SL Uradni list Evropske unije C 308/28

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

(2007/C 308/10)

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1). Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

POVZETEK

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„SLOVENSKÝ OŠTIEPOK“

ES št.: SK/PGI/005/0549/30.03.2006

ZOP ( ) ZGO (X)

Ta povzetek zajema glavne elemente specifikacije proizvoda za informativne namene.

1. Pristojna služba v državi članici:

Naziv: Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky Naslov: Jána Švermu 43, SK-974 04 Banská Bystrica Telefon: (421-48) 430 02 53 Telefaks: (421-48) 430 04 03 E-naslov: joravcova@indprop.gov.sk

2. Vlagatelj:

Naziv: Slovenský mliekarenský zväz Naslov: Záhradnícka 21, SK-811 07 Bratislava Telefon: (421-2) 554 109 45 Telefaks: (421-2) 554 109 45 E-naslov: plankova@smz.sk Sestava: proizvajalci/predelovalci ( X ) drugi ( X )

3. Vrsta proizvoda:

Skupina 1.3: Siri

4. Specifikacija:

(povzetek zahtev v skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 510/2006)

4.1 Ime: „Slovenský oštiepok“

4.2 Opis: „Slovenský oštiepok“ je poltrdi polmastni sir, ki je lahko parjen ali neparjen, prekajen ali neprekajen. Osnovna surovina za proizvodnjo sira „Slovenský oštiepok“ je ovčje mleko, mešanica ovčjega in kravjega mleka ali kravje mleko.„Slovenský oštiepok“ se proizvaja neposredno v ovčarskih kočah po tradicionalnem postopku proizvodnje na kmetiji ali v mlekarnah z industrijskim postopkom.

Za „Slovenský oštiepok“ je značilna posebna oblika velikega jajca, stožca ali elipsoida z okraski.

Lastnosti

Barva: po prekajevanju zlatorumena do zlatorjava na zunanji strani, bela do masleno rumena znotraj.

Čvrstost: trd, čvrst, rahlo lomljiv z manjšimi razpokami in luknjami, ki se pokažejo pri rezanju.

Vonj in okus: pikanten, prijetno značilen okus po siru, blago pikanten do kisel, zmerno slan z značilno aromo po dimu, ki je posledica prekajevanja; ne sme biti prekisel, kvasast, lojnat, milnat, žarek, gniloben, oster, pekoč ali grenak ali imeti nobenega drugega neobičajnega okusa.

Sestava

Je odvisna od uporabljenih surovin in postopka proizvodnje;

najmanj 48 % suhe snovi glede na težo;

najmanj 38 % maščob v suhi snovi glede na težo.

Mikrobiološke zahteve

„Slovenský oštiepok“ je poltrdi polmastni sir, ki je lahko parjen ali neparjen, prekajen ali neprekajen. Proizvaja se z dodajanjem cepiva, ki vsebuje mlečnokislinske bakterije rodu Lactococcus, kar daje siru „Slovenský oštiepok“ njegove značilne in posebne lastnosti. Ta kultura je bila izolirana iz surovega ovčjega mleka in ovčjega sira, ki ga proizvajajo v slovaških ovčarskih kočah.

4.3 Geografsko območje: Geografsko območje zajema gorski del Slovaške, ki je na zahodu omejen z zahodnimi pobočji Belih Karpatov ter gorovij Považský Inovec, Tríbeč, Vtáčnik, Štiavnické vrchy in Krupinská vrchovina.

Na jugu je omejeno z južnimi pobočji gorovij Krupinská vrchovina, Cerová vrchovina, Stolické vrchy, Slovenský kras, Volovské vrchy in Slanské vrchy.

Na vzhodu je omejeno s pobočji gorovij Vihorlatská vrchovina, Popriečiny, Beskydské predhorie in Bukovské vrchy, ki je tudi meja z Ukrajino.

