SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU O POSLIH, IZVEDENIH NA PODLAGI ZUNANJEGA MANDATA EIB V LETU 2010 /* COM/2012/036 final */





SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU O POSLIH, IZVEDENIH NA PODLAGI ZUNANJEGA MANDATA EIB V LETU 2010 KAZALO 1........... UVOD........................................................................................................................... 2 2........... FINANCIRANJE.......................................................................................................... 3 2.1........ Pregled obsega financiranja EIB v regijah, ki jih zajema Sklep.......................................... 3 2.2........ Prispevek k političnim ciljem EU..................................................................................... 5 2.3........ Razčlenitev po sektorjih.................................................................................................. 7 2.4........ Učinek in dodana vrednost poslov EIB............................................................................ 8 3........... SODELOVANJE S KOMISIJO................................................................................... 9 4........... SODELOVANJE Z MEDNARODNIMI FINANČNIMI INSTITUCIJAMI............... 10 1. UVOD V skladu s Sklepom 633/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 (v nadaljnjem besedilu: „Sklep“ ali „mandat“) mora Komisija na podlagi letnih poročil, ki jih predloži EIB, letno poročati o poslih EIB, izvedenih na podlagi jamstva. Banka v regijah zunaj EU, ki jih zajema mandat, posojila in jamstva za posojila zagotavlja z jamstvom EU (v nadaljnjem besedilu: posli na podlagi mandata) ali na lastno odgovornost v skladu s členom 16 svojega statuta (v nadaljnjem besedilu: posli na lastno odgovornost). To poročilo vsebuje pregled poslov financiranja EIB v letu 2010 na podlagi mandata in povzetek poslov na lastno odgovornost. Nasprotno pa so posli EIB v afriških, karibskih in pacifiških državah (AKP) ter čezmorskih državah in ozemljih (ČDO) vključeni v ločeno letno poročilo. V poročilu sta predstavljeni dve pomembni spremembi v letu 2010, in sicer potreba po ohranjanju zagotavljanja posojil zaradi krize in razširitev poslov, povezanih s podnebnimi spremembami. Svetovna kriza je najbolj prizadela predpristopne države ter vzhodne sosede in Rusijo s 4,5-oziroma 8,0-odstotnim upadom realne gospodarske rasti leta 2009. EIB je v predpristopnih državah potrdila svojo ključno vlogo, saj je prispevala k več kot pol odstotne točke skupnega BDP in s tem k preprečevanju zmanjšanja posojil v regiji. Tako so se posojila MSP v tej regiji v letu 2009 podvojila. Zaradi okrevanja po krizi je bil ta ukrep za ublažitev krize v celoti ukinjen, zato so se posojila tej regiji vrnila na raven pred krizo. Gospodarska kriza se je med drugim reševala v sodelovanju z drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami v okviru skupnega akcijskega načrta v podporo posojilom bančnemu sektorju in realnemu gospodarstvu v Srednji in Vzhodni Evropi. Čeprav si je rast kreditov v predpristopnih državah ter Aziji in Latinski Ameriki popolnoma opomogla, je v sredozemski regiji, vzhodnih sosedah in Južni Afriki še vedno pod ravnijo pred krizo. Zato je imela EIB v teh regijah tudi pomembno proticiklično vlogo. Druga pomembna smer razvoja v letu 2010 je bila znatna razširitev dejavnosti EIB za boj proti podnebnim spremembam, predvsem z uporabo posojil EIB na lastno odgovornost. EIB je skupno vložila 1,6 milijarde EUR v projekte na področju trajnostne energije in prometa, od katerih se jih več kot tri četrtine izvaja v regijah Azije, Latinske