EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 2.12.2015 COM(2015) 624 final SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU Izvajanje evropske agende za varnost:

akcijski načrt EU za boj proti nedovoljeni trgovini s strelnim orožjem

in eksplozivi ter njihovi uporabi



1.UVOD Komisija je 28. aprila 2015 sprejela evropsko agendo za varnost, v kateri je opredelila potrebo po okrepitvi pravnega okvira za orožje in boju proti nedovoljeni trgovini z njim. Poudarila je tudi potrebo, da se terorističnim mrežam omeji dostop do nevarnih snovi, kot so eksplozivi, in njihova uporaba. Svet je na podlagi evropske agende za varnost 8. oktobra 2015 pozval države članice, Komisijo, Europol in Interpol, naj povečajo rabo sredstev za preprečevanje nedovoljene trgovine s strelnim orožjem. Nedovoljena trgovina s strelnim orožjem je del osrednjih dejavnosti organiziranih kriminalnih združb in je poleg drugih oblik nedovoljene trgovine, kot je trgovina s prepovedanimi drogami, eden glavnih virov prihodkov teh združb. Strelno orožje je vzvod za druge oblike kaznivih dejanj ter se uporablja za ustrahovanje, prisilo in nasilje tolp. Poleg organiziranega kriminala so grozljivi teroristični napadi v zadnjem letu pokazali, da je nujno treba preprečiti dostop do strelnega orožja in eksplozivov. Napadi v Parizu in Københavnu ter poskus napada na vlak Thalys so opozorili na dejstvo, da imajo teroristične mreže dostop do orožja in eksplozivov prek mrež organiziranega kriminala in črnega trga. S tega vidika je ključno, da EU in zlasti države članice okrepijo svoja prizadevanja za odpravo resne grožnje za notranjo varnost Unije, ki jo predstavljata nedovoljena trgovina s strelnim orožjem in uporaba eksplozivov. Komisija je 18. novembra 2015 sprejela sveženj zakonodajnih ukrepov za okrepitev nadzora nad strelnim orožjem v Evropski uniji. V naslednji fazi je treba izboljšati operativno sodelovanje na ravni EU med državami članicami in s tretjimi državami. To sporočilo določa specifične ukrepe, ki so potrebni za izvajanje evropske agende za varnost na področju nedovoljene trgovine s strelnim orožjem in eksplozivi, pri čemer izhaja tudi iz operativnega akcijskega načrta za leto 2016 v okviru cikla politik EU. 2.omejitev dostopa do nezakonitega strelnega orožja in eksplozivov Kljub obstoječi zakonodaji na ravni EU so strelno orožje, eksplozivi in predhodne sestavine za eksplozive še vedno prelahko dostopni. Dostop do njih prek nezakonitih poti je postal bolj zapleten zaradi razpoložljivosti orožja na internetu. Potreben je celovit pristop, da se podpre zatrtje nedovoljene trgovine z orožjem ter uporabe strelnega orožja in eksplozivov, obenem pa zaščiti zakonita trgovina s strelnim orožjem in zakonita uporaba kemičnih snovi. Boljši pregled nad obveščevalnimi podatki Za okrepitev in pospešitev učinkovitega preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj pri odzivanju na navedene grožnje je bistveno pridobiti boljši pregled nad obveščevalnimi podatki o nedovoljeni trgovini s strelnim orožjem, uporabi eksplozivov in preusmerjanju z zakonitih trgov ter izboljšati obstoječa statistična in analitična orodja na ravni EU in na nacionalni ravni. V ta namen bi morali vsi ustrezni deležniki sprejeti naslednje dodatne ukrepe: 1. Komisija poziva vse države članice, naj vzpostavijo nacionalne kontaktne točke za strelno orožje z namenom razvoja strokovnega znanja ter izboljšanja analiz in strateškega poročanja o nedovoljeni trgovini s strelnim orožjem, zlasti s kombinacijo uporabe balističnih podatkov in obveščevalnih podatkov o kaznivih dejanjih . 2. Mreže nedovoljene trgovine se širijo zunaj meja Evrope, zato bo Komisija sodelovala z Uradom Združenih narodov za droge in kriminal (UNODC), kar bo pomembno za razvoj mednarodno usklajenega zbiranja podatkov, da bi lahko redno kartirali globalne poti nedovoljene trgovine s strelnim orožjem v smeri EU in te podatke dajali na voljo organom za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj v vseh državah članicah. 3. Europol naj bi v skladu z operativnim akcijskim načrtom za leto 2016 okrepil svoje dejavnosti na področju spletne nedovoljene trgovine in preusmerjanja zakonite trgovine, pri čemer mu bo pri morebitnem nadzoru nedovoljenih virov strelnega orožja, eksplozivov in predhodnih snovi za eksplozive v pomoč tudi njegova enota za prijavljanje sumljivih spletnih vsebin. 