EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 19.10.2011 
SEC(2011) 1230 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
Spremni dokument za: 
Uredba Evropskega parlamenta in Sveta o smernicah za vseevropska 
telekomunikacijska omrežja 
{COM(2011) 657 kon č.} 
{SEC(2011) 1229 kon č.}  
 
SL 2   SL Ta dokument je povzetek ocene u činka za zakonodajni predlog uredbe o smernicah za 
vseevropska telekomunikacijska omrežja kot  del instrumenta za povezovanje Evrope v 
programskem obdobju po letu 2013.  
1. OZADJE POLITIKE , POSTOPKOVNA VPRAŠANJA IN POSVETOVANJE Z 
ZAINTERESIRANIMI STRANMI  
Pravna podlaga  za posredovanje na tem podro čju je člen 172 PDEU. Členi 170–172 
PDEU dolo čajo posredovanje EU, s katerim ta pr ispeva k vzpostavitvi in razvoju 
vseevropskih omrežij na podro čju prometne, telekomunikacijske in energetske 
infrastrukture. Medtem ko lo čena (krovna) uredba o vzpostavitvi instrumenta za 
povezovanje Evrope dolo ča pogoje, metode in postopke  za zagotavljanje finan čne 
pomoči Unije za vseevropska omrežja, predlagane smernice dolo čajo cilje, 
prednostne naloge in splošno zasnovo ukrepov, predvidene za širokopasovna 
omrežja in infrastrukturo za digitalne storitve na podro čju telekomunikacije. 
Z vodilno pobudo evropska digitalna agenda , ki je del stra tegije Evropa 20201 2, 
naj bi se „zagotovile trajnostne gospodarske  in družbene koristi enotnega digitalnega 
trga, ki se opira na hitri in ultrahitri internet ter interoperabilne aplikacije.“  
Komisija je v sporo čilu „Proračun za strategijo Evropa 2020“  (v nadaljnjem 
besedilu: sporo čilo MFF), ki ga je sprejela 29. j unija 2011, predlagala vzpostavitev 
instrumenta za povezovanje Evrope. Z državami članicami, industrijo in socialnimi 
zainteresiranimi stranmi je opravila številna posvetovanja . Mednje je spadala tudi 
okrogla miza podpredsednice Kroes z izvr šnimi direktorji ponudnikov vsebin, 
izdelovalci opreme, vlagatelji in telekomunikacijskimi operaterji vodilnih svetovnih družb ter prvi zbor digitalne agende, ki je potekal 16. in 17. junija 2011 v Bruslju.  
2. O
PREDELITEV PROBLEMATIKE  
Širokopasovni internet in čezmejne digitalne storitve so digitalna infrastruktura 
prihodnosti. So pogoj za konkuren čno, vklju čujočo in trajnostno družbo, kot jo 
določa strategija Evropa 2020.  
V oceni u činka so na splošno opredeljene nekatere težave, ki vplivajo na 
zagotavljanje širokopasovnih omrežij, tj. pomanjkanje naložb, zaradi česar so 
možnosti za rast in družbene koristi neizkoriš čene; majhen konkuren čni pritisk na 
prvotne operaterje za vlaganja v sodobna  širokopasovna omrežja in pomanjkanje 
ustrezne strategije za ja vno podpiranje razvoja širokopasovnih omrežij na podro čjih 
brez poslovnih priložnosti. Pri digitalnih storitvah zasebni sektor ne bo nadomestil 
javnih naložb v osrednje prvine digitalnih stor itev (platforme, generi čne storitve itd.), 
kljub prizadevanjem za tehni čno interoperabilnost pa javne  spletne storitve sežejo 
samo do meja.  
                                                 
1 COM(2010) 2020. 
2 COM(2010) 245. 
 
SL 3   SL 3. CILJI 
Poleg zgoraj omenjenega manda ta, ki izhaja iz Pogodbe, je splošni cilj  predlagane 
pobude zagotoviti trajnostne gospodarske in  družbene koristi enotnega digitalnega 
trga, ki je podprt s hitrim in ultrahitrim in ternetom ter interoperabilnimi aplikacijami. 
