Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o trgovanju z notranjimi informacijami in tržni manipulaciji (zloraba trga) /* COM/2011/0651 konč. - 2011/0295 (COD) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. OZADJE PREDLOGA Z Direktivo 2003/6/ES o zlorabi trga (direktiva o zlorabi trga)[1], sprejeto na začetku leta 2003, je bil uveden celovit okvir za preprečevanje trgovanja z notranjimi informacijami in praks tržne manipulacije, ki se skupaj imenujejo „zloraba trga“. Cilj navedene direktive je povečati zaupanje vlagateljev in celovitost trga, tako da se osebam, ki imajo notranje informacije, prepovedujejo trgovanje s povezanimi finančnimi instrumenti ter manipulacije trgov na primer prek širjenja napačnih informacij ali govoric in prek trgovanja, ki zagotavlja nenormalne ravni cen. Trenutna svetovna gospodarska in finančna kriza je pokazala, kako pomembna je celovitost trga. V tem okviru je skupina G-20 sklenila okrepiti finančni nadzor in ureditev ter vzpostaviti okvir mednarodno dogovorjenih visokih standardov. Skladno z ugotovitvami skupine G-20 je skupina na visoki ravni za finančni nadzor v EU v svojem poročilu priporočila, da „morata učinkovit bonitetni okvir in okvir poslovanja za finančni sektor temeljiti na trdnih sistemih nadzora in sankcij“[2]. V svojem sporočilu z naslovom Zagotavljanje učinkovitih, varnih in stabilnih trgov izvedenih finančnih instrumentov: prihodnji ukrepi politike se je Komisija zavezala k razširitvi ustreznih določb direktive o zlorabi trga, da se v celoti zajemajo trgi izvedenih finančnih instrumentov[3]. Pomen učinkovite vključitve poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti na prostem trgu je bil izpostavljen tudi v razpravah na različnih mednarodnih forumih, vključno s skupino G-20 in Mednarodnim združenjem nadzornikov trga vrednostnih papirjev (IOSCO), ter v nedavnem programu regulativne reforme finančnega ministrstva ZDA. Poleg tega so v sporočilu Komisije o aktu za mala podjetja za Evropo Unija in države članice pozvane, naj oblikujejo pravila v skladu z načelom „najprej pomisli na male“ z zmanjšanjem upravnih obremenitev, prilagoditvijo zakonodaje potrebam izdajateljev, katerih finančni instrumenti so uvrščeni v trgovanje na zagonskih trgih MSP, in omogočanjem dostopa do financiranja za te izdajatelje[4]. Pregled obstoječih pooblastil za sankcioniranje in njihovega izvajanja v praksi, katerega cilj je bil spodbuditi uskladitev sankcij za celoten sklop nadzornih dejavnosti, je bil izveden v sporočilu Komisije o sankcijah v sektorju finančnih storitev[5]. Evropska komisija je ocenila izvajanje direktive o zlorabi trga in je opredelila več težav, ki negativno vplivajo na celovitost trga in zaščito vlagateljev, ustvarjajo neenake konkurenčne pogoje, povzročajo stroške za skladnost in izdajatelje, katerih finančni instrumenti so uvrščeni v trgovanje na zagonskih trgih MSP, odvračajo od zbiranja kapitala. Zaradi regulativnega razvoja, razvoja trga in tehnološkega razvoja so nastale vrzeli v ureditvi novih trgov, platform in finančnih instrumentov, s katerimi se trguje na prostem trgu. Podobno so ti dejavniki povzročili vrzeli v ureditvi blaga in z njim povezanih izvedenih finančnih instrumentov. Ker regulatorji nimajo določenih informacij in pooblastil in ker sankcij ni ali niso dovolj odvračilne, regulatorji ne morejo učinkovito uveljavljati navedene direktive. Nazadnje, zaradi številnih možnosti in diskrecijskih pravic v direktivi o zlorabi trga ter nejasnosti nekaterih ključnih pojmov je navedena direktiva manj učinkovita. Glede na te težave je cilj te pobude povečati celovitost trga in zaščito vlagateljev ter hkrati zagotoviti enotna pravila in enake konkurenčne pogoje ter povečati privlačnost trgov vrednostnih papirjev za zbiranje kapitala. 2. REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENA UČINKA Pobuda je rezultat obsežnih posvetovanj z vsemi glavnimi zainteresiranimi stranmi, vključno z javnimi organi (vladami in regulatorji za vrednostne papirje), izdajatelji, posredniki in vlagatelji. Upoštevani sta poročili, ki ju je objavil Odbor evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje, o vrsti in obsegu nadzornih pooblastil držav članic v skladu z direktivo o zlorabi trga[6] ter o možnostih in diskrecijskih pravicah v okviru direktive o zlorabi trga, ki jih uporabljajo države članice[7]. Upoštevano je tudi poročilo strokovne skupine za evropske trge vrednostnih papirjev (ESME)[8], v katerem je ocenjena učinkovitost direktive o zlorabi trga glede doseganja glavnih ciljev, pri čemer so izpostavljene nekatere slabosti in problemi ter so predlagane izboljšave[9]. Evropska komisija je 12. novembra 2008 organizirala javno konferenco o pregledu ureditve proti zlorabi trga[10]. Poleg tega je 20. aprila 2009 objavila poziv za predložitev dokazov v zvezi s pregledom direktive o zlorabi trga. Službe Komisije so prejele 85 prispevkov. Nezaupne različice prispevkov so na voljo na spletni strani Komisije[11]. Komisija je 28. junija 2010 začela javno posvetovanje o reviziji navedene direktive, ki se je končalo 23. julija 2010[12]. Službe Komisije so prejele 96 prispevkov. Nezaupne različice prispevkov so na voljo na spletni strani Komisije[13]. Povzetek je naveden v Prilogi 2 k poročilu o oceni učinka[14]. Evropska komisija je 2. julija 2010 organizirala dodatno javno konferenco o pregledu navedene direktive[15]. Komisija je v skladu s politiko „boljše priprave zakonodaje“ izvedla oceno učinka alternativnih možnosti politike. Možnosti politike so se nanašale na ureditev novih trgov, platform in finančnih instrumentov, s katerimi se trguje na prostem trgu, ureditev blaga in z njim povezanih izvedenih finančnih instrumentov, sankcije, pooblastila pristojnih organov, pojasnitev ključnih pojmov in zmanjšanje upravne obremenitve. Vsaka možnost politike je bila ocenjena na podlagi naslednjih meril: vpliv na zainteresirane strani, uspešnost in učinkovitost. S skupnim učinkom vseh prednostnih možnosti politike se bo znatno izboljšalo obravnavanje zlorabe trga v EU. Povečali se bosta celovitost trga in zaščita vlagateljev, ker bo pojasnjeno, kateri finančni instrumenti in trgi so zajeti, ter se bo zagotovilo, da so zajeti instrumenti, ki so uvrščeni v trgovanje le v večstranskem sistemu trgovanja (MTF) in drugih novih vrstah organiziranih trgovalnih sistemov (OTF). Poleg tega se bo s prednostnimi možnostmi izboljšala zaščita pred zlorabo trga z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago, ker se bo povečala preglednost trga. V okviru prednostnih možnosti se bo z zagotovitvijo potrebnih pooblastil pristojnim organom za izvajanje preiskav izboljšalo tudi odkrivanje zlorabe trga, z uvedbo minimalnih načel za upravne ukrepe ali sankcije pa se bo povečal odvračilni učinek sistemov sankcij. V skladu s predlogom Direktive [XX] se zahteva tudi uvedba kazenskih sankcij. Poleg tega bo s prednostnimi možnostmi zagotovljen skladnejši pristop glede zlorabe trga, ker se bodo zmanjšale možnosti in diskrecijske pravice držav članic, pri čemer bo uvedena sorazmerna ureditev za izdajatelje, katerih finančni instrumenti so uvrščeni v trgovanje na zagonskih trgih MSP. Na splošno naj bi prednostne možnosti politike prispevale k povečanju celovitosti finančnih trgov, kar bo pozitivno vplivalo na zaupanje vlagateljev in tako okrepilo finančno stabilnost finančnih trgov. Službe GD MARKT so se 23. februarja 2011 sestale z odborom za oceno učinka. Odbor je analiziral to oceno učinka, pri čemer je svoje mnenje predložil 25. februarja 2011. Na tem srečanju so člani odbora službam GD MARKT predložili pripombe za izboljšanje vsebine ocene učinka, zaradi katerih so bile potrebne nekatere spremembe besedila. Te vključujejo: – pojasnitev, kako je učinkovitost veljavne zakonodaje ovrednotena in kako rezultati vrednotenja vplivajo na analizo problema; – vključitev na dokazih temelječih ocen skupne škode za evropsko gospodarstvo zaradi zlorab na zadevnih trgih in predvidenih splošnih koristi prednostnih možnosti politike, vključno s potrebnimi opozorili glede razlage teh ocen; – pojasnitev v izhodiščnem scenariju, in sicer kako drugi, s tem povezani finančni predpisi dopolnjujejo direktivo o zlorabi trga; – pojasnitev vsebine nekaterih možnosti politike, izboljšanje predstavitve kombinacij prednostnih možnosti in oceno skupnih učinkov kombinacij prednostnih možnosti ob upoštevanju morebitnih sinergij ali kompromisov med različnimi možnostmi; – sorazmernejšo analizo najdražjih ukrepov pri oceni upravnih obremenitev in stroškov; – vključitev preglednejših, strnjenih povzetkov ocene učinka možnosti politike glede temeljnih pravic, zlasti na področjih preiskovalnih pooblastil in sankcij, v glavno besedilo; – izboljšano utemeljitev, zakaj je približevanje kazenske zakonodaje bistveno za učinkovito politiko EU na področju zlorabe trga, ki temelji na študijah in dokazih držav članic o učinkovitosti kazenskih sankcij, in povzetek odzivov na sporočilo Komisije o krepitvi sistemov sankcij v sektorju finančnih storitev ter – jasnejšo predstavitev mnenj zainteresiranih strani, vključno z institucionalnimi in posameznimi vlagatelji, o možnostih politike. 3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA 3.1. Pravna podlaga Predlog temelji na členu 114 PDEU kot najustreznejši podlagi za uredbo na tem področju. Uredba je najprimernejši pravni instrument za določitev okvira za zlorabe trga v Uniji. Zaradi neposredne uporabe uredbe se bo zmanjšala regulativna zapletenost in zagotovila večja pravna varnost za osebe, za katere veljajo zakonodaje v Uniji, ker bodo uvedena usklajena temeljna pravila in se bo prispevalo k delovanju enotnega trga. 3.2. Subsidiarnost in sorazmernost V skladu z načelom subsidiarnosti (člen 5(3) PDEU) se ukrepi na ravni Unije sprejmejo le, če države članice zastavljenih ciljev ne morejo zadovoljivo doseči same, ampak jih je mogoče zaradi obsega ali učinkov predlaganega ukrepa lažje doseči na ravni Unije. Čeprav imajo vsi problemi, ki so opisani zgoraj, pomembne učinke za vsako posamezno državo članico, je njihov skupni učinek mogoče v celoti razumeti šele v čezmejnem okviru. Razlog za to je, da je zloraba trga mogoča na katerem koli trgu, na katerem kotira zadevni instrument, ali na prostem trgu, tj. tudi na trgih, ki niso primarni trg zadevnega instrumenta. Zato obstaja dejansko tveganje za izogibanje nacionalnim ukrepom proti zlorabi trga ali njihovo neučinkovitost, če se ne sprejmejo ukrepi na ravni Unije. Poleg tega je za izogibanje regulativni arbitraži bistven skladen pristop in ker je to vprašanje že zajeto v pravila iz obstoječe direktive o zlorabi trga, je skupno prizadevanje najboljši način za obravnavanje problemov, izpostavljenih zgoraj. Zato se ukrepanje na ravni Unije z vidika načela subsidiarnosti zdi primerno. V skladu z načelom sorazmernosti mora biti vsako posredovanje ciljno usmerjeno in ne sme presegati okvirov, ki so potrebni za dosego ciljev. Na tem načelu je temeljil postopek opredelitve in vrednotenja alternativnih možnosti politike ter priprave tega predloga. 3.3. Skladnost s členoma 290 in 291 PDEU Komisija je 23. septembra 2009 sprejela predloge uredb o ustanovitvi Evropskega bančnega organa (EBA), Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA) ter Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (ESMA)[16]. V zvezi s tem želi Komisija opozoriti na izjave v zvezi s členoma 290 in 291 PDEU, ki jih je dala ob sprejetju uredb o ustanovitvi evropskih nadzornih organov: „Komisija v zvezi s postopkom sprejemanja regulativnih standardov poudarja edinstven značaj sektorja finančnih storitev, ki izhaja iz Lamfalussyjeve strukture in je izrecno priznan v izjavi št. 39 k PDEU. Vendar ima Komisija resne dvome o tem, ali so omejitve glede njene vloge pri sprejemanju delegiranih aktov in izvedbenih ukrepov skladne s členoma 290 in 291 PDEU.