4. Europol bo na podlagi ocen, ki jih bo prejel od deležnikov, še naprej izboljševal zbiranje informacij in obveščevalnih podatkov v zvezi s strelnim orožjem, vključno z nedovoljeno trgovino, zaseženim in ukradenim strelnim orožjem ter načini delovanja, da bi lahko pravočasno pripravljal informacijske produkte / zgodnja opozorila in posodobljeno ocene ogroženosti, ki bodo med drugim zajemali sejme strelnega orožja in podjetja za hitro dostavo v EU. Europol bo te dokumente dal na voljo nacionalnim organom za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj v vseh državah članicah. 5. Komisija bo še naprej zagotavljala finančno pomoč, pri čemer se bo osredotočila na projekte s širokim področjem uporabe in velikim vplivom zbiranja podatkov. Pripravljenost na nove grožnje in tveganja Znano je, da se organizirani kriminal in teroristične mreže hitro razvijajo ter v največji možni meri izkoriščajo tehnološke inovacije. Komisija bo zato sodelovala z industrijo strelnega orožja in kemično industrijo, ustreznimi nacionalnimi organi za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj ter Europolom, da bi ovrednotila vpliv tehnološkega napredka na potencialno razpoložljivost strelnega orožja in eksplozivov ter da bi ocenila morebitne varnostne vrzeli.

Hkrati bi bilo treba okrepiti zmogljivosti za hitro odzivanje na nove grožnje (npr. tridimenzionalno tiskanje). Na zunanjih mejah EU bodo carinski organi – v sodelovanju z drugimi organi za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj in na podlagi informacij, pridobljenih od Europola in drugih sistemov za analizo podatkov – izpopolnili veljavna skupna carinska merila za tveganja, da bi izboljšali odkrivanje nedovoljene trgovine z orožjem in strelnim orožjem. Izboljšanje varovanja eksplozivov EU je leta 2008 sprejela veljavni akcijski načrt EU za okrepitev varovanja eksplozivov. Večina ukrepov je že bilo izvedenih s skupnimi prizadevanji Komisije, držav članic EU, Europola, raziskovalnih institucij in zasebnega sektorja. Dosežen je bil znaten napredek in države članice so zlasti poudarile dodano vrednost ukrepov za izboljšanje izmenjave informacij in dobrih praks, za razvoj usklajenih standardov in postopkov ter za podporo raziskavam in usposabljanju v zvezi z eksplozivi. Ključni dosežek akcijskega načrta je bilo sprejetje Uredbe (EU) št. 98/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o trženju in uporabi predhodnih sestavin za eksplozive. Uredba, ki je začela veljati 2. septembra 2014, lahko prepreči teroristična dejanja s preprečevanjem dostopa do sestavin, ki so potrebne za izdelavo bomb, in z omogočanjem zgodnjih policijskih preiskav o sumljivih transakcijah in drugih incidentih. Zato je nujna prednostna naloga zagotoviti njeno polno izvajanje v državah članicah in vzporedno z razvojem groženj krepiti nadzor nad predhodnimi sestavinami. To bo doseženo z naslednjimi ključnimi ukrepi: 1.Komisija bo spodbujala usklajene ukrepe v celotni EU ter prakse, kot so: a) čezmejna izmenjava informacij med nacionalnimi kontaktnimi točkami za zagotovitev, da so organi za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj vseh zadevnih držav članic obveščeni o sumljivih dogodkih, z uporabo ene od obstoječih platform Europola, kot je evropski sistem za podatke o bombah (European Bomb Data System – EBDS), ter b) obširno in sistematično spremljanje prodaje predhodnih sestavin na internetu s strani organov za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj ter ukrepi za nadaljnjo omejitev dostopa do njih. 2.Komisija bo poleg tega nadalje razvijala svoja prizadevanja na področju dobavne verige predhodnih sestavin s pripravo in promocijo usmerjevalnih gradiv, ki priporočajo dobre prakse za kemično industrijo, sektor prodaje na drobno in druge relevantne sektorje. 