[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 2.2.2011

COM(2011) 34 konč.

2011/0014 (COD)

Predlog

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o vpisu dodatnih deležev v kapitalu Evropske banke za obnovo in razvoj (EBRD) s strani Evropske unije zaradi sklepa o povečanju tega kapitala

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. OZADJE PREDLOGA

Evropska banka za obnovo in razvoj (European Bank for Reconstruction and Development – EBRD) je bila ustanovljena leta 1990, da bi podprla razvoj tržnih gospodarstev od Srednje Evrope do Srednje Azije po padcu komunističnih režimov v tamkajšnjih državah. Ustanovne članice so bile Evropska unija, Evropska investicijska banka (EIB) in 40 držav (vključno z vsemi takratnimi državami članicami EU). EBRD je trenutno v lasti 61 držav, EU in EIB. EBRD podpira projekte v 29 državah, predvsem v zasebnem sektorju, ki se ne morejo v celoti financirati prek trga. Banka spodbuja podjetništvo ter podpira prehod k odprtim in demokratičnim tržnim gospodarstvom.

S predlaganim sklepom naj bi Evropska unija dobila možnost, da v okviru povečanja kapitala, o čemer se je 14. in15. maja 2010 odločal svet guvernerjev EBRD, vpiše dodatne delnice na vpoklic v EBRD. Sklep pa bo tudi guvernerja EBRD, ki zastopa Evropsko unijo, pooblastil, da deponira ustrezno listino o vpisu.

Evropska unija[1] je postala članica EBRD s Sklepom Sveta z dne 19. novembra 1990 o sklenitvi Sporazuma o ustanovitvi Evropske banke za obnovo in razvoj (90/674/EGS). Začetni kapital EBRD je bil določen na 10 milijard ECU, od tega je EU vpisala 3 %.

Guvernerji EBRD so se leta 1996 odločili podvojiti odobren kapital EBRD in EU je vpisala dodatnih 30 000 delnic po 10 000 EUR na delnico, tako da se je vpisani kapital EU povečal na 600 milijonov EUR[2]. Delež EU v celotnem odobrenem kapitalu EBRD se ni spremenil. EU je dodaten delež vpisala na podlagi Sklepa Sveta 97/135/ES z dne 17. februarja 1997 o vpisu dodatnih lastniških deležev Evropske skupnosti v Evropski banki za obnovo in razvoj zaradi sklepa o podvojitvi kapitala EBRD.

Svet guvernerjev je na letnem zasedanju guvernerjev EBRD 14. in 15. maja 2010 sprejel dve resoluciji o 50-odstotnem povečanju odobrenega delniškega kapitala banke z 20 milijard EUR na 30 milijard EUR. O povečanju kapitala banke so se dogovorili zaradi finančne krize in ker so delničarji banke ugotovili, da je treba okrepiti njeno delovanje, da bo pomagala spodbujati in podpirati okrevanje v regiji. Povečanje kapitala zajema 1 milijardo EUR vplačanega kapitala in 9 milijard EUR novega kapitala na vpoklic.

V skladu z resolucijo št. 126, ki jo je sprejel svet guvernerjev, se je vplačan delež financiral z vključitvijo nevezanih rezerv v sorazmerju z dejanskimi deleži delničarjev v vpisanem kapitalu banke. Po prvem povečanju kapitala EBRD se je namesto odobrenih 20 000 milijonov EUR vpisalo 19 794 milijonov EUR. Delež EU v vpisanem kapitalu EBRD tako znaša 3,031 %. Vplačani kapital EU je torej večji za 30,31 milijona EUR. Povečanje vplačanega deleža je začelo veljati 14. maja 2010 s sprejetjem resolucije št. 126. Za izdajo dodatnih vplačanih delnic tako niso potrebni nadaljnji ukrepi s strani delničarjev.

Vpis delnic na vpoklic v skupni vrednosti 9 milijard EUR bo začel veljati, ko bodo posamezni delničarji končali svoje notranje postopke in deponirali svoje listine o vpisu, kot je bila praksa že pri povečanju kapitala leta 1996. Banka bi pričakovala, da bo povečanje kapitala na poziv začelo veljati konec aprila 2011, vendar najpozneje do 31. decembra 2011. Resolucija št. 128 (priložena sklepu) predvideva, da je vsaka članica banke upravičena vpisati določeno število (zaokroženo navzdol) dodatnih delnic, ki ne presega 42,857 % števila delnic, ki ga ima pred začetkom veljavnosti povečanja kapitala. Za EU to pomeni, da bo vpisala do 27 013 dodatnih delnic na vpoklic, ki znašajo 270,13 milijona EUR, saj njen delež v vpisanem kapitalu znaša 3,031 %.

V naslednji preglednici je prikazano, kako se bodo deleži EU razvijali po novem povečanju kapitala. Navedeni so zlasti obstoječe vplačane delnice pred povečanjem kapitala leta 2010, kapitalizacija rezerv, obstoječi kapital na vpoklic, predlagano povečanje kapitala na vpoklic in skupen vpisani kapital po povečanju.

Obstoječi in predlagani vpisani kapital EU (v milijonih EUR)

Vplačane delnice | Kapital na vpoklic | Skupni vpisani kapital po povečanju |

Obstoječe (pred majem 2010) | Kapitalizacija rezerv leta 2010 | Skupaj | Obstoječi (pred majem 2010) | Predlagano povečanje | Skupaj |

157,50 | 30,31 | 187,81 | 442,50 | 270,13 | 712,63 | 900,44 |

Resolucija št. 128 določa tudi mehanizem pregleda, s katerim bi se lahko pod določenimi pogoji, ki bodo določeni leta 2015, delničarjem po koncu obdobja 2010–2015 delno ali v celoti vrnil neporabljen kapital na vpoklic iz povečanja. V tem primeru neporabljen kapital na vpoklic v letu 2016 ne bi več pomenil pogojne obveznosti za delničarje.

2. REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENA UČINKA

Četrti pregled kapitalskih virov (fourth Capital Resources Review – CRR4) za obdobje 2011–2015, ki je bil opravljen v preteklem letu, je pokazal, da se mora banka učinkovito odzvati na krizo in preusmeriti svojo srednjeročno strategijo, da se bo upošteval velik vpliv krize na regijo uporabnic njenih sredstev. V pregledu so dejavno sodelovali delničarji EBRD (to so vse države članice EU, EIB in Komisija kot predstavnica EU).

