Na podlagi člena 8 Uredbe mora Komisija Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču vsako leto do 31. maja poslati poročilo o položaju Sklada in njegovem vodenju za preteklo proračunsko leto.

Z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 z dne 25. maja 2009 (kodificirana različica) (v nadaljnjem besedilu: Uredba) je bil ustanovljen Jamstveni sklad za zunanje ukrepe (v nadaljnjem besedilu: Sklad) za poplačilo upnikov Unije v primeru neplačevanja posojil s strani prejemnikov posojil, ki jih odobri ali zanje jamči Evropska unija. V skladu s členom 7 Uredbe je Komisija finančno poslovodenje Sklada zaupala Evropski investicijski banki (EIB) na podlagi sporazuma, ki sta ga podpisali Skupnost in EIB 25. novembra 1994 ter ki je bil nato spremenjen 23. septembra 1996, 8. maja 2002, 25. februarja 2008 in 9. novembra 2010 (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).

V letu 2017 se je EIB še naprej soočala z zamudami pri odplačevanju sirskih državnih posojil. EIB je posledično in v skladu z jamstvenim sporazumom med EU in EIB pri Jamstvenem skladu EU do 31. decembra 2017 dodatno unovčila 13 jamstev v skupnem znesku 56,3 milijona EUR (glej točko 5).

·Predkonsolidirani računovodski izkazi vključujejo vse zneske, prenesene na EU kot posledica plačil zahtevkov EIB iz naslova jamstva za neodplačane obroke posojila (zaostala plačila ter obračunane zamudne obresti). Vendar so bili ti zneski zaradi političnih razmer v Siriji in na podlagi odločitve računovodje Evropske komisije v računovodskih izkazih za leto 2017 v celoti oslabljeni.

Februarja in marca 2018 je bilo na podlagi dveh zahtevkov za unovčitev jamstev za neplačila Sirije izplačanih skupaj 10,6 milijona EUR (3,2 milijona EUR in 7,4 milijona EUR, vključno s kaznimi, ki jih je naložila EIB).

Za prilagoditev Sklada na 9 % skupnih neplačanih obveznosti do virov sredstev je bilo na podlagi izračuna glede zajamčenih poslov, ki na dan 31. decembra 2016 še niso bili plačani, v proračunu EU za leto 2018 za oblikovanje rezervacij Sklada namenjenih 137,8 milijona EUR. Znesek sta odobrila Svet in Evropski parlament, v bilanci stanja z dne 31. decembra 2017 pa je bil pripoznan kot sredstvo (terjatev) Sklada.

·V računovodskih izkazih, ki jih je pripravila EIB, so plačila zahtevkov EIB za unovčitev jamstev iz Jamstvenega sklada (in morebitne naknadne izterjave in zamudne obresti) pripoznana kot zmanjšanja (povečanja) neto premoženja (prispevek EU). V predkonsolidiranih računovodskih izkazih zneski, izplačani na podlagi zahtevkov EIB, niso odšteti od neto premoženja, saj postanejo prenesena sredstva. Povezani zneski se knjižijo kot prihodki (obračunane zamudne obresti in kazni, dobički iz tečajnih razlik) ali odhodki (obračunane pristojbine EIB za izterjave, oslabitve, izgube iz tečajnih razlik). Zato prihaja do stalnih razlik med postavkami neto premoženja (prispevek EU in zadržani dobički), pripoznanih v računovodskih izkazih, ki jih pripravi EIB, in predkonsolidiranih računovodskih izkazih, ki jih pripravi Evropska komisija.

3.2Predkonsolidirani izkaz poslovnega izida

Na enak način kot bilanca stanja se za vključitev v konsolidirane računovodske izkaze EU pripravi tudi predkonsolidiran izkaz poslovnega izida.

2017 2016 Prihodki iz poslovanja 939 062 – Stroški iz poslovanja (3 834 219) (310 636 400) REZULTAT IZ POSLOVANJA (2 895 157) (310 636 400) Finančni prihodki 29 913 694 39 947 802 Finančni stroški (51 793 999) (114 563 908) FINANČNI REZULTAT (21 880 305) (74 616 106) POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO (24 775 462) (385 252 506)

·Prihodki iz poslovanja zajemajo razveljavljene finančne rezervacije, ki so posledica zmanjšanja sedanje vrednosti neporavnanih prihodnjih obrokov posojil Siriji.

·Odhodki iz poslovanja zajemajo predvsem plačane pristojbine EIB za upravljanje (0,9 milijona EUR) in enkratno pristojbino EIB za izterjave (1,5 milijona EUR; glej točko 2.2), obračunane pristojbine EIB za izterjave (0,5 milijona EUR) ter skrbniške pristojbine in revizijske stroške (0,2 milijona EUR).

·Finančni prihodki zajemajo predvsem prihodke od obresti iz naložbenega portfelja (8,8 milijona EUR), realiziran dobiček od prodaje finančnih sredstev (9,2 milijona EUR) in obračunane zamudne obresti na prenesena sredstva (11,7 milijona EUR).

