EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 24.5.2011 
SEC(2011) 613 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
Spremni dokument k 
predlogu 
UREDBE EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o pooblastitvi Urada za usklajevanje na no tranjem trgu (znamke in modeli) za nekatere 
naloge v zvezi z varstvom pravi c intelektualne lastnine, vklju čno z organiziranjem 
srečanj predstavnikov javn ega in zasebnega sekt orja v okviru  
Evropskega opazovalnega urada za  ponarejanje in piratstvo 
{COM(2011) 288 kon č.} 
{SEC(2011) 612 kon č.}  
 
SL 1   SL POVZETEK  OCENE  UČINKA 
Ocena učinka je priložena predlogu uredbe Evrops kega parlamenta in Sveta o pooblastitvi 
Urada za usklajevanje na notranjem trgu (znamk e in modeli) za opravljanje nalog Evropskega 
opazovalnega urada za ponarejanje in piratstvo. 
1. OPREDELITEV PROBLEMA  
Gospodarska blaginja EU je odvisna od stalne ustvarjalnosti in inova tivnosti. V skladu s tem 
je v strategiji Evropa 20201 poudarjeno, da je treba okrepiti raziskovalne dejavnosti EU, 
spodbujati inovacije v vseh državah članicah ter zagotoviti uresni čevanje inovativnih zamisli 
v novih izdelkih in storitvah, ki ustvarjajo rast in kako vostna delovna mesta. Pravice 
intelektualne lastnine so pomembno poslovno sredstvo, ki po maga zagotavljati, da inovatorji 
in ustvarjalci prejmejo pravi čno plačilo za svoje delo in naložbe. 
Varstvo pravic intelektualne lastnine, ki ga med drugim zagotavlja Listina Evropske unije o 
temeljnih pravicah ( člen 17(2)), ne š čiti le interesov imetnikov pravic, ampak tudi trga na 
splošno. Tako pravice intelektualn e lastnine olajšujejo vstop novi h subjektov na trge in jim 
omogočajo privabljanje tveganega kapitala itd. Po leg tega pravice intelektualne lastnine 
preprečujejo zavajanje potroš nikov pri nakupu izdelkov. 
Vendar se je v zadnjih desetih letih število kršitev pravic intelektualne lastnine znatno 
povečalo. Leta 2009 je OECD ocenil, da je b ila mednarodna trgovina s ponarejenim in 
piratskim blagom leta 2007 vredna 250 milijard USD, kar je ve č kot nacionalni BDP 
150 gospodarstev2. Podatki, ki so jih objavili cari nski organi EU, jasno kažejo pove čanje 
carinskih dejavnosti, pri čemer se je število registrirani h primerov s 26 704 leta 2005 zvišalo 
na 43 572 leta 2009, tj. približno 60 % ve č v petih letih. 
Različne druge študije, ki so jih izvedle industrija in medna rodne organizac ije, potrjujejo 
stalno naraš čanje trgovine s ponarejenim in piratskim blagom ter ugotavljaj o, da ta trgovina: 
– znatno zmanjšuje naložbe v inovacije in uni čuje delovna mesta3; 
– ogroža zdravje in varnost evropskih potrošnikov4; 
– povzroča resne težave evropskim MSP5; 
                                                 
1 Sporo čilo Komisije z naslovom: „Evropa 2020“z dne 3. marca 2010, COM(2010) 2020. 
2 OECD, Magnitude of counterfeiting and piracy of tangible products – November 2009 update, 
http://www.oecd.org/document/23/0,3343 . 
3 TERA Consultants, Building a Digital Economy:  marec 2010, 
http://www.iccwbo.org/bascap/id35360/index.html. 
4 Evropska komisija, Generalni direktorat za obdav čenje in carinsko unijo, Poro čilo o uveljavljanju 
pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov EU – 2009, 
http://ec.europa.eu/taxation_customs/customs/custom s_controls/counterfeit_piracy/statistics/index_en.h
tm. 
5 Technopolis (2007), „Effects of counterfe iting on EU SMEs“, 
http://ec.europa.eu/enterprise/ent erprise_policy/industry/doc/Count erfeiting_Main%20Report_Final.pdf
. 
 
