Posebno poročilo Tehnična pomoč:  
kakšen je njen prispevek 
na področju kmetijstva  
in razvoja podeželja? SL 2015  št. 04
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE

EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-naslov: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Veliko dodatnih informacij o Evropski uniji je na voljo na internetu.  
Dostop je mogoč na strežniku Europa ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Urad za publikacije Evropske unije, 2015
Print ISBN 978-92-872-2180-3 ISSN 1831-094X doi:10.2865/661553 QJ-AB-15-003-SL-C
PDF ISBN 978-92-872-2210-7 ISSN 1977-5784 doi:10.2865/15070 QJ-AB-15-003-SL-N
EPUB ISBN 978-92-872-2168-1 ISSN 1977-5784 doi:10.2865/81940 QJ-AB-15-003-SL-E
© Evropska unija, 2015
Reprodukcija je dovoljena z navedbo vira.
Printed in Luxembourg
Tehnična pomoč:  
kakšen je njen prispevek 
na področju kmetijstva  
in razvoja podeželja?
(v skladu z drugim pododstavkom člena 287(4) PDEU)Posebno poročiloSL 2015  št. 04
02
 Revizijska ekipa
Posebna poročila Evropskega računskega sodišča predstavljajo rezultate njegovih revizij smotrnosti poslovanja in sklad-  
nosti za posamezna proračunska področja ali upravljavske teme. Računsko sodišče izbira in načrtuje revizijske naloge 
tako, da je njihov učinek kar največji, in pri tem upošteva tveganje za smotrnost ali skladnost, višino ustreznih prihodkov 
ali porabe, prihodnji razvoj ter politični in javni interes.
To revizijo smotrnosti poslovanja je opravil senat I, ki ga vodi članica Evropskega računskega sodišča Rasa Budbergytė in 
ki je specializiran za področje porabe ohranjanje in upravljanje naravnih virov. Revizijo je vodila članica Evropskega račun -
skega sodišča Kersti Kaljulaid, pri njej pa so sodelovali vodja enote Helder Faria VIegas, vodja ekipe Csaba Bartos, pomoč -
nica vodje ekipe Blanka Happach, revizorji Maciej Szymura, Carlos Sanchez Rivero in Roberto Resegotti ter prevajalec Tom 
Everett, ki je sodeloval pri pisanju poročila.
Od leve proti desni:  B. Happach, R. Resegotti, Cs. Bartos, M. Szymura, K. Kaljulaid, 
C. Sanchez Rivero, T. Everett, H. Faria Viegas.
03
 Kazalo
Odstavek
 Kratice
I–VII  Povzetek
1–16  Uvod
1–4 Kaj je tehnična pomoč?
5–10  Tehnična pomoč na področju kmetijstva in razvoja podeželja v zadnjem obdobju
11–13  Pravila in uredbe
14–16  Proračunsko načrtovanje in ravni porabe
17–23  Obseg in cilji revizije ter revizijski pristop
17–19  Obseg in cilji revizije
20–23  Revizijski pristop
24–82  Opažanja
24–51  Kako se denar za tehnično pomoč dejansko porabi?
26–28  Težava z jasnostjo
29–35  Premik proti administrativnim stroškom na Komisiji
36–51  V državah članicah je poudarek na izplačilih plač
52–59  Ali so stroški upravičeni?
52–53  Nekaj formalne neupravičenosti na Komisiji
54–59  Pogostejši problemi v državah članicah
04 Kazalo
60–82  Kakšna je primernost okvira smotrnosti poslovanja za tehnično pomoč?