Na severu je omejeno s Poljsko in pobočji naslednjih gorskih verig: Laborecká vrchovina – Ondavská vrchovina – Ľubovnianska vrchovina – Pieniny – Spišská Magura – Tatre – Skorušinské vrchy – Podbeskydská vrchovina – Oravské Beskydy – Kysucké Beskydy – mejo s Češko republiko – pobočji gorovja Turzovská vrchovina – Javorníky – Beli Karpati – mejnim prehodom Skalica.

Vloga vsebuje ime celotne države, ker vključuje opredeljeno geografsko območje več kot 80 % ozemlja Slovaške. Slovaška republika ima površino 49 035 km2; je ena od najmanjših držav v EU, njena površina pa je primerljiva s površino nekaterih regij v drugih državah EU. „Slovenský oštiepok“ se na celotnem opredeljenem območju proizvaja na enak način, na katerem se iste pasme ovc, tj. vlaške, oplemenitene vlaške in cigaja, ter krav, tj. slovaške lisaste, črne lisaste, rdeče lisaste in pincgavske, pasejo na pašnikih z enako floro, ki jo sestavljajo zlasti rdeče bilnice, trstikaste bilnice, travniška latovka in rumenkasta ovsenca, ter v enakih podnebnih razmerah, zaradi česar so kakovost in osnovne surovine ovčjega in kravjega mleka enake.

Proizvodnja sira „Slovenský oštiepok“ je zgodovinsko povezana s tem območjem.

Pisni zapisi in družinski zapisi starih proizvajalcev sira bryndza pričajo o tem, da se „Slovenský oštiepok“ proizvaja že od začetka 18. stoletja.

Temelje za masovno industrijsko proizvodnjo sira „Slovenský oštiepok“ iz kravjega mleka je postavila družina Galbavý v Detvi leta 1921.

Vse do danes se siri „Slovenský oštiepok“ proizvajajo v tradicionalnih ovčarskih kočah ter na drugih kmetijah, pri čemer je osnovna surovina ovčje mleko ali mešanica ovčjega in kravjega mleka.

Industrijske postopke proizvodnje, ki jih uporabljajo mlekarne ob nespremenjenih načelih proizvodnje, so razvili v šestdesetih in sedemdesetih letih 20. stoletja, ko se je kot surovina začelo uporabljati tudi kravje mleko.

Posebno in izjemno kakovost sira „Slovenský oštiepok“ dokazujejo uvrstitev imena „Slovenský oštiepok“ od 22. novembra 1967 na seznam „Lizbonskega sporazuma o zaščiti označb porekla in njihovi mednarodni registraciji“ v mednarodnem registru Svetovne organizacije za industrijsko lastnino (OMPI/WIPO) v Ženevi ter naslednji dvostranski sporazumi: pogodba z dne 19. januarja 1976 med Švicarsko konfederacijo in Socialistično republiko Češkoslovaško o zaščiti navedbe izvora, označbe porekla in drugih geografskih imen, sporazum med vlado Socialistične republike Češkoslovaške in vlado Portugalske republike z dne 18. maja 1987 o zaščiti označb porekla, podatkov o poreklu ter drugih geografskih in podobnih označb ter sporazum med Socialistično republiko Češkoslovaško in Republiko Avstrijo z dne 20. januarja 1981 o zaščiti označb porekla, podatkov o poreklu ter drugih označb kmetijskih in industrijskih proizvodov.

Takrat je bila Slovaška del Češkoslovaške, ki se je 1. januarja 1993 razdelila na samostojno Češko republiko in samostojno Slovaško republiko.

Iz navedenega sledi, da uporaba imena „Slovenský oštiepok“ takrat ni imela ničesar skupnega z državo, ampak se nanaša na del ozemlja, ki je nato postal država v zgodovinskih dogodkih 1. januarja 1993. Ker se je to ime že uporabljalo, je vpisano v mednarodno evidenco in je zaščiteno, poleg tega je zaščiteno tudi na nacionalni ravni ter splošno znano potrošnikom, Slovaška zdaj vlaga vlogo za zaščito imena „Slovenský oštiepok“ tudi na ravni Evropske skupnosti.