Da bi uresni čila splošni cilj, si mora Unija prizadevati dose či naslednje operativne 
cilje:  
(a) vplivati na tržno dinamiko za naložb e v širokopasovna omrežja tako, da 
spodbuja tako uveljavljene kot nove vlag atelje, da sodelujejo pri razvoju 
širokopasovne infrastrukture, ter zanje zagotovi enake konkuren čne pogoje;  
(b) spodbujati dodatna prizadevanja držav članic za uporabo interoperabilnih 
digitalnih storitev, da bi lahko te osnovne storitve delovale čezmejno in da bi se 
sprostili viri digitalne vsebine, ki us tvarjajo priložnosti za poslovni razvoj. 
4. MOŽNOSTI POLITIKE  
V oceni u činka sta bili opredeljeni dve glav ni možnosti politike. Prva možnost 
politike zagovarja nada ljevanje sedanjega na čina ukrepanja (brez spremembe 
politike). Druga možnost ocenjuje fi nanciranje širokopasovnih omrežij in 
infrastrukture za digitalne storitve prek  instrumenta za povezovanje Evrope. Vsebuje 
tri podmožnosti, v katerih so predlagani razli čni načini za izvajanje instrumenta za 
povezovanje Evrope na podro čju telekomunikacij. 
Izhodiščni scenarij pri možnosti 1 – brez spremembe politike  za širokopasovna 
omrežja bi pomenil, da bi se naložb e spodbujale z regulativnimi pristopi, pri čemer bi 
bil kapital nadomestnih vlagateljev še vedno omejen, ki bi si mo rali zelo prizadevati, 
če bi želeli zapolniti vrzel pri naložb ah do 220 milijard EUR. EU bi podporo 
zagotavljala predvsem prek st rukturnih skladov, pri kateri h je stalna prisotno nizko 
črpanje sredstev, in s subvencijami. Pr i infrastrukturi za digitalne storitve bi 
izhodiščni scenarij pomenil nadaljnjo omeje no podporo prek pilotnih projektov 
(čeprav je ve čina tehnoloških rešitev zrela in pripravljena na uvedbo) in vklju čeval 
prizadevanja za usklajevanje politik, pri čemer države članice ne bi prejemale 
spodbud za zagotavljanje čezmejne interoperabilnosti pri obstoje čih rešitvah. 
Možnost 2 – instrument za povezovanje Evrope  je na splošno sestavljen iz (i) 
širokopasovnih omrežij, ki pokrivajo geograf sko razpršene projekte , ki prispevajo k 
uresničevanjem ciljev evropske digitalne agende, ter iz (ii) razvoja, vzpostavitve in 
trajnostnosti infrastrukture za digi talne storitve. Možnost 2 je mogo če izvajati na tri 
različne načine (podmožnosti): 
(1) Samo subvencije:  finančna podpora za širokopasovna omrežja in 
infrastrukturo za digitalne storitve bi  bila na voljo samo prek subvencij. 
Operativno izvajanje bi bilo ve činoma zunanje, tj. prek obstoje če izvajalske 
agencije, kot je TEN EA. 
(2) Samo finan čni instrumenti : pri tej podmožnosti bi Komisija tesno sodelovala 
z ustreznimi mednarodnimi finan čnimi institucijami. Mednarodne finan čne 
institucije bi izbirale projekte na podlagi finan čne sposobnosti ter upoštevale 
 
SL 4   SL ustaljene prakse primerne skrbnosti. U porabljali bi se lahko naslednji finan čni 
instrumenti: udeležba kapitala za naložbene sklade; finan čni prispevek za 
rezervacije in dodelitev kapitala za posojila in/ali ga rancije ali drugi 
instrumenti delitve tveganja (ti med drugim vklju čujejo projektne obveznice) in 
drugi specializirani finan čni instrumenti, ki obseg ajo posojila, garancije, 
posredna osebna jamstva, tvegani kapita l in druge pravne oblike instrumentov. 
