OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. Ozadje

Priloženi predlog je pravni instrument za sklenitev Trgovinskega sporazuma med Evropsko unijo ter Kolumbijo in Perujem:

- Predlog sklepa Sveta o sklenitvi Trgovinskega sporazuma.

Pogajanja med EU in Andsko skupnostjo narodov (v nadaljnjem besedilu: Andska skupnost) o medregijskem pridružitvenem sporazumu, vključno s političnim dialogom, sodelovanjem in trgovino, so se začela junija 2007 po sklepu Sveta o odobritvi teh pogajanj aprila istega leta. Zaradi nestrinjanja med andskimi državami glede pristopov k številnim ključnim trgovinskim vprašanjem, zajetim v predvidenem sporazumu, so bila pogajanja junija 2008 žal prekinjena. V teh okoliščinah je Komisija 17. decembra 2008 Svetu predložila priporočilo za spremembo obstoječega pooblastila, da bi se pogajanja o trgovinskem sporazumu nadaljevala s tistimi državami Andske skupnosti, ki so to želele.

Svet je 19. januarja 2009 pooblastil Komisijo za pogajanja o večstranskem trgovinskem sporazumu z državami, ki so si tako kot EU želele skleniti uravnotežen, ambiciozno zastavljen in obsežen trgovinski sporazum, ki je združljiv s STO. Predsedniki Kolumbije, Ekvadorja in Peruja so v pismih predsedniku Barrosu januarja 2009 potrdili svojo pripravljenost za pogajanja. Bolivija je bila zelo kritična do novega formata pogajanj in ni pokazala zanimanja za sodelovanje. Nova pogajanja o večstranskem trgovinskem sporazumu so se januarja 2009 tako začela med EU ter Kolumbijo, Ekvadorjem in Perujem. Po štirih krogih je Ekvador pogajanja prekinil, zato so se ta nadaljevala samo še s Perujem in Kolumbijo. Pogajanja so se uspešno zaključila maja 2010, potem ko je bilo besedilo trgovinskega sporazuma po pravnem pregledu 23. marca 2011 parafirano s Kolumbijo in Perujem.

Komisija je dosegla cilje iz pogajalskih smernic, in sicer glede odprave visokih tarif in tehničnih ovir v trgovini, liberalizacije storitvenih trgov, zaščite pomembnih geografskih označb EU, dostopa do trgov javnih naročil, vključitve obveznosti glede uveljavljanja delovnih in okoljskih standardov ter zagotovitve učinkovitih in hitrih postopkov reševanja sporov. Tako je bil dosežen tudi cilj preseganja obveznosti STO in zagotovitve enakih konkurenčnih pogojev s konkurenti v regiji, kot so Združene države.

Predvsem pa sporazum EU ponuja priložnost, da reforme v Kolumbiji in Peruju poveže s svetovnim gospodarstvom, poveča blaginjo in okrepi rast z namenom izboljšanja življenjskih pogojev njunih prebivalcev. Druge članice Andske skupnosti so s klavzulo o pristopu spodbujene, da se kadar koli pridružijo trgovinskem sporazumu.

Odbor za trgovinsko politiko pri Svetu je države članice EU ustno in pisno obveščal o napredku pogajanj s Kolumbijo, Perujem in Ekvadorjem, dokler je ta še sodeloval. O napredku pogajanj je bil prek Odbora za mednarodno trgovino redno obveščen tudi Evropski parlament. Celotno besedilo sporazuma, ki je nastalo na podlagi pogajanj, je bilo ves čas postopka na voljo obema institucijama. Oktobra 2009 je bila opravljena in objavljena podrobna ocena učinka o trajnostni trgovini, v kateri so bili preučeni morebitni gospodarski, družbeni in okoljski učinki Sporazuma.

2. Narava in področje uporabe Sporazuma

Trgovinski sporazum med EU ter Kolumbijo in Perujem določa pogoje za gospodarske subjekte EU, na podlagi katerih lahko izkoristijo priložnosti in nastalo komplementarnost med obema gospodarskima prostoroma. Med izvajanjem Sporazuma bodo evropski izvozniki industrijskih in ribiških proizvodov v Peru in Kolumbijo oproščeni plačila carin. Sporazum izpolnjuje merila člena XXIV GATT (glede odprave carin in drugih omejitvenih predpisov v trgovini za pretežni del trgovine med pogodbenicami): zajetih je namreč 99 % izvoza EU (100 % trgovine EU z industrijskimi izdelki v 10 letih in približno 85 % trgovine s kmetijskimi proizvodi v 17 letih). Poleg tega bo Sporazum omogočil odpravo nekaterih zapletenih netarifnih ovir. Peruju in Kolumbiji bo omogočen obsežen nov dostop do trga EU, zlasti za izvoz njunih ključnih kmetijskih proizvodov, in sicer banan, sladkorja in ruma, EU pa bo zagotovila, da bodo industrijski in ribiški proizvodi s poreklom iz Kolumbije in Peruja ob začetku veljavnosti Sporazuma popolnoma prosti carine.

