[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 24.10.2006

COM(2006) 629 konč.

SPOROČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

Zakonodajni in delovni program Komisije za leto 2007

SPOROČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

ZAKONODAJNI IN DELOVNI PROGRAM KOMISIJE ZA LETO 2007

1. UVOD

Evropska unija bo leta 2007 praznovala 50. obletnico Rimskih pogodb. 50 let evropskega združevanja je privedlo do miru, gospodarske in družbene blaginje ter stabilnosti, ki temeljijo na skupnih vrednotah in načelih. Evropa se spreminja: sprejema dve novi državi članici, sooča se z učinki globalizacije in prevzema novo vlogo na mednarodnem prizorišču. Pričakovanja državljanov od EU so se v zadnjih petih desetletjih povečala. To pomeni tako priznanje večje pomembnosti EU kot tudi izziv vsem evropskim voditeljem. Državljani EU si želijo bolje razumeti okvir in način delovanja EU. Želijo imeti besedo pri njenem delovanju. Zato bodo voditelji držav in vlad s Komisijo in Evropskim parlamentom leta 2007 ob 50. obletnici Rimskih pogodb prenovili svojo zavezo do Evrope z berlinsko deklaracijo in se ponovno zavezali k razširjeni, trajnostni, odprti in konkurenčni Evropi, tj. Evropi političnih dosežkov in ciljev.

Leto 2007 bo prav tako pomembno za iskanje rešitve na področju institucionalnih vprašanj. Na Evropskem svetu junija sta bila jasno opredeljena postopek in časovni razpored, naloga prihodnjega predsedstva pa bo, da predloži poročilo z oceno poteka razprav o Ustavni pogodbi in prouči prihodnji razvoj dogodkov. Komisija se namerava dejavno udeležiti tega postopka in sodelovati z drugimi institucijami, da bi prispevala k celovitemu reševanju institucionalnih vprašanj.

Sedanja Komisija si je na začetku svojega mandata določila strateške cilje: Evropo ponovno usmeriti na pot blaginje, okrepiti našo zavezanost solidarnosti, okrepiti varnost državljanov ter nenazadnje odražati in spodbujati te prednostne naloge zunaj naših meja z močnejšim glasom v svetu[1]. Ti cilji ostajajo poglavitne smernice za delovanje Komisije in pomenijo temelj partnerskega pristopa, ki je bistvenega pomena za uresničevanje ambicioznih politik v zahtevnem svetu.

Dva večja načrta politike dopolnjujeta prenovljeno lizbonsko strategijo za rast in delovna mesta ter strategijo trajnostnega razvoja, ki jo je Evropski svet junija ponovno potrdil:

- Evropska unija je jeseni 2005 sklenila, da bo globalizacijo postavila v ospredje svojega načrta politike. V Hampton Courtu so bile številne med seboj povezane politike opredeljene kot politike, ki zahtevajo ukrepanje Evrope: raziskave in razvoj, univerze, demografija, energija, skupaj z varnostjo in učinkovitejšim zunanjim odzivanjem.

- Komisija je maja letos v svojem dokumentu „Agenda državljanov – Doseganje rezultatov za Evropo“ predstavila dvotirno strategijo za napredek Evrope. Institucionalnih in ustavnih vprašanj, s katerimi se sooča Evropa, ni mogoče obravnavati enostransko, temveč le vzporedno z izvedbo dejavnega načrta politike, usmerjenega v pričakovanja in potrebe državljanov. Konkretni rezultati bodo okrepili zaupanje državljanov v evropski projekt in ustvarili prave pogoje za sklenitev ambicioznega institucionalnega sporazuma.

Evropska unija je lani začela uresničevati ambiciozen program politike. Vzpostavljen je bil ponovni zagon lizbonske strategije, Komisija pa je pokazala, kako lahko inovacije postanejo preizkusni kamen evropskega gospodarstva – z vodilno vlogo Evropskega inštituta za tehnologijo na področju izobraževanja, raziskav in inovacij. Dosežen je bil medinstitucionalni sporazum o proračunskem okviru za naslednjih sedem let, novi finančni programi pa se bodo začeli izvajati 1. januarja 2007. Pregled strategije trajnostnega razvoja EU, ki jo je junija na podlagi predloga Komisije sprejel Evropski svet, zagotavlja celovit in dolgoročen pristop, namenjen bolj trajnostnemu izvajanju politik EU. Zelena knjiga o novi energetski politiki za Evropo vključuje konkretne predloge o notranjih in zunanjih vidikih energetske politike, ki jo je treba razviti s ciljem, da se doseže trajnost, konkurenčnost in varnost oskrbe z energijo. Zelena knjiga o prihodnji pomorski politiki Unije je sprožila razpravo o res celostni pomorski politiki, ki bo sprostila neizkoriščene možnosti za gospodarsko rast in delovna mesta ter hkrati okrepila varstvo morskega okolja. Dokument z naslovom „Evropa v svetu“ pojasnjuje, kako bi lahko EU na svetovni ravni prevzela vlogo, ki bi bila združljiva z njenim gospodarskim pomenom. Komisija še naprej uveljavlja vodilno vlogo v okviru mednarodnega dialoga o prihodnji mednarodni ureditvi na področju podnebnih sprememb.

V tem delovnem programu so opisane dejavnosti, na podlagi katerih naj bi Komisija leta 2007 dosegla svoje strateške cilje. Komisija je lahko svoj program za leto 2007 oblikovala na podlagi odzivov Evropskega parlamenta, Sveta in drugih institucij na letno strategijo politik za leto 2007. Strukturirani dialog, vzpostavljen v skladu z okvirnim sporazumom, sklenjenim med Evropskim parlamentom in Komisijo, ter „zbirno poročilo“, ki je bilo sprejeto v okviru konference predsednikov, sta se izkazala velikega pomena in pokazala, kako se lahko skupni cilji spremenijo v konkretne ukrepe in oprijemljive rezultate.

- Na področju blaginje bo Komisija še naprej podpirala posodobitev evropskega gospodarstva na podlagi prenovljene lizbonske strategije za rast in delovna mesta ter dinamičen notranji trg s celo vrsto med seboj povezanih ukrepov za spodbujanje znanja, inovacij in trajnostnega okolja za rast. To vključuje vzpostavitev evropskega okvira za gospodarske migrante. Komisija bo nadaljevala pobude za spodbujanje zunanjih vidikov konkurenčnosti, opredeljene v njenem Sporočilu z dne 4. oktobra 2006 z naslovom „Globalna Evropa: konkurenca v svetu“. V središču pozornosti bo energija, prvi strateški pregled evropske energetske politike pa bo napovedal novo obdobje evropske energetske politike in prispeval k lažjemu obvladovanju podnebnih sprememb. Komisija bo predložila svoja stališča glede ukrepov, ki jih je treba sprejeti za novo pomorsko politiko.

- Solidarnost , varstvo okolja, trajnostno upravljanje in uporaba naravnih virov ter zdravje in blaginja državljanov so tesno povezani z rastjo in delovnimi mesti. Dejstvo, da je bilo leto 2007 razglašeno za „evropsko leto enakih možnosti“, bo evropske državljane ponovno opozorilo na to, da je socialni vidik v središču delovanja Evrope. Komisija bo na zahtevo Evropskega sveta iz junija 2006 proučila socialne razmere v EU, s posebnim poudarkom na vprašanjih o dostopu in možnostih ter s ciljem, da se doseže novo soglasje o socialnih izzivih, s katerimi se sooča Evropa. Danes je posodabljanje politik, da se zadovoljijo potrebe evropske družbe, prvi ključni korak za okrepitev učinkovitosti mehanizmov solidarnosti. Prav tako bo morala nadaljevati svojo podnebno politiko, da okrepi mednarodno sodelovanje in doseže izrazito zmanjšanje emisij znotraj Unije.

- Ukrepanje na evropski ravni je potrebno, da se zagotovi visoka raven varstva in pravice ter varnosti in zaščite evropskih državljanov, v času ko se Evropa sooča z novimi tveganji. Tveganja za okolje in zdravje, nalezljive bolezni in naravne nesreče, pa tudi grožnje pred terorističnimi napadi zahtevajo hitro in učinkovito sposobnost odzivanja na ravni EU. V boju proti kriminalu in nasilju je treba še naprej izvajati zakone in opravljati kazenske preiskave po vsej EU. Mejna kontrola bo leta 2007 skupaj z razširitvijo schengenskega območja postala poglavitno področje ukrepanja.

- Evropa mora na svetovni ravni nastopati odločno in neodvisno, da uresniči cilje, kot so trajnostni razvoj, globalno okolje, mir, sosedstvo, sodelovanje in zunanja konkurenčnost. Znanstveno in tehnološko sodelovanje ter druge oblike sodelovanja s poudarkom na znanju, ki temeljijo na skupnem interesu in vzajemnih koristih, imajo poseben potencial za pospeševanje tistih ciljev, ki jih Evropa potrebuje za izboljšanje doslednosti in usklajenosti ukrepanja Komisije z delovanjem drugih evropskih institucij in držav članic. Prav tako morajo biti bolje usklajene tudi zunanje politike Skupnosti in zunanji vidiki notranjih politik.

Bolje osredotočen delovni program za prihodnost

Letos Komisija predlaga sprejetje dodatnega ukrepa v okviru oblikovanja delovnega programa. Cilj je, da bi delovni program postal bolje osredotočen na prednostne naloge za prihodnje leto, da bi prispeval h konkretnejši medinstitucionalni razpravi o prihodnjih prednostnih nalogah ter poudaril sporočilo, da so ukrepi za izboljšanje pravne ureditve sestavni del nalog Komisije. To pomeni dobro osredotočene politike, ki obravnavajo vprašanja, pri katerih subsidiarnost dokazuje, da lahko Evropa prispeva prave ugodnosti. Komisija je sklenila, da bo predstavila kratek seznam strateških pobud, izbranih na podlagi njihove politične pomembnosti in stopnje napredka pri pripravi. Komisija si prizadeva, da bo te ukrepe sprejela prihodnje leto, ne bodo pa predmet vmesnega pregleda.

Ob upoštevanju zgoraj navedenega so v tem delovnem programu predstavljeni konkretni ukrepi, ki so v središču političnega delovanja Komisije v letu 2007 – strateške pobude Komisije. Podroben seznam je na voljo v Prilogi. Poleg tega se Komisija zavezuje, da bo pripravila vrsto prednostnih pobud, ki jih bo treba sprejeti v prihodnjih 12–18 mesecih, odvisno od pomembnosti in intenzivnosti priprav, ki so potrebne za izpolnitev standardov kakovosti boljše pravne ureditve. Podroben seznam področij, na katerih namerava Komisija razvijati prednostne pobude, je na voljo v Prilogi.

Pri pripravi seznamov strateških in prednostnih pobud je Komisija upoštevala dialog, ki ga je od sprejetja letne strategije politik za leto 2007 imela zlasti z Evropskim parlamentom. Komisija je pripravljena prisluhniti mnenjem, ki so jih o njenem delovnem programu izrazile druge institucije.

Komisija si prizadeva za zagotovitev kakovosti svojih predlogov. Ocena učinka se izvaja za pobude, ki bi lahko imele obsežen gospodarski, socialni in okoljski vpliv. Zato se bo za vse postavke, opredeljene kot „strateške pobude“ ali „prednostne pobude“, izvedla ocena učinka, medtem ko so zelene knjige, ukrepi na področju socialnega dialoga, konvergenčna poročila in prenosi mednarodnih sporazumov običajno oproščeni te obveznosti. Predlogi, ki jih vsebujeta Prilogi, so bili ali so predmet obsežnega javnega posvetovanja, da se državljanom in vsem zainteresiranim stranem omogoči polna vključenost v postopek sprejetja odločitev. Postopek ocene učinka se lahko uporabi tudi za druge postavke, ki niso izpostavljene v delovnem programu. Pogoji za izbor teh dodatnih postavk bodo določeni v okviru oblikovanja nove službe za podporo in nadzor kakovosti pri pripravi ocene učinka, ki bo delovala pod neposrednim nadzorom predsednika.

Komisija bo prihodnji mesec sprejela strateški pregled svojih dejavnosti za izboljšanje pravne ureditve, v katerem bo poudarjen do sedaj dosežen napredek in opredeljene nove pobude. Ta delovni program se osredotoča na prihodnje načrte za poenostavitev ter opisuje tudi druge ukrepe, ki so v pripravi.

2. PREDNOSTNE NALOGE ZA LETO 2007

Posodobitev evropskega gospodarstva

Poglavitna strategija Komisije za spodbujanje trajnostne rasti in delovnih mest v dinamični, inovativni in privlačni Evropi je zdaj že dobro uveljavljena. S predložitvijo nacionalnih programov je lizbonska strategija za rast in delovna mesta vstopila v novo fazo, ki jo zaznamuje skupna zaveza za nadaljevanje programa reforme, z ukrepanjem na ravni EU, ki dopolnjuje prizadevanja na nacionalni, regionalni in lokalni ravni. Poročilo Komisije o letnem napredku za leto 2007 v zvezi s spomladanskim Evropskim svetom o prenovljeni lizbonski strategiji za rast in delovna mesta bo sprejeto pred koncem leta 2006, zaradi česar bodo leta 2007 dejavnosti spremljanja imele velik pomen. Soglasje glede inovacij, doseženo na Evropskem svetu v Lahtiju, bo izpostavilo ukrepe, ki so bili na evropski, nacionalni in lokalni ravni sprejeti za spodbujanje inovacij v vseh gospodarskih sektorjih.

Globalizacija, širitev in tehnološki napredek so spremenili pravila igre ter pomenijo nove izzive in priložnosti za notranji trg. Komisija trenutno izvaja pregled enotnega trga , da prouči dosedanje dosežke, opredeli vrzeli, ki jih je treba zapolniti, in predlaga ukrepe, s katerimi bi se izpolnili prihodnji izzivi in zagotovilo, da imajo od tega državljani dejansko koristi. Objava tega pregleda bo postavila temelje enotnemu trgu prihodnjega desetletja.

Pri nadaljevanju politike proučevanja sektorjev, v katerih notranji trg še ni v celoti vzpostavljen, bo v letu 2007 poglavitni poudarek namenjen področju obrambne industrije in trgov, na katerem te industrije zaradi potrebe po spoštovanju zahtev nacionalne varnosti ne občutijo konkurenčnih pritiskov notranjega trga. Komisija bo proučila, kako lahko evropska razsežnost prispeva k boju proti razdrobljenosti trga.