3.Komisija bo pospešila prizadevanja za predložitev spremembe uredbe leta 2016 in proučila potrebo po strožjih ukrepih, tudi vključitvi novih nevarnih snovi; razširitev področja uporabe na poklicne uporabnike; zahtevo po deklaracijah končnih uporabnikov za transakcije in registraciji proizvajalcev, prodajalcev na drobno in uvoznikov; omejitev in nadzor izvoza; povečanje omejitve spletne prodaje in samopostrežnih blagajn ter določitev vloge carinskih organov. Za preprečevanje preusmerjanja, zlorab ali nedovoljenega dostopa do nevarnih kemikalij je nujno ustrezno preverjanje osebja. V državah članicah EU ni enotnih minimalnih standardov in postopkov preverjanja pri zaposlovanju in usposabljanju osebja, vključenega v dobavno verigo eksplozivov in v drugih varnostno občutljivih sektorjih, zato bo Komisija proučila, ali je potrebno ukrepanje na ravni EU. Specifični ukrepi: izboljšanje obstoječih statističnih in analitičnih orodij ter razvoj ocen na nacionalni ravni glede pretoka strelnega orožja in njegove razpoložljivosti; prednostna naloga je izmenjava na ravni EU; Europol bo pripravljal analitične produkte za celotno EU ter zaradi močnih povezav s terorizmom okrepil nadzorno vlogo enote EU za prijavljanje sumljivih spletnih vsebin, kartiranje globalnih poti nedovoljene trgovine s strelnim orožjem v smeri EU, ki ga bo izvajal UNODC; prizadevanja skupaj s partnerji za izboljšanje poznavanja nedovoljene trgovine s strelnim orožjem, vključno s spletno nedovoljeno trgovino in preusmerjanjem zakonite trgovine; izboljšanje dostopa do vseh analitičnih produktov na nacionalni ravni in ravni EU za organe za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj vseh držav članic; nadaljnje zagotavljanje finančne pomoči s poudarkom na projektih s širokim področjem uporabe in velikim vplivom zbiranja podatkov; ocena tveganj, ki izhajajo iz tehnoloških inovacij, kot je tridimenzionalno tiskanje; okrepitev varovanja eksplozivov s polnim izvajanjem uredbe o predhodnih sestavinah za eksplozive in predlog spremembe uredbe o predhodnih sestavinah na leto 2016; ocena potreb po uskladitvi standardov in postopkov preverjanja na ravni EU. 3.OKREPITEV OPERATIVNEGA SODELOVANJA V evropski agendi za varnost je poudarjena nujnost okrepitve operativnega sodelovanja med zadevnimi organi držav članic. Bistveno je uporabiti razpoložljivo strokovno znanje in zagotoviti ustrezno usposabljanje za organe za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj ter druge ustrezne organe in strokovnjake iz držav članic. V tem okviru bi bilo treba izkoristiti celoten potencial mrež organov za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj ter strokovnih mrež . Povečanje čezmejnega operativnega sodelovanja Operativni akcijski načrt za strelno orožje že vključuje večino teh ukrepov. Ukrepi med drugim zajemajo dneve skupnega ukrepanja ter obveščevalno vodene dejavnosti proti preprodajalcem orožja in ključnim omogočevalcem (npr. zakoniti poslovni sektorji ali podjetja za hitro dostavo). Za boj proti nedovoljeni trgovini s strelnim orožjem je bistveno tudi pravosodno sodelovanje med nacionalnimi organi. Eurojust je v zadnjih letih sodeloval v več pomembnih primerih, zlasti v povezavi z drugimi kaznivimi dejanji, kot je trgovina s prepovedanimi drogami. Preprečevanje nedovoljene dobave strelnega orožja prek interneta (odprti internet in temno omrežje) Zmožnost mrež organiziranega kriminala in teroristov, da pridobijo strelno orožje ali njegove sestavne dele na spletu, bodisi na „odprtem internetu“ ali „temnem omrežju“, predstavlja šibko točko, ki jo je treba obravnavati prednostno. Izvesti bi bilo treba naslednje ukrepe: 1.Poleg polnega izvajanja operativnega akcijskega načrta za strelno orožje Komisija poziva države članice, naj vzpostavijo enote za spremljanje kibernetske kriminalitete ali, če take enote že obstajajo, da svoje dejavnosti osredotočijo na odkrivanje nedovoljene trgovine s strelnim orožjem ali njegovimi sestavnimi deli na internetu. 2.Europol bo na podlagi izkušenj, pridobljenih pri operaciji Onymous in s forumom Darkode , podpiral operacije in preiskave držav članic z zagotavljanjem operativnih analiz, usklajevanja in strokovnega znanja, zlasti prek visoko specializiranih tehničnih in digitalnih forenzičnih podpornih zmogljivosti ter polno uporabo projektne skupine za ukrepanje na področju kibernetske kriminalitete (J-CAT) . 3.Europol bo razvil tudi sklop orodij za spletne preiskave, predvsem v sodelovanju z uradom ZDA za alkohol, tobak, strelno orožje in eksplozive.

