (ali en petaflops); (10)„merilo pod eksa“ pomeni raven zmogljivosti računalniških sistemov, ki lahko izvedejo več kot 100 petaflopsov in manj kot en eksaflops; (11)„zasebni člani“ pomenijo zasebna združenja, ki so člani skupnega podjetja; (12)„superračunalnik“ pomeni vsak računalniški sistem z računalniško zmogljivostjo v merilu peta ali višje; (13)„uporabnik“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, subjekt ali mednarodno organizacijo, ki ji je bil odobren dostopovni čas za uporabo superračunalnika skupnega podjetja. Člen 3 Cilji (1)Skupno podjetje ima naslednje splošne cilje: (a)znanstvenikom, industriji in javnemu sektorju v Uniji ali pridruženi državi v programu Obzorje 2020 zagotoviti najnovejšo visokozmogljivo računalniško in podatkovno infrastrukturo ter podpirati razvoj tehnologij in uporabo te infrastrukture na najrazličnejših področjih; (b)ustvariti okvir za pridobitev integrirane vrhunske superračunalniške in podatkovne infrastrukture v merilu pod eksa v Uniji; (c)zagotoviti usklajevanje na ravni Unije in ustrezna finančna sredstva za podporo razvoju in pridobitvi takšne infrastrukture, ki bo dostopna uporabnikom iz javnega in zasebnega sektorja, predvsem za namene raziskav in inovacij; (d)podpirati razvoj integriranega ekosistema visokozmogljivega računalništva v Uniji, ki zajema vse znanstvene in industrijske dele vrednostne verige, zlasti strojno in programsko opremo, aplikacije, storitve, inženirstvo, medomrežne povezave ter strokovno znanje, izkušnje in spretnosti.

(2)Skupno podjetje ima naslednje specifične cilje: (a)prispevati k izvajanju Uredbe (EU) št. 1291/2013 in Sklepa 2013/743/EU, zlasti dela II Sklepa, ter uredb (EU) št. 1316/2013 in (EU) št. 283/2014; (b)usklajevati strategije med državami članicami in Unijo v okviru usklajene evropske strategije za visokozmogljivo računalništvo ter prispevati k učinkovitosti javne podpore s preprečevanjem nepotrebnega podvajanja in razdrobljenosti prizadevanj; (c)združiti vire Unije, nacionalne vire in zasebne naložbe ter povečati naložbe v visokozmogljivo računalništvo na raven, primerljivo s svetovnimi konkurenti Unije; (d)vzpostaviti in upravljati vrhunsko integrirano superračunalniško in podatkovno infrastrukturo v Uniji kot ključni element za znanstveno odličnost, digitalizacijo industrije in javnega sektorja ter okrepitev inovacijskih zmogljivosti in svetovne konkurenčnosti za ustvarjanje gospodarske rasti in rasti zaposlovanja v Uniji; (e)različnim uporabnikom iz raziskovalne in znanstvene skupnosti, industrije, vključno z MSP, ter javnega sektorja zagotoviti dostop do infrastruktur in storitev, ki temeljijo na visokozmogljivem računalništvu, za nove podatkovne in računalniško intenzivne aplikacije in storitve ter take storitve in aplikacije v vzponu; (f)premostiti vrzel med raziskavami in razvojem ter dobavo visokozmogljivih računalniških sistemov v merilu eksa, s čimer se okrepi dobavna veriga za digitalno tehnologijo v Uniji, skupnemu podjetju pa omogoči pridobitev vrhunskih superračunalnikov; (g)doseči odličnost na področju visokozmogljivih računalniških aplikacij za vrhunsko zmogljivost z razvojem in optimizacijo kod in aplikacij v okviru pristopa skupnega načrtovanja, s čimer se podprejo centri odličnosti za visokozmogljive računalniške aplikacije ter obsežne pilotne demonstracijske in preskuševalne naprave, ki temeljijo na visokozmogljivem računalništvu ter so namenjene velepodatkovnim aplikacijam in storitvam na različnih znanstvenih in industrijskih področjih; (h)medsebojno povezati in združiti regionalne, nacionalne in evropske visokozmogljive superračunalnike in druge računalniške sisteme, podatkovne centre ter povezano programsko opremo in aplikacije; (i)povečati inovacijski potencial industrije, zlasti MSP, z naprednimi infrastrukturami in storitvami za visokozmogljivo računalništvo; (j)izboljšati razumevanje visokozmogljivega računalništva in prispevati k zmanjšanju vrzeli v znanjih in spretnostih v zvezi z visokozmogljivim računalništvom v Uniji; (k)povečati obseg uporabe visokozmogljivega računalništva. Člen 4 Finančni prispevek Unije (1)Finančni prispevek Unije za skupno podjetje, vključno z odobritvami Efte, znaša do 486 000 000 EUR in vključuje: (a)386 000 000 EUR iz programa Obzorje 2020, kar vključuje do 10 000 000 EUR za upravne stroške; (b)100 000 000 EUR iz Instrumenta za povezovanje Evrope. (2)Finančni prispevek Unije iz odstavka 1(a) se plača iz odobritev iz splošnega proračuna Unije, dodeljenih posebnemu programu za izvajanje programa Obzorje 2020, vzpostavljenemu s Sklepom 2013/743/EU. (3)Finančni prispevek Unije iz odstavka 1(b) se plača iz odobritev iz splošnega proračuna Unije, dodeljenih programu Instrument za povezovanje Evrope, vzpostavljenemu z Uredbo (EU) št. 1316/2013, in je namenjen izključno pridobitvi infrastrukture. (4)Izvrševanje proračuna v zvezi s finančnim prispevkom Unije se zaupa skupnemu podjetju, ki deluje kot organ iz člena 209 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 v skladu s členom 58(1)(c)(iv) ter členoma 60 in 61 navedene uredbe.

