BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA SPREMEMBA

Sprememba 1

Predlog direktive Uvodna izjava 2

(2) Pravica do enakosti pred zakonom in zaščita proti diskriminaciji za vse ljudi predstavlja univerzalno pravico, ki jo priznava Splošna deklaracija o človekovih pravicah, Konvencija Združenih narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, Mednarodna konvencija o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije, sporazumi Združenih narodov o državljanskih in političnih pravicah ter o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, Konvencija ZN o pravicah invalidov, Evropska konvencija o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin in Evropska socialna listina, katerih podpisnice so [vse] države članice. Zlasti Konvencija ZN o pravicah invalidov vključuje odrekanje razumnih prilagoditev v svoji opredelitvi diskriminacije. (2) Pravica do enakosti pred zakonom in zaščita proti diskriminaciji za vse ljudi predstavlja univerzalno pravico, ki jo priznavajo Splošna deklaracija o človekovih pravicah, Konvencija Združenih narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, Mednarodna konvencija o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije, Sporazumi Združenih narodov o državljanskih in političnih pravicah ter o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, Konvencija Združenih narodov o otrokovih pravicah, Konvencija ZN o pravicah invalidov, člen 14 in izbirni protokol 12 Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin in Evropska socialna listina, katerih podpisnice so [vse] države članice. Zlasti Konvencija ZN o pravicah invalidov vključuje odrekanje razumnih prilagoditev v svoji opredelitvi diskriminacije.

Sprememba 2

Predlog direktive Uvodna izjava 2 a (novo)

(2a) Načelo enakosti in prepoved dikriminacije sta splošni načeli mednarodnega, evropskega in nacionalnega prava, ki zavezujeta EU in njene države članice v vseh zadevah v njihovi pristojnosti. Ta direktiva prispeva k doseganju tega cilja in k premagovanju diskriminacije, ki ni združljiva s tem ciljem.

Sprememba 3

Predlog direktive Uvodna izjava 2 b (novo)

(2b) Ta direktiva je sredstvo, s pomočjo katerega Skupnost izpolnjuje svoje obveznosti po konvenciji Združenih narodov o pravicah invalidov, in si jo je treba v skladu s tem tudi razlagati.

Sprememba 4

Predlog direktive Uvodna izjava 2 c (novo)

(2c) V skladu s členom 5 politične deklaracije, ki je bila dogovorjena na koncu svetovne konference Združenih narodov o staranju v Madridu leta 2002, je bilo sklenjeno, da se ponovno poudari zaveza k prizadevanju za odstranitev vseh vrst diskriminacije, tudi diskriminacije zaradi starosti; priznanje, da bi morale osebe, ko se starajo, uživati izpolnjeno, zdravo in varno življenje, v katerem bi se dejavno vključevali v gospodarsko, družbeno, kulturno in politično življenje svoje družbe; k povečanju priznanja dostojanstva starejših oseb; in k odpravi vseh oblik zanemarjanja, zlorabe in nasilja.

Sprememba 5

Predlog direktive Uvodna izjava 2 d (novo)

(2d) Telesno in duševno zdravje ter dobro počutje so bistveni za kakovost življenja posameznikov in družbe ter so temeljni dejavniki v ciljih lizbonske strategije Evropske unije.

Sprememba 6

Predlog direktive Uvodna izjava 3

(3) Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva temeljna načela, ki jih priznava zlasti Listina Evropske unije o temeljnih pravicah. Člen 10 Listine priznava pravico do svobode misli, vesti in vere; člen 21 prepoveduje diskriminacijo, vključno na podlagi vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti; člen 26 pa priznava pravico invalidov do ukrepov za zagotavljanje njihove samostojnosti: (3) Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva temeljna načela, ki jih priznavata zlasti Evropska konvencija o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, vključno s členoma 9 o pravici do svobode misli, vesti in vere ter člena 10 o svobodi izražanja, kakor tudi Listina Evropske unije o temeljnih pravicah. Člen 10 Listine priznava pravico do svobode misli, vesti in vere; člen 20 določa, da so vsi enaki pred zakonom; člen 21 prepoveduje diskriminacijo, vključno na podlagi vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti; člen 24 daje posebne pravice otrokom; člen 26 pa priznava pravico invalidov do ukrepov za zagotavljanje njihove samostojnosti:

Sprememba 7

Predlog direktive Uvodna izjava 4

(4) Evropsko leto invalidov 2003, evropsko leto enakih možnosti za vse 2007 in evropsko leto medkulturnega dialoga 2008 so izpostavila vztrajnost diskriminacije, vendar tudi prednosti različnosti. (4) Evropsko leto invalidov 2003, Evropsko leto enakih možnosti za vse 2007 in Evropsko leto medkulturnega dialoga 2008 so izpostavila vztrajnost neposredne in posredne, raznovrstne diskriminacije in diskriminacije prek povezave , vendar tudi potrebo po spodbujanju prednosti različnosti.

Sprememba 8

Predlog direktive Uvodna izjava 4 a (novo)

(4a) Raznolikost evropske družbe je osrednji dejavnik kulturnega, političnega in družbenega povezovanja Unije in jo je treba spoštovati.

Sprememba 9

Predlog direktive Uvodna izjava 7 a (novo)

(7a) Diskriminacija na osnovi vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti lahko omaja doseganje ciljev Pogodbe ES, zlasti doseganje visoke ravni zaposlovanja in socialnega varstva, boljšega življenjskega standarda ter večje kakovosti življenja, ekonomske in socialne kohezije in solidarnosti. Poleg tega lahko oslabi cilj razvijanja Evropske unije kot območja svobode, varnosti in pravice.

Sprememba 11

Predlog direktive Uvodna izjava 8

(8) Skupnost je sprejela tri pravne instrumente na podlagi člena 13(1) Pogodbe ES za preprečevanje diskriminacije zaradi spola, rase in narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti in spolne usmerjenosti ter boj proti njej. Ti instrumenti so dokazali pomembnost zakonodaje v boju proti diskriminaciji. Zlasti Direktiva 2000/78/ES vzpostavlja splošni okvir za enako obravnavanje pri zaposlovanju in delu na podlagi vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti in spolne usmerjenosti. Vendar ostajajo med državami članicami razlike glede stopnje in oblike zaščite pred diskriminacijo, ki temelji na teh razlogih, izven področij zaposlovanja. (8) Skupnost je sprejela niz direktiv na podlagi člena 13(1) Pogodbe ES za preprečevanje diskriminacije zaradi spola, rase in narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti in spolne usmerjenosti ter boj proti njej. Te direktive so dokazale pomembnost zakonodaje v boju proti diskriminaciji. Direktiva 2000/43/ES vzpostavlja okvir zoper diskriminacijo, ki temelji na rasi ali narodnosti, na trgu dela in zunaj njega. Direktiva 2004/113/ES vzpostavlja okvir za enako obravnavanje moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi. Direktiva 2000/78/ES vzpostavlja splošni okvir za enako obravnavanje pri zaposlovanju in delu na podlagi vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti in spolne usmerjenosti. Direktiva ne zajema drugih področij.