64–67  Slabo načrtovanje in ocenjevanje potreb
68–70  Cilji še zdaleč niso SMART
71–75  Omejeno spremljanje in vrednotenje
76–78  Učinek neustreznega okvira smotrnosti poslovanja
79–82  Mreženje: potencial za uspešen okvir smotrnosti poslovanja
83–93  Zaključki in priporočila
 Priloga —  Finančno načrtovanje tehnične pomoči na področju razvoja podeželja za 
obdobji 2007–2013 in 2014–2020
 Odgovori Komisije
05
 Kratice
CMEF : okvir skupnega spremljanja in vrednotenja
EKJS : Evropski kmetijski jamstveni sklad
EKSRP : Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja
EKUJS : Evropski kmetijski usmerjevalni in jamstveni sklad, predhodnik (v obdobju 1962–2006) EKJS in EKSRP
PRP : program razvoja podeželja
Sapard : posebni pristopni program za kmetijstvo in razvoj podeželja – instrument, vzpostavljen za pomoč državam 
kandidatkam (2000–2006) pri potrebnih strukturnih spremembah na področju kmetijstva in podeželja pred 
članstvom v EU
SKP : skupna kmetijska politika
06
 Povzetek
I
Tehnična pomoč je tradicionalno zajemala zagotav-  
ljanje strokovnega znanja in financiranja za podporo 
vladnim oddelkom pri izvedbi programov, povezanih 
s cilji politik. Tehnična pomoč na področju kmetijstva 
in razvoja podeželja EU ima obliko financiranja na 
ločenih področjih skupne kmetijske politike (SKP): EKJS 
(prvi steber) in EKSRP (drugi steber). Odhodki bi morali 
prispevati k razvoju administrativnih zmogljivosti 
in izvajanju programov v okviru dveh stebrov, ki ga 
opravljajo Komisija in države članice.
II
Sodišče je revidiralo uporabo financiranja v okviru 
tehnične pomoči na področju kmetijstva in razvoja 
podeželja v obdobju 2007–2013. Do konca leta 2013 
so Komisija in države članice za to področje pora -
bile polovico svojega proračuna za tehnično pomoč 
v višini 1,8 milijarde EUR, preostanek pa se lahko 
porabi do konca leta 2015.
III
Revizija je bila osredotočena na upravljanje tehnične 
pomoči in njen prispevek k temeljnim ciljem politike. 
Preučeno je bilo, katere dejavnosti so Komisija in 
države članice podpirale s financiranjem v okviru teh -
nične pomoči, ali so bili prijavljeni stroški upravičeni in 
ali so bile ureditve za merjenje smotrnosti poslovanja 
pri tehnični pomoči ustrezne in uspešne.
IV
Revizija je pokazala, da so Komisija in države članice 
kar se da izkoristile regulativno prožnost na tem 
področju, vendar je svoboda izbire zmanjšala strogost 
pri namenih financiranja in načinu njegove uporabe. 
V revidiranem obdobju je prišlo do premika od razu -
mevanja tehnične pomoči kot sredstva za vzpostavlja -
nje zmogljivosti k njenemu dojemanju kot podpore za 
redne administrativne stroške, kot so izplačila plač in 
vzdrževanje informacijske tehnologije. Taka uporaba 
tehnične pomoči sproža vprašanja o njenem poseb -
nem prispevku k skupnim namenom programa.
07 Povzetek
V
Premajhna preskriptivnost Komisije pri tehnični 
pomoči ima posledice tudi v zvezi z upravičenostjo. 
Ker administrativni stroški pogosto sodijo hkrati 
v okvir prvega in drugega stebra, lahko pride do 
zmede v zvezi s pravilnim razporejanjem stroškov po 
skladih. Ta problem se je večinoma pojavil v državah 
članicah, ki v glavnem nimajo pravice do sofinanci -
ranja tehnične pomoči v okviru prvega stebra. Ker 
so administrativni stroški upravičeni samo v okviru 
drugega stebra ali pa jih je treba (na Komisiji) poraz -
deliti med obema stebroma, so bili potrebni zapleteni 
administrativni postopki za upravičevanje načina 
razporejanja stroškov, ti postopki pa se ne uporabljajo 
vedno ustrezno.
VI
Porabo vsega financiranja SKP urejajo zahteve, 
povezane z zagotavljanjem ustreznosti odhodkov 
z okvirom spremljanja in vrednotenja. Ker tehnična 
pomoč večinoma ni operativna, je bila iz tega okvira 
izključena. Posledično sta preglednost in odgovornost 
ogroženi in ni mogoče ugotoviti, ali je poraba sredstev 
za tehnično pomoč uspešna in učinkovita. Obstaja 
tudi tveganje, da bodo s preusmeritvijo sredstev od 
ukrepov za vzpostavljanje zmogljivosti, povezanih 
s temeljnimi cilji financiranja, kaznovani končni upra -
vičenci, zaradi strukture sofinanciranja še posebno 
v revnejših regijah EU.