(5)Finančni prispevek Unije je urejen s sporazumom o prenosu pooblastil in sporazumi o letnem prenosu sredstev, ki jih Komisija v imenu Unije sklene s skupnim podjetjem. (6)Sporazum o prenosu pooblastil iz odstavka 5 obravnava elemente iz člena 58(3) ter členov 60 in 61 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, člena 40 Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012 ter med drugim tudi: (a)zahteve za prispevek skupnega podjetja v zvezi z ustreznimi kazalniki uspešnosti iz Priloge II k Sklepu 2013/743/EU; (b)zahteve za prispevek skupnega podjetja v zvezi s spremljanjem iz Priloge III k Sklepu 2013/743/EU; (c)posebne kazalnike uspešnosti, povezane z delovanjem skupnega podjetja; (d)ureditve v zvezi z zagotavljanjem podatkov, ki jih Komisija potrebuje, da lahko izpolni svoje obveznosti glede razširjanja in poročanja iz člena 28 Uredbe (EU) št. 1291/2013 in člena 28 Uredbe (EU) št. 1316/2013; to vključuje objavo podatkov na enotnem portalu za udeležence in z drugimi elektronskimi sredstvi razširjanja, ki jih upravlja Komisija; (e)ureditve v zvezi z zagotavljanjem podatkov, ki jih Komisija potrebuje, da lahko izpolni svoje obveznosti glede razširjanja in poročanja iz člena 8 Uredbe (EU) št. 283/2014; (f)določbe o objavi razpisov skupnega podjetja za zbiranje predlogov tudi na enotnem portalu za udeležence in z drugimi sredstvi elektronskega razširjanja, ki jih upravlja Komisija; (g)določbe o objavi razpisov skupnega podjetja za oddajo naročil v Uradnem listu in z drugimi sredstvi elektronskega razširjanja, ki jih upravlja Komisija; (h)uporabo človeških virov in spremembe v zvezi z njimi, zlasti zaposlovanje po funkcionalnih skupinah, plačnih razredih in kategorijah, prerazporejanje in vse spremembe števila uslužbencev. Člen 5 Prispevki drugih članov razen Unije (1)Sodelujoče države za kritje operativnih in upravnih stroškov skupnega podjetja prispevajo vsaj 486 000 000 EUR, kar vključuje 10 000 000 EUR za upravne stroške. (2)Zasebni člani skupnega podjetja zagotovijo ali uredijo, da njihovi subjekti v sestavi in pridruženi subjekti v skupno podjetje prispevajo vsaj 422 000 000 EUR, kar vključuje 2 000 000 EUR za upravne stroške. (3)Prispevki iz odstavkov 1 in 2 so sestavljeni iz prispevkov za skupno podjetje, kakor so določeni v členu 15 statuta. (4)Člani skupnega podjetja razen Unije upravnemu odboru vsako leto do 31. januarja sporočijo višino prispevkov iz odstavkov 1 in 2, plačanih v vsakem od preteklih proračunskih let. (5)Za oceno prispevkov iz člena 15(3)(d), (e) in (f) statuta se stroški določijo v skladu z običajnimi praksami stroškovnega računovodstva zadevnih subjektov, veljavnimi računovodskimi standardi države, v kateri ima subjekt sedež, ter veljavnimi mednarodnimi računovodskimi standardi in mednarodnimi standardi računovodskega poročanja. Stroške potrdi neodvisni zunanji revizor, ki ga imenuje zadevni subjekt. V primeru morebitne negotovosti v zvezi s to potrditvijo lahko skupno podjetje preveri metodo, po kateri se je ocenila vrednost prispevkov. Če negotovost s tem ni odpravljena, lahko skupno podjetje revidira metodo ocenjevanja. (6)Komisija lahko prekliče, sorazmerno zmanjša ali začasno ustavi finančni prispevek Unije za skupno podjetje ali začne postopek za prenehanje delovanja iz člena 25 statuta, če člani, razen Unije, ter njihovi subjekti v sestavi in pridruženi subjekti prispevkov iz odstavkov 1 in 2 tega člena ne plačujejo, jih plačujejo samo delno ali z zamudo. Člen 6 Gostiteljski subjekt

(1)Skupno podjetje upravljanje vsakega superračunalnika z zmogljivostjo v merilu pod eksa, katerega lastnik je, zaupa gostiteljskemu subjektu, izbranemu v skladu z odstavkom 3 in finančnimi pravili skupnega podjetja iz člena 11. (2)Superračunalnika z zmogljivostjo v merilu pod eksa bosta nameščena v sodelujoči državi, ki je država članica Unije. Država članica ne gosti več kot enega superračunalnika v merilu pod eksa. (3)Upravni odbor izbere gostiteljski subjekt, med drugim na podlagi naslednjih meril: (a)skladnosti s splošnimi specifikacijami za sistem, opredeljenimi v izbirnem postopku; (b)skupnih stroškov pridobitve, upravljanja in vzdrževanja superračunalnika v merilu pod eksa, pri čemer se stroški ločijo na naložbe v osnovna sredstva (CAPEX) in operativne odhodke (OPEX); (c)izkušenj gostiteljskega subjekta z namestitvijo in upravljanjem podobnih sistemov; (d)kakovosti fizične in informacijskotehnološke infrastrukture gostiteljskega subjekta, njene varnosti in