Sprememba 12

Predlog direktive Uvodna izjava 9

(9) Zato mora zakonodaja prepovedati diskriminacijo na podlagi vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti na celi vrsti področij izven trga dela, vključno s socialno zaščito, izobraževanjem in dostopom do blaga in storitev, vključno s stanovanji, in preskrbo z njimi. Predvideti mora ukrepe za enak dostop invalidov do zajetih področij. (9) Zato bi morala zakonodaja prepovedati neposredno in posredno diskriminacijo , raznovrstno diskriminacijo in diskriminacijo prek povezave na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti ali spola na celi vrsti področij izven trga dela, vključno s socialno zaščito, izobraževanjem in dostopom do blaga in storitev, kot na primer stanovanj, prevoza, združenj in zdravstvenih storitev , in preskrbo z njimi. Predvideti bi morala ukrepe za enak dostop do zajetih področij za osebe določene vere ali prepričanja, invalide, osebe določene starosti ali spolne usmerjenosti ali osebe s kombinacijo teh posebnih značilnosti, in osebe, ki so z njimi povezane .

Sprememba 13

Predlog direktive Uvodna izjava 9 a (novo)

(9a) V tej direktivi bi bilo treba blago pojmovati v smislu določb Pogodbe ES v zvezi s prostim pretokom blaga. Storitve bi bilo treba pojmovati v smislu člena 50 Pogodbe ES.

Sprememba 14

Predlog direktive Uvodna izjava 9 b (novo)

(9b) Invalidi se pogosto srečujejo z diskriminacijo v obliki nedostopnega javnega prevoza in grajenega okolja, pa tudi nedostopnih komunikacijskih in informacijskih sredstev. Države članice morajo sprejeti ukrepe, da bodo zagotovile dostopnost na teh področjih in da bo tako začelo veljati načelo enakega obravnavanja.

Sprememba 15

Predlog direktive Uvodna izjava 11

(11) Ta direktiva ne bi smela posegati v pristojnosti držav članic na področjih izobraževanja , socialne varnosti in zdravstvenega varstva . Prav tako ne bi smela posegati v bistveno vlogo in široka pooblastila držav članic pri zagotavljanju, naročanju in organiziranju storitev splošnega gospodarskega pomena. (11) Ta direktiva ne posega v izvajanje pristojnosti držav članic na področju izobraževanja in socialne zaščite, vključno s socialno varnostjo in zdravstvenim varstvom. Prav tako ne posega v bistveno vlogo in široka pooblastila držav članic pri zagotavljanju, naročanju in organiziranju storitev splošnega gospodarskega pomena.

Sprememba 16

Predlog direktive Uvodna izjava 12

(12) Diskriminacija pomeni neposredno in posredno diskriminacijo, nadlegovanje, navodila, da se nekoga diskriminira, ter zavrnitev razumne prilagoditve. (12) Diskriminacija pomeni neposredno in posredno diskriminacijo , raznovrstno diskriminacijo , nadlegovanje, navodila, da se nekoga diskriminira, ter zavrnitev razumne prilagoditve.

Sprememba 17

Predlog direktive Uvodna izjava 12 a (novo)

(12a) Invalidi so osebe z dolgotrajnimi telesnimi, duševnimi, intelektualnimi ali senzoričnimi okvarami, ki jih v povezavi z različnimi ovirami, tako vedenjskimi kot okoljskimi, lahko omejujejo, da bi enako kot drugi polno in učinkovito sodelovale v družbi

Sprememba 82

Predlog direktive Uvodna izjava 12 b (novo)

(12b) Zaradi preobremenitev za mikropodjetja bi jih bilo treba posebno zaščititi po vzoru zakona o državljanskih pravicah (Civil Rights Act) v ZDA

Sprememba 19

Predlog direktive Uvodna izjava 12 c (novo)

(12c) Kot diskriminacija šteje tudi zavrnitev zdravstvene oskrbe samo na osnovi starosti.

Sprememba 20

Predlog direktive Uvodna izjava 12 d (novo)

(12d) Diskriminacija na podlagi invalidnosti vključuje diskriminacijo na podlagi tega, da osebo spremlja ali ji pomaga izšolan pes vodnik ali pes pomočnik, usposobljen v skladu s standardi federacije za pse vodnike ali mednarodne organizacije za pse pomočnike.

Sprememba 21

Predlog direktive Uvodna izjava 12 e (novo)

(12e) Učinkovit dostop brez diskriminacije je mogoče nuditi na različne načine, tudi s pomočjo koncepta „oblikovanje za vse“ ter tako, da se invalidom olajša uporaba pripomočkov, vključno s pomočjo za mobilnost in dostop, kamor spadajo izšolani psi vodiči in drugi psi pomočniki.

Sprememba 22

Predlog direktive Uvodna izjava 12 f (novo)

(12f) Sprememba iz člena 4 je bistvena, če se spremeni blago ali storitve ali narava obrti, poklica ali podjetja do take mere, da ponudnik blaga ali storitev dejansko zagotavlja popolnoma drugo vrsto blaga ali storitev.

Spremembi 10 in 23

Predlog direktive Uvodna izjava 13

(13) Pri uresničevanju načela enakega obravnavanja ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost si mora Skupnost v skladu s členom 3(2) Pogodbe ES prizadevati za odpravo neenakosti in spodbujanje enakosti moških in žensk, zlasti ker so ženske pogosto žrtev raznovrstne diskriminacije. (13) Ta direktiva upošteva tudi raznovrstno diskriminacijo. Glede na to, da lahko do diskriminacije pride na podlagi dveh ali več razlogov iz členov 12 in 13 Pogodbe ES, si mora Skupnost pri uresničevanju načela enakega obravnavanja v skladu s členoma 3(2) in 13 Pogodbe ES prizadevati za odpravo neenakosti zaradi spola, rase ali narodnosti, invalidnosti, spolne usmerjenosti, vere, prepričanja ali starosti, ali zaradi kombinacije teh razlogov, in za spodbujanje enakosti ne glede na kombinacijo osebnih značilnosti, ki se nanašajo na omenjene dejavnike . Za obravnavanje primerov raznovrstne diskriminacije bi morali biti na razpolago učinkoviti sodni postopki. Nacionalni sodni postopki bi morali zagotoviti zlasti, da tožnik lahko obravnava vse vidike raznovrstne diskriminacije v enem postopku.

Sprememba 24

Predlog direktive Uvodna izjava 14 a (novo)

(14a) Različno obravnavanje na podlagi starosti in invalidnosti je lahko dovoljeno, če je to objektivno in razumno utemeljeno z legitimnim ciljem in če so načini za uresničevanje tega cilja primerni in nujni. Takšno različno obravnavanje lahko vključuje na primer posebne starostne pogoje glede dostopa do nekaterih vrst blaga ali storitev, kot so alkoholne pijače, orožje ali vozniško dovoljenje. Spodbujanje gospodarskega, kulturnega in družbenega vključevanja mladih, starejših oseb ali invalidov se šteje za legitimni cilj. Ukrepi, povezani s starostjo in invalidnostjo, ki ustvarjajo boljše pogoje od tistih, ki veljajo za druge ljudi, denimo brezplačni ali cenejši dostop do prevoza, muzejev ali športnih objektov, so zato skladni z načelom nediskriminacije.