V preteklih nekaj letih je EU začela izvajati obsežno reformo kmetijskih trgov. Ta proces se nadaljuje s predlogi za vinski sektor , katerih namen je zagotoviti uspešno prihodnost za sektor industrije, v katerem ima Evropa pravo konkurenčno prednost.

Tudi notranji trg vpliva na hitro razvijajoči se sektor vesolja. Evropska politika o vesolju je potrebna, da omogoči vzpostavitev okvira za uporabnike in razvijalce vesoljske tehnologije ter zagotovi, da se ta razsežnost upošteva v politikah EU.

Postopek posvetovanja o zeleni knjigi, ki obravnava prihodnjo pomorsko politiko Unije, se bo zaključil junija 2007. Komisija bo nato predstavila rezultate tega posvetovanja, pa tudi politične ugotovitve in ukrepe, ki se lahko v kratkem izvedejo.

Slovenija se bo euroobmočju pridružila leta 2007. Komisija bo še naprej ocenjevala, kako so države članice s posebno ureditvijo pripravljene na sprejetje eura, in bi začela praktične priprave z državami, ki bi izpolnjevale merila za uvedbo eura leta 2008.

Soočanje z izzivi evropske družbe

Odprava ovir, ki onemogočajo, da bi se v celoti izkoristile možnosti, ki jih ponujajo evropski trgi dela, je v središču prizadevanj evropskih državljanov – zlasti mladih. „Prožna varnost“ je bila priznana kot obetaven pristop, ki bi omogočal združitev fleksibilnosti trga dela, pridobivanja spretnosti in znanj ter okrepljenega socialnega varstva. Komisija bo predstavila predloge za podpiranje skupnih načel, ki bi spodbudila uporabo prožne varnosti .

Komisija izvaja celovit pregled evropske družbe za postavitev temeljev novemu načrtu za dostop in solidarnost ter oblikovanju politik Evropske unije v prihodnjem desetletju. V okviru te naloge bo Komisija predstavila vmesni pregled izvajanja svoje socialne agende s ciljem, da se proučijo dosežki, ki jih je EU uresničila na področju ustvarjanja številnejših in boljših delovnih mest ter enakih možnosti za vse.

Boljše upravljanje migracijskih tokov

Demografski pritiski so povečali potrebo, da se na evropski trg dela pritegnejo gospodarski priseljenci. Evropska ureditev za gospodarske priseljence bi slednjim zagotovila varen pravni položaj ter pojasnila pravila, ki jih morajo spoštovati, in pravice, ki jim pripadajo. Posebno pozornost je treba nameniti položaju visoko usposobljenih migrantov , in sicer s pospešitvijo časa odziva na spremenljive potrebe, kar bi se lahko izvedlo z vzpostavitvijo sistema, podobnega sistemu „zelene karte“.

Pomembno načelo strategije EU na področju migracije bo predlog o najnižjih kaznih za delodajalce državljanov tretjih držav, ki nezakonito prebivajo v EU, da se zmanjša nezakonito priseljevanje in izkoriščanje takih delavcev. Na področju azila bo Komisija spodbudila dialog z vsemi zainteresiranimi stranmi, da se do leta 2010 vzpostavi skupna evropska azilna politika.

Varna, konkurenčna in trajnostna energija

Energija se je povzpela na vrh seznama prednostnih nalog načrta politike. Po dolgem obdobju sorazmerne stabilnosti se varnost in dostopnost oskrbe z energijo ne moreta več obravnavati kot samoumevni. Hkrati pa nujna potreba po obvladovanju podnebnih sprememb zahteva drugačen pristop do uporabe in proizvodnje energije. Povečana odvisnost od uvoza in višje cene energije napovedujejo, s čim se bomo spoprijemali v prihodnosti. Tako obsežen izziv je mogoče obvladati le na podlagi ukrepanja na evropski ravni, ki temelji na trajnosti, konkurenčnosti, energetski učinkovitosti in varnosti.

Komisija bo predstavila prvi strateški pregled energetske politike za Evropo, to je celovit pristop z akcijskim načrtom, ki vsebuje posamezne ukrepe za razvoj energetske politike EU. Pregled bo postavil temelje dolgoročnemu pristopu, da se izboljša notranji trg, pospeši uporaba novih tehnologij, poveča raznolikost in varnost oskrbe znotraj in zunaj EU, nadzoruje povpraševanje in spodbudi energetska učinkovitost. Komisija bo istočasno predstavila zeleno knjigo o možnostih politike EU na področju podnebnih sprememb in perspektivah za mednarodno sodelovanje po letu 2012. Predlagani bodo tudi ukrepi za zagotovitev dokončnega oblikovanja pravega notranjega trga za električno energijo in plin. Prav tako se bo pregledal sistem trgovanja z emisijami v EU, da se zagotovi stabilnost naložb in pospeši ritem zmanjšanja emisij toplogrednih plinov.

To bo omogočilo jasen pogled na ukrepe, ki so v Evropi potrebni, da se za njene državljane zagotovi dolgoročna oskrba z energijo in ozaveščenost na svetovni ravni o podnebnih spremembah.

Narediti Evropo privlačnejšo za življenje

Evropska javna politika ima lahko pravi vpliv, in sicer tako, da državljanom pomaga pri tem, da predvidijo spremembe in se odzovejo na hitro spreminjajočo se družbo. Da bi bila učinkovita, mora biti posodobljena in natančno prilagojena potrebam sodobne družbe. Poglavitni vidiki blaginje ljudi so njihovo zdravje, visokokakovostno okolje in storitve, na katere lahko računajo. V beli knjigi o zdravstveni strategiji bo opredeljeno, kako lahko evropska raven prispeva k zdravju in oblikovanju evropske zdravstvene politike tako, da bi se dosegel čim boljši učinek na področju obvladovanja izzivov pandemij, izboljšanja varnosti preskrbe s hrano, spodbujanja zdravja in prispevanja k prihodnji konkurenčnosti. Evropska strategija bo oblikovana tudi na področju socialnih storitev , in sicer na podlagi obsežnega postopka posvetovanja o vplivu evropskega prava na tem področju. Komisija bo prav tako proučila, kako lahko EU prispeva k izboljšanju mestnega prevoza , ki ga milijoni Evropejcev vsak dan uporabljajo.

Za blaginjo Evropejcev je pomembna tudi varnost. Ukrepi za boj proti terorizmu se bodo osredotočali na boj proti teroristični propagandi in omejevanje prenosa znanja in izkušenj v teroristične namene – na primer za izdelovanje eksplozivov. Sprejet bo akcijski načrt o okrepitvi varnosti eksplozivov. Komisija se bo prav tako osredotočila na boj proti kibernetski kriminaliteti ter pospeševala javno-zasebni dialog in sodelovanje na področju varnosti.

Evropa kot svetovna partnerica

Leto 2007 bo s pristopom Bolgarije in Romunije zaznamovalo še eno pomembno obdobje zgodovinskega procesa širitve Evropske unije. Letni strateški dokument o širitvi bo omogočil pregled in oceno napredka, ki so ga pri širitvenem procesu dosegle preostale države, in opredelil smernice za pot naprej.

Evropa ima že status največje svetovne trgovinske partnerice. Njeni trgi ponujajo priložnosti ter obsežno izbiro proizvodov in storitev njenim svetovnim partnerjem na področju trajnostne trgovine in naložb. Prenovljena strategija dostopa na trg bo prispevala k odpravi ovir za trgovinska razmerja in ustvarjanju novih perspektiv za trgovino in naložbe po celem svetu ter hkrati upoštevala konkurenčnost in skrbi na področju družbe in okolja.

V naslednjem letu bo eden od poglavitnih ciljev Komisije prekoračiti ovire za sporazum v krogu pogajanj o razvoju iz Dohe. To je še vedno bistvenega pomena za zdravo svetovno gospodarstvo. Hkrati bi morala EU uresničevati Sporočilo o globalni Evropi za spodbujanje dinamične politike zunanje konkurenčnosti in sodelovanja, da se izboljšajo trgovinski odnosi s poglavitnimi partnerji in da bi zunanja razsežnost prispevala k rasti v Evropi.

Pogajanja za sklenitev sporazumov o gospodarskih partnerstvih, ki bodo temelj regionalnega povezovanja držav AKP in njihovega razvoja, se bodo zaključila konec leta 2007.

Posebna pozornost bo namenjena krepitvi evropske sosedske politike, pogajanjem za pridružitvene sporazume s številnimi pomembnimi partnerji v Aziji in Latinski Ameriki, pa tudi napredku na področju pogajanj z glavnimi strateškimi partnerji, kot so Rusija, Kitajska in Ukrajina. Evropska varnostna strategija se bo še naprej izvajala, zlasti na področju varnosti ljudi. Komisija si bo še naprej prizadevala za stabilizacijo na Bližnjem vzhodu in v Južni Aziji. Prav tako pa bo nadaljevala prizadevanja za krepitev svojih čezatlantskih odnosov.

Vsako leto na milijone Evropejcev potuje po celem svetu. Če so v težavah, potrebujejo zaščito in pomoč. Pravice do diplomatske in konzularne zaščite , ki jih imajo kot državljani EU, morajo biti jasno opredeljene, sami pa morajo imeti možnost, da jih po potrebi uveljavljajo.

3. IZVAJANJE: VSAKDANJA NALOGA

Novi ukrepi s poudarkom na političnih prednostnih nalogah so le eden od vidikov delovanja Komisije. Komisija je vse leto odgovorna za upravljanje finančnih in operativnih programov v Evropi in po celem svetu. Ima neposredno pristojnost za vodenje številnih zahtevnih skupnih politik in zagotavljanje ustrezne uporabe pravnega reda. Ima posebno vlogo varuha skupnega evropskega interesa. Komisija bo okrepila svoja prizadevanja na področju komuniciranja z evropskimi državljani in pojasnjevanja evropskega projekta.

Funkcije upravljanja

Leto 2007 bo zaznamovalo začetek številnih novih finančnih programov v okviru nove finančne perspektive. To vključuje celo vrsto novih programov na področju kohezijske politike, zaposlovanja in socialne solidarnosti, zlasti Evropski sklad za prilagajanje globalizaciji, ter razvoja podeželja in ribištva. Leta 2007 bo dokončno oblikovanih 27 nacionalnih strateških referenčnih okvirov in odobrenih okoli 360 operativnih programov na področju kohezijske politike. Podobno se za področje razvoja podeželja dokončno pripravlja 27 nacionalnih strateških načrtov, leta 2007 pa bo sprejetih okoli 80 programov. Z opredelitvijo in začetkom izvajanja nove generacije programov bodo kohezijske politike in politike na področju razvoja podeželja lahko prispevale k posodobitvi evropskega gospodarstva, pa tudi k strategiji Komisije za rast ter ustvarjanje številnejših in boljših delovnih mest na podlagi namenjanja porabe kohezijskih sredstev lizbonskim ciljem. Obstajajo tudi ukrepi za spodbujanje konkurenčnosti, kot so 7. okvirni program za raziskave, okvirni program za konkurenčnost in inovativnost (CIP), program o vseživljenjskem učenju ter vseevropska omrežja.

Ti programi dopolnjujejo zakonodajno dejavnost Unije in zagotavljajo skladen politični okvir za ukrepanje EU na področjih, ki so poglavitnega pomena za državljane EU, ter prispevajo k uresničitvi štirih strateških ciljev Komisije. Hkrati si Komisija nenehno prizadeva za opravljanje tekočih nalog, kot so zagotavljanje pravilnega izvajanja reforme skupne kmetijske politike (SKP) in povečanje konkurenčnosti na kmetijskih trgih. Pristojne službe Komisije izvajajo stalna prizadevanja, da bi povečale kakovost programov in projektov, ki jih financira EU, tj. cilj, v katerem je zajeto tudi spodbujanje zanesljivega finančnega upravljanja in najboljše stroškovne učinkovitosti. Ti programi prav tako prispevajo k nemotenemu vključevanju novih držav članic in tako EU pomagajo, da z vsako širitvijo doseže dodaten uspeh. Hkrati pa se bodo nedavno sprejeti programi razširili tudi preko naših meja, kot na primer instrument za predpristopno pomoč ali evropski instrument sosedstva in partnerstva. Poleg tega bo vzpostavljen nov niz instrumentov zunanje politike za spodbujanje razvoja in sodelovanja ter izvajanje zunanje pomoči v več kot 150 državah po svetu, da se omogoči obvladovanje groženj na področju nadregionalne varnosti ali spodbudijo človekove pravice in demokracija.

Upravljanje pravnega reda Skupnosti

Vloga Komisije ni omejena na sprejetje predloga s strani članov Komisije. Komisija dejavno sodeluje pri oblikovanju ukrepov, ki jih dokončno sprejmeta Evropski parlament in Svet ministrov, ter deluje kot pošten posrednik med institucijami, da poišče najboljše rešitve v splošnem interesu Unije.

Komisija prav tako vodi in pripravlja delo številnih odborov ter prispeva znanje in izkušnje iz celotne EU ter na podlagi okrepljenega sodelovanja med nadzornimi organi zagotavlja učinkovitejši in preglednejši ureditveni postopek za zakonodajo ES. Ta sistem Komisiji omogoča, da se hitreje in na bolj prilagodljiv način odziva na nove dogodke, ter po potrebi zagotavlja lažji pregled podrobnih izvedbenih ukrepov. Nova pravila za ta sistem „komitologije“ bodo povečala sodelovanje Evropskega parlamenta v ureditvenem postopku. Komisija bo podrobno proučila pravne akte, sprejete na podlagi postopka soodločanja, za katere bi lahko veljal „novi ureditveni postopek s pregledom“, in bo kot dogovorjeno spremenila postopek obveščanja Evropskega parlamenta in funkcije registra.