povezljivosti s preostalim delom Unije; (e)kakovosti storitev za uporabnike, in sicer zmožnosti za izpolnjevanje zahtev iz sporazuma o ravni storitve, zagotovljenega v izbirnem postopku skupaj z drugimi dokumenti; (f)predhodnega sprejetja temeljnih pogojev iz osnutka sporazuma o gostovanju, vključno zlasti z elementi iz člena 7(1), in pogojev, opredeljenih v izbirnem postopku, s strani gostiteljskega subjekta; (g)predložitve dokazila o zavezi države članice sedeža gostiteljskega subjekta, da bo krila vse stroške, povezane z upravljanjem superračunalnika v merilu pod eksa, dokler ne bo skupno podjetje njegovo lastništvo preneslo na navedeni gostiteljski subjekt. (4)Skupno podjetje pred začetkom postopka pridobitve superračunalnikov v merilu pod eksa z vsakim izbranim gostiteljskim subjektom sklene sporazum o gostovanju. Člen 7 Sporazum o gostovanju (1)Sporazum o gostovanju obravnava zlasti: (a)odgovornosti gostiteljskega subjekta v postopku pridobitve superračunalnikov v merilu pod eksa, vključno z izvedbo sprejemljivostnega testa teh superračunalnikov; (b)pogoje glede odgovornosti za upravljanje superračunalnika v merilu pod eksa, ki ga pridobi skupno podjetje; (c)kakovost storitev za uporabnike med upravljanjem superračunalnika v merilu pod eksa, kot je določena v sporazumu o ravni storitve; (d)pogoje dostopa do superračunalnika v merilu pod eksa, kot jih v skladu s členom 9 določi upravni odbor; (e)načine obračunavanja dostopovnega časa; (f)stroške obratovanja in vzdrževanja, ki jih krijejo sodelujoče države;

(g)pogoje za prenos lastništva iz člena 8(2); (h) obveznost gostiteljskega subjekta, da omogoči dostop do superračunalnikov v merilu pod eksa ter hkrati zagotovi njihovo varnost in varstvo osebnih podatkov v skladu z Uredbo (EU) št. 2016/679, varstvo zasebnosti elektronskih komunikacij v skladu z Direktivo 2002/58/ES, varstvo poslovnih skrivnosti v skladu z Direktivo (EU) 2016/943 in varstvo zaupnosti drugih podatkov, zajetih v obveznosti varovanja poslovne skrivnosti; (i)obveznost gostiteljskega subjekta, da vzpostavi certificiran revizijski postopek, ki zajema operativne stroške za superračunalnik skupnega podjetja in dostopovni čas uporabnikov; (j)obveznost gostiteljskega subjekta, da upravnemu odboru enkrat na leto predloži revizijsko poročilo in podatke o dostopovnem času. (2)Sporazum o gostovanju ureja pravo Unije, ki se po potrebi dopolnjuje z nacionalnim pravom države članice, v kateri je sedež gostiteljskega subjekta. (3)Sporazum o gostovanju vsebuje arbitražno klavzulo, s katero je Sodišču Evropske unije dodeljena pristojnost. (4)Po sklenitvi sporazuma o gostovanju skupno podjetje ob podpori izbranega gostiteljskega subjekta začne postopke za pridobitev superračunalnika v merilu pod eksa v skladu s finančnimi pravili skupnega podjetja iz člena 11. Člen 8 Pridobitev in lastništvo superračunalnikov v merilu pod eksa (1)S finančnim prispevkom Unije iz člena 4(1) se krijejo samo stroški pridobitve superračunalnikov, ne pa tudi stroški njihovega obratovanja. (2)Skupno podjetje je lastnik superračunalnikov v merilu pod eksa in povezane infrastrukture. (3)Brez poseganja v člen 24(4) statuta se lahko lastništvo superračunalnika v merilu pod eksa najhitreje štiri leta po tem, ko superračunalnik v merilu pod eksa, nameščen v gostiteljskem subjektu, uspešno prestane sprejemljivostni test, ki ga izvede skupno podjetje, na podlagi odločitve upravnega odbora prenese na navedeni gostiteljski subjekt. V tem primeru gostiteljski subjekt skupnemu podjetju povrne preostalo vrednost superračunalnika, katerega lastništvo se prenese. Člen 9 Dostop do superračunalnikov (1)Dostop do superračunalnikov je namenjen predvsem za raziskave in inovacije v okviru programov javnega financiranja ter je na voljo uporabnikom iz javnega in zasebnega sektorja. (2)Upravni odbor določi splošne pogoje dostopa, lahko pa določi tudi posebne pogoje dostopa za različne vrste uporabnikov ali aplikacij. Kakovost storitev je enaka za vse uporabnike. (3)Brez poseganja v mednarodne sporazume, ki jih je sklenila Unija, se dostopovni čas odobri samo uporabnikom, ki imajo stalno prebivališče ali sedež v državi članici ali državi, ki se je pridružila programu Obzorje 2020, ali se tam nahajajo, razen če upravni odbor v ustrezno utemeljenih primerih odloči drugače, pri čemer upošteva interese Unije. Člen 10 Dostopovni čas za uporabo superračunalnikov (1)Uporabnikom se dostop do superračunalnikov omogoči v skladu z odstavkoma 2 in 3 tega člena.