Amerike in vzhodnega sosedstva, tj. v energetsko manj učinkovitih regijah, ki jih zajema mandat. Ta spodbuda skupaj s povečanjem naložb v energetiko v sredozemski regiji za podporo evropski energetski varnosti v celoti izravnava ukinitev proticikličnih naložb v letu 2009. V zvezi s tem se je sodelovanje Komisije in EIB v letu 2010 dodatno okrepilo, zlasti v okviru vmesnega pregleda mandata ter različnih mehanizmov za kombiniranje posojil in nepovratnih sredstev. Leta 2011 se je zlasti kot odziv na arabsko pomlad na ravni EU začelo več ključnih pobud, kot so povečanje zmožnosti posojanja EIB z jamstvom EU za sredozemsko regijo, pobuda za partnerstvo iz Deauvilla skupine G-8 in ustanovitev projektne skupine EU za južno Sredozemlje. Poročilo za naslednje leto bo vključevalo pregled prispevka EIB k tem pobudam. Podrobnejše informacije in statistične razpredelnice o zgoraj navedenih dejavnostih, med drugim na projektni, sektorski, državni in regionalni ravni, so navedene v priloženem delovnem dokumentu služb Komisije (v nadaljnjem besedilu: DDS)[1]. Sklicevanja na razpredelnice v tem poročilu se nanašajo na DDS, če ni navedeno drugače. Po vmesnem pregledu zunanjega mandata EIB je Komisija aprila 2010 Evropskemu parlamentu in Svetu predložila predlog novega sklepa, ki je bil sprejet 25. oktobra 2011[2] (Sklep 1080/2011/EU o odobritvi jamstva EU Evropski investicijski banki za izgube pri posojilih in jamstvih za posojila za projekte zunaj Unije). Novi sklep zajema financiranje med 1. februarjem 2007 in 31. decembrom 2013 ter razveljavlja Sklep 633/2009/ES. Poleg tega uvaja dodatne zahteve za poročanje, ki bodo za financiranje EIB veljale od leta 2012. 2. FINANCIRANJE 2.1. Pregled obsega financiranja EIB v regijah, ki jih zajema Sklep – Skupni obseg financiranja EIB v regijah zunaj EU, vključno s posli na podlagi mandata in posli EIB na lastno odgovornost, je v letih 2009 in 2010 ostal nespremenjen, in sicer je znašal približno 8,8 milijarde EUR, kar je približno 40 % nad ravnijo pred krizo v prejšnjih letih (6,5 milijarde EUR leta 2007 in 6,1 milijarde EUR leta 2008). Skupni obseg v regijah, ki jih zajema zunanji mandat EIB ter ne vključujejo držav AKP/ČDO in držav Efte, je leta 2009 in leta 2010 znašal 7,8 milijarde EUR, za razliko od 5,6 milijarde EUR v letu 2008. Leta 2009 se je povečanje za 1,2 milijarde EUR (za 67 %) s posojili EIB na lastno odgovornost izravnalo z ustreznim zmanjšanjem obsega posojil na podlagi mandata. Kar zadeva število projektov, je bilo leta 2010 na podlagi mandata financiranih 46 projektov za razliko od leta 2009, ko je bilo financiranih 55 projektov. – Konec leta 2010 je skupni znesek financiranj, sklenjenih na podlagi mandata, znašal 16,8 milijarde EUR ali 65 % skupnega najvišjega določenega zneska iz Sklepa št. 633/2009/ES (25,8 milijarde EUR). Evropski parlament in Svet sta sklenila, da bosta sprostila dodatni 2 milijardi EUR za horizontalni mandat za podnebne spremembe in z novim sklepom povišala regionalne najvišje določene zneske, da posojilne dejavnosti EIB v zadnjih letih mandata ne bi bile omejene, zlasti v sredozemskih in predpristopnih državah. Zato bo skupni najvišji določeni znesek mandata v skladu z novim sklepom znašal 29,5 milijarde EUR. Znesek financiranj, ki jih je sklenila EIB do konca leta 2010, predstavlja 57 % novega skupnega najvišjega določenega zneska. – V naslednji razpredelnici je pregled obsega financiranja EIB z lastnimi viri v letih 2009 in 2010 v regijah, ki jih zajema zunanji mandat. Razpredelnica 1: Financiranje EIB v letih 2009 in 2010 (na podlagi mandata 2007–2013) (v mio EUR) Države poslov || Posli na podlagi