Komisija je odgovorna za spremljanje izvajanja in uveljavljanja pravnega reda v državah članicah. V ta namen zagotavlja pravilno uporabo prava ES v vseh državah članicah. Na podlagi takšnih dejavnosti spremljanja se lahko sprožijo, kjer je to primerno, postopki za ugotavljanje kršitev proti državam članicam, za katere se meni, da so kršile svoje obveznosti po pravu ES. V preteklem letu je Komisija pregledala stališče v zvezi z uporabo prava Skupnosti. Ta pregled je upošteval resolucijo, ki jo je Parlament sprejel o vprašanju iz paketa za boljšo pravno ureditev. Komisija se pripravlja, da bo svoje namene napovedala v dokumentu o strateškem pregledu za boljšo pravno ureditev, ki naj bi bil predvidoma sprejet novembra.

Zagotavljanje dobrega delovanja politik

Ena od poglavitnih nalog Komisije je vedno bila dejavno spodbujanje razvoja in izvajanja politike EU. Tovrstni primer je prenovljena lizbonska strategija. Strategija zdaj temelji na odločnem soglasju, vendar pa se v ospredju strategije priznava, da je za resnično učinkovito strategijo potrebno dobro vodenje. To se doseže na podlagi partnerstva. Države članice so se zavezale, da bodo izvajale svoje nacionalne programe reform, vendar pa ima Komisija ključno vlogo, da jih na vsaki stopnji spremlja – poleg tega, da neposredno izvaja vrsto ukrepov na ravni EU. Ta dinamičen odnos je bistvenega pomena pri uresničevanju prizadevanj politike v konkretna dejanja.

Na številnih področjih je bila Komisiji zaupana naloga spremljanja napredka. Na podlagi letnih pregledov se lahko politike na področjih, kot so gospodarska in socialna zaščita ter enakost spolov, po potrebi izboljšujejo. Dolgoročnejša ocenjevanja lahko privedejo do novih usmeritev. Komisija bo na primer leta 2007 predložila poročilo o akcijskem načrtu za okoljske tehnologije in solidarnostnem skladu Evropske unije za pomoč v primeru nesreč. Prav tako se bo izvedel vmesni pregled industrijske politike in sodobne politike MSP. Vzpostavljen bo skupni okoljski informacijski sistem, ki bo številnim uporabnikom zagotavljal pomembne informacije o okolju, na primer za pomoč urbanističnemu načrtovanju. Leta 2007 bo letno poročilo o zaposlovanju v Evropi pregledalo razvoj trga dela in tako zaznamovalo 10. obletnico evropske strategije zaposlovanja, začel pa se bo nov ciklus odprte metode usklajevanja na področju socialne zaščite.

Izvaja se tudi podrobno spremljanje na podlagi novih mehanizmov, vzpostavljenih za določene namene. Evropski observatorij za energetske trge bo ustanovljen leta 2007, prvotno bo deloval na področju trgov z električno energijo, plinom in nafto, pozneje pa se lahko razširi na druge proizvode. Komisija bo opravljala tudi inšpekcijske preglede jedrske varnosti, varnosti letalstva in pomorske varnosti, za katere je odgovorna.

Mednarodno prizorišče

Komisija ima vodilno vlogo pri tekočih mednarodnih pogajanjih. ES je podpisnica številnih mednarodnih sporazumov. Pogajalska vloga Komisije še naprej narašča, saj se cilji v okviru različnih konvencij spreminjajo. Med poglavitna področja spadajo okolje (zlasti podnebne spremembe in biotska raznovrstnost), kmetijstvo, ribištvo, trgovina in intelektualna lastnina. Komisija prav tako vodi regulativni dialog s poglavitnimi partnerji, vključno s Kitajsko, Indijo, Japonsko, Rusijo, Brazilijo, Mehiko in ZDA. To so koristni instrumenti, s katerimi se lahko preprečijo regulativni spori, okrepi sodelovanje z drugimi pravnimi sistemi in spodbudijo regulativni standardi EU v svetu ter tako vnaprej predvidijo učinki globalizacije.

Povezovanje Evrope z državljani

Eden od poglavitnih ciljev Komisije je, da bi bile politike EU razumljive in v interesu državljanov. V ta namen se mora zavezati, da jim prisluhne in ukrepa ter postane bolj demokratična, transparentna in učinkovita. Okrepljen dialog z državljani zahteva ustrezna sredstva in stalna prizadevanja vseh institucij EU na področju demokracije, dialoga in debate, kakor to navaja načrt D. Komisija bo še naprej skušala bolje vključevati državljane v postopek oblikovanja politik na vseh ravneh, zlasti mlade in ženske. Izziv je izboljšati podobo EU v očeh državljanov, pa tudi njihovo znanje o EU in zanimanje za EU. Komisija bo še naprej vzpostavljala operativno in uspešno partnerstvo z nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi ter civilno družbo v državah članicah, pa tudi z drugimi poglavitnimi zainteresiranimi stranmi, vključno z mediji.

Komisija je z belo knjigo o komunikaciji začela novo pomembno pobudo za vzpostavitev sodelovanja v Evropi. Prihodnje leto se bo začelo novo obdobje tega dela z načrtom o praktičnih ukrepih institucij EU, držav članic in civilne družbe, ki bo podpiralo zavezo Komisije, da se poveže z državljani.

Ta Komisija si je v svojem mandatu zastavila komunikacijo kot enega od strateških ciljev in priznala, da je prenovljena zaveza na področju komunikacije z evropskimi državljani velikega pomena. Komisija je v svojem akcijskem načrtu iz leta 2005 za boljše obveščanje o Evropi sklenila, da se bo osredotočila na svoje dejavnosti obveščanja o izbiri ključnih prednostnih nalog, in sicer na eni strani o političnih prednostnih nalogah, na drugi strani pa o celovitem in poglobljenem razumevanju interesov in skrbi državljanov. Prihodnje leto bo Komisija okrepila svoje dejavnosti obveščanja o prednostnih nalogah iz Priloge, ki so bile opredeljene na podlagi političnih prednostnih nalog iz tega delovnega programa.

Komisija bo svoja prizadevanja in sredstva osredotočala na poglavitne prednostne naloge, hkrati pa uresničevala in krepila svoja prizadevanja za boljše obveščanje o Evropi na vseh področjih politike.

4. BOLJšA PRAVNA UREDITEV: POENOSTAVITEV, KODIFIKACIJA, UMIKI PREDLOGOV IN OCENA UPRAVNIH STROšKOV

Cilj poenostavitve in posodobitve ureditvenega okolja v Evropi je v središču delovanja Komisije. Z namenom izpolnjevanja tega večstranskega strateškega cilja Komisija razvija in nadaljuje daljnosežen načrt izboljšanja pravne ureditve, da bi dosegla nadaljnji napredek pri uresničevanju lizbonskih ciljev za rast in delovna mesta.

Ta prednostna naloga se bo upoštevala pri pripravi in zasnovi pobud njenega delovnega programa, pa tudi posebnih pobud za poenostavitev obstoječe zakonodaje. Komisija bo razvila sodobno, uspešno in učinkovito ureditveno kulturo po vsej Evropi. Velik napredek zadnjih letih bo leta 2007 okrepljen, medtem ko bodo izkušnje prihodnjega strateškega pregleda za boljšo pravno ureditev Komisiji omogočile, da dodatno izboljša svoj pristop in zagotovi, da se izpolnijo pričakovanja evropskih državljanov in gospodarskih subjektov glede preprostega in učinkovitega ureditvenega okvira.

Program za poenostavitev

Komisija še zlasti izvaja daljnosežni tekoči program za poenostavitev, katerega cilj je zmanjšati breme gospodarskih subjektov in državljanov. Ta tekoči program je prvotno vseboval okoli 100 pobud, od tega jih bilo več kot 20 že uresničenih. Po obsežnejši posodobitvi tekočega programa iz leta 2006 bo 47 pobud za poenostavitev predstavljenih v letu 2007. Glavne pobude za poenostavitev bodo predstavljene na številnih področjih, zlasti na področju reguliranja izdelkov, kmetijske zakonodaje, okoljske zakonodaje, zakonodaje trga dela in statistik. Poleg tega bo Komisija izvajala poenostavitev v primerih, ko se zakonodaja sprejema na podlagi postopka komitologije.

Kodifikacija

Komisija bo leta 2007 znatno okrepila svoje delo, da bi zmanjšala obseg pravnega reda in izboljšala njegovo dostopnost in izvajanje. Po posodobitvi iz leta 2006 in ponovni vzpostavitvi okvirnega programa za kodifikacijo pravnega reda namerava Komisija do leta 2008 predstaviti okoli 350 pobud za kodifikacijo. Samo v letu 2007 bo Komisija zakonodajnemu telesu predstavila okoli 100 predlogov za kodifikacijo aktov Sveta in Parlamenta. Evropski parlament in Svet sta pozvana, da zagotovita hitro sprejetje predlogov za kodifikacijo.

Pregled predlogov v obravnavi

Komisija bo leta 2007 prav tako zaključila pregled predlogov v obravnavi pred zakonodajnim telesom . Komisija je leta 2005–2006 na podlagi prvega pregleda predlogov, predloženih pred letom 2004, umaknila 68 predlogov. Na podlagi podobnega pregleda več kot 80 predlogov v obravnavi, ki so bili predloženi leta 2004 (do 22. novembra 2004), lahko zdaj Komisija napove umik dodatnih 10 predlogov v obravnavi. V skladu z okvirnim sporazumom Komisija obvešča druge institucije, da namerava umakniti te predloge v obravnavi.

Zmanjšanje upravnih stroškov

Komisija že uresničuje svojo zavezo glede zmanjšanja upravnih stroškov v EU. Upravni stroški so stroški zasebnih in javnih udeležencev, na primer stroški, ki jih imajo pri izpolnjevanju zakonitih obveznosti zagotavljanja podatkov o svojih dejavnostih. Ti stroški so le del vseh stroškov, ki nastanejo zaradi usklajevanja z zakonodajo. Na podlagi rezultatov pilotne študije se bo prihodnje leto v sodelovanju z državami članicami začel obsežen projekt za oceno upravnih stroškov. Na podlagi primerjave rezultatov, pridobljenih v 4 državah članicah, v katerih so bile osnovne meritve že izvedene (NL, UK, DK, CZ), so bila v pilotni študiji ugotovljena poglavitna področja politike, na katerih nastaja večina upravnih bremen, in določeni metodološki vidiki, ki jih je treba upoštevati v okviru obsežnejše študije o oceni. Na začetku leta 2007 bo predstavljen akcijski program Komisije za zmanjšanje upravnih stroškov, ki bo zagotavljal koristne podatke za določitev skupnega cilja zmanjšanja stroškov na ravni EU ter navajal najprimernejša področja za hitro zmanjšanje upravnih stroškov in načine, kako to doseči.

Druga orodja za boljšo pravno ureditev

Kakor je bilo napovedano, se bodo orodja za zagotovitev kakovosti in izvajanja visokokakovostne zakonodaje v letu 2007 dodatno izboljšala. Ključne pobude Komisije bodo pripravljene na podlagi celovite ocene učinka ter posvetovanja z zainteresiranimi stranmi in po potrebi s strokovnjaki. V prihodnjih mesecih bo začela delovati posebna služba pod neposrednim nadzorom predsednika, da bo zagotavljala podporo in nadzor kakovosti ocen učinka Komisije. Poleg tega se bo leta 2007 zaključilo zunanje ocenjevanje sistema ocen učinka Komisije, na podlagi katerega bi se lahko izvedel pregled smernic Komisije za pripravo ocen učinka, da se zagotovi spoštovanje načel subsidiarnosti in sorazmernosti.

PRILOGA ZAKONODAJNI IN DELOVNI PROGRAM KOMISIJE ZA LETO 2007

STRATEŠKE POBUDE

Naslov | Vrsta predloga ali akta | Opis področja uporabe in ciljev |

1. Pobude na področju energetike a) Strateški pregled energetske politike za Evropo b) Ukrepi za zagotovitev dokončnega oblikovanja notranjega trga za električno energijo in plin | a) Nezakonodajni ukrep/Sporočilo b) Zakonodajni predlog/Direktiva Pravna podlaga: člena 95 in 100 Pogodbe ES | a) SEER namerava oblikovati ključne elemente energetske politike za Evropo, ki bodo obsegali tri glavne cilje energetske politike: trajnost, konkurenčnost in zanesljivost dobave. Ponuditi mora dolgoročno strategijo, ki ji morajo Evropska unija in posamezne države članice slediti, da se zagotovi popolna skladnost in omogoči enoten nastop na mednarodnem trgu. Komisija bo preizkusila različne možnosti politike, ki različno vplivajo na vsak posamezni glavni cilj, in najboljše možnosti obdržala ter jih predlagala Evropskemu svetu. Ena od možnosti politike naj bi zagotovila določeno raven virov energije, ki ne vsebuje ogljika, ter istočasno spodbujala trajnost in zanesljivost dobave, medtem pa ohranjala zahtevano raven konkurenčnosti evropskega gospodarstva in dostopnost energije. Oblikovanih bo več scenarijev v različnih sklopih ukrepov, ki jih bo treba izvesti za dosego zastavljenih ciljev. b) Na podlagi ocene učinka je treba upoštevati in predlagati naslednje ukrepe: - revizija Direktive 2003/54 - revizija Direktive 2003/55 - revizija/razširitev Uredbe 1228/03, vključno z novimi smernicami - revizija/razširitev Uredbe 1775/05, vključno z novimi smernicami - revizija Direktive 2004/67 in Direktive 2005/89 - Direktiva/Uredba o skladiščenju plina (oziroma morebitna vključitev v revizijo Direktive 2003/55) Cilj teh sprememb bo nadaljnje izboljšanje dostopa do energetskih omrežij z okrepitvijo neodvisnosti sistemskih operaterjev, povečanje skladnosti energetskih predpisov na nacionalni in evropski ravni, povečanje stopnje transparentnosti in nadzora trga ter varstvo potrošnikov. |