Sprememba 83

Predlog direktive Uvodna izjava 15

(15) Aktuarni dejavniki in dejavniki tveganja, povezani z invalidnostjo in starostjo se uporabljajo pri zagotavljanju zavarovalniških, bančnih in drugih storitev. Teh se ne bi smelo šteti za diskriminatorne, kadar so dejavniki odločilni za oceno tveganja. (15) Aktuarni dejavniki in dejavniki tveganja, povezani z invalidnostjo in starostjo se uporabljajo pri zagotavljanju zavarovalniških, bančnih in drugih storitev. Teh se ne bi smelo šteti za diskriminatorne, kadar so dejavniki bistveni za oceno tveganja, in kadar ponudnik storitve lahko dokaže občutno višje tveganje z uporabo aktuarskih načel in statističnih ali zdravstvenih podatkov. Podatki bi morali biti natančni, novi in pomembni ter biti na voljo na zahtevo. Aktuarski dejavniki in dejavniki tveganja bi morali odražati pozitivne spremembe pri pričakovani življenjski dobi in aktivnem staranju, pa tudi pri povečani mobilnosti in dostopnosti za invalide. Medicinski podatki so omejeni na objektivne in preverjene medicinske podatke ter nesporno medicinsko znanje, ki ustrezajo standardom zbiranja medicinskih podatkov.

Sprememba 26

Predlog direktive Uvodna izjava 15 a (novo)

(15a) Za oddajo naročil, sklenjenih v državah članicah v imenu države, regionalnih ali lokalnih oblasti in drugih organov, ki jih ureja javno pravo, veljajo načela iz Pogodbe in zlasti načelo prostega pretoka blaga, načelo svobode ustanavljanja in načelo svobode opravljanja storitev ter načela, ki iz teh izhajajo, kot so načelo enakega obravnavanja, načelo nediskriminacije, načelo vzajemnega priznavanja, načelo sorazmernosti in načelo preglednosti. Pravne zahteve za usklajevanje postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev so opredeljene v Direktivi 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev (1), tako da oddaja javnega naročila v državi članici v imenu držav članice, regionalnih ali lokalnih oblasti in drugih organov, ki jih ureja javno pravo, mora biti v skladu z načeli Pogodbe ES, zlasti z načelom enakega obravnavanja, ne glede na spol, raso ali narodnost, invalidnost, spolno usmerjenost, vero ali prepričanje ali starost, in načelom nediskriminacije. Vseeno pa veljajo za javna naročila nad določeno vrednostjo določbe za usklajevanje nacionalnih postopkov za oddajo takih naročil s strani Skupnosti, da se tako zagotovi, da je postopek oddaje javnih naročil odprt za konkurenco. Države članice bi morale razlagati te usklajevalne določbe v skladu z načeli enakega obravnavanja ne glede na spol, raso, narodnost, invalidnost, spolno usmerjenost, vero, prepričanje ali starost ter v skladu z drugimi določbami Pogodbe.

Sprememba 27

Predlog direktive Uvodna izjava 16

(16) Vsi posamezniki uživajo svobodo sklepanja pogodb, vključno s svobodo izbire pogodbenega partnerja za posel. Ta direktiva se ne bi smela uporabljati za gospodarske posle, ki jih izvajajo posamezniki, za katere ti posli ne predstavljajo njihove poklicne ali komercialne dejavnosti. (16) Vsi posamezniki uživajo svobodo sklepanja pogodb, vključno s svobodo izbire pogodbenega partnerja za posel. V smislu dostopa do dobrin in storitev ter preskrbe z njimi je pomembno spoštovati zaščito zasebnega in družinskega življenja in poslovanja v tem okviru. Posli med fizičnimi osebami, ki nastopajo kot zasebniki, zato niso zajeti v tej direktivi, ko ti posli za pogodbene stranke ne predstavljajo poklicne ali komercialne dejavnosti.

Sprememba 28

Predlog direktive Uvodna izjava 17

(17) Pri prepovedi diskriminacije je pomembno spoštovati druge temeljne pravice in svoboščine, vključno z zaščito zasebnega in družinskega življenja in poslov, ki se izvajajo v zvezi s tem, svobodo veroizpovedi in svobodo združevanja. Ta direktiva ne posega v nacionalne zakone o zakonskem ali družinskem statusu, vključno z reproduktivnimi pravicami. Prav tako ne posega v laično naravo države, državnih ustanov ali organov ali izobraževanja. (17) Pri prepovedi diskriminacije je pomembno spoštovati druge temeljne pravice in svoboščine, vključno s svobodo veroizpovedi, svobodo združevanja , svobodo izražanja in svobodo tiska . Ta direktiva ne posega v laično naravo države, državnih ustanov ali organov ali izobraževanja. Direktiva ne spreminja delitve pristojnosti med Evropsko unijo in njenimi državami članicami, vključno z zakonsko in družinsko zakonodajo ter zakonodajo o zdravstvenem varstvu.

Sprememba 85

Predlog direktive Uvodna izjava 18

(18) Države članice so pristojne za organizacijo in vsebino izobraževanja. Sporočilo Komisije o pristojnostih za 21. stoletje: agenda za evropsko sodelovanje na področju šolstva opozarja na potrebo, da se posebna pozornost nameni prikrajšanim otrokom in otrokom s posebnimi izobraževalnimi potrebami. Nacionalna zakonodaja lahko zlasti ureja razlike pri dostopu do izobraževalnih ustanov na podlagi vere ali prepričanja. Države članice lahko tudi dovolijo ali prepovejo nošenje ali razkazovanje verskih simbolov v šolah. (18) Države članice so pristojne za organizacijo in vsebino izobraževanja. Zagotoviti bi morale učinkovito zaščito pred diskriminacijo na podlagi vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. Sporočilo Komisije o pristojnostih za 21. stoletje: agenda za evropsko sodelovanje na področju šolstva opozarja na potrebo, da se posebna pozornost nameni prikrajšanim otrokom in otrokom s posebnimi izobraževalnimi potrebami. Države članice lahko samo na podlagi objektivnih razlogov dovolijo razlike pri dostopu do izobraževalnih ustanov na podlagi vere ali prepričanja , ko se od posameznikov zahteva, naj delujejo v dobri veri in v skladu z moralnimi načeli organizacije, pod pogojem, da to ne upravičuje diskriminacije na kateri koli drugi podlagi ter da so druge izobraževalne ustanove geografsko dostopne in predstavljajo razumno alternativo, da bi preprečili posredno diskriminacijo. Države članice zagotovijo, da zaradi tega ne bo prišlo do odrekanja pravice do izobrazbe.

