ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.7

Na posvetovanju EESO za to mnenje, ki so ga vodili mladi, so mladi udeleženci izrazili zelo veliko negotovost, saj čutijo velik pritisk in nizko raven sprejemanja ljudi, ki se odločijo za drugačno pot ali zgodaj opustijo šolanje. Nekateri mladi so omenili, da morajo že kot najstniki začeti razmišljati o pokojnini. Zaposlitev še vedno pomeni izziv, na posvetovanju pa je bilo mogoče opaziti nezadovoljstvo zaradi diskriminacije mladih na podlagi starosti pri plačilu za enako delo. Poleg digitalizacije in problemov s priznavanjem in potrjevanjem znanj in spretnosti, pridobljenih z neformalnim učenjem, so bila med kritičnimi vprašanji tudi stanovanja in promet.
4.2

Pri združevanju programov EU za humanitarno pomoč in prostovoljskih služb je treba slediti jasni in izrecni logiki. Del zunanje politike EU je vedno bolj osredotočen na varnost, čuti pa se tudi vpliv begunske krize. To lahko prispeva tudi k spremembi narave evropske solidarnostne enote, če se bo uporabljala v okviru zunanjega delovanja. S to združitvijo se uvaja tudi starostna omejitev, ki prej za humanitarno delovanje ni veljala.
C 62/309

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Spremenjeni predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za interoperabilnost informacijskih sistemov EU (meje in vizumi) ter spremembi Odločbe Sveta 2004/512/ES, Uredbe (ES) št. 767/2008, Sklepa Sveta 2008/633/PNZ, Uredbe (EU) 2016/399, Uredbe (EU) 2017/2226, Uredbe (EU) 2018/XX [uredba o sistemu ETIAS], Uredbe (EU) 2018/XX [uredba o SIS na področju mejnih kontrol] in Uredbe (EU) 2018/XX [uredba o agenciji eu-LISA]

(COM(2018) 478 final – 2017/0351 (COD))

Spremenjeni predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za interoperabilnost informacijskih sistemov EU (policijsko in pravosodno sodelovanje, azil ter migracije) in spremembi [Uredbe (EU) 2018/XX [uredba Eurodac],] Uredbe (EU) 2018/XX [uredba o SIS na področju kazenskega pregona], Uredbe (EU) 2018/XX [uredba o sistemu ECRIS-TCN] ter Uredbe (EU) 2018/XX [uredba o agenciji eu-LISA]

(COM(2018) 480 final – 2017/0352 (COD))

(2019/C 62/51)

Zaprosilo Evropski parlament, 10. 9. 2018 Pravna podlaga členi 16(2), 74, 77(2)(a), (b), (d) in (e) Pogodbe o delovanju EU Pristojnost strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 17. 10. 2018 Plenarno zasedanje št. 538 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 196/2/5

Odbor se strinja z vsebino predlogov, poleg tega je svoje stališče o tem vprašanju že izrazil v mnenju o svežnju o interoperabilnosti (1) (SOC/573), sprejetem 23. maja 2018, zato je na 538. plenarnem zasedanju 17. in 18. oktobra 2018 (seja z dne 17. oktobra) s 196 glasovi za, dvema glasovoma proti in petimi vzdržanimi glasovi sklenil o teh predlogih podati pozitivno mnenje in zavzeti enako stališče kot v zgoraj navedenem dokumentu.