SL 2   SL – povzroča izgubo dav čnih prihodkov zaradi manjše  prijavljene prodaje6; 
– privablja organizirani kriminal7. 
V nedavni študiji, ki  je bila izvedena leta 2010 po naro čilu Mednarodne gospodarske 
zbornice, je bilo navedeno, da je bilo leta  2008 v EU samo zaradi piratstva izgubljenih 
10 milijard EUR in ve č kot 185 000 delovnih mest8. 
Zato EU grozi nevaren trend, ki bo dejansko  vplival na oživitev njenega gospodarstva, 
blaginjo in delovna mesta, če ne bodo sprejeti bolj usklajeni in  trajnostni ukrepi za boj proti 
kršitvam pravic intelektualne lastnine. Ta trend vklju čuje povečanje števila izdelkov, ki lahko 
resno škodijo potrošnikom, kot so pona rejena zdravila, živila, kozmeti čni izdelki in 
gospodinjske naprave. Raziskava Eu robarometra, izvedena leta 20099, je pokazala, da je eden 
od petih državljanov EU vsaj enkrat  nenamerno kupil ponarejen izdelek. 
Za uspešno uveljavljanje pravic intelektualne lastnine so potr ebni ustrezen pravni okvir in 
ukrepi za zagotovitev, da se pravila u činkovito uporabljajo. Trenutno u činkovito uveljavljanje 
ovirajo zlasti naslednje pomanjkljivosti: 
– pomanjkanje zanesljivih in objektivnih poda tkov, ker ni dogovorjene metodologije in 
praktičnih orodij za zbiranje in  analizo podatkov z nameno m opredelitve trendov ter 
groženj v boju proti pona rejanju in piratstvu; 
– nezadostno usklajevanje in izmenjava najb oljše prakse med pristojnimi organi v 
državah članicah ter izmenjava informacij v realnem času med zainteresiranimi 
stranmi v zvezi s posameznimi ponarejeni mi izdelki, trendi in morebitnimi 
grožnjami; 
– nezadostna izmenjava uspešnih strategij zasebne ga sektorja; 
– nezadostno znanje oseb, ki delujejo na podro čju uveljavljanja; 
– nezadostna uporaba te hnologij za prepre čevanje ponarejanja; 
– nezadostno zavedanje potrošnikov o u činkih in nevarnostih pona rejanja in piratstva; 
ter 
– pomanjkanje strokovnega znanja in izkušenj ter struktur v boju proti ponarejanju in 
piratstvu v tretjih državah. 
Brez ukrepov za odpravo teh pomanjkljivosti se bo število kršitev pravic intelektualne 
lastnine še naprej pove čevalo. 
Glavna pobuda na ravni EU je  Evropski opazovalni urad za ponarejanje in piratstvo 
(Opazovalni urad), ki ga vodi Generalni direktorat za notran ji trg in storitv e Komisije (GD 
                                                 
6 Frontier Economics (maj 2009), „The impact of counterfeiting on Governments and Consumers“: 
http://www.iccwbo.org/uploadedFiles/BASCAP/P ages/Impact%20of%20Counterfeiting%20on%20Gov
ernments%20and%20Consumers%20-%0Final%20doc.pdf. 
7 UNICRI, „Counterfeiting: a global spread“, 2008 , http://counterfeiting.unicri.it/report2008.php. 
8 http://www.iccwbo.org/bascap/id35360/index.html. 
9 Na voljo na spletni strani: http://ec.europa.eu/public_opinion/. 
 