“ 3.4. Podrobna obrazložitev predloga 3.4.1. Poglavje I (Splošne določbe) 3.4.1.1. Ureditev novih trgov, sistemov trgovanja in finančnih instrumentov, s katerimi se trguje na prostem trgu Direktiva o zlorabi trga temelji na pojmu prepovedi trgovanja z notranjimi informacijami ali tržne manipulacije s finančnimi instrumenti, ki so uvrščeni v trgovanje na organiziranem trgu. Vendar se je od sprejetja direktive o trgih finančnih instrumentov[17] znatno povečalo trgovanje s finančnimi instrumenti v MTF, drugih vrstah OTF, kot so sistemi trgovanja z zamenjavami ali zasebni sistemi trgovanja, ali le na prostem trgu. Zaradi teh novih mest in sistemov trgovanja je obstoječi organizirani trg konkurenčnejši, pri čemer se je povečala likvidnost in privabilo se je več vlagateljev. Večji obseg trgovanja na različnih mestih trgovanja je otežil odkrivanje morebitne zlorabe trga. Zato je v Uredbi področje uporabe okvira za zlorabe trga razširjeno, tako da velja za vse finančne instrumente, ki so uvrščeni v trgovanje v MTF ali OTF, in vse povezane finančne instrumente, s katerimi se trguje na prostem trgu in ki lahko vplivajo na zadevni osnovni trg. To je nujno za preprečevanje kakršne koli regulativne arbitraže med mesti trgovanja, zagotovitev zaščite vlagateljev in celovitosti trgov pod enakimi konkurenčnimi pogoji v celotni Uniji ter zagotovitev jasne prepovedi tržne manipulacije s takšnimi finančnimi instrumenti prek izvedenih finančnih instrumentov, s katerimi se trguje na prostem trgu, kot so posli kreditnih zamenjav. 3.4.1.2. Ureditev izvedenih finančnih instrumentov na blago in z njimi povezanih blagovnih promptnih pogodb Promptni trgi in z njimi povezani trgi izvedenih finančnih instrumentov so medsebojno tesno povezani, pri čemer lahko zloraba trga zajema več teh trgov. To povzroča posebne skrbi v zvezi s promptnimi trgi, ker veljavna pravila o preglednosti in celovitosti trga veljajo le za finančne trge in trge izvedenih finančnih instrumentov, ne pa tudi za z njimi povezane promptne trge. Namen Uredbe ni neposredno urejati teh promptnih trgov. Noben posel ali ravnanje, ki se izvaja izključno na teh nefinančnih trgih, ne sme spadati v področje uporabe te uredbe, ampak mora biti predmet posebne sektorske uredbe in nadzora, tako kot področje energetike ureja predlog Komisije za Uredbo o celovitosti in preglednosti energetskega trga (REMIT)[18]. Kljub temu mora Uredba zajemati posle ali ravnanja na tistih promptnih trgih, ki so povezani s finančnimi trgi in trgi izvedenih finančnih instrumentov z njenega področja uporabe ter vplivajo nanje. Pomanjkanje jasne in zavezujoče opredelitve notranjih informacij na področju trgov izvedenih finančnih instrumentov na blago v sedanji direktivi o zlorabi trga bi sicer lahko povzročilo asimetrije informacij v povezavi s temi povezanimi promptnimi trgi. To pomeni, da so na podlagi trenutnega okvira za zlorabe trga vlagatelji v izvedene finančne instrumente na blago manj zaščiteni od vlagateljev v izvedene finančne instrumente na finančnih trgih, ker lahko oseba uporabi notranje informacije s promptnega trga pri trgovanju na z njim povezanem trgu izvedenih finančnih instrumentov. Zato je treba opredelitev notranjih informacij na področju izvedenih finančnih instrumentov na blago uskladiti s splošno opredelitvijo notranjih informacij, tako da bo ta zajemala cenovno občutljive informacije, ki zadevajo povezano blagovno promptno pogodbo in sam izveden finančni instrument. Tako bodo zagotovljene pravna varnost in boljše informacije za vlagatelje. Poleg tega direktiva o zlorabi trga prepoveduje le manipulacije, ki izkrivljajo cene finančnih instrumentov. Ker je mogoče z nekaterimi posli na trgih izvedenih finančnih instrumentov manipulirati tudi cene na z njimi povezanih promptnih trgih in ker je mogoče s posli na promptnih trgih manipulirati trge izvedenih finančnih instrumentov, je treba opredelitev tržne manipulacije v Uredbi razširiti tako, da bo vključevala tudi te vrste medtržne manipulacije. V primeru energetskih proizvodov na debelo pristojni organi in ESMA sodelujejo z Agencijo za sodelovanje energetskih regulatorjev (ACER) in nacionalnimi regulativnimi organi držav članic, da se zagotovi usklajen pristop k uveljavljanju zadevnih pravil v zvezi s finančnimi instrumenti in energetskimi proizvodi na debelo. Pristojni organi morajo upoštevati zlasti posebne značilnosti opredelitev pojmov iz [Uredbe (EU) št. ... Evropskega parlamenta in Sveta o celovitosti in preglednosti energetskega trga na debelo], ko uporabljajo opredelitve notranjih informacij, trgovanja z notranjimi informacijami in tržne manipulacije iz te uredbe za finančne instrumente, povezane z energetskimi proizvodi na debelo. 3.4.1.3. Tržna manipulacija prek algoritemskega in visokofrekvenčnega trgovanja Na finančnih trgih se vse pogosteje uporabljajo avtomatizirani načini trgovanja, kot je algoritemsko ali visokofrekvenčno trgovanje. Pri takšnem trgovanju računalniški algoritmi odločajo o oddaji naročila in/ali vidikih izvršitve naročila. Posebna vrsta algoritemskega trgovanja se imenuje visokofrekvenčno trgovanje. Visokofrekvenčno trgovanje samo po sebi ni strategija, ampak uporaba najsodobnejše tehnologije za izvajanje tradicionalnih strategij trgovanja, kot so arbitraža in strategije za oblikovanje trga. Medtem ko je večina strategij algoritemskega in visokofrekvenčnega trgovanja zakonitih, nekatere avtomatizirane strategije, ki so jih opredelili regulatorji, največkrat predstavljajo zlorabo trga, če se izvajajo. To na primer vključuje strategije, kot so kopičenje kvot (quote stuffing), plastenje (layering) in slepljenje (spoofing). Opredelitev tržne manipulacije v direktivi o zlorabi trga je zelo široka in se že lahko uporablja za zlorabe, ne glede na sredstvo, uporabljeno pri trgovanju. Vendar je primerno, da se v Uredbi podrobneje opredelijo posamezni primeri strategij, pri katerih se uporabljata algoritemsko trgovanje in visokofrekvenčno trgovanje ter ki so vključene v prepoved tržne manipulacije. S podrobnejšo opredelitvijo strategij zlorabe se bo zagotovil skladen pristop k spremljanju in uveljavljanju, ki ju izvajajo pristojni organi. 3.4.1.4. Poskus tržne manipulacije Ker direktiva o zlorabi trga ne zajema poskusov tržne manipulacije, mora regulator dokazati, da je bilo naročilo oddano ali da je bil posel izveden, da dokaže tržno manipulacijo. Vendar v nekaterih primerih, ko oseba sicer izvaja dejanja in obstajajo jasni dokazi, da namerava manipulirati s trgom, naročilo ni oddano in posel ni izveden. Uredba izrecno prepoveduje poskuse tržne manipulacije, kar bo povečalo celovitost trga. Obstoječa opredelitev trgovanja z notranjimi informacijami že vsebuje elemente poskusa. Ti elementi bodo odstranjeni, poskus trgovanja z notranjimi informacijami pa bo ločena kršitev. 3.4.1.5. Pravice do emisije Pravice do emisije bodo ponovno obravnavane kot finančni instrumenti v okviru pregleda direktive o trgih finančnih instrumentov. Posledično bodo prav tako vključene v področje uporabe okvira za zlorabe trga. Čeprav bi se lahko večina ukrepov v okviru ureditve proti zlorabi trga za pravice do emisije uporabljala brez prilagoditve, bo treba nekaj določb prilagoditi glede na posebno naravo teh instrumentov in strukturne značilnosti tega trga. Za razliko od večine kategorij finančnih instrumentov razkrivanje notranjih informacij ter obveznosti, povezane s seznamom oseb z dostopom do notranjih informacij in posli vodilnih delavcev, v bistvu ne morejo veljati za izdajatelja pravic do emisije, ki je odgovoren za razvoj in izvajanje podnebnih politik Unije. Odgovorni javni organi (vključno s Komisijo) morajo kljub temu zagotoviti pravično in nediskriminatorno razkritje novih odločitev, dogodkov in podatkov ter dostop do njih. Poleg tega držav članic, Evropske komisije in drugih uradno imenovanih organov pri izvajanju podnebne politike Unije ne smejo omejevati obveznosti, določene v okviru ureditve proti zlorabi trga. Zato je za pravice do emisije uvedena posebna opredelitev notranjih informacij. Obveznost razkritja notranjih informacij bo veljala za udeležence na trgu s pravicami do emisije, saj bodo ti imeli pomembne informacije, primerne za priložnostno ali redno razkrivanje. Na podlagi praga (izraženega v emisijah ali vhodni toplotni moči ali kombinaciji obeh), določenega v delegiranem aktu, bi bili iz obveznosti iz člena 12 (ter tudi členov 13 in 14) izvzeti vsi subjekti, katerih dejavnosti na individualni ravni ne vplivajo bistveno na oblikovanje cen pravic do emisije ali (iz tega izhajajoča) tveganja trgovanja z notranjimi informacijami. Nazadnje, zaradi obravnavanja pravic do emisije kot finančnih instrumentov v okviru direktive o trgih finančnih instrumentov, je mogoče vse ukrepe proti tržnim zlorabam v zvezi s prodajanjem pravic do emisije na dražbi združiti v enotna pravila skupaj s splošnim sistemom proti tržnim zlorabam na sekundarnem trgu. 3.4.2. Poglavje II (Trgovanje z notranjimi informacijami in tržna manipulacija) 3.4.2.1. Notranje informacije Notranje informacije se lahko zlorabijo, preden začne za izdajatelja veljati obveznost, da jih razkrije. Stanje pogajanj o pogodbi, pogoji, začasno dogovorjeni v okviru pogajanj o pogodbi, možnost plasiranja finančnih instrumentov, pogoji, pod katerimi se bodo finančni instrumenti tržili, ali začasni pogoji za plasiranje finančnih instrumentov so lahko za vlagatelje pomembne informacije. Zato je treba takšne informacije šteti za notranje informacije. Vendar takšne informacije niso vedno dovolj natančne, da bi za izdajatelja veljala obveznost, da jih razkrije. V takih primerih mora veljati prepoved trgovanja z notranjimi informacijami, obveznost, da izdajatelj informacije razkrije, pa ne. 3.4.2.2. Enaki konkurenčni pogoji na mestih in v sistemih trgovanja za preprečevanje in odkrivanje zlorabe trga Zaradi vse pogostejšega trgovanja z instrumenti na različnih mestih je težje odkrivati morebitne zlorabe trga. V skladu z direktivo o trgih finančnih instrumentov lahko MTF upravljajo upravljavci trga ali investicijska podjetja. Obveznosti spremljanja iz člena 26 direktive o trgih finančnih instrumentov veljajo tudi zanje. Vendar obveznost iz člena 6 direktive o zlorabi trga v zvezi s sprejetjem strukturnih predpisov za preprečevanje in odkrivanje praks tržne manipulacije velja le za upravljavce trga. Cilj Uredbe je zagotoviti enake konkurenčne pogoje na vseh mestih in v vseh sistemih trgovanja, ki spadajo na njeno področje uporabe, tako da se od njih zahteva, da sprejmejo potrebne strukturne predpise za preprečevanje in odkrivanje praks tržne manipulacije. 3.4.3. Poglavje III (Zahteve glede razkritja) 3.4.3.1. Razkritje notranjih informacij javnosti 3.4.3.2. Člen 6(1) direktive o zlorabi trga določa, da morajo izdajatelji finančnih instrumentov notranje informacije, ki jih neposredno zadevajo, čim prej sporočiti javnosti. Odstavek 2 tem izdajateljem omogoča, da pod posebnimi pogoji odložijo razkritje notranjih informacij javnosti. V skladu z Uredbo bodo morali izdajatelji pristojne organe o odločitvi glede odložitve razkritja notranjih informacij obvestiti takoj po njihovem razkritju. Za oceno, ali je takšna odložitev upravičena, je odgovoren izdajatelj. Zaradi možnosti, da pristojni organi po potrebi naknadno preverijo, ali so bili posebni pogoji za odložitev dejansko izpolnjeni, se bosta povečali zaščita vlagateljev in celovitost trga. Če je notranja informacija sistemsko pomembna in je odložitev njenega razkritja v javnem interesu, pa bodo pristojni organi pooblaščeni za odobritev takšne odložitve za omejeno obdobje zaradi interesa širše javnosti po ohranitvi stabilnosti finančnega sistema in preprečitvi izgub, ki bi nastale zaradi propada sistemsko pomembnega izdajatelja. Seznami oseb z dostopom do notranjih informacij so pomembno orodje pristojnih organov pri preiskovanju morebitne zlorabe trga. Cilj Uredbe je odpraviti nacionalne razlike, ki so do zdaj povzročale nepotrebne upravne obremenitve za izdajatelje, z določitvijo, da morajo biti natančni podatki, ki jih je treba vključiti na takšne sezname, opredeljeni v delegiranih aktih in izvedbenih tehničnih standardih, ki jih sprejme Komisija. 3.4.3.3. Zahteve glede razkritja za izdajatelje, katerih finančni instrumenti so uvrščeni v trgovanje na zagonskih trgih MSP Brez poseganja v cilja ohranitve celovitosti in preglednosti finančnih trgov ter zaščite vlagateljev je okvir za zlorabe trga prilagojen značilnostim in potrebam izdajateljev, katerih finančni instrumenti so uvrščeni v trgovanje na zagonskih trgih MSP. Enaka uporaba novega okvira za zlorabe trga iz Uredbe za vse zagonske trge MSP bi lahko izdajatelje na teh trgih odvrnila od zbiranja kapitala na kapitalskih trgih. Področje in obseg dejavnosti teh izdajateljev sta bolj omejena, pri čemer je dogodkov, zaradi katerih je treba razkriti notranje informacije, običajno manj kot v primeru velikih izdajateljev. Uredba določa, da morajo ti izdajatelji notranje informacije razkriti na trgu prilagojen in poenostavljen način. Takšne notranje informacije lahko ti zagonski trgi MSP v imenu teh izdajateljev objavijo v skladu s standardizirano vsebino in obliko, določenima v izvedbenih tehničnih standardih, ki jih sprejme Komisija. Navedeni izdajatelji so pod nekaterimi pogoji izvzeti iz obveznosti priprave in stalnega posodabljanja seznamov oseb z dostopom do notranjih informacij, pri čemer zanje velja tudi nov prag za poročanje o poslih vodilnih delavcev, ki je določen spodaj. 