Proizvodnja se nadaljuje, poleg tega se niso spremenile niti naravne razmere niti opredeljeno geografsko območje; ime se zdaj nanaša na samostojno državo, vendar pogoji in načela za proizvodnjo ostajajo isti.

4.4 Dokazilo o poreklu: Ovčje in kravje mleko, ki se uporablja za proizvodnjo sira „Slovenský oštiepok“, se proizvaja izključno na opredeljenem goratem območju Slovaške. Manjši proizvajalci uporabljajo ovčje in kravje mleko svoje drobnice in živine. Mlekarne odkupujejo ovčje in kravje mleko v okoliških regijah.

Proizvodnja in odkup ovčjega in kravjega mleka se vpisujeta v evidenco in nadzorujeta. Vpisovanje v evidenco zahtevajo obveznosti dobre higienske prakse (GHP) ter sistemov za analizo tveganj in kritičnih nadzornih točk (HACCP) ter zakonske obveznosti vsakega proizvajalca, da dokaže poreklo vsake surovine za proizvodnjo živila.

Sledljivost sira „Slovenský oštiepok“ je eno od osnovnih načel sistema HACCP, ki ga morajo imeti vse proizvodne enote.

Vse stopnje proizvodnje se izvajajo na opredeljenem območju.

Proizvod se označuje z imenom proizvajalca na embalaži ali na ploščici, ki jo mora vsak proizvajalec pritrditi na proizvod. Poreklo proizvoda je zagotovljeno z omejitvijo delovanja proizvajalca na natančno opredeljeno geografsko območje, na katerem je mogoče proizvajati sir „Slovenský oštiepok“.

4.5 Metoda pridobivanja: Postopek, ki se uporablja za proizvodnjo sira „Slovenský oštiepok“ na opredeljenem območju Slovaške republike, se je živahno razvijal vse od začetkov, ko se je sir proizvajal ročno v ovčarskih kočah ali domovih, do danes, ko poteka moderna proizvodnja v industrijskih mlekarnah. Proizvodna načela in zagotovila za tradicionalno kakovost so bila določena na podlagi izsledkov raziskave, ki je bila opravljena v šestdesetih in sedemdesetih letih 20. stoletja.

„Slovenský oštiepok“ se proizvaja iz ovčjega mleka pašnih ovc, zlasti vlaške in oplemenitene vlaške pasme ter pasme cigaja. Te pasme se vzrejajo in pasejo na pobočjih v gorskih predelih opredeljenega območja.

Manjši proizvajalci molzejo krave ročno ali strojno in mleko predelajo takoj po molži.

Ovčarski postopek proizvodnje sira „Slovenský oštiepok“ v ovčarskih kočah poteka po naslednjih korakih:

usirjenje;

oblikovanje;

soljenje;

sušenje, prekajevanje.

Industrijska proizvodnja sira „Slovenský oštiepok“ – poteka po naslednjih korakih:

pasterizacija;

dodajanje cepiva;

usirjenje;

dogrevanje, stiskanje, zakisanje;

parjenje, oblikovanje;

soljenje, sušenje in prekajevanje.

Odprava in pakiranje:

Ohlajeni siri se zapakirajo v higiensko embalažo za živila. Sir se zapakira cel, da se ohranijo njegova značilna oblika in okraski (kar ne bi bilo mogoče, če bi ga razrezali in nato zapakirali), zagotovi kakovost in preprečita ponarejanje proizvoda in zavajanje potrošnikov. Vse stopnje proizvodnje se izvajajo na opredeljenem geografskem območju.

4.6 Povezava: „Slovenský oštiepok“ je proizvod, katerega posebnost določajo zlasti kakovost mleka, posebne lastnosti cepiva in naravna mikroflora, ki jo zagotavljajo prst in podnebne razmere v predelih, v katerih se vzrejajo in pasejo ovce, na opredeljenem območju Slovaške republike.