(2)Delež dostopovnega časa Unije za uporabo vsakega superračunalnika v merilu pod eksa je neposredno sorazmeren s finančnim prispevkom Unije za stroške pridobitve superračunalnika glede na skupne stroške pridobitve in obratovanja superračunalnika v merilu pod eksa. Upravni odbor opredeli pravice dostopa do deleža dostopovnega časa Unije. Vsaki sodelujoči državi se dodeli delež dostopovnega časa za uporabo vsakega superračunalnika v merilu pod eksa, pri čemer je ta delež neposredno sorazmeren s skupno vrednostjo njenih finančnih prispevkov in prispevkov v naravi za stroške pridobitve in obratovanja superračunalnika v merilu pod eksa. Brez poseganja v člen 12(3) je sodelujoča država odgovorna za opredelitev pravic dostopa za uporabnike v skladu s pogoji dostopa, ki jih upravni odbor določi v skladu s členom 9(2). Člen 11 Finančna pravila Skupno podjetje sprejme svoja posebna finančna pravila v skladu s členom 209 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 in Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 110/2014. Člen 12 Komercialne storitve (1)Za uporabnike iz industrije, ki zaprosijo za pravico dostopa za namene zasebnih raziskav, namene, ki niso povezani z raziskavami, in namene inovacij ali komercialne namene, se uporabljajo posebni pogoji. Ta komercialna storitev je plačljiva na podlagi tržnih cen. Višino pristojbine določi upravni odbor. (2)Tako ustvarjeni prihodki pomenijo prihodek za proračun skupnega podjetja, ki se uporabi izključno za pokritje poslovnih stroškov skupnega podjetja. (3)Skupni dostopovni čas, dodeljen za komercialne storitve, ne presega 10 % skupnega razpoložljivega dostopovnega časa za uporabo posameznega superračunalnika. Upravni odbor odloča o dodelitvi dostopovnega časa za komercialne storitve. (4)Kakovost komercialnih storitev je enaka za vse uporabnike. Člen 13 Uslužbenci (1)Za uslužbence skupnega podjetja se uporabljajo Kadrovski predpisi za uradnike in Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije, določeni z Uredbo Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (v nadaljnjem besedilu: Kadrovski predpisi in Pogoji za zaposlitev), ter pravila, ki so jih institucije Unije skupaj sprejele za uporabo Kadrovskih predpisov in Pogojev za zaposlitev. (2)Upravni odbor v zvezi z uslužbenci skupnega podjetja izvaja pooblastila, ki so s Kadrovskimi predpisi podeljena organu za imenovanja, s Pogoji za zaposlitev pa organu, pristojnemu za sklepanje pogodb o zaposlitvi (v nadaljnjem besedilu: pooblastila organa za imenovanja). Upravni odbor v skladu s členom 110 Kadrovskih predpisov sprejme sklep na podlagi člena 2(1) Kadrovskih predpisov in člena 6 Pogojev za zaposlitev, s katerim na izvršnega direktorja prenese ustrezna pooblastila organa za imenovanja in opredeli pogoje, v skladu s katerimi se lahko navedeni prenos pooblastil začasno prekine. Izvršni direktor je pooblaščen za nadaljnji prenos teh pooblastil. Upravni odbor lahko zaradi izjemnih okoliščin s sklepom začasno prekine prenos pooblastil organa za imenovanja na izvršnega direktorja in vsa nadaljnja pooblastila, ki jih je ta prenesel naprej. V takem primeru upravni odbor pooblastila organa za imenovanja izvaja sam ali jih prenese na enega od svojih članov ali uslužbenca skupnega podjetja, razen izvršnega direktorja. (3)Upravni odbor sprejme ustrezna izvedbena pravila za uveljavitev Kadrovskih predpisov in Pogojev za zaposlitev v skladu s členom 110 Kadrovskih predpisov. (4)Kadrovski viri se določijo v kadrovskem načrtu skupnega podjetja, v katerem sta navedeni število začasnih delovnih mest po funkcionalnih skupinah in plačnih razredih ter število pogodbenih uslužbencev v ekvivalentu polnega delovnega časa, in sicer v skladu z letnim proračunom skupnega podjetja. (5)Uslužbenci skupnega podjetja vključujejo začasne in pogodbene uslužbence.

(6)Vse stroške v zvezi z uslužbenci nosi skupno podjetje. Člen 14 Napoteni nacionalni strokovnjaki in pripravniki (1)Skupno podjetje lahko uporabi napotene nacionalne strokovnjake in pripravnike, ki jih samo ne zaposluje. Število napotenih nacionalnih strokovnjakov v ekvivalentu polnega delovnega časa se prišteje k podatkom o kadrovskih virih iz člena 13(4) v skladu z letnim proračunom. (2)Upravni odbor sprejme sklep, s katerim določi pravila o napotitvi nacionalnih strokovnjakov v skupno podjetje in uporabi pripravnikov. Člen 15 Privilegiji in imunitete Za skupno podjetje in njegove uslužbence se uporablja Protokol št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije. Člen 16 Odgovornost skupnega podjetja (1)Pogodbeno odgovornost skupnega podjetja urejajo ustrezne pogodbene določbe in pravo, ki se uporablja za zadevni sporazum, sklep ali pogodbo. (2)V primeru nepogodbene odgovornosti skupno podjetje v skladu s splošnimi načeli, ki so skupna pravnim ureditvam držav članic, povrne vso škodo, ki jo njegovi uslužbenci povzročijo pri opravljanju svojih nalog. (3)Vsako izplačilo skupnega podjetja v zvezi z odgovornostjo iz odstavkov 1 in 2 ter s tem povezani stroški in izdatki se štejejo za odhodke skupnega podjetja in krijejo iz njegovih sredstev. (4)Skupno podjetje je izključno odgovorno za izpolnjevanje svojih obveznosti. (5)Skupno podjetje ni odgovorno za upravljanje superračunalnikov, katerih lastnik je, s strani gostiteljskega subjekta. Člen 17 Ocena (1)Komisija do 30. junija 2022 s pomočjo neodvisnih strokovnjakov izvede vmesno oceno skupnega podjetja, pri čemer oceni zlasti stopnjo sodelovanja sodelujočih držav, zasebnih članov ter njihovih subjektov v sestavi, pridruženih subjektov in drugih pravnih subjektov v ukrepih ter raven njihovih prispevkov k tem ukrepom. O tej oceni pripravi poročilo, ki vključuje ugotovitve ocene in njene pripombe. Komisija to poročilo do 31. decembra 2022 pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu. (2)Komisija lahko na podlagi ugotovitev vmesne ocene iz odstavka 1 tega člena ukrepa v skladu s členom 5(6) ali sprejme druge ustrezne ukrepe. (3)Komisija v šestih mesecih po prenehanju delovanja skupnega podjetja, vendar najpozneje v dveh letih po začetku postopka za prenehanje delovanja iz člena 24 statuta, izvede končno oceno skupnega podjetja. Rezultati navedene končne ocene se predložijo Evropskemu parlamentu in Svetu.