2. Pobude na področju migracij a) Zakonodajni predlog za splošno okvirno direktivo o priseljevanju delavcev b) Predlog za Direktivo o pogojih vstopa in bivanja visoko usposobljenih delavcev c) Predlog za Direktivo o najnižjih kaznih za zaposlovalce državljanov tretjih držav, ki prebivajo nezakonito | a) Zakonodajni predlog/Direktiva Pravna podlaga: člen 63 Pogodbe ES b) Zakonodajni predlog/Direktiva Pravna podlaga: člen 63 Pogodbe ES c) Zakonodajni predlog/Direktiva Pravna podlaga: člen 63(3)(b) Pogodbe ES | a) Poseben cilj je spodbujanje boljšega vključevanja ekonomskih priseljencev v trg dela in določitev pravičnih ter jasnih pravil in pravic zanje. Zanesljiv pravni status ekonomskih priseljencev – kadar so njihove pravice delavca in člana gostiteljske družbe jasno določene in priznane – jih bo varoval pred izkoriščanjem in zato povečeval njihov prispevek k ekonomskemu razvoju in rasti EU. b) Poseben cilj je načrtovanje postopkov za dovolitev vstopa, ki se bodo lahko takoj odzivali na nihajoče potrebe po migracijski delovni sili na trgu dela, tj. ki bodo lahko učinkovito in hitro zapolnjevali vrzeli na trgu dela, tudi z obravnavanjem posledic demografskih trendov v Evropi. c) Cilj je prispevati k učinkovitemu odpravljanju/zmanjšanju zaposlovanja državljanov tretjih držav, ki prebivajo nezakonito, tako da se istočasno zmanjša nezakonito priseljevanje in izkoriščanje takih delavcev. |

3. Sporočilo o pregledu enotnega trga | Nezakonodajni ukrep/Sporočilo | Sporočilo o agendi državljanov zahteva v prihodnost usmerjen pregled enotnega trga. Njegov cilj je oceniti izkušnje na enotnem trgu od leta 1992, da se opredelijo uspehi in vrzeli ter ugotovi, kateri ukrepi so potrebni za zagotovitev, da bo enotni trg še naprej izpolnjeval svoje gospodarske zaveze, in zagotoviti, da državljani učinkovito izkoriščajo prednosti. Pregled mora podati jasno in skladno vizijo enotnega notranjega trga. Ponuditi mora jasne politične smernice za prihodnja leta in služiti kot uporaben instrument za ponovno povezovanje državljana z enotnim trgom. |

4. Pregled socialnih razmer | Nezakonodajni ukrep/Poročilo | Evropski svet je priznal, da je treba zapleteno dinamiko socialnih sprememb v naših družbah bolje razumeti, če želimo okrepiti odgovor Evrope na globalizacijo, in junija 2006 Komisijo pozval, naj prouči socialne razmere v Uniji s posebnim poudarkom na vprašanju dostopa in možnosti. Ta pregled bo proučil glavne dejavnike, odgovorne za socialne spremembe v evropskih družbah. Pogledalo se bo, kako bi se lahko te spremembe ocenilo glede na merila blaginje. Poskusilo se bo začeti razpravo o nekaterih ključnih dejavnikih, ki prispevajo k blaginji, kot so ekonomske možnosti, kakovost poklicnega življenja, izzivi starajoče se družbe, demografija in novi vzorci družinskega življenja, revščina in neenakost, ovire za dobro zdravje in socialno mobilnost, kriminalno in deviantno vedenje ter raznolikost in večkulturnost. Cilj tega raziskovanja socialnih razmer v Evropi je oblikovanje novega konsenza o socialnih izzivih, s katerimi se soočajo Evropejci. |

5. Predlog za revizijo Okvirnega sklepa Sveta o boju proti terorizmu | Zakonodajni predlog/Sklep | Načrtovanje učinkovitih rešitev za boj proti teroristični propagandi v različnih medijih. Omejevanje posredovanja strokovnega znanja, zlasti o eksplozivih in izdelovanju bomb, v teroristične namene. |

6. Sistem trgovanja z emisijami. Predlog za spremembo Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES, kakor je bila spremenjena. | Zakonodajni predlog/Direktiva Pravna podlaga: člen 175(1) Pogodbe ES | Pregled sistema EU za trgovanje z emisijami in sprememba obstoječe direktive z namenom izboljšanja delovanja in razširitve obsega za tretje obdobje trgovanja, ki začne leta 2013. |

7. Sporočilo o „načinih za dosego večje prožne varnosti: doseganje boljše kombinacije prožnosti in varnosti“ | Nezakonodajni ukrep/Sporočilo | Cilj Sporočila je raziskati možnosti prožne varnosti in državam članicam pomagati pri sprejemu sklopa skupnih načel do konca leta. Sporočilo bo pokazalo trenutno stanje glede prožne varnosti v državah članicah in možne načine za njeno izboljšanje. |

8. Sporočilo o „evropski strategiji za socialne storitve splošnega pomena “ | Nezakonodajni ukrep/Sporočilo | Na podlagi nadaljnjih posvetovanj z državami članicami (npr. skupine na visoki ravni o zdravstvenih politikah in odbor za socialno zaščito) in zadevnimi zainteresiranimi stranmi bo to sporočilo določilo nadaljnje ukrepe, ki jih bo treba sprejeti za razvoj bolj sistematičnega pristopa pri uporabi zakonodaje in načel Skupnosti na področju socialnih storitev. |

9. Okvir Skupnosti za varne in učinkovite zdravstvene storitve | Zakonodajni predlog Pravna podlaga: člen 95 Pogodbe ES | Poseben cilj je oblikovanje okvira Skupnosti za varne, zelo kakovostne in učinkovite zdravstvene storitve za: - zagotovitev varnosti bolnikov ne glede na to, kje v Skupnosti se zdravijo; - reševanje nejasnosti o uporabi zakonodaje Skupnosti za zdravstvene storitve, ki ustvarjajo ovire za čezmejno zdravstveno varstvo; - in izboljšanje učinkovitosti in uspešnosti zdravstvenih storitev po vsej EU. |

10. Predlog ukrepov za okrepitev diplomatske in konzularne zaščite | Nezakonodajni ukrep/Sporočilo | Ta predlog bo sledil Sporočilu o tem vprašanju, ki bo sprejeto do konca leta 2006. Glede na naraščajoče število državljanov EU, ki potujejo v tujino in se zato večkrat poslužujejo diplomatske ali konzularne zaščite, če so v težavah, je nizka raven informacij o njihovih pravicah nesprejemljiva. Za osveščanje državljanov o njihovi temeljni pravici do diplomatske in konzularne zaščite zunaj EU. Za izvajanje enotnih standardov in postopkov med državami članicami pri pomoči državljanom EU v tujini. |

11. Bela knjiga o zdravstveni strategiji | Nezakonodajni ukrep/Bela knjiga | Cilji zdravstvene strategije so: - združitev vseh pobud na področju zdravstva za izboljšanje varstva in krepitev zdravja; - oblikovanje programa politik o ključnih zdravstvenih temah; - spremljanje napredka na podlagi ciljev in kazalcev; - izvajanje mehanizma in instrumentov Skupnosti. |

12. Sporočilo o prenovljeni strategiji dostopa na trg | Nezakonodajni ukrep/Sporočilo | Za razvoj odpiranja svetovnih trgov je treba prilagoditi postopke delovanja Strategije v korist EU in tretjih držav. Treba je uporabiti vse instrumente trgovinske politike. Poglavitni cilji so poenostaviti izvoz blaga in storitev ter naložbe, predvsem na nastajajočih trgih, odpraviti ovire za dostop do trgov in pomagati podjetjem, ki delujejo v sektorjih z največjim potencialom, da izkoristijo svetovno sektorsko specializacijo. |

13. Sporočilo o evropski vesoljski politiki, ki vključuje evropski vesoljski program | Nezakonodajni ukrep/Sporočilo | Splošni cilj bo načrtovati skladno in celovito evropsko vesoljsko politiko, ki bo zajemala EU in Evropsko vesoljsko agencijo (ESA), skupaj s politikami in dejavnostmi držav članic, ki bo ustrezala potrebam uporabnikov na strani povpraševanja po strateškem potencialu vesoljskih sistemov in tehnologij. Politika bo usmerjena v raziskovanje vesoljskih tehnologij in sistemov, ki podpirajo politike in cilje Unije. Zagotovila bo politični okvir, ki ga bodo navedeni organi uporabljali za usklajevanje svojih obstoječih programov pod okriljem evropskega vesoljskega programa. |

14. Sporočilo o poti naprej za prihodnjo pomorsko politiko | Nezakonodajni ukrep/Sporočilo | Kakor je predvideno v zeleni knjigi z naslovom Prihodnji pomorski politiki Unije naproti, ki jo je Komisija sprejela julija 2006, bo Sporočilo povzelo rezultate postopka posvetovanja, ki je sledil zeleni knjigi, oblikovalo politične sklepne ugotovitve in predstavilo določene nadaljnje ukrepe, ki se bodo lahko kratkoročno izvajali. |

15. Zelena knjiga o mestnem prometu | Nezakonodajni ukrep/Zelena knjiga | Zelena knjiga bo ocenila koristi, ki bi jih prinesla evropska politika o mestnem prometu. Zelena knjiga bo tudi opredelila težave/izzive, (morebitne) nove ukrepe, vključno s „zgodnjimi ukrepi“, (morebitne) pristojnosti, predlagala bo ukrepe, s katerimi lahko EU pripomore k izboljšanju, in vključila seznam vprašanj za nadaljnje posvetovanje. |

16. Zelena knjiga o podnebnih spremembah po letu 2012 | Nezakonodajni ukrep/Zelena knjiga | Zelena knjiga bo pomagala opredeliti področja, na katerih so potrebni ukrepi na ravni Skupnosti za spodbujanje prilagoditve EU na povečevanje škodljivih vplivov na podnebne spremembe. Potreba po obravnavanju ukrepov za prilagoditev na ravni EU je bila izpostavljena v Sporočilu Komisije z naslovom „Uspešen boj proti svetovnim podnebnim spremembam“. |

17. Predlog za Uredbo Sveta o skupni ureditvi trga za vino(*) | Zakonodajni predlog/Uredba Pravna podlaga: člen 37 Pogodbe ES | Glavni cilji reforme skupne ureditve trga za vino so: povečanje konkurenčnost proizvajalcev vina EU; vzpostavitev režima na področju vin, ki bo deloval s pomočjo jasnih in enostavnih pravil, ki zagotavljajo ravnovesje med ponudbo in povpraševanjem, ter oblikovanje ureditve za vino, ki ohranja najboljše postopke EU pri pridelavi vina ter krepi socialno in okoljsko strukturo podeželskih območij. Predlog za Uredbo Sveta je sledil Sporočilu Komisije, ki določa smernice za zakonodajo (COM (2006) 319 konč. z dne 22. junija 2006). |

18. Pobude na področju obrambe a) Sporočilo o obrambni industriji in trgih b) Predlog za Uredbo o prenosu obrambnih proizvodov c) Predlog za Direktivo o usklajevanju postopkov oddaje javnih naročil v obrambnem sektorju | a) Nezakonodajni ukrep/Sporočilo b) Zakonodajni predlog/Uredba Pravna podlaga: člen 95 Pogodbe ES c) Zakonodajni predlog/Direktiva Pravna podlaga: člen 95 Pogodbe ES | Obrambne industrije so bile do zdaj izključene iz vzpostavitve notranjega trga. Države članice so ohranile državni nadzor nad trgi za obrambno opremo in povezanimi industrijami (na podlagi člena 296 Pogodbe ES). Trgi so zato razdrobljeni, kar vodi k podobni razdrobljenosti raziskovalnih prizadevanj in industrijskih baz. Težave, ki jo predstavlja razdrobljenost trga, verjetno ne bo mogoče rešiti zgolj na ravni držav članic. Komisija želi spodbuditi konkurenco v evropskem obrambnem sektorju ob upoštevanju posebnih značilnosti in potreb tega sektorja, tako da se okrepi trgovski status evropske industrije obrambne opreme, ki bi še naprej razvijala evropsko obrambno industrijo, ki bo lahko podpirala ESCP in nalogo držav članic, da zagotavljajo nacionalno varnost. To bo zlasti vodilo k okrepljeni sinergiji med potrebami vojske in industrije glede proizvodov na področju obrambe. Poleg tega je splošno znano, da visoka stopnja razdrobljenosti obrambnega trga ovira učinkovitost postopkov javnega naročanja in delovanje notranjega trga. V tem okviru predstavlja obsežna uporaba izjem, ki jih predvideva člen 296 PES, veliko težavo, saj vodi do uporabe neusklajenih nacionalnih pravil za javno naročanje in različnih praks javnega naročanja v tržnem segmentu, za katerega velja pravno stališče, da spada pod pravila Skupnosti. Vse našteto zmanjšuje transparentnost in odprtost obrambnega trga ter v veliki meri prispeva k sedanji razdrobljenosti trga. Komisija bo pred koncem leta 2006 sprejela „Razlagalno sporočilo o uporabi člena 296 Pogodbe na področju javnih naročil za obrambo“. Vzporedno pa Komisija izvaja oceno učinka, da bi ugotovila, če bi bila koristna morebitna direktiva o javnem naročanju za obrambo, ki bi uvedla prožnejša pravila, ki bi bolje ustrezala posebni naravi obrambnih trgov. |

19. Pobude na področju širitve a) Strateški dokument o širitvi b) Poročila o napredku Hrvaške, Turčije, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Albanije, Bosne in Hercegovine, Srbije (vključno s Kosovom) in Črne gore c) Partnerstva s Hrvaško, Turčijo, Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, Albanijo, Bosno in Hercegovino, Srbijo (vključno s Kosovom) in Črno goro | a) Nezakonodajni ukrep/Sporočilo b) Nezakonodajni ukrep/Delovni dokument služb c) Zakonodajni predlog/Sklep Pravna podlaga: člen 310 Pogodbe ES | a) „Strateški dokument“ vsebuje glavne ugotovitve poročil o napredku in vključuje predloge za politična priporočila. b) Poročila o napredku ocenjujejo napredek Hrvaške, Turčije in Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije pri pripravah na pristop ter napredek pri izvajanju Stabilizacijsko-pridružitvenega procesa Albanije, Bosne in Hercegovine, Črne gore in Srbije vključno s Kosovom. c) Partnerstva (pristopna in evropska partnerstva) za vsako državo določijo prednostne naloge, ki jih je treba kratkoročno ali srednjeročno izpolniti. Temeljijo na ugotovitvah poročila o napredku. |