V Bruslju, 17. oktobra 2018 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Luca JAHIER

(1) UL C 283, 10.8.2018, str. 48.
2.5

Zaradi pričakovanega prenehanja priznavanja organizacij, ki jih sponzorira Združeno kraljestvo, s strani EU je logično domnevati, da bo imelo to negativne posledice za konkurenčnost in privlačnost zastav držav članic EU-27, ki so te priznane organizacije pooblastile za opravljanje zakonskih tehničnih nadzorov in pregledov ladij ter izdajanje spričeval v njihovem imenu. Veliko zadevnih organizacij ima sklenjene sporazume o pooblastitvi s preostalimi 27 državami članicami, ki bodo po izstopu Združenega kraljestva postali neveljavni.
5.7.2

Kazenski pregon, ki ga opravijo pristojni organi Kazenski pregon, ki ga opravijo pristojni organi, ima zaradi dejavnika strahu še posebej pomembno vlogo na tem področju, zato ga je treba urediti. Organom, kot so Komisija in nacionalni organi za varstvo konkurence, bi zato morali podeliti obsežna pooblastila za preiskovanje in izvrševanje. Zgledovali bi se lahko po pravilih konkurence iz Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 o izvajanju pravil konkurence iz členov 81 (zdaj 101) in 82 (zdaj 102) Pogodbe (člen 6 predloga direktive je v primerjavi z njimi veliko šibkejši). Zlasti člen 17 uredbe predvideva preiskave v posamezni panogi ali v posamezni vrsti sporazumov. Če bi imeli organi pooblastila za obračunavanje dajatev na dobiček, bi to lahko imelo dodaten odvračilni učinek.
4.3

Vsem državljanom bi moral biti zagotovljen lahek in hiter dostop do pravnega varstva. Potrošniki bi morali imeti možnost, da dobijo nadomestilo za škodo, ki so jo utrpeli zaradi kršitve pogodbe. Vendar enako velja za trgovce, ki ne bi smeli biti tarča nepotrebnih pravdnih postopkov. Kolektivne tožbe so pravni instrument ter postopkovna in temeljna pravica za sodno varstvo posamičnih, kolektivnih in individualnih homogenih interesov v skladu s členom 81 PDEU. Morale bi biti nevtralne in ne bi smele biti namenjene zgolj zaščiti pravic potrošnikov (temveč tudi pravic na področju okolja, pravic delavcev, MSP, na področju energije, ekonomije delitve, krožnega gospodarstva, platform, vseh digitalnih pravic ipd.).
3.4

To znižanje stroškov bi moralo ugodno vplivati na čezmejni prosti pretok in prosto trgovino v EU, in sicer v vseh državah članicah. S tem bodo potrošniki zunaj euroobmočja imeli lažji dostop do trgov v euroobmočju, ki to lahko izkoristijo v svoj prid. Preprostejši dostop velja tudi za podjetja, zlasti MSP, ki bodo s tem lahko izboljšala položaj na trgih in postala konkurenčnejša, kar je dobro zanje.
3.6

Glede na poročila o nezaupanju med samimi zdravstvenimi delavci ter primere in izbruhe bolezni, ki jih je mogoče preprečiti s cepljenjem, do katerih pride zaradi prenosa z zdravstvenega osebja, bi bilo treba izvajanje in upoštevanje programov cepljenja za zdravstvene delavce v interesu varnosti pacientov in zaščite samih zdravstvenih delavcev natančno spremljati in vzdrževati z ustreznim usposabljanjem v skladu z Direktivo 2000/54/ES.
6.1

Celoten predlagani sistem temelji na določenih predpostavkah, in sicer da bodo organi odločanja sprejeli sisteme SVI, ETIAS in UMF , da bo MID deloval pravilno in da bo zagotovljena varnost CIR. Ali bosta imela Evropski nadzornik za varstvo podatkov in agencija eu-LISA ter morda tudi agencija ENISA na voljo dovolj zaposlenih ljudi in dovolj finančnih sredstev? Komisija predlaga sofinanciranje EU in držav članic. EESO ugotavlja, da upravljanje semestra še vedno poteka v znamenju varčevanja in da je treba sedanjo uporabo obstoječih zbirk (SIS, VIS, Prüm, SVI) dodatno poenostaviti v skladu z zakonskimi zahtevami (poročilo strokovne skupine).
4.10