mandata || Posli EIB na lastno odgovornost (1) || Skupaj (v milijonih EUR) || Skupno jamstvo || Kritje političnega tveganja || Skupaj || 2009 || 2010 || 2009 || 2010 || 2009 || 2010 || 2009 || 2010 || 2009 || 2010 Predpristopne države || 2 615 || 1 460 || 250 || 75 || 2 865 || 1 535 || 1 475 || 1 796 || 4 340 || 3 331 Sredozemske države || 1 088 || 1 663 || 422 || 346 || 1 510 || 2 009 || 56 || 516 || 1566 || 2 525 Vzhodna Evropa, Južni Kavkaz in Rusija || 0 || 325 || 233 || 305 || 233 || 631 || 0 || 0 || 233 || 631 Azija in Latinska Amerika || 730 || 223 || 417 || 420 || 1 147 || 643 || 141 || 579 || 1 288 || 1 222 Južna Afrika || 240 || 0 || 40 || 50 || 280 || 50 || 0 || 0 || 280 || 50 Skupaj || 4 673 || 3 671 || 1 362 || 1 196 || 6 035 || 4 867 || 1 672 || 2 891 || 7 706 || 7 758 (1) Posli EIB na lastno odgovornost, izvedeni v okviru naslednjih instrumentov: – predpristopna pomoč: finančna sredstva v višini 19,5 milijarde EUR za obdobje 1998–2010, od tega 6,2 milijarde EUR za obdobje 2007–2010. Za obdobje 2011–2013 je bilo odobreno povečanje za 5,7 milijarde EUR; – Sklad za evro-sredozemske naložbe in partnerstvo II: 2 milijardi EUR za obdobje 2007–2013; – instrument za energetsko trajnost in zanesljivost oskrbe: 4,5 milijarde EUR za obdobje 2007–2013; – posojilo Efte: 3,3 milijarde EUR do leta 2013; – mehanizem za vzhodne partnerice: 1,5 milijarde EUR, odobrene decembra 2009, za obdobje do leta 2013. Skupno jamstvo, ki se uporablja za posle državnega in poddržavnega javnega sektorja, je leta 2010 krilo 75 % posojil, sklenjenih na podlagi mandata, jamstvo pri političnem tveganju pa je krilo 25 % posojil za posle zasebnega sektorja. Skupni znesek sklenjenih poslov v okviru obeh jamstev predstavlja 63 % celotnega financiranja v letu 2010 v regijah, ki jih zajema Sklep, preostalih 37 % pa ustreza 2,9 milijarde EUR posojil EIB na lastno odgovornost brez uporabe jamstva EU. V predpristopnih državah so posli na podlagi mandata po izjemno visoki posojilni dejavnosti v letu 2009 v okviru podpore EIB za naložbe (zlasti naložbe MSP) v regiji kot odziv na krizo leta 2010 ponovno dosegli ravni pred krizo. Nasprotno pa so se posojila v okviru predpristopne pomoči povečala za 22 %, in sicer na 1,8 milijarde EUR, in so leta 2010 presegla dejavnost financiranja na podlagi mandata (1,5 milijarde EUR). Zaradi prilagoditve na manjši manevrski prostor pri financiranju na podlagi mandata in še vedno znatne potrebe v predpristopni regiji je svet guvernerjev EIB na začetku leta 2011 odobril povišanje zgornje meje za predpristopno pomoč za 5,7 milijarde EUR do leta 2013. V južnem in vzhodnem sosedstvu se je financiranje EIB v letu 2010 znatno povečalo. V Sredozemlju so skupna posojila EIB iz lastnih virov (na podlagi mandata z jamstvom EU in v okviru Sklada za evro-sredozemske naložbe in partnerstvo II na lastno odgovornost) dosegla rekordno raven 2,5 milijarde EUR. V vzhodnih sosedah in Rusiji se je posojilna dejavnost od leta 2009 več kot podvojila in znaša 631 milijonov EUR. V Aziji in Latinski Ameriki so se posojila na podlagi mandata zmanjšala, vendar so se v skoraj enakem obsegu povečala posojila regiji v okviru instrumenta za energetsko trajnost in zanesljivost oskrbe. Skupaj je celotno financiranje v državah Azije in Latinske Amerike na podlagi mandata in na podlagi posojila na lastno odgovornost znašalo 1,2 milijarde EUR. V Južni Afriki je bilo po velikem številu sklenjenih poslov v letu 2009 (280 milijonov EUR) leta 2010 sklenjeno novo posojilo v višini 50 milijonov EUR. 2.2. Prispevek k političnim ciljem EU Cilj poslov EIB na podlagi Sklepa je podpora ustreznim zunanjepolitičnim