3.4.3.4. Poročanje o poslih vodilnih delavcev Uredba pojasnjuje področje uporabe obveznosti poročanja o poslih vodilnih delavcev. Ta poročila so pomembna za odvračanje vodilnih delavcev od trgovanja z notranjimi informacijami in trgu zagotavljajo koristne informacije o stališčih vodilnih delavcev glede gibanja cen delnic izdajateljev. Uredba pojasnjuje, da je treba pristojnim organom poročati tudi o vsakem poslu, ki ga izvede oseba, ki izvaja diskrecijsko pravico v imenu vodilnega delavca izdajatelja, ali s katerim vodilni delavec zastavi ali posodi svoje delnice, ter da je treba tak posel objaviti. Poleg tega se za vse države članice uvaja enotni prag 20 000 EUR, na podlagi katerega nastane obveznost poročanja o takšnih poslih vodilnih delavcev. 3.4.4. Poglavje IV (ESMA in pristojni organi) 3.4.4.1. Pooblastila pristojnih organov V skladu s členom 12(2)(b) direktive o zlorabi trga so pristojni organi pooblaščeni, da zahtevajo informacije od vsake osebe. Vendar obstaja vrzel v pridobivanju informacij pri blagovnih promptnih trgih, za katere ni pravil o preglednosti ali obveznosti poročanja sektorskim regulatorjem, kadar ti obstajajo. Pooblastilo, da zahtevajo informacije od vsake osebe, pristojnim organom praviloma omogoča dostop do vseh informacij, ki jih potrebujejo za preiskovanje suma zlorabe trga. Vendar te informacije morda ne bodo zadoščale, zlasti kadar ni sektorskega organa, ki bi nadzoroval te blagovne promptne trge. Uredba pristojnim organom omogoča dostop do stalnih podatkov, tako da določa, da jim je treba takšne podatke predložiti neposredno in v posebni obliki. Ker imajo pristojni organi dostop do sistemov trgovanja blagovnega promptnega trga, lahko spremljajo tudi pretok podatkov v realnem času. Pristojni organi morajo imeti možnost vstopiti v zasebne prostore in zaseči dokumente, da lahko odkrivajo primere trgovanja z notranjimi informacijami in tržne manipulacije. Možnost vstopa v zasebne prostore je zlasti nujna, kadar: (i) oseba (v celoti ali delno) ni izpolnila že predložene zahteve po informacijah ali (ii) obstajajo utemeljeni razlogi za sum, da zahteva po informacijah, če bi bila predložena, ne bi bila izpolnjena ali da bi se zahtevani dokumenti ali informacije odstranili, spremenili ali uničili. Čeprav je zdaj v vseh državah mogoče dostopati do kakršnih koli dokumentov, vsi pristojni organi nimajo pooblastila za vstop v zasebne prostore in zaseg dokumentov. Tako obstaja tveganje, da pristojni organi v takšnih primerih ne morejo pridobiti pomembnih in potrebnih dokazov, zato trgovanje z notranjimi informacijami in tržne manipulacije niso vedno odkriti in sankcionirani. V tem okviru je treba poudariti, da lahko takšen dostop do zasebnih prostorov pomeni poseg v temeljni pravici do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja, ki sta priznani v členu 7 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah. Bistveno je, da je kakršno koli omejevanje teh pravic v celoti v skladu s členom 52 Listine. Zato lahko pristojni organ države članice vstopi v zasebne prostore zaradi zasega kakršnih koli dokumentov šele po pridobitvi predhodnega dovoljenja s strani sodnega organa zadevne države članice v skladu z nacionalno zakonodajo in na podlagi utemeljenega suma, da so lahko dokumenti, povezani z vsebino inšpekcijskega pregleda, pomembni za dokazovanje primera trgovanja z notranjimi informacijami ali tržne manipulacije, s katero se krši ta uredba ali Direktiva [nova direktiva o zlorabi trga]. Prepoved trgovanja z notranjimi informacijami in prepoved tržne manipulacije veljata za vse osebe. Zato pristojni organi morajo imeti dostop do informacij, ki jih imajo investicijska podjetja in tudi navedene osebe same, ter do informacij o ravnanju navedenih oseb v zbirkah podatkov nefinančnih družb. Obstoječi zapisi telefonskih pogovorov in zapisi podatkov o klicanih številkah ter prejetih klicih pri investicijskih podjetjih, ki izvajajo posle, in obstoječi zapisi telefonskih pogovorov in zapisi podatkov o klicanih številkah ter prejetih klicih pri telekomunikacijskih operaterjih so pomembni dokazi pri odkrivanju in dokazovanju trgovanja z notranjimi informacijami in tržne manipulacije. Na podlagi zapisov telefonskih pogovorov in zapisov podatkov o klicanih številkah ter prejetih klicih se lahko ugotovi identiteta osebe, odgovorne za razširjanje napačnih ali zavajajočih informacij. Večina oblik trgovanja z notranjimi informacijami ali tržne manipulacije vključuje dejanja dveh ali več oseb, ki si posredujejo informacije ali usklajujejo svoje dejavnosti. Na podlagi zapisov telefonskih pogovorov in zapisov podatkov o klicanih številkah ter prejetih klicih se lahko ugotovi povezava med osebo, ki ima dostop do notranjih informacij, in sumljivimi dejavnostmi trgovanja druge osebe ali tajno dogovarjanje dveh oseb o dejavnostih trgovanja. Zlasti dostop do zapisov telefonskih pogovorov in zapisov podatkov o klicanih številkah ter prejetih klicih pri telekomunikacijskih operaterjih se obravnava kot eno od najpomembnejših vprašanj pri izvajanju preiskovalnih nalog in nalog uveljavljanja članov Odbora evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje.[19] Dostop do zapisov telefonskih pogovorov in zapisov podatkov o klicanih številkah ter prejetih klicih pri telekomunikacijskih operaterjih je dejansko pomemben in včasih celo edini način pridobitve dokazov, na podlagi katerih se lahko ugotovi, ali je oseba s primarnim dostopom do informacij posredovala notranje informacije osebi, ki je trgovala s temi notranjimi informacijami. Ti podatki bi bili na primer dokaz v primeru, ko član uprave družbe, ki ima notranje informacije, te notranje informacije prek telefona posreduje prijatelju, sorodniku ali družinskemu članu, ki nato na podlagi prejetih notranjih informacij izvede sumljiv posel. Regulator bi lahko na podlagi teh zapisov telefonskih pogovorov in zapisov podatkov o klicanih številkah ter prejetih klicih pri telekomunikacijskih operaterjih dokazal, da je oseba s primarnim dostopom do notranjih informacij prijatelja ali sorodnika poklicala tik, preden je ta oseba nato poklicala svojega borznega posrednika in mu naročila, naj izvede sumljiv posel. Z zapisi telefonskih pogovorov in zapisi podatkov o klicanih številkah ter prejetih klicih pri telekomunikacijskih operaterjih bi lahko dokazali povezavo, ki bi se lahko uporabila kot dokaz za sankcioniranje primera, ki sicer ne bi bil nikoli odkrit. Drug primer je objava napačnega ali zavajajočega sporočila na internetni oglasni deski, da se vpliva na ceno finančnega instrumenta. Na podlagi zapisov telefonskih pogovorov in zapisov podatkov o klicanih številkah ter prejetih klicih se lahko odkrije avtorja sporočila. Poleg tega lahko takšni zapisi dokazujejo povezavo z drugo osebo, ki je predhodno ali naknadno izvajala sumljive posle, da se dokaže tržna manipulacija z razširjanjem napačnih ali zavajajočih informacij. V tem okviru je treba uvesti enake pogoje na notranjem trgu v zvezi z dostopom pristojnih organov do zapisov telefonskih pogovorov in zapisov podatkov o klicanih številkah ter prejetih klicih, ki jih hrani telekomunikacijski operater ali investicijsko podjetje. Zato lahko pristojni organi zapise telefonskih pogovorov in zapise podatkov o klicanih številkah ter prejetih klicih, ki jih hrani telekomunikacijski operater ali investicijsko podjetje, zahtevajo samo v primeru, da obstaja utemeljen sum, da so lahko dokumenti, povezani z vsebino inšpekcijskega pregleda, pomembni za dokazovanje primera trgovanja z notranjimi informacijami ali tržne manipulacije, s katero se krši ta uredba ali Direktiva [nova direktiva o zlorabi trga]. Vendar je treba pojasniti tudi, da ti zapisi ne vključujejo vsebine zadevnih sporočil. Ker lahko zloraba trga zajema več držav in različnih trgov, ima ESMA pomembno vlogo pri usklajevanju, pristojni organi pa morajo sodelovati in si izmenjavati informacije z drugimi pristojnimi organi, v primeru izvedenih finančnih instrumentov na blago pa tudi z regulativnimi organi, pristojnimi za z njimi povezane promptne trge v Uniji in v tretjih državah. 3.4.5. Poglavje V (Upravne sankcije) 3.4.5.1. Sankcije Finančni trgi so v Uniji vse bolj povezani, zato lahko imajo kršitve čezmejne učinke v Uniji. Različni obstoječi sistemi sankcij v državah članicah spodbujajo regulativno arbitražo in ogrožajo končna cilja celovitosti in preglednosti enotnega trga finančnih storitev. Na podlagi pregleda stanja veljavnih nacionalnih ureditev je bilo ugotovljeno, da se na primer višina denarnih sankcij zelo razlikuje med državami članicami, da nekateri pristojni organi nimajo nekaterih pomembnih pooblastil za sankcioniranje ter da nekateri pristojni organi sankcij ne morejo naložiti fizičnim ali pravnim osebam.[20] Zato ta uredba uvaja minimalna pravila za upravne ukrepe, sankcije in denarne kazni. To posameznim državam članicam ne preprečuje, da določijo višje standarde. Uredba določa, da je treba povrniti vse ugotovljene dobičke, vključno z obrestmi, ter za zagotovitev ustreznega odvračilnega učinka uvaja denarne kazni, ki morajo biti višje od pridobljenega dobička ali preprečene izgube na podlagi kršitve te uredbe ter jih morajo pristojni organi določiti ob upoštevanju dejstev in okoliščin. Poleg tega imajo kazenske sankcije večji odvračilni učinek od upravnih ukrepov in sankcij. Predlog Direktive [XX] uvaja zahtevo, da morajo vse države članice uvesti učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazenske sankcije za najhujše kršitve v zvezi s trgovanjem z notranjimi informacijami in tržno manipulacijo. Navedena direktiva se uporablja ob upoštevanju določb, oblikovanih v tej uredbi, vključno s predvidenimi izvedbenimi ukrepi. Vendar se lahko opredelitve pojmov, uporabljene za namene navedene direktive, razlikujejo od opredelitev pojmov, uporabljenih za namene te uredbe. 3.4.5.2. Zaščita in spodbude za prijavitelje nepravilnosti Prijavitelji nepravilnosti so lahko koristen vir osnovnih informacij in lahko pristojne organe opozorijo na primere domnevne zlorabe trga. Uredba krepi okvir za zlorabe trga v Uniji, pri čemer uvaja ustrezno zaščito za prijavitelje nepravilnosti, ki poročajo o domnevni zlorabi trga, možnost finančnih spodbud za osebe, ki pristojnim organom posredujejo pomembne informacije, na podlagi katerih je mogoče naložiti denarno sankcijo, ter okrepitev predpisov držav članic za prejemanje in pregled obvestil o nepravilnostih. 4. PRORAČUNSKE POSLEDICE Posebne proračunske posledice predloga so povezane z nalogo ESMA, opredeljeno v oceni finančnih posledic zakonodajnega predloga, ki je priložena temu predlogu. V oceni finančnih posledic, ki je priložena temu predlogu, so ocenjene tudi posebne proračunske posledice za Komisijo. Predlog vpliva na proračun Skupnosti. 