VII
Ker ni ustreznega okvira smotrnosti poslovanja za 
odhodke za tehnično pomoč na področju kmetijstva in 
razvoja podeželja, Sodišče meni, da Komisija in države 
članice ne morejo dokazati, kako dobro je tehnična 
pomoč prispevala k splošnim ciljem politik SKP .Sodišče zato daje naslednja priporočila:
 ο Komisija naj razjasni obseg in uporabo tehnične 
pomoči držav članic na področju razvoja pode -
želja. Razjasni naj zlasti razliko med operativnimi 
odhodki/odhodki za vzpostavljanje zmogljivosti 
in upravičenimi administrativnimi stroški/stroški 
proračunske podpore, zlasti pri izplačilu plač.  
Takšna razjasnitev bi izboljšala preglednost na -
činov uporabe financiranja. Komisija naj skrbno 
spremlja, kako države članice izvajajo tehnično 
pomoč.
 ο Komisija naj tudi sprejme ustrezne ukrepe za zago -
tovitev, da se splošni administrativni odhodki, kot 
je redno vzdrževanje IT, ne zaračunavajo proračun -
skim vrsticam za tehnično pomoč.
 ο Komisija naj v prihodnje od držav članic zahteva, 
da ločeno poročajo o administrativnih stroških/
stroških proračunske podpore na področju razvoja 
podeželja, da bo bolj razvidno, da se del financi -
ranja v okviru tehnične pomoči porabi za takšno 
podporo.
 ο Komisija in države članice naj vzpostavijo ustrezen 
okvir smotrnosti poslovanja za financiranje v okvi -
ru tehnične pomoči. Zlasti je treba ustrezno oceniti 
potrebe Komisije in držav članic po tehnični po -
moči in vzpostaviti mehanizem za določanje ciljev 
in merjenje napredka pri njihovem doseganju.
08
 Uvod
Kaj je tehnična pomoč?
01 
Tehnična pomoč je bila na mednarodni 
ravni opredeljena kot zagotavljanje 
znanja in izkušenj v obliki osebja, 
usposabljanja, raziskav in s tem pove -
zanih stroškov.1 Običajno se jo zago -
tavlja v okviru razvojne pomoči OECD, 
ZN in drugih mednarodnih organizacij 
s posredovanjem strokovnega znanja 
in nasvetov zaradi pomoči državam pri 
razvojnih programih.
02 
V EU je zagotavljanje posebnega 
strokovnega znanja značilno za ukrepe 
tehnične pomoči na področju zunanje 
podpore za države v razvoju in druge 
države nečlanice. Poleg tega Komisija 
zagotavlja tehnično pomoč v obliki 
financiranja še na tri druge glavne 
načine, in sicer:
 ο plačuje stroške izvajalskih agencij, 
vzpostavljenih za upravljanje pro -
jektov in programov na področjih 
posebnih in medsektorskih politik;
 ο uvedla je postavke, financirane iz 
operativnega proračuna2, ki jih nje -
ni generalni direktorati uporabljajo 
za vodenje, upravljanje in uskla -
jevanje programov na posebnih 
področjih;
 ο sofinancira uporabo tehnične po -
moči v državah članicah v povezavi 
s skladi EU (npr. EKSRP , ESR, Kohe -
zijski sklad, ESRR), da bi omogočila 
izvajanje nacionalnih in regional -
nih programov ali ukrepov.03 
To revizijsko poročilo zajema zadnji od 
teh področij odhodkov, ki ustrezata 
načinu uporabe financiranja v okviru 
tehnične pomoči na področju kmetij -
stva in razvoja podeželja.