(3) Kombinirani pristop:  tretja podmožnost bi zd ruževala oba pristopa. To 
pomeni, da bi struktura upravljanja  združevala elemente obeh navedenih 
podmožnosti. Odlo čitev o ustrezni kombinaciji subvencij in finan čnih 
instrumentov bi bila sprejeta glede na  potrebe politike in sektorja v letnem 
delovnem programu. 
5. ANALIZA U ČINKOV  
5.1. Učinki pri sprejetju možnosti 1 
Slabo črpanje sredstev iz strukturnih skla dov in pomanjkanje njihove upravne 
zmogljivosti, na kar je opozor jeno že v strateškem poro čilu o kohezijski politiki iz 
leta 20103, bi še naprej ogrožala gradnjo in  prevzem širokopasovnih omrežij.  
Da bi olajšali dodatna prizadevanja držav članic za uvedbo in uporabo 
interoperabilnih čezmejnih digitalnih storitev,  bi ta možnost vklju čevala 
nadaljevanje sedanjega programa CIP ICT PSP. Sode č po izkušnjah, zbranih med 
pilotno fazo, bi bilo infrastr ukturo za digitalne storitve nemogo če vzpostaviti po vsej 
Evropi.  
Zato s to možnostjo ne bi odpravili klju čne preostale ovire za e notni digitalni trg. Po 
oceni družbe Copenhagen Economics4 naj bi stroški nevzpostavitve  evropskega 
enotnega digitalnega trga v regi ji do leta 2020 znaš ali 4,1 % BDP.  
5.2. Splošni u činki pri sprejetju možnosti 2 
Učinke, ki bi jih ustvarila možnost 2, je mogo če ločiti na gospodarske, socialne in 
okoljske u činke: 
(1) Gospodarski u činki: iz številnih študijah izha ja, da bo razpoložljivost 
visokohitrostnih širokopasovnih omr ežij bistveno vplivala na delovno 
produktivnost in BDP na prebivalca. Širokopasovna omrežja bi imela tudi 
pomembne pozitivne zunanje u činke, ki bi jih lahko razš irili na celotno družbo. 
Širjenje širokopasovnih povezav, ki omogo čajo splošno namenske tehnologije, 
pozitivno vpliva na produktivnost (deset odstotkov ve čja uporaba 
širokopasovnih povezav v enem letu prispeva k pove čanju delovne 
produktivnosti za 1,5 % v naslednjih petih letih5), povečanje kapitala in 
                                                 
3 COM(2010)110 z dne 31.03.2010: 
http://ec.europa.eu/regional_policy/policy/reporting/cs_reports_en.htm . 
4 Gospodarski u činek evropskega enotnega digitalnega trga, 2010. 
5 Roman Friedrich, Karim Sabbagh, Bahjat El-Darwiche v Milind Singh (2009): Digital Highways. The 
Role of Government in 21st Century Infrastructure. Booz & Company (Digitalne avtoceste. Vloga 
vladnih organov pri infrastrukturi 21. stoletja). 
 
SL 5   SL nazadnje na rast BDP. Infrastruktu ra za digitalne storitve lahko bistveno 
prispeva k zmanjševanju stroškov v javnem sektorju in stroškov, ki jih imajo podjetja in državljani pri transakcijah.  
(2) Socialni u činki:  posodobitev širokopasovne infras trukture in infrastrukture za 
digitalne storitve bo navsezadnje izbol jšala kakovost življenja evropskih 
državljanov. Glavne prednosti so pri iz vajanju storitev, kot so aplikacije e-
vlada, e-zdravje in e-trgovina. Pome mbna socialna komponenta je tudi 
neposredno in posredno ustvarjanje delovnih mest. 
(3) Okoljski vidiki : širokopasovna omrežja lahko zmanjšajo emisije z 
zmanjšanjem prevoza (delo na daljavo ) ali z optimizacijo porabe energije 
(pametna omrežja). 