4.Ker je večina internetne infrastrukture v lasti zasebnega sektorja, ki jo tudi upravlja, bo Komisija vključila preprečevanje in odkrivanje nedovoljene trgovine s strelnim orožjem, njegovimi sestavnimi deli ter eksplozivi v obstoječa partnerstva z zasebnim sektorjem . Okrepitev nadzora pretoka znotraj EU Sistem nadzora nad eksplozivi in zaščite pred njimi (SCEPYLT) omogoča elektronsko odobritev prenosa eksplozivov znotraj EU, kar omogoča hitrejši in lažji nadzor nad pretokom eksplozivov po Evropi. V prihodnje bi se lahko uporabljal tudi kot orodje za sledljivost za podporo prizadevanjem na področju identifikacije in spremljanja. Komisija bo za izboljšanje nadzora nad eksplozivi spodbujala vse države članice, naj se povežejo v ta sistem in ga v celoti uporabljajo. Komisija bo v skladu s predlogom za spremembo direktive o strelnem orožju, sprejetim 18. novembra 2015, ocenila načine za vzpostavitev sistema izmenjave informacij o pretoku strelnega orožja znotraj EU ob upoštevanju ustreznih obstoječih informacijskih sistemov in instrumentov EU. Ta sistem bi moral zagotavljati povezavo med državami članicami, ki prispevajo informacije, in državami članicami, ki jih prejmejo, da bi bili notranji prenosi varnejši ter sledljivost orožja in streliva boljša. Da bi okrepili sledljivost pretoka zakonitega strelnega orožja znotraj posamezne države članice in med državami članicami, bo Komisija proučila možnost prepovedi gotovinskih plačil v zvezi s prodajo ali nabavo strelnega orožja in streliva, ki jo opravljajo posamezniki. Okrepljen nadzor na zunanjih mejah Čeprav so viri nedovoljene trgovine s strelnim orožjem in eksplozivi raznoliki, so nadzor na zunanjih mejah ter policijsko in carinsko sodelovanje še vedno ključnega pomena. Komisija poziva države članice, naj na zunanjih mejah izvajajo kontrole blaga na podlagi tveganj, ne glede na to, ali blago prihaja v državo s trgovskim prometom (npr. kontejnerji), potniškim prometom (npr. avtomobili) ali v prtljagi potnikov. Komisija v ta namen predlaga, da se na zunanjih mejah uvedejo ukrepi prednostnega carinskega nadzora z državami članicami v zvezi z nedovoljeno trgovino s strelnim orožjem in – kolikor je to mogoče – eksplozivi. Komisija bo pospešila izvajanje vseh ukrepov, povezanih z varnostjo, predvidenih v strategiji in akcijskem načrtu za obvladovanje tveganja na carinskem področju, v skladu s tem pa bi morale tudi države članice ustrezno okrepiti svoja prizadevanja . Spremljanje strelnega orožja, ki ga uporabljajo storilci kaznivih dejanj in teroristi Spremljanje strelnega orožja je bistven del preiskovanja kaznivih dejanj, povezanih s strelnim orožjem, in pridobivanja več informacij o kanalih za nezakonito strelno orožje. Prav tako je ključnega pomena za uspešno preprečevanje dostopa do eksplozivov in predhodnih sestavin za eksplozive. Pri preiskavah bi bila v pomoč tudi možnost spremljanja streliva, ki je trenutno omejena. S