[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 30.5.2008

COM(2008) 331 konč.

SPOROČILO KOMISIJE

Ribolovne možnosti za leto 2009 Politična izjava Evropske komisije

SPOROČILO KOMISIJE

Ribolovne možnosti za leto 2009 Politična izjava Evropske komisije

KAZALO

1. Uvod 3

2. Stanje virov 4

3. Načela za leto 2008 5

4. Ribolovne možnosti, določene v skladu s SRP 6

4.1. Določitev TAC 6

4.2. Določitev ribolovnega napora 6

5. Izzivi donosnosti 7

6. Spremljanje težav, ki jih morajo odpraviti države članice 7

7. Upravljanje z dolgoročnim načrtovanjem 7

8. Delovni postopek, pri katerem se dolgoročni načrti še ne uporabljajo 8

9. Izboljšanje poročanja o ulovu, podatkov in ocenitev 8

10. Zmanjšanje zavržkov 9

11. Globokomorske vrste 9

12. Sredozemsko morje in Črno morje 10

13. Baltsko morje 10

14. Tehnični ukrepi 10

15. Časovni razpored predlogov 11

16. Zaključek 11

PRILOGA I 13

PRILOGA II 14

1. UVOD

Evropska unija vsako leto določi ribolovne možnosti – kvote za ribe in dovoljeno število dni na morju – za evropske ribiče in evropske vode. Te odločitve se sprejmejo na podlagi predloga Evropske komisije.

Predlog Komisije mora biti oblikovan v skladu s številnimi vodilnimi načeli. Prvič, letne ribolovne možnosti morajo biti v skladu z glavnimi cilji skupne ribiške politike (SRP)[1], določene na taki ravni, ki bo zagotovila trajnostno izkoriščanje virov v okoljskem, ekonomskem in socialnem smislu. Drugič, z upoštevanjem potrebe po zagotovitvi trdnega in predvidljivega okvira za dejavnosti, ki so odvisne od ribištva, letni odmiki ne bi smeli prekoračiti v naprej določenih meja. Tretjič, spoštovati je treba mednarodne obveznosti, vključno z obveznostjo glede obnovitve staležev, da dosežejo svojo največjo produktivnost[2]. Nazadnje, v skladu s pristopom, dogovorjenim v Sporočilu o izboljšanju posvetovanja o upravljanju ribištva Skupnosti iz leta 2006, morajo biti zainteresirane strani že v prvi fazi vključene v razprave o ribolovnim možnostih.

V skladu z novo delovno metodo, predlagano leta 2006, to sporočilo vključuje cilje Komisije glede priprave njenih predlogov za celotne dovoljene ulove (TAC) in ribolovni napor za leto 2009, s katerimi bo izpolnila svojo obvezo do trajnostnega ribištva. V letu 2009 bo v okviru SRP nujno treba rešiti številne težave. Kljub temu, da se SRP izvaja že več let, je stanje ribolovnih virov še vedno zaskrbljujoče. Številni staleži se izkoriščajo preko omejitve, ki zagotavlja trajnost. Za ribolovne možnosti so bile določene previsoke omejitve, da bi zagotovile trajnost staležev. Sistemi za upravljanje napora niso delovali po pričakovanjih. Pri izvajanju ribolovnih možnosti so resne težave, ki jih je treba rešiti. Treba je tudi izboljšati tehnične ukrepe.

Komisija bo na podlagi svojega mnenja o ribolovnih možnosti za leto 2009 predlagala ukrepe za soočenje s temi izzivi. To vključuje ponoven pregled omejitev pri določanju letnih prilagoditev glede TAC in kvot. V ločenem predlogu bodo predstavljene tudi izboljšave tehničnih ukrepov. Poleg tega bo leta 2008 Komisija začela uporabljati bolj regionalen pristop k upravljanju ribištva. Več truda bo vložila v prizadevanje, da bi uskladila različne elemente SRP, s čimer bo v vsaki regiji na najbolj primeren način okrepila trajnost ribištva. Druga področja ribiške politike se bodo postopoma tesneje povezala z dolgoročnim trajnostnim izkoriščanjem staležev rib.

Komisija si bo prizadevala pridobiti mnenja zainteresiranih strani o politični izjavi v tem sporočilu ter poziva države članice in industrijo k razpravi o tem, kako bi lahko izboljšala svoje delovne postopke v zvezi s predstavitvijo letnih ribolovnih možnosti. Za leto 2008 se načrtujejo nadaljnja posvetovanja glede izboljšave drugih vidikov upravljanja ribištva.