Sprememba 30

Predlog direktive Uvodna izjava 19

(19) Evropska unija v svoji Deklaraciji št. 11 o statusu cerkva in nekonfesionalnih organizacij, ki je priloga Sklepne listine Amsterdamske pogodbe, izrecno priznava, da spoštuje in ne vpliva na status cerkva in verskih združenj ali skupnosti, ki ga imajo na podlagi nacionalne zakonodaje v državah članicah, in da enako spoštuje status svetovnonazorskih in nekonfesionalnih organizacij. Ukrepi, s katerimi se omogoči invalidom učinkovit nediskriminatoren dostop do področij, ki so zajeta s to direktivo, imajo pomembno vlogo pri zagotavljanju polne enakosti v praksi. Nadalje so lahko v nekaterih primerih potrebni posamezni ukrepi razumnih prilagoditev, da se zagotovi takšen dostop. V nobenem primeru se ne zahtevajo ukrepi, ki bi naložili nesorazmerno breme. Pri oceni, ali je breme nesorazmerno, bi se upoštevali številni dejavniki, vključno z velikostjo, viri in naravo organizacije. Načelo razumne prilagoditve in načelo nesorazmernega bremena sta določena v Direktivi/2000/78/ES in v Konvenciji ZN o pravicah invalidov. (19) Evropska unija v svoji Deklaraciji št. 11 o statusu cerkva in nekonfesionalnih organizacij, ki je priloga Sklepne listine Amsterdamske pogodbe, izrecno priznava, da spoštuje in ne vpliva na status cerkva in verskih združenj ali skupnosti, ki ga imajo na podlagi nacionalne zakonodaje v državah članicah, in da enako spoštuje status svetovnonazorskih in nekonfesionalnih organizacij.

Sprememba 31

Predlog direktive Uvodna izjava 19 a (novo)

(19a) Ukrepi, s katerimi se invalidom omogoči učinkovit nediskriminatoren dostop do področij, zajetih s to direktivo, imajo pomembno vlogo pri zagotavljanju polne enakosti v praksi. Nadalje so lahko v nekaterih primerih potrebni posamezni ukrepi razumnih prilagoditev, da se zagotovi takšen dostop. V nobenem primeru se ne zahtevajo ukrepi, ki bi naložili nesorazmerno breme. Pri oceni, ali je breme nesorazmerno, bi bilo potrebno upoštevati, ali je zadevni ukrep neizvedljiv in nevaren ter ga ni mogoče narediti izvedljivega in varnega z razumnimi spremembami pravil, politik ali praks, z odpravo arhitekturnih in komunikacijskih ovir ali ovir v prometu, ali z zagotovitvijo dodatne pomoči ali storitev. Za razumne prilagoditve niso nujno potrebne bistvene strukturne spremembe stavb, katerih struktura je izrecno zaščitena z nacionalnim pravom zaradi njihove zgodovinske, kulturne ali arhitekturne vrednosti. Načelo razumne prilagoditve in načelo nesorazmernega bremena sta določena v Direktivi/2000/78/ES in v Konvenciji ZN o pravicah invalidov.

Sprememba 32

Predlog direktive Uvodna izjava 21

(21) Prepoved diskriminacije ne sme vplivati na ohranjanje ali sprejetje s strani držav članic ukrepov, katerih namen je preprečevanje ali nadomestilo za neugodnosti, ki jih utrpi skupina oseb določene vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. Taki ukrepi lahko dovolijo organizacije oseb določene vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti, kjer je glavni cilj promoviranje posebnih potreb teh oseb. (21) Prepoved diskriminacije ne sme vplivati na ohranjanje ali sprejetje s strani držav članic ukrepov, katerih namen je preprečevanje ali nadomestilo za neugodnosti, ki jih utrpijo osebe določene vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti ali osebe s kombinacijo značilnosti, ki se nanašajo na te posebne dejavnike, in osebe, ki so z njimi povezane. S to prepovedjo se lahko povežejo ukrepi, katerih cilj je spodbujati enako obravnavo in enake možnosti, ki upoštevajo načelo enakosti spolov, in pozitivni ukrepi, katerih cilj je odgovoriti na posebne potrebe oseb ali kategorij oseb, ki zaradi svojih značilnosti potrebujejo strukture, storitve in pomoč, ki jih druge osebe ne potrebujejo. Taki ukrepi spremljajo ustanavljanje neodvisnih organizacij oseb določene vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti, kjer je glavni cilj promoviranje posebnih potreb teh oseb.

Sprememba 34

Predlog direktive Uvodna izjava 25

(25) Učinkovito izvajanje načela enakega obravnavanja zahteva ustrezno sodno varstvo pred viktimizacijo. (25) Učinkovito izvajanje načela enakega obravnavanja zahteva ustrezno sodno varstvo pred viktimizacijo. Učinkovito zakonsko zaščito pravic posameznikov mora spremljati dejavno spodbujanje nediskriminacije in enakih možnosti.

Sprememba 35

Predlog direktive Uvodna izjava 26

(26) V svoji resoluciji o nadaljnjem spremljanju Evropskega leta enakih možnosti za vse (2007) je Svet pozval k polnemu vključevanju civilne družbe, vključno z organizacijami, ki zastopajo osebe, pri katerih obstaja tveganje diskriminacije, socialnih partnerjev in zainteresiranih skupin pri oblikovanju politik in programov, katerih cilj je preprečevanje diskriminacije in spodbujanje enakosti in enakih možnosti na evropski in na nacionalni ravni. (26) V svoji resoluciji o nadaljnjem spremljanju Evropskega leta enakih možnosti za vse (2007) je Svet pozval k polnemu vključevanju civilne družbe, vključno z organizacijami, ki zastopajo osebe, pri katerih obstaja tveganje diskriminacije, socialnih partnerjev in zainteresiranih skupin pri oblikovanju politik in programov, katerih cilj je preprečevanje diskriminacije in spodbujanje enakosti in enakih možnosti na evropski in na nacionalni ravni. V ta namen Komisija in države članice bi morale poskrbeti, da se javnost in zainteresirane osebe na primerne, ustrezne in dostopne načine (kot so znakovni jezik ali posebne spletne strani za slabovidne osebe) seznanijo z določbami, ki jih predvideva ta direktiva, in določbami, ki že veljajo na tem področju, z informacijskimi kampanjami in s kampanjami v tiskanih medijih, katerih cilj je tudi odpravljanje stereotipov.

Sprememba 36

Predlog direktive Uvodna izjava 31 a (novo)

(31a) Pri razlaganju pomena razlogov za diskriminacijo sodišča bi se moralo upoštevati mednarodne in evropske instrumente človekovih pravic, vključno s priporočili in pravno prakso svojih nadzornih organov, kot je Evropsko sodišče za človekove pravice.

Sprememba 37

Predlog direktive Člen 1

Ta direktiva opredeljuje okvir za boj proti diskriminaciji na podlagi vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti s ciljem uresničevati v državah članicah načelo enakega obravnavanja, razen na področju zaposlovanja in dela. 1. Ta direktiva opredeljuje okvir za boj proti diskriminaciji , vključno z raznovrstno diskriminacijo, na podlagi vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti s ciljem uresničevati v državah članicah načelo enakega obravnavanja, razen na področju zaposlovanja in dela. 2. Za raznovrstno diskriminacijo gre, ko ta temelji na: (a) kombinaciji različnih razlogov, tj. na podlagi vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti ali (b) enem ali več razlogov iz odstavka 1, pa tudi na podlagi enega ali več naslednjih razlogov: (i) na podlagi spola (v kolikor sporna zadeva spada v materialno področje uporabe Direktive 2004/113/ES in te direktive), (ii) na podlagi rase ali narodnosti (v kolikor sporna zadeva spada v materialno področje uporabe Direktive 2000/43/ES in te direktive) ali iii) na podlagi državljanstva (v kolikor sporna zadeva spada v področje uporabe člena 12 Pogodbe ES). 3. V tej direktivi je treba raznovrstno diskriminacijo in različne podlage razlagati v skladu z navedenim.