S prelitjem širokopasovnih omrežij in infr astrukture za digitalne storitve na druge 
sektorje bi bili ustvarje ni tudi drugi pomembni u činki. Med sektorji,  na katere ti 
pozitivni zunanji u činki najbolj vplivajo, so sektor ji izobraževanja in usposabljanja, 
zdravja, zaposlovanja, prometa in energije. 
5.3. Posebni u činki podmožnosti 
Podmožnost 1 
S sprejetjem podmožnosti 1, ki vklju čuje samo subvencije, bi le deloma dosegli cilje, 
določene v smernicah. Pri cilju vplivanja na tržno dinamiko  za naložbe v 
širokopasovna omrežja bi bile s ubvencije verjetno le delno u činkovite in uspešne. Pri 
učinkovitosti bi bilo razmerje sofinancir anja, potrebno za širokopasovna omrežja, 
sorazmerno visoko. Subvencije bi imele le omejen u činek finan čnega vzvoda. 
Subvencije so lahko u činkovite pri podpiranju in zagotavljanju tehni čne pomoči, 
vendar niso naju činkovitejše orodje za mobilizacijo zasebnih naložb. 
Vseeno so subvencije u činkovit mehanizem za spodbujanje prizadevanj držav 
članic, da razvijejo čezmejne digitalne storitve . V tem primeru bi subvencije bile 
ključna naložba, ki omogo ča sofinanciranje EU pri infrastrukturi, ki je države članice 
same ne bi razvile. Stopnje financiranja infrastrukture za digitalne storitve so 
običajno precej visoke. Kljub temu imajo zasebni vlagatelji le omejen interes za 
vzpostavitev tovrstne infrastrukture. 
Podmožnost 2 
S sprejetjem podmožnosti 2, ki vklju čuje samo finan čni instrument, bi ve
činoma 
dosegli cilj vplivanja na tržno dinamiko za naložbe v širokopasovna omrežja.  Na 
področjih, na katerih so projekti šir okopasovnih omrežij potencialno finan čno 
sprejemljivi, bi finan čni instrumenti zagotovili na ložbe javnih in zasebnih 
vlagateljev, s čimer bi dejansko zmanjšali njihovo tehtano povpre čje stroškov 
kapitala (WACC), skrajšal o bi se tudi obdobje vra čanja. Uporaba finan čnih 
instrumentov bi z višjim vzvodom , ki ga lahko zagotavljajo, spodbudila tudi 
učinkovitost. Na podlagi ocen RSFF in projektnih obveznic naj bi finan čni prispevek 
iz proračuna EU v višini 1 milijarde EUR pr itegnil druga sredstva javnega ali 
zasebnega sektorja, ki bi lahko podprla bruto naložbe v širokopasovna omrežja v 
višini od 6 do 15 milijard EUR, odvisno od finan čnih potreb in tveganj pri osnovnih 
 
SL 6   SL naložbah. Vendar bi brez subvencij pr ojekti na mestnih ali primestnih obmo čjih, ki 
so na splošno dobi čkonosnejši, vedno imeli pr ednost – v enakih okoliš činah – pred 
projekti na podeželskih obmo čjih. Prav tako bi finan čni instrumenti verjetno s težavo 
mobilizirali velik u činek finan čnega vzvoda s tehni čno pomo čjo, načrtovanjem, 
preslikavo in drugimi podporni mi dejavnostmi, ki se obi čajno sofinancirajo s 
subvencijami. 
Finančni instrumenti verjetno ne bi bili u činkovit mehanizem za spodbujanje 
prizadevanj držav članic, da razvijejo čezmejne digitalne storitve . Izkušnje, 
pridobljene v okviru programa za konkuren čnost in inovativnost, so  pokazale, da se 
države članice na tem podro čju zelo težko vklju čijo v proces. Zasebni vlagatelji 
lahko pokažejo zanimanje za aplikacijski sl oj, vendar se verjet no ne bodo zavezali k 
naložbam v osnovni sloj infrastrukture za di gitalne storitve, saj te arhitekture ni 
mogoče komercialno izkoriš čati.  