Člen 18 Pristojnost Sodišča Evropske unije in pravo, ki se uporablja (1)Sodišče Evropske unije je pristojno: (a)na podlagi arbitražnih klavzul iz sporazumov ali pogodb, ki jih sklene skupno podjetje, ali njegovih sklepov; (b)za spore v zvezi z nadomestilom za škodo, ki jo povzročijo uslužbenci skupnega podjetja pri opravljanju svojih nalog; (c)za vse spore med skupnim podjetjem in njegovimi uslužbenci v okvirih in pod pogoji iz Kadrovskih predpisov in Pogojev za zaposlitev. (2)Za vse zadeve, ki jih ne ureja ta uredba ali drugi pravni akti Unije, se uporablja pravo države, v kateri je sedež skupnega podjetja. Člen 19 Naknadne revizije (1)Skupno podjetje v skladu s členom 29 Uredbe (EU) št. 1291/2013 opravi naknadne revizije odhodkov za ukrepe, financirane iz proračuna programa Obzorje 2020. (2)Skupno podjetje v skladu s členom 24 Uredbe (EU) št. 1316/2013 v okviru ukrepov Instrumenta za povezovanje Evrope opravi naknadne revizije odhodkov za dejavnosti, financirane iz proračuna Instrumenta za povezovanje Evrope. (3)Komisija se lahko odloči, da revizije iz odstavkov 1 in 2 opravi sama. V tem primeru to stori v skladu z veljavnimi pravili, zlasti uredbami (EU, Euratom) št. 966/2012, (EU) št. 1290/2013, (EU) št. 1291/2013 in (EU) št. 1316/2013. Člen 20 Zaščita finančnih interesov Unije (1)Komisija sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev, da se ob izvajanju ukrepov, financiranih na podlagi te uredbe, finančni interesi Unije zaščitijo s preventivnimi ukrepi proti goljufijam, korupciji in kakršnim koli drugim nezakonitim dejavnostim, z izvajanjem učinkovitih pregledov in, če so ugotovljene nepravilnosti, z izterjavo neupravičeno plačanih zneskov ter z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi upravnimi sankcijami, kjer je to ustrezno. (2)Skupno podjetje uslužbencem Komisije in drugim osebam, ki jih je ta pooblastila, ter Računskemu sodišču omogoči dostop do svojih objektov in prostorov ter do vseh informacij, tudi tistih v elektronski obliki, ki so potrebne za izvedbo revizij. (3)Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) lahko v skladu z določbami in postopki iz Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 in Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta opravi preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi v zvezi s sporazumom o dodelitvi nepovratnih sredstev ali pogodbo, neposredno ali posredno financirano v skladu s to uredbo, ugotovil morebitne primere goljufije, korupcije ali drugih nezakonitih ravnanj, ki škodijo finančnim interesom Unije. (4)Brez poseganja v odstavke 1, 2 in 3 vsebujejo pogodbe in sporazumi o dodelitvi nepovratnih sredstev, ki izhajajo iz izvajanja te uredbe, določbe, ki Komisijo, skupno podjetje, Računsko sodišče in urad OLAF izrecno pooblaščajo, da izvedejo take revizije in preiskave v skladu s svojimi pristojnostmi. Kadar se izvajanje ukrepa v celoti ali delno odda v zunanje izvajanje ali opravlja na podlagi nadaljnjega prenosa pooblastil ali kadar izvajanje ukrepa zahteva oddajo javnega naročila ali finančno podporo tretji strani, pogodba ali sporazum o dodelitvi nepovratnih sredstev vključuje obveznost izvajalca ali upravičenca, da od vsake udeležene tretje strani zahteva izrecno sprejetje teh pooblastil Komisije, skupnega podjetja, Računskega sodišča in urada OLAF. (5)Skupno podjetje z izvajanjem ali naročanjem ustreznega notranjega in zunanjega nadzora zagotovi, da so finančni interesi njegovih članov ustrezno zaščiteni. (6)Skupno podjetje pristopi k Medinstitucionalnemu sporazumu z dne 25. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o notranjih preiskavah Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF). Sprejme potrebne ukrepe za olajšanje notranjih preiskav, ki jih izvaja urad OLAF.

Člen 21 Zaupnost Brez poseganja v člen 22 skupno podjetje zagotovi varstvo občutljivih informacij, katerih razkritje bi lahko ogrozilo interese njegovih članov ali udeležencev dejavnosti skupnega podjetja. Člen 22 Preglednost (1)Za dokumente, ki jih hrani skupno podjetje, se uporablja Uredba (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta. (2)Upravni odbor skupnega podjetja lahko sprejme praktične ureditve za izvajanje Uredbe (ES) št. 1049/2001. (3)Brez poseganja v člen 18 te uredbe se je mogoče zoper odločitve, ki jih skupno podjetje sprejme v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 1049/2001, pod pogoji iz člena 228 Pogodbe pritožiti pri varuhu človekovih pravic. Člen 23 Pravila za sodelovanje in razširjanje, ki se uporabljajo za posredne ukrepe, financirane v okviru programa Obzorje 2020 Za posredne ukrepe, ki jih skupno podjetje financira s sredstvi iz programa financiranja Obzorje 2020, se uporablja Uredba (EU) št. 1290/2013. V skladu z navedeno uredbo se skupno podjetje šteje za organ financiranja in zagotavlja finančno podporo za posredne ukrepe, kot je določeno v členu 1 statuta. Člen 24 Predpisi, ki se uporabljajo za dejavnosti, financirane v okviru programa Instrument za povezovanje Evrope Za dejavnosti, ki jih skupno podjetje financira s sredstvi iz programa financiranja Instrument za povezovanje Evrope, se uporablja Uredba (EU) št. 1316/2013. Člen 25 Podpora države članice gostiteljice Skupno podjetje in država, v kateri ima sedež, lahko skleneta upravni sporazum o privilegijih in imunitetah ter drugi podpori, ki jo ta država zagotovi skupnemu podjetju. Člen 26 Začetni ukrepi (1)Komisija je odgovorna za ustanovitev in začetno delovanje skupnega podjetja, dokler ta ne pridobi ustrezne operativne zmogljivosti za izvrševanje lastnega proračuna. Vse potrebne ukrepe izvaja v skladu s pravom Unije ter v sodelovanju z drugimi člani in pristojnimi organi skupnega podjetja.