20. Pobude na področju Evropske sosedske politike (ESP) a) Sporočilo o ESP b) Sodelovanje v črnomorski regiji c) Poročila o napredku glede izvajanja akcijskih načrtov za 11 partnerskih držav | a) Nezakonodajni ukrep/Sporočilo b) Nezakonodajni ukrep/Delovni dokument služb c) Nezakonodajni ukrep/Sporočilo | a) Komisija bo pod nemškim predsedstvom po razpravi s Svetom in Evropskim parlamentom ter z drugimi zainteresiranimi stranmi, vključno s partnerskimi državami predložila posebne predloge za okrepitev ESP na področjih, kot so tesnejša gospodarska in trgovinska integracija, večja mobilnost državljanov ESP v EU in sosedski investicijski sklad. Oblikovala bo predloge za dogovore o nasledstvu z Ukrajino, Moldavijo in Izraelom, katerih akcijski načrti potečejo leta 2008. Sporočilo bo pregledalo tudi napredek glede izvajanja obstoječih akcijskih načrtov ESP za 11 partnerskih držav (glej točko c spodaj). b) Predlogi za okrepljeno prisotnost EU pri sodelovanju v črnomorski regiji, vključno z regionalnimi partnerji ESP ter Rusijo in Turčijo, kot glavni prispevek k regionalni stabilnosti in varnosti. c) Pregled akcijskih načrtov 11 držav in ocena napredka glede na splošne cilje evropske sosedske politike. |

21. Spremljanje Bele knjige o evropski komunikacijski politiki | Nezakonodajni ukrep/Sporočilo | Glavni cilj politike je določitev načrta praktičnih ukrepov s strani institucij EU, držav članic in civilne družbe, ki podpirajo zavezo Komisije, da se bo povezala z državljani in utrdila demokratične temelje evropskega projekta, vključno z evropsko javno sfero. Predlagani ukrepi odražajo predloge iz bele knjige ter poznejšega javnega posvetovanja in konferenc zainteresiranih strani iz let 2006 in 2007. Predlogi se bodo osredotočili na določitev skupnih načel za komunikacijske pravice; vključevanje državljanov (državljanska vzgoja); sodelovanje z mediji; izboljšanje metod za analiziranje in razumevanje javnega mnenja ter razvijanje partnerstev z vsemi ključnimi institucionalnimi partnerji v državah članicah, da se v nacionalne politične razprave doda večje priznavanje razsežnosti EU. |

PREDNOSTNE POBUDE

Naslov | Vrsta predloga ali akta | Opis področja uporabe in ciljev |

Pobude na euroobmočju: a) Konvergenčno poročilo za leto 2007 b) Predlog za Sklep(e) Sveta c) Predlog za Uredbo Sveta o menjalnih razmerjih za valute zadevnih držav članic v euro | a) Nezakonodajni ukrep/Sporočilo b) Zakonodajni predlog/Sklep Pravna podlaga: člen 122(2) Pogodbe ES c) Zakonodajni predlog/Uredba. Pravna podlaga: člen 123(5) Pogodbe ES | a) Na zahtevo države članice s posebno ureditvijo Komisija in ECB pripravita konvergenčni poročili v skladu s postopkom, določenim v členu 121(1) Pogodbe ES. V poročilih se prouči, v kolikšni meri je država članica uspešna pri doseganju visoke stopnje trajnostne konvergence na podlagi štirih konvergenčnih meril. Del ocene prispeva tudi usklajenost njihove nacionalne zakonodaje s pravom Skupnosti. b) Če se šteje, da je ena ali več držav članic izpolnilo pogoje za uvedbo eura, Svet njihovo posebno ureditev odpravi. c) Če se šteje, da je ena ali več držav članic izpolnilo pogoje za uvedbo eura, Svet določi menjalna razmerja za nove članice euroobmočja. |

Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o shemi podpore za sektor bombaža, ki mu bo priložen predlog Uredbe o spremembi poglavja 10a Naslova IV Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003. | Zakonodajni predlog/Uredba Pravna podlaga: člen 37 (2) Pogodbe ES in Protokol št. 4 o bombažu, ki je priložen Aktu o pristopu iz leta 1979 (in zlasti odstavka 6 Akta). | Sodišče Evropskih skupnosti je 7. septembra 2006 razveljavilo reformo sektorja bombaža iz leta 2004, ker odločitev o reformi ni upoštevala vseh pomembnih dejavnikov, zlasti vseh stroškov dela in sposobnosti preživetja obratov za odzrnjevanje bombaža, ki jih je Sodišče obravnavalo kot potrebne za oceno donosnosti pridelka. Trenutna ureditev se lahko uporablja do sprejetja nove uredbe. |

Bela knjiga o odškodninskih tožbah zaradi kršenja zakonodaje ES o konkurenci | Nezakonodajni ukrep/Bela knjiga | Bela knjiga bo predlagala možno nadaljevanje zelene knjige iz leta 2005, ki je proučevala različne postopkovne in tehnične ovire v državah članicah, ki podjetjem in posameznikom, ki jim je bila s kršitvijo zakonodaje ES o konkurenci povzročena škoda, preprečujejo, da bi na zasebni ravni uspešno pravno ukrepali in tako od kršiteljev dosegli povračilo povzročene škode. Glavni cilj je zagotoviti učinkovito izvajanje ugotovitve Sodišča Evropskih skupnosti, da bi bila celovita učinkovitost Pogodbe ogrožena, če ne bi vsakemu posamezniku dovoljevala tožbe za povrnitev škode, ki jo je povzročilo ravnanje, katerega posledica je lahko omejevanje ali izkrivljanje konkurence, in da obstaja obveznost zagotavljanja učinkovitih sredstev za izvajanje pravice do odškodnine. |

Sporočilo Komisije o izvajanju nacionalnih strategij za ekološko javno naročanje, ki temelji na zastavljanju ciljev ter rednem spremljanju in primerjalni analizi po vsej EU | Nezakonodajni ukrep/Sporočilo | Dvig političnega profila s predlogom cilja za ekološko javno naročanje na ravni EU; povečanje izvajanja s svetovanjem državam članicam za sprejetje nacionalnih akcijskih načrtov za ekološko javno naročanje ter z nudenjem rednih primerjalnih analiz in spremljanja s strani Komisije in držav članic. |

Bela knjiga o povezovanju trgov hipotekarnih kreditov EU | Nezakonodajni ukrep/Bela knjiga | Bela knjiga o hipotekarnih kreditih predstavlja pobude za vzpostavitev trga hipotekarnih kreditov EU, ki naj jih predlaga Komisija in ki temeljijo na rezultatih razširjenih posvetovanj po objavi zelene knjige 2005 „Hipotekarni krediti v EU“. |

Predlog za Direktivo o usklajevanju postopkov dodeljevanja koncesij | Zakonodajni predlog/Direktiva Pravna podlaga: člen 47(2), člen 55 in člen 95 Pogodbe ES | Javno posvetovanje o Zeleni knjigi o javno-zasebnih partnerstvih (JZP) ter zakonodaja Skupnosti o javnih naročilih in koncesijah sta pokazala potrebo po stabilnem, doslednem pravnem okolju glede dodelitve koncesij na ravni EU. Kljub njihovem gospodarskem pomenu le nekaj določb sekundarne zakonodaje Skupnosti usklajuje postopke dodelitve s koncesijami za gradnje. Razen teh določb, lahko pogodbenice prosto odločajo o načinu izbire zasebnih partnerjev, čeprav morajo pri temu kljub vsemu zagotavljati popolno skladnost z načeli in pravili, ki izhajajo iz Pogodbe. Dodelitev koncesij za storitve pa urejajo le načela iz Pogodbe ES. Zdi se, da je usklajevanje na ravni EU najbolj primerno za zagotavljanje potrebne varnosti, ki je usklajeno z domnevno potrebo prožnosti javnih organov in ki vzpostavlja enake konkurenčne pogoje za gospodarske subjekte. |

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta o čezmejnem prenosu statutarnega sedeža družb z omejeno odgovornostjo | Zakonodajni predlog/Direktiva Pravna podlaga: člen 251 Pogodbe ES | Osnutek predloga vsebuje enostaven okvir, ki dovoljuje prenos statutarnega sedeža družb z omejeno odgovornostjo brez prenehanja družbe v matični državi članici ali uradne ponovne ustanovitve v gostiteljski državi članici. Direktiva bo zagotovila ohranitev pravne osebnosti družbe. Vsebovala bo tudi posebne določbe o soodločanju zaposlenih. |

Predlog za Direktivo o solventnosti zavarovalnic (Solventnost II) (*) | Zakonodajni predlog/Direktiva Pravna podlaga: člen 47(2) in člen 55 Pogodbe ES | Zavarovalnice se soočajo z naraščajočo konkurenco, zbliževanjem med finančnimi sektorji in mednarodno odvisnostjo. V skladu s podobnim razvojem v bančnem sektorju in na podlagi mednarodnega razvoja glede solventnosti, upravljanja tveganja in računovodstva, naj bi bil cilj novega režima solventnosti zaščita umetnikov zavarovalne police in upravičencev. Izboljšala bo konkurenčnost zavarovateljev EU in zagotovila boljšo porazdelitev kapitalskih virov, ne da bi povzročila pomembne motnje na trgu ali preprečevala inovacije v zavarovalništvu. |

Predlog za spremembo Direktive o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) | Zakonodajni predlog/Direktiva Pravna podlaga: člen 47(2) in člen 95 | Direktiva je uvedla potne liste KNPVP, ki dovoljujejo, da se sklad na podlagi preproste predhodne priglasitve ponudi majhnim vlagateljem v katerem koli pravnem sistemu v EU, potem ko dobi dovoljenje v eni državi članici. Določbe Direktive, ki določajo naložbene omejitve, zahteve po informacijah in druge značilnosti KNPVP so bile osnovane z namenom zaščite vlagateljev. Čeprav so v zvezi s potnim listom KNPVP nastale težave pri praktičnem izvajanju, je utrl pot čezmejni prodaji investicijskih skladov. Vendar to ni bilo dovolj za poenostavitev konsolidacije sektorja in večjo učinkovitost. Cilj tega predloga je posodobitev obstoječega zakonodajnega okvira, tako da bo dosegel svoje cilje (tržna učinkovitost in zaščita vlagateljev) v okviru, kjer strukturne spremembe spreminjajo okolje, v katerem se razvija sektor investicijskih skladov. Operativni cilji: 1) odpravljanje ovir za integracijo evropskega trga skladov; 2) spodbujanje zmanjševanja stroškov na različnih ravneh v vrednostni verigi sektorja investicijskih skladov in zagotovitev, da se ti prihranki prenesejo na vlagatelje; 3) zagotovitev primernega okvira za vlagatelje za sprejemanje utemeljenih odločitev o naložbah. |

Priporočilo Komisije o sorazmernosti med kapitalom in nadzorom v podjetjih EU | Nezakonodajni ukrep/priporočilo | Glavni cilj je opredeliti obstoječa odstopanja od sorazmerne razdelitve lastništva in nadzora v podjetjih, registriranih v EU; oceniti njihov ekonomski pomen in ali taka odstopanja vplivajo na finančne trge EU. To bo Komisiji omogočilo, da oceni, ali je sedanja ureditev glede glasovalne pravice delničarja po EU ovira za integracijo finančnega trga v EU, ki je bistven pogoj za kar največje povečanje koristi za vseh 25 držav članic. |

Sporočilo o drugih stopnjah DDV poleg splošne stopnje | Nezakonodajni ukrep/Sporočilo | Komisija namerava uporabiti rezultate neodvisne študije kakovosti strokovnega foruma za: - oceno trenutnega stanja v razširjeni EU-25, predvsem glede ustvarjanja delovnih mest, ekonomske rasti in pravilnega delovanja notranjega trga; - razpravo o nujnosti in/ali možnosti za nove predloge na področju nižjih stopenj DDV. Vsi predlogi morajo biti usmerjeni v okrepljeno usklajenost pri uporabi stopenj DDV v EU in njihov prispevek za pravilno delovanje notranjega trga, pa tudi v skladnost z že določenimi cilji politike. Pojasnitev področja uporabe nižjih stopenj DDV bo odpravila negotovost za podjetja in državljane. |

Predlog za Direktivo Sveta o posodobitvi določb DDV glede finančnih storitev, vključno z zavarovanjem (*) | Zakonodajni predlog/Direktiva Pravna podlaga: člen 93 Pogodbe ES | Trenutne določbe so zastarele in jih je treba vsaj posodobiti. Splošno pravno in ureditveno okolje, v katerem deluje sektor, ni v koraku z razvojem sektorja in je v nasprotju z nagnjenostjo k vertikalni integraciji. Podjetja tako ne morejo izboljšati svoje ekonomske in pravne strukture, s katero bodo povečala svojo konkurenčnost. Spremembe je treba usmeriti v posodobitev pravil, zagotavljanje njihove usklajenosti z vzpostavljenimi cilji politik in zmanjšanje potrebe po pojasnitvi preko sodnih postopkov. |

Četrto poročilo o ekonomski in socialni koheziji | Nezakonodajni ukrep/Poročilo | Poročilo Evropskemu parlamentu, Svetu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o napredku, doseženem na področju ekonomske in socialne kohezije, ter o načinu, kako so evropske in nacionalne politike, pa tudi strukturni skladi, kohezijski sklad, EIB in drugi finančni instrumenti k temu prispevali (člen 159 Pogodbe ES in člen 45 Uredbe (ES) št. 1260/1999). |

Sporočilo o „Izvrševanju ciljev lizbonske agende na podlagi programov kohezijske politike 2007-2013" | Nezakonodajni ukrep/Sporočilo | Cilj tega sporočila je oceniti, v kakšnem obsegu naj bi novi programi kohezijske politike 2007-2013 nadaljevali izvajanje prenovljene lizbonske agende (predvsem rezultatov namenitve sredstev in povečanja izdatkov, namenjenih za inovacije). |

Sporočilo in predlog za Uredbo Sveta o poostritvi boja proti nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem (NNN) ribolovu | Zakonodajni predlog/Uredba Pravna podlaga: člen 37 Pogodbe ES | Nezakonit, neprijavljen in nereguliran ribolov pomeni veliko grožnjo trajnosti staležev rib in morski biotski raznovrstnosti po vsem svetu. Povzroča tudi znatne izgube obalnim skupnostim in ribičem, ki delujejo zakonito. Akcijski načrt FAO iz leta 2001 je odražal soglasje v mednarodni skupnosti, da je treba nameniti vsa ustrezna sredstva, da se odpravi NNN ribolov. Potem, ko je Evropska skupnost leta 2002 sprejela akcijski načrt, je treba oblikovati novo strategijo, ob upoštevanju že doseženega in z določitvijo novih potrebnih ukrepov. |