04 
Tradicionalno se na ta način finan -
cirajo naslednje kategorije stroškov: 
priprava študij in ocenjevalnih poročil, 
organizacija sestankov in seminarjev, 
usposabljanje ter storitve zunanjih 
strokovnjakov. Financiranje pa lahko 
pokriva tudi stroške za osebje, razvoj 
in vzdrževanje informacijske tehnolo -
gije, dejavnosti informiranja in obve -
ščanja javnosti ter mreženja. Odhodki 
bi morali biti značilni za program in 
prispevati k skupnim ciljem politik pri 
razvoju administrativnih zmogljivosti 
in izvajanju programov.1 Opredelitev OECD iz direktive 
o statističnem poročanju 
Odbora za razvojno pomoč 
(DAC), 12. november 2010, 
odstavka 47 in 48.
2 Komisija je edina institucija EU 
z operativnim proračunom, 
zato je samo ona odgovorna 
za financiranje, izvrševanje in 
nadziranje financiranja 
v okviru tehnične pomoči na 
ravni EU.
09 Uvod
Tehnična pomoč na 
področju kmetijstva in 
razvoja podeželja 
v zadnjem obdobju
05 
Za prvi steber SKP (tržni ukrepi in 
neposredna pomoč iz EKJS) in drugi 
steber SKP (podpora za razvoj pode -
želja iz EKSRP) veljajo različna pravila 
o uporabi tehnične pomoči na podro -
čju kmetijstva.
06 
Med letoma 2000 in 2004 je bilo drža -
vam članicam na voljo samo sofinan -
ciranje tehnične pomoči na področju 
razvoja podeželja iz Usmerjevalnega 
oddelka Evropskega kmetijskega 
usmerjevalnega in jamstvenega sklada 
(EKUJS). Ravni podpore so bile razme -
roma nizke (1 % skupnega financira -
nja), Komisija pa je natančno nadzo -
rovala, kako se uporablja financiranje 
v okviru tehnične pomoči.
07 
V programskem obdobju 2000–2006 
je bila desetim državam kandidatkam 
iz Srednje in Vzhodne Evrope3 ponu -
jena tehnična pomoč na področju 
kmetijstva v okviru Sapard. Ta je bil 
eden od treh strukturnih programov 
(poleg Phare in ISPA), ki so obravna -
vali vzpostavljanje institucionalnih, 
prometnih, okoljskih in kmetijskih 
zmogljivosti zaradi priprave državnih 
uprav na članstvo v EU. Ti trije progra -
mi so imeli enaka pravila o izvajanju 
tehnične pomoči in upravičenosti 
do nje. Pri Sapard je EU krila celotne 
odhodke za tehnično pomoč, ki so na 
pobudo Komisije nastali v posameznih 
državah, v povprečni višini 3 % letnega 
financiranja.08 
Osem držav, v katerih se je izvajal pro -
gram Sapard, se je leta 2004 pridružilo 
EU. Takrat so lahko začele uporabljati 
nove prehodne ukrepe (vključno z do -
datnimi sredstvi za tehnično pomoč 
iz Jamstvenega oddelka EKUJS), ki naj 
bi jim pomagali pri krepitvi admini -
strativne zmogljivosti za učinkovito 
upravljanje njihovih programov razvo -
ja podeželja.
09 
V obdobju 2007–2013, na katerega se 
predvsem osredotoča to poročilo, je 
bila povezava s strukturno porabo pre -
trgana. Financiranje (vključno s kom -
ponento tehnične pomoči) na podro -
čju kmetijstva in razvoja podeželja se 
je obravnavalo ločeno v zakonodaji za 
posamezno področje. To ni veliko spre -
menilo pravil za prvi steber, v pristopu 
za uporabo tehnične pomoči v okviru 
drugega stebra pa so nastale bistvene 
spremembe. Veljavna zakonodaja je 
opisana v naslednjem oddelku.
10 
Eden od omembe vrednih elementov 
programskega načrtovanja tehnične 
pomoči, uveden za obdobje 2007–
2013, je bila zahteva po mreženju pri 
razvoju podeželja na nacionalni ravni4 
in na ravni EU5. Čeprav je bil za mre -
ženje dodeljen le majhen del sredstev 
EKSRP za tehnično pomoč, je bil 
pomemben dodatek, saj je vzpostavil 
okvir na ravni EU s številnimi in raznoli -
kimi potencialnimi partnerji.3 Vse države pristopnice iz 
let 2004 in 2007 razen Cipra in 
Malte.