ciljem Unije. V Sklepu so določeni zlasti nekateri posebni politični cilji, ki jih je treba doseči z zunanjimi posli EIB. V spodnji razpredelnici 2 je predstavljen povzetek ključnih ciljev financiranja EIB v regijah, ki jih zajema Sklep. Razpredelnica 2: Povzetek ključnih ciljev financiranja EIB na podlagi Sklepa Ključni cilji na podlagi Sklepa || Predpristopne države || Sredozemske države || Vzhodne sosede in Rusija || Azija in Latinska Amerika || Južna Afrika Energija – varnost oskrbe || X || X || X || X || X Varstvo okolja || X || X || X || X || X Razvoj zasebnega sektorja, MSP || X || X || X || || X Razvoj infrastrukture, vključno s širitvijo vseevropskih omrežij || X || X || X || || X Predpristopna podpora || X || || || || Podpora prisotnosti EU || || || || X || Opozoriti je treba, da bodo v okviru novega sklepa cilji posojil v vseh regijah poenostavljeni. Podpora za energetsko varnost držav članic in varstvo okolja sta skupna cilja v vseh regijah, ki jih zajema Sklep. V naslednji razpredelnici je naveden obseg financiranja EIB, sklenjenega v letih 2009 in 2010 v podporo tem ciljem. Razpredelnica 3: Posli EIB, sklenjeni v letih 2009 in 2010, za podpiranje energetske varnosti in okolja (v mio EUR) || 2009 || 2010 – Na podlagi mandata || || || || Energetska varnost držav članic || 25 || 20 || || Varstvo okolja || 1 032 || 742 – Obvladovanje podnebnih sprememb || 518 || 390 – Voda in odpadna voda || 351 || 337 – Upravljanje naravnih virov || 161 || 0 – Zmanjšanje industrijskega onesnaževanja || 3 || 16 || || Trajnostne skupnosti (za primerjavo) || 443 || 572 – Trajnostni promet || 386 || 442 – Obnova in prenova mest || 48 || 0 – Zdravstveno varstvo || 0 || 130 || || – Na podlagi posojil EIB na lastno odgovornost || || || || Energetska varnost držav članic || 0 || 500 Varstvo okolja || 196 || 1 014 Trajnostne skupnosti || 0 || 27 || || Skupaj (mandat + posojila) v regijah, ki jih zajema Sklep || || Energetska varnost držav članic || 25 || 520 Varstvo okolja || 1 228 || 1 756 Trajnostne skupnosti || 433 || 599 || || V zadnjih letih je EIB okrepila posojila za podnebne ukrepe in širšo zavezanost cilju EU glede nizkoogljične rasti, odporne na podnebne spremembe, v Uniji in zunaj nje, zlasti po vrhu Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja v Københavnu. Leta 2010 si je EIB zastavila cilj, da bo 20 % vseh svojih posojil namenila podnebnim ukrepom. Ta cilj naj bi se v prihodnjih letih postopoma povečeval. EIB je na podlagi izkušenj in strokovnega znanja, ki jih je pridobila z naložbami v EU, svoje dejavnosti v zvezi s podnebnimi spremembami hitro razširila v regijah, ki jih zajema mandat. EIB je tudi dejavna udeleženka pri vključitvi posebne „podnebne komponente“ v vse regionalne investicijske instrumente EU konec leta 2010. EIB je tako v dobrem položaju za spodbujanje gradnje zmogljivosti ter razvoja in širitve znanja in okolju prijaznih tehnologij v državah v razvoju. Podrobnejše informacije o obsegu prispevka EIB k političnim ciljem EU, opredeljenim v Sklepu, so navedene v DDS. Vmesni pregled mandata EIB, izveden v letu 2010, je pokazal, da je potrebna močnejša ter jasnejša in bolj strukturirana povezava med političnimi cilji EU in njihovim izvajanjem prek EIB, čeprav je bilo financiranje EIB na splošno v skladu z zunanjo politiko EU. To je izraženo v novem sklepu, ki določa, da bosta Komisija in EIB oblikovali regionalne tehnične operativne smernice, s katerimi se bo okrepila povezava med izvajanjem dejavnosti EIB, splošnimi cilji na visoki ravni, določenimi na podlagi mandata, ter regionalnimi strategijami in prednostnimi nalogami EU. 2.3. Razčlenitev