Sprememba 38

Predlog direktive Člen 2 – odstavek 2

2. V smislu odstavka 1: (a) Šteje, da gre za neposredno diskriminacijo, kadar je, je bila ali bi bila oseba obravnavana manj ugodno kakor neka druga v primerljivi situaciji iz katerega koli razloga iz člena 1. (b) Šteje, da gre za posredno diskriminacijo, kadar bi bile zaradi navidezno nevtralnega predpisa, merila ali prakse osebe določene vere ali prepričanja, določene invalidnosti, določene starosti ali določene spolne usmerjenosti v posebej neugodnem položaju v primerjavi z drugimi osebami, razen če ta predpis, merilo ali praksa objektivno temelji na zakonitem cilju in so sredstva za doseganje tega cilja ustrezna in potrebna. 2. V smislu odstavka 1: (a) šteje, da gre za neposredno diskriminacijo, kadar je, je bila ali bi bila oseba, ali osebe, ki so s to osebo povezane ali pa se to za njih domneva, obravnavana manj ugodno kakor neka druga v primerljivi situaciji na podlagi enega ali več razlogov iz člena 1; (b) šteje, da gre za posredno diskriminacijo, kadar bi bile zaradi navidezno nevtralnega predpisa, merila ali prakse osebe določene vere ali prepričanja, določene invalidnosti, določene starosti ali določene spolne usmerjenosti ali osebe, ki so s takimi osebami povezane ali pa se to za njih domneva, v posebej neugodnem položaju v primerjavi z drugimi osebami, razen če ta predpis, merilo ali praksa objektivno temelji na zakonitem cilju in so sredstva za doseganje tega cilja ustrezna in potrebna.

Sprememba 39

Predlog direktive Člen 2 – odstavek 3

3. Nadlegovanje šteje za obliko diskriminacije v smislu odstavka 1, kadar ima nezaželeno vedenje, povezano s katerim koli od razlogov iz člena 1, učinek ali namen prizadeti dostojanstvo osebe in ustvariti zastrašujoče, sovražno, ponižujoče, sramotilno ali žaljivo okolje. 3. Brez poseganja v svobodo govora nadlegovanje šteje za obliko diskriminacije v smislu odstavka 1, kadar ima nezaželeno vedenje, povezano s katerim koli od razlogov iz člena 1, učinek ali namen prizadeti dostojanstvo osebe in ustvariti zastrašujoče, sovražno, ponižujoče, sramotilno ali žaljivo okolje. V tem smislu se pojem nadlegovanja lahko opredeli v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso držav članic.

Sprememba 40

Predlog direktive Člen 2 – odstavek 4

4. Navodilo, naj se osebe diskriminirajo iz katerih koli razlogov iz člena 1, šteje za diskriminacijo v smislu odstavka 1. 4. Navodilo ali zahteva, ki temelji na hierarhičnem odnosu , naj se osebe diskriminirajo iz katerih koli razlogov iz člena 1, šteje za diskriminacijo v smislu odstavka 1.

Sprememba 41

Predlog direktive Člen 2 – odstavek 4 a (novo)

4a. Diskriminacija na podlagi domnev o veri ali prepričanju, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti posameznika ali na podlagi povezanosti z osebami določene vere ali prepričanja, invalidno osebo, osebo določene starosti ali določene spolne usmerjenosti se šteje za diskriminacijo v smislu odstavka 1.

Sprememba 42

Predlog direktive Člen 2 – odstavek 5

5. Zavrnitev razumnih prilagoditev v določenem primeru, predvidenem s členom 4 (1)(b) te direktive, kar zadeva invalide, šteje za diskriminacijo v smislu odstavka 1. 5. Zavrnitev razumnih prilagoditev v določenem primeru, predvidenem s členom 4(1)(b) te direktive, kar zadeva invalide ali osebe, ki so z njimi povezane, kjer je prilagoditev potrebna, da te osebe lahko zagotovijo osebno pomoč invalidu , šteje za diskriminacijo v smislu odstavka 1.

Sprememba 43

Predlog direktive Člen 2 – odstavek 6

6. Ne glede na odstavek 2 lahko države članice določijo, da razlike pri obravnavanju zaradi starosti ne predstavljajo diskriminacije, če jih v okviru nacionalnega prava, upravičuje legitimen cilj in če so sredstva za doseganje tega cilja primerna in potrebna. Zlasti ta direktiva ne preprečuje določitve določene starosti za dostop do socialnih prejemkov, izobraževanja in nekaterega blaga ali nekaterih storitev. 6. Ta direktiva ne izključuje razlik pri obravnavanju zaradi starosti, če je to objektivno in razumno utemeljeno z legitimnim ciljem in če so sredstva za doseganje tega cilja primerna, sorazmerna, potrebna in učinkovita .

Spremembi 87 in 44

Predlog direktive Člen 2 – odstavek 7

7. Ne glede na odstavek 2 države članice pri zagotavljanju finančnih storitev lahko dovolijo sorazmerne razlike pri obravnavanju, kadar je za zadevni izdelek, uporaba starosti ali invalidnosti odločilni dejavnik pri oceni tveganja na podlagi ustreznih in točnih aktuarnih ali statističnih podatkov. 7. Ne glede na odstavek 2 za namen te direktive velja, da pri zagotavljanju finančnih storitev sorazmerne razlike ne veljajo za diskriminacijo , kadar je za zadevni izdelek, uporaba starosti ali invalidnosti odločilni dejavnik pri oceni tveganja na podlagi ustreznih aktuarnih načel, točnih statističnih podatkov ali medicinskega znanja. Podatki bi morali biti natančni, novi in relevantni ter biti na voljo na zahtevo in na dostopen način. Aktuarni dejavniki in dejavniki tveganja bi morali odražati pozitivne spremembe pri pričakovani življenjski dobi in aktivnem staranju, pa tudi pri povečani mobilnosti in dostopnosti za invalide. Ponudnik storitev mora biti sposoben objektivno dokazati znatno večje tveganje in zagotoviti, da je razlika v obravnavanju objektivno in razumno upravičena z legitimnim ciljem ter da so sredstva za dosego tega cilja sorazmerna, potrebna in učinkovita.

Sprememba 45

Predlog direktive Člen 2 – odstavek 8

8. Ta direktiva ne posega v splošne ukrepe, določene z nacionalnim pravom, ki so v demokratični družbi potrebni zaradi javne varnosti, vzdrževanja javnega reda in preprečevanja kaznivih dejanj, za varovanje zdravja in varstvo pravic in svoboščin drugih. 8. Ta direktiva ne posega v splošne ukrepe, določene z nacionalnim pravom, ki so v demokratični družbi potrebni in sorazmerni zaradi javne varnosti, vzdrževanja javnega reda in preprečevanja kaznivih dejanj, za varovanje zdravja in varstvo pravic in svoboščin drugih.

Sprememba 46

Predlog direktive Člen 2 – odstavek 8 a (novo)

8a. Ta direktiva priznava, da je pravica do zasebnosti sredstvo za boj proti diskriminaciji iz tega člena.