SL 3   SL MARKT). Naloge Opazovalnega urad a je Komisija v svojem sporo čilu iz leta 2009 z 
naslovom „Krepitev uveljavljanja pravic in telektualne lastnine na notranjem trgu“10 opisala 
kot izboljševanje zbiranja podatkov, izmenjavo na jboljših praks javnega in zasebnega sektorja 
ter ozaveš čanje. 
Marca 2010 je bila z resolucijo Svet a dodana še ena naloga, in sicer prou čitev potrebe po 
programih usposabljanja na ra vni EU za osebe, ki so vklju čene v boj proti ponarejanju in 
piratstvu11. Septembra 2010 je Evropski parlament z resolucijo pozval Opazovalni urad, naj 
dodatno razširi svoje delo12. V študiji, ki jo je naro čil Generalni direktorat za trgovino 
Komisije, pa je bilo priporo čeno, naj Opazovalni urad postane enotna kontaktna to čka znotraj 
Evropske komisije in mednarodni vir najboljše prakse13. 
V zadnjih dveh letih je bil vzpostavljen in stitucionalni okvir Opaz ovalnega urada. Vendar 
zaradi pomanjkanja finan čnih sredstev, človeških virov, informacijske tehnologije in 
zmožnosti organiziranja sre čanj ter potrebnega strokovnega zn anja in izkušenj Opazovalni 
urad nima ustrezne infrastrukture, da bi izvaja l potrebne operativne dejavnosti. Zato je cilj 
ocene učinka opredeliti rešitve za iz vajanje dejavnosti, ki so pot rebne za boljše uveljavljanje 
pravic intelektualne la stnine na ravni EU. 
2. SUBSIDIARNOST  
Veliko nalog, dodeljenih Opazovalnemu uradu, je čezmejnih in temelji na sodelovanju in 
usklajevanju. Za njihovo u činkovito izvajanje sta potrebna vklju čitev in sodelovanje vseh 
27 držav članic. Zato bi bilo najprimerneje razviti or odja in strukture na ravni EU, da bi imele 
vse države koristi od rezultatov. 
Kar zadeva tretje države, se morajo službe Ko misije ter druge agencije EU in mednarodne 
agencije usklajevati, zato bi bila  pobuda na ravni EU ustrezen ukrep. 
3. CILJI 
Splošni cilj je u činkovitejše uveljavljanje  pravic intelektualne lastnine, da se prepre či znatna 
škoda evropskemu gospodarstvu ter zdravju in  varnosti evropskih državljanov zaradi 
ponarejanja in piratstva. 
Posebni cilji so dose či, da se bodo javni organi in zainteres irane strani iz zasebnega sektorja 
bolj zavedali obsega, u činka in trendov ponarejanja in piratstva ter u činkovitih tehnik za boj 
proti temu problemu in za izboljšanje vsakodne vnega sodelovanja, po trošnike seznaniti z 
gospodarskim u činkom in nevarnostmi, povezanimi s ponarejanjem in piratstvom, da se jih ne 
bo zavajalo v nakupe ponarejenih izdelkov; ter izboljšati usklaj evanje ukrepov, usmerjenih v 
tretje države. 
                                                 
10 COM(2009) 467. 
11 Resolucija Sveta z dne 1. marca 2010 o krepitvi uveljavljanja pravic intelektualne lastnine na notranjem 
trgu (2010/C 56/01), UL C 56, 6.3.2010, str. 1. 
12 Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. septembra 2010, 2009/2178(INI). 
13 ADE, Evaluation of the Intellectual Property Right s Enforcement Strategy in Third Countries, 
november 2010, http://trade.ec .europa.eu/doclib/cfm/doclib_s ection.cfm?sec=180&langId=en  
 