po sektorjih V spodnji razpredelnici 4 je pregled razporeditve poslov EIB na podlagi Sklepa po posameznih regijah in sektorjih v letu 2010. Razpredelnica 4: Razčlenitev poslov, sklenjenih v letu 2010 na podlagi mandata, po sektorjih (v mio EUR) Regija || Skupna vsota || Energija || Promet || Storitve in industrija || Voda, sanitarna oskrba || Kreditne linije za MSP || Zdravstvena in izobraževalna infrastruktura Predpristopne države || 1 535 || 40 || 3 % || 375 || 24 % || 650 || 42 % || 167 || 11 % || 253 || 16 % || 50 || 3 % Sredozemske države || 2 009 || 939 || 47 % || 539 || 27 % || 346 || 17 % || 55 || 3 % || || || 130 || 6 % Vzhodne sosede in Rusija || 631 || 350 || 56 % || 85 || 13 % || 75 || 12 % || 66 || 10 % || 55 || 9 % || || Azija in Latinska Amerika || 643 || 290 || 45 % || 223 || 35 % || 130 || 20 % || || || || || || Južna Afrika || 50 || || || || || || || 50 || 100 % || || || || Skupaj || 4 868 || 1 619 || 33 % || 1 222 || 25% || 1 201 || 25 % || 338 || 7 % || 308 || 6 % || 180 || 4 % Energetski sektor je bil največji sektor in je leta 2010 prejel finančna sredstva v višini 1,6 milijarde EUR na podlagi mandata. Energetski učinkovitosti (330 milijonov EUR) in obnovljivi energiji (100 milijonov EUR) je bilo skupaj namenjenih 27 % posojil na področju energetike na podlagi mandata. Na področju obnovljivih virov energije sta financirana projekta hidroenergije v Gruziji ključna elementa strategije Gruzije za energetski sektor, na podlagi katere naj bi država postala neto izvoznica hidroenergije v regiji. Prometni sektor, vključno z železniško, cestno, pristaniško in mestno prometno infrastrukturo, je prejel 25 % vseh posojil na podlagi mandata. V tem sektorju je bilo približno 44 % posojil povezanih s prispevki EIB k financiranju treh velikih projektov kopenske in morske infrastrukture v Maroku in Tuniziji, 19 % posojil pa je bilo namenjenih trem projektom v Srbiji za razvoj prometnih osi za povezavo z vseevropskimi omrežji. Storitveni sektor je prejel približno 13 % vseh posojil na podlagi mandata s prispevki prek treh naložbenih programov za krepitev ekonomije znanja ter zmogljivosti za razvoj in inovacije v Srbiji in Turčiji. Industrijski sektor je prejel skoraj 10 % posojil za dva projekta, financirana v Egiptu in Braziliji, ki bosta omogočila čistejšo proizvodnjo in zmanjšanje industrijskega onesnaževanja. Posojila kmetijskemu sektorju so zajemala eno posojilo v višini 75 milijonov EUR (približno 1,5 %) Republiki Moldaviji za pomoč pri reševanju strukturnih pomanjkljivosti v moldavskem vinogradniškem sektorju (večinoma sestavljenem iz MSP) od vinograda do končne embalaže in odpreme. Financiranje vodne in sanitarne infrastrukture je zajemalo 337 milijonov EUR (kar ustreza 7 % vseh posojil) za devet projektov v vseh regijah, ki jih zajema mandat, razen v Aziji in Latinski Ameriki. EIB v skladu z razvojnimi cilji tisočletja ZN prispeva k izboljšanju trajnostnega dostopa do varne pitne vode in sanitarne oskrbe. Ti projekti imajo običajno velike pozitivne učinke na okolje in javno zdravje ter so splošno koristni za kakovost življenja zadevnih prebivalcev. Sedem od devetih financiranih projektov zaradi večje podpore koncesivnosti ali izvajanju projektov poleg financiranja EIB prejema tehnično pomoč ali druga nepovratna sredstva. Kreditnim linijam na podlagi posredništva za MSP so bila namenjena finančna sredstva v višini 308 milijonov EUR na podlagi mandata (kar ustreza 6 % vseh posojil). Pomembnejše financiranje prek kreditnih linij za MSP, in sicer v višini 980 milijonov EUR, je bilo zagotovljeno v okviru predpristopne pomoči. Ta podpora se zagotavlja različnim