V tem okviru je EBRD opravila analizo možnosti, ki so bile na voljo za povečanje kapitala, pri čemer je upoštevala obveznost spoštovanja zakonskega razmerja banke med dolgom in kapitalom, zahteve glede ekonomskega kapitala, potrebo po obdržanju bonitetne ocene banke AAA ter zagotovitve učinkovite in smotrne uporabe kapitala delničarjev. Sedanji sklep o povečanju kapitala EBRD odraža kompromis, ki so ga dosegli delničarji banke.

S prizadevanji, ki jih bo omogočilo predlagano povečanje kapitala, za ublažitev učinka krize v vseh državah uporabnicah sredstev EBRD bo lahko EBRD ohranila visoko raven dejavnosti ter v sodelovanju z EIB in drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami spremljala okrevanje v regiji uporabnic njenih sredstev. Pričakuje se, da bi povečanje kapitala EBRD omogočilo letni obseg poslovanja v višini približno 9 milijard EUR v letih 2011 in 2012, nato pa v višini približno 8,5 milijarde EUR do leta 2015. Zato je primerno, da EU vpiše dodatni delež ter tako podpre svoje cilje na področju zunanjih gospodarskih odnosov in obdrži svoje sedanje glasovalne pravice v EBRD.

Ta vpis kapitala ne zahteva dejanskih plačil sredstev iz proračuna EU, razen če bi se zaradi zelo resnih in nepredvidenih izgub nad vplačanim delom kapitala dejansko vpoklical kapital banke.

Ob upoštevanju navedenega in v skladu z načelom sorazmernosti ter ob upoštevanju pretekle prakse Komisija predlaga, da se formalna ocena učinka ne izvede.

3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA

Pri povečanju kapitala leta 1996 se je o udeležbi EU odločilo s Sklepom Sveta 97/135/ES[3] o vpisu dodatnih lastniških deležev Evropske skupnosti v Evropski banki za obnovo in razvoj zaradi sklepa o podvojitvi kapitala EBRD. Sklep Sveta 97/135/ES je bil sprejet na podlagi člena 235 Pogodbe.

EBRD je dejavna v državah iz Srednje in Vzhodne Evrope[4] ter Srednje Azije, pri čemer je največji del njenih dejavnosti v državah zunaj EU. Večina dejavnosti EBRD v obdobju, ki ga zajema CRR4, naj bi se izvajala v državah kandidatkah in možnih državah kandidatkah za članstvo v EU ter v državah s srednje velikim dohodkom, vključno z Rusijo. Od začetka veljavnosti Pogodbe o delovanju Evropske unije je člen 212 pravna podlaga EU za izvajanje ukrepov gospodarskega, finančnega in tehničnega sodelovanja, zlasti za podporo tretjim državam, poleg tega pa je predlagan kot pravna podlaga tega zakonodajnega predloga.

Predlog je v skladu z načelom sorazmernosti, saj se je za udeležbo EU v kapitalu EBRD izkazalo, da je učinkovit način podpiranja ciljev EU ter bo prispevala k blažitvi učinka krize v državah uporabnicah sredstev EBRD in ohranitvi dejavnosti EBRD na visoki ravni.

4. PRORAČUNSKE POSLEDICE

Pogoji in način udeležbe ne predvidevajo nobenega plačila sredstev s strani delničarjev.

Glede na to, da delež EU v vpisanem kapitalu EBRD znaša 3,031 %, bi EU povečala svoj vpisani kapital za 300,44 milijona EUR, od tega bi bilo 270,13 milijona EUR v obliki vpisanih delnic na vpoklic in 30,31 milijona EUR v obliki vplačanih delnic prek kapitalizacije nevezanih rezerv EBRD. Odvisno od tega, kako se bodo guvernerji EBRD leta 2015 odločili, bi se lahko del kapitala na vpoklic vrnil delničarjem.

Učinek kapitala na vpoklic iz povečanja kapitala na proračun bo upoštevan s proračunsko postavko 01 03 01 02 „Evropska banka za obnovo in razvoj – Vpoklicani delež vpisanega kapitala“, ki je bila uvedena v proračunu za leto 2011, da bi se upoštevala obveznost proračuna EU, ki izhaja iz udeležbe EU v kapitalu EBRD, in sicer iz kapitala na vpoklic. Proračunska postavka mora imeti zaznamek „p.m.“, ki odraža pogojno naravo vpoklica, in proračunsko opombo, v kateri je navedena višina pogojne obveznosti. Čeprav do vpoklica zelo verjetno ne bo prišlo, bosta proračunska postavka in njena opomba odražali potrebe po financiranju, ki bi lahko nastale, če bi EBRD zahtevala vplačilo v zvezi z vpoklicnim delom kapitala, ki ga je vpisala EU.

5. NEOBVEZNI ELEMENTI

Podrobna obrazložitev predloga

Člen 1

V skladu s pogoji resolucije št. 128 o povečanju kapitala v obliki dodatnega vpisa kapitala na vpoklic se odobreni delniški kapital banke poveča za 900 000 delnic na vpoklic z nominalno vrednostjo 10 000 EUR na delnico, ki se lahko v skladu z določbami zgoraj navedene resolucije vrnejo. EU je upravičena vpisati do 27 013 delnic na vpoklic.

S členom 1 naj bi se EU dovolila udeležba v vpoklicnem delu povečanja kapitala EBRD na vpoklic z vpisom dovoljenega števila delnic.

Člen 2

V skladu s pogoji resolucije št. 128 vsaka članica EBRD deponira pri banki listino o vpisu, s katero članica vpiše določeno število delnic na vpoklic, ki je navedeno v tej listini. Poleg tega članica deponira izjavo, da je sprejela vse zakonodajne in druge notranje ukrepe, potrebne za izvedbo vpisa.

2011/0014 (COD)

Predlog

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o vpisu dodatnih deležev v kapitalu Evropske banke za obnovo in razvoj (EBRD) s strani Evropske unije zaradi sklepa o povečanju tega kapitala

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 212 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

1. Guvernerji EBRD so se v skladu s členom 4(3) sporazuma o ustanovitvi EBRD na letnem zasedanju v Zagrebu 14. in 15. maja 2010 z resolucijama št. 126 in št. 128 odločili povečati odobren delniški kapital EBRD za 10 milijard EUR, da bo imela dovolj kapitala, da bo lahko v okviru zakonskih omejitev v srednjeročnem obdobju ohranila primerno raven dejavnosti v državah uporabnicah njenih sredstev.