Sprememba 47

Predlog direktive Člen 3 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka d

(d) dostopom do blaga in drugih storitev, ki so na voljo javnosti, vključno s stanovanji, in preskrbo z njimi. (d) dostopom do blaga in drugih storitev, ki so na voljo javnosti, vključno s stanovanji in prevozom , in preskrbo z njimi.

Sprememba 48

Predlog direktive Člen 3 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka d a (novo)

(da) članstvom in sodelovanjem v združenjih, vključno s koristmi, ki jih zagotavljajo take organizacije.

Sprememba 49

Predlog direktive Člen 3 – odstavek 1 – pododstavek 2

Pododstavek (d) se uporablja za posameznike, kadar opravljajo poklicno ali komercialno dejavnost . Pododstavek (d) ne velja za posle med fizičnimi osebami, za katere ti posli ne predstavljajo komercialne ali poklicne dejavnosti .

Sprememba 50

Predlog direktive Člen 3 – odstavek 2

2. Ta direktiva ne posega v nacionalne zakone o zakonskem ali družinskem statusu in reproduktivnih pravicah . 2. Ta direktiva ne spreminja delitve pristojnosti med Evropsko unijo in njenimi državami članicami .

Spremembi 89 in 51

Predlog direktive Člen 3 – odstavek 3

3. Ta direktiva ne posega v pristojnosti držav članic za učno vsebino, dejavnosti in organizacijo njihovih izobraževalnih sistemov, vključno z zagotavljanjem izobraževanja za osebe s posebnimi potrebami . Države članice lahko predvidijo razlike pri obravnavanju pri dostopu do izobraževalnih ustanov na podlagi vere ali prepričanja. 3. Ta direktiva ne velja za učno vsebino, dejavnosti in organizacijo nacionalnih izobraževalnih sistemov, pri čemer države članice zagotavljajo invalidom pravico do izobraževanja brez diskriminacije in na podlagi enakih možnosti. Države članice ravno tako zagotovijo, da se pri določanju, katere vrste izobraževanja in usposabljanja so primerne, spoštuje mnenje invalida. Države članice lahko dovolijo razlike pri dostopu do izobraževalnih ustanov na podlagi vere ali prepričanja, da se ohranijo posebne značilnosti in moralna načela takšnih ustanov ter številnost izobraževalnih sistemov, če to ne predstavlja kršitve pravice do izobraževanja in ne upravičuje diskriminacije na kateri koli drugi podlagi. Države članice zagotovijo, da zaradi tega ne bo prišlo do odrekanja pravice do izobrazbe.

Spremembi 95 in 52

Predlog direktive Člen 3 – odstavek 4

4. Ta direktiva ne vpliva na nacionalno zakonodajo , ki zagotavljajo laično naravo države, državnih ustanov ali organov ali izobraževanja ali ki zadevajo status in dejavnosti cerkva in drugih organizacij, ki temeljijo na veri ali prepričanju. Prav tako ne posega v nacionalno zakonodajo, ki spodbuja enakost med moškimi in ženskami . 4. Ta direktiva se ne uporablja za nacionalno pravo , ki zagotavlja laično naravo države, državnih ustanov ali organov ali izobraževanja ali ki zadeva status, dejavnosti in pravni okvir cerkva in drugih organizacij, ki temeljijo na veri ali prepričanju , kadar to ne spada v pristojnost EU. Kadar dejavnosti cerkva ali drugih organizacij, ki temeljijo na veri ali prepričanju, spadajo v pristojnost EU, zanje veljajo določbe Unije o nediskriminaciji. Prav tako ne posega v nacionalno zakonodajo, ki zagotavlja enakost med spoloma .

Sprememba 53

Predlog direktive Člen 3 – odstavek 5

5. Ta direktiva ne zajema razlik pri obravnavanju, ki temeljijo na narodnosti, in ne posega v določbe in pogoje v zvezi z vstopom v in prebivanjem državljanov tretjih držav in oseb brez državljanstva na ozemlju držav članic, in v katero koli obravnavanje, ki izhaja iz pravnega statusa zadevnih državljanov tretjih držav in oseb brez državljanstva. 5. Ta direktiva ne zajema razlik pri obravnavanju, ki temeljijo na narodnosti, in ne posega v določbe in pogoje v zvezi z vstopom v in prebivanjem državljanov tretjih držav in oseb brez državljanstva na ozemlju držav članic, in v katero koli obravnavanje, ki izhaja iz pravnega statusa zadevnih državljanov tretjih držav in oseb brez državljanstva. Diskriminacija na podlagi vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti, ki je predstavljena kot razlikovanje pri obravnavanju na podlagi narodnosti, se obravnava kot diskriminacija v smislu člena 1.

Sprememba 91

Predlog direktive Člen 3 – odstavek 5 a (novo)

5a. Področji oglaševanja in medijev sta izvzeti iz področja uporabe te direktive.

Sprememba 55

Predlog direktive Člen 4 – odstavek 1 – uvodni del

1. Da bi zagotovili skladnost z načelom enakega obravnavanja, kar zadeva invalide: 1. Da bi zagotovili skladnost z načelom enakega obravnavanja, kar zadeva invalide, pri čemer se invalidnost razume v smislu njene opredelitve v Konvenciji Združenih narodov o pravicah invalidov, in ljudi s kroničnimi boleznimi :

Sprememba 97

Predlog direktive Člen 4 – odstavek 1 – točka a

a) se ukrepi, potrebni, da se invalidnim osebam omogoči učinkovit nediskriminatoren dostop so socialne zaščite, socialnih ugodnosti, zdravstvenega varstva, izobraževanja in dostop do blaga in storitev, ki so na voljo javnosti, vključno s stanovanji in prevozom, predvidijo na podlagi vnaprejšnjih predvidevanj, vključno z ustreznimi spremembami ali prilagoditvami. Taki ukrepi ne bi smeli nalagati nesorazmernega bremena niti zahtevati temeljite spremembe socialne zaščite, socialnih pravic, zdravstvenega varstva, izobraževanja ali zadevnega blaga in storitev niti zahtevati zagotovitve njihovih alternativ; a) se ukrepi, potrebni, da se invalidom omogoči učinkovit nediskriminatoren dostop do socialne zaščite, socialnih ugodnosti, zdravstvenega varstva, izobraževanja in dostop do blaga in storitev, ki so na voljo javnosti, vključno s stanovanji, telekomunikacijami in elektronskimi komunikacijami, informacijami, vključno s tistimi v dostopnih oblikah, finančnimi storitvami, kulturo in prostim časom, stavbami, ki so odprte za javnost, načini prevoza ter drugimi javnimi prostori in zmogljivostmi, predvidijo na podlagi vnaprejšnjih predvidevanj, vključno z ustreznimi spremembami ali prilagoditvami. Kjer ni mogoče zagotoviti učinkovitega nediskriminatornega dostopa zaradi prakse, politike ali postopkov, se sprejme ukrepe, zato da ni več takega učinka.