SL 4   SL Operativni cilji so zagotoviti, da bo imel Opazovalni urad čim prej in s čim manjšimi stroški 
za proračun EU potrebno infrastrukturo (kar zadeva človeške vire, finan čna sredstva, 
informacijsko tehnologijo in zmožnosti organiziranja sre čanj, strokovno znanje in izkušnje ter 
neodvisnost od pridobitnih interesov) za u činkovito izvajanje svojih nalog. 
Cilji predloga so tesno povezani z obstoje čimi politikami in strategijami EU, kot je 
Evropa 202014. Prav tako so skladni z glavnimi pre dnostnimi nalogami in predlogi Komisije 
iz njene strategije za pravice intelektualne lastnine v Evropi15. 
4. MOŽNOSTI POLITIKE IN ANALIZA NJIHOVEGA U ČINKA  
Na podlagi osnovnega scenarija (Op azovalni urad vodi GD MARKT, pri čemer se sredstva ne 
povečajo, zagotovi pa se kratkoro čna podpora v okviru memoranduma o soglasju, sklenjenega 
z Uradom za usklajevanje na notranjem trgu – UUNT) so bile preu čene tri glavne možnosti: 
Možnost 1:  Opazovalni urad še naprej vodi  GD MARKT z dodatnimi sredstvi: 
– podmožnost 1a – pove čajo se človeški viri in prora čunska sredstva GD MARKT; 
– podmožnost 1b – vodenje Opazovalnega ur ada se preda zunanjemu izvajalcu. 
Možnost 2:  naloge izvaja zasebni organ ali se izvajajo sk upno v okviru javno-zasebnega 
partnerstva: 
– podmožnost 2a – pobuda, ki jo vodi industrija in jo financirajo zainteresirane strani 
iz zasebnega sektorja; 
– podmožnost 2b – pobuda, ki jo vodi industrija in se  financira s subvencijo Komisije / 
iz programa Komisije; 
– podmožnost 2c – javno-zasebno partnerstvo. 
Možnost 3:  za vodenje Opazovalnega urada je pooblaš čena agencija EU: 
– podmožnost 3a – za naloge Opazovalnega urada je pooblaš čena na novo ustanovljena 
agencija EU; 
– podmožnost 3b – za naloge Opazovalnega urada je pooblaš čena obstoje ča agencija 
EU. 
Ne glede na izbrano možnost bo Komisija ohranila politi čni nadzor nad politikami EU v zvezi 
z uveljavljanjem pravic intelektualne last nine, ki se šteje za eno od njenih klju čnih nalog. 
4.1. Osnovni scenarij:  Opazovalni urad vodi GD MARKT brez pove čanja sredstev 
Če ne bodo sprejeti nobeni ukrepi, Opazovalni urad ne bo ve č mogel izvajati svojih nalog, 
zato cilji ne bodo doseženi. Glede na potrebo po ohranitvi zagona in kratkoro čni razširitvi 
dejavnosti Opazovalnega urada Komisija sklepa memorandum o soglasju z UUNT, tj. 
                                                 
14 COM(2010)2020. 
15 COM(2008)465. 
 
SL 5   SL evropskim Uradom za znamke in modele. V tem memorandumu se UUNT zavezuje, da bo v 
skladu s svojimi pristojnostmi zagotavljal podporo v okviru nekate rih dejavnosti, ki se poleg 
njegovih klju čnih funkcij opravljanja registracij že iz vajajo kot „dodatne dejavnosti“ ter so 
omejene na vprašanja, ki vklju čujejo pravice iz blagovne znamke in modela. Memorandum o 
soglasju je za časen in po koncu leta 2011 verjetno ne bo podaljšan, če bo sprejeta odlo čitev, 
da se trenutne težave Opazova lnega urada ne bodo reševale s pooblastitvijo UUNT za naloge 
Opazovalnega urada za daljše obdobje, ampak na druga čen način. 
4.2. Možnost 1: pove čanje sredstev GD MARKT 
V skladu z možnostjo 1a  bi Opazovalni urad še naprej vodil GD MARKT, vendar bi se mu 
zagotovila dodatno osebje in prora čunska sredstva. Vendar bi pri tej možnosti Opazovalni 
urad ostal znotraj Komisije, zato se ne bi pri čakovalo, da bi UUNT dolgoro čno nadaljeval s 
pomočjo. 
V oceni u činka se ocenjuje, da bi za polno delovanje Opazovalni urad potrebova l operativno 
ekipo 25 oseb. Glede na zavezo Komisije, da med letoma 2009 in 201316 ne bo zahtevala 
novih delovnih mest, se takšno pove čanje števila osebja ne zdi realno.  
V skladu z možnostjo 1b  bi GD MARKT deloval kot nadz orni pogodbeni vodja za enega ali 
več zunanjih izvajalcev in bi usklajeval  celotno delovanje Opazovalnega urada. 
Vendar obstaja resni čno tveganje, da zainteresirane strani  iz zasebnega sektorja in javni 
organi zunanjemu izvajalcu ne bi želeli razkriti ob čutljivih podatkov. Poleg tega bi imela ta 
možnost znaten u činek na prora čun EU. Ocenjuje se, da bi bilo za oprav ljanje dela 
Opazovalnega urada potrebnih od sedem do deset razli čnih izvajalcev s posebnimi 
spretnostmi in znanji. Pogodbe bi morala urejati Komisija, zaradi česar bi skupni stroški 
znašali med 4,83 milijona EUR in 5,97 milijona EUR na leto v prvih dveh letih ter med 5,26 milijona EUR in 6,18 milijona EUR na leto v naslednjih letih, odvisno od zasnove sistemov informacijske tehnologije, ki jih je treba razviti. 
4.3. Možnost 2: naloge izvaja zunanji organ ali se izvajajo skupno v okviru javno-
zasebnega partnerstva 
Kadar se naloge izvajajo v okviru pobude, ki jo vodi industrija ( možnost 2a ), so ovire enake 
kot pri možnosti 1b. Poleg tega ni znakov, da bi  bil zasebni sektor zmožen in pripravljen 
dolgoročno zagotoviti financiranje takšne pobude. 
V skladu z možnostjo 2b  bi se lahko naloge financirale s subvencijo Komisije. Vendar bi bile 
pomanjkljivosti ve činoma enake kot pri možnosti 1b. Po leg tega bi na podlagi okvirnih 
stroškov pogodb ta metoda financir anja pomenila, da bi bil prora čun EU v prvih dveh letih 
obremenjen s stroški od 4,85 milijona EUR na le to do 5,99 milijona EUR na leto, odvisno od 
zasnove sistemov informacijske tehnologije, ki bi jih bilo treba razviti, od tretjega leta pa od 
5,25 milijona EUR do 6,17 milijona EUR na leto. 
Pri možnosti 2c  (javno-zasebno partners tvo) je pomanjkljivosti veli ko manj, ker bi se v 
pogodbi za javno-zasebno partnerstvo dolo čila raven vpliva posameznega partnerja in 
zagotovilo neprekinjeno fina nciranje. Ocenjuje se, da bi letni stroški iz prora čuna EU, ki 
temeljijo na enakem deležu za Komisijo in za zasebni sektor, znašali med 2,41 milijona EUR 
                                                
