67.

EDPS opozarja na svoje mnenje glede Okvirnega sklepa o varstvu osebnih podatkov in želi s tem sedaj ponovno poudariti pomen usklajenih in obsežnih pravil o varstvu podatkov za sodelovanje na področju kazenskega pregona, ki veljajo za vse obdelave. Zato EDPS ponovno poudarja druge vidike iz tega mnenja. V tem odstavku so poudarjena naslednja vprašanja o varstvu podatkov: — Zakonita obdelava osebnih podatkov. EDPS zagovarja pristop, da so informacije lahko na voljo le, če so bile zbrane zakonito (kakor je omenjeno v členu 2.2 v povezavi z informacijami, zbranimi s prisilnimi ukrepi). Zakonita obdelava osebnih podatkov bi prav tako zagotovila, da se informacije, ki so na voljo in so bile izmenjane, lahko primerno uporabijo tudi v pravosodnih postopkih. Čeprav informacije, ki se obdelajo po začetku sodnega pregona, ne sodijo v področje uporabe predlaganega instrumenta, še vedno obstaja možnost, da se bodo informacije, ki so jih organi pregona izmenjali pred tem, uporabile v pravosodnih postopkih. — Posebnega pomena je kakovost osebnih podatkov, saj je načelo dostopnosti naklonjeno temu, da bodo informacije uporabljali organi pregona, ki delujejo izven okvira, v katerem so bili ti podatki zbrani. Ti organi imajo celo neposredni dostop do zbirk podatkov drugih držav članic. Kakovost osebnih podatkov je mogoče zagotoviti le, če se njihova točnost redno in pravilno preverja, če se informacije razlikujejo glede na različne kategorije zadevnih oseb (žrtve, osumljenci, priče, itd.) in če je, kadar je to potrebno, stopnja točnosti navedena (glej mnenje EDPS o varstvu osebnih podatkov, IV.6). Ti vidiki ponovno ponazarjajo, zakaj morajo pravila o varstvu podatkov in zlasti pravila o točnosti veljati za vse vrste obdelav, tudi za obdelave na državni ravni. Drugače so lahko osebni podatki, do katerih se dostopa neposredno, netočni, zastareli in s tem kratijo pravice zadevnemu posamezniku terovirajo učinkovitost preiskav. — Omejitev namena. V skladu z načelom dostopnosti so osebni podatki dostopni enakovrednim pristojnim organom drugih držav članic. Vendar pa se lahko pristojnosti organov pregona med državami občutno razlikujejo. Zato je nujno, da se zagotovi spoštovanje osnovnega načela omejitve namena, ne glede na različne pristojnosti raznih pristojnih organov, ki sodelujejo pri izmenjavi podatkov. Informacije, ki jih nek organ zbere in obdela s posebnim namenom, se ne smejo uporabiti v druge namene samo zato, ker ima organ, ki jih prejme, različne, mogoče širše pristojnosti. Zato EDPS pozdravlja člen 7 predlaganega okvirnega sklepa, ki ga je treba razumeti kakor podroben opis splošnih pravil, določenih v predlaganem okvirnem sklepu o varstvu osebnih podatkov. EDPS nadalje ugotavlja, da je treba oceno enakovrednosti med različnimi organi (ki je v sedanjem predlogu prepuščena postopku komitologije) natančno izvesti, ob ustreznem upoštevanju načela omejitve namena. — Roke za shranjevanje izmenjanih informacij je prav tako treba obravnavati v okviru načela omejitve namena: informacije, do katerih se dostopa ali se jih izmenjuje za en namen, je treba izbrisati takoj, ko za ta namen niso več potrebne. S tem bi se izognilo nepotrebnemu podvajanju zbirk podatkov, pristojnim organom pa bil ponoven dostop do (posodobljenih) razpoložljivih informacij še vedno dovoljen, v primeru, da so te informacije potrebne za druge zakonite namene. — Prijava informacij, ki so posredovane v skladu z načelom dostopnosti. Prijavo morata opraviti obe strani: v zaprošeni državi članici in državi članici prosilki. Dnevnike o dostopu in ne le izmenjavi je treba hraniti (glej mnenje EDPS o varstvu osebnih podatkov, točka 133) tudi z namenom, da se zagotovi, da si nacionalni pristojni organi zaupajo in ne izgubijo v celoti nadzora nad razpoložljivimi informacijami. Potreba po sledljivosti informacij vsebuje tudi možnost posodobitve in/ali spremembe informacij. — Pravice zadevnih posameznikov. S sistemi za izmenjavo informacij med organi pregona EU nastaja vse več okoliščin, v katerih pristojni organi v različnih državah članicah osebne podatke istočasno (začasno) obdelujejo. To na eni strani pomeni, da je treba vzpostaviti skupne standarde EU o pravicah zadevnih posameznikov, na drugi strani pa morajo biti zadevni posamezniki sposobni uveljavljati svoje pravice v povezavi z organi, ki dajejo podatke na voljo, in organi, ki te podatke obdelujejo, in sicer do obsega, ki ga omogočajo pravila o varstvu podatkov v tretjem stebru. — Nadzor. EDPS poudarja, da je lahko glede na primer več nacionalnih nadzornih organov pristojnih za spremljanje obdelave osebnih podatkov, ki se izvaja na podlagi sedanjih predlogov. S tega vidika zahteva neposredni spletni dostop do informacij organov pregona povečani nadzor in boljše usklajevanje pristojnih nacionalnih organov za varstvo podatkov.