2. STANJE VIROV

Politika ohranjanja v številnih sektorjih ne zagotavlja trajnosti. Večina pridnenih staležev se je zmanjšala in ni trajnostna, saj se izkorišča zunaj varnih bioloških meja. Vrste, kot sta kapelin in prava peščenka, ki se uporabljajo za pridelavo ribje moke, so razredčene. Stalež tuna je prekomerno izkoriščan in nadzor predstavlja veliko težavo. Staleži mečarice pa so v boljšem stanju. Ribolov številnih drugih pelagičnih staležev je trajnosten. V Sredozemskem morju sta nadzorovani samo dve pridneni vrsti in dve majhni pelagični vrsti. Pridnena staleža sta zunaj varnih bioloških meja, pelagična staleža pa nista v celoti izkoriščana.

Znanstvene agencije vsako leto ocenijo, ali je prihodnja reprodukcija staležev ogrožena, tj. ali so zunaj „varnih bioloških meja“. Stanje približno 57 % staležev ni znano predvsem zaradi nenatančnih poročil o ulovu. Za 68 % staležev, katerih stanje je znano, obstaja velika nevarnost, da se bodo izčrpali, in ribolov le 32 % staležev je trajnosten. Za 88 % staležev velja, da je prelov tako velik, da bi bilo ulovljenih več rib, če bi bil ribolov manjši. To število je veliko večje od stanja zunaj EU, kjer svetovno povprečje prekomerno izkoriščanih staležev znaša 25 %[3]. Približno 19 % staležev je v tako slabem stanju, da znanstveniki svetujejo ustavitev ribolova (glej razpredelnice v Prilogi I).

Prelov je z dolgoročnega vidika privedel do stanja, ko staleži rib v vodah EU veliko manj prispevajo k evropskemu gospodarstvu in dobavi hrane kot v preteklosti. Pridneni staleži v Severnem morju zdaj proizvedejo le eno petino količine rib, ki je bila ulovljena pred 25 leti. Podoben trend je opazen na večini območij, za katera so na voljo informacije (glej sliko1).

Ocena iztovorjenih pridnenih vrst iz Severnega morja (1970–2004) | Ocena iztovorjenega osliča, krilatega romba in škampa na ibersko-atlantskem območju |

[pic]Slika 1. Levi graf: ocena iztovorov v Severnem morju 1970–2004. Desni graf: ocena iztovorov glavnih pridnenih vrst (oslič, krilati romb, morske spake in škampa) na ibersko-atlantskem območju. Za oba grafa podatki ICES (2005).

Zaradi zmanjšane produktivnosti se je povečala odvisnost od uvoženih surovih materialov za evropsko prehrambeno industrijo in evropski trg. V začetku 70-ih let je bilo 75 % ribjih proizvodov za evropski trg proizvedenih iz domačih virov, danes pa jih je le približno 40 % (glej sliko 2).

[pic]Slika 2. Razmerje med proizvodnjo in uvozom ribjih proizvodov v EU 15 (za hrano in druge namene).

Kljub velikim prizadevanjim ni od leta 2003 nobenih večjih znakov, ki bi kazali, da se je stalež obnovil ali da se je prelov zmanjšal. Upravljanje ribolova v Evropski uniji ni učinkovito in cilj glede dolgoročne trajnosti ni izpolnjen.

3. NAčELA ZA LETO 2008

Zaradi izčrpanosti staleža in previsokih ribolovnih možnosti v primerjavi z mnenjem znanstvenikov se Komisija še naprej zavezuje, da bo zagotovila, da bodo ribolovne možnosti trajnostne v skladu z mnenjem strokovnjakov, in da bo za izčrpane staleže omogočila obnovitev.

Ribolovne možnosti je treba določiti:

- v skladu z dolgoročnimi načrti;

- z upoštevanjem zadevnih mednarodnih dogovorov;

- in z upoštevanjem ciljev skupne ribiške politike ter predvsem z upoštevanjem dejstva, da je treba zmanjšati ribolov prekomerno izkoriščenih staležev in obnoviti izčrpane staleže.

- Komisija pripisuje največjo pomembnost spoštovanju teh načel. Ta načela so podrobneje razložena spodaj.