 
16 SEC(2007) 530. 
 
SL 6   SL in 2,98 milijona EUR na leto v prvih dveh letih ter med 2,61 milijona EUR in 
3,07 milijona EUR na leto od tretjega leta. 
4.4. Možnost 3: za naloge Opazovalnega urada se pooblasti agencija EU 
V skladu z možnostjo 3a  bi bila za izvajanje nalog Opaz ovalnega urada ustanovljena posebna 
agencija EU. 
Agencije EU so vzpostavile upravne strukture ter imajo stalna finan čna sredstva in človeške 
vire, zato so na splošno primernejše za izva janje nalog, kakršne so naloge Opazovalnega 
urada. Vendar število osebja, potr ebnega za Opazovalni urad, ne upravi čuje ustanovitve nove 
agencije zaradi znatnih splošn ih stroškov. Ocenjeni  stroški te možnosti znašajo med 
4,33 milijona EUR in 5,33 milijona EUR na leto za prvi dve leti ter med 5,5 milijona EUR in 6,28 milijona EUR na leto od tretjega leta. Komis ija se je leta 2008 tudi  zavezala, da zaenkrat 
ne bo predlagala nobenih novih agencij
17. 
Poleg tega bi trajalo ve č let, preden bi bila nova agencija ustanovljena in bi za čela polno 
delovati. To bi resno vplivalo na delovanje Opazovalnega urada. 
V skladu z možnostjo 3b  bi Opazovalni urad vodila obstoje ča agencija EU. Tako bi lahko 
hitro začel delovati in bi lahko uporabljal obstoje če upravne strukture (npr. človeške vire, 
informacijsko tehnologijo in finan čna sredstva). 
Urad za usklajevanje na notranjem trgu (UUNT) je agencija EU, ki obravnava vprašanja v 
zvezi s pravicami iz blagovne znamke in modela  ter bi bila ustrezna za vodenje Opazovalnega 
urada. Prek seminarjev in dejavnosti usposab ljanja je že pridobila strokovno znanje in 
izkušnje na podro čju uveljavljanja ter namerava pripraviti dodatne projekte v zvezi z 
uveljavljanjem, kot je informacijski sistem o registriranih blagovnih znamkah in modelih. 
Sinergije med nalogami Opazovalnega urada in  nalogami, ki jih izvaja UUNT, bi znatno 
omejile število potrebnega dodatnega osebja. Zato  ocenjeni skupni stroški te možnosti znašajo 
med 3,3 milijona EUR in 4,3 milijona EUR na leto v za četnih dveh letih ter med 
4,74 milijona EUR in 5,52 milijona EU R na leto od tretjega leta. 
Poleg tega bi se lahko ti znes ki financirali iz prihodkov, ki ji h UUNT ustvari s pristojbinami. 
Tako teh stroškov in tudi stroškov dejavnosti, ki  se trenutno izvajajo v okviru Opazovalnega 
urada, ne bi bilo treba kriti iz prora čuna EU. To pomeni prihranek za prora čun EU v višini 
približno 40 000 EUR. 
                                                 