·Finančni stroški zajemajo predvsem izgube zaradi oslabitve zneskov, prenesene na EU v letu 2017 (glej točko 5), in odhodke za obresti na denarna sredstva in njihove ustreznike (1,0 milijona EUR).

4.Upravljanje denarnih sredstev Jamstvenega sklada

4.1Naložbena politika

Likvidna sredstva Sklada se vlagajo v skladu z načeli upravljanja, določenimi v prilogi k Sporazumu, kakor je bil spremenjen. Zato je treba 20 % sredstev Sklada vložiti v kratkoročne naložbe (do enega leta). Te naložbe vključujejo vrednostne papirje z variabilno obrestno mero, ne glede na njihove datume zapadlosti, ter vrednostne papirje s fiksno obrestno mero, ki jim do zapadlosti preostaja največ eno leto, ne glede na njihovo začetno zapadlost. Da se ohrani ravnotežje med različnimi instrumenti, ki zagotavljajo potrebno likvidnost, se zadrži najmanj 100 milijonov EUR v instrumentih denarnega trga, zlasti bančnih depozitih.

Do 80 % sredstev Sklada se lahko vloži v portfelj obveznic s preostalo zapadlostjo do največ 10 let in šest mesecev od datuma plačila. Povprečno trajanje naložb vseh sredstev Sklada ne sme biti daljše od petih let. Pri naložbah v obveznice je treba spoštovati specifična merila, kot so likvidnost, kreditna kakovost, primernost nasprotnih strank in omejitve koncentracije. Da bi zagotovili razpršitev tveganja, celotni znesek, vložen v obveznice po posameznem izdajatelju, ne sme presegati 10 % skupne nominalne vrednosti portfelja.

4.2Uspešnost in razvoj trga

Za leto 2017 je bilo značilno povečanje donosov na evropskih trgih sredstev s stalnim donosom, vendar je to povečanje izravnalo zmanjšanje kreditnih razmikov na najnižjo raven doslej.

Na nestanovitnost stopenj so vplivali politični dogodki, vključno z nizozemskimi, francoskimi in nemškimi volitvami, pričakovanja po zmanjšanju nakupov sredstev s strani centralnih bank in izboljšanje gospodarskega okolja po svetu. Krivulja donosa nemških državnih obveznic se je povečala za 14,33 oziroma 22 bazičnih točk za obveznice z zapadlostjo 2,5 oziroma 10 let. Za leto 2017 je bila značilna najmanjša nestanovitnost trga doslej, ki je izhajala iz nizke makronestanovitnosti.

Čeprav se pričakuje, da bo politična negotovost leta 2018 ostala visoka, med drugim tudi zaradi italijanskih volitev, naj bi bila za svetovno gospodarstvo še naprej značilna nadpovprečno visoka stopnja rasti. V skladu s splošno oceno trgov se pričakuje, da bo rast v euroobmočju v letu 2018 znašala 2,2 %, potem ko je leta 2017 znašala 2,4 %. Hkrati naj bi se inflacija umirila pri približno 1,5 %, kar je pod ciljem Evropske centralne banke v višini 2 %. Kljub upadanju brezposelnosti pritisk na cene zelo počasi narašča, Phillipsova krivulja pa se uravnava. Cene nafte, ki so najvišje v zadnjih štirih letih, bi lahko izravnale ta učinek.

Glavne svetovne centralne banke še vedno izvajajo spodbujevalne denarne politike s tekočimi nakupi sredstev, vendar se je normalizacija že začela. Pričakuje se, da bo centralna banka ZDA v letu 2018 trikrat povišala obrestne mere, Evropska centralna banka pa bo do septembra 2018 še naprej nadaljevala z nakupi sredstev v višini 30 milijard EUR na mesec. Evropska centralna banka je z januarjem 2018 zmanjšala svoje mesečne nakupe s 60 milijard EUR na 30 milijard EUR, vendar pa ponovna vlaganja odkupov dodajo 15 milijard EUR na mesec, zaradi česar je to zmanjšanje manj pomembno. Glede na restriktivni ton decembrskega zapisnika Evropske centralne banke in naknadnih pripomb se povečuje verjetnost, da se bo kvantitativno rahljanje končalo septembra 2018 ali najpozneje ob koncu leta.

V letu 2018 se lahko evropski donosi na državne obveznice še dodatno povečajo, če se uresničijo pričakovanja glede trdnih gospodarskih temeljev in naraščajoče inflacije zaradi višjih cen nafte. Možno je, da se bodo krivulje donosa razmaknile, ker bodo zaradi prihodnjih usmeritev dolgoročne stopnje rasle hitreje od stabilnejših kratkoročnih stopenj („bear steepening“). Nadaljevanje nakupov sredstev s strani centralnih bank še vedno podpira kreditne razmike v prvi polovici leta 2018, vendar se lahko ravni, ki so najnižje doslej, začnejo normalizirati in vedno bolj razmikati na začetku septembra, ko bo Evropska centralna banka najverjetneje prenehala s kvantitativnim rahljanjem.