4. RIBOLOVNE MOžNOSTI, DOLOčENE V SKLADU S SRP

4.1. Določitev TAC

Prelov in izčrpanost staleža sta delno posledica previsoko določenih omejitev TAC in ribolovnega napora. Celotni dovoljeni ulovi, ki jih je določil Svet, so bili povprečno 48 % višji od ulovov, ki bi bili po mnenju znanstvenih agencij trajnostni v skladu s previdnostnim pristopom[4]. Poleg znanih težav glede izvajanja je določitev previsokih kvot prispevala k temu, da so morski viri ostali na nizki ravni. Sporočilo obravnava nove postopke za določitev TAC, ki bi preprečili takšne težave.

4.2. Določitev ribolovnega napora

Ribolovni napor se upravlja skupaj s TAC, s čimer se zmanjšajo zavržki in možnost za nezakonit, neprijavljen in nereguliran ribolov. Upravljanje napora je prav tako ohranitveni ukrep, ko napovedi za določitev TAC niso na voljo. Bil je del dolgoročnih načrtov za staleže trske, severnomorske morske plošče in morskega lista, morskega lista v vzhodnem Rokavskem prelivu in južnega osliča.

Ribolovni napor in ribolovna umrljivost trske sta še vedno previsoka. Med leti 2004 in 2006 se je napor v Kattegatu zmanjšal le za 12 %, v Skagerraku, Severnem morju in vzhodnem Rokavskem prelivu za 9 %, v vodah zahodno od Škotske za 24 % in v Irskem morju za 17 %.

V podobnem stanju so tudi drugi staleži, ki jih zadeva režim dni na morju.

Obstoječi režim ne more zagotoviti potrebnih nadaljnjih zmanjšanj, saj sedanji sistem omogoča, da se večje število dni na morju nadomesti z zapletenimi odstopanji. Po tem sistemu se pravice za ribolov dodeljujejo celo neaktivnim plovilom in se jih lahko prenese na aktivna plovila. Zmanjšanje števila dni na morju ni bilo najbolj učinkovito za zmanjšanje napora, ki se dejansko izvaja. Posledično se lahko realne cilje glede zmanjšanja napora doseže le z zmanjšanjem števila dni na morju.

Obravnavan je bil morebiten sistem za upravljanje napora, ki bi temeljil na omejitvah kW na dan. Ta sistem bi državam članicam omogočil, da se odločijo glede ravnotežja med zmogljivostjo ladjevja in ribolovnimi možnostmi. Državam članicam bi tudi omogočil, da uskladijo dodeljene kilovatne dneve, s čimer bi se spodbudila zmanjšanje zavržkov in izogibanje trski. Svet in Komisija sta se o izjavi na to temo dogovorila na decembrskem zasedanju Sveta:

„Svet in Komisija se strinjata, da bi bil pristop z upoštevanjem kilovatnih dni bolj primeren za upravljanje ribolovnega napora na območjih, kjer veljajo večletne ureditve za trsko, bokopluto in južnega osliča. O tem pristopu nameravata letos razpravljati na podlagi zamisli Komisije v okviru priprav svežnja o TAC in kvotah za 2008. Izvajanje takšnega pristopa načrtujeta za leto 2009.“

Svet je tudi odobril čimprejšnjo in prostovoljno uporabo sistema kilovatnih dni, s čimer bi se olajšal prehod na dokončen sistem kilovatnih dni v okviru pregledanega načrta 2009 za obnovitev staleža trske.

Novi sistem bo predlagan v okviru pregleda načrta za obnovitev staleža trske za prihodnja leta in, za takojšnje izvajanje leta 2009, v predlogu za določitev TAC za leto 2009.

5. IZZIVI DONOSNOSTI

Konec leta 2007 so bile cene goriva zelo visoke in bodo verjetno ostale visoke ali se bodo še povišale. To predstavlja velik izziv za plovila, ki uporabljajo ribolovne metode, pri katerih se porabi veliko goriva, kot so vlečne mreže in predvsem vlečne mreže z drogom. Visoke cene goriva bodo povečale potrebo po zmanjšanju ribolova do ravni, ki bo omogočila največji ulov. Določanje kratkoročnih nerealistično visokih ribolovnih možnosti bo kontraproduktivno.

6. SPREMLJANJE TEžAV, KI JIH MORAJO ODPRAVITI DRžAVE čLANICE

Uredba o ribolovnih možnostih daje državam članicam v letu 2008 več priložnosti za prevzem pobud glede zmanjšanja zavržkov mola in trske, glede določitev postopkov izvajanja v zvezi z zaščitenimi območji „Natura 2000“ in glede prerazporeditve ribolovnih dni med skupinami ribolovnih orodij, s čimer bi zmanjšale ribolovno umrljivost trske. Komisija poziva države članice, naj poročajo o rezultatih teh pobud, ki jih bo pregledala preden bo predlagala nadaljevanje pobud.