(2)Za namene odstavka 1: (a) lahko Komisija svojega uradnika imenuje za začasnega izvršnega direktorja, ki opravlja naloge, dodeljene izvršnemu direktorju, in ki mu lahko pomaga omejeno število uradnikov Komisije, dokler upravni odbor v skladu s členom 7 statuta ne imenuje izvršnega direktorja in ta ne prevzame svojih nalog; (b)z odstopanjem od člena 13(2) te uredbe začasni izvršni direktor izvaja pooblastila organa za imenovanja; (c)lahko Komisija začasno dodeli omejeno število svojih uradnikov. (3)Začasni izvršni direktor lahko po potrditvi upravnega odbora odobri vsa plačila, krita z odobrenimi proračunskimi sredstvi iz letnega proračuna skupnega podjetja, sklepa sporazume in pogodbe ter sprejema sklepe, po sprejetju kadrovskega načrta skupnega podjetja pa lahko sklepa tudi pogodbe o zaposlitvi. (4)Začasni izvršni direktor v soglasju z izvršnim direktorjem skupnega podjetja in po odobritvi upravnega odbora določi dan, ko skupno podjetje postane sposobno izvrševati svoj proračun. Komisija od navedenega dne ne prevzema več obveznosti in ne izvršuje plačil za dejavnosti skupnega podjetja. Člen 27 Začetek veljavnosti Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, Za Svet Predsednik OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1.OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1.Naslov predloga/pobude 1.2.Zadevna področja 1.3.Vrsta predloga/pobude 1.4.Cilji 1.5.Utemeljitev predloga/pobude

1.6.Trajanje ukrepa in finančnih posledic 1.7.Načrtovani načini upravljanja 2.UKREPI UPRAVLJANJA 2.1.Pravila o spremljanju in poročanju 2.2.Upravljavski in kontrolni sistem 2.3.Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti 3.OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1.Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice 3.2.Ocenjene posledice za odhodke 3.2.1.Povzetek ocenjenih posledic za odhodke 3.2.2.Ocenjene posledice za odobritve za poslovanje 3.2.3.Ocenjene posledice za odobritve za upravne zadeve 3.2.4.Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom 3.2.5.Udeležba tretjih oseb pri financiranju 3.3.Ocenjene posledice za prihodke OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1.OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1.Naslov predloga/pobude Skupna evropska pobuda za visokozmogljivo računalništvo – „EuroHPC“ 1.2.Zadevna področja

Področje: enotni digitalni trg Dejavnost: evropska podatkovna infrastruktura 1.3.Vrsta predloga/pobude ◻ Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep. ◻ Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep na podlagi pilotnega projekta / pripravljalnega ukrepa. ◻ Predlog/pobuda se nanaša na podaljšanje obstoječega ukrepa. ⌧ Predlog/pobuda se nanaša na obstoječ ukrep, preusmerjen v nov ukrep. Skupno podjetje EuroHPC bo finančna sredstva črpalo iz proračunov veljavnega večletnega finančnega okvira, ki so že namenjeni dejavnostim v zvezi z visokozmogljivim računalništvom v različnih delovnih programih za zadnji dve leti programa Obzorje 2020 in Instrumenta za povezovanje Evrope. 1.4.Cilji 1.4.1.Večletni strateški cilji Komisije, ki naj bi bili doseženi s predlogom/pobudo (a) Znanstvenikom, industriji in javnemu sektorju v Uniji ali pridruženi državi v programu Obzorje 2020 zagotoviti najnovejšo visokozmogljivo računalniško in podatkovno infrastrukturo ter podpirati razvoj tehnologij in uporabo te infrastrukture na najrazličnejših področjih; (b) ustvariti okvir za pridobitev integrirane vrhunske superračunalniške in podatkovne infrastrukture v merilu pod eksa v Evropi; (c) zagotoviti usklajevanje na ravni Unije in ustrezna finančna sredstva za podporo razvoju in pridobitvi takšne infrastrukture, ki bo dostopna uporabnikom iz javnega in zasebnega sektorja, predvsem za namene raziskav in inovacij; (d) podpirati razvoj integriranega evropskega ekosistema infrastrukture za visokozmogljivo računalništvo in velepodatke, ki zajema vse znanstvene in industrijske dele vrednostne verige, zlasti strojno in programsko opremo, aplikacije, storitve, inženirstvo, medomrežne povezave ter strokovno znanje, izkušnje in spretnosti. 1.4.2.Specifični cilji (a) Prispevati k izvajanju Uredbe (EU) št. 1291/2013 in Sklepa 2013/743/EU, zlasti dela II Sklepa, ter uredb (EU) št. 1316/2013 in (EU) št. 283/2014; (b) usklajevati strategije med državami članicami in Unijo v okviru usklajene evropske strategije za visokozmogljivo računalništvo ter prispevati k učinkovitosti javne podpore s preprečevanjem nepotrebnega podvajanja in razdrobljenosti prizadevanj; (c) združiti vire Unije, nacionalne vire in zasebne naložbe ter povečati naložbe v visokozmogljivo računalništvo na raven, primerljivo s svetovnimi konkurenti Unije; (d) vzpostaviti in upravljati vrhunsko integrirano superračunalniško in podatkovno infrastrukturo v Uniji kot ključni element za znanstveno odličnost, digitalizacijo evropske industrije in javnega sektorja ter okrepitev inovacijskih zmogljivosti in svetovne konkurenčnosti za ustvarjanje gospodarske rasti in rasti zaposlovanja v Uniji;