2011/0295 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o trgovanju z notranjimi informacijami in tržni manipulaciji (zloraba trga) (Besedilo velja za EGP) EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije[21], po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[22], ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke[23], ob upoštevanju mnenja Evropskega nadzornika za varstvo podatkov, v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1) Pravi enotni trg finančnih storitev je ključen za gospodarsko rast in ustvarjanje delovnih mest v Uniji. (2) Za povezan in učinkovit finančni trg je potrebna celovitost trga. Nemoteno delovanje trgov vrednostnih papirjev in zaupanje javnosti v trge sta predpogoj za gospodarsko rast in blaginjo. Zloraba trga škoduje celovitosti finančnih trgov in zaupanju javnosti v vrednostne papirje in izvedene finančne instrumente. (3) Z Direktivo 2003/6/ES[24] Evropskega parlamenta in Sveta o trgovanju z notranjimi informacijami in tržni manipulaciji (zloraba trga), sprejeto 28. januarja 2003, je bil dopolnjen in posodobljen pravni okvir Unije za zaščito celovitosti trga. Vendar so se zaradi razvoja zakonodaje in trga ter tehnološkega razvoja razmere na finančnem področju od takrat znatno spremenile, zato je zdaj treba navedeno direktivo nadomestiti, da se bo ta razvoj upošteval. Nov zakonodajni instrument je potreben tudi za zagotovitev enotnih predpisov in jasnosti ključnih pojmov ter vzpostavitev enotnih pravil v skladu s sklepi skupine na visoki ravni za finančni nadzor[25]. (4) Vzpostaviti je treba enoten okvir za ohranitev celovitosti trga in preprečevanje morebitne regulativne arbitraže ter za povečanje pravne varnosti in zmanjšanje regulativne zapletenosti za udeležence na trgu. Cilj tega pravnega akta, ki se uporablja neposredno, je odločujoče prispevati k nemotenemu delovanju notranjega trga, zato mora temeljiti na določbah člena 114 PDEU, kot se razlaga v skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča Evropske unije. (5) Za odpravo preostalih ovir za trgovanje in znatnih izkrivljanj konkurence, ki so posledica razlik med nacionalnimi zakonodajami, ter za preprečitev nastanka verjetnih dodatnih ovir za trgovanje in znatnih izkrivljanj konkurence je treba sprejeti uredbo, s katero bodo vzpostavljena enotna pravila, ki bodo veljala v vseh državah članicah. Z določitvijo zahtev v zvezi z zlorabo trga v obliki uredbe je treba zagotoviti, da bodo te zahteve veljale neposredno. S tem je treba zagotoviti enake pogoje, da se preprečijo različne nacionalne zahteve, ki so posledica prenosa direktive. S to uredbo je treba zagotoviti, da bodo za vse osebe v celi Uniji veljala enaka pravila. Z uredbo je treba tudi zmanjšati regulativno zapletenost in stroške za skladnost za podjetja, zlasti podjetja, ki poslujejo čezmejno, ter je treba prispevati k odpravi izkrivljanj konkurence. (6) V sporočilu Komisije o aktu za mala podjetja za Evropo[26] so Unija in njene države članice pozvane, naj oblikujejo pravila za zmanjšanje upravnih obremenitev, prilagodijo zakonodajo potrebam izdajateljev na trgih za mala in srednje velika podjetja ter tem izdajateljem omogočijo dostop do financiranja. Več določb Direktive 2003/6/ES povzroča upravne obremenitve za izdajatelje, predvsem izdajatelje, katerih finančni instrumenti so uvrščeni v trgovanje na zagonskih trgih MSP, te upravne obremenitve pa je treba zmanjšati. (7) Zloraba trga je pojem, ki vključuje vse oblike nezakonitega ravnanja na finančnih trgih ter za namene te uredbe zajema trgovanje z notranjimi informacijami ali zlorabo notranjih informacij in tržno manipulacijo. Takšna ravnanja onemogočajo popolno in ustrezno preglednost trga, ki je predpogoj za trgovanje za vse gospodarske udeležence na povezanih finančnih trgih. (8) Področje uporabe Direktive 2003/6/ES je bilo osredotočeno na finančne instrumente, ki so uvrščeni v trgovanje na organiziranih trgih, vendar se v zadnjih letih s finančni instrumenti vse pogosteje trguje v večstranskih sistemih trgovanja (MFT). Poleg tega se z nekaterimi finančnimi instrumenti trguje le v drugih vrstah organiziranih trgovalnih sistemov (OTF), kot so zasebni sistemi trgovanja, ali le na prostem trgu. Področje uporabe te uredbe je zato treba razširiti, da bodo vključeni vsi finančni instrumenti, s katerimi se trguje v MTF ali OTF, in finančni instrumenti, s katerimi se trguje na prostem trgu, kot so posli kreditnih zamenjav, ali druga ravnanja ali dejanja, ki lahko vplivajo na takšne finančne instrumente, s katerimi se trguje na organiziranem trgu, v MTF ali OTF. S tem se mora izboljšati zaščita vlagateljev, ohraniti celovitost trgov in zagotoviti jasna prepoved tržne manipulacije s takšnimi instrumenti prek finančnih instrumentov, s katerimi se trguje na prostem trgu. (9) Stabilizacija finančnih instrumentov ali trgovanje z lastnimi delnicami v okviru programov odkupa sta v določenih okoliščinah lahko dovoljena iz gospodarskih razlogov, zato se sama po sebi ne smeta šteti za tržno zlorabo. (10) Države članice in Evropski sistem centralnih bank, evropski instrument za finančno stabilnost, nacionalne centralne banke in druge agencije ali pravne osebe s posebnim namenom listinjenja ene ali več držav članic ter Unija in nekateri drugi javni organi ne smejo biti omejeni pri vodenju denarne politike, politike deviznega tečaja, politike upravljanja javnega dolga ali podnebne politike. (11) Razumni vlagatelji oblikujejo svoje naložbene odločitve na podlagi informacij, ki so jim že na voljo, to pomeni na podlagi predhodno razpoložljivih informacij. Vprašanje, ali bi razumni vlagatelj pri sprejemanju naložbene odločitve upošteval določeno informacijo, je zato treba ocenjevati na podlagi predhodno razpoložljivih informacij. Pri takšni oceni je treba upoštevati pričakovan vpliv informacije z vidika celote dejavnosti zadevnega izdajatelja, zanesljivosti vira informacije in drugih tržnih spremenljivk, ki bi lahko v določenih okoliščinah vplivale na finančne instrumente, povezane blagovne promptne pogodbe ali finančne produkte na dražbi na podlagi pravic do emisije. (12) Naknadne informacije se lahko uporabijo za preverjanje domneve, da je bila predhodna informacija cenovno občutljiva, ne smejo pa se uporabiti za ukrepanje proti osebi, ki je oblikovala razumne zaključke na podlagi predhodnih informacij, ki so ji bile na razpolago. (13) Pravno varnost za udeležence na trgu je treba povečati z natančnejšo opredelitvijo elementov, ki sta bistvena za opredelitev notranjih informacij, in sicer natančne narave takšnih informacij in pomembnosti njihovega možnega učinka na cene finančnih instrumentov, povezanih blagovnih promptnih pogodb ali finančnih produktov na dražbi na podlagi pravic do emisije. Za izvedene finančne instrumente, ki so energetski proizvodi na debelo, je treba informacije, ki jih je treba razkriti v skladu z Uredbo [Uredba (EU) št. ... Evropskega parlamenta in Sveta o celovitosti in preglednosti energetskega trga na debelo], šteti za notranje informacije. (14) Notranje informacije se lahko zlorabijo, preden začne za izdajatelja veljati obveznost, da jih razkrije. Stanje pogajanj o pogodbi, pogoji, začasno dogovorjeni v okviru pogajanj o pogodbi, možnost plasiranja finančnih instrumentov, pogoji, pod katerimi se bodo finančni instrumenti tržili, ali začasni pogoji za plasiranje finančnih instrumentov so lahko za vlagatelje pomembne informacije. Zato je treba takšne informacije šteti za notranje informacije. Vendar takšne informacije niso vedno dovolj natančne, da bi za izdajatelja veljala obveznost, da jih razkrije. V takih primerih mora veljati prepoved trgovanja z notranjimi informacijami, obveznost, da izdajatelj informacije razkrije, pa ne. (15) Promptni trgi in z njimi povezani trgi izvedenih finančnih instrumentov so medsebojno tesno povezani in globalni, pri čemer lahko zloraba trga zajema več trgov in več držav. To velja za trgovanje z notranjimi informacijami in tržno manipulacijo. Zlasti lahko notranje informacije s promptnega trga koristijo osebi, ki trguje na finančnem trgu. Zato mora splošna opredelitev notranjih informacij v zvezi s finančnimi trgi in izvedenimi finančnimi instrumenti na blago veljati za vse informacije, ki so pomembne za zadevno blago. Poleg tega se lahko strategije manipulacije razširijo tudi na promptne trge in trge izvedenih finančnih instrumentov. Trgovanje s finančnimi instrumenti, vključno z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago, se lahko uporabi za manipulacijo povezanih blagovnih promptnih pogodb, blagovne promptne pogodbe pa se lahko uporabijo za manipulacijo povezanih finančnih instrumentov. Prepoved tržne manipulacije mora zajemati te medsebojne povezave. Vendar ni niti primerno niti izvedljivo, da se področje uporabe Uredbe razširi na ravnanja, ki ne vključujejo finančnih instrumentov, na primer na trgovanje z blagovnimi promptnimi pogodbami, ki vpliva samo na promptni trg. V primeru energetskih proizvodov na debelo morajo pristojni organi upoštevati posebne značilnosti opredelitev pojmov iz [Uredbe (EU) št. ... Evropskega parlamenta in Sveta o celovitosti in preglednosti energetskega trga na debelo], ko uporabljajo opredelitve pojmov notranjih informacij, trgovanja z notranjimi informacijami in tržne manipulacije iz te uredbe za finančne instrumente, povezane z energetskimi proizvodi na debelo. (16) Zaradi obravnavanja pravic do emisije kot finančnih instrumentov v okviru pregleda direktive o finančnih trgih instrumentov, bodo ti instrumenti prav tako vključeni v področje uporabe te uredbe. Glede na posebne značilnosti navedenih instrumentov in strukturne značilnosti trga ogljika je treba zagotoviti, da dejavnosti držav članic, Evropske komisije in drugih uradno imenovanih organov, ki vključujejo pravice do emisije in so namenjene izvajanju podnebne politike Unije, niso ovirane. Poleg tega mora obveznost razkritja notranjih informacij veljati za udeležence na navedenem trgu na splošno. Da se prepreči izpostavljanje trga nekoristnemu poročanju in se ohrani stroškovna učinkovitost predvidenega ukrepa, je treba omejiti regulatorni vpliv te obveznosti le na operaterje sistema EU za trgovanje z emisijami, za katere se lahko zaradi njihove velikosti in dejavnosti razumno pričakuje, da bodo pomembno vplivali na ceno pravic do emisije. Kadar udeleženci na trgu s pravicami do emisije že izpolnjujejo enakovredne obveznosti razkritja notranjih informacij, zlasti v skladu z Uredbo o celovitosti in preglednosti energetskega trga (Uredba (EU) št. ... Evropskega parlamenta in Sveta o celovitosti in preglednosti energetskega trga na debelo), obveznost razkritja notranjih informacij glede pravic do emisije ne sme povzročiti podvajanja obveznih razkrivanj, ki imajo bistveno enako vsebino. (17) Uredba Komisije (EU) št. 1031/2010 z dne 12. novembra 2010 o časovnem načrtu, upravljanju in drugih vidikih dražbe pravic do emisije toplogrednih plinov na podlagi Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti[27] določa dve vzporedni ureditvi proti zlorabi trga, ki se uporabljata za dražbe pravic do emisije. Vendar mora zaradi obravnavanja pravic do emisije kot finančnih instrumentov ta uredba vsebovati enotna pravila glede ukrepov proti zlorabi trga, ki se uporabljajo za primarni in tudi sekundarni trg pravic do emisije. Uredba se uporablja tudi za dražbe pravic do emisije ali druge finančne produkte na dražbi na podlagi teh pravic v skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 1031/2010 z dne 12. novembra 2010 o časovnem načrtu, upravljanju in drugih vidikih dražbe pravic do emisije toplogrednih plinov na podlagi Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti. (18) Ta uredba mora določati ukrepe glede tržne manipulacije, ki jih je mogoče prilagoditi novim oblikam trgovanja ali novim strategijam, ki bi lahko bile zlorabe. Ker je trgovanje s finančnimi instrumenti vedno bolj avtomatizirano, je zaželeno, da se tržna manipulacija dopolni s primeri posebnih strategij zlorabe, ki se lahko izvajajo z algoritemskim trgovanjem, vključno s visokofrekvenčnim trgovanjem. Navedeni primeri niso izčrpni in ne pomenijo, da iste strategije ne bi pomenile zlorabe, če bi se izvajale na drugačen način. (19) Da se dopolni prepoved tržne manipulacije, mora ta uredba vključevati prepoved poskusa izvedbe tržne manipulacije, saj je treba sankcionirati tudi neuspele poskuse tržne manipulacije. Poskus izvedbe tržne manipulacije je treba razlikovati od primerov, ko ravnanje nima želenega učinka na ceno finančnega instrumenta. Takšno ravnanje se šteje za tržno manipulacijo, ker bi lahko dajalo napačne ali zavajajoče signale. (20) V tej uredbi je treba tudi pojasniti, da lahko tržno manipulacijo ali poskus tržne manipulacije s finančnim instrumentom pomeni tudi uporaba povezanih finančnih instrumentov, kot so izvedeni finančni instrumenti, s katerimi se trguje na drugem mestu trgovanja ali na prostem trgu. (21) Za zagotovitev enotnih tržnih pogojev za mesta in sisteme trgovanja, za katere se uporablja ta uredba, morajo upravljavci organiziranih trgov, MTF in OTF sprejeti sorazmerne strukturne predpise za preprečevanje in odkrivanje praks tržnih manipulacij. (22) Manipulacija ali poskus manipulacije s finančnimi instrumenti je lahko tudi oddaja naročil, ki se morda ne bodo izvršila. Poleg tega se lahko s finančnim instrumentom manipulira tudi prek ravnanja zunaj mesta trgovanja. Zato morajo osebe, ki se v okviru svojega poklica dogovarjajo ali izvajajo posle ter ki morajo imeti vzpostavljene sisteme za odkrivanje sumljivih poslov in poročanje