2. Pred navedenima resolucijama je bil kapital EBRD določen na 20 milijard EUR in od tega je Evropska unija vpisala 60 000 delnic po nominalni vrednosti 10 000 EUR na delnico.

3. V skladu z resolucijo št. 126 o povečanju odobrenega delniškega kapitala, izdaji vplačanih delnic in plačilu prek prerazporeditve neto prihodka se odobren delniški kapital EBRD poveča za 100 000 vplačanih delnic, vsaki članici pa se izda navzdol zaokroženo celo število delnic v sorazmerju z njenim obstoječim deležem. Vplačani del povečanja kapitala se bo financiral z vključitvijo dela nevezanih splošnih rezerv EBRD v kapital. Vsi delničarji EBRD bodo samodejno dobili vplačane delnice v sorazmerju z njihovimi obstoječimi deleži, ne da opravijo kakšen nadaljnji postopek. V skladu s tem se je EU izdalo 3 031 novih delnic z nominalno vrednostjo 10 000 EUR na delnico, s čimer se je število vplačanih delnic EU povečalo na 63 031.

4. V skladu s pogoji iz resolucije št. 128 o povečanju odobrenega kapitala, izdaji in vpisu kapitala na vpoklic ter vrnitvi se odobreni delniški kapital EBRD poveča za 900 000 delnic na vpoklic z nominalno vrednostjo 10 000 EUR na delnico, ki se lahko vrnejo v skladu z določbami iz zgornje resolucije. Vsaka članica je upravičena vpisati – po nominalni vrednosti – določeno celo število delnic na vpoklic, ki ne presega 42,857 odstotka števila delnic, ki jih ima neposredno pred začetkom veljavnosti povečanja kapitala. EU je tako upravičena vpisati do 27 013 delnic na vpoklic. Povečanje kapitala začne veljati 30. aprila 2011 ali prej ali na poznejši datum, ki ga lahko določi odbor direktorjev EBRD, vendar najpozneje 31. decembra 2011.

5. V skladu s pogoji iz resolucije št. 128 o povečanju odobrenega kapitala, izdaji in vpisu kapitala na vpoklic ter vrnitvi bi se lahko svet guvernerjev EBRD leta 2015 odločil, da bi se lahko del neporabljenega kapitala na vpoklic vrnil pod posebnimi pogoji, ki bodo določeni leta 2015. V okviru resolucije št. 128 se je svet guvernerjev EBRD odločil, da bi se vrnitev delnic na vpoklic izvedla samodejno in veljala za vse članice EBRD, ki so vpisale delnice ne vpoklic, odobrene s to resolucijo. V tem primeru bi Komisija upoštevala resolucijo guvernerjev EBRD in jo izvedla.

6. Zato je primerno, da Evropska unija vpiše te dodatne delnice z namenom doseganja svojih ciljev na področju zunanjih gospodarskih odnosov in obdrži svoje sedanje glasovalne pravice v EBRD –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Evropska unije vpiše 27 013 dodatnih delnic EBRD na vpoklic po 10 000 EUR na delnico v skladu s pogoji iz resolucije št. 128 sveta guvernerjev, katere besedilo je priloženo k temu sklepu.

Člen 2

Guverner EBRD, ki zastopa Evropsko unijo, deponira potrebno listino o vpisu v imenu Unije.

Člen 3

Ta sklep začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

V Bruslju,

Za Evropski parlament Za Svet

Predsednik Predsednik

PRILOGA

RESOLUCIJA ŠT. 128

POVEČANJE ODOBRENEGA DELNIŠKEGA KAPITALA,IZDAJA IN VPIS KAPITALA NA VPOKLIC TER VRNITEV

SVET GUVERNERJEV –

po prejemu poročila odbora direktorjev o četrtem pregledu kapitalskih virov (Fourth Capital Resources Review, v nadaljnjem besedilu: CRR4) za obdobje 2011–2015 (v nadaljnjem besedilu: obdobje CRR4), ki je bil opravljen v skladu s členom 5.3 sporazuma o ustanovitvi banke (v nadaljnjem besedilu: sporazum),

po preučitvi tega poročila ter popolni potrditvi ugotovitev in priporočil iz njega, vključno z njegovimi strateškimi cilji, predlaganim letnim obsegom poslovanja v višini 9 milijard EUR za leti 2011 in 2012 ter v višini 8,5 milijarde EUR za preostanek obdobja CRR4 ter analizo kapitalskih zahtev,

po ugotovitvi, da je zaželeno in primerno povečati odobreni delniški kapital za 9 milijard EUR delnic na vpoklic ter te delnice ob pogojih, ki predvidevajo njihovo vrnitev in razveljavitev vrnjenih delnic, izdati vsem članicam, zainteresiranim za vpis, v sorazmerju z njihovim sedanjim deležem,

v soglasju z ugotovitvijo iz poročila, da je zaradi potrebe banke, da ohrani zadosten kapital za načrtovane operativne dejavnosti v naslednjih petih letih, predvideno, da se vsi prihodki v tem obdobju dodelijo presežku, razen morebitnih dodelitev za namen obnovitve posebnega sklada delničarjev EBRD, in

ob izvajanju svojih pooblastil iz člena 24.1 sporazuma, po potrebi tudi pooblastil v zvezi zadevami, ki so v skladu s členom 24.2 sporazuma prenesene na odbor direktorjev ali mu dodeljene,

SKLENE:

Odobreni delniški kapital banke se poveča, delniški kapital, ki je rezultat povečanja, pa se ponudi za vpis pod naslednjimi pogoji:

7. Povečanje odobrenega delniškega kapitala

(a) Odobreni delniški kapital banke se na datum začetka veljavnosti iz odstavka 4(a) te resolucije poveča za 900 000 delnic na vpoklic z nominalno vrednostjo 10 000 EUR na delnico, ki se lahko vrnejo v skladu z odstavkom 3.

(b) Od delnic, odobrenih s to resolucijo, se v skladu z odstavkom 2 te resolucije vsaki članici ponudi za vpis navzdol zaokroženo celo število delnic na vpoklic, ki ne presega 42,857[5] odstotka delnic, ki jih ima vpisanih neposredno pred začetkom veljavnosti.

