Objava zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, v skladu s členom 50(2)(b) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2021/C 396/15)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 (1) Evropskega parlamenta in Sveta je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od dneva te objave.

ZAHTEVEK ZA ODOBRITEV SPREMEMBE SPECIFIKACIJE PROIZVODA ZA ZAJAMČENE TRADICIONALNE POSEBNOSTI, KI NI MANJŠA

Zahtevek za odobritev spremembe v skladu s členom 53(2), prvi pododstavek, Uredbe (EU) št. 1151/2012

„ZIEGEN-HEUMILCH“/„GOAT’S HAYMILK“/„LATTE FIENO DI CAPRA“/„LAIT DE FOIN DE CHÈVRE“/„LECHE DE HENO DE CABRA“

EU št.: TSG-AT-2290-AM01 – 25. februar 2021

1. Skupina vložnikov in pravni interes

Ime skupine: ARGE Heumilch Österreich

Naslov: Grabenweg 68, A-6020 Innsbruck

Tel. +43 512345245

E-naslov: office@heumilch.at

Izjava o pravnem interesu skupine:

Zahtevek za spremembo vlaga skupina proizvajalcev, ki je vložila zahtevek za registracijo proizvoda „Kozje seneno mleko“.

Označba „Kozje seneno mleko“ v jezikih držav s tradicijo proizvodnje kozjega senenega mleka pomeni zavezanost tradicionalni metodi proizvodnje in zajamčeno tradicionalno posebnost. Tako pomaga krepiti zaščiteno označbo „Kozje seneno mleko“, kar koristi tudi skupini vložnikov.

2. Država članica ali tretja država

Avstrija

3. Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

☒ Ime proizvoda

☐ Opis proizvoda

☐ Metoda proizvodnje

☒ Drugo [Navedite.]

4. Vrsta sprememb

☒ Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZTP, ki se ne šteje za manjšo v skladu s členom 53(2), četrti pododstavek, Uredbe (EU) št. 1151/2012.

5. Spremembe

1. Dodajanje slovenske označbe „Kozje seneno mleko“:

V točki „1. Ime za registracijo“ sta dodani slovenska označba za seneno mleko in navedba zadevnih jezikov (de, en, it, fr, es, sl):

„Ziegen-Heumilch“ (de)/„Goat’s Haymilk“ (en)/„Latte fieno di capra“ (it)/„Lait de foin de chèvre“ (fr)/„Leche de heno de cabra“ (es)/„Kozje seneno mleko“ (sl)

Razlog: Ker se „Kozje seneno mleko“ proizvaja v Sloveniji v skladu s tradicionalno metodo proizvodnje iz specifikacije proizvoda, bi bilo treba zaščititi tudi slovensko označbo. Z navedbo zadevnih jezikov je pojasnjeno, v katerih jezikih je označba zaščitena kot ZTP.

2. Nadomestitev besedne zveze „kmetijsko gospodarstvo“ z besedno zvezo „živinorejsko gospodarstvo“ in dodajanje besedne zveze „živinorejsko gospodarstvo“:

— V točki 4.2, drugi odstavek, ki se nanaša na predpise o senenem mleku, je besedna zveza „kmetijsko gospodarstvo“ nadomeščena z besedno zvezo „živinorejsko gospodarstvo“:

— Staro besedilo: „Celotno kmetijsko gospodarstvo mora biti upravljano po pravilih proizvodnje senenega mleka.“

— Novo besedilo: „Celotno živinorejsko gospodarstvo mora biti upravljano po pravilih proizvodnje senenega mleka.“

— V točki 4.2 „Druge določbe“ je v vsaki alinei dodan izraz „živinorejsko gospodarstvo“: Staro besedilo: „— Prepoved proizvodnje in skladiščenja silaže (fermentirane krme). — Prepoved priprave in skladiščenja vseh vrst okroglih bal v ovoju. — Prepoved priprave vlažnega ali fermentiranega sena.“ Novo besedilo: „— Prepoved proizvodnje in skladiščenja silaže (kisane krme) na živinorejskem gospodarstvu. — Prepoved priprave in skladiščenja vseh vrst okroglih bal v ovoju na živinorejskem gospodarstvu. — Prepoved priprave vlažnega ali kisanega sena na živinorejskem gospodarstvu.“

Razlog: Spremembe so potrebne zaradi jasnosti.