o njih, poročati tudi o sumljivih naročilih in poslih, ki se izvajajo zunaj mesta trgovanja. (23) Manipulacija ali poskus manipulacije s finančnimi instrumenti je lahko tudi razširjanje napačnih ali zavajajočih informacij. Razširjanje napačnih ali zavajajočih informacij lahko bistveno vpliva na cene finančnih instrumentov v razmeroma kratkem času. Lahko zajema izmišljanje očitno napačnih informacij, pa tudi namerno izpustitev pomembnih dejstev in zavestno netočno poročanje o informacijah. Ta oblika tržne manipulacije je zlasti škodljiva za vlagatelje, ker svoje naložbene odločitve sprejemajo na podlagi napačnih ali izkrivljenih informacij. Škodi tudi izdajateljem, ker zmanjšuje njihovo zaupanje v razpoložljive informacije, povezane z njimi. Premajhno zaupanje v trg lahko nato ogrozi zmožnost izdajatelja za izdajanje novih finančnih instrumentov ali zagotovitev posojil od drugih udeležencev na trgu za financiranje njegovih dejavnosti. Informacije se na trgu zelo hitri širijo. Zato lahko povzročanje škode vlagateljem in izdajateljem traja razmeroma dolgo, preden se ugotovi, da so informacije napačne ali zavajajoče, in preden jih lahko izdajatelj ali oseba, odgovorna za razširjanje, popravi. Zato je treba razširjanje napačnih ali zavajajočih informacij, vključno z govoricami in napačnimi ali zavajajočimi novicami, obravnavati kot kršitev te uredbe. Zato je ustrezno, da se tistim, ki delujejo na finančnih trgih, ne dovoli, da v škodo vlagateljev in izdajateljev ter v nasprotju z lastnim mnenjem ali dobro presojo svobodno razširjajo informacije, za katere vedo ali bi morali vedeti, da so napačne ali zavajajoče. (24) Za preprečevanje trgovanja z notranjimi informacijami in zavajanja vlagateljev je bistveno, da izdajatelj takoj razkrije notranje informacije javnosti. Zato je treba od izdajateljev zahtevati, da notranje informacije čim prej sporočijo javnosti, razen kadar ni verjetno, da bi bila javnost zaradi odložitve zavedena, in kadar lahko izdajatelj zagotovi zaupnost informacij. (25) Kadar finančna institucija prejema izredno pomoč v obliki posojil, je zaradi finančne stabilnosti najbolje, da se razkritje notranjih informacij odloži, kadar so te sistemsko pomembne. Zato je treba pristojnemu organu omogočiti, da odobri odložitev razkritja notranjih informacij. (26) Zahteva glede razkritja notranjih informacij lahko povzroča obremenitev za izdajatelje, katerih finančni instrumenti so uvrščeni v trgovanje na zagonskih trgih MSP, zaradi stroškov spremljanja informacij, ki jih imajo, in uporabe pravnih nasvetov o tem, ali in kdaj je treba informacije razkriti. Kljub temu je takojšnje razkritje notranjih informacij bistveno za zagotovitev zaupanja vlagateljev v te izdajatelje. Zato mora ESMA objaviti smernice za pomoč izdajateljem pri izpolnjevanju obveznosti razkritja notranjih informacij brez ogrožanja zaščite vlagateljev. (27) Seznami oseb z dostopom do notranjih informacij so pomembno orodje regulatorjev pri preiskovanju morebitne zlorabe trga, vendar nacionalne razlike glede podatkov, ki jih je treba vključiti na te sezname, povzročajo nepotrebno upravno obremenitev za izdajatelje. Za zmanjšanje teh stroškov morajo biti podatkovna polja seznamov oseb z dostopom do notranjih informacij enotna. Zahteva za pripravo in stalno posodabljanje seznamov oseb z dostopom do notranjih informacij povzroča upravno obremenitev, in sicer zlasti za izdajatelje na zagonskih trgih MSP. Ker lahko pristojni organi nadzor nad zlorabo trga v primeru navedenih izdajateljev izvajajo učinkovito tudi brez stalnega dostopa do teh seznamov, morajo biti ti izdajatelji izvzeti iz te obveznosti, da se zmanjšajo upravni stroški zaradi te uredbe. (28) Večja preglednost poslov, ki jih izvajajo osebe, ki pri izdajateljih opravljajo poslovodne naloge, in, kjer je primerno, tudi osebe, ki so z njimi tesno povezane, je preventivni ukrep za preprečevanje zlorabe trga. Objava takih poslov vsaj na individualni ravni je za vlagatelje lahko zelo koristen vir informacij. Pojasniti je treba, da obveznost objave poslov vodilnih delavcev zajema tudi zastavljanje ali posojanje finančnih instrumentov in tudi posle drugih oseb, ki izvajajo diskrecijske pravice vodilnih delavcev. Za zagotovitev ustreznega ravnovesja med ravnjo preglednosti ter številom poročil, o katerih so uradno obveščeni pristojni organi in javnost, je treba v tej uredbi uvesti enotni prag, pod katerim se o poslih uradno ne obvešča. (29) Sklop učinkovitih orodij in pooblastil pristojnega organa posamezne države članice zagotavlja učinkovitost nadzora. Tržna podjetja in vsi gospodarski udeleženci morajo prav tako prispevati k celovitosti trga. V tem smislu določitev enega samega organa, pristojnega za zlorabo trga, ne sme izključevati povezovanja s sodelovanjem ali prenosa pooblastil ob odgovornosti pristojnega organa med tem organom in tržnimi podjetji z namenom zagotavljanja učinkovitega nadzora nad spoštovanjem določb te uredbe. (30) Pristojni organi morajo imeti možnost vstopiti v zasebne prostore in zaseči dokumente, da lahko odkrivajo primere trgovanja z notranjimi informacijami in tržne manipulacije. Možnost vstopa v zasebne prostore je zlasti nujna, kadar: oseba (v celoti ali delno) ni izpolnila že predložene zahteve po informacijah ali obstajajo utemeljeni razlogi za sum, da zahteva po informacijah, če bi bila predložena, ne bi bila izpolnjena ali da bi se zahtevani dokumenti ali informacije odstranili, spremenili ali uničili. (31) Obstoječi zapisi telefonskih pogovorov in zapisi podatkov o klicanih številkah ter prejetih klicih pri investicijskih podjetjih, ki izvajajo posle, in obstoječi zapisi telefonskih pogovorov in zapisi podatkov o klicanih številkah ter prejetih klicih pri telekomunikacijskih operaterjih so ključni in včasih edini dokazi pri odkrivanju in dokazovanju trgovanja z notranjimi informacijami in tržne manipulacije. Na podlagi zapisov telefonskih pogovorov in zapisov podatkov o klicanih številkah ter prejetih klicih se lahko ugotovi identiteta osebe, odgovorne za razširjanje napačnih ali zavajajočih informacij, pri čemer se lahko ugotovi tudi, da so bile osebe v določenem trenutku v stiku in da med dvema ali več osebami obstaja povezava. Da se zagotovijo enaki pogoji po vsej Uniji v zvezi z dostopom pristojnih organov do zapisov telefonskih pogovorov in zapisov podatkov o klicanih številkah ter prejetih klicih, ki jih hrani telekomunikacijski operater ali investicijsko podjetje, lahko pristojni organi zapise telefonskih pogovorov in zapise podatkov o klicanih številkah ter prejetih klicih, ki jih hrani telekomunikacijski operater ali investicijsko podjetje, zahtevajo v primeru, da obstaja utemeljen sum, da so lahko dokumenti, povezani z vsebino inšpekcijskega pregleda, pomembni za dokazovanje primera trgovanja z notranjimi informacijami ali tržne manipulacije, s katero se krši ta uredba ali Direktiva [nova direktiva o zlorabi trga]. Zapisi telefonskih pogovorov in zapisi podatkov o klicanih številkah ter prejetih klicih ne vključujejo vsebine takšnih zapisov. (32) Ker lahko zloraba trga zajema več držav in trgov, morajo pristojni organi sodelovati in si izmenjevati informacije z drugimi pristojnimi in regulativnimi organi ter ESMA, zlasti v zvezi s preiskovalnimi dejavnostmi. Kadar je pristojni organ prepričan, da se v drugi državi članici izvaja ali se je izvajala zloraba trga ali da vpliva na finančne instrumente, s katerimi se trguje v drugi državi članici, mora o tem dejstvu uradno obvestiti pristojni organ in ESMA. V primerih zlorabe trga s čezmejnimi učinki ESMA na zahtevo enega od zadevnih pristojnih organov usklajuje preiskavo. (33) Da se zagotovita izmenjava informacij in sodelovanje s pristojnimi organi tretjih držav z namenom učinkovitega uveljavljanja te uredbe, morajo pristojni organi skleniti dogovore o sodelovanju s pristojnimi organi v tretjih državah. Kakršen koli prenos osebnih podatkov na podlagi teh dogovorov mora biti v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov[28] in Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov[29]. (34) Učinkovit bonitetni okvir in okvir poslovanja za finančni sektor morata temeljiti na trdnih sistemih nadzora in sankcij. Nadzorni organi morajo zato imeti ustrezna pooblastila za ukrepanje in možnost, da se oprejo na enotne, trdne in odvračilne sisteme sankcij za vse finančne kršitve, tj. sankcije, ki jih je treba učinkovito izvrševati. Vendar je skupina na visoki ravni ugotovila, da trenutno ni vzpostavljen noben od teh elementov. Pregled obstoječih pooblastil za sankcioniranje in njihovega izvajanja v praksi, katerega cilj je bil spodbuditi uskladitev sankcij za celoten sklop nadzornih dejavnosti, je bil izveden v sporočilu Komisije z dne 8. decembra 2010 o krepitvi sistemov sankcij v sektorju finančnih storitev[30]. (35) Zato je treba poleg zagotovitve učinkovitih nadzornih orodij in pooblastil za regulatorje določiti tudi sklop upravnih ukrepov, sankcij in denarnih kazni, da se zagotovi skupen pristop v državah članicah in okrepi njihov odvračilni učinek. Upravne denarne kazni morajo upoštevati dejavnike, kot so povrnitev vseh ugotovljenih finančnih koristi, resnost in trajanje kršitve, morebitne oteževalne ali olajševalne okoliščine in potreba po odvračilnem učinku denarnih kaznih, ter morajo po potrebi vključevati znižanje za sodelovanje s pristojnim organom. Pri sprejetju in objavi sankcij je treba spoštovati temeljne pravice, kot so določene v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, in sicer zlasti pravico do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja (člen 7), pravico do varstva osebnih podatkov (člen 8) in pravico do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sojenja (člen 47). (36) Prijavitelji nepravilnosti pristojnim organom posredujejo nove informacije, ki so jim v pomoč pri odkrivanju in sankcioniranju primerov trgovanja z notranjimi informacijami in tržne manipulacije. Vendar lahko strah pred povračilnimi ukrepi ali pomanjkanje spodbud odvrača od prijavljanja nepravilnosti. Zato je treba s to uredbo zagotoviti ustrezne ureditve, ki bodo prijavitelje nepravilnosti spodbudile k obveščanju pristojnih organov o morebitnih kršitvah te uredbe in jih zaščitile pred povračilnimi ukrepi. Vendar morajo biti prijavitelji nepravilnosti upravičeni do takšnih spodbud le v primerih, ko zagotovijo nove informacije, ki jih niso dolžni posredovati v skladu z zakonom, in ko te informacije omogočijo naložitev sankcije za kršitev te uredbe. Države članice morajo tudi zagotoviti, da sistemi prijavljanja nepravilnosti, ki jih izvajajo, vključujejo mehanizme za ustrezno zaščito prijavljene osebe, zlasti kar zadeva pravico do varstva njenih osebnih podatkov, ter postopke, ki zagotavljajo pravico prijavljene osebe do obrambe in zaslišanja pred sprejetjem odločitve v zvezi z njo ter pravico do učinkovitega pravnega sredstva pred sodiščem zoper odločitev v zvezi z njo. (37) Ker so države članice sprejele zakonodajo o izvajanju Direktive 2003/6/ES ter ker so predvideni delegirani akti in izvedbeni tehnični standardi, ki jih je treba sprejeti, preden se lahko začne okvir, ki se bo uvedel, koristno uporabljati, je treba odložiti uporabo materialnih določb te uredbe za ustrezno časovno obdobje. (38) Za olajšanje nemotenega prehoda na začetek uporabe te uredbe se lahko tržne prakse, ki so obstajale pred začetkom veljavnosti te uredbe in so jih pristojni organi sprejeli v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2273/2003 z dne 22. decembra 2003 o izvajanju Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta o izjemah za programe odkupa in stabilizacijo finančnih instrumentov[31] za namene uporabe člena 1(2)(a) Direktive 2003/6/ES, uporabljajo še eno leto po datumu, ki je določen za dejansko uporabo te uredbe, če se o teh praksah uradno obvesti ESMA. (39) Ta uredba spoštuje temeljne pravice in načela, priznane v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, kot so zajeti v Pogodbi, in sicer zlasti pravico do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja, pravico do varstva osebnih podatkov, svobodo izražanja in obveščanja, svobodo gospodarske pobude, pravico do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sojenja, domnevo nedolžnosti in pravico do obrambe, načeli zakonitosti in sorazmernosti kaznivih dejanj in kazni ter pravico, da se za isto kaznivo dejanje ne sodi ali kaznuje dvakrat. Omejitve teh pravic so v