(c) Delnice na vpoklic, odobrene s to resolucijo, ki se ne bodo vpisale v skladu z odstavkom 2 te resolucije, se predvidijo za začetne vpise s strani novih članic in za posebna povečanja vpisov posameznih članic, kot lahko določi svet guvernerjev v skladu z odstavkoma 2 in 4 člena 5 o sporazumu o ustanovitvi banke.

8. Vpisi

(a) Vsaka članica je upravičena vpisati – po nominalni vrednosti – celo število delnic na vpoklic, ki ne presega 42,857 odstotka števila delnic, ki jih ima neposredno pred začetkom veljavnosti. Vsak vpis se izvede v skladu s pogoji iz te resolucije.

(b) Vsaka članica, zainteresirana za vpis v skladu s to resolucijo, 30. aprila 2011 ali prej ali na poznejši datum, ki ga lahko 30. aprila 2011 ali prej določi odbor direktorjev, vendar najpozneje 31. decembra 2011 deponira pri banki naslednje dokumente v obliki, ki je sprejemljiva za banko:

(i) listino o vpisu, s katero članica vpiše v tej listini določeno število delnic na vpoklic;

(ii) izjavo, da je sprejela vse zakonodajne in druge notranje ukrepe, potrebne za izvedbo vpisa; in

(iii) izjavo o zavezi, da bo banki na zahtevo predložila informacije o teh ukrepih.

(c) Vsaka listina o vpisu začne veljati – in za vpis na njeni podlagi se šteje, da je bil opravljen – na datum začetka veljavnosti ali na datum, ko banka članico vpisnico obvesti, da so dokumenti, ki jih je članica deponirala v skladu z odstavkom 2(b) te resolucije, po njenem mnenju zadovoljivi, odvisno od tega, kateri datum je poznejši.

(d) Če se za banko zadovoljivi dokumenti, ki določajo vpise skupnega števila delnic iz odstavka 4(a) te resolucije, ne deponirajo do začetka veljavnosti, lahko odbor direktorjev po lastni presoji razglasi, da listine o vpisu, ki so jih članice že deponirale, in vpisi na podlagi teh listin začnejo veljati takoj ne glede na druge določbe v tej resoluciji, če je to po mnenju odbora direktorjev v najboljšem poslovnem interesu banke ter če je po oceni odbora direktorjev skupno število iz že deponiranih listin o vpisu in za bližnjo prihodnost pričakovanih listin o vpisu dovolj blizu skupnemu številu delnic iz navedenega odstavka 4(a).

9. Vrnitev

(a) Delnice na vpoklic, odobrene s to resolucijo, se vrnejo banki po koncu obdobja CRR4 v skladu z in kot je nadalje določeno v spodnjih določbah tega odstavka 3, ne da bi banka zaradi tega imela stroške.

(b) V skladu s preostalimi določbami tega odstavka 3 se vse delnice na vpoklic ali del teh delnic vrnejo na dan, ki neposredno sledi dnevu letnega zasedanja v letu 2016, pri čemer se število delnic, ki se vrnejo, izračuna z dogovorjeno formulo (v nadaljnjem besedilu: dogovorjena formula) na podlagi morebitnega neporabljenega kapitala na vpoklic ob koncu obdobja CRR4 glede na 87-odstotni zakonski prag uporabe kapitala ob koncu obdobja CRR4. Za namen izračuna je morebiten neporabljen kapital na vpoklic enak 9 000 000 000 EUR ali ((87 % od A) – B), odvisno od tega, katera vrednost je manjša, pri čemer je:

(i) A skupni znesek neoslabljenega vpisanega kapitala, rezerv in presežkov banke ob koncu obdobja CRR4; in

(ii) B skupni znesek obratnih sredstev banke ob koncu obdobja CRR4.

Število delnic, ki se morebiti vrnejo v skladu z dogovorjeno formulo, ustreza navedenemu znesku, deljenemu z nominalno vrednostjo delnic (10 000 EUR)[6].

(c) Vsaka vrnitev delnic v skladu s to resolucijo se izvede pod pogojem, da so tudi po vrnitvi izpolnjene vse ustrezne določbe sporazuma (npr. da so upoštevani količniki iz člena 12), da ni bila nobena delnica na vpoklic vpoklicana za izpolnitev obveznosti banke (člena 6.4 in 17 sporazuma) in da ni bila sprejeta odločitev o prenehanju poslovanja banke (člena 41 in 42.2 sporazuma).

(d) V obdobju neposredno pred letnim zasedanjem v letu 2015:

(i) vodstvo banke na podlagi znanih podatkov za obdobje 2011–2014 in realnih napovedi za leto 2015 pripravi oceno finančnega stanja banke in pričakovanih prevladujočih gospodarskih razmer do konca obdobja CRR4, zlasti dogajanj na področju gospodarske uspešnosti, naložb, domačih bančnih sistemov in mednarodnih kapitalskih trgov, ter se nato ustrezno posvetuje z odborom direktorjev;

(ii) predsednik odboru direktorjev predloži osnutek poročila za svet guvernerjev in osnutka dveh resolucij, kot je opisano spodaj;

(iii) v prvi resoluciji se določi število delnic na vpoklic, ki se vrnejo, in sicer: (x) če po dogovorjeni formuli ni neporabljenega kapitala na vpoklic, se v resoluciji navede, da se v skladu z dogovorjeno formulo ne vrne nobena delnica; (y) če po dogovorjeni formuli obstaja neporabljen kapital na vpoklic, finančno stanje banke in prevladujoče gospodarske razmere pa so ocenjene kot takšne, da se dogovorjena formula lahko uporabi brez prilagoditve, se v resoluciji navede, da se vrne določeno število delnic, ki ustreza največjemu številu delnic, ki se lahko vrnejo po dogovorjeni formuli; ali (z) če po dogovorjeni formuli obstaja neporabljen kapital na vpoklic, finančno stanje banke in prevladujoče gospodarske razmere pa so ocenjene kot takšne, da se dogovorjena formula ne sme uporabiti, se v resoluciji navede, da se vrne določeno število delnic, ki je manjše od največjega števila delnic na vpoklic, ki se lahko vrnejo po dogovorjeni formuli, lahko pa je tudi enako nič;

(iv) v drugi resoluciji se določi postopek za vrnitev delnic na vpoklic, ki se po koncu obdobja CRR4 niso vrnile v skladu z odstavkom 3(e) ali (f);

(v) ne glede na določbe poslovnika sveta guvernerjev in brez poseganja v pooblastila sveta guvernerjev v skladu s členom 24 sporazuma se vprašanje vrnitve delnic na vpoklic vključi na dnevni red letnega zasedanja sveta guvernerjev v letu 2015, svetu guvernerjev se v obravnavo predloži poročilo, resolucija pa v odobritev.