Podmožnost 3 
Podmožnost 3, ki vklju čuje kombinirani finan čni pristop, bi zagotovila ustrezno 
ravnovesje med subvencijami in finan čnimi instrumenti. Pri tej podmožnosti je 
glavno prizadevanje za naložbe odvisno od finan čnih instrumentov, preostala pa od 
subvencij. Pri tem scenariju se subvencije in finan čni instrumenti ne bi kombinirali le 
navpično (oba programa financiran ja bi bila na voljo za širokopasovna omrežja kot 
tudi za infrastrukturo za digitalne stor itve), ampak tudi vodoravno, tj. v okviru 
projekta.  
V okviru te podmožnosti bi bil cilj vplivanja na tržno dinamiko za naložbe v 
širokopasovna omrežja  dosežen v celoti. Na podro čju širokopasovnih omrežij bi 
bila večina finančnih sredstev dodeljena prek finan čnih instrumentov, tako da bi bil 
tržni potencial izkoriš čen v celoti in v na novo ustanovljen konzorcij vklju čen 
najširši možni spekter akterjev. Ta rešitev bi bila u činkovita, saj bi javni in zasebni 
akterji dostopali do kapita la po nižjih stroških in bi imeli dovolj dolgo časa za 
naložbe. Pri tej možnosti bi bila zagotovl jena jasna sinergija med instrumentom za 
povezovanje Evrope in strukturnimi skladi , tako v smislu subvencij, finan čnega 
inženiringa in podpore za lažje izvajanj a projekta, ki je doslej prepre čevala črpanje 
sredstev iz skladov EU, tako na podro čju kohezije kot razvoja podeželja. 
V zvezi s ciljem spodbujanja prizadevanj držav članic, da razvijejo čezmejne 
digitalne storitve,  bi ta pristop omogo čil Komisiji prožnost pri finan čnih 
instrumentih pri zbiranju predlogov za aplik acije, ne da bi bili zasebni vlagatelji 
izključeni iz infrastrukture za digitalne storitve. Po drugi strani bi ta pristop zagotovil 
izplačilo subvencij pri visokih stopnjah fina nciranja za zgornje sloje (osnovne 
storitve). 
6. PRIMERJAVA MOŽNOSTI  
V poročilu o oceni u činka je bilo ugotovljeno, da je možnost 2 s podmožnostjo 3 
(kombinirano financiranje) primernejša možnost za uresni čevanje ciljev evropske digitalne 
agende in strategije Evropa 2020 na podro čju IKT kot možnost 1, kot  je razvidno iz spodnje 
preglednice. 
 
SL 7   SL Možnost 2 – instrument za povezovanje Evrope Cilji Možnost 1 – 
brez 
spremembe 
politike Podmožnost 1 – 
subvencije Podmožnost 
2 – finančni 
instrumenti Podmožnost 3 
– kombinirani 
pristop 
Splošni cilj  
Zagotavljanje trajnostnih gospodarskih 
in družbenih koristi enotnega digitalnega trga, ki se opira na hitri in ultrahitri 
internet ter interoperabilne aplikacije, s 
širokopasovnim dostopom za vse do leta 2013, dostopom do veliko hitrejšega 
interneta (30 Mbps ali ve č) za vse do 
leta 2020 in 50 % ali ve č evropskih 
gospodinjstev, naro čenih na internetne 
povezave nad 100 Mbps. 0 + + ++ 
Posebni cilj 1: vplivanje na tržno dina miko za naložbe v širokopasovna omrežja  s spodbujanjem tako 
tradicionalnih kot novih vlagateljev, da sodelujejo pri ra zvoju širokopasovne infrastruktur e, in zagotavljanjem enakih 
konkuren čnih pogojev zanje.  