Sporočilo o politiki za postopno odstranjevanje odpadkov v evropskem ribištvu | Nezakonodajni ukrep/Sporočilo | Cilj je zmanjšanje izgube v ribolovnih aktivnostih in povečanje trajnosti ribolova z ukinitvijo zavržkov in zmanjšanjem prilova. |

Sporočilo Komisije o pomanjkanju vode in suši | Nezakonodajni ukrep/Sporočilo | Sporočilo je rezultat zahteve številnih držav članic, izražene med Svetom za okolje 9. marca 2006, za začetek ukrepanja na evropski ravni glede pomanjkanja vode in suše. Komisija je junija 2006 Svetu za okolje predstavila prvo obvestilo, v katerem se je zavezala, da bo na podlagi podrobne ocene proučila, kateri nadaljnji ukrepi za reševanje vprašanj pomanjkanja vode in suše se lahko sprejmejo na ravni EU. |

Akcijski načrt o trajnostni proizvodnji in potrošnji (SCP) | Nezakonodajni ukrep/Akcijski načrt | Evropski svet prosi Komisijo, naj v okviru prenovljene strategije trajnostnega razvoja EU (SDS) iz junija 2006 razvije akcijski načrt EU o SCP. Cilj je spodbujati trajnostno proizvodnjo in potrošnjo s pristopom, na podlagi katerega se socialni in ekonomski razvoj obravnava v okviru zmogljivosti ekosistemov in gospodarska rast ločuje od uničevanje okolja. |

Zakonodajni predlog za ureditev upravljanja zajema in geološkega skladiščenja ogljika (CCS) | Zakonodajni predlog/Direktiva Pravna podlaga: člen 175 Pogodbe ES | Zajem in skladiščenje ogljika je nova tehnologija, ki lahko znatno prispeva k zmanjšanju emisij CO2 v EU in globalno. Pravni red Skupnosti o okolju bo treba prilagoditi tej tehnologiji, da se odstranijo neupravičene ovire pri vzpostavljanju zakonodajnega okvira za CCS v EU in zagotovi pravna varnost za vlagatelje po vsej Evropi ter za obvladovanje novih okoljskih tveganj. |

Bela knjiga: "Evropskemu prilagoditvenemu programu za podnebne spremembe naproti" | Nezakonodajni ukrep/Bela knjiga | Napisati belo knjigo z naslovom Evropskemu prilagoditvenemu programu za podnebne spremembe naproti, ob upoštevanju odgovorov iz posvetovanja o zeleni knjigi o prilagoditvah (objavljena bo konec leta 2006) in z navedbo posebnih ukrepov o prilagoditvah, ki jih mora sprejeti Komisija. |

Predlog za Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o motornih vozilih na tekoči ali stisnjen vodik | Zakonodajni predlog/Uredba Pravna podlaga: člen 95 Pogodbe ES | Ta uredba določa zahteve za odobritev vrste vodikovih sistemov in sestavnih delov za motorna vozila kategorij M in N. Vključuje tudi zahteve za vgradnjo posebnih sestavnih delov ali sistemov v navedena vozila. Glavni cilj je zagotovitev pravilnega delovanja notranjega trga motornih vozil na vodikov pogon ter istočasno zagotoviti visoko stopnjo javne varnosti in visoko stopnjo varstva okolja. |

Predlog za Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta za odobritev vrste težkih vozil in motorjev glede na njihove emisije (Predlog Euro VI) (*) | Zakonodajni predlog/Uredba Pravna podlaga: člen 95 Pogodbe ES | Predlog se uporablja za težka vozila. Glavni cilj predloga je določiti omejitve Euro VI za emisije onesnaževal. To je predvsem cilj notranjega trga, ki je tesno povezan s ciljem varstva okolja. |

Zakonodajna pobuda za zmanjšanje emisij CO2 iz lahkih vozil | Zakonodajni predlog/ Pravna podlaga: člen 175 Pogodbe ES | Področje uporabe: zmanjšanje povprečnih emisij CO2 in izboljšanje učinkovitosti goriv za osebna vozila (M1) lahka gospodarska vozila (N1), ki se prodajajo v EU25. Cilj: vrsta instrumenta in cilj bosta določena ob upoštevanju: napredka avtomobilske industrije v skladu s sedanjimi prostovoljnimi dogovori za dosego 140 g CO2/km v letih 2008/9 cilja Skupnosti, ki je 120 g CO2/km do leta 2012 doslednega in celovitega pristopa za zmanjšanje CO2 (izpostavljen bo v Sporočilu Komisije konec leta 2006) |

Revizija Direktive 2001/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2001 o nacionalnih zgornjih mejah emisij za nekatera onesnaževala zraka | Zakonodajni predlog/Direktiva Pravna podlaga: člen 175 Pogodbe ES | Določitev nacionalnih zgornjih mej emisij (kton/leto), ki jih morajo države članice spoštovati do leta 2020 za SO2, NOx, HOS, NH3 in predvsem trdnih delcev (PM2.5). Da bi prihranili okoli 1,71 milijona let življenja, izgubljenih zaradi izpostavljenosti trdnim delcem, in zmanjšali število primerov naglih smrti, povzročenih zaradi izpostavljenosti ozonu za 2,200 glede na leto 2000 ter da bi zmanjšali ogroženost naravnega okolja zaradi zakisljevanja in evtrofikacije zmanjšala za 55 % glede na to, kar je tehnično možno, je treba emisije SO2 zmanjšati za okrog 82 %, emisije NOx za okrog 60 %, HOS za okrog 51 %, amoniak za okrog 27 % in predvsem PM2.5 za okrog 59 % glede na emisije v letu 2000. |

Pregled obstoječe zakonodaje o industrijskih emisijah (*) | Zakonodajni predlog/Direktiva Pravna podlaga: člen 175 Pogodbe ES | Sedanji zakonodajni okvir Skupnosti o upravljanju industrijskih emisij je zapleten in zajema naslednje pravne akte: Direktivo 96/61/ES o celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja (IPPC) ter vrsto sektorskih direktiv, tj. Direktivo 2001/80/ES o omejevanju emisij nekaterih onesnaževal v zrak iz velikih kurilnih naprav, Direktivo 2000/76/ES o sežiganju odpadkov in Direktivo 1999/13/ES o omejevanju emisij hlapnih organskih spojin zaradi uporabe organskih topil. Medsebojni vpliv med temi instrumenti sproža številna vprašanja, na primer glede uskladitve področja uporabe, skladnosti opredelitev, medsebojnega vpliva operativnih zahtev ter spremljanje in poročanje, ki ga opravljajo države članice. Splošni cilj pregleda je proučiti možnosti za izboljšanje delovanja trenutnega zakonodajnega okvira za industrijske emisije in skladnost med različnimi zakonodajami, pri čemer pa ne bo spreminjal temeljnih načel in želene ravni sedanjega zakonodajnega okvira. Natančnejši cilji pregleda pa so naslednji: 1. pojasnitev določenih pravnih in tehničnih vprašanj ob upoštevanju rezultatov tematskih strategij 2. ocena načinov za poenostavitev obstoječe zakonodaje o industrijskih emisijah za izboljšanje okoljske učinkovitosti 3. ocena uporabe morebitnih tržno zasnovanih instrumentov ali drugih instrumentov za okrepitev izvajanja sedanje zakonodaje in spodbujanje inovacij. |

Sporočilo Komisije o izvajanju in uveljavljanju okoljske zakonodaje ES | Nezakonodajni ukrep/Sporočilo | Obstaja potreba po uvedbi drugačnih pristopov za izboljšanje izvajanja okoljske zakonodaje v državah članicah. To pobudo je Konferenca predsednikov komisij EP toplo pozdravila v svojem poročilu o LPS za leto 2007. |

Bela knjiga o prehrani | Nezakonodajni ukrep/Bela knjiga | Dokument bo določil strategijo o prehrani na ravni EU. Njen cilj bo spodbujanje zdravega načina življenja (kakovostna prehrana in veliko fizične aktivnosti), da se ustavi naraščanje pojava prekomerne telesne teže in debelosti ter kroničnih obolenj, ki jih povzroča prekomerna teža (kot je diabetes, kardiovaskularna obolenja, nekatere vrste raka itd.). Strategija bo predstavila celovit pristop za izboljšanje načina življenja in spodbujanje partnerskega pristopa do izvedbenih ukrepov. Strategija bo gradila na obstoječih mehanizmih, kot je platforma EU glede prehrane, telesne aktivnosti in zdravja, ki spodbuja izmenjavo in usklajenost med zainteresiranimi stranmi. Ukrepi Skupnosti na tem področju so pomembni tudi za skladnost enotnega trga, saj bodo ukrepi na tem področju lahko vplivali na prosti pretok prehrambenih izdelkov. |

Skupna prizadevanja za izboljšanje varnosti: javno-zasebna partnerstva na področju evropske varnosti | Nezakonodajni ukrep/Sporočilo | Sporočilo bo predstavilo splošen program za javno-zasebno partnerstvo na področju varnosti, vključno z vprašanji glede raziskovanja varnosti, boja proti terorizmu in kriminalu, izboljšanih kontrole meja in upravljanja zahtevkov za vizume ter varstva osebnih podatkov. |

Sporočilo „Akcijski načrt EU za okrepitev zaščite razstreliv in strelnega orožja" | Nezakonodajni ukrep/Sporočilo | Spodbujati razpravo in dialog z vsemi strankami, ki sodelujejo pri zaščiti razstreliv (strokovnjaki iz Europola in situacijskega centra, nacionalni strokovnjaki iz držav članic, Komisija in delovna skupina Sveta o terorizmu), ki se bosta upoštevala pri pripravi akcijskega načrta EU za okrepitev zaščite razstreliv in strelnega orožja. |

Sporočilo o boju proti kibernetskem kriminalu | Nezakonodajni ukrep/Sporočilo | Kibernetski kriminal je področje, na katerem je usklajeno delovanje na ravni EU nujno potrebno. V Akcijskem načrtu Sveta in Komisije o izvajanju Haaškega programa o krepitvi svobode, varnosti in pravice v Evropski uniji je napovedano, da bo Sporočilo o kibernetskem kriminalu sprejeto leta 2006. Medtem je bila sprejeta odločitev, da se predstavita dve ločeni sporočili; eno o preventivnih ukrepih in drugo o represivnih ukrepih. To načrtovano sporočilo o kibernetskem kriminalu naj bi določilo prihodnji pristop za boj proti kibernetskem kriminalu po vsej EU. |

Sporočilo o strategiji za zdravstveno varstvo živali 2007–2013 | Nezakonodajni ukrep/Sporočilo | Cilji predloga so: - predstavitev politike Skupnosti na področju zdravstvenega varstva živali (CAHP); - predstavitev jasnih ciljev, ki odražajo prednostne cilje strank; - ocena proračunskega vpliva (finančna perspektiva Skupnosti 2007–2013); - zagotavljanje skladnosti CAHP z drugimi politikami EU in mednarodnimi sporazumi (SPS); - zmanjšanje upravne obremenitve; - zagotavljanje ustreznega proračuna in primernega finančnega instrumenta za CAHP. |

Uredba 1774/2002 o živalskih stranskih proizvodih | Zakonodajni predlog/Uredba Pravna podlaga: člen 152 Pogodbe ES in člen 35 Uredbe 1774/2002 | Primarni cilj je pregled pravil o živalskih stranskih proizvodih, ob upoštevanju izkušenj, pridobljenih pri uporabi Uredbe 1774/2002. Ob odpravi nesorazmernih določb in razjasnitvi področja uporabe Uredbe bi bilo besedilo jasnejše, ukrepi pa učinkovitejši. Pregled bo zmanjšal nepotrebna bremena in negativne vplive, tako da se bodo prednosti povečale s poenostavitvijo upravnih postopkov in izogibanjem njihovemu podvajanju za nacionalne organe in upravljavce. |

Sporočilo o darovanju organov in transplantaciji | Nezakonodajni ukrep/Sporočilo | Transplantacija organov je zdaj že običajna praksa v medicini. Transplantacija je v veliko primerih edino zdravljenje okvarjenih organov v zadnji fazi. Ta postopek ni netvegan za darovalca in za prejemnika. Komisija ima v skladu s členom 152 Amsterdamske pogodbe pravico vzpostaviti potrebne ukrepe za določanje visokih standardov kakovosti in varnosti organov. Transplantacija organov je zelo zapleteno področje, s katerim se lahko spoprimemo le ob upoštevanju vseh dejavnikov. |

Sporočilo Komisije o izvajanju Zelene knjige o „prilagoditvi delovnega prava za zagotovitev prožnosti in varnosti za vse“ | Nezakonodajni ukrep/Sporočilo | Spremljanje javnega posvetovanja s strani Komisije, ki je bilo sproženo z Zeleno knjigo o prihodnosti delovnega prava iz leta 2006. Povzelo bo rezultate javnega posvetovanja in okvirno določilo smernice dela, ki bodo lahko privedle do zakonodajnih ali nezakonodajnih pobud. |

Revizija Direktive 88/378/ES o varnosti igrač (*) | Zakonodajni predlog/Direktiva Pravna podlaga: člen 95 Pogodbe ES | Primarni cilji politike so poenostavitev sedanje zakonodaje, izboljšanje varnosti igrač z jasno opredelitvijo varnostnih zahtev; izboljšanje delovanja notranjega trga z razvojem pogojev za boljši skupni pristop nacionalnih organov za nadzor trga pri izvajanju veljavne zakonodaje. |

Okvirni sklep (ali Sklep) o zaščiti prič in posameznikov, ki sodelujejo s pristojnimi organi v kazenskem postopku | Zakonodajni predlog/Sklep Pravna podlaga: člen 31(10) Pogodbe EU in člen 61 Pogodbe ES | Na nekaterih področjih kriminalitete, kot sta organizirani kriminal in terorizem, obstaja večja verjetnost, da bodo priče ustrahovane. Vsi ljudje imamo državljansko dolžnost, da nastopimo kot priče, če to zahteva kazenski pravosodni sistem. Zato je treba priznati pravice in potrebe prič, vključno s pravico do zaščite pred neprimernim vmešavanjem ali pred izpostavljanjem osebni nevarnosti. Države članice imajo dolžnost, da zaščitijo priče pred takim vmešavanjem tako, da zagotovijo posebne ukrepe, ki so namenjeni učinkovitemu zagotavljanju njihove varnosti. |