(e) Svet guvernerjev na letnem zasedanju v letu 2015 odloči o prvi resoluciji z večino vseh glasovalnih pravic članic, ki glasujejo, pod pogojem da, če se prva resolucija ne odobri s tako večino, morebitno število delnic na vpoklic, ki se vrnejo, ustreza največjemu številu delnic, ki se lahko vrnejo po dogovorjeni formuli, pri čemer se v vseh primerih upoštevajo določbe spodnjega odstavka 3(f).

(f) Če se dejansko finančno stanje banke in prevladujoče gospodarske razmere ob koncu obdobja CRR4 bistveno razlikujejo od pričakovanih na podlagi napovedi, ki jih je vodstvo banke predložilo odboru direktorjev v letu 2015, se odboru direktorjev po podobnem postopku hitro predloži nova resolucija v odobritev z isto večino na letnem zasedanju v letu 2016 ali prej.

(g) Ko postane sklep o vrnitvi določenega števila delnic na vpoklic veljaven v skladu z odstavkom 3(e) ali 3(f) zgoraj, vse članice, ki so vpisale delnice na vpoklic, odobrene s to resolucijo, predajo banki del svojih delnic ali vse delnice v sorazmerju z njihovim deležem v teh delnicah, vrnjene delnice na vpoklic se samodejno razveljavijo na datum vrnitve, odobreni kapital banke pa se ustrezno zmanjša, ne da bi bila potrebna nadaljnja resolucija sveta guvernerjev.

(h) Svet guvernerjev se na letnem zasedanju leta 2015 z večino vseh glasovalnih pravic članic, ki glasujejo, odloči o drugi resoluciji.

10. Začetek veljavnosti in druge določbe

(a) Za namene te resolucije je datum začetka veljavnosti 30. april 2011 ali zgodnejši datum ali poznejši datum, ki ga lahko določi odbor direktorjev in ni poznejši od 31. decembra 2011, ko so bili pri banki deponirani zadovoljivi dokumenti v skladu z odstavkom 2(b) te resolucije, ki predvidevajo vpis skupnega števila vsaj 450,000[7] delnic na vpoklic.

(b) V skladu z določbami te resolucije se določbe sporazuma smiselno uporabljajo za delnice na vpoklic, odobrene s to resolucijo, in vpise, izvede v skladu s to resolucijo, kot če bi bile te delnice del začetnega delniškega kapitala banke, vpisi in plačila pa začetni vpisi in plačila za te delnice.

(sprejeto 14. maja 2010)

OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA

OKVIR PREDLOGA/POBUDE

Naslov predloga/pobude

Predlog Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o vpisu dodatnih deležev v kapitalu Evropske banke za obnovo in razvoj (EBRD) s strani Evropske unije zaradi sklepa o povečanju tega kapitala.

Zadevna področja v okviru ABM/ABB[8]

Naslov 01 – Gospodarske in finančne zadeve

Vrsta predloga/pobude

( Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep .

( Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep, ki je nadaljevanje pilotnega projekta/pripravljalnega ukrepa[9] .

( Predlog/pobuda je namenjena podaljšanju obstoječega ukrepa .

( Predlog/pobuda se nanaša na ukrep z novo usmeritvijo .

Cilji

Večletni strateški cilji Komisije, ki naj bi bili doseženi s predlogom/pobudo

Cilj „spodbujati blaginjo zunaj meja EU“

Specifični cilji in zadevne dejavnosti v okviru ABM/ABB

Specifični cilj št.

2. cilj „izboljšati profil EU, njeno zastopanje navzven ter sodelovanje z EIB in EBRD, drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami in zadevnimi gospodarskimi forumi za okrepitev zbliževanja njihovih strategij in dejavnosti ter zunanjih prednostnih nalog EU“

Zadevne dejavnosti v okviru AMB/ABB

Naslov 01.03 – Mednarodne gospodarske in finančne zadeve

Pričakovani izid in učinki

Navedite, kako naj bi predlog/pobuda učinkovala na upravičence/ciljne skupine.

Glavni cilj vpisa v kapitalu EBRD s strani EU je učinkovito zastopanje interesov EU v upravljavskih organih EBRD ter zagotovitev zbliževanja zunanjih prednostnih nalog EU in strategij in dejavnosti EBRD ter ustreznega usklajevanja z drugimi direktorji EU in zadevnimi organi EU, ko gre za pomembne ali politično občutljive projekte ali razprave o politiki. Poleg tega bo udeležba v sedanjem povečanju kapitala zagotovila, da delež EU v kapitalu EBRD ostane vsaj enak in se ne bo zmanjšal.

Kazalniki izida in učinkov

Navedite, s katerimi kazalniki bi bilo mogoče spremljati izvajanje predloga/pobude.

Doseganje ciljev se bo merilo z obsegom financiranja EBRD po regijah in sektorjih, z obsegom financiranja EBRD, ki ga bodo sofinancirale druge mednarodne finančne institucije in/ali programi Komisije, in z drugimi kazalniki v okviru predhodne in naknadne ocene financiranja EBRD.

Utemeljitev predloga/pobude

Potrebe, ki jih je treba kratkoročno ali dolgoročno zadovoljiti

Člen 5.3 sporazuma o ustanovitvi EBRD določa, da svet guvernerjev vsaj vsakih pet let pregleda stanje delniškega kapitala EBRD. Četrti pregled kapitalskih virov (CRR4) za obdobje 2011–2015 je pokazal, da se mora EBRD v zakonskih omejitvah učinkovito odzvati na krizo in preusmeriti svojo srednjeročno strategijo, da bo upoštevan velik vpliv krize na regijo uporabnic njenih sredstev. Da bi EBRD imela dovolj kapitala, da lahko v srednjeročnem obdobju ohrani primerno raven dejavnosti, so se guvernerji EBRD na letnem zasedanju leta 2010 odločili povečati odobreni delniški kapital EBRD za 10 milijard EUR.