To bi omogočilo tudi tesnejše dolgoročno sodelovanje in izmenjavo informacij s proizvajalci in drugimi vpletenimi, ki vsi podpirajo ukrepe za zmanjšanje zlorabe njihovih izdelkov. Količine, ki so preusmerjene v nezakonite namene, so nepomembne v primerjavi z izgubo ugleda ali tveganjem širših omejitev. Svetovna prizadevanja za nadzor nad zelo majhnimi količinami anhidrida ocetne kisline, ki je potreben za proizvodnjo prepovedanih drog, med njimi heroina, so dober primer tega, kaj je mogoče na tem področju doseči. EESO je objavil svoje mnenje o tem predlogu v zvezi s predhodnimi sestavinami za prepovedane droge januarja 2013 ( 5 ) . Številne zamisli, o katerih se je razmišljalo tedaj, veljajo tudi za predhodne sestavine za eksplozive, za katere so predpisane omejitve ali obveznost prijave v okviru tega predloga.
SL Uradni list Evropske unije C 227/102

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2016/1139 v zvezi z razponi ribolovne umrljivosti in zaščitnimi ravnmi za nekatere staleže sleda v Baltskem morju

(COM(2017) 774 final – 2017/0348 COD)

(2018/C 227/16)

Zaprosilo Evropski parlament, 15. 1. 2018 Svet Evropske unije, 19. 1. 2018 Pravna podlaga člen 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojna strokovna skupina strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 14. 2. 2018 Plenarno zasedanje št. 532 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 193/1/3

Odbor se strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 532. plenarnem zasedanju 14. in 15. februarja 2018 (seja dne 14. februarja) s 193 glasovi za, 1 glasom proti in 3 vzdržanimi glasovi sklenil, da sprejme mnenje, v katerem podpira predlagano besedilo.
3.5

Zato je treba dati prednost cilju resničnega notranjega trga in boju proti goljufijam s takojšnimi konkretnimi rezultati na tem področju, in sicer s tesnejšim sodelovanjem med davčnimi organi pri izmenjavi informacij in razvoju zbirk podatkov in platform za izmenjavo podatkov med različnimi nacionalnimi organi, s čimer bi omogočili učinkovito izvajanje davčnih predpisov. EESO zlasti poziva Komisijo in nacionalne davčne organe k tesnejšemu in intenzivnejšemu vsakodnevnemu sodelovanju, s čimer bi zagotovili izpolnjevanje zahtev notranjega trga in zmanjšali upravne stroške tako za podjetja kot davčne organe. Poleg tega bi morali Evropska komisija in davčni organi v sodelovanju z organizirano civilno družbo in drugimi zainteresiranimi stranmi preučiti, kako bi lahko nove tehnologije v bodoče prispevale k preprečevanju goljufij na področju DDV, saj so lahko koristno orodje za poenostavitev upravnega bremena tako za podjetja kot davčno upravo ter za zagotovitev potrebne transparentnosti.
5.17

Poudariti je treba, da je konkurenca med železniškim in cestnim prevozom še vedno v veliki meri nepoštena, saj so pristojbine, ki jih morajo plačevati železniški prevozniki, in njihovi stroški poslovanja približno trikrat višji od stroškov, ki jih imajo avtobusni prevozniki. Komisija po napovedi o tem, da bo predlagala ukrepe za usklajeno in uravnoteženo ponotranjenje zunanjih stroškov prometa pri vseh načinih prometa v tem smislu, da zaračunana plačila odražajo raven zunanjih stroškov, naloženih celotni družbi, doslej ni sprejela še nobenih drugih pomembnih ukrepov.
3.1.2