Erasmus Mundus II: Sklep Evropskega parlamenta in Sveta o programu za izboljšanje kakovosti visokošolskega izobraževanja in spodbujanje medkulturnega razumevanja s sodelovanjem s tretjimi državami | Zakonodajni predlog/Sklep Pravna podlaga: člen 149 Pogodbe ES | Splošni cilj je podpiranje sodelovanja s tretjimi državami ter partnerji za širok človekov in socialni razvoj z mednarodnim programom štipendiranja, ki povečuje privlačnost evropskega visokega šolstva po vsem svetu, spodbuja njegovo prisotnost na področju mednarodnega visokega šolstva, spodbuja dvig kakovosti visokega šolstva in medkulturno razumevanje s sodelovanjem s tretjimi državami. |

Sporočilo o Evropskem raziskovalnem prostoru – Nova obzorja in nadaljnji koraki | Nezakonodajni ukrep/Sporočilo | Sporočilo uvaja obsežno pobudo v Evropskem raziskovalnem področju. Proučilo bo napredek na ERP od uvedbe leta 2000, ocenilo uspeh in neuspeh, raziskalo nove zamisli od upoštevanju novega razvoja, kot je npr. ERC itd., ter določilo nove možne konkretne ukrepe. Sporočilo bo Svetu, Parlamentu in javnosti predloženo v razpravo, z namenom predložitve predlogov za konkretne pobude v drugem sporočilu leta 2008, ki bo sestavljeno v okviru revizije finančne perspektive, ter utrditve poti za FP8. |

Sporočilo o vmesnem pregledu bioznanstvene in biotehnološke strategije | Nezakonodajni ukrep/Sporočilo | Potreba po preusmeritvi in osredotočenju ukrepov o vprašanjih, ki so a) pomembna in b) pri katerih so skupni ukrepi učinkoviti. Poleg tega je treba določiti konkretne rezultate za ukrepe, ki bodo omogočiti temeljitejše spremljanje in ocenjevanje sedanje strategije v prihodnjih letih, in pomagati določiti možne pobude po letu 2010. Ta pregled bo podprt s študijo o izzivih, posledicah in priložnostih biotehnologije v Evropi, ki jo bo izdelalo Skupno raziskovalno središče aprila 2007 (študija Bio4EU). |

Sporočilo o vmesnem pregledu izvajanja socialne agende (2005–2010) | Nezakonodajni ukrep/Sporočilo | Sporočilo bo proučilo izvajanje socialne agende, zlasti glede obsega, v katerem je prispevala k uresničitvi socialnih ciljev EU pri odpiranju več in boljših delovnih mest nudenju enakih možnosti za vse. Glede na to oceno bo predlagalo novo agendo za dostop in solidarnost ter po potrebi zahtevalo preusmeritev prednostnih nalog na področju zaposlovanja in sociale ter podrobno opredelilo načine za izboljšanje upravljanja in izvajanja agende v prihodnjih letih. |

Strateški načrt energetske tehnologije | Nezakonodajni ukrep/Sporočilo | Strateški načrt energetske tehnologije naj bi pomagal pospešiti razvoj obetavnih energetskih tehnologij in prispevati k oblikovanju razmer za njihovo uveljavitev na trgu. |

Novi zakonodajni predlogi, ki spreminjajo regulativni okvir za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (*) | Zakonodajni predlog/Direktiva Pravna podlaga: člen 95 Pogodbe ES | Glavni cilj zakonodajnih predlogov je povečanje sposobnosti trenutnega okvira, da doseže svoje prvotne cilje, tako da se predlagajo prilagoditve, ki upoštevajo dosedanje izkušnje in pričakovane spremembe trga in tehnologij v prihodnosti. Končni cilj je vzpostavitev konkurenčnega enotnega trga za elektronska komunikacijska omrežja in storitve v Evropi z ustreznimi koristmi za državljane. |

Zelena knjiga o univerzalnih storitvah v elektronskih komunikacijah | Nezakonodajni ukrep/Zelena knjiga | Sporočilo o pregledu ureditvenega okvira EU za e-komunikacije z dne 29. junija 2006 (COM(2006) 334) je predlagalo le nekaj manjših sprememb Direktive o univerzalnih storitvah (2002/22/ES) in napovedalo, da bo Komisija objavila zeleno knjigo o univerzalnih storitvah v letu 2007 za začetek široke javne razprave za razmislek o vlogi in konceptu univerzalnih storitev v 21. stoletju. Zelena knjiga bi lahko vodila do zakonodajnih predlogov v letu 2008 (v skladu s časovnim razporedom, določenim v členu 15(1) Direktive o univerzalnih storitvah). |

Evropska strategija e-vključevanja | Nezakonodajni ukrep/Sporočilo | V Ministrski deklaraciji iz Rige 2006 o e-vključevanju so države članice pozvale Komisijo, naj leta 2007 predstavi skladen pristop za e-vključevanje znotraj okvira i2010. To sporočilo bo predstavljalo ključni sestavni del pri pojasnjevanju prizadevanj Komisije za državljane v informacijski družbi. Predlagalo bo strategijo za e-vključevanje in izpostavilo nove priložnosti za socialno zapostavljene osebe ter območja z omejenimi možnostmi, da prispevajo k ekonomski, naravni in teritorialni koheziji. |

Sporočilo o okrepitvi mobilne TV na notranjem trgu | Nezakonodajni ukrep/Sporočilo | Mobilna TV bo ponudila nove in privlačne storitve, kot so spremljanje TV v živo ali v izbranem terminu ter prenos avdiovizualnih vsebin na zahtevo. To je prava priložnost za Evropo. Kombinacija mobilnosti in osebne rabe na zahtevo, ki jo ponuja mobilna TV, bo lahko zadovoljila vedno zahtevnejše potrošnike, ki želijo več izbire in bolj individualno obravnavo. To sporočilo zato namerava podpreti uvedbo in uveljavitev mobilne TV po vsej EU z obravnavanjem treh glavnih vprašanj: (i) zagotavljanje, da je na voljo dovolj usklajen spekter (ii) tehnični vidiki in standardizacija (iii) prispevek k zakonodajnemu okolju, ki je ugodno za naložbe in inovacije v sektorju. |

Sporočilo o železniškem omrežju za prevoz blaga | Nezakonodajni ukrep/Sporočilo | Prevoz blaga po železnici se bo razvijal le, če bo učinkovitejši in če bo ponujal kakovostnejše storitve. Čeprav sedanja odprtost trgov spodbuja zagon takega prevoza, so potrebni drugi ukrepi za nadaljnje spodbujanje sektorja. Sporočilo bo vsebovalo akcijski načrt za olajšanje razvoja omrežja za prevoz blaga, kar bi lahko dolgoročno vodilo do razvoja pravega omrežja za prevoz blaga. |

Akcijski načrt za logistiko tovornega prometa | Nezakonodajni ukrep/Sporočilo | V tem poročilu bodo našteti vsi potrebni ukrepi za podpiranje boljše uporabe prometne infrastrukture in boljše logistike v Evropi. Potreben bo sklop zakonodajnih in nezakonodajnih ukrepov. Ti ukrepi bodo lahko vključevali odpravljanje ozkih grl v logistiki tovornega prometa, razvijanje interoperabilnosti IKT, povečanje sodelovanja in medsebojnega priznavanja logističnega usposabljanja itd. Poročilo je nadaljevanje Sporočila o logistiki tovornega prometa iz junija 2006, s katerim se je začelo širše posvetovanje o zadevi. |

Sporočilo o izvajanju akcijskega programa NAIADES o celinskih plovnih poteh | Nezakonodajni ukrep/Sporočilo | To sporočilo bo ocenilo napredek akcijskega programa NAIADES, ki ga je Komisija sprejela januarja 2006. Ta akcijski program določa ukrepe na evropski, nacionalni in regionalni ravni. Sporočilo bo ocenilo trenutno stanje teh ukrepov. Obravnavalo bo tudi vprašanje pogojev zakonodajnega in finančnega okvira, potrebnih za spodbujanje razvoja celinskih plovnih poti. |

Sporočilo o politiki evropskih pristanišč | Nezakonodajni ukrep/Sporočilo | V Sporočilu bodo opisane ugotovitve posvetovanja z zainteresiranimi stranmi in možni ukrepi, ki se jih lahko predlaga. V obdobju od novembra 2006 do maja 2007 je načrtovanih šest posvetovalnih delavnic z zainteresiranimi stranmi. Vprašanja, o katerih se bo razpravljajo, so med drugim naslednja: odnosi z izvajalci storitev (poštena konkurenca, koncesije, položaj pristaniških organov), operativna ozka grla v pristaniščih (ravnanje s tovorom in zmogljivosti, tehnično-navtične storitve), trajnostni razvoj zmogljivosti pristanišč in okoljska vprašanja, splošna vprašanja prometne politike, medpristaniško sodelovanje, financiranje pristanišč (državne pomoči, preglednost računovodskih izkazov in finančna avtonomija pristanišč), operativna ozka grla zunaj pristanišč (povezave z zaledjem, carina, logistika), konkurenca pristanišč zunaj EU, proaktivno ravnanje pristaniškega sektorja in pozitivna podoba morskih pristanišč. |

Zakonodajni predlog o čezmejnem izvrševanju sankcij na področju varnosti v cestnem prometu | Zakonodajni predlog/Uredba Pravna podlaga: člena 71 in 156 Pogodbe ES | V Priporočilu Komisije o izvrševanju na področju varnosti v cestnem prometu (2004/345/ES) se je Komisija zavezala, da bo predložila predlog za direktivo o izvrševanju, ki naj bi prispevala k cilju 50-odstotnega zmanjšanja letnega števila smrtnih žrtev prometnih nesreč do leta 2010. Izvajanje je ključno vprašanje za zmanjšanje števila nesreč. Vendar se sankcije brez ukrepov na ravni EU pogosto ne izvršijo proti kršiteljem prometnih predpisov, ki niso rezidenti. Predlog, ki je v obravnavi, se bo v glavnem osredotočil na vzpostavitev čezmejnega sistema izvrševanja, ki bo zagotavljal, da se bo lahko nadalje ukrepalo glede kršitev, ki jih vozniki ene države članice povzročijo v drugi državi članici. |

Sporočilo o dopolnjevanju, delitvi delovne sile in dodeljevanju razvojne pomoči | Nezakonodajni ukrep/Sporočilo | EU se je zavezala k povečanju količine svoje pomoči (tako sredstev Skupnosti kot dvostranskih sredstev) vzporedno z napovedanim povišanjem svoje ravni uradne razvojne pomoči (ODA). Za uresničitev tega je EU sprejela akcijski načrt za učinkovitost pomoči, ki vsebuje 9 rezultatov, ki jih je treba doseči pred letom 2010. Eden od teh je odprava podvajanja, vrzeli in pomanjkanja sinergije med donatorji EU, ki zmanjšuje učinek pomoči EU in predstavlja nepotrebne transakcijske stroške. To sporočilo prestavlja dosežek strukturiranega procesa z državami članicami, katerega cilj je določitev sklopa operativnih načel za razdelitev dela. Vsebovalo bo tudi pojasnila o tem, kako strateško uporabljati sofinanciranje, da bi podprli izvajanje teh načel. |

Zelena knjiga o vzpostavitvi druge faze skupnega evropskega azilnega sistema | Nezakonodajni ukrep/Zelena knjiga | Spodbujanje razprave in dialoga z vsemi zainteresiranimi stranmi, vključenimi v azilno politiko; upoštevala se bo pri pripravi pravnih instrumentov druge faze, ki jih bo predlagala Komisija za dokončanje skupne evropske azilne politike do leta 2010. |

Sporočilo o rezultatih javnega posvetovanja o zeleni knjigi o trgovinski zaščiti | Nezakonodajni ukrep/Sporočilo | To sporočilo bo oblikovalo sklepne ugotovitve na podlagi javnega posvetovanja o zeleni knjigi o instrumentih trgovinske zaščite, napovedani v Sporočilu o globalni Evropi. Na podlagi prispevkov interesnih skupin, organov in drugih zainteresiranih strani bo Sporočilo opredelilo glavne sklepne ugotovitve in nadaljnje ukrepe. |

Uredba Sveta o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov – drugi cikel sheme GSP za obdobje 2009–2011 | Zakonodajni predlog/Uredba Pravna podlaga: člen 133 Pogodbe ES | Izvajanje drugega cikla sheme GSP Skupnosti (za obdobje od 2009 do 2011) v skladu z desetletnimi smernicami, ki optimizirajo pogoje za pridobitev dostopa na trg EU za blago s poreklom iz držav v razvoju. |

Sporočilo o končnih ugotovitvah glede odnosa med EU in Afriko | Nezakonodajni ukrep/Sporočilo | Komisija bo pripravila sporočilo, ki bo pregledalo trenutno stanje odnosov med EU in Afriko (vključno s Strategijo EU za Afriko in Skupno strategijo EU in Afrike). |

Reševanje medregionalnega ogrožanja varnosti z instrumentom stabilnosti | Nezakonodajni ukrep/Sporočilo | Na podlagi odobritve instrumenta za stabilnost bo Sporočilo proučilo prizadevanja pomoči EU, katere cilj je zmanjševanje in preprečevanje ogrožanja varnosti ter dajanje predlogov za izboljšanje učinkovitosti in skladnosti zunanje pomoči EU na področjih, povezanih z varnostno politiko. Predlagal bo načine za dopolnitev ukrepov na nacionalnih in regionalnih ravneh s posebnim okvirom za odzivanje na izzive globalne ali medregionalne narave. Sporočilo bo sledilo predhodnim pobudam Komisije (kot so prizadevanja na področju preprečevanja konfliktov, Sporočilo Komisije o zunanji razsežnosti območja svobode, varnosti in pravice, Sporočilo Komisije o reformi varnostnega sistema itd.). |