Pašniki zagotavljajo najnaravnejšo in najbolj zdravo krmo. Najboljši razpoložljivi pašniki so suhi pašniki na višjih gorskih pobočjih. Ovce se pasejo od aprila do konca oktobra. Na pašnikih opredeljenega območja rastejo predvsem naslednje vrste trave: rdeča bilnica, trstikasta bilnica, travniška latovka in rumenkasta ovsenca. Pozimi ovce krmijo s senom iz navedenih vrst trave.

Obe slovaški cepivi, ki se uporabljata za proizvodnjo sira „Slovenský oštiepok“ ter sta bili izolirani iz ovčjega mleka in ovčjega sira iz slovaških ovčarstev, sta na voljo proizvajalcem in ju je mogoče dobiti na Inštitutu za mlekarstvo v Žilini, ki je originator in lastnik teh cepiv.

Krave se prav tako pasejo in krmijo s senom in žiti z opredeljenega območja.

Vloga za registracijo geografske označbe „Slovenský oštiepok“ temelji na ugledu, izjemnosti, posebni kakovosti, lastnostih in posebni obliki sira ter sposobnosti proizvajalcev in tradicije njegove proizvodnje. Posebna kakovost in lastnosti proizvoda se prenesejo s kakovostjo mleka, ki ga dajejo ovce vlaške in oplemenitene vlaške pasme in pasme cigaja ter krave slovaške lisaste, črne lisaste, rdeče lisaste in pincgavske pasme, ki se pasejo na pobočjih v gorskih predelih opredeljenega območja. Kakovost proizvoda izhaja iz sposobnosti in strokovnega znanja proizvajalcev, ki ju dokazujejo tudi priznanje in vpis proizvoda v mednarodni register Svetovne organizacije za industrijsko lastnino (OMPI/WIPO) v Ženevi leta 1967 ter dvostranski sporazum o Pogodbi med Švicarsko konfederacijo in Socialistično republiko Češkoslovaško o zaščiti navedbe izvora, označbe porekla in drugih geografskih imen z dne 19. januarja 1976.

Za sir „Slovenský oštiepok“ je značilna posebna oblika, to je oblika velikega jajca, stožca ali elipsoida, okrašena glede na kraj proizvodnje, njegove običaje in značilne vzorce. Površina sira „Slovenský oštiepok“ je trdna, gladka in svetleča. Naknadno prekajevanje daje proizvodu značilno barvo, vonj in okus. Ta posebni postopek izhaja iz te regije in se izvaja na celotnem opredeljenem območju.

Izvoz sira „Slovenský oštiepok“ pomembno vpliva tudi na turizem in ga spodbuja. Posebnosti Slovaške dopolnjujejo značilni siri in sirni proizvodi. Zahtevnejši tuji gost zavrača klasično turistično ponudbo na račun česa nenavadnega in izrazitega.

Turisti Slovaško že dolgo povezujejo s tradicionalnimi sirnimi proizvodi, ki koristijo podobi države; „Slovenský oštiepok“ in drugi sirni proizvodi so eden od razlogov, zakaj se turisti vračajo v državo ter iščejo pastirske restavracije in tradicionalne ovčarske koče.

„Slovenský oštiepok“ je vedno navzoč na jarmokih (letnih sejmih), ki se prirejajo v slovaških mestih in krajih.

4.7 Nadzorni organ: Nadzor kakovosti in preverjanje skladnosti s specifikacijo za sir „Slovenský oštiepok“ redno izvaja podjetje BEL/NOVAMANN International s.r.o., certifikacijski organ CERTEX, ki je akreditiran v skladu s standardom EN 45 011 in ga je pooblastilo slovaško Ministrstvo za kmetijstvo.

4.8 Označevanje: Vsak proizvajalec, ki proizvaja sir „Slovenský oštiepok“ v skladu s to specifikacijo, je pri označevanju, oglaševanju in trženju proizvoda upravičen do uporabe imena „Slovenský oštiepok“. Oznake, pritrjene na proizvod, morajo imeti viden napis „Slovenský oštiepok“ ter navajati, ali je proizvod ročno ali industrijsko proizveden ter odstotek ovčjega in kravjega mleka, kadar je to primerno.

(1) UL L 93, 31.3.2006, str. 12.