SPECIFIKACIJA PROIZVODA ZA ZAJAMČENO TRADICIONALNO POSEBNOST

„Ziegen-Heumilch“/„Goat’s Haymilk“/„Latte fieno di capra“/„Lait de foin de chèvre“/„Leche de heno de cabra“/„Kozje seneno mleko“

EU št.: TSG-AT-2290-AM01 – 25. februar 2021

Avstrija

1. Ime

„Ziegen-Heumilch“/„Goat’s Haymilk“/„Latte fieno di capra“/„Lait de foin de chèvre“/„Leche de heno de cabra“/„Kozje seneno mleko“

2. Vrsta proizvoda

Skupina 1.4 Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itn.)

3. Razlogi za registracijo

3.1. Gre za proizvod:

☒ katerega način proizvodnje, predelava ali sestava ustreza tradicionalni praksi za zadevni proizvod ali živilo,

☐ ki je proizveden iz surovin ali sestavin, ki se tradicionalno uporabljajo.

Proizvodnja senenega mleka je najbolj naravna oblika proizvodnje mleka. Gre za mleko živali s tradicionalnih trajnostnih mlečnih kmetijskih gospodarstev. Bistvena razlika v primerjavi s standardnim mlekom in tradicionalni značaj senenega mleka izhajata iz tega, da se pri proizvodnji senenega mleka tako kot pri prvotni proizvodnji mleka živali ne hranijo s kisano krmo. Z industrializacijo kmetijstva se je proizvodnja silaže (kisane krme) od 60. let prejšnjega stoletja zaradi mehanizacije vse bolj razširila in tako omejila kmetijstvo, ki temelji na uporabi sena. Poleg tega predpisi prepovedujejo uporabo živali in krmil, ki so v skladu z veljavno zakonodajo opredeljeni kot gensko spremenjeni. Prehrana živali se sezonsko spreminja: v obdobju zelene krme vključuje predvsem svežo travo in seno, pa tudi odobreno krmo za živali iz točke 4.2; krmo v zimskem obdobju sestavljata seno in dovoljena krma za živali iz točke 4.2.

3.2. Gre za ime:

☐ ki se tradicionalno uporablja za označevanje specifičnega proizvoda,

☒ ki opredeljuje tradicionalne ali posebne lastnosti proizvoda.

Proizvodnja senenega kozjega mleka in njegova nadaljnja obdelava sta tako stari tradiciji, kot je vzreja koz v kmetijstvu (segata približno v 11. stoletje pr. n. št.). Vzreja koz je bila v srednjem veku zelo razširjena v predgorskem in gorskem svetu na Tirolskem, in sicer na tradicionalnih kmetijah, imenovanih Schwaighöfe. Delavci na kmetijah so koze pogosto peljali s sabo na razgibane gorske pašnike, ki so bili zelo oddaljeni od kmetij, da so jim dajale mleko. Beseda Schwaig izvira iz srednje visoke

nemščine ter označuje posebno obliko naselja in zlasti gospodarstva v gorskem svetu. Planšarije Schwaighöfe so zemljiški gospodje sami pogosto postavili kot stalna naselja, na katerih je bila živinoreja usmerjena predvsem v prirejo mleka (zlasti za sir). Znano je, da obstajajo na Tirolskem že od 12. stoletja. V nekaterih alpskih regijah, kjer so se kmetije razdeljevale med dediče, so mali kmetje redili koze, da bi kmetije v dolini oskrbovali z mlekom.

4. Opis

4.1. Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1, vključno z njegovimi glavnimi fizikalnimi, kemijskimi, mikrobiološkimi ali organoleptičnimi značilnostmi, ki dokazujejo posebne lastnosti proizvoda (člen 7(2) te uredbe)

Kozje mleko v skladu z veljavno zakonodajo.

4.2. Opis metode proizvodnje proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1, ki jo morajo proizvajalci upoštevati, po potrebi vključno z vrsto in značilnostmi uporabljenih surovin ali sestavin, in metode, po kateri je proizvod pripravljen (člen 7(2) te uredbe)

„Kozje seneno mleko“ se proizvaja na tradicionalen način po predpisih o senenem mleku. Zanj sta značilni prepoved uporabe kisane krme, kot je silaža, ter prepoved uporabe živali in krmil, ki so v skladu z veljavno zakonodajo opredeljeni kot gensko spremenjeni.

Predpisi o senenem mleku

„Kozje seneno mleko“ je mleko koz molznic, ki ga proizvajajo mlečne kmetije, ki so se zavezale k izpolnjevanju naslednjih meril: prepoved uporabe živali in krmil, ki so v skladu z veljavno zakonodajo opredeljeni kot gensko spremenjeni.