17 COM(2008)135. 
 
SL 7   SL 5. PRIMERJAVA MOŽNOSTI  
Razpredelnica 1: Primerjava možnosti  
Uspešnost (doseganje ciljev) U činkovitost Ocena 
 
Možnosti Trajnos
tno financir
anje Stabilna 
struktura  Človeški 
viri Zmogljivost informaci
jske 
tehnologije
 Neodvisnost od pridobitn
ih 
interesov
 Potreben čas  Skupni stroški  Vpliv na 
proračun EU Skupna 
ocena 
Možnost 0 
(osnovni 
scenarij) 0 0 0 0 0 0 0 0 0 
Možnost 1b + + + + 0 - med 
4,83 milijon
a EUR in 
6,18 milijon
a EUR na 
leto med 
4,83 milij
ona EUR 
in 
6,18 milij
ona EUR 
na leto  + 
Možnost 2b + - + + - -- med 
4,89 milijon
a EUR in 
6,21 milijon
a EUR na 
leto med 
4,85 milij
ona EUR 
in 
6,17 milij
ona EUR 
na leto  - 
Možnost 2c + + + + 0 -- med 
4,89 milijon
a EUR in 
6,21 milijon
a EUR na 
leto med 
2,41 milij
ona EUR 
in 
3,07 milij
ona EUR 
na leto  + 
Možnost 3a ++ ++ ++ + ++ -- med 
4,37 milijon
a EUR in 
6,32 milijon
a EUR na 
leto med 
4,33 milij
ona EUR 
in 
6,28 milij
ona EUR 
na leto  + 
Možnost 3b 
(v zvezi z 
UUNT) ++ ++ ++ ++ ++ - med 
3,3 milijona 
EUR in 
5,52 milijon
a EUR na 
leto –
0,04 mil
ijona EU
R na 
leto ++ 
Raven uspešnosti in u činkovitosti: ++ zelo pozitivna, + pozitivna , 0 nevtralna, – negativna, – – zelo 
 
SL 8   SL negativna, n.r. ni relevantno. 
Kot je pojasnjeno, možnost 1a (ve č osebja v GD MARKT) v danih okoliš činah ni izvedljiva. 
Možnosti 1b (zunanje izvajanje na tržni podlag i), 2a in 2b (izvajanje nalog v okviru pobude, 
ki bi jo vodila industrija) so izvedljive, vendar niso ustrezne re šitve, ker bi zlasti zbiranje 
občutljivih informacij povzro čalo velike težave. Tem slabostim bi se bilo mogo če delno 
izogniti v okviru možnosti 2c (javno-zasebno part nerstvo), vendar bi letni stroški za prora čun 
EU znašali med 2,41 milijona EUR in 3,07 milijona EUR. 
Možnost 3a (nova agencija EU) vklju čuje rešitve, s katerimi bi se cilji lahko dosegli. Vendar 
bi ta možnost pomenila velike stroške za prora čun EU in veliko časovno zamudo. 
Pri možnosti 3b (zaupanje nalog obstoje či agenciji EU, po možnosti UUNT) bi bil 
Opazovalnemu uradu omogo čen dostop do strokovnega znanja  in izkušenj,  virov in 
financiranja ter hiter za četek delovanja. Z vidika prora čuna bi bila to stroškovno u činkovita 
rešitev, pri kateri bi se lahko stroški krili iz finan čnih virov zunaj prora čuna EU. 
Na podlagi te primerjave je možnost 3b najprimernejša. 
6. SPREMLJANJE IN VREDNOTENJE  
Pet let po za četku veljavnosti uredbe o pooblas titvi UUNT za naloge, povezane z 
Opazovalnim uradom, bo Komisija objavila poro čilo o oceni, ali so bili zastavljeni cilji 
doseženi in ali so morda potrebni novi ali druga čni ukrepi.