Za rast produktivnosti so ključni naložbe, kakovostne zaposlitve, inovacije in znanje. Z nižjo stopnjo kapitalskih naložb bodo delavci imeli na voljo manj nove opreme ter bodo, ceteris paribus , prihodnje stopnje in ravni rasti produktivnosti nižje. To velja zlasti v časih, ko se zaradi demografskih sprememb in zmanjševanja števila rojstev rast delovne sile upočasni, kot se dogaja zdaj v Evropi. Za večjo produktivnost dela je treba vlagati v izobraževanje, vseživljenjsko učenje in usposabljanje, izboljšanje delovnih pogojev, osnovne storitve, kot sta otroško varstvo in zunajšolsko varstvo šolarjev, sodobne obrate, opremo in produktivne tehnike, nova odkritja in inovacije ter prevoz, komunikacije in drugo infrastrukturo. Poleg tega je treba upoštevati, da je časovni okvir za obsežne javne naložbe, vključno s socialnimi naložbami, precej daljši. Zato bi lahko z boljšo proučitvijo zahtev glede načrtovanja povečali javne naložbe. Zato EESO ponovno poziva, da se odobri sprejetje tako imenovanega zlatega pravila javnih naložb, s katerim bi spodbudili njihovo izvajanje.
3.7

Obstoj proste trgovine, ki spoštuje okoljske in socialne standarde, je orodje za krepitev gospodarske rasti ter socialnega in političnega napredka, saj dejansko igra spodbujevalno vlogo v boju proti revščini zahvaljujoč splošnemu trajnostnemu razvoju. Za regionalno povezovanje ter trden okvir za trgovino in naložbe je treba vzpostaviti nesorazmerje v korist afriških trgov. Sporazumi o gospodarskem partnerstvu so lahko sredstvo za trgovino in regionalno povezovanje, če so naklonjeni razvoju in so predvidena odstopanja, da se lahko lokalna industrija v prehodnem obdobju prilagodi novim tržnim pogojem. Gospodarski odnosi med EU in Afriko morajo temeljiti na pravični trgovini ter diferenciranem in raznolikem pristopu, ki bo vodil v afriško povezovanje in posledično ustvarjanje potrebnih in konkurenčnih proizvodov in storitev.
2.11

Evropski svet se je na zasedanju 22. in 23. junija 2017 strinjal, „da je treba začeti vključujoče in ambiciozno stalno strukturno sodelovanje (PESCO)“ s skupnim seznamom meril in zavezujočih obveznosti, ob polnem spoštovanju členov 42(6) in 46 PEU ter Protokola 10 k Pogodbi in skladno z nacionalnim obrambnim načrtovanjem in zavezami držav članic, o katerih so se zadevne države članice dogovorile v okviru zveze NATO in OZN (12).
4.3.3

EESO se zavzema tudi za krepitev odgovornih raziskav in inovacij (angl. Responsible Research and Innovation – RRI). To je celovit pristop, ki je vzpostavljen že v programu Obzorje 2020 in pomeni sodelovanje vseh akterjev (od tistih, ki prihajajo iz skupnosti raziskovalcev, do institucij in vlad) z metodami vključevanja in sodelovanja.
4.7

EESO meni, da so potrebne ustrezne naložbe v obstoječo in prihodnjo infrastrukturo, da bi – tudi s satelitskimi tehnologijami – dosegli večjo funkcionalno interoperabilnost nacionalnih prometnih omrežij. Na celotnem enotnem trgu bi bilo treba olajšati dostop do teh omrežij s spodbujanjem boljše uporabe pametne logistike (10) ter rešitev IKT za izboljšanje varnosti na cestah in povečanje vsestranske učinkovitosti sistema z večjo uporabo pametnih prometnih sistemov in zagotavljanjem učinkovitejših in bolje povezanih, sodobnih in trajnostnih cestnoprometnih omrežij po vsej Evropi. Cilj bi moral biti, da se od leta 2019 v vozila vgrajujejo samo naprave, ki so interoperabilne na ravni EU. (Glej strategijo za digitalizacijo prometa.)
2.3