4 Z nacionalnimi mrežami za 
podeželje.
5 Z Evropsko mrežo za razvoj 
podeželja.
10 Uvod
Pravila in uredbe
11 
Za obdobje 2007–2013 je ključne sklice 
na tehnično pomoč na področju kme -
tijstva in razvoja podeželja vsebovala 
več kot ena uredba EU6. V okviru prve -
ga stebra je bilo sofinanciranje tehnič -
ne pomoči za države članice dovoljeno 
le za nekatere sheme7, ki so skupaj 
dosegale manj kot 5 % proračuna EKJS. 
Poleg tega je bilo v členu 13 uredbe 
o financiranju SKP izrecno navedeno: 
„Odhodk[i] za stroške administracije in 
osebja, ki jih plačujejo države članice 
in upravičenci pomoči iz EKUJS, ne 
gredo v breme EKUJS.” V nasprotju 
s temi omejitvami ni bil določen najviš -
ji znesek financiranja v okviru tehnične 
pomoči, ki ga lahko Komisija porabi 
v okviru prvega stebra.
12 
Na področju razvoja podeželja so 
pravila Komisiji dovoljevala, da za 
financiranje dejavnosti tehnične 
pomoči porabi do 0,25 % letno dode -
ljenih sredstev iz EKSRP . Dejavnosti so 
bile navedene kot ukrepi „za pripravo, 
spremljanje, administrativno pomoč, 
vrednotenje in nadziranje”8. Države 
članice so dobile polne pristojnosti za 
svoje proračune za tehnično pomoč, ki 
so lahko znašali največ 4 % skupnega 
zneska za posamezni program razvoja 
podeželja, porabljeni pa so morali biti 
za „dejavnosti priprave, upravljanja, 
spremljanja, vrednotenja ter infor -
miranja in nadzora, ki se nanašajo na 
podporo programu”9. Ob upoštevanju 
teh omejitev so se lahko Komisija in 
države članice prosto odločale, koliko 
bodo namenile za tehnično pomoč in 
katere projekte/dejavnosti je mogoče 
financirati.13 
Komisija za sedanje programsko ob -
dobje (2014–2020) ni predlagala velikih 
sprememb načel financiranja v okviru 
tehnične pomoči niti na področju 
razvoja podeželja niti na splošnem 
področju kmetijstva, hkrati pa naj bi se 
načrtovani obseg porabe za tehnično 
pomoč držav članic in Komisije povečal 
(glej Prilogo ).6 Glavne določbe za 
obdobje 2007–2013 so bile 
člen 5 Uredbe Sveta (ES) 
št. 1290/2005 z dne 21. junija 
2005 o financiranju skupne 
kmetijske politike (uredba 
o financiranju SKP) (UL L 209, 
11.8.2005, str. 1), člen 66 
Uredbe Sveta (ES) 
št. 1698/2005 z dne 
20. septembra 2005 o podpori 
za razvoj podeželja iz 
Evropskega kmetijskega 
sklada za razvoj podeželja 
(uredba o EKSRP) (UL L 277, 
21.10.2005, str. 1) ter členi 40 
do 41a Uredbe Komisije (ES) 
št. 1974/2006 z dne 
15. decembra 2006 
o podrobnih pravilih glede 
uporabe Uredbe Sveta (ES) 
št. 1698/2005 o podpori za 
razvoj podeželja iz Evropskega 
kmetijskega sklada za razvoj 
podeželja (izvedbena uredba 
za podporo iz EKSRP) 
(UL L 368, 23.12.2006, str. 15). 
Ta besedila so bila tako kot 
finančna uredba iz leta 2002 
(Uredba Sveta (ES) 
št. 1605/2002) zdaj 
razveljavljena in 
nadomeščena.
7 Kot ukrepa za vino in 
čebelarstvo, shema za 
razdeljevanje sadja v šolah in 
program POSEI za najbolj 
oddaljene regije.
8 Člen 66(1) uredbe o EKSRP.