skladu s členom 52(1) Listine, ker so potrebne za izpolnitev ciljev splošnega interesa zaščite vlagateljev in celovitosti finančnih trgov, pri čemer so določeni tudi ustrezni zaščitni ukrepi za zagotovitev, da se pravice omejijo le v obsegu, ki je potreben za izpolnitev teh ciljev, in z ukrepi, ki so sorazmerni s cilji, ki jih je treba izpolniti. To pomeni, da je treba sumljive posle prijaviti, da se zagotovi, da lahko pristojni organi odkrivajo in sankcionirajo zlorabo trga. Prepoved poskusov izvajanja tržne manipulacije je potrebna, da se pristojnim organom omogoči sankcioniranje takšnih poskusov, kadar imajo dokaze o načrtovanju tržne manipulacije, čeprav ni mogoče opredeliti učinka na tržne cene. Dostop do podatkov in zapisov telefonskih pogovorov je potreben za zagotovitev dokazov in sledi v preiskavah o morebitnem trgovanju z notranjimi informacijami ali tržni manipulaciji ter posledično za odkrivanje in sankcioniranje zlorabe trga. Pogoji, določeni s to uredbo, zagotavljajo spoštovanje temeljnih pravic. Ukrepi glede prijavljanja nepravilnosti so potrebni za olajšanje odkrivanja zlorabe trga ter zagotovitev zaščite prijavitelja nepravilnosti in prijavljene osebe, vključno z zaščito njunega zasebnega življenja, osebnih podatkov ter pravice do zaslišanja in učinkovitega pravnega sredstva pred sodiščem. Uvedba minimalnih skupnih pravil za upravne ukrepe, sankcije in denarne kazni je potrebna za zagotovitev primerljivega načina sankcioniranja primerljivih kršitev v zvezi z zlorabo trga in sorazmernosti naložene sankcije glede na kršitev. Ta uredba na noben način ne preprečuje državam članicam, da uporabijo svoja ustavna pravila v zvezi s svobodo tiska in svobodo izražanja v medijih. (40) Obdelavo osebnih podatkov, ki jo izvaja ESMA v okviru te uredbe in pod nadzorom pristojnih organov držav članic, zlasti neodvisnih javnih organov, ki jih imenujejo države članice, urejata Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46 z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov[32] in Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov[33] Vsaka izmenjava ali prenos informacij s strani pristojnih organov mora biti v skladu s pravili o posredovanju osebnih podatkov, določenimi v Direktivi 95/46/ES. Vsaka izmenjava ali prenos informacij s strani ESMA mora biti v skladu s pravili o posredovanju osebnih podatkov, določenimi v Uredbi (ES) št. 45/2001. (41) Ta uredba ter delegirani akti, standardi in smernice, sprejeti v skladu s to uredbo, ne posegajo v uporabo pravil Unije o konkurenci. (42) Komisijo je treba v skladu s členom 290 Pogodbe pooblastiti za sprejemanje delegiranih aktov. Delegirane akte je treba sprejeti zlasti v zvezi s pogoji za programe odkupa in stabilizacijo finančnih instrumentov, kazalniki manipulativnega ravnanja iz Priloge 1, pragom za določanje uporabe obveznosti glede javnega razkritja za udeležence na trgu s pravicami do emisije, pogoji za oblikovanje seznamov za trgovanje z notranjimi informacijami ter pragom in pogoji glede poslov vodilnih delavcev. Zlasti je pomembno, da se Komisija med pripravljalnim delom ustrezno posvetuje, tudi s strokovnjaki. Komisija mora pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje zadevnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu. (43) Da se zagotovijo enotni pogoji izvajanja te uredbe v zvezi s postopki za poročanje o kršitvah te uredbe, je treba Komisiji podeliti izvedbena pooblastila. Navedena pooblastila je treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 183/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije. (44) S tehničnimi standardi na področju finančnih storitev je treba zagotoviti enotne pogoje za zadeve, ki jih zajema ta uredba, po vsej Uniji. Ker je ESMA organ z visoko specializiranimi strokovnjaki, bi bilo učinkovito in ustrezno, da pripravi osnutke regulativnih in izvedbenih tehničnih standardov, ki ne vključujejo izbir politik, pri čemer se ti osnutki predložijo Komisiji. (45) Komisija mora z delegiranimi akti v skladu s členom 290 PDEU in členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010 sprejeti osnutke regulativnih tehničnih standardov, ki jih pripravi ESMA, in sicer v zvezi ureditvami in postopki za mesta trgovanja za preprečevanje in odkrivanje zlorabe trga ter sistemi in predlogami, ki jih morajo osebe uporabljati za odkrivanje sumljivih naročil in poslov ter poročanje o njih, in v zvezi s tehničnimi rešitvami za kategorije oseb, za objektivno predstavitev informacij, s katerimi se priporoča naložbena strategija, ter za razkritje posameznih interesov ali navedbe navzkrižij interesov. Zlasti je pomembno, da se Komisija med pripravljalnim delom ustrezno posvetuje, tudi s strokovnjaki. (46) Komisija mora biti pooblaščena tudi za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov z uporabo izvedbenih aktov v skladu s členom 291 PDEU in členom 15 Uredbe (EU) št. 1093/2010. ESMA mora biti zadolžena za pripravo izvedbenih tehničnih standardov, ki se predložijo Komisiji, v zvezi z razkritjem notranjih informacij javnosti, obliko seznamov oseb z dostopom do notranjih informacij ter obrazci in postopki za sodelovanje in izmenjavo informacij med pristojnimi organi ter med pristojnimi organi in ESMA. (47) Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči cilja predlaganega ukrepa, in sicer preprečiti tržno zlorabo v obliki trgovanja z notranjimi informacijami in tržne manipulacije, ampak ga je zaradi obsega in učinkov ukrepov lažje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega okvirov, ki so potrebni za dosego navedenega cilja. (48) Ker določbe Direktive 2003/6/ES niso več ustrezne in zadostne, je treba navedeno direktivo razveljaviti [24 mesecev po začetku veljavnosti te uredbe]. Zahteve in prepovedi iz te uredbe so tesno povezane z zahtevami in prepovedmi iz direktive o trgih finančnih instrumentov, zato se morajo začeti uporabljati na datum začetka uporabe revidirane direktive o trgih finančnih instrumentov – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: POGLAVJE I SPLOŠNE DOLOČBE Oddelek 1 Vsebina in področje uporabe Člen 1 Vsebina Ta uredba vzpostavlja skupen regulativni okvir za zlorabe trga za zagotovitev celovitosti finančnih trgov v Uniji ter povečanje zaščite vlagateljev in zaupanja v te trge. Člen 2 Področje uporabe 1. Ta uredba se uporablja za: (a) finančne instrumente, ki so uvrščeni v trgovanje na organiziranem trgu ali za katere je bil vložen zahtevek za uvrstitev v trgovanje na organiziranem trgu; (b) finančne instrumente, s katerimi se trguje v MTF ali OTF v vsaj eni državi članici; (c) ravnanja ali posle, ki so povezani s finančnim instrumentom iz točke (a) ali (b), ne glede na to, ali se ravnanje ali posel dejansko izvede na organiziranem trgu, v MTF ali OTF; (d) ravnanja ali posli, vključno s ponudbami v zvezi z dražbami pravic do emisije ali drugih finančnih produktov na dražbi na podlagi teh pravic v skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 1031/2010[34]. Brez poseganja v katero koli izmed posebnih določb v zvezi s ponudbami, predloženimi v okviru dražbe, se vse zahteve in prepovedi iz te uredbe v zvezi z naročili za trgovanje uporabljajo za tovrstne ponudbe. 2. Člena 7 in 9 se uporabljata tudi za pridobitev ali odtujitev finančnih instrumentov, ki niso navedeni v odstavku 1(a) in (b), vendar je njihova vrednost povezana s finančnim instrumentom iz navedenega odstavka. To vključuje zlasti izvedene finančne instrumente za prenos kreditnega tveganja, ki so povezani s finančnim instrumentom iz odstavka 1, in finančne pogodbe na razlike, ki so povezane s takšnim finančnim instrumentom. 3. Člena 8 in 10 se uporabljata za posle, naročila za trgovanje ali druga ravnanja v zvezi z: (a) vrstami finančnih instrumentov, vključno s pogodbami na izvedene finančne instrumente ali izvedenimi finančnimi instrumenti za prenos kreditnega tveganja, kadar posel, naročilo ali ravnanje vpliva, verjetno bo vplivalo ali je namenjeno vplivanju na finančni instrument iz odstavka 1(a) in (b); (b) blagovnimi promptnimi pogodbami, ki niso energetski proizvodi na debelo, kadar posel, naročilo ali ravnanje vpliva, verjetno bo vplivalo ali je namenjeno vplivanju na finančni instrument iz odstavka 1(a) in (b), ali (c) vrstami finančnih instrumentov, vključno s pogodbami na izvedene finančne instrumente ali izvedenimi finančnimi instrumenti za prenos kreditnega tveganja, kadar posel, naročilo ali ravnanje vpliva, verjetno bo vplivalo ali je namenjeno vplivanju na blagovne promptne pogodbe. 4. Prepovedi in zahteve iz te uredbe veljajo za dejanja v zvezi z instrumenti iz odstavkov 1 do 3, ki se izvajajo v Uniji ali zunaj nje. Oddelek 2 Izključitev iz področja uporabe Člen 3 Izvzetje programov odkupa in stabilizacije 1. Prepovedi iz členov 9 in 10 te uredbe ne veljajo za trgovanje z lastnimi delnicami v programih odkupa, če so vse podrobnosti programa razkrite pred začetkom trgovanja, se trgovanja prijavijo pristojnemu organu kot del programa odkupa in se pozneje razkrijejo javnosti ter se upoštevajo ustrezne omejitve glede cene in obsega. 2. Prepovedi iz členov 9 in 10 te uredbe ne veljajo za trgovanje z lastnimi delnicami za stabilizacijo finančnega instrumenta, če se stabilizacija izvaja omejeno časovno obdobje, so razkrite ustrezne informacije o stabilizaciji ter se upoštevajo ustrezne omejitve glede cene. 3. Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 31 sprejme ukrepe za določitev pogojev, ki jih je treba upoštevati pri takšnih programih odkupa in ukrepih za stabilizacijo iz odstavkov 1 in 2, vključno s pogoji za trgovanje, omejitvami časa in obsega, obveznostma razkritja in poročanja ter cenovnimi pogoji. Člen 4 Izključitev dejavnosti na področjih denarne politike in upravljanja javnega dolga ter dejavnosti na področju podnebne politike 1. Ta uredba se ne uporablja za posle, naročila ali ravnanja, ki jih država članica, Evropski sistem centralnih bank, nacionalna centralna banka države članice, katero koli drugo ministrstvo, agencija ali pravna oseba s posebnim namenom listinjenja države članice ali katera koli oseba, ki deluje v njihovem imenu, izvaja pri vodenju denarne politike, politike deviznega tečaja ali politike upravljanja javnega dolga, v primeru države članice, ki je zvezna država, pa tudi za posle, naročila ali ravnanja njene članice. Prav tako ne velja za posle, naročila ali ravnanja, ki jih izvaja Unija, pravna oseba s posebnim namenom listinjenja za več držav članic, Evropska investicijska banka, mednarodna finančna institucija, ki sta jo ustanovili dve ali več držav članic ter katere cilj je aktivirati finančna sredstva in zagotoviti finančno pomoč svojim članicam, ki se soočajo z velikimi finančnimi težavami ali ji te grozijo, ali evropski instrument za finančno stabilnost. 2. Ta uredba se ne uporablja za dejavnosti države članice, Evropske komisije ali katerega koli drugega uradno imenovanega organa ali katere koli osebe, ki deluje v njihovem imenu, ki se nanašajo na pravice do emisije in se izvajajo v okviru podnebne politike Unije. Oddelek 3 Opredelitve Člen 5 Opredelitev pojmov V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: 1. „finančni instrument“ pomeni vsak instrument v smislu člena 2(1)(8) Uredbe [uredba o trgih finančnih instrumentov]; 2. „organizirani trg“ pomeni večstranski sistem v Uniji v smislu člena 2(1)(5) Uredbe [uredba o trgih finančnih instrumentov]; 3. „večstranski sistem trgovanja (MTF)“ pomeni večstranski sistem v Uniji v smislu člena 2(1)(6) Uredbe [uredba o trgih finančnih instrumentov]; 4. „organizirani trgovalni sistem (OTF)“ pomeni sistem ali instrument v Uniji v smislu člena 2(1)(7) Uredbe [uredba o trgih finančnih instrumentov]; 5. „mesto trgovanja“ pomeni sistem ali instrument v Uniji v smislu člena 2(1)(26) Uredbe [uredba o trgih finančnih instrumentov]; 6. „zagonski trg MSP“ pomeni MTF v Uniji v smislu člena 4(1)(17) Direktive [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov]; 7. „pristojni organ“ pomeni pristojni organ, imenovan v skladu s členom 16; 8. „oseba“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo; 9. „blago“ pomeni blago v smislu člena 2(1) Uredbe Komisije (ES) št. 1287/2006[35]. 