sektorjem prek nadaljnjih posojil številnih javnih in zasebnih finančnih institucij. Del tega financiranja se zagotavlja v okviru skupnega akcijskega načrta mednarodnih finančnih institucij v podporo bančnim sistemom in posojilom realnemu gospodarstvu v Srednji in Vzhodni Evropi (vključno z Zahodnim Balkanom in Turčijo). Poleg tega sta bili v okviru pobude za vzhodno partnerstvo za MSP Gruziji in Moldaviji odobreni dve posojili (v višini 55 milijonov EUR). Dvema posloma na področju zdravstvene in izobraževalne infrastrukture so bili namenjeni štirje odstotki vseh posojil. V Srbiji je bilo odobreno posojilo v višini 50 milijonov EUR za naložbe za obravnavanje sistemskih vprašanj v sektorju osnovnošolskega in srednješolskega izobraževanja, v Siriji pa je bilo leta 2010 sklenjeno drugo posojilo za naložbeni program, katerega cilj je bil povečati zmogljivosti države za izpolnjevanje osnovnih zdravstvenih potreb prebivalcev, vključno z obravnavanjem spreminjajočih se demografskih in epidemioloških izzivov. 2.4. Učinek in dodana vrednost poslov EIB EIB dodano vrednost svojih poslov ocenjuje na podlagi okvira, ki temelji na naslednjih treh stebrih: steber 1 – skladnost s političnimi cilji EU in prispevek k njim; steber 2 – kakovost in ustreznost projekta; steber 3 – finančni in nefinančni prispevek EIB k projektu. Okvir, ki se uporablja za posle v predpristopnih državah in se imenuje okvir dodane vrednosti, je enak okviru, ki se uporablja za financiranje v EU. V vseh drugih regijah, ki jih zajema Sklep, EIB uporablja tako imenovani okvir za oceno gospodarskega in socialnega učinka, v katerem se upoštevajo različne potrebe in značilnosti ter cilji posojil v vsaki geografski regiji. EIB opravi predhodno oceno na podlagi dejstev in podatkov, zbranih med presojo projekta. Okvir je zasnovan tako, da lahko zagotavlja koristne informacije in merila uspešnosti ves čas projekta, zlasti za spremljanje in naknadno oceno. Razpredelnica 5a: Ocene dodane vrednosti poslov, odobrenih v predpristopnih državah v letu 2010 (najvišja vrednost = 200) Ocena učinka || Steber 1 || Steber 2 || Steber 3 || Povprečna ocena || Odobreni posli Mandat z jamstvom EU || 139 || 128 || 151 || 139 || 10 Predpristopna pomoč || 129 || 139 || 150 || 139 || 14 Razpredelnica 5b: Ocene dodane vrednosti poslov, odobrenih v sredozemskih državah, vzhodnih sosedah in Rusiji, Aziji in Latinski Ameriki ter Južni Afriki v letu 2010 Ocena učinka || Steber 1 || Steber 2 – naložbena posojila || Steber 2 – posredna posojila (MSP) || Steber 3 Velik || 29 (76 %) || 11 (35 %) || 1 (14 %) || 25 (66 %) Srednji || 9 (24 %) || 19 (61 %) || 6 (86 %) || 11 (29 %) Zmeren || 0 || 1 (3%) || 0 || 0 Majhen || 0 || 0 || 0 || 0 Skupaj || 38 (100 %) || 31 (100 %) || 7 (100 %) || 38 (100 %) V predpristopnih državah je mogoče ugotoviti majhne razlike med posli z jamstvom EU in posli na lastno odgovornost za stebra 1 in 2, ki delno izražajo dejstvo, da je mandat večinoma osredotočen na projekte z relativno višjimi tveganji, pri katerih jamstvo EU zagotavlja najvišjo dodano vrednost. V drugih regijah, ki jih zajema mandat, je „visoko“ skupno oceno v vseh treh stebrih prejelo devet poslov, od katerih jih osem predstavlja naložbe, ki prispevajo k varstvu okolja (obnovljiva energija, energetska učinkovitost, zmanjšanje industrijskega onesnaževanja, oskrba z vodo in trajnostni promet), eden pa regionalni dolžniško-lastniški mezzanine sklad iz sredstev tveganega kapitala Sklada za evro-sredozemske naložbe in partnerstvo (FEMIP). 