Sedaj Komisija v okviru evropske strategije za kooperativne inteligentne prometne sisteme (3) (C-ITS) sodeluje s strokovnjaki držav članic pri vzpostavitvi zakonodajnega in tehničnega okvira za podporo uvajanju kooperativnih inteligentnih prometnih sistemov (ITS). Poleg tega je treba obravnavati še več drugih ukrepov s štirih prednostnih področij (4) direktive, kot so specifikacije in standardi za kontinuiteto in medobratovalnost storitev upravljanja prometa in tovora (prednostno področje II), specifikacije za druge ukrepe v zvezi z aplikacijami ITS na področju varnosti in varovanja cest (prednostno področje III) in opredelitev potrebnih ukrepov za vključitev različnih aplikacij ITS v odprto platformo v vozilu (prednostno področje IV).
7.8

EESO prav tako meni, da bi bilo treba na podlagi strategije integriranega upravljanja meja in Uredbe (EU) 2016/1624 ter s posebnim poudarkom na evropski agendi za varnost povečati in okrepiti medsektorsko sodelovanje med (decentraliziranimi in drugimi) evropskimi organi in službami, kot so Evropski policijski urad (Europol), Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), Evropska agencija za mejno in obalno stražo (Frontex), Evropska agencija za pomorsko varnost (EMSA), Urad za evropsko pravosodno sodelovanje (Eurojust) in Urad Evropske unije za intelektualno lastnino (EUIPO). S tem bi: — okrepili dialog med agencijami in sodelovanje carinskih organov ter tako prek držav članic vzpostavili ukrepe in prisotnost Unije na zunanjih mejah za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje financiranja kriminalnih dejavnosti; — vzpostavili sistem zgodnjega opozarjanja in izmenjave podatkov (izmenjava podatkov o dobavni verigi in pomembnih informacij v zvezi s tveganji), ki bi bil popolnoma v skladu z določbami evropske zakonodaje o varstvu osebnih podatkov in v katerem bi bila ustrezno upoštevana prenovljena strategija notranje varnosti (2015–2020); — posodobili carinske kontrole in uvedli koordinacijo carinskega sodelovanja na ravni EU; — zbirali, izmenjavali in beležili primere najboljše prakse, da bi izmenjali in združevali zmogljivosti in sposobnosti; — se pripravili na prehod na sistem pametnih meja.
3.16

Vlogo zasebnega sektorja pri uresničevanju Agende 2030 bi bilo treba oceniti glede na to, v kakšni meri lahko prispeva k doseganju razvojnih ciljev v državah upravičenkah, ter glede na načela svetovnega partnerstva za učinkovito razvojno sodelovanje. Novi instrumenti financiranja, v katere so vključeni zasebni akterji, lahko učinkovito spodbudijo gospodarski razvoj in zaposlovanje ter ustvarjanje javnih prihodkov, vendar pa morajo za te instrumente veljati enaki pogoji glede preglednosti in ocenjevanja kot za javna sredstva. EU in njene države članice bi morale financirati pregledno in neodvisno ocenjevanje, na podlagi katerega bi lahko zlasti lokalni deležniki presodili stroškovno učinkovitost in učinek finančnih dejavnosti zasebnega in komercialnega sektorja na področju razvoja. EU in njene države članice bi se morale dogovoriti o skupnem stališču glede vloge zasebnega sektorja pri razvoju ter tako poskrbeti, da ne bo zapostavljena nobena regija ali država, ki potrebuje pomoč. Inovativne mehanizme za financiranje razvoja, kot so javno-zasebna partnerstva, bi bilo treba pregledati na podlagi razvoja in načela stroškovne učinkovitosti in s tem preprečiti vezano pomoč in zagotoviti zakonodajno okolje, ki bo vladam omogočilo organiziranje javnih storitev.
2.3