10. „blagovna promptna pogodba“ pomeni vsako pogodbo za dobavo blaga, s katerim se trguje na promptnem trgu in ki se dostavi takoj ob poravnavi posla, vključno z vsemi pogodbami na izvedene finančne instrumente, ki jih je treba poravnati fizično; 11. „promptni trg“ pomeni vsak blagovni trg, na katerem se za blago plačuje v gotovini, blago pa se dostavi takoj ob poravnavi posla; 12. „program odkupa“ pomeni trgovanje z lastnimi delnicami v skladu s členi 19 do 24 Direktive Sveta 77/91/EGS[36]; 13. „algoritemsko trgovanje“ pomeni trgovanje s finančnimi instrumenti z uporabo računalniških algoritmov v smislu člena 4(1)(37) Direktive [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov]; 14. „pravica do emisije“ pomeni finančni instrument, kot je opredeljen v točki (11) oddelka C Priloge I k Direktivi [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov]; 15. „udeleženec na trgu s pravicami do emisije“ pomeni vsako osebo, ki sklepa posle s pravicami do emisije, vključno z oddajo naročil za trgovanje; 16. „izdajatelj finančnega instrumenta“ pomeni izdajatelja, kot je opredeljen v členu 2(1)(h) Direktive 2003/71/ES[37]; 17. „ACER“ pomeni Agencijo za sodelovanje energetskih regulatorjev, ustanovljeno z Uredbo (ES) št. 713/2009[38]; 18. „energetski proizvod na debelo“ pomeni enako kot v členu 2(4) [Uredbe (EU) št. ... Evropskega parlamenta in Sveta o celovitosti in preglednosti energetskega trga na debelo][39]. 19. „nacionalni regulativni organ“ pomeni enako kot v členu 2(7) [Uredbe (EU) št. ... Evropskega parlamenta in Sveta o celovitosti in preglednosti energetskega trga na debelo][40]. Oddelek 4 Notranje informacije, trgovanje z notranjimi informacijami in tržna manipulacija Člen 6 Notranje informacije 1. V tej uredbi notranje informacije zajemajo naslednje vrste informacij: (a) informacije z natančno določenimi lastnostmi, ki niso javne in se posredno ali neposredno nanašajo na enega ali več izdajateljev finančnih instrumentov ali na enega ali več finančnih instrumentov ter ki bi, če bi postale javne, verjetno znatno vplivale na cene teh finančnih instrumentov ali na ceno z njimi povezanih izvedenih finančnih instrumentov; (b) v primeru izvedenih finančnih instrumentov na blago informacije z natančno določenimi lastnostmi, ki niso javne in se posredno ali neposredno nanašajo na enega ali več takšnih izvedenih finančnih instrumentov ali povezano blagovno promptno pogodbo ter ki bi, če bi postale javne, verjetno znatno vplivale na cene takšnih izvedenih finančnih instrumentov ali povezanih blagovnih promptnih pogodb; zlasti informacije, ki jih je treba razkriti v skladu s pravnimi ali ureditvenimi določbami na ravni Unije ali na nacionalni ravni, pravili trga, pogodbami ali običaji na ustreznih trgih izvedenih finančnih instrumentov na blago ali promptnih trgih; (c) v primeru pravic do emisije ali finančnih produktov na dražbi na podlagi teh pravic informacije z natančno določenimi lastnostmi, ki niso javne in se posredno ali neposredno nanašajo na enega ali več takšnih instrumentov ter ki bi, če bi postale javne, verjetno znatno vplivale na cene takšnih finančnih instrumentov ali cene z njimi povezanih izvedenih finančnih instrumentov; (d) v primeru oseb, zadolženih za izvršitev naročil, ki se nanašajo na finančne instrumente, tudi informacije z natančno določenimi lastnostmi, ki jih je posredovala stranka, ki so povezane z odprtimi naročili stranke v zvezi s finančnimi instrumenti in se posredno ali neposredno nanašajo na enega ali več izdajateljev finančnih instrumentov ali na enega ali več finančnih instrumentov ter ki bi, če bi postale javne, verjetno znatno vplivale na cene teh finančnih instrumentov, cene povezanih blagovnih promptnih pogodb in cene povezanih izvedenih finančnih instrumentov; (e) informacije, ki niso zajete v odstavku (a), (b), (c) ali (d), se nanašajo na enega ali več izdajateljev finančnih instrumentov ali na enega ali več finančnih instrumentov ter na splošno niso na voljo javnosti, vendar bi jih razumni vlagatelj, ki redno trguje na trgu in z zadevnim finančnim instrumentom ali zadevno povezano blagovno promptno pogodbo, če bi mu bile na voljo, obravnaval kot pomembne pri določanju pogojev izvršitve posla s finančnim instrumentom ali povezano blagovno promptno pogodbo. 2. Za namene uporabe odstavka 1 se šteje, da imajo informacije natančno določene lastnosti, če navajajo okoliščine, ki že obstajajo ali pa se jih lahko razumno pričakuje v prihodnosti, ali dogodek, ki je že nastopil ali pa se ga lahko razumno pričakuje v prihodnosti, in če so dovolj natančne, da omogočijo oblikovanje zaključkov o možnem vplivu teh okoliščin ali dogodka na cene finančnih instrumentov, povezanih blagovnih promptnih pogodb ali finančnih produktov na dražbi na podlagi pravic do emisije. 3. Za namene uporabe odstavka 1 informacije, ki bi, če bi postale javne, verjetno znatno vplivale na cene finančnih instrumentov, povezanih blagovnih promptnih pogodb ali finančnih produktov na dražbi na podlagi pravic do emisije, pomenijo informacije, ki bi jih razumni vlagatelj verjetno uporabil kot del podlage za svoje naložbene odločitve. Člen 7 Trgovanje z notranjimi informacijami in nepravilno razkritje notranjih informacij 1. V tej uredbi trgovanje z notranjimi informacijami pomeni, da oseba, ki ima notranje informacije, na podlagi teh informacij neposredno ali posredno za svoj račun ali za račun tretje osebe pridobi ali odtuji finančne instrumente, na katere se te informacije nanašajo. Za trgovanje z notranjimi informacijami se šteje tudi uporaba notranjih informacij za preklic ali spremembo naročila v zvezi s finančnim instrumentom, na katerega se informacije nanašajo, če je bilo naročilo oddano, preden je zadevna oseba imela notranje informacije. 2. V tej uredbi poskus trgovanja z notranjimi informacijami pomeni, da oseba, ki ima notranje informacije, poskuša neposredno ali posredno za svoj račun ali za račun tretje osebe pridobiti ali odtujiti finančne instrumente, na katere se te informacije nanašajo. Za poskus trgovanja z notranjimi informacijami se šteje tudi poskus za preklic ali spremembo, na podlagi notranjih informacij, naročila v zvezi s finančnim instrumentom, na katerega se informacije nanašajo, če je bilo naročilo oddano, preden je zadevna oseba imela notranje informacije. 3. V tej uredbi se šteje, da oseba poziva ali napeljuje drugo osebo k trgovanju z notranjimi informacijami, če ima ta oseba notranje informacije in na podlagi teh informacij neposredno ali posredno poziva ali napeljuje drugo osebo k pridobitvi ali odtujitvi finančnih instrumentov, na katere se te informacije nanašajo. 4. V tej uredbi nedovoljeno razkritje notranjih informacij pomeni, da oseba, ki ima notranje informacije, te informacije razkrije kateri koli drugi osebi, razen kadar je razkritje del običajnega izpolnjevanja obveznosti v okviru službenih nalog ali poklica. 5. Odstavki 1, 2, 3 in 4 se uporabljajo za vsako osebo, ki ima notranje informacije, ker: (a) je članica upravnega, poslovodnega ali nadzornega organa izdajatelja; (b) ima delež v izdajateljevem kapitalu; (c) ima dostop do informacij pri opravljanju dolžnosti v okviru službenih nalog ali poklica; (d) je vpletena v kriminalne dejavnosti. Odstavki 1, 2, 3 in 4 se uporabljajo tudi za vse notranje informacije, ki jih oseba pridobi v okoliščinah, ki niso navedene v točkah (a) do (d), in za katere ve ali bi morala vedeti, da so notranje informacije. 6. Kadar je oseba iz odstavkov 1 in 2 pravna oseba, se določbe navedenih odstavkov uporabljajo tudi za fizične osebe, ki sodelujejo pri odločitvi o pridobitvi ali odtujitvi ali poskusu pridobitve ali odtujitve za račun zadevne pravne osebe ali vplivajo na takšno odločitev. 7. Kadar je oseba iz odstavka 1 pravna oseba, se določbe navedenega odstavka ne uporabljajo za posel te pravne osebe, če je ta imela vzpostavljeno učinkovito ureditev, s katero se je zagotovilo, da nobena oseba, ki je imela notranje informacije, pomembne za posel, ni bila na noben način vključena v odločitev ali z ravnanjem vplivala na odločitev ali imela kakršne koli stike z osebami, vključenimi v odločitev, prek katerih bi lahko posredovala informacije ali nakazala njihov obstoj. 8. Odstavek 1 se ne uporablja za posle, ki se izvajajo za izpolnitev obveznosti, nastalih zaradi pridobitve ali odtujitve finančnih instrumentov, kadar ta obveznost izhaja iz sklenjenega dogovora, ali za izpolnitev pravne ali regulativne obveznosti, ki je nastala, preden je ta oseba imela notranje informacije. 9. Kar zadeva dražbe pravic do emisije ali drugih finančnih produktov na dražbi na podlagi teh pravic, pri čemer se te dražbe izvajajo v skladu z Uredbo (št.) 1031/2010, prepoved iz odstavka 1 velja tudi za uporabo notranjih informacij pri oddaji, spremembi ali umiku ponudbe za račun osebe, ki ima notranje informacije, ali za račun tretje osebe. Člen 8 Tržna manipulacija 1. V tej uredbi tržna manipulacija zajema naslednje dejavnosti: (a) sklenitev posla, oddajo naročila za trgovanje ali katero koli drugo ravnanje, ki: – daje ali bi lahko dajalo napačne ali zavajajoče signale glede ponudbe finančnega instrumenta, povpraševanja po njem ali njegove cene ali ponudbe povezane blagovne promptne pogodbe, povpraševanja po njej ali njene cene ali – zagotavlja ali bi lahko zagotavljalo nenormalno ali umetno raven cene enega ali več finančnih instrumentov ali povezanih blagovnih promptnih pogodb; (b) sklenitev posla, oddajo naročila za trgovanje ali drugo ravnanje, ki vpliva na ceno enega ali več finančnih instrumentov ali povezanih blagovnih promptnih pogodb, pri čemer se uporabljajo navidezna sredstva ali kakršna koli druga oblika zavajanja ali zvijače, ali (c) razširjanje informacij prek sredstev javnega obveščanja, vključno z internetom, ali drugih sredstev, na katerem temeljijo dejanja iz pododstavka (a), kadar je oseba, ki jih je razširjala, vedela ali bi morala vedeti, da so bile informacije napačne ali zavajajoče. Kadar se informacije razširjajo v novinarske namene, se takšno razširjanje informacij oceni ob upoštevanju pravil, ki urejajo svobodo tiska in svobodo izražanja v drugih sredstvih javnega obveščanja, razen če: – imajo te osebe neposredno ali posredno korist ali dobiček od razširjanja zadevnih informacij ali – je namen razkritja ali razširjanja zavajanje trga glede ponudbe finančnih instrumentov, povpraševanja po njih ali njihove cene. 2. V tej uredbi poskus tržne manipulacije zajema naslednje: (a) poskus sklenitve posla, poskus oddaje naročila za trgovanje ali poskus katerega koli ravnanja, kot je opredeljeno v odstavku 1(a) ali (b), ali (b) poskus razširjanja informacij, kot je opredeljeno v odstavku 1(c). 3. Za tržno manipulacijo ali poskus tržne manipulacije se štejejo naslednja ravnanja: (a) ravnanje osebe ali oseb, ki sodelujejo, da bi zagotovile prevladujoči položaj nad ponudbo finančnega instrumenta ali povpraševanjem po njem ali ponudbo povezanih blagovnih promptnih pogodb ali povpraševanjem po njih, ki posredno ali neposredno vpliva na določanje nakupnih ali prodajnih cen ali ustvarjanje drugih nepoštenih pogojev trgovanja; (b) nakup ali prodaja finančnih instrumentov ob zaključku trgovanja, katere posledica ali namen je zavajanje vlagateljev, ki delujejo na podlagi zaključnih cen; (c) pošiljanje naročil na mesto trgovanja z uporabo algoritemskega trgovanja, vključno s visokofrekvenčnim trgovanjem, pri čemer namen ni trgovanje, ampak: – oviranje ali upočasnitev delovanja trgovalnega sistema mesta trgovanja; – oteževanje prepoznavanja pristnih naročil v trgovalnem sistemu mesta trgovanja ali – ustvarjanje napačnega ali zavajajočega vtisa glede ponudbe finančnega instrumenta in povpraševanja po njem; (d) izkoriščanje občasnega ali rednega dostopa do tradicionalnih ali elektronskih sredstev javnega obveščanja za sporočanje mnenja o finančnem instrumentu ali povezani blagovni promptni pogodbi (ali posredno o njenem izdajatelju), če so bile predhodno pridobljene pozicije v tem finančnem instrumentu ali povezani blagovni promptni pogodbi, na podlagi vpliva izraženega mnenja na ceno tega instrumenta ali povezane blagovne promptne pogodbe pa je pozneje nastala korist, pri čemer javnosti hkrati ni bilo pravilno in učinkovito razkrito to navzkrižje interesov; (e) nakup ali prodaja pravic do emisije ali z njimi povezanih izvedenih finančnih instrumentov na sekundarnem trgu pred dražbo, ki se izvaja v skladu z Uredbo št. 1031/2010, posledica česar je določitev končne cene finančnih produktov na dražbi na nenormalni ali umetni ravni ali zavajanje ponudnikov, ki licitirajo na dražbah. 