spremembo direktive o strelnem orožju, ki jo predlaga Komisija, naj bi bila uvedena skupna pravila o označevanju strelnega orožja, da bi izboljšali sledljivost zakonito posedovanega ali uvoženega strelnega orožja. Komisija bo poleg tega še naprej v celoti podpirala dejavnosti evropske strokovne skupine za strelno orožje pri pripravi priročnika za sledenje in spremljanje nezakonitega strelnega orožja. Priročnik, ki bo izhajal iz mednarodnega instrumenta za sledenje in najboljših mednarodnih praks, ki so se razvile z mednarodnimi standardi nadzora nad osebnim orožjem Združenih narodov (ISACS) , bo poslan organom za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj v vseh državah članicah. Smernice in pravila glede spremljanja bi lahko vključevala zahtevo po predložitvi poročil Europolu, kar bi olajšalo mednarodne zahtevke za spremljanje. Okrepitev usposabljanja Usposabljanje je bistveno za dvig ravni strokovnega znanja in s tem boljšega sodelovanja na ravni EU. Za učinkovit in dosleden nadzor zunanjih meja je potrebna tudi izmenjava najboljših praks, strokovnega znanja in informacij v praksi. CEPOL bo nadaljeval s svojimi dejavnostmi na tem področju in opravil „analizo vrzeli“ za ugotavljanje trenutnih potreb po usposabljanju. Na podlagi te analize bi bilo mogoče v sodelovanju z Evropsko mrežo za odstranjevanje neeksplodiranih ubojnih sredstev (EEODN) oblikovati skupne učne načrte za strelno orožje in eksplozive za strokovnjake vseh držav članic. CEPOL bo proučil tudi možnost razvoja programov usposabljanja s strokovnjaki za strelno orožje iz tretjih držav. Razvoj inovativnih orodij odkrivanja V sporočilu Komisije iz leta 2014 o novem pristopu k odkrivanju je bilo poudarjeno, da je strategija odkrivanja nevarnosti lahko učinkovita le, če so ustrezno upoštevane nevarne snovi in okolje (letalski promet, javne površine, športni dogodki, območja mestnega prometa itd.). Medtem ko v civilnem letalstvu veljajo posebni standardi za tehnologije in postopke odkrivanja, na drugih javnih področjih do zdaj ni bilo takih standardov (športni dogodki, drugi načini prevoza in kritična infrastruktura). Potrebna so nadaljnja prizadevanja tako v zvezi z uporabo tehnologij za odkrivanje kot pri standardizaciji njihove uporabe. Komisija je leta 2012 začela izvajati program s poskusi odkrivanja v različnih operativnih okoljih (letališča, kritična infrastruktura, javne stavbe in dogodki, npr. EURO 2012 na Poljskem). Komisija bo na podlagi zgoraj navedenih dejavnosti ocenila izvedljivost vzpostavitve skupine EU za odkrivanje, sestavljene iz strokovnjakov Komisije in držav članic, ki bi določila program krepitve zmogljivosti in podpore na področju odkrivanja eksplozivov in strelnega orožja. Takšna skupina bi se lahko sprva osredotočila na zagotavljanje podpore organom za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj ter ustreznim službam držav članic in nato svoje dejavnosti ustrezno razširila.