Splošni sporazumi z državami ASEAN | Zakonodajni predlog/Sklep Pravna podlaga: člen 181 Pogodbe ES | Predlog Sklepa o sklenitvi okvirnih sporazumov za partnerstvo in sodelovanje s Singapurom, Tajsko, Indonezijo (1. polletje), Malezijo in Filipini (2. polletje). Predlog za pogajalske smernice za okvirne sporazume za partnerstvo in sodelovanje z Vietnamom, Kambodžo in Laosom (1. polletje). Predlog pogajalskih smernic za pristop k Pogodbi o prijateljstvu in sodelovanju med državami ASEAN. |

Človekove pravice in demokracija | Nezakonodajni ukrep/Sporočilo | Sporočilo o širših usmeritvah, ki bodo spodbujale demokracijo in človekove pravice na podlagi prihodnjega evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice |

Uredba o spremembi Uredbe (ES) št. 1049/2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije | Zakonodajni predlog/Uredba Pravna podlaga: člen 255 Pogodbe ES | Namen predlagane uredbe je izboljšanje Uredbe 1049/2001 ob upoštevanju izkušenj, pridobljenih ob njenem izvajanju, sodne prakse, ki se je razvila v zadnjih letih, in rezultatov javnega posvetovanja, ki se bo izvedlo konec leta 2006. |

Bela knjiga o komunikaciji: operativni predlogi | Nezakonodajni ukrep/Bela knjiga | Namen operativnih predlogov je določiti konkretne akcijske načrte s finančnimi ukrepi na podlagi predlogov, oblikovanih na podlagi končnega poročila o nadaljevanju bele knjige o naslednjih vprašanjih: - opredelitev skupnih načel: nov institucionalni instrument za komunikacijo; - vključevanje državljanov – evropska zbirališča; - delo z mediji in novimi tehnologijami; - razumevanje evropskega javnega mnenja in - skupno delovanje: Novemu partnerstvu o komunikaciji EU naproti. |

(60 pobud)(*) pobude, ki prispevajo tudi k programu za poenostavitev

POBUDE ZA POENOSTAVITEV

Naslov | Vrsta ukrepa poenostavitve: | Opis področja uporabe in ciljev |

Predlog za Uredbo Sveta o skupni ureditvi trga za vino | Revizija | Glavni cilji reforme skupne ureditve trga za vino so: • povečanje konkurenčnosti proizvajalcev vina EU; • vzpostavitev režima na področju vin, ki bo deloval s pomočjo jasnih in enostavnih pravil, ki zagotavljajo ravnovesje med ponudbo in povpraševanjem, ter • oblikovanje ureditve za vino, ki ohranja najboljše postopke EU pri pridelavi vina ter krepi socialno in okoljsko strukturo podeželskih območij. Predlog za Uredbo Sveta je sledil Sporočilu Komisije, ki določa smernice za zakonodajo (COM (2006) 319 konč. z dne 22. junija 2006). |

Poročilo o navzkrižni skladnosti in pomembni zakonodajni predlogi za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike | Revizija | Poročilo z ustreznimi zakonodajnimi predlogi o izvajanju mehanizmov navzkrižne skladnosti Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor. |

Uredba Sveta o informacijskih in promocijskih ukrepih za kmetijske proizvode | Preoblikovana različica | Cilj te pobude je opredeliti pogoje, postopke in preglede v zvezi s sofinanciranjem informacijskih in promocijskih programov za kmetijske proizvode na notranjem trgu in v tretjih državah. Ta pobuda pomeni zmanjšanje števila veljavnih uredb o promociji za kmetijske proizvode s 4 (2 uredbi Sveta in 2 uredbi Komisije) na 2 uredbi (1 uredba Sveta in 1 izvedbena uredba Komisije). |

Sprememba pravil glede uporabe izvoznih dovoljenj | Revizija | Preoblikovanje člena 25 Uredbe Komisije (ES) št. 1291/2000 bo pojasnilo, da se (zaradi učinkovitosti) lahko elektronske različice dovoljenj, navedenih v členu 19, namesto uvozniku/izvozniku predložijo organu, ki dokument izdaja. |

Uredba Komisije 800/1999 glede dokazila o uvozu za diferencialna nadomestila | Revizija | Za plačilo diferencialnega nadomestila morajo izvozniki predložiti kopijo uvoznega carinskega dokumenta zadevne tretje države, ki dokazuje, da so izdelki uvoženi za domačo uporabo in da so bile plačane vse uvozne dajatve. V nekaterih tretjih državah so taka dokazila lahko zelo draga in se jih ne izdaja za proste cone. |

Uredba Komisije (ES) št. 917/2004 čebelarstvu | Revizija | Cilj je, da države članice postanejo bolj prilagodljive pri prilagajanju dodeljenih proračunskih sredstev, da se omogoči boljša izvedba programa ter boljši pogoji za proizvodnjo in trženje v tem sektorju. Avtonomni akt Komisije |

Uredba Komisije (ES) št. 2808/98 in izvajanje pravil Uredbe (ES) št. 2799/98 (datumi uveljavitve in menjalni tečaji) | Revizija | Predlog zadeva uskladitev datumov uveljavitve in menjalnih tečajev v različnih sektorjih CAP glede zneskov, cen in pomoči, ki jih je treba preračunati v eure ali drugo nacionalno valuto držav članic. V obravnavi sta razveljavitev določenih sektorskih predpisov in sprememba Uredbe št. 2808/98, da se uporabi enoten menjalni tečaj namesto povprečnega menjalnega tečaja za zneske. Avtonomni akt Komisije |

Poenostavitev standardnih periodičnih kmetijskih instrumentov | Revizija | Cilj je nadomestiti večkratna sektorska pravila s horizontalnimi in poenostaviti mehanizme upravljanja s spremembo periodičnih kmetijskih instrumentov povezanih z: - dodelitvijo količin za uvozne tarifne kvote; - razpisnimi postopki za izvozna nadomestila; - razpisnimi postopki za javno skladiščenje; - določitvijo izvoznih nadomestil (vključno s spoštovanjem zavez STO). Avtonomni akt Komisije |

Horizontalna pravila za zasebno skladiščenje kmetijskih proizvodov | Revizija | Cilj je nadomestiti večkratna sektorska pravila s horizontalnimi in poenostaviti mehanizme povezane z zasebnim skladiščenjem kmetijskih proizvodov. Načrtuje se izvedba pravnega pregleda obstoječih sektorskih določb z namenom izbrisa nepotrebnih določb in uskladitve sistema zasebnega skladiščenja, in sprejetje horizontalne ureditve glede zasebnega skladiščenja. Avtonomni akt Komisije |

Uredba Komisije (ES) št. 2295/2003 o označevanju jajc | Revizija | Obstoječa Uredba (ES) št. 2295/2003 o izvajanju bo preoblikovana, da bodo upoštevane spremembe, ki jih je uvedla nova Uredba Sveta (ES) št. 1028/2006. Avtonomni akt Komisije |

Horizontalna pravila o razpisnih postopkih za izvozna nadomestila za določene kmetijske proizvode | Revizija | Cilj je nadomestiti večkratna sektorska pravila in poenostaviti mehanizme upravljanja, povezane z razpisnimi postopki glede izvoznih nadomestil za določene kmetijske proizvode s sprejetjem horizontalne ureditve za razpisne postopke glede izvoznih nadomestil za določene kmetijske proizvode. Avtonomni akt Komisije |

Horizontalna pravila o uvoznih tarifnih kvotah, ki se upravljajo preko sistema uvoznih dovoljenj | Revizija | Cilj je nadomestiti večkratna sektorska pravila s horizontalnimi in poenostaviti mehanizme upravljanja, povezane z uvoznimi tarifnimi kvotami, ki jih upravlja sistem uvoznih dovoljenj (z izjemo banan), s pomočjo pravnega pregleda obstoječih sektorskih določb z namenom izbrisa nepotrebnih določb in uskladitve predpisov, ki uvajajo uvozne tarifne kvote. Avtonomni akt Komisije |

Uredba Komisije (ES) št. 382/2005 o skupni ureditvi trga za posušeno krmo | Revizija | Cilj je spremeniti Uredbo o izvajanju, da se zmanjšajo obveznosti nepredelovalcev (kmetje in sektor nadaljnje proizvodnje) v skladu z uredbo in da se odstranijo zastarele določbe. Avtonomni akt Komisije |

Uredbe o splošnih skupinskih izjemah za uporabo členov 87 in 88 Pogodbe ES v zvezi z regionalno pomočjo, MSP, R&R, okoljsko pomočjo, zaposlovanjem in usposabljanjem | Revizija | Nova uredba o splošni skupinski izjemi (USSI) bo zajemala področja, ki jih zajemajo že obstoječe skupinske izjeme za usposabljanje, zaposlovanje, MSP, ter nova področja, kot so inovacije, okolje, tvegani kapital in regionalna pomoč. Državne pomoči, ki jo bo zajemala ta USSI, ne bo treba priglasiti Komisiji. USSI bo v enem samem dokumentu združevala vse določbe v zvezi z državno pomočjo, ki je izvzeta iz obveznosti priglasitve, in s povečanjem števila zadev, izvzetih iz obveznosti predhodne priglasitve, zmanjšala upravno obremenitev za države članice. |

Obvestilo o izvajanju odločb o izterjavi | Revizija | V akcijskem načrtu za države pomoči je bilo učinkovitejše izvajanje odločb o izterjavi s strani držav članic opredeljeno kot prednostna naloga. To obvestilo naj bi določilo smernice za države članice o načinu za zagotovitev, da se odločbe Komisije o izterjavi pravilno izvajajo. |

Izvedbeni predpis, postopkovni vidiki državne pomoči | Preoblikovana različica | Izvedbeni predpis vsebuje smernice za države članice glede številnih postopkovnih vidikov državnih pomoči (priglasitev, izračun obresti vračila, poročanje). Cilji so: - prilagoditev uredbe iz leta 2004, da bo pripravljena na povečano uporabo elektronske izmenjave med Komisijo in državami članicami; - revizija določb glede obresti vračila, da se jih uskladi z ekonomsko realnostjo; - revizija zahtev glede poročanja zaradi preglednosti in spremljanja. |

Razveljavitev Odločbe Sveta 85/368/EGS o sistemu primerljivosti poklicnega izobraževanja ali usposabljanja | Razveljavitev | Po sprejetju osnutka Priporočila Sveta in EP o evropskem ogrodju kvalifikacij COM(2006)479, je Odločba zastarela in ni več trajnostna, predvsem zaradi hitrega razvoja kvalifikacij. |

Revizija Direktive 2001/23/ES „Prenos podjetij“ | Revizija | Glavni cilj je pojasnitev in poenostavitev uporabe Direktive 2001/23/ES za čezmejne operacije in uvedba vseh sprememb po posvetovanju z državami članicami in socialnimi partnerji. |

Kodifikacija Direktive 89/655/EGS in njenih sprememb, Direktiv 95/63/ES in 2001/45/ES o minimalnih varnostnih in zdravstvenih zahtevah za uporabo delovne opreme delavcev pri delu | Kodifikacija | Kodifikacija. |

Revizija Direktive 88/378/ES o varnosti igrač | Preoblikovana različica | Primarni cilji politike so poenostavitev sedanje zakonodaje, izboljšanje varnosti igrač z jasno opredelitvijo varnostnih zahtev, izboljšanje delovanja notranjega trga z razvojem pogojev za boljši skupni pristop nacionalnih organov za nadzor trga pri izvajanju veljavne zakonodaje. |

Predlog za Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta za odobritev vrste težkih vozil in motorjev glede na njihove emisije (Predlog Euro VI) | Revizija | Usklajeni standardi za emisije vozil so že dolgo značilnost politike EU. Za pravilno delovanje enotnega trga Evropske unije so potrebni skupni standardi za omejitev emisij onesnaževal zraka iz motornih vozil. Predlog se uporablja za težka vozila. Glavni cilj predloga je določiti omejitve Euro VI za emisije onesnaževal. Predlog bo razveljavil štiri direktive. |

Poenostavitev Direktive Sveta 76/768/EGS o kozmetičnih izdelkih | Preoblikovana različica | Namen tega predloga je preoblikovati zakonodajo o kozmetičnih izdelkih kot del bolj splošne strategije poenostavljanja v zvezi z blagom. Kot tak je bil napovedan v sporočilu o poenostavitvi leta 2005. |

Preoblikovana različica Direktive 89/106/EGS o gradbenih proizvodih | Preoblikovana različica | Namen tega predloga je pojasnitev področja uporabe in ciljev obstoječe direktive ter poenostavitev mehanizmov izvajanja, ki zagotavljajo pravilno delovanje notranjega trga za gradbene proizvode in se istočasno izogibajo omejitvam in obveznostim, npr. upravnim stroškom, ki so nesorazmerni s pričakovanimi koristmi. |

Razveljavitev Direktive 84/539/EGS o elektromedicinski opremi, ki se uporablja v medicini ali veterinarstvu | Razveljavitev | Ta direktiva je zastarela. Veljavni standard, določen v prilogi, je iz leta 1979. Namen je razširiti področje uporabe Direktive 93/42/EGS o medicinskih pripomočkih, ki zdaj obravnava samo medicinske pripomočke za ljudi, tudi na veterinarske pripomočke. |

Pregled obstoječe zakonodaje o industrijskih emisijah | Preoblikovana različica | Cilj je izboljšanje sedanjega zakonodajnega okvira o industrijskih emisijah in poenostavitev vzajemnega delovanja med različnimi zakonodajami, pri čemer pa ne bo spreminjal temeljnih načel in ravni sedanjega zakonodajnega okvira. Obseg sedanje pobude vključuje pregled Direktive 96/61/ES o celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja (IPPC) in povezano zakonodajo o industrijskih emisijah (Direktivo 2001/80/ES o velikih kurilnih napravah, Direktivo 2000/76/ES o sežiganju odpadkov, Direktivo 1999/13/ES o uporabi organskih topil v nekaterih dejavnostih in obratih). |

Revizija Uredbe (ES) št. 1980/2000 o spremenjenem sistemu Skupnosti za podeljevanje znaka za okolje | Preoblikovana različica | Cilj preoblikovane različice je znatno povečanje političnega profila in uveljavitev obeh prostovoljnih instrumentov na trgu. Spremembe bodo usmerjene v vsebino, posebna pozornost pa bo namenjena potrebam MSP, institucionalni ureditvi in povezavam z drugimi instrumenti politik, zlasti ekološkemu javnemu naročanju. Cilj je oblikovanje