4. Za namene uporabe člena 8(1)(a) in (b) ter brez poseganja v ravnanja iz odstavka 3 Priloga I opredeljuje neizčrpne kazalnike v zvezi z uporabo fiktivnih sredstev ali katero koli drugo obliko prevare ali zvijače in neizčrpne kazalnike v zvezi z napačnimi ali zavajajočimi signali in zagotavljanjem cene. 5. Komisija lahko z delegiranimi akti v skladu s členom 31 sprejme ukrepe za opredelitev kazalnikov iz Priloge I, da se pojasnijo njihovi elementi in upošteva tehnični razvoj na finančnih trgih. POGLAVJE 2 TRGOVANJE Z NOTRANJIMI INFORMACIJAMI IN TRŽNA MANIPULACIJA Člen 9 Prepoved trgovanja z notranjimi informacijami in nepravilnega razkritja notranjih informacij Oseba: (a) ne trguje ali poskuša trgovati na podlagi notranjih informacij; (b) ne poziva ali napeljuje druge osebe k trgovanju z notranjimi informacijami ali (c) ne razkriva notranjih informacij nepravilno. Člen 10 Prepoved tržne manipulacije Oseba ne izvaja tržne manipulacije niti ne poskuša izvajati tržne manipulacije. Člen 11 Preprečevanje in odkrivanje zlorabe trga 1. Vsaka oseba, ki upravlja dejavnosti na mestu trgovanja, v skladu s [členoma 31 in 56] Direktive [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov] sprejme in vzdržuje učinkovito ureditev in postopke za preprečevanje in odkrivanje zlorabe trga. 2. Vsaka oseba, ki se v okviru svojega poklica dogovarja za posle s finančnimi instrumenti ali jih izvaja, ima vzpostavljene sisteme za odkrivanje naročil in poslov, ki bi lahko pomenile trgovanje z notranjimi informacijami, tržno manipulacijo ali poskus tržne manipulacije ali trgovanja z notranjimi informacijami, ter poročanje o njih. Če takšna oseba upravičeno sumi, da bi lahko oddano naročilo ali izveden posel s kakršnim koli finančnim instrumentom na mestu trgovanja ali zunaj njega pomenil trgovanje z notranjimi informacijami, tržno manipulacijo ali poskus tržne manipulacije ali trgovanja z notranjimi informacijami, o tem takoj uradno obvesti pristojni organ. 3. ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, da se določijo ustrezna ureditev in postopki, v okviru katerih osebe izpolnjujejo zahteve iz odstavka 1, ter da se določijo sistemi in predloge za uradno obvestilo, ki jih osebe uporabljajo za izpolnjevanje zahtev iz odstavka 2. ESMA osnutke regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka Komisiji predloži do [...]. Komisiji se v skladu s členi 10 do 14 Uredbe št. 1095/2010 podeli pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka. POGLAVJE 3 ZAHTEVE GLEDE RAZKRITJA Člen 12 Razkritje notranjih informacij javnosti 1. Izdajatelj finančnega instrumenta notranje informacije, ki ga neposredno zadevajo, čim prej sporoči javnosti, pri čemer vse notranje informacije, ki jih mora razkriti javnosti, za ustrezno obdobje objavi na svoji spletni strani. 2. Udeleženec na trgu s pravicami do emisije javno, učinkovito in pravočasno razkrije notranje informacije o pravicah do emisije, ki jih ima v zvezi s svojimi dejavnostmi, vključno z letalskimi dejavnostmi, kot so opredeljene v Prilogi I k Direktivi 2003/87/ES, ali napravami v smislu člena 3(e) iste direktive, ki jih ima zadevni udeleženec, nadrejeno podjetje ali povezano podjetje v lasti, jih nadzoruje ali za delovanje katerih je v celoti ali delno odgovorno. V primeru naprav takšno razkritje vključuje pomembne informacije o zmogljivosti in uporabi naprav, vključno z načrtovano ali nenačrtovano nerazpoložljivostjo takšnih naprav. Prvi pododstavek se ne uporablja za udeleženca na trgu s pravicami do emisije, če emisije iz naprav ali letalskih dejavnosti, ki jih ima v lasti, jih nadzoruje ali je zanje odgovoren, v predhodnem letu niso presegle najnižjega praga ekvivalenta ogljikovega dioksida in med izvajanjem dejavnosti izgorevanja nazivna vhodna toplotna moč ni presegla najnižjega praga. Komisija z delegiranim aktom v skladu s členom 31 sprejme ukrepe, s katerimi se določita najnižji prag ekvivalenta ogljikovega dioksida in najnižji prag nazivne vhodne toplotne moči za namene uporabe izvzetja iz drugega pododstavka. 3. Odstavka 1 in 2 se ne uporabljata za informacije, ki so notranje informacije le v smislu člena 6(1)(e). 4. Brez poseganja v odstavek 5 lahko izdajatelj finančnega instrumenta ali udeleženec na trgu s pravicami do emisije, ki ni izvzet na podlagi drugega pododstavka člena 12(2), na lastno odgovornost odloži razkritje notranjih informacij iz odstavka 1 javnosti, da ne bi ogrozil svojih pravno upravičenih interesov, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja: – opustitev verjetno ne bi zavajala javnosti; – izdajatelj finančnega instrumenta ali udeleženec na trgu s pravicami do emisije lahko zagotovi zaupnost takih informacij. Če izdajatelj finančnega instrumenta ali udeleženec na trgu s pravicami do emisije odloži razkritje notranjih informacij na podlagi tega odstavka, pristojni organ o odložitvi razkritja informacij obvesti takoj po njihovem razkritju javnosti. 5. Pristojni organ lahko izdajatelju finančnega instrumenta dovoli odložitev razkritja notranjih informacij javnosti, če so izpolnjeni naslednji pogoji: – notranje informacije so sistemsko pomembne; – odložitev razkritja informacij je v javnem interesu; – mogoče je zagotoviti zaupnost teh informacij. Dovoljenje je v pisni obliki. Pristojni organ zagotovi, da se razkritje odloži le za obdobje, ki je potrebno v okviru javnega interesa. Pristojni organ vsaj enkrat tedensko oceni, ali je odložitev še primerna, pri čemer dovoljenje takoj prekliče, če kateri koli od pogojev iz točke (a), (b) ali (c) ni več izpolnjen. 6. Kadar izdajatelj finančnega instrumenta ali udeleženec na trgu s pravicami do emisije, ki ni izvzet na podlagi drugega pododstavka člena 12(2), ali oseba, ki deluje v njegovem imenu ali za njegov račun, pri običajnem izpolnjevanju obveznosti v okviru službenih nalog ali poklica, kot je določeno v členu 7(4), tretji osebi razkrije kakršne koli notranje informacije, mora te informacije pri namernem razkritju istočasno, pri nenamernem razkritju pa čim prej v celoti in učinkovito razkriti javnosti. Ta odstavek se ne uporablja, če je oseba, ki prejme informacije, po dolžnosti zavezana k zaupnosti, ne glede na to, ali ta dolžnost temelji na zakonu, predpisih, statutu ali pogodbi. 7. Notranje informacije, ki se nanašajo na izdajatelje finančnih instrumentov, katerih finančni instrumenti so uvrščeni v trgovanje na zagonskem trgu MSP, se lahko namesto na spletni strani izdajatelja objavijo na spletni strani mesta trgovanja, če mesto trgovanja izdajateljem na trgu zagotovi to možnost. V takšnem primeru se šteje, da je izdajatelj izpolnil obveznost iz odstavka 1. 8. Ta člen se ne uporablja za izdajatelje, ki niso zahtevali ali odobrili uvrstitve svojih finančnih instrumentov v trgovanje na organiziranem trgu v državi članici ali, v primeru instrumentov, s katerimi se trguje le v MTF ali OTF, niso zahtevali ali odobrili trgovanja z njihovimi finančnimi instrumenti v MTF ali OTF v državi članici. 9. ESMA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov za določitev: – tehnične rešitve za ustrezno razkritje notranjih informacij javnosti, kot je določeno v odstavkih 1, 6 in 7; – tehnične rešitve za odložitev razkritja notranjih informacij javnosti, kot je določeno v odstavkih 4 in 5. ESMA osnutke izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka Komisiji predloži do [...]. Komisiji se v skladu s členom 15 Uredbe št. 1095/2010 podeli pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka. Člen 13 Seznami oseb z dostopom do notranjih informacij 1. Izdajatelji finančnih instrumentov ali udeleženci na trgu s pravicami do emisije, ki niso izvzeti na podlagi drugega pododstavka člena 12(2), in katera koli oseba, ki deluje v njihovem imenu ali za njihov račun: – sestavijo seznam vseh oseb, ki delajo zanje po pogodbi o zaposlitvi ali kako drugače in imajo dostop do notranjih informacij; – redno posodabljajo seznam ter – seznam čim prej posredujejo pristojnemu organu na njegovo zahtevo. 2. Izdajatelji finančnih instrumentov, katerih finančni instrumenti so uvrščeni v trgovanje na zagonskem trgu MSP, so oproščeni priprave takšnega seznama. Vendar ti izdajatelji pristojnemu organu posredujejo seznam oseb, ki delajo zanje in imajo dostop do notranjih informacij, če pristojni organ to zahteva v okviru izvajanja svojih nadzornih ali preiskovalnih funkcij. 3. Ta člen se ne uporablja za izdajatelje, ki niso zahtevali ali odobrili uvrstitve svojih finančnih instrumentov v trgovanje na organiziranem trgu v državi članici ali, v primeru instrumentov, s katerimi se trguje le v MTF ali OTF, niso zahtevali ali odobrili trgovanja z njihovimi finančnimi instrumenti v MTF ali OTF v državi članici. 4. Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 31 sprejme ukrepe za določitev vsebine seznama iz odstavka 1, vključno z informacijami o identiteti oseb, ki jih je treba vključiti na seznam oseb z dostopom do notranjih informacij, in razlogi za njihovo vključitev, ter pogojev, pod katerimi izdajatelji finančnega instrumenta ali udeleženci na trgu s pravicami do emisije ali subjekti, ki delujejo v njihovem imenu, pripravijo tak seznam, vključno s pogoji, pod katerimi je treba te sezname posodabljati, obdobjem, v katerem jih je treba hraniti, in odgovornostmi oseb na teh seznamih. 5. Ta člen se uporablja tudi za vse dražbene sisteme, uradne dražitelje in nadzornika dražb za dražbe pravic do emisije ali drugih finančnih produktov na dražbi na podlagi teh pravic, pri čemer se te dražbe izvajajo v skladu z Uredbo št. 1031/2010. 6. ESMA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov za določitev natančne oblike seznamov oseb z dostopom do notranjih informacij in oblike za posodabljanje seznamov oseb z dostopom do notranjih informacij iz tega člena. ESMA osnutke izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka Komisiji predloži do [...]. Komisiji se v skladu s členom 15 Uredbe št. 1095/2010 podeli pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka. Člen 14 Posli vodilnih delavcev 1. Osebe, ki pri izdajatelju finančnih instrumentov ali udeležencu na trgu s pravicami do emisije opravljajo poslovodne naloge in niso izvzete na podlagi drugega pododstavka odstavka 2 člena 12, ter osebe, ki so z njimi tesno povezane, zagotovijo objavo informacij o obstoju poslov, ki so se opravili za njihov račun, v zvezi z delnicami tega izdajatelja, izvedenimi finančnimi instrumenti ali drugimi finančnimi instrumenti, ki so z njimi povezani, ali pravicami do emisije. Takšne osebe zagotovijo, da se te informacije objavijo v dveh delovnih dneh po dnevu izvedbe posla. 2. Za namene odstavka 1 posli, o katerih je treba uradno obvestiti pristojni organ, vključujejo: – zastave ali posojanje finančnih instrumentov s strani osebe iz odstavka 1 ali v njenem imenu; – posle, ki jih sklepa upravljavec portfelja ali druga oseba v imenu osebe iz odstavka 1, tudi kadar ta upravljavec ali druga oseba izvaja diskrecijsko pravico. 3. Odstavek 1 se ne uporablja za posle, ki v koledarskem letu skupaj ne presežejo 20 000 EUR. 4. Ta člen se uporablja tudi za vse dražbene sisteme, uradne dražitelje in nadzornika dražb za dražbe pravic do emisije ali drugih finančnih produktov na dražbi na podlagi teh pravic, pri čemer se te dražbe izvajajo v skladu z Uredbo št. 1031/2010. 5. Komisija lahko z delegiranimi akti v skladu s členom 31 sprejme ukrepe za spremembo praga iz odstavka 3, da se upošteva razvoj na finančnih trgih. 6. Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 31 sprejme ukrepe za opredelitev poklicnih funkcij oseb, za katere se šteje, da opravljajo poslovodne naloge iz odstavka 1, vrst povezav, vključno s sorodstvenimi ter civilnopravnimi in pogodbenimi razmerji, ki predstavljajo tesne medosebne povezave, značilnosti posla iz odstavka 2, na podlagi katerih nastane navedena obveznost, ter informacij, ki jih je treba objaviti, in načinov obveščanja javnosti. Člen 15 Naložbena priporočila in statistika 1. Osebe, ki ustvarjajo ali razširjajo informacije, v katerih priporočajo ali predlagajo naložbeno strategijo in ki so namenjene distribucijskim potem ali javnosti, s potrebno skrbnostjo zagotovijo, da so takšne informacije objektivno predstavljene in da se razkrijejo njihovi interesi ali navedejo navzkrižja interesov v zvezi s finančnimi instrumenti, na katere se te informacije nanašajo. 2. Javne ustanove, ki razširjajo statistične podatke, ki lahko znatno vplivajo na finančne trge, te podatke razširjajo na objektiven in pregleden način. 3. ESMA pripravi osnutke regulativni