Sprememba 57

Predlog direktive Člen 4 – odstavek 1 – točka b

b) ne glede na obveznost zagotoviti učinkovit nediskriminatoren dostop in po potrebi v določenem primeru zagotoviti razumne prilagoditve, razen če ne nalagajo nesorazmernega bremena . (b) za namene tega odstavka, učinkovit nediskriminatoren dostop pomeni prepoznavanje in odstranitev preprek in ovir ter preprečevanje novih preprek in ovir, ki onemogočajo dostop invalidom do blaga, storitev in zmogljivosti, ki so na voljo splošni javnosti, ne glede na naravo ovire ali invalidnosti. V skladu z določbami te direktive in ne glede na ukrepe, izbrane za odpravo preprek ali ovir, se invalidom – če je le mogoče – učinkovit nediskriminatoren dostop zagotovi pod enakimi pogoji kot neinvalidom, omogoči pa se jim tudi lažja uporaba pripomočkov, vključno s pomočjo za mobilnost in dostop, kot so izšolani psi vodiči in drugi psi pomočniki. Ko z razumnimi prilagoditvami kljub vsem prizadevanjem ni mogoče zagotoviti učinkovitega nediskriminatornega dostopa pod enakimi pogoji, se v skladu z določbami direktive poišče primerna alternativa za dostop. Za namene te določbe „razumna prilagoditev“ pomeni alternativne ukrepe, ki so potrebni, da bi v določenem primeru invalidom omogočili dostop do pravic, oziroma njihovo uživanje ali uveljavljanje na enaki podlagi, kot to velja za druge pravice s področja uporabe te direktive, kakor je opredeljeno v členu 3(1).

Sprememba 98

Predlog direktive Člen 4 – odstavek 2

2. Za namene presoje, ali bi ukrepi, potrebni za skladnost s prvim odstavkom, pomenili nesorazmerno breme, je treba upoštevati zlasti velikost, vire organizacije, njeno naravo, ocenjene stroške, življenjski ciklus blaga in storitev in možne koristi boljšega dostopa za invalide. Breme ni nesorazmerno, če ga zadosti kompenzirajo obstoječi ukrepi v okviru politike enakega obravnavanja, ki jo izvaja zadevna država članica. 2. Ukrepi za učinkovit nediskriminatoren dostop ne bi smeli nalagati nesorazmernega bremena niti zahtevati temeljitih sprememb. Za namene presoje, ali bi zadevni ukrep povzročil nesorazmerno breme, bi bilo treba upoštevati, ali je zadevni ukrep neizvedljiv ali nevaren in ga ni mogoče narediti izvedljivega in varnega z razumnimi spremembami pravil, politik ali praks, z odpravo arhitekturnih in komunikacijskih ovir ali ovir v prometu, ali z zagotovitvijo dodatne pomoči ali storitev. Sprememba je bistvena, če spremeni blago in storitve ali naravo obrti, poklica ali podjetja do take mere, da ponudnik blaga ali storitev dejansko zagotavlja popolnoma drugo vrsto blaga ali storitev. Za razumne prilagoditve niso nujno potrebne bistvene strukturne spremembe stavb, katerih struktura je izrecno zaščitena z nacionalnim pravom zaradi njihove zgodovinske, kulturne ali arhitekturne vrednosti. Breme se ne šteje za nesorazmerno, če ga v zadostni meri kompenzirajo obstoječi ukrepi v zadevni državi članici. Načelo razumne prilagoditve in načelo nesorazmernega bremena bi bilo treba razlagati v smislu Direktive 2000/78/ES in Konvencije ZN o pravicah invalidov.

Sprememba 60

Predlog direktive Člen 4 – odstavek 3

3. Ta direktiva ne posega v določbe prava Skupnosti ali nacionalne predpise, ki obravnavajo dostopnost do določenega blaga ali storitev. 3. Ta direktiva ne posega v določbe prava Skupnosti ali nacionalne predpise, ki obravnavajo dostopnost do določenega blaga ali storitev. Institucije EU in države članice pa, kjerkoli je to mogoče, sprejmejo ukrepe za spodbujanje ponudnikov storitev in blaga, zlasti izdelkov, da načrtujejo dostopne rešitve, denimo s pomočjo javnih naročil. Dostopni izdelki in storitve so tisti, ki so načrtovani tako, da jih lahko uporabljajo vsi uporabniki.

Sprememba 61

Predlog direktive Člen 5

Da bi bila v praksi zagotovljena popolna enakost, načelo enakega obravnavanja ne preprečuje državam članicam, da bi ohranile ali sprejele posebne ukrepe, katerih cilj je preprečevati ali kompenzirati za prikrajšanost, povezano z vero ali prepričanjem, invalidnostjo, starostjo ali spolno usmerjenostjo. Da bi bila v praksi zagotovljena popolna enakost, načelo enakega obravnavanja ne preprečuje državam članicam, da bi ohranile ali sprejele posebne ukrepe, katerih cilj je preprečevati ali kompenzirati za prikrajšanost, povezano z vero ali prepričanjem, invalidnostjo, starostjo ali spolno usmerjenostjo, ali da bi dovolile, da se takšni ukrepi sprejmejo v javnem, zasebnem ali prostovoljnem sektorju.

Sprememba 62

Predlog direktive Člen 7 – odstavek 1

1. Države članice zagotovijo, da so vsem osebam, ki menijo, da jim je bila storjena krivica, ker ni bilo uporabljeno načelo enakega obravnavanja, na voljo sodni in/ali upravni postopki, in, kjer države članice menijo, da je ustrezno, poravnalni postopki, tudi potem, ko se je razmerje, v katerem je domnevno prišlo do diskriminiranja, že končalo. 1. Države članice zagotovijo, da so vsem osebam, ki menijo, da jim je bila storjena krivica, ker ni bilo uporabljeno načelo enakega obravnavanja, dejansko na voljo sodni in/ali upravni postopki, in, kjer države članice menijo, da je ustrezno, poravnalni postopki, tudi potem, ko se je razmerje, v katerem je domnevno prišlo do diskriminiranja, že končalo.

Sprememba 64

Predlog direktive Člen 7 – odstavek 3 a (novo)

3a. Države članice v nacionalnih pravnih sistemih uvedejo potrebne ukrepe za zagotovitev dejanske in učinkovite odškodnine ali povračila, kakor to določijo države članice, za izgubo in škodo, ki jo je oškodovana oseba utrpela zaradi diskriminacije v smislu te direktive, na način, ki je odvračilen in v sorazmerju z utrpljeno škodo.

Sprememba 65

Predlog direktive Člen 8 – odstavek 2

2. Odstavek 1 ne preprečuje državam članicam, da sprejmejo za tožnike ugodnejše predpise o dokaznem bremenu . 2. Odstavek 1 ne preprečuje državam članicam, da sprejmejo za tožnike ugodnejše predpise.

Sprememba 66

Predlog direktive Člen 9 a (novo)

Člen 9a Spodbujanje enakosti Države članice aktivno spodbujajo enakost med osebami ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost, ko oblikujejo in izvajajo zakone in druge predpise, politike in dejavnosti na področjih uporabe te direktive.

Sprememba 86

Predlog direktive Člen 10

Države članice zagotovijo, da so osebe, ki jih to zadeva, opozorjene na predpise, sprejete na podlagi te direktive in na že veljavne predpise, na ustrezne načine na celotnem ozemlju. Države članice zagotovijo, da so osebe, ki jih to zadeva, opozorjene na predpise, sprejete na podlagi te direktive in na že veljavne predpise, na ustrezne načine, vključno prek interneta, na celotnem ozemlju. Države članice za krepitev načela enakega obravnavanja organizirajo ad hoc informacijske kampanje in kampanje ozaveščanja ter usposabljanja.