Živinorejska gospodarstva je treba v celoti upravljati po pravilih proizvodnje senenega mleka.

Dovoljena krmila

— Živali se v glavnem krmijo s svežo travo, metuljnicami in zelišči v obdobju zelene krme ter s senom v zimskem obdobju.

— Kot dopolnilna voluminozna krma se štejejo in so dopustni tudi: zelena oljna ogrščica, zelena koruza, zelena rž in krmna pesa ter peleti iz sena, lucerne in koruze.

— Voluminozna krma mora v letnem obroku predstavljati vsaj 75 % suhe snovi.

— V svoji konvencionalni tržni obliki ter v mešanicah z mineralnimi snovmi, na primer otrobi, peleti itd., se lahko uporabljajo tudi naslednja žita: pšenica, ječmen, oves, tritikala, rž in koruza.

— V krmnem obroku se lahko uporabljajo tudi konjski bob, navadni grah, plodovi oljnic in moka oz. pogača, pridobljena z ekstrakcijo.

Prepovedana krmila

— Prepoved krmljenja s silažo (kisano krmo), vlažnim ali kisanim senom.

— Prepoved krmljenja s stranskimi proizvodi pivovarn, destilarn in stiskalnic sadja ter z drugimi stranskimi proizvodi živilskopredelovalne industrije, na primer mokrimi pivskimi tropinami ali mokro pulpo, razen: posušena pulpa in melasa kot stranski proizvod proizvodnje sladkorja in posušena beljakovinska krma, pridobljena pri predelavi žit.

— Prepoved krmljenja molznic z namočenimi krmili.

— Prepoved krmljenja s krmili živalskega izvora, razen krmljenja mladih koz z mlekom in sirotko.

— Prepoved krmljenja z vrtnimi odpadki, odpadlim sadjem, krompirjem in sečnino.

Pogoji gnojenja

— Prepoved uporabe blata iz čistilnih naprav, proizvodov iz tega blata in komposta iz komunalnih čistilnih naprav z izjemo zelenega komposta (kompostirana mešanica rastlinskega materiala) na vseh kmetijskih površinah, ki jih uporablja mlečno kmetijsko gospodarstvo.

— Živinorejska gospodarstva morajo po nanosu gnojil počakati vsaj tri tedne pred uporabo zemljišč za pašo živali.

Uporaba kemičnih pomožnih snovi

— Mogoča je samo selektivna uporaba kemičnih sintetičnih pesticidov pod strokovnim nadzorom kmetijskih strokovnjakov ter ciljna uporaba na določenih mestih na vseh površinah z zeleno krmo živinorejskega gospodarstva.

— Uporaba odobrenih škropiv proti muham v hlevih za koze mlekarice je dovoljena samo, če nobena molznica ni navzoča.

Prepoved dobave:

— Dobava mleka kot „Kozje seneno mleko“ je možna šele deseti dan po jaritvi.

— Pri kozah, ki so bile krmljene s silažo (kisano krmo), je potrebna 14-dnevna karenca.

— Gorske živali, ki so krmljene s silažo (kisano krmo) na domačih kmetijskih gospodarstvih, je treba bodisi 14 dni pred pašo na gorskih pašnikih krmiti z brezsilažno krmo bodisi se lahko mleko uporablja kot „Kozje seneno mleko“ šele po 14-dnevni paši živali na gorskih pašnikih (v lasti dobavitelja mleka). Silaža se ne sme niti proizvajati niti uporabljati kot krma na gorskem pašniku.

Prepoved gensko spremenjenih živil in krmil:

— Za ohranitev tradicionalne osnove za „Kozje seneno mleko“ se ne smejo uporabljati živali in krmila, ki so v skladu z veljavno zakonodajo opredeljeni kot gensko spremenjeni.

Druge določbe:

— Prepoved proizvodnje in skladiščenja silaže (kisane krme) na živinorejskem gospodarstvu.

— Prepoved priprave in skladiščenja vseh vrst okroglih bal v ovoju na živinorejskem gospodarstvu.

— Prepoved priprave vlažnega ali kisanega sena na živinorejskem gospodarstvu.

4.3. Opis ključnih elementov, ki opredeljujejo tradicionalne lastnosti proizvoda (člen 7(2) te uredbe)

„Kozje seneno mleko“ se od standardnega kozjega mleka razlikuje po posebnem proizvodnem postopku v skladu s točko 4.2 predpisov za proizvodnjo senenega mleka.

(1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.