Specifični ukrepi: povečanje čezmejnega sodelovanja s pomočjo: opolnega izvajanja operativnega akcijskega načrta za strelno orožje, ookrepljenega sodelovanja za preprečevanje nedovoljene spletne dobave strelnega orožja (odprti internet in temno omrežje), oocene načinov za vzpostavitev sistema izmenjave informacij o pretoku strelnega orožja znotraj EU ob upoštevanju ustreznih obstoječih informacijskih sistemov in instrumentov EU, oproučitve možnosti prepovedi gotovinskih plačil v zvezi s prodajo ali nabavo strelnega orožja in streliva s strani posameznikov, ookrepitve nadzora zunanjih meja s kontrolo blaga na podlagi tveganj in z uvedbo ukrepov prednostnega carinskega nadzora; okrepitev spremljanja strelnega orožja s pripravo priročnika za sledenje in spremljanje nezakonitega strelnega orožja v okviru evropske strokovne skupine za strelno orožje; razvoj skupnih učnih načrtov o strelnem orožju in eksplozivih; razvoj inovativnih orodij odkrivanja; skupni operativni ukrepi, ki vključujejo vse ustrezne organe za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj. 4.Izboljšanje zbiranja in izmenjave operativnih informacij z optimalno uporabo obstoječih orodij Evropska agenda za varnost je poudarila nujno potrebo, da se v celoti izkoristijo obstoječi instrumenti, ki jih Unija daje na razpolago državam članicam za lažjo izmenjavo informacij med nacionalnimi organi za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj. Za obravnavo preostalih kritičnih vrzeli bodo morda potrebni dodatni instrumenti EU, pri čemer bo treba zagotoviti učinkovito interoperabilnost obstoječih sistemov. Ker obstajajo različni sistemi za izmenjavo informacij, ki jih različni organi za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj uporabljajo za različne namene, vsi pa so pomembni za boj proti nedovoljeni trgovini s strelnim orožjem in eksplozivi, je potrebna tesnejša medsebojna tehnična povezljivost teh sistemov. Komisija bo ocenila, kako bi bilo mogoče najbolje zagotoviti učinkovito združljivost. Komisija bo v ta namen posebno pozornost namenila potrebi po okrepitvi sodelovanja med policijo in carino, pri čemer bo upoštevala sistem izmenjave informacij o pretoku strelnega orožja znotraj EU, ki naj bi bil vzpostavljen na podlagi osnutka spremembe direktive o strelnem orožju, predložene 18. novembra 2015. Zagotavljanje interoperabilnosti med sistemi iARMS / SIS II / UMF Komisija v skladu s sklepi Sveta z dne 8. oktobra 2015 poziva države članice, naj sistematično vnašajo informacije o iskanem strelnem orožju v SIS in povečajo vnašanje informacij o strelnem orožju v Europolov informacijski sistem (EIS) in Interpolov sistem iARMS, kadar so na voljo. Interoperabilnost med schengenskim informacijskim sistemom (SIS) in Interpolovim sistemom iARMS bi močno olajšala preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj, ki bi bilo tako tudi bolj učinkovito. Takšna interoperabilnost se v praksi že udejanja z ukrepi, ki jih izvajata Komisija in Interpol. Interpol je nadgradil programsko opremo za iskanje („FIND“), tako da zajema tudi strelno orožje, in pozval države članice k prostovoljnemu sodelovanju v pilotnem projektu, ki bo potekal v prvi polovici leta 2016 in bo zajemal hkratno iskanje v nacionalnih zbirkah podatkov ter sistemih SIS in iARMS. V osnovi bo mogoče vrednost „strelno orožje“ iskati v obeh sistemih in nato primerjati razpredelnice, ki opisujejo znamke strelnega orožja. Komisija bo še naprej sodelovala z Europolom, Interpolom in državami članicami, da bi zagotovila interoperabilnost med obema sistemoma do julija 2016. Zato Komisija poziva države članice k sodelovanju v pilotnem projektu. Hkrati bi dostop za vse nacionalne organe za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj ter mejne in carinske organe v okviru njihovih pristojnosti močno izboljšal učinkovitost operativnega dela na tem področju. Še naprej bi bilo treba izkoriščati možnost hkratnega vnašanja ali iskanja informacij v več podatkovnih zbirkah, ki vsebujejo podobne ali dopolnjujoče se informacije. Okrepitev izmenjave balističnih podatkov Večina strelnega orožja ima lastne edinstvene identifikacijske značilnosti in tudi če strelno orožje ni bilo puščeno na kraju kaznivega dejanja, je mogoče ključne informacije določiti na podlagi izstrelka, narave rane (če obstaja) in morebitnih