(e) najrazličnejšim uporabnikom iz raziskovalne in znanstvene skupnosti, industrije, vključno z MSP, ter javnega sektorja zagotoviti dostop do infrastruktur in storitev, ki temeljijo na visokozmogljivem računalništvu, za nove podatkovne in zahtevne računalniške aplikacije in storitve ter take aplikacije in storitve v vzponu; (f) premostiti vrzel med raziskavami in razvojem ter dobavo visokozmogljivih računalniških sistemov v merilu eksa, s čimer bi se okrepila dobavna veriga za digitalno tehnologijo v Uniji, skupnemu podjetju pa bi se omogočila pridobitev vrhunskih superračunalnikov; (g) doseči odličnost na področju visokozmogljivih računalniških aplikacij za vrhunsko zmogljivost na podlagi razvoja in optimizacije kod in aplikacij v okviru pristopa skupnega načrtovanja, s čimer se bodo podprli centri odličnosti za visokozmogljive računalniške aplikacije ter obsežne pilotne demonstracijske in preskuševalne naprave, ki temeljijo na visokozmogljivem računalništvu ter so namenjene velepodatkovnim aplikacijam in storitvam na različnih znanstvenih in industrijskih področjih; (h) medsebojno povezati in združiti regionalne, nacionalne in evropske visokozmogljive superračunalnike in druge računalniške sisteme, podatkovne centre ter povezano programsko opremo in aplikacije; (i) povečati inovacijski potencial industrije, zlasti MSP, z naprednimi infrastrukturami in storitvami za visokozmogljivo računalništvo; (j) izboljšati razumevanje visokozmogljivega računalništva in prispevati k zmanjšanju vrzeli v znanjih in spretnostih v zvezi z visokozmogljivim računalništvom v Uniji; (k) povečati obseg uporabe visokozmogljivega računalništva. 1.4.3.Pričakovani rezultati in posledice Pobuda EuroHPC bo državam članicam omogočila, da skupaj s Komisijo uskladijo svoje naložbe in strategije za visokozmogljivo računalništvo. Končni cilj je v EU vzpostaviti vrhunsko visokozmogljivo računalniško in podatkovno infrastrukturo, ki si je države članice – zlasti tiste, ki imajo malo pomembnih virov za visokozmogljivo računalništvo ali jih sploh nimajo – same ne morejo privoščiti. Državam članicam bo koristila vrhunska konkurenčna infrastruktura, saj jim bo omogočila izboljšanje javnih storitev in zagotovila podporo pri oblikovanju ključnih politik, na primer strateškem odločanju na področju energije, pametnih mest, civilne zaščite, podnebnih sprememb, nacionalne varnosti in kibernetske kriminalitete. Skupno podjetje EuroHPC bo evropskim znanstvenikom zagotovilo vrhunsko infrastrukturo, s čimer bo po vsej Evropi zagotovilo dostop do superračunalnikov in podatkov z zagotovljeno visoko ravnjo virov, ki so nujni za ohranjanje konkurenčnosti na področju raziskav. Kar zadeva industrijo, se bodo znižali njeni stroški za raziskave in razvoj, razvojni cikli se bodo skrajšali, kakovost njenih proizvodov in storitev pa se bo zvišala, na primer v proizvodni in strojni industriji (npr. avtomobilski, letalski in vesoljski industriji), zdravstvu in farmaciji (npr. odkrivanje zdravil) ter energetiki (npr. odkrivanje virov nafte in plina ter proizvodnja in distribucija energije iz obnovljivih virov). Pobuda bo poleg tega utrla pot novim podjetjem in inovativnim aplikacijam na področjih z visoko dodano vrednostjo (npr. v personalizirani medicini in na področju bioinženiringa, pametnih mest/avtonomnega prometa itd.), s čimer bo okrepila inovacijske zmogljivosti industrije, zlasti MSP. Vseevropska pobuda, pri kateri bo poudarek na zagotovitvi evropskega vira visokozmogljive računalniške tehnologije , kot je Skupno podjetje EuroHPC, bo imela potrebno kritično maso in bo spodbujevalno vplivala na evropske dobavitelje. Skupno podjetje EuroHPC bo pripravilo jasen časovni načrt za tehnološko uvedbo vrhunskih tehnologij v Evropi in njihovo integracijo v evropske sisteme, s čimer bo industriji, vključno z MSP, zagotovilo edinstveno priložnost za sodelovanje v skupnem načrtovanju in razvoju takih novih tehnologij in sistemov ter za razvoj intelektualne lastnine in rešitev, ki se bodo nadalje uporabljale v njihovih poslovnih prizadevanjih. Koristi te intelektualne lastnine ne bodo omejene na visokozmogljivo računalništvo, ampak se bodo v nekaj letih po njeni uvedbi na področju vrhunskega visokozmogljivega računalništva razširile v širše sektorje, kot je na primer trg IKT, s čimer bodo tistim, ki bodo to intelektualno lastnino razvili v zgodnji fazi, zagotovile konkurenčno prednost. Skupno podjetje EuroHPC bi pozitivno vplivalo na delo Evropske komisije. Nekatere dejavnosti, ki jih bo opravljalo Skupno podjetje EuroHPC, se trenutno izvajajo prek štirih različnih delov delovnih