9 Člen 66(2) uredbe o EKSRP.
11 Uvod
Proračunsko načrtovanje 
in ravni porabe
14 
V naslovu 05 proračuna EU (Kmetijstvo 
in razvoj podeželja) se odobrena pro -
računska sredstva za porabo za tehnič -
no pomoč pojavljajo pod operativni -
mi10 in administrativnimi postavkami11.
15 
V tabeli  je pregled tehnične pomoči na 
področju kmetijstva in razvoja podeže -
lja v obdobju 2007–2013.16 
Komisija do konca programskega 
obdobja še ni izčrpala svojih obvezno -
sti tehnične podpore za prvi in drugi 
steber. Znesek, dodeljen v okviru dru -
gega stebra, je znašal 0,19 % skupnega 
proračuna EKSRP , kar je veliko manj 
od dovoljene zgornje meje. Do konca 
leta 2013 je bila porabljena le približ -
no četrtina teh dodeljenih sredstev. 
Stanje je bilo podobno tudi v državah 
članicah, kjer je bil za drugi steber 
v povprečju načrtovan znesek manjši 
od 1,9 % skupnega proračuna za razvoj 
podeželja, izvrševanje pa je bilo do 
konca leta 2013 v povprečju 0,8 %. 
Tudi tu je bilo oboje bistveno nižje od 
zgornje meje v višini 4 %. Toda ker so 
lahko pri računovodenju zajeti stroški, 
ki so nastali do leta 2015 (pravilo N+2), 
so lahko končne ravni izvrševanja vseh 
proračunov bistveno višje.10 Za posamezne sheme v okviru 
prvega stebra v poglavjih 05 02 
in 05 03; za drugi steber 
v poglavju 05 04. Nekateri 
elementi porabe za tehnično 
pomoč so vključeni tudi 
v poglavje 05 08, ki združuje 
splošne dejavnosti za 
usklajevanje politike SKP , torej 
tiste, ki ne zajemajo le 
posameznega programskega 
področja.
11 Člen 05 01 04 (odhodki za 
podporo). Čeprav so tovrstni 
stroški razvrščeni med 
administrativna (upravna) 
odobrena proračunska 
sredstva, so obračunani pri 
operativnih odhodkih 
programa, za katerega se 
porabijo. Bistveno je, da morajo 
biti jasno povezani z EKJS ali 
EKSRP. Za to revizijo je 
relevanten še en del 
(administrativnih) odhodkov iz 
poglavja 05 01, in sicer 
„odhodki za ostalo upravljanje” 
(postavka 05 01 02 11), iz katere 
se financirajo dejavnosti, ki so 
resda podobne operativni 
tehnični pomoči, vendar niso 
značilne za program in zato na 
podlagi uredb niso upravičene.
Pregled odhodkov za tehnično pomoč v okviru prvega in drugega stebraTabela(v milijonih EUR)
Področje Shema Upravičenec Zgornja meja (v %)Načrtovanje 
proračuna za 
tehnično pomoč 
(obveznosti)  
2007–2013  Finančno  
izvrševanje  
2007–2013
Kmetijstvo in razvoj 
podeželjaprvi steber Komisija n. r. 73,5 54,4
država članica n. r. Konsolidirani podatki niso na voljo
drugi steber Komisija 240,6 (0,25  %) 188,0 47,9
država članica 3 849,5 (4 %) 1 513,0 788,4
Kmetijstvo in razvoj podeželja SKUPAJ 1 774,5 890,8
Opomba:  Vsi zneski so zaokroženi.
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi splošnega proračuna EU in podatkov, ki jih je zagotovila Komisija.
12
 Obseg in cilji revizije  
ter revizijski pristop
Obseg in cilji revizije
17 
Sodišče je preučilo porabo sredstev za 
tehnično pomoč na področju kmetij -
stva in razvoja podeželja v program -
skem obdobju 2007–2013. Revizija 
je bila osredotočena na pravilnost, 
uspešnost in učinkovitost financiranja 
v Komisiji in državah članicah.