ostankov okoli nje. Trenutno ni vseevropskega sistema za analizo balističnih podatkov in centralnega odložišča podatkov za združevanje in primerjavo teh analiz. Doslej so države članice EU ponavadi uporabljale dva različna sistema . Komisija je v okviru 7. okvirnega programa podprla projekt Odisej (Odyssey Platform), namenjen reševanju problema analiziranja podatkov o kaznivih dejanjih in balističnih podatkov iz različnih balističnih sistemov, ki se uporabljajo po Evropi. Komisija bo na podlagi ugotovitev projekta Odisej olajšala izmenjavo balističnih informacij prek namenske platforme z uporabo mreže balističnih informacij in drugih ustreznih sistemov, ki se uporabljajo v državah članicah. Obsežna uporaba mehanizma iTRACE Mednarodna skupnost trenutno nima konkretnih informacij o tem, kdaj, kje in kako zakonito proizvedeno konvencionalno orožje vstopi na nezakoniti trg in se preusmeri k udeležencem v oboroženih spopadih ali drugim nezakonitim končnim uporabnikom. EU zato financira projekt „iTRACE“ . Na podlagi pozitivnih rezultatov tega projekta podpira tudi drugo fazo programa iTRACE, ki vključuje okrepitev preiskav na terenu ter razširitev geografskega področja uporabe tega instrumenta. Vendar je jasno, da je napredek odvisen od odzivanja držav, vključno z vsemi državami članicami EU, na zahtevke za spremljanje. Poleg tega bi bilo treba vsako odkritje katerega koli nacionalnega organa za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj preveriti s tem orodjem. Komisija bo v ta namen proučila, ali bi bilo treba za države članice EU sprejeti zavezujoča pravila na tem področju. Komisija bo podpirala tesno sodelovanje med Europolom, Interpolom, glavnimi akterji mehanizma iTRACE in drugimi ustreznimi organi, kot so carinski organi ter organi za izdajo dovoljenj za uvoz in izvoz strelnega orožja, da bi optimizirali operativno sodelovanje, sledljivost in preprečevanje preusmerjanja strelnega orožja na nezakoniti trg. Razvoj Europolovega analitičnega sistema in zagotavljanje polne uporabe Europolove kontaktne točke za strelno orožje

Europol naj bi leta 2016 začel uporabljati novo platformo za Europolov analitični sistem (Europol Analysis System – EAS), ki je močno analitično orodje za podporo operativnih in strateških analiz podatkov, ki jih prispevajo države članice in tretje strani. Zasnovana je kot eden od osrednjih Europolovih sistemov za obdelavo informacij. Komisija si bo prizadevala za hitro in celovito implementacijo tega instrumenta, tako da bo zagotavljala pomoč državam članicam in podpirala dodatna prizadevanja za izboljšanje sistematičnega spremljanja strelnega orožja. Proučila bo potrebo po zavezujočih pravilih na tem področju, da se izboljšajo analitične zmogljivosti Europola za podporo organom vseh držav članic za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj. Europol je na zahtevo Sveta leta 2014 vzpostavil kontaktno točko za strelno orožje. Kontaktna točka zagotavlja strateško in operativno podporo za tekoče preiskave. Z njo je trenutno povezanih 21 držav članic in 6 drugih partnerjev . Od svoje ustanovitve je kontaktna točka za strelno orožje prejela 3 089 prispevkov s približno 625 preiskovalnimi primeri, vključno z informacijami o 35 000 kosih strelnega orožja, 28 700 osebah in blizu 3 216 osumljenih podjetjih. Letos je kontaktna točka prejela 1 750 prispevkov. Komisija poziva vse države članice, naj proaktivno izmenjujejo informacije in polno sodelujejo v dejavnostih kontaktne točke za strelno orožje. Čim boljša uporaba evropskega sistema za podatke o bombah Komisija je v okviru akcijskega načrta EU za eksplozive financirala razvoj evropskega sistema za podatke o bombah (European Bomb Data System – EBDS), ki ga trenutno upravlja Europol. V evropski sistem za podatke o bombah so vključene skoraj vse države članice, Norveška in Komisija, uporablja pa se lahko za izmenjavo tehničnih podatkov o eksplozivih, kemičnih, bioloških, radioloških in jedrskih snoveh (KBRJ) ter incidentih, trendih in napravah. Zagotoviti bi bilo treba popolno povezljivost zadevnih uporabnikov v državah članicah ter nadaljevati prizadevanja za opredelitev vseh ustreznih uporabnikov in jih usposobiti. Poleg tega bo Komisija skupaj z Europolom ocenila, ali bi moral evropski sistem za podatke o bombah vključevati informacije v smislu „zgodnjega