7. UPRAVLJANJE Z DOLGOROčNIM NAčRTOVANJEM

Upravljanje ribištva je učinkovito, če je dobro načrtovano. Razumeti je treba produktivni potencial staležev rib in njihovo izkoriščanje mora biti dolgoročno načrtovano. Potrebni so zanesljivi biološki podatki in znanstvena ocena. Najti je treba načine za povečanje proizvodnje rib, izboljšanje učinkovitosti ter zmanjšanje zavržkov in nepotrebnih vplivov na morsko okolje. Ti postopki morajo biti praktični in zagotoviti morajo čim bolj stabilen dohodek in delovna mesta.

Najprej je treba zagotoviti primerno dolgoročno upravljanje staležev, za izčrpane staleže pa je treba oblikovati načrte za obnovitev. Od reforme leta 2002 je bil dosežen velik napredek in oblikovani so bili načrti za številne staleže (33 % ulova in 28 % staležev pelagičnih rib, 45 % ulova in 32 % staležev pridnenih rib se upravlja v okviru dolgoročnih načrtov), vendar je treba storiti še več za oblikovanje dolgoročnih načrtov.

Dolgoročni načrti ostajajo poglavitni del politike Komisije v letu 2008. Obstoječe načrte je treba izvajati. Leta 2008 bodo predlagani nadaljnji načrti za lososa v Baltskem morju, sled v vodah zahodno od Škotske in severnega osliča. Pregledal se bo načrt za obnovitev staleža trske. Upoštevala se bodo posvetovanja zainteresiranih strani, organizirana leta 2007, in nova strokovna mnenja. Nadaljevala se bodo prizadevanja, ki bi zagotovila, da bi se več staležev upravljalo dolgoročno (vključno z baltsko papalino in sledom) in da bi se za te dosegli največji trajnostni donos, zmanjšanje zavržkov in zmanjšanje vpliva na morsko okolje. Dolgoročni načrti upravljanja se bodo uporabljali tudi za razvoj ekosistemskega pristopa k ribištvu.

8. DELOVNI POSTOPEK, PRI KATEREM SE DOLGOROčNI NAčRTI šE NE UPORABLJAJO

Kjer se dolgoročni načrti še ne uporabljajo, se odločitve v zvezi s TAC sprejemajo na podlagi letnih znanstvenih mnenj ICES in STECF. Za določanje TAC so bila razvita pravila[5],[6]za zagotovitev pravične obravnave in čim večje trdnosti industrije. Ta pravila se bodo še naprej uporabljala, vendar z nekaterimi spremembami, kot se je zahtevalo na podlagi strokovnega mnenja.

Leta 2007 je STECF poročal o verjetnem rezultatu pravil v političnih izjavah Komisije[7]. Mnenje je bilo zelo koristno, vendar je pokazalo na dve veliki pomanjkljivosti.

Prva je, da so pravila pogosto preprečila, da bi se izčrpani staleži obnovili. Čeprav so pravila določila previdnostno stopnjo ribolova staleža, ko je stalež na normalni ravni, niso zagotovila znižanja stopnje ribolova staleža, ki se je izčrpal. V teh okoliščinah postanejo staleži manj odporni na ribolov in stopnjo ribolova je treba znižati, da se stalež obnovi. Na primer, stalež trske zahodno od Škotske se je zmanjševal hitreje kot za 15 % na leto. Z zmanjšanjem TAC, ki je bilo nižje od 15 % na leto, ni bilo mogoče zaščititi tega staleža.

Druga pomanjkljivost je, da so pravila industriji preprečila, da bi izkoristila povečanje ulova obnovljenega staleža. Staleži bi se lahko obnovili hitreje kot za 15 % na leto, vendar pravila omejujejo povečanje TAC na ta odstotek. Staleži sleda, na primer, so se obnovili veliko hitreje kot za 15 % na leto.