18 
Tema revizije je bila izbrana deloma za -
radi raznolikosti tehnične pomoči (kot 
medsektorskega področja porabe), ki 
se pojavlja pod številnimi proračunski -
mi postavkami (odstavek 14), in zato, 
ker v veljavni zakonodaji zanjo ni bilo 
nobene jasne opredelitve.
19 
Namen revizije je bil oceniti, kako dob -
ro je bilo upravljanje tehnične pomoči 
in ali je prispevala k temeljnim ciljem 
politike kmetijstva in razvoja podeže -
lja. Natančneje, preučili smo:
 ο katere dejavnosti so bile financira -
ne v okviru tehnične pomoči (glej 
odstavke 24 do 51);
 ο ali so bili stroški, prijavljeni za 
tehnično pomoč, upravičeni (glej 
odstavke 52 do 59);
 ο ali so bile ureditve za merjenje 
smotrnosti poslovanja pri tehnič -
ni pomoči ustrezne in uspešne 
(odstavki 60 do 82).Revizijski pristop
20 
Glavno revizijsko delo je zajemalo 
obiske Generalnega direktorata za 
kmetijstvo in razvoj podeželja Komisije 
(GD za kmetijstvo in razvoj podeže -
lja) in petih držav članic (Italije, Litve, 
Madžarske, Avstrije in Poljske), ki so 
uporabljale financiranje v okviru teh -
nične pomoči na področju kmetijstva 
in razvoja podeželja. Te države so bile 
izbrane, ker je bilo v revidiranem ob -
dobju v njih porabljenih več kot 50 % 
sredstev tehnične pomoči.
21 
Naše ugotovitve temeljijo na informa -
cijah, pridobljenih z revizijskimi obiski 
in anketo, opravljeno pri regionalnih 
in nacionalnih organih upravljanja 
v 27 državah članicah. Od 92 takih or -
ganov jih je anketo izpolnilo 50, čeprav 
ne vsi v celoti ali podrobno. Skupno so 
anketa in obiski v državah dali infor -
macije o približno 76 % vseh odhodkov 
za tehnično pomoč, ki so bili do konca 
leta 2013 načrtovani na področju ra -
zvoja podeželja.
22 
Revizorji so v petih izbranih državah 
članicah obiskali glavne upravičen -
ce do financiranja v okviru tehnične 
pomoči: ministrstva za kmetijstvo, 
plačilne agencije in druge organe, 
zadolžene za izvajanje ukrepov razvoja 
podeželja. Opravili so tudi sestanke 
z drugimi deležniki, kot so predstavniki 
združenj kmetov, kmetijskih zbornic 
in nevladnih organizacij ter drugi člani 
nacionalnih mrež za podeželje. Poleg 
tega so revizorji pregledali 20 projek -
tov GD za kmetijstvo in razvoj pode -
želja, financiranih iz proračuna za teh -
nično pomoč, in 91 projektov tehnične 
pomoči v petih državah članicah.
13 Obseg in cilji revizije ter revizijski pristop 
23 
Ker člen 13 prepoveduje admini -
strativno porabo v okviru EKJS (glej 
odstavek 11) in ker ni konsolidiranih 
podatkov o zelo maloštevilnih dovolje -
nih primerih tehnične pomoči v okviru 
prvega stebra, je bila revizija v drža -
vah članicah osredotočena na porabo 
za razvoj podeželja (drugi steber). 
Financiranje v okviru tehnične pomoči 
za države kandidatke za vstop v EU ni 
bilo zajeto v revizijo, ker so ti odhodki 
minimalni (samo 0,3 milijona EUR v ce -
lotnem programskem obdobju).
14
 Opažanja
Kako se denar za tehnično 
pomoč dejansko porabi?
24 
Pred letom 2007 je bilo financiranje 
v okviru tehnične pomoči v okviru SKP 
v glavnem porabljeno za dejavnosti 
vzpostavljanja zmogljivosti, admini -
strativni stroški v državah članicah pa 
so bili izrecno izvzeti iz vse podpore12. 
Zdaj je področje uporabe financira -
nja v okviru tehnične pomoči dovolj 
prožno, da zajema različne potrebe po 
razvoju administrativne zmogljivosti. 