Sprememba 68

Predlog direktive Člen 11

Države članice s ciljem spodbujati načelo enakega obravnavanja spodbujajo dialog z ustreznimi zainteresiranimi stranmi, zlasti nevladnimi organizacijami , ki imajo v skladu s svojo nacionalno zakonodajo in prakso legitimen interes prispevati k boju proti diskriminaciji na podlagi razlogov in na področjih, zajetih s to direktivo. Države članice s ciljem spodbujati načelo enakega obravnavanja spodbujajo dialog z ustreznimi zainteresiranimi stranmi, zlasti nevladnimi organizacijami, takšna posvetovanja pa vključujejo tudi nadzor izvajanja direktive .

Sprememba 69

Predlog direktive Člen 12 – odstavek 1

1. Države članice določijo organ ali organe za spodbujanje enakega obravnavanja vseh oseb ne glede na njihovo vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost. Ti organi so lahko sestavni del agencij, ki so na državni ravni zadolžene za varovanje človekovih pravic ali zaščito pravic posameznikov, vključno s pravicami po drugih aktih Skupnosti, vključno z direktivama 2000/43/ES in 2004/113/ES. 1. Države članice določijo neodvisno delujoči in ustrezno financirani organ ali organe za spodbujanje enakega obravnavanja vseh oseb ne glede na njihovo vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost. Države članice zagotovijo, da imajo organ ali organi pristojnosti na področjih, ki jih obsega ta direktiva in na področjih zaposlovanja in dela iz Direktive 2000/78/ES. Ti organi so lahko sestavni del agencij, ki so na državni ravni zadolžene za varovanje pravic po drugih aktih Skupnosti, vključno z direktivami 2000/43/ES, 2000/78/ES in 2004/113/ES.

Sprememba 70

Predlog direktive Člen 12 – odstavek 2 – alinea -1 (novo)

— olajševanje upravnih in sodnih postopkov, povezanih z diskriminacijo, kadar njena žrtev prebiva v drugi državi članici kot tožena oseba, in sicer tako da stopijo v stik z ustreznim organom ali organi v državi članici tožene osebe,

Sprememba 71

Predlog direktive Člen 12 – odstavek 2 – alinea -1a (novo)

— zagotavljanje dostopa tožniku do pravne pomoči v skladu z Direktivo Sveta 2003/8/ES z dne 27. januarja 2003 o zboljšanju dostopa do pravnega varstva v čezmejnih sporih z uvedbo minimalnih skupnih pravil v zvezi s pravno pomočjo pri takih sporih (2), kadar je to potrebno.

Sprememba 72

Predlog direktive Člen 12 – odstavek 2 – alinea 2

— izvajanje neodvisnih raziskav v zvezi z diskriminacijo, — nadziranje in izvajanje neodvisnih raziskav v zvezi z diskriminacijo, vključno glede uporabe protidiskriminacijske zakonodaje ,

Sprememba 73

Predlog direktive Člen 12 – odstavek 2 – alinea 3 a (novo)

— sodelovanje in izmenjavanje informacij z Agencijo EU za temeljne pravice in drugimi ustreznimi organi EU.

Sprememba 74

Predlog direktive Člen 12 – odstavek 2 a (novo)

2a. Države članice tem organom zagotovijo zadostna sredstva, da bodo lahko izvajali svoje naloge učinkovito in na dostopen način.

Sprememba 75

Predlog direktive Člen 13 – točka a

a) se odpravijo vsi zakoni in drugi predpisi, ki so v nasprotju z načelom enakega obravnavanja; (a) se takoj odpravijo vsi zakoni in drugi predpisi, ki so v nasprotju z načelom enakega obravnavanja;

Sprememba 76

Predlog direktive Člen 14

Države članice določijo predpise o sankcijah, ki se uporabljajo, če so kršene določbe domačega prava, sprejete na podlagi te direktive, in sprejmejo vse potrebne ukrepe, da zagotovijo njihovo izvajanje. Sankcije lahko obsegajo plačilo odškodnine, ki ne sme biti omejena z določitvijo vnaprejšnje zgornje meje, in morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračalne. Države članice določijo predpise o sankcijah, ki se uporabljajo, če so kršene določbe domačega prava, sprejete na podlagi te direktive, in sprejmejo vse potrebne ukrepe, da zagotovijo njihovo izvajanje. Sankcije lahko obsegajo plačilo odškodnine, ki ne sme biti omejena z določitvijo vnaprejšnje zgornje meje, in morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračalne ter morajo privesti do prenehanja diskriminatornega ravnanja in odprave njegovih učinkov .

Spremembi 59 in 77

Predlog direktive Člen 15 – odstavek 2

2. Da se upoštevajo posebne okoliščine, lahko države članice po potrebi določijo, da je treba obveznost v zvezi zagotavljanjem učinkovitega dostopa, kakor je opredeljeno v členu 4, izpolniti [najpozneje štiri leta po sprejetju]. Države članice, ki želijo uporabiti to dodatno obdobje, o tem obvestijo Komisijo najpozneje do datuma iz odstavka 1 ter navedejo razloge . 2. Da bi države članice lahko izpolnile zahtevo po zagotavljanju učinkovitega nediskriminatornega dostopa do obstoječih infrastruktur, politik ali postopkov v okviru pomena člena 4(1)(a), imajo lahko po potrebi na voljo dodatno obdobje 10 let [od datuma za prenos], da izpolnijo to obveznost . Države članice, ki želijo izkoristiti dodatno obdobje, Komisiji predložijo načrt za postopno izpolnjevanje zahtev iz člena 4(1)(a), vključno s cilji, sredstvi in časovnim razporedom. Vsaka država članica, ki se odloči uporabiti dodatno obdobje,polletno poroča Komisiji o ukrepih, ki jih sprejema za učinkovit nediskriminatoren dostop, in o napredku pri izvajanju člena 4(1)(a). Komisija polletno poroča Svetu.

Sprememba 78

Predlog direktive Člen 16 – odstavek 1

1. Države članice in nacionalni organi za enakost predložijo Komisiji najpozneje do …, po tem pa vsakih pet let vse informacije, ki jih Komisija potrebuje, da lahko za Evropski parlament in Svet pripravi poročilo o uporabi te direktive. 1. Države članice predložijo Komisiji najpozneje do …, po tem pa vsakih pet let vse informacije, ki jih Komisija potrebuje, da lahko za Evropski parlament in Svet pripravi poročilo o uporabi te direktive.

Sprememba 79

Predlog direktive Člen 16 – odstavek 1 a (novo)

1a. Najpozneje v … letih po začetku veljavnosti te direktive mora začeti veljati celosten pravni okvir Skupnosti v zvezi z nediskriminacijo, ki je v obliki ene same direktive in ki na podlagi člena 13 Pogodbe ES združuje in nadomešča vse obstoječe direktive, med njimi to direktivo. Ta nova direktiva predpisuje enako raven zaščite za vse vrste diskriminacije.

Sprememba 80

Predlog direktive Člen 16 – odstavek 2