Ob upoštevanju rezultatov anket in posvetovanj z deležniki ter ocenjevalne študije o uporabi uredbe v preteklih 15 letih je Komisija v podrobnem poročilu ugotovila zlasti, da: — bi se lahko Uredba (ES) št. 45/2001 izvajala bolje, in sicer z uvedbo sankcij, ki bi jih dodeljeval Evropski nadzornik za varstvo podatkov, — bi lahko odločnejša uporaba nadzornih pooblastil nadzornika privedla do boljšega izvajanja predpisov o varstvu podatkov, — je treba poenostaviti sistem obveščanja in predhodnih preverjanj, da bi se povečala učinkovitost in zmanjšalo upravno breme, — morajo upravljavci podatkov sprejeti pristop za obvladovanje tveganj in pred obdelavo izvesti ocene tveganja, da bi se bolje izpolnile zahteve glede hrambe in varnosti podatkov, — so predpisi o telekomunikacijskem sektorju zastareli, zato je treba to poglavje uskladiti z direktivo o zasebnosti in elektronskih komunikacijah, — je treba pojasniti nekatere ključne opredelitve iz uredbe, kot so opredelitev upravljavcev podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije, opredelitev prejemnikov in razširitev obveznosti glede zaupnosti na zunanje obdelovalce.
5.5

EESO podpira OR, ki je pozval, naj se v okviru kohezijske in drugih politik EU zagotovi močnejša in bolj usmerjena podpora za oživitev pristaniških mest in območij ter izkoristijo možnosti teritorialne agende, agende EU za mesta, Leipziške listine in Amsterdamskega pakta (15).
2.12

Več naložb in boljše sodelovanje v tej industrijski panogi prav tako prispeva k ohranjanju in ustvarjanju delovnih mest. Boj proti brezposelnosti v EU pa ne sme biti gonilna sila naložbenih odločitev na področju obrambe. Brezposelnost je treba odpraviti drugače, ne s pomočjo oboroževanja. Krepitev evropskih obrambnih zmogljivosti bi se morala ravnati izključno po strateških razmislekih in utemeljeni oceni tega, kar je potrebno za zaščito Evrope in zagotovitev njene zavezniške sposobnosti. To ne sme ogroziti javnih proračunov. EU si mora še naprej predvsem prizadevati za preventivno in večstransko diplomacijo. Vojaške zmogljivosti pa so ključnega pomena za izvajanje varnostnih in obrambnih prednostnih nalog globalne strategije EU.
4.4

Predlog določa, da mora tehnična služba zagotoviti, da povprečni čas od vložitve zahtevka za preskus opreme do predložitve rezultatov homologacijskemu organu ne bo presegel šest mesecev, razen v izjemnih okoliščinah ali na posebno zahtevo posameznega proizvajalca. EESO meni, da tako fiksno določen rok ni ne zaželen ne realističen. Boljša možnost bi bila obveznost tehnične službe, da nemudoma oceni čas, ki bo potreben za obravnavo zahtevka, in o tem obvesti vlagatelja zahtevka v določenem roku, na primer v petnajstih delovnih dneh. Če preskus ne bi bil opravljen do določenega roka, bi morala tehnična služba pojasniti vzroke za zamudo.
3.5

EESO z veseljem pozdravlja pobudo Komisije o usklajenem odpravljanju dvojnega obdavčevanja v EU. Podobno kot Komisija meni, da je treba nova delovna mesta, rast in naložbe spodbuditi z oblikovanjem ugodnejšega davčnega okolja za podjetja ter zmanjšanjem stroškov izpolnjevanja obveznosti in upravnih bremen. Pomen pravne varnosti na davčnem področju za spodbujanje naložb in rasti so nedavno priznali tudi voditelji držav skupine G20, s čimer so to temo postavili v središče na svetovni ravni. Države članice morajo najti ravnovesje med izvajanjem potrebnih reform in zagotavljanjem stabilnega, jasnega in predvidljivega davčnega okolja za podjetja.
1.1

Skupna ribiška politika je bila uvedena v 60. in 70. letih prejšnjega stoletja in jo je treba nenehno revidirati. EESO pozdravlja to posodabljanje politike, da bi ostali v koraku s tehnološkim napredkom in s tem izboljšali ohranjanje in zaščito staležev rib. EESO pozdravlja ukrepe, ki jih predlaga Komisija. Večina je bila predlaganih v poročilu WGNSSK za leto 2016 (1). To bo prispevalo k posodobitvi evropske ribiške zakonodaje in k zaščiti zelo dragocene panoge.
4.4