Zaradi zagotavljanja prožnosti pa se ne 
bi smelo pozabiti na tradicionalno ra -
zumevanje tehnične pomoči ali na to, 
kako je treba financiranje uporabljati 
v praksi. Poleg tega zaradi zagotavlja -
nja, da financiranje v okviru tehnične 
pomoči daje dodano vrednost, to ne 
bi smelo nadomestiti administrativnih 
odhodkov, ki bi pri državnih upravah 
ali upravi EU v vsakem primeru nastali 
pri njihovem rednem upravljanju shem 
javne podpore.
25 
Zato Sodišče meni, da bi morala 
biti taka raba v celoti utemeljena in 
pregledna, čeprav sedanja pravila ne 
prepovedujejo povsod financiranja 
administrativnih stroškov v okviru 
tehnične pomoči. Glede na to smo pre -
učili, kako so se izplačevala sredstva 
za tehnično pomoč in ali obstaja jasna 
in enotna opredelitev za uporabo, ki 
zagotavlja dodano vrednost podpira -
nih dejavnosti.Težava z jasnostjo
26 
V zakonodaji EU se edina formalna 
opredelitev tehnične pomoči pojavi na 
področju javnega naročanja v okviru 
splošnega proračuna: „[…] podporne 
dejavnosti in dejavnosti za krepitev 
zmogljivosti, ki so potrebne za izvedbo 
programa ali ukrepa, predvsem dejav -
nosti pripravljanja, upravljanja, sprem-  
ljanja, ocenjevanja, revizije in kontro -
le”13. Pred letom 2013 taka opredelitev 
ni obstajala nikjer v finančni uredbi niti 
v uredbah, ki so tvorile pravno podla -
go za SKP v obdobju 2007–2013.
27 
V revidiranem obdobju je bil pojem 
tehnične pomoči razvrščen med 
„drugo financiranje” za „pripravljalne 
dejavnosti, spremljanje, administrativ -
no in tehnično pomoč, ocenjevanje, 
revizijo in nadzor, ki so potrebni za 
izvajanje skupne kmetijske politike, 
vključno z razvojem podeželja” (člen 5 
uredbe o financiranju SKP)14. Na tem 
seznamu ni navedeno vzpostavljanje 
zmogljivosti. Opredelitev se dvakrat 
(vsakič v malo drugačni obliki) pojavi 
v členu 66 uredbe o EKSRP , v katerem 
se nanaša na financiranje v okviru 
tehnične pomoči na področju razvoja 
podeželja, ki ga izvajajo Komisija in 
države članice (glej odstavek 12). Pri 
tem sta uporabljena nedoločna izraza 
„administrativna pomoč” ali „upravlja -
nje”, ki omogočata, da se tehnična 
pomoč po potrebi uporabi za admi -
nistrativne stroške. Odgovorni organi 
imajo v bistvu pravico, da financiranje 
v okviru tehnične pomoči uporabijo, 
kakor želijo, če le obstaja povezava 
s programom.12 V členu 1(4) Uredbe Sveta (ES) 
št. 1258/1999 z dne 
17. maja 1999 o financiranju 
SKP (UL L 160, 26.6.1999, 
str. 103) (v celoti razveljavljene 
na koncu leta 2006) je bilo 
določeno: „[EKUJS] ne nosi 
odhodkov v zvezi s stroški 
upravljanja in osebja, ki 
nastanejo v državah članicah 
in pri prejemnikih pomoči [...].”
13 Člen 121(7) Delegirane uredbe 
Komisije (EU) št. 1268/2012 
z dne 29. oktobra 2012 
o pravilih uporabe Uredbe (EU, 
Euratom) št. 966/2012 
Evropskega parlamenta in 
Sveta o finančnih pravilih, ki se 
uporabljajo za splošni 
proračun Unije (UL L 362, 
31.12.2012, str. 1).
14 Ubeseditev iz člena 6 nove 
uredbe o financiranju SKP 
(Uredba (EU) št. 1306/2013 
Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 17. decembra 2013 
o financiranju, upravljanju in 
spremljanju skupne kmetijske 
politike in razveljavitvi uredb 
Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) 
št. 165/94, (ES) št. 2799