Načini in pogoji udeležbe EU v povečanju kapitala EBRD ne predvidevajo nobenih izplačil:

Po sprejetju resolucije št. 126 s strani guvernerjev se je vplačani del (1 milijarda EUR) povečanja kapitala financiral z vključitvijo dela nevezanih splošnih rezerv EBRD v kapital. Vsi delničarji EBRD samodejno dobijo vplačane delnice v sorazmerju z njihovimi obstoječimi deleži (delež EU znaša 30,31 milijona EUR), ne da opravijo kakšen nadaljnji postopek.

Cilj tega predloga je povečati del vpisanega kapitala EU, in sicer kapital na vpoklic. Po sprejetju resolucije št. 128 s strani guvernerjev se bo vpoklicni del vpisanega kapitala EU povečal za 270,13 milijona EUR (27 013 delnic po 10 000 EUR na delnico).

Z vpisom teh dodatnih delnic želi EU ohraniti število glasovalnih pravic v EBRD.

Članice naj bi listine o vpisu deponirale 30. aprila 2011 ali prej ali na poznejši datum, kot lahko določi odbor direktorjev, vendar najpozneje 31. decembra 2011.

Dodana vrednost ukrepanja Evropske unije

EBRD ima v primerjavi z drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami edinstven mandat, saj svojo podporo usmerja v spodbujanje sistemskih sprememb in ne razvojnih ciljev. Ta odločitev temelji na prepričanju, da je demokratično in pluralistično tržno gospodarstvo kot oblika družbene organizacije najprimernejše za doseganje rezultatov, ki so pomembni za ljudi: smiselna delovna mesta, zmanjšanje revščine, večji prihodki, storitve visoke kakovosti, trajnostno okolje in enakost spolov. V dvajsetih letih gospodarskega in političnega prehoda so bili v številnih državah uporabnicah sredstev EBRD doseženi izredni rezultati, vendar proces prehoda še daleč ni končan in je postal bolj občutljiv. Izkušnje so pokazale, da prehod k dobro delujočim trgom ni linearen proces, kriza pa je prinesla pomembna spoznanja glede odpornosti in trajnosti dosedanjih dosežkov v prehodu.

Med četrtim četrtletjem 2008 in drugim četrtletjem 2009 je regija, v kateri deluje EBRD, doživela največji upad gospodarske dejavnosti od prvih let prehoda. Gospodarski upad konec leta 2008 in v prvi polovici leta 2009 so povzročili veliki in hkratni šoki pri uvozih, cenah blaga in pritokih kapitala v regijo. Te šoke so zaostrile dobro znane šibke točke v številnih državah v regiji, vključno z visokim zasebnim zunanjim dolgom, prekomernim zunanjim financiranjem rasti kreditov in v nekaterih primerih denominacijo dolgov gospodinjstev in podjetij v tuji valuti.

EBRD se je med krizo hitro in odločno odzvala na potrebe strank in držav uporabnic njenih sredstev. V zelo neugodnih razmerah ji je uspelo v celoti odigrati proticiklično vlogo ter v tesnem sodelovanju z drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami zagotoviti tako kvantitativno kot kvalitativno prilagodljiv in zanesljiv odziv na krizo. S financiranjem predvsem zasebnega sektorja ter povečevanjem svojega učinka prek lastniškega kapitala in drugih inovativnih instrumentov za delitev tveganja je pomembno prispevala k podpori regije, da bi ta ostala na poti okrevanja, in h krepitvi okrevanja. EBRD je imela tudi ključno vlogo pri podpori finančnega sektorja ter malih in srednje velikih podjetij ter tudi energetske učinkovitosti in zanesljivosti oskrbe z njo, jedrske varnosti ter okoljske in občinske infrastrukture. Povečanje kapitala bo banki omogočilo, da bo imela dovolj kapitala, da bo lahko v srednjeročnem obdobju ohranila primerno raven dejavnosti.

Glavna spoznanja iz podobnih izkušenj

Delničarji EBRD (to so vse države članice EU, EIB in Komisija kot predstavnica EU) so dejavno sodelovali v CRR4. Na podlagi analize kapitalskih zahtev in posvetovanj z delničarji so bile pri odločanju o povečanju kapitala upoštevane naslednje točke:

– EBRD mora razpolagati z operativno zmogljivostjo, da lahko po svetovni finančni krizi podpre svojo regijo uporabnic v okviru predlaganega letnega obsega poslovanja;

– vsak predlagan način povečanja kapitala mora biti takšen, da je vpliv na proračune delničarjev čim manjši;

– struktura povečanja kapitala mora upoštevati začasni značaj zahtev do EBRD, podanih med krizo in po njej, tako da bi se neporabljen kapital na vpoklic po koncu obdobja CRR4 „vrnil“ delničarjem. Obseg kapitala, ki se bo vrnil, se bo izračunal na podlagi dogovorjene formule (test zakonske porabe kapitala), pri tem pa se bodo upoštevali tudi finančno stanje banke in prevladujoče gospodarske razmere ob koncu obdobja CRR4;

– EBRD mora obdržati bonitetno oceno AAA, da bo učinkovito izpolnjevala svojo nalogo; in

– povečanje vpisanega kapitala s kapitalizacijo dela splošnih rezerv bodo imetniki obveznic ocenili kot nadaljnjo potrditev podpore delničarjev.

Združljivost z drugimi finančnimi instrumenti in možnosti dopolnjevanja

Komisija sistematično spodbuja tesno sodelovanje in skupne pobude z EBRD, EIB in drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami, saj je učinkovito usklajeno delovanje donatorjev/mednarodnih finančnih institucij vse bolj potrebno za podporo okrevanja v občutljivih in fiskalno omejenih gospodarskih razmerah. Tesno sodelovanje z EBRD podpira tudi doseganje ciljev EU na področju zunanjih gospodarskih odnosov.

Krepitev sodelovanja z mednarodnimi finančnimi institucijami je ena od prednostnih nalog Komisije, ki je bila med drugim določena v splošnem okviru politike evropskega soglasja o razvoju iz leta 2005, ki poudarja potrebo po izboljšanju usklajevanja pomoči. Poleg tega se mora EU lotiti novih in še bolj perečih izzivov v povezavi s podnebnimi spremembami in razvojnim financiranjem. Ti izhajajo iz konference ZN o podnebnih spremembah v Kópenhágnu (2009), na kateri je bilo poudarjeno, da je treba najti rešitve za financiranje boja proti podnebnim spremembam v državah v razvoju, in Lizbonske pogodbe (2009), v kateri sta zmanjšanje in izkoreninjenje revščine določena za glavni cilj politike Unije na področju razvojnega sodelovanja.