Odbor pozitivno ocenjuje določbe v direktivi VOI in predlagane ukrepe v sporočilu, katerih namen je izboljšanje sodelovanja med državami članicami na področju kibernetske varnosti. V ukrepih za sodelovanje je treba obravnavati vprašanje vedno večjega razkoraka med državami, ki so na področju kibernetske varnosti med najbolje usposobljenimi, ter državami, ki so na tem področju manj razvite, saj je treba zaščititi vse državljane in poskrbeti za dobro kibernetsko odpornost v celotni EU, kajti informacijski sistemi kritične infrastrukture so pogosto medsebojno povezani.
1.3

EESO od Komisije pričakuje, da bo preverila in po potrebi črtala člen 7(2) ter v skladu s predlogi iz tega mnenja spremenila člen 9(1), člene 31, 32 in 34 do 36 ter člen 38(4). Pozorno bi bilo treba ponovno preučiti tudi izjeme glede pretovarjanja na morju iz členov 52 do 59 in jih morda črtati, če naj bi obveljala splošna obveznost pretovarjanja v pristaniščih.
Organizacije civilne družbe in nekatere države članice so postavile zahtevo po odgovornosti v primeru uhajanja poslovno občutljivih podatkov in zahtevo za ustrezno zaščito poslovnih interesov. Poleg tega so se zavzele za to, da bi bili sporazumi zasebnih subjektov in sporazumi, ki temeljijo na mehanizmih Euratom, izključeni iz področja uporabe, in izrazile zahtevo, da je treba pri reviziji Sklepa 994/2012/EU v celoti spoštovati svobodo gospodarske pobude in svobodo do trgovine, varstvo poslovnih skrivnosti in pravico do dobrega upravljanja.
3.16

EESO meni, da je treba instrumente in postopke, ki so bili uvedeni po izbruhu finančne in eurske krize, bolje vključiti v evropski zakonodajni okvir. Evropski parlament in organe, kot sta Evropski odbor regij (OR) in EESO, je treba bolj vključiti v cikel evropskega semestra, evropski mehanizem za stabilnost pa je treba povezati z zakonodajnim okvirom EU.
1.3

Na podlagi nadzora trga in proučitve ovir po vsej EU, povezanih z dostopnostjo za osebe s funkcijskimi omejitvami, EESO predlaga, da se po oceni izvajanja predlagane direktive in posvetovanju z zainteresiranimi stranmi postopno razširi področje uporabe predlagane direktive, tako da bi zajela plačilne terminale, gostinske storitve, zavarovalniške storitve, elektronske revije in časopise ter fizične prostore in spletišča, ki omogočajo dostop do proizvodov in storitev, obravnavanih v direktivi.
5.1

Novi in inovativni poslovni modeli, kot so podjetja socialnega gospodarstva, so del rednega gospodarstva in niso v nasprotju z drugimi poslovnimi modeli. Družbeno okolje v Evropi se spreminja, zato je treba upoštevati vse oblike inovacij, ki vodijo k novim poslovnim modelom. Ti temeljijo na mnogih zasnovah, opisanih v točki 3, kljub temu pa iz sedanjih programov za podporo, razvoj in ustanavljanje podjetij pogosto ne dobijo ustrezne pomoči; ravno tako drugi nujni pogoji, kot so zakonodaja in finančni instrumenti, pogosto niso prilagojeni tem različnim poslovnim modelom. Razlog tiči v dejstvu, da so večina programov podpore in politike danes še vedno usmerjeni v standardne, bolj tradicionalne poslovne modele in logiko. Da bi lahko podporo izkoristili za celoten spekter različnih poslovnih modelov, ki se pojavljajo v Evropi, je treba upoštevati elemente, ki so opisani v nadaljevanju.