3. SODELOVANJE S KOMISIJO Komisija in EIB sta v okviru vmesnega pregleda zunanjega mandata EIB tesno sodelovali. Predlog Komisije, ki je bil aprila 2010 predložen Evropskemu parlamentu in Svetu, temelji na poročilu, ki ga je pripravil upravljalni odbor „modrih oseb“, in oceni zunanjega svetovalca. Redni zakonodajni postopek za spremembo Sklepa je bil končan oktobra 2011. Novi sklep vsebuje poziv k še tesnejšemu sodelovanju in sinergiji med Komisijo, EIB in tudi novoustanovljeno Evropsko službo za zunanje delovanje. V okviru večletnega finančnega okvira za obdobje po letu 2013 sta Komisija in EIB začeli obravnavati nove finančne instrumente v podporo zunanjim politikam EU. Znatno povečanje uporabe inovativnih finančnih instrumentov bi moralo omogočiti, da se večji delež nepovratnih sredstev EU kombinira s posojili ali uporablja v lastniških instrumentih ali instrumentih delitve tveganja, da bi se zbrala dodatna finančna sredstva za kritje potreb partnerskih držav po naložbah, zlasti vlagateljev iz zasebnega sektorja. Uporabo inovativnih finančnih instrumentov pri zunanjih politikah je treba podpirati v okviru „programa EU za sodelovanje in razvoj“, da se povečata učinkovitost in uspešnost zunanjega financiranja EU. Financiranje podnebnih ukrepov je v letu 2010 predstavljalo skoraj 30 % skupnega obsega financiranja EIB. Na 16. konferenci držav pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja v Cancunu je EIB v okviru različnih dogodkov nadalje razvila partnerstva na področju podnebnih ukrepov. Ti dogodki so vključevali skupno konferenco Komisije in EIB o blažitvi podnebnih sprememb v otoških državah AKP/ČDO in prilagajanju nanje, predstavitev najnovejših dogodkov v zvezi s svetovnim skladom za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije, ki ga upravlja EIB, ter okroglo mizo o ukrepih za zaščito podnebja in standardih uspešnosti multilateralnih razvojnih bank. Z namenom povečanja prispevka EIB k ciljem EU na področju razvojnega sodelovanja je potekala vrsta seminarjev o človekovih pravicah, na katerih so se izmenjale najboljše prakse in se je olajšal dialog med zainteresiranimi stranmi, zlasti v civilni družbi, podjetništvu in medvladnih organizacijah. Seminarja, ki je potekal junija 2010 v Londonu, se je udeležilo več kot 80 predstavnikov, odgovornih za človekove pravice, seminarja v Johannesburgu julija 2010 pa se je udeležilo dodatnih 40 zainteresiranih strani, večinoma iz afriških držav. Oktobra 2010 je v Bruslju potekala okrogla miza predstavnikov EIB in Evropske komisije. EIB še naprej podrobno poroča o svojem financiranju, ki bi ga bilo v skladu z direktivami Odbora za razvojno pomoč Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj mogoče šteti za uradno razvojno pomoč. Organizacija za sodelovanje in razvoj ter Evropska komisija še naprej intenzivno razpravljata o razlagi uporabe teh direktiv pri posojilni dejavnosti EIB z jamstvom EU. 4. SODELOVANJE Z MEDNARODNIMI FINANČNIMI INSTITUCIJAMI Sofinanciranje z drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami ali evropskimi dvostranskimi institucijami je leta 2010 predstavljajo 43 % celotnega obsega financiranja EIB zunaj EU (vključno z državami AKP). Obseg sofinanciranja na podlagi mandata je predstavljal 64 % vseh sklenjenih poslov (vključno s tveganim kapitalom Sklada za evro-sredozemske naložbe in partnerstvo, financiranim iz proračuna EU). Ta delež sofinanciranih poslov se je od začetka obdobja mandata stalno povečeval, in sicer z 42 % leta 2007 na 55 % leta 2008 in 60 % leta 2009. Seznam sofinanciranih poslov, ki so bili leta 2010 sklenjeni v regijah, ki jih zajema zunanji mandat, je naveden v DDS. V vmesnem pregledu zunanjega mandata je bilo sodelovanje EIB z drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami ocenjeno kot pozitivno, s čimer sta se potrdila povečanje sofinanciranja ter prizadevanje, da se po potrebi zagotovijo skladni projektni in sektorski pogoji med mednarodnimi finančnimi institucijami. EIB je bila spodbujena, da z večjim vzajemnim zaupanjem nadaljuje s skupnim sofinanciranjem, kadar je to smiselno v interesu upravičencev projektov in se zaradi tega izboljša učinkovitost finančne podpore mednarodnih finančnih institucij. EIB je bila dejavna udeleženka v regionalnih instrumentih kombiniranja, ki jih je v zadnjih letih vzpostavila Komisija skupaj z EIB, EBRD in drugimi evropskimi dvostranskimi institucijami (npr. Sklad za spodbujanje naložb v sosedstvo, Sklad za spodbujanje naložb v Srednjo Azijo, Naložbeni okvir za Zahodni Balkan in Skrbniški sklad za infrastrukturo za Afriko). EIB bo preučila možnost sodelovanja v drugih instrumentih v drugih regijah (kot je sklad za spodbujanje naložb v Latinski Ameriki). Leta 2010 je bil med Komisijo, EIB in EBRD oblikovan nov memorandum o soglasju, ki je bil podpisan marca 2011. Novi memorandum o soglasju nadomešča in združuje predhodna sporazuma, ki vključujeta Vzhodno Evropo, Južni Kavkaz, Rusijo in Srednjo Azijo (iz decembra 2006) ter Turčijo (iz januarja 2009). Memorandum o soglasju bo omogočal okrepljeno strateško in operativno sodelovanje. Novi tristranski memorandum o soglasju zunaj EU je treba pregledati po začetku delovanja EBRD v sredozemski regiji. EIB je leta 2010 nadaljevala s tesnim sodelovanjem z drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami in evropskimi dvostranskimi institucijami, s čimer je okrepila svojo spodbudno vlogo pri podpori političnih ciljev in standardov EU, vključno s klubom dolgoročnih vlagateljev (Long Term Investors Club) in klubom institucij EU, specializiranih za dolgoročna posojila (Club of Institutions of the EU specialising in Long-Term Credit). Aprila 2010 je EIB v Luxembourgu organizirala srečanje vodij multilateralnih razvojnih bank, ki poteka dvakrat letno in na katerem se je razpravljalo o usklajevanju odzivov teh institucij na podnebne spremembe ter načinih za izboljšanje usklajevanja in učinkovitosti, zlasti v odziv na gospodarsko krizo. Okrepljeno je bilo sodelovanje z AFD (Agence Française de Développement) in KfW (Kreditanstalt für Wiederaufbau), ki je postalo uradno februarja 2010 s podpisom tristranskega sporazuma o vzajemnem zaupanju. V tem okviru želijo te tri institucije povečati svojo skupno uspešnost in učinkovitost z vzajemnim priznanjem in uporabo postopkov in standardov, ki jih vsaka institucija uporablja pri sofinanciranih projektih. Pred koncem leta 2010 so bili izbrani pilotni projekti za regiji južnega sosedstva in AKP. Skupni akcijski načrt mednarodnih finančnih institucij v podporo bančnim sistemom in posojilom realnemu gospodarstvu v Srednji Aziji in Vzhodni Evropi, ki so ga zaradi svetovne gospodarske krize februarja 2009 podpisale EIB, Svetovna banka in EBRD, je bil uspešno zaključen leta 2010 ter je zagotovil več kot 33 milijard EUR podpore bankam in gospodarstvom v tej regiji. Največja raven sodelovanja do zdaj je bila koristna pri zagotavljanju, da so ključne zahodne banke izpolnile svoje obveznosti v regiji v času, ko so se mednarodni trgi ustavili, zasebnih naložb pa ni bilo. V končnem poročilu z dne 11. marca 2011 je navedeno, da so bili cilji skupnega akcijskega načrta doseženi. Na splošno je skupni akcijski načrt pomagal pri preprečitvi sistemske bančne krize in resne zaostritve posojilnih pogojev ter ponovnem začetku zagotavljanja posojil v številnih državah. [1] SEC(20--) […]. [2] UL L 280, 27.10.2011, str. 1.