programov (e-infrastrukture, FET in LEIT v okviru programa Obzorje 2020 ter prek letnih javnih razpisov v okviru Instrumenta za povezovanje Evrope). To izvajanje strategije za visokozmogljivo računalništvo je posebej zapleteno (npr. razprave s štirimi sestavami odborov, usklajevanje proračunov in dejavnosti z različnimi proračunskimi in časovnimi omejitvami itd.). Skupno podjetje EuroHPC bo zagotovilo enotno strukturo za usklajevanje različnih dejavnosti v sinergiji, še pomembneje pa je, da bo zagotovilo enoten forum za strateške razprave z državami članicami ter povečalo evropska in nacionalna prizadevanja in vire. Skupno podjetje EuroHPC bo zagotovilo ustrezen okvir za strateško načrtovanje nadaljnjega razvoja evropskih centrov za superračunalništvo, na primer s potrebnim vseevropskim načrtovanjem različnih arhitektur po vsej Evropi (s čimer bi se preprečila izolirana in neusklajena javna naročila, ki bi lahko povzročila odvisnost od posameznih ponudnikov in dobaviteljev tehnologije). Poleg tega bo pobuda EuroHPC podprla povezovanje teh vodilnih centrov s širšim krogom nacionalnih centrov (prvega reda) in regionalnih centrov (drugega reda), s čimer bo zagotovila resnično vseevropsko infrastrukturo, ki se lahko odzove na vse večje zahteve znanstvenih in industrijskih uporabnikov, uporabnikov iz javnega sektorja ter drugih zainteresiranih strani. 1.4.4.Kazalniki rezultatov in posledic – Skupni nakup vsaj dveh računalnikov v merilu pod eksa do leta 2019/2020. –· Število ur uporabe računalnikov, ki so na voljo evropskim raziskovalcem, se poveča v primerjavi s številom ur, ki so trenutno na voljo v okviru partnerstva PRACE. –· Preveliko število prošenj za dostop do sistemov, ki so na voljo na evropski ravni, se bistveno zmanjša pod raven prevelikega števila prošenj za dostop do sistemov reda 0 („Tier-0“) partnerstva PRACE v letu 2018. –· Število uporabniških skupnosti, ki so jim zagotovljene storitve, in število znanstvenikov, ki dobijo dostop do evropskih računalnikov v merilu pod eksa, se v primerjavi s številom znanstvenikov, ki morajo računalniške vire iskati zunaj EU, poveča nad raven iz leta 2018.

–· Stopnja integracije evropske tehnologije v skupno nabavljene računalnike, ki je rezultat raziskav in razvoja v okviru evropskih programov financiranja. –· Konkurenčnost evropskih dobaviteljev, merjena kot svetovni tržni delež evropskih visokozmogljivih računalniških sistemov , komponent in orodij ter delež rezultatov evropskih raziskav in razvoja, ki jih sprejme industrija, se poveča. –· Število zagonskih podjetij, ustanovljenih zaradi raziskav na področju visokozmogljivega računalništva. – Prispevek k naslednji generaciji visokozmogljivih računalniških tehnologij, merjen v smislu patentov, znanstvenih publikacij in tržnih proizvodov. –· Število evropskih aplikacij, prilagojenih sistemom v merilu eksa. –· Število usposobljenih znanstvenikov, študentov in uporabnikov (iz industrije in javnih uprav). 1.5.Kvantitativno in kvalitativno izboljšanje storitev, ki so na voljo znanstvenim skupnostim, v primerjavi s sedanjimi storitvami, ki jih zagotavljajo organizacije, kot je PRACE. Utemeljitev predloga/pobude 1.5.1.Potrebe, ki jih je treba zadovoljiti kratkoročno ali dolgoročno Glavni cilj je evropskim znanstvenikom, industriji in javnemu sektorju zagotoviti najnovejšo visokozmogljivo računalniško in podatkovno infrastrukturo ter podpreti razvoj tehnologij in aplikacij za to infrastrukturo na različnih področjih. Za uresničitev tega cilja so predvidene naslednje dejavnosti: 1. vzpostavitev okvira javnega naročanja za integrirano vrhunsko superračunalniško in podatkovno infrastrukturo v merilu eksa v Evropi; 2. zagotovitev usklajevanja na ravni EU in ustreznih finančnih sredstev za podporo pri razvoju in nakupu take infrastrukture; 3. podpora raziskavam in razvoju integriranega evropskega ekosistema visokozmogljivega računalništva, ki zajema vse znanstvene in industrijske dele vrednostne verige (strojno in programsko opremo, aplikacije, storitve, medomrežne povezave ter znanja in spretnosti). 1.5.2.Dodana vrednost ukrepanja Unije Razlogi za ukrepanje na evropski ravni (predhodno) Zaradi razdrobljenosti javnih visokozmogljivih računalniških storitev v EU in znotraj držav članic je raba virov neučinkovita, čezmejna izmenjava strokovnega znanja pa le delno izkoriščena. Zaradi vse višjih stroškov vzpostavljanja in vzdrževanja visokozmogljivih računalniških infrastruktur sta potrebna močnejše upravljanje na ravni EU in racionalizacija visokozmogljivih računalniških virov , da bi se zmanjšala sedanja razdrobljenost. Visokozmogljivo računalništvo je ključen element za reševanje družbenih izzivov, kot sta zdravje in varnost. To sta politiki v skupnem evropskem interesu, kot je razvidno iz direktive o varnosti omrežij in informacijskih sis