1a Na podro čjih, na katerih so projekti 
širokopasovnih omrežij potencialno finančno sprejemljivi, zagotoviti 
vlagateljem, vklju čno z nadomestnimi 
javnimi in zasebnimi vlagatelji, dostop do kapitala po razumnih stroških 
(obrestnih merah) in z dovolj dolgim 
časovnim obdobjem vra čanja. 0  
(se ne 
uporablja) + ++ ++ 
1b Na podro čjih s slabimi poslovnimi 
priložnostmi zagotoviti dovolj visoko 
raven javne finan čne podpore za razvoj 
širokopasovnih omrežij. 0 ++ + ++ 
1c Po vsej Uniji zagotoviti, da javni in 
zasebni vlagatelji razvijejo zmogljivosti za izvajanje projektov širokopasovne 
infrastrukture, in sicer z zagotavljanjem 
tehnične podpore, npr. za na črtovanje in 
preslikavanje. 0 + 0 + 
1d Pri podpiranju infrastrukturnih 
projektov zagotoviti, da imajo sredstva 
Unije čim večji učinek (finan čnega 
vzvoda) na zasebne in (druge) javne naložbe. 0 - ++ ++ 
Posebni cilj 2: spodbujanje dodatnih prizadevanj držav članic, ki so potrebna za  uporabo interoperabilnih 
čezmejnih digitalnih storitev in sprostitev virov digitalne vsebine, ki ustvarjajo priložnosti za poslovni razvoj. 
Spodbuditi dodatna prizadevanja držav 
članic, ki so potrebna za uporabo 
interoperabilnih čezmejnih digitalnih 
storitev in sprostitev virov digitalne vsebine, ki ustvarjajo priložnosti za 
poslovni razvoj. 0 ++ - ++ 
 
SL 8   SL  
7. SPREMLJANJE IN OCENJEVANJE  
Komisija in drugi izvedbeni organi, kot so EIB, EBRD in TEN-T EA, bodo stalno spremljali 
učinek naložb instrumenta za povezovanje Evrope v širokopasovna omrežja (ter v prevoz in 
energijo) v skladu s kazalniki, predlaganimi v splošni uredbi o instrumentu za povezovanje 
Evrope . Kazalniki se nanašajo na podro čja, kot so (nepopoln seznam): 
• Ponudba: širokopasovni dostop (primerjati ga je treba s cilji evropske digitalne 
agende, ki vklju čujejo dostop do interneta s hitrostjo 30 Mbps za vse državljane do 
leta 2020 in dostop do interneta s hitros tjo 100 Mbps za vsaj 50 % državljanov do 
leta 2020); 
• Povpraševanje: sprejem šir okopasovnih povezav (primerjati ga je treba s ciljem 
evropske digitalne agende, da bi bilo do leta 2020 50 % državljanov naro čenih na 
internetne povezave s hitrostjo 100 Mbps);  
• splošni kazalniki spremljanja naložbenih programov, kot je črpanje sredstev, čas za 
dodelitev itd.; 
• delež subvencij v primerjavi z inovativnimi finan čnimi instrumenti. 
Komisija bo redno objavila poro čilo o napredku, doseženem pri naložbah v širokopasovna 
omrežja in infrastrukturo za di gitalne storitve v okvi ru instrumenta za povezovanje Evrope, 
ter ga predložila Evropskemu parlament u, Svetu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru 
regij.  
Poleg stalnega spremljanja, ki ga bo opravljala Komisija in drugi izvedbeni organi, bo splošni 
okvir instrumenta za povezovanje Ev rope ocenjen tudi srednjero čno, pri čemer bodo 
upoštevani časovna razporeditev in napredovanje pr ograma ter naknadno ocenjevanje, tj. 
določeno število let po koncu programskega obdobja. ocene bodo vsebovale oceno 
pomembnosti, uspešnosti in u činkovitosti posredovanja ter predhodno analizo tveganja. 
Poseben poudarek bo na vprašanjih upravljanja in ustreznosti izvedbenega mehanizma.