Potrebne so spremembe pravil in Priloga II vsebuje nova pravila. Za staleže, ki so izčrpani in imajo nizko raven biomase, se predlaga, da se zmanjša ribolovna umrljivost do 30 % na leto, medtem ko se TAC ne spremeni za več kot 20 %. Zmanjšanja se izvajajo dokler se ribolovna umrljivost ne zmanjša do takšne ravni, ki jo priporoča STECF, da lahko dolgoročno omogoča največji donos. Za staleže, ki so se obnovili nad ravnijo, ki omogoča največji donos, se meja za povečanje TAC poviša s 15 % na 25 %. Poleg tega, če STECF predlaga ničeln ulov, se TAC zmanjšajo za najmanj 25 %. Večanje intervala sprememb TAC, pomeni, da se lahko po potrebi uporabijo večja zmanjšanja, in tudi, da se lahko uporabijo večja povečanja, če se staleži primerno večajo.

STECF bo ocenil učinke teh sprememb. Po potrebi se lahko sprejmejo nadaljnje prilagoditve.

9. IZBOLJšANJE POROčANJA O ULOVU, PODATKOV IN OCENITEV

V nadzornem sistemu SRP[8] so bile ugotovljene večje pomanjkljivosti, ki preprečujejo, da bi bila zadnja prizadevanja za dosego trajnostnega izkoriščanja staležev uspešna. Brez učinkovitega nadzornega sistema se prelov nadaljuje in staleži se še naprej zmanjšujejo, kar vodi v nižje TAC, ki pa se ne spoštujejo.

Za dobro upravljanje kvot mora biti sistem poročanja o iztovorih učinkovit in mora vključevati samodejno navzkrižno preverjanje, da se prepreči prekoračitev kvot in da se ugotovijo neskladja. Sedanji sistem ni takšen. Znanstvene agencije lahko zaradi netočnih podatkov o iztovorih, ki jih je predložil ribiški sektor, in težav s pridobitvijo podatkov o zavržkih in naporu predvidijo velikost staležev rib, stopnje ribolovne umrljivosti in ravni ulova le za približno 27 % staležev (Priloga I). Videti je, da ta težava postaja vedno večja: pomanjkanje podatkov vodi v napačne odločitve, kar povzroči slabo ohranitveno stanje in izčrpane staleže. Države članice se poziva, naj izvajajo navzkrižno preverjanje podatkov in izboljšajo kakovost predloženih podatkov.

Za odpravo navedenih pomanjkljivosti je potreben nadzorni sistem za SRP. Oktobra 2008 bo Komisija predlagala pregled uredbe o nadzoru, s čimer se bo tudi izboljšal sistem VMS in hitreje se bo izvajala uporaba ladijskega dnevnika v elektronski obliki.

10. ZMANJšANJE ZAVRžKOV

Leta 2008 bodo države članice preučile načine za zmanjšanje zavržkov mola in trske. Komisija bo po z upoštevanjem mnenja STECF in izkušenj držav članic predlagala dodatne ukrepe za izvajanje ukrepov, ki so bili uspešni.

Najboljši način za zmanjšanje zavržkov pa je ribolov staležev z nizko ribolovno umrljivostjo, tako da se staleže večjih rib izkorišča brez zavržkov manjših rib.

Komisija bo tudi pregledala pobude za ribolovne prakse z majhnimi zavržki. Države članice bodo za spodbujanje teh praks lahko uporabljale novi sistem kilovatnih dni.

Predstavljeni bodo tudi predlogi za zmanjšanje zavržkov in neželenih prilovov v določenih ribiških dejavnostih, kot je napovedano v sporočilu iz leta 2007 o politiki zmanjševanja neželenega prilova in odprave zavržkov v evropskih vodah[9].

Poleg teh pobud Evropski sklad za ribištvo daje državam članicam možnost, da s svojimi operativnimi programi podprejo zmanjšanje zavržkov. Uredba o zbiranju podatkov določa, da se zavržki merijo z opazovalnimi programi na krovu, ki se sofinancirajo iz proračuna Skupnosti.

Države članice se intenzivno spodbuja k razvoju in izvajanju teh pobud.

11. GLOBOKOMORSKE VRSTE

Komisija bo septembra 2008 predstavila svoj predlog glede TAC za globokomorske vrste za leti 2009 in 2010. Zainteresirane strani se lahko junija 2008 posvetujejo z znanstvenimi organi (predvsem ICES) v zvezi z mnenjem o ribolovnih možnostih. Mnenje STECF bo objavljeno 4. julija. Regionalni svetovalni sveti svoje mnenje predložijo Komisiji do 8. julija, zato da se lahko upošteva mnenje zainteresiranih strani. Svet po pozvan k sprejetju predloga na novembrskem zasedanju.