Ob upoštevanju tega Komisija podpira zlasti sodelovanje z EIB in EBRD v okviru tristranskih memorandumov o soglasju (med Evropsko Komisijo, EIB in EBRD) ter mehanizmov za kombiniranje subvencij in posojil, kot sta naložbeni okvir za zahodni Balkan in sklad za spodbujanje naložb v sosedstvo.

Trajanje ukrepa in finančnega vpliva

( Časovno omejen predlog/pobuda:

- ( trajanje predloga/pobude od [DD.MM.]LLLL do [DD.MM.]LLLL.

- ( finančni učinek med letoma LLLL in LLLL.

( Časovno neomejen predlog/pobuda:

- izvedba z začetnim obdobjem postopne krepitve od aprila 2011 do decembra 2011.

Načrtovani načini upravljanja[10]

( Neposredno centralizirano upravljanje – Komisija.

( Posredno centralizirano upravljanje – prenos izvrševanja na:

- ( izvajalske agencije,

- ( organe, ki jih ustanovijo Skupnosti[11],

- ( nacionalne javne organe/organe, ki opravljajo javne storitve,

- ( osebe, ki se jim zaupa izvedba določenih ukrepov v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji in so določene v zadevnem temeljnem aktu v smislu člena 49 finančne uredbe.

( Deljeno upravljanje z državami članicami.

( Decentralizirano upravljanje s tretjimi državami.

( Skupno upravljanje z mednarodnimi organizacijami ( navedite ).

Pri navedbi več kot enega načina upravljanja je treba to natančneje razložiti v oddelku „opombe“.

Opombe

n.r.

UKREPI UPRAVLJANJA

Določbe glede spremljanja in poročanja

Navedite pogostost in pogoje.

Financiranje EBRD bo upravljala EBRD v skladu s svojimi predpisi in postopki, vključno z ustreznimi ukrepi za revizijo, nadzor in spremljanje. Kot je določeno v sporazumu o ustanovitvi EBRD, revizijski odbor EBRD, ki mu pomagajo zunanji revizorji, pomaga odboru direktorjev EBRD ter je pristojen za preverjanje, ali so se financiranja in knjigovodstvo EBRD ustrezno izvajali. Odbor direktorjev, v katerem Komisija z enim članom zastopa EU, predloži revidirane izkaze za vsako finančno leto, da jih svet guvernerjev odobri na vsakem letnem zasedanju, in odobri proračun EBRD. Svet guvernerjev po obravnavi poročila revizorjev potrdi splošno bilanco in izkaz uspeha EBRD,

Poleg tega svet guvernerjev v skladu s svojimi splošnimi smernicami določa politiko in odloča o posojilih, jamstvih, naložbah v delniški kapital, zadolževanju EBRD, zagotavljanju tehnične pomoči in drugih poslih EBRD.

Odbor direktorjev je ustanovil tri odbore, ki mu pomagajo pri delu: Zgoraj naveden revizijski odbor, odbor za proračunske in upravne zadeve ter odbor za finančno in poslovno politiko. Direktor, ki zastopa za EU (ali njegov namestnik), sodeluje v vseh teh odborih.

Sistem upravljanja in nadzora

Ugotovljena tveganja

V okviru CRR4 je analiza možnosti, ki so na voljo za povečanje kapitala, temeljila na obveznosti upoštevanja zakonskega razmerja EBRD med dolgom in kapitalom, zahteve glede ekonomskega kapitala, ki izhajajo iz uporabe „politike o ekonomskem kapitalu“, potrebe, da EBRD obdrži bonitetno oceno AAA, ter zagotovitve učinkovite in smotrne uporabe kapitala delničarjev.

Tveganje za proračun EU izhaja iz dela kapitala, ki ga je mogoče vpoklicati. V skladu s sporazumom o ustanovitvi EBRD bi lahko EBRD zahtevala vplačilo celotnega kapitala na vpoklic, ki ga je vpisala Evropska unija, ali njegovega dela, če je to potrebno, da izpolni svoje obveznosti. Verjetnost tega je ocenjena zelo nizko.

Načrtovani načini nadzora

Člen 5.3 sporazuma o ustanovitvi EBRD določa, da svet guvernerjev vsaj vsakih pet let pregleda stanje delniškega kapitala EBRD. Peti pregled kapitalskih virov (CRR5) za obdobje 2016–2020 bo opravljen po koncu obdobja CRR4.

Ukrepi preprečevanja goljufij in nepravilnosti

Navedite obstoječe ali načrtovane preprečevalne in zaščitne ukrepe.

EBRD razpolago z neodvisno službo za skladnost (Office of the Chief Compliance Officer – OCCO), ki jo vodi glavni nadzornik za skladnost, ki neposredno poroča predsedniku in letno ali po potrebi revizijskemu odboru. Naloga OCCO je spodbujati dobro upravljanje in zagotavljati, da so pri vseh dejavnostih EBRD v skladu z najboljšo mednarodno prakso izpolnjeni najvišji standardi celovitosti. Med drugim je pristojen za vprašanja primerne skrbnosti v zvezi z vidiki integritete, zaupnosti, navzkrižij interesov, korporativnega upravljanja, odgovornosti, etike, boja proti pranju denarja in financiranju terorizma ter preprečevanja goljufij in korupcije. Pristojen je za preiskovanje domnevnih goljufij, korupcije in kršitev. Poleg tega po potrebi zagotavlja usposabljanja in svetovanje za osebje EBRD, ki so kot direktorji imenovani v uprave podjetij, v katerih ima EBRD lastniški delež. Potrebna skrbnost v zvezi s finančnimi vidiki in vidiki integritete je sestavni del običajnega postopka, s katerim banka odobri nove posle, in spremljanja njenih tekočih poslov. EBRD na svoji spletni strani objavlja poročilo OCCO o preprečevanju korupcije.

Poleg tega je OCCO pristojen za upravljanje mehanizma odgovornosti EBRD. Trenutno je to neodvisni pritožbeni mehanizem, vendar ga bo kmalu zamenjal mehanizem pritožb za projekte, v okviru katerega se ocenjujejo in preučujejo pritožbe o projektih, ki jih financira EBRD, ter po potrebi ugotavlja, ali je EBRD v postopku odobritve določenega projekta delovala v skladu s svojimi ustreznimi politikami.

OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE

Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in proračunske vrstice odhodkov

- Obstoječe proračunske vrstice odhodkov

Po vrsti , v skladu z razdelki večletnega finančnega okvira in proračunskimi vrsticami.

Razdelek večletnega finančnega okvira | Proračunska vrstica | Vrsta odhodkov | Prispevek |

Številka [poimenovanje………………...........……….] | dif./nedif. ([12]) | držav Efte[13] | držav kandidatk[14] | tretjih držav | v smislu člena 18(1)(aa) finančne uredbe |

4 | 01.03.01.02 Evropska banka za obnovo in razvoj – Vpoklicani delež vpisanega kapitala | dif. | NE | NE | NE | NE |

Ocenjeni učinek na odhodke

Povzetek ocenjenega učinka na odhodke

Načini in pogoji udeležbe EU v povečanju kapitala EBRD ne predvidevajo nobenih odhodkov iz poslovanja.

Razdelek večletnega finančnega okvira | 5 | „Upravni odhodki“ |

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

-

Ocenjene potrebe po človeških virih

- ( Predlog/pobuda ne zahteva porabe človeških virov

- ( Predlog/pobuda zahteva porabo človeških virov, kot je pojasnjeno v nadaljevanju:

ocena, izražena v celih številkah (ali na največ eno decimalno mesto natančno)

Leto 2010 | Leto 2011 | Leto 2012 | Leto 2013 | … vstavite ustrezno število let glede na trajanje učinka (prim. točka 1.6) |

( Kadrovski načrt (za uradnike in začasno osebje) |

XX 01 01 01 (sedež ali predstavništva Komisije) | 1,0 | 0,5 | 0 | 0 |

XX 01 01 02 (delegacije) |

XX 01 05 01 (posredne raziskave) |

10 01 05 01 (neposredne raziskave) |

( Zunanje osebje (v ekvivalentu polnega delovnega časa EPDČ)[16] |

XX 01 02 01 (PU, ZU, NNS iz splošnih sredstev) |

XX 01 02 02 (PU, ZU, MSD, LU in NNS na delegacijah) |

10 01 05 02 (PU, ZU, NNS za neposredne raziskave) |

Druge proračunske vrstice (navedite) |

SKUPAJ | 1,0 | 0,5 | 0 | 0 |

XX je zadevno področje ali naslov .

Potrebe po človeških virih se krijejo z osebjem, že dodeljenim za upravljanje tega ukrepa in/ali prerazporejenim v GD.

Opis nalog:

Uradniki in začasno osebje | Najpomembnejše naloge, ki izhajajo iz povečanja kapitala EBRD, so: – priprava zakonodajnega predloga; – spremljanje zakonodajnega predloga; – vodenje letnega proračunskega postopka; – letno poročanje; – odnosi s Parlamentom in Svetom; – odnosi in komuniciranje z vodstvom EBRD. |

Zunanje osebje |

Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom

- ( Predlog/pobuda je skladna z veljavnim večletnim finančnim okvirom.

- Predlog je skladen s sedanjim finančnim načrtovanjem. V skladu s sporazumom o ustanovitvi EBRD bi lahko EBRD zahtevala vplačilo celotnega kapitala na vpoklic, ki ga je vpisala Evropska unija, ali njegovega dela, če je potreben, da izpolni svoje obveznosti. Verjetnost tega je ocenjena zelo nizko.

Udeležba tretjih oseb pri financiranju

- ( V predlogu/pobudi ni načrtovano sofinanciranje tretjih oseb.

Ocenjeni vpliv na prihodke

- ( Predlog/pobuda nima finančnega vpliva na prihodke.

[1] V skladu s Sklepom Sveta 90/674/EGS z dne 19. novembra 1990 zastopa EU v EBRD Komisija.

[2] Vpisani kapital EU v EBRD je bil sestavljen iz 157,5 milijona EUR vplačanega kapitala in 442,5 milijona EUR kapitala na vpoklic.

[3] UL L 52, 22.2.1997, str. 15.

[4] Od pristopov k EU leta 2004 in 2007 spadajo k državam uporabnicam sredstev EBRD tudi nekatere države članice EU: Poljska, Romunija, Bolgarija, Slovaška, Estonija, Slovenija, Madžarska, Latvija in Litva. EBRD je bila zelo dejavna v procesu prehoda, v zadnjih letih pa se njena vloga v teh državah zmanjšuje in se bo zmanjševala tudi v prihodnje. Tako bo do leta 2015 več držav izstopilo iz kroga uporabnic.

[5] Po povečanju vplačanega kapitala bo odobreni delniški kapital banke znašal 21 milijard EUR. Povečanje za 9 milijard EUR pomeni 42,857-odstotno povečanje odobrenega kapitala; vsak delničar bo torej upravičen vpisati delež v višini do 42,857 % njegovega deleža v času odobritve povečanja, da se ohrani struktura deležev.

[6] V skladu z dogovorjeno formulo bi bil znesek neporabljenega kapitala na vpoklic enak nič, če so obratna sredstva banke enaka ali večja od 87 % vsote neoslabljenega vpisanega kapitala, rezerv in presežkov.

[7] To je 50 % števila na novo odobrenih delnic na vpoklic.

[8] ABM: upravljanje po dejavnostih – ABB: oblikovanje proračuna po dejavnostih.

[9] Pilotni in pripravljalni ukrepi iz člena 49(6)(a) ali (b) finančne uredbe.

[10] Pojasnitve načinov upravljanja in sklicevanje na finančno uredbo so na voljo na spletišču BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.

[11] Organi iz člena 185 finančne uredbe.

[12] dif. = diferencirana sredstva / nedif. = nediferencirana sredstva

[13] EFTA: Evropsko združenje za prosto trgovino.

[14] Države kandidatke in, če je ustrezno, potencialne države kandidatke z zahodnega Balkana.

[15] Tehnična in/ali upravna pomoč ter odhodki za podporo izvajanja programov in/ali ukrepov EU (prej vrstice BA), posredne raziskave, neposredne raziskave.

[16] PU = pogodbeni uslužbenec; ZU = začasni uslužbenec („ Intérimaire“) ; MSD = mlajši strokovnjak v delegaciji („ Jeune Expert en Délégation“) ; LU= lokalni uslužbenec; NNS = napoteni nacionalni strokovnjak.

[17] V okviru zgornje meje za zunanje osebje iz odobritev za poslovanje (prej vrstice BA).

[18] V glavnem za strukturna sklada, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) in Evropski sklad za ribištvo (ESR).