opozarjanja“ in zmogljivosti za odkrivanje ter ali bi bilo treba sistem povezati z nekaterimi drugimi evropskimi podatkovnimi zbirkami. Za dopolnitev informacij, ki se izmenjujejo v okviru evropskega sistema za podatke o bombah, bo Komisija predlagala redne informativne sestanke za države članice in Europol v zaupnem okolju, namenjene izmenjavi specializiranih ocen groženj v zvezi z eksplozivi. Specifični ukrepi: ocena obstoječih sistemov izmenjave informacij, ki so pomembne za boj proti nedovoljeni trgovini s strelnim orožjem in eksplozivi, da se zagotovi njihova tehnična združljivost, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti okrepitvi sodelovanja med policijo in carino ter razvoju, predvidenemu v osnutku direktive o strelnem orožju; zagotavljanje učinkovite interoperabilnosti med obstoječimi informacijskimi sistemi, vključno s sistemoma iARMS / SIS II v povezavi z UMF; razširitev uporabe mehanizma iTRACE, evropskega sistema za podatke o bombah (EBDS) in Europolovega analitičnega sistema ob zagotavljanju polne uporabe njegove kontaktne točke za strelno orožje; okrepitev izmenjave balističnih podatkov prek namenske platforme. 5.OKREPLJENO SODELOVANJE S TRETJIMI DRŽAVAMI Kakor je bilo navedeno v skupnem sporočilu Evropske komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o pregledu evropske sosedske politike, sprejetem 18. novembra 2015, bo EU okrepila sodelovanje s sosedskimi državami na področju varnostne razsežnosti, vključno z bojem proti trgovini z ljudmi, nedovoljeni trgovini z osebnim in lahkim orožjem ter sodelovanjem na področju prepovedanih drog. Nedovoljeno trgovino z orožjem in eksplozivi bi bilo treba sistematično vključiti v varnostne dialoge s ključnimi partnerskimi državami in organizacijami. Na podlagi teh dialogov bi bilo po potrebi treba oblikovati tudi posamezne skupne akcijske načrte za strelno orožje in po možnosti tudi za eksplozive, pri čemer bi bile vključene agencije EU, kot so Europol, Eurojust in CEPOL ter ustrezne mednarodne organizacije, kot so Združeni narodi in Interpol. V nekaterih primerih bi bilo mogoče predvideti finančno pomoč EU (npr. za zaplenjeno/razgrajeno strelno orožje), denimo v okviru instrumenta za prispevanje k stabilnosti in miru, drugih programov pomoči EU ali proračuna SZVP. Usposabljanje in drugi podporni ukrepi (vključno z zagotavljanjem ustrezne opreme in orodij) za krepitev zmogljivosti partnerskih držav in drugih zadevnih tretjih držav za boj proti nedovoljeni trgovini in uporabi strelnega orožja in eksplozivov bi morali biti, kadar je to ustrezno, vključeni v programe sodelovanja na globalni, regionalni in dvostranski ravni. Krepitev operativnih dejavnosti in razširitev področja uporabe akcijskega načrta med EU in jugovzhodno Evropo EU in njene partnerice iz jugovzhodne Evrope imajo skupen interes za okrepitev medsebojnega sodelovanja proti skupnim grožnjam, ki jih predstavlja nedovoljena trgovina z orožjem in eksplozivi za vojaške namene. To sodelovanje se je nadalje razvilo s sprejetjem akcijskega načrta o nedovoljeni trgovini s strelnim orožjem med EU in regijo jugovzhodne Evrope za obdobje 2015–2019. Dejavnosti v okviru akcijskega načrta je treba nemudoma dodatno okrepiti, da bi dodatno zmanjšali nedovoljen pretok strelnega orožja v EU. Europol bi moral pospešiti izvajanje operativnega akcijskega načrta za leto 2016 v okviru cikla politik, zlasti z vzpostavitvijo obveščevalno vodenih skupnih operacij ter tesnejšim sodelovanjem med uradniki za zvezo v regiji in mrežo strokovnjakov za strelno orožje. Komisija bo v začetku leta 2016 organizirala drugo konferenco s partnerji z Zahodnega Balkana, ki bo namenjena oceni izvajanja akcijskega načrta in razpravi o nadaljnjih korakih, vključno s predlogom za razširitev tega akcijskega načrta na nedovoljene eksplozive. Države Zahodnega Balkana izvajajo nacionalne strategije za boj proti nedovoljeni trgovini z orožjem ter širjenju osebnega in lahkega orožja. Napredek na tem področju se spremlja tudi v okviru pristopnih pogajanj pri poglavju 24 – Pravosodje, svoboda in varnost. Komisija bo na podlagi izkušenj, pridobljenih pri podobnih pobudah, v sodelovanju s ključnimi partnerji razmislila o smiselnosti shem ponovnega odkupa strelnega orožja v regiji. Krepitev sodelovanja z državami na Bližnjem vzhodu in v severni Afriki (MENA)