Pravilo iz Priloge II bo veljalo tudi za globokomorske vrste. Vendar, ker predlog zadeva TAC, določene za dve leti, bodo pravila veljala za dve zaporedni leti.

Komisija bo svoje stališče v zvezi z mednarodnimi smernicami FAO za upravljanje globokomorskega ribolova na odprtih morjih predstavila na jesenskem zasedanju Komisije za ribištvo severovzhodnega Atlantika. Ukrepi v zvezi z zaprtimi območji ali ribolovnim naporom se bodo izvajali v okviru glavne letne uredbe o ribolovnih možnostih za leto 2009.

12. SREDOZEMSKO MORJE IN ČRNO MORJE

TAC in kvote za Črno morje so bili prvič določeni leta 2008. TAC za leto 2009 bodo določeni v skladu s pravili iz Priloge I in vključijo se lahko dodatne vrste. Pripravljalna srečanja strokovnjakov bodo potekala aprila in junija 2008 in njihove sklepe bo julija ocenil STECF. Za Sredozemsko morje je trenutno določen le TAC za tuna. Prizadevanja v letu 2008 bodo osredotočena na izvajanje Uredbe o Sredozemskem morju (1967/2006), predvsem glede oblikovanja dolgoročnih načrtov upravljanja in določitve ribiških zaščitenih območij. Zaskrbljujoče je, da so države članice v velikih zaostankih pri izvajanju te uredbe. Velike pomanjkljivosti pri izvajanju je treba čim prej odpraviti. Komisija bo v letu 2008 to zadevo pozorno spremljala.

STECF bo naprošen, da poda strokovno mnenje v zvezi z ocenami staležev in ribištva. To bo pomagalo izboljšati znanstvene zmogljivosti, na primer v okviru Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju. K ocenjevanju obeh, Črnega in Sredozemskega morja, bodo povabljeni strokovnjaki iz tretjih držav.

13. BALTSKO MORJE

Ključnega pomena je, da se upoštevajo TAC, določene za trsko v Baltskem morju za leto 2008. Komisija bo to zadevo pozorno spremljala.

Komisija bo svoj predlog v zvezi s TAC za staleže v Baltskem morju za leto 2009 predstavila septembra 2008. Svet bo pozvan, da predlog sprejme oktobra. Z upoštevanjem mnenja ICES z dne 23. maja bodo države članice podale svoje mnenje glede nerešenih znanstvenih vprašanj, ki se bodo zastavila STECF. Regionalni svetovalni sveti morajo svoje mnenje predložiti Komisiji do konca junija.

14. TEHNIčNI UKREPI

Komisija bo leta 2008 predlagala novo uredbo o tehničnih ukrepih za atlantska območja, za katera bi se morala začeti uporabljati številna pravila, ki so zdaj določena v Prilogi III k Uredbi o ribolovnih možnostih.

15. ČASOVNI RAZPORED PREDLOGOV

STECF bo svoje strokovno mnenje glede večine pridnenih staležev podal v začetku julija, s čimer se bodo lahko začele razprave o ribolovnih možnostih. Jesenskega kroga sprejemanja odločitev ni mogoče izvesti več kot le nekaj tednov prej, saj bo mnenje o velikih skupnih pelagičnih staležih na voljo šele oktobra. To mnenje bo moralo biti na voljo pred začetkom pogajanj o celotnem paketu ribolovnih možnosti.

Predvideni časovni razpored je:

Uredba o ribolovnih možnostih | Datum predloga Komisije | Morebiten datum sprejetja |

Črno morje | september | oktobrski Svet |

Baltsko morje | september | oktobrski Svet |

globokomorske vrste | september | novembrski Svet |

vsa druga območja | oktober/november | decembrski Svet |

Ker bo strokovno mnenje predloženo bolj zgodaj kot v prejšnjih letih, lahko Komisija končno mnenje objavi oktobra. Vendar pa do takrat o številnih elementih v zvezi z dvostranskimi posvetovanji z Norveško in drugimi mednarodnimi posvetovanji še ne bodo sprejete odločitve. Predlog bo zato vseboval številne elemente, o katerih še ne bodo sprejete odločitve, in ne bo predstavil nobenih točnih številk.

Strokovno mnenje za vse staleže bo zagotovljeno sredi leta 2009. Tako bo na voljo več časa za oblikovanje stališč in razprave. Zaželeno je, da zainteresirane strani izrazijo svoje prioritete glede sprememb časovnega razporeda predlogov in odločitev v letu 2009.