Glede storitev, ustanavljanja in javnih naročil je Sporazum eden najambicioznejših, o katerih se je Komisija do zdaj pogajala. Vsebuje obsežne obveznosti v vseh ključnih sektorjih (v finančnih storitvah, telekomunikacijah in prevozu), zlasti pri čezmejnem opravljanju storitev in ustanavljanju, hkrati pa so bili zadovoljivo obravnavani pomisleki EU glede začasne prisotnosti fizičnih oseb iz poslovnih razlogov (način 4). Pri javnih naročilih je EU dosegla zavezo institucij na centralni in podcentralni ravni s precej nizkimi pragi.

Sporazum določa tudi niz pravil, ki presegajo pravila iz večstranskega okvira, med drugim pri intelektualni lastnini (npr. zaščitenih je 205 geografskih označb EU in pojasnjeni so pogoji varstva podatkov), trajnostnem razvoju (glede delovnih in okoljskih vprašanj je Sporazum enakovreden shemi splošnih tarifnih preferencialov GSP+ ali jo presega ter vsebuje posebne obveznosti v zvezi s trajnostnim ribištvom), konkurenci (pravila glede monopolov in državnih podjetij – obveznost preglednosti pri subvencijah), tehničnih ovirah v trgovini (elementi STO+ glede nadzora trga, preglednosti regulativnih postopkov ter pravil o označevanju in etiketiranju) ter sanitarnih in fitosanitarnih ukrepih (ukrepih STO+ glede dobrega počutja živali, regionalizacije, odobritve izvoznih obratov, inšpekcijskih pregledov na kraju samem in pregledov ob uvozu). Poleg tega se s Sporazumom ustanovijo Odbor za trgovino in vrsta pododborov, ki omogočajo posvetovanja o specifičnih trgovinskih vprašanjih iz različnih naslovov Sporazuma. Ključna dodana vrednost Sporazuma je, da se na nacionalni ravni ohranjajo in spodbujajo politike odprtosti in spoštovanja mednarodno priznanih najboljših praks na ravni, ki presega pravila iz okvira STO, obenem pa se zagotavlja pregledno, nediskriminatorno in predvidljivo okolje za subjekte in vlagatelje iz EU v regiji, zlasti z dvostranskim mehanizmom reševanja sporov iz Sporazuma.

Sporazum vključuje tudi naslov o tehnični pomoči in krepitvi trgovinskih zmogljivosti, katerega namen je spodbujanje konkurence, inovacij ter olajševanja trgovine in prenosa tehnologije med pogodbenicami.

Vsa področja, ki jih zajema Trgovinski sporazum, so v pristojnosti EU, natančneje na področju uporabe člena 91, člena 100(2) in člena 207 PDEU. Zato mora Sporazum skleniti Evropska unija v skladu s sklepom Sveta na podlagi člena 218(6) PDEU in po odobritvi Evropskega parlamenta.

3. POSTOPKI

Komisija je rezultate pogajanj ocenila kot zadovoljive in predlaga, da Svet:

- v imenu Evropske unije sklene Trgovinski sporazum med Evropsko unijo ter Kolumbijo in Perujem;

- Evropski parlament pa bo pozvan, da odobri sklenitev Sporazuma.

2011/0249 (NLE)

Predlog

SKLEP SVETA

o sklenitvi Trgovinskega sporazuma med Evropsko unijo ter Kolumbijo in Perujem

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 91, člena 100(2) ter prvega pododstavka člena 207(4) v povezavi s členom 218(6)(a) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta[1],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Svet je 19. januarja 2009 pooblastil Komisijo, da se v imenu Evropske unije pogaja o večstranskem trgovinskem sporazumu z državami članicami Andske skupnosti, ki so želele skleniti ambiciozno zastavljen, obsežen in uravnotežen trgovinski sporazum.

(2) Navedena pogajanja so se zaključila, Trgovinski sporazum med Evropsko unijo ter Kolumbijo in Perujem (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) pa je bil parafiran 23. marca 2011.

(3) Sporazum je bil v skladu s Sklepom Sveta št. …/2011/EU z dne …[2] v imenu Evropske unije podpisan dne …, s pridržkom sklenitve na poznejši datum.

(4) Sporazum je treba odobriti.

(5) V skladu s členom 218(7) Pogodbe je primerno, da Svet pooblasti Komisijo, da odobri spremembe geografskih označb, ki jih mora sprejeti Odbor za trgovino na predlog Pododbora za intelektualno lastnino v skladu z odstavkom 2 člena 209 Sporazuma.

(6) Primerno je določiti ustrezne postopke za zaščito geografskih označb, ki se zaščitijo v skladu s Sporazumom.

(7) Sporazum se ne sme razlagati tako, kot da podeljuje pravice ali uvaja obveznosti, na katere se je mogoče neposredno sklicevati pred sodišči Unije ali držav članic –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Trgovinski sporazum med Evropsko unijo ter Kolumbijo in Perujem se odobri v imenu Unije.

Člen 2

Predsednik Sveta imenuje osebe, pooblaščene, da v imenu Evropske unije predložijo obvestilo iz odstavka 1 člena 330 Sporazuma, s čimer bo Evropska unija izrazila soglasje, da jo sporazum zavezuje.

Člen 3

Za namene odstavka 2 člena 209 Sporazuma Komisija v imenu Evropske unije s sklepi Odbora za trgovino na predlog Pododbora za intelektualno lastnino odobri spremembe Sporazuma, ki zadevajo geografske označbe. Kadar zainteresirane strani po nasprotovanju v zvezi z geografskimi označbami ne morejo doseči soglasja, Komisija sprejme stališče po postopku iz člena 15(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila[3]. Rok iz člena 5(6) Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil[4] je en mesec.

Člen 4

Ime, zaščiteno v skladu z Dodatkom 1 Priloge XIII (Seznam geografskih označb) Sporazuma, lahko uporablja vsak subjekt, ki trži kmetijske proizvode, živila, vina, aromatizirana vina ali žgane pijače, ki so v skladu z ustrezno specifikacijo.

Države članice in institucije Evropske unije uveljavljajo zaščito iz člena 210 Sporazuma tudi na zahtevo zainteresirane strani.

Člen 5

Za sprejem potrebnih izvedbenih pravil za uporabo pravil iz Dodatka 2A in Dodatka 5 k Prilogi II o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in metodah upravnega sodelovanja ter iz Dodatka 1 k Prilogi I o odpravi carin k Sporazumu se uporablja člen 247a Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti[5].

Člen 6

Sporazum se ne razlaga tako, kot da podeljuje pravice ali uvaja obveznosti, na katere se je mogoče neposredno sklicevati pred sodišči Unije ali držav članic.

Člen 7

Ta sklep začne veljati z dnem sprejetja.

V Bruslju, […]

Za Svet

Predsednik

OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA S PRORAČUNSKIM VPLIVOM, OMEJENIM IZKLJUČNO NA STRAN PRIHODKOV

1. NASLOV PREDLOGA:

SKLEP SVETA o sklenitvi Trgovinskega sporazuma med Evropsko unijo ter Kolumbijo in Perujem

2. PRORAČUNSKE VRSTICE:

Poglavje in člen: 12 0

Znesek, predviden v proračunu za konec obdobja izvajanja

3. FINANČNI VPLIV

( Predlog nima finančnih posledic.

( Predlog nima finančnega vpliva na odhodke, ima pa finančni vpliv na prihodke – učinek je naslednji:

v mio. EUR (na eno decimalno mesto natančno)

Proračunska vrstica | Prihodki[6] | 12-mesečno obdobje z začetkom dd/mm/llll | [Leto n] |

Člen … | Vpliv na lastna sredstva | 137,5 |

Člen … | Vpliv na lastna sredstva |

Stanje po ukrepu |

[n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5] |

Člen … |

Člen … |

4. UKREPI PROTI GOLJUFIJAM

Namen carinske zakonodaje EU je zagotoviti pravilno uporabo vseh carinskih ukrepov EU, vključno s tarifnimi preferenciali iz tega trgovinskega sporazuma, ki vključuje tudi potrebne določbe o uporabi preferencialnih pravil o poreklu in upravnem sodelovanju (Priloga II),pomoči pri poizvedbah (Priloga V) in po posvetovanju možnosti začasnega umika tarifnih preferencialov v primeru goljufij in nepravilnosti pri preferencialni obravnavi (Priloga III).

5. OPOMBE

Ocena temelji na povprečnem uvozu v letih 2007–2009 in predstavlja letno izgubo prihodkov zaradi 1) popolnega izvajanja tarifnih preferencialov iz Trgovinskega sporazuma, tj. 10 let po začetku veljavnosti, in 2) začetnih stopenj priznanih tarifnih kvot. V letih pred tem bodo izgube prihodka manjše tudi zaradi verjetnega povečanja uvoza izdelkov, katerih dajatve se bodo nižale postopoma, kar bo delno nadomestilo izgubo.

[1] UL C , , str. .

[2] Sporazum je bil objavljen v UL… skupaj s sklepom o podpisu.

[3] UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

[4] UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

[5] UL L 302, 19.10.1992, str. 1.

[6] Pri tradicionalnih lastnih sredstvih (kmetijske dajatve, prelevmani na sladkor, carine) morajo biti navedeni neto zneski, tj. bruto zneski po odbitku 25 % stroškov zbiranja.