16. ZAKLJUčEK

Komisija poziva države članice in zainteresirane strani, naj podajo svoje mnenje o zgoraj opisanem pristopu.

Strogo bo upoštevala mnenja regionalnih svetovalnih svetov in Svetovalnega odbora za ribištvo in ribogojstvo. Z upoštevanjem teh nasvetov bo Komisija izpolnila svojo zavezo glede upravljanja za dosego trajnosti v skladu s cilji skupne ribiške politike.

Komisija zavzema odgovoren pristop k upravljanju za dosego trajnosti: pomanjkanje dokazov ne dokazuje trajnosti.

Komisija lahko uporabi mnenje zainteresiranih strani le, če je oblikovano z uporabo pristopa k trajnostnemu ribolovu, ki temelji na dokazih; tj. potrebni so podatki, ki podpirajo mnenje zainteresiranih strani.

Za zagotovitev verodostojnega mnenja so potrebni pravilni podatki o ribolovu in staležih. Zainteresirane strani se spodbuja, naj zagotovijo, da bodo obstoječe sisteme za poročanje o ulovu in zbiranje podatkov izvajale v celoti in učinkovito. To je ključnega pomena za učinkovito upravljanje ribištva. Poleg tega bodo lahko zainteresirane strani na podlagi zanesljivih podatkov uspešneje svetovale Komisiji glede trajnostnih ribolovnih praks.

Komisija bo od drugega četrtletja leta 2008 s sodelovanjem držav članic nadaljevala s posebnim tehničnim spremljanjem (predvsem glede sistemov za upravljanje napora).

Komisija zahteva, da se prispevki v zvezi s tem sporočilom zaključijo do 30. junija 2008, zato da se bodo lahko rezultati posvetovanj pravočasno uporabili.

Leta 2008 bo Komisija nadalje razvila posvetovalne postopke za izboljšanje politike ohranjevanja, predvsem glede boljše skladnosti.

PRILOGA I

Razpredelnica 1. Strokovno mnenje o stanju staleža | Število staležev |

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

Zunaj varnih bioloških meja | 30 | 29 | 26 | 26 | 26 | 28 |

Znotraj varnih bioloških meja | 12 | 10 | 14 | 11 | 12 | 13 |

Stanje staleža ni znano zaradi pomanjkanja podatkov | 48 | 53 | 53 | 57 | 58 | 55 |

Razpredelnica 2. Strokovno mnenje o prelovu | Število staležev |

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

Stopnja ribolova na stalež v primerjavi s stopnjo največjega trajnostnega donosa je znana | 34 | 23 | 32 | 33 |

Za stalež je presežen dovoljeni obseg ribolova[10] | 32 | 21 | 30 | 29 |

Stalež se lovi na stopnji največjega trajnostnega donosa | 2 | 2 | 2 | 4 |

Razpredelnica 3. Strokovno mnenje „v nujnih primerih“ | Število staležev |

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

Strokovno mnenje o ustavitvi ribolova | 24 | 13 | 12 | 14 | 20 | 18 |

Razpredelnica 4. Razlika med TAC in trajnostnimi ulovi |

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

Odstotek TAC, ki presega trajnostni ulov | 43% | 48% | 57% | 47% | 44% | 49% |

Razpredelnica 5. Povzetek strokovnega mnenja o ribolovnih možnostih | Število staležev |

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

Staleži, za katere se lahko napovesta velikost staleža in ribolovna umrljivost | 40 | 34 | 40 | 31 | 29 | 30 |

Staleži, za katere je na voljo strokovno mnenje o ribolovnih možnostih | 59 | 52 | 54 | 65 | 61 | 59 |

Staleži, za katere strokovno mnenje ni na voljo | 31 | 40 | 39 | 29 | 35 | 37 |

PRILOGA II

Pravila za TAC

Odločitve v zvezi s TAC morajo biti sprejete na podlagi strokovnega mnenja, ki ga zagotovi STECF.

Različna pravila se uporabljajo glede na stopnjo tveganja za vsak stalež. Staleži so zelo ogroženi, ko se zmanjšajo pod „previdnostno stopnjo (Bpa)“. Pri tej ravni obstaja nevarnost, da se produktivnost staležev zmanjša. Naslednji kazalec visoke ogroženosti je stanje staleža, ko je stopnja ribolovne umrljivosti višja od „previdnostne stopnje“ (Fpa). Stopnja ribolovne umrljivosti je letni ulov deljen s povprečno velikostjo staleža čez leto.

Če je stalež manjši od Bpa ali se lovi z višjo stopnjo kot Fpa, je „zunaj varnih bioloških meja“, in obratno.

Strokovno mnenje | Ukrep, ki se ga sprejme pri določitvi TAC |

Stalež se izkorišča na stopnji največjega trajnostnega donosa. | Cilj je določiti TAC na stopnji napovedanega ulova, v skladu z ribolovno umrljivostjo, kar bo dolgoročno zagotovilo največji donos, vendar se TAC ne spremeni za več kot 25 %. |

Stalež je prekomerno izkoriščan v primerjavi z največjim trajnostnim donosom, vendar znotraj varnih bioloških meja. | Cilj je določiti TAC na višjo vrednost od ene od naslednjih vrednosti: (a) napovedan ulov, ki dolgoročno zagotovi največji donos[11] ali (b) ribolov pri nespremenjeni ribolovni umrljivosti, vendar se TAC ne spremeni za več kot 15 %. |

Stalež je zunaj varnih bioloških meja. | Cilj je določiti TAC na stopnjo napovedanega ulova, kar po povzročilo 30 % zmanjšanje stopnje ribolovne umrljivosti, vendar ne do te mere, da bi negativno vplivala na dolgoročne donose11, in TAC se ne zmanjša za več kot 20 %. |

Za stalež se uporablja dolgoročni načrt in upošteva strokovno mnenje o ulovu, ki je v skladu z načrtom. | TAC se določi z upoštevanjem zadevnega načrta. |

Stalež je kratkoživ, zato ni mogoče oblikovati enoletne napovedi. | Začasni TAC je določen in se bo spremenil, ko bodo med letom na voljo nove informacije. |

Natančno stanje staleža ni znano in STECF predlaga primerno raven ulova. | Cilj je določiti TAC v skladu z mnenjem STECF, vendar se TAC ne spremeni za več kot 15 %. |

Natančno stanje staleža ni znano in STECF predlaga zmanjšanje ribolovnega napora. | TAC bi se moral zmanjšati do 15 % in STECF bi bilo treba prositi za mnenje glede primerne stopnje napora. |

Natančno stanje staleža ni znano in STECF meni, da se stalež veča. | TAC bi se moral povečati za največ 15 %. |

Natančno stanje staleža ni znano in STECF meni, da se stalež manjša. | TAC bi se moral zmanjšati za največ 15 %. |

STECF predlaga ničeln ulov, zmanjšanje do najnižjega možnega nivoja ali podobno. | TAC bi se moral zmanjšati vsaj za 25 %. Izvajati bi se morali ukrepi za obnovitev staležev in zmanjšanje napora ter uvesti bi se morala selektivnejša ribolovna oprema. |

STECF ni podal mnenja. | TAC bi se morali prilagoditi novim realnim ravnem ulova, vendar se ne bi smeli spremeniti za več kot 15 % letno ali pa bi morale države članice oblikovati izvajalni načrt za zagotovitev mnenja v kratkem času. |

[1] Člen 2 Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike. UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

[2] Zagotovitev trajnosti v ribištvu EU z največjim trajnostnim donosom. Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu. COM(2006) 360 konč.

[3] Stanje svetovnega ribištva in ribogojstva 2006. Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo. Rim, 2007.

[4] Za ta izračun: TAC, ki je določen, ko je strokovno mnenje naklonjeno ničnemu ulovu, je izračunan kot presežek v višini 100 %.

[5] Sporočilo Komisije Svetu: Ribolovne možnosti za leto 2007. Politična izjava Evropske komisije. COM(2006) 499 konč.

[6] Sporočilo Komisije Svetu: Ribolovne možnosti za leto 2008. Politična izjava Evropske komisije. COM(2007) 295 konč.

[7] Sklicevanje na poročilo o pravilih za nadzor ulova STECF 2007.

[8] Evropsko računsko sodišče, Posebno poročilo št. 7/2007 o sistemih nadzora, inšpekcijskih pregledov in kazni v zvezi s pravili za ohranjanje ribolovnih virov Skupnosti (UL C 317/1 z dne 28.12.2007).

[9] Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu - Politika zmanjševanja neželenega prilova in odprave zavržkov v evropskem ribištvu (COM(2007) 136).

[10] Uporablja se tudi izraz „prekomerno izkoriščen“.

[11] Izmeri se na podlagi ribolovne umrljivosti, ki ustreza mejnemu donosu v višini 10 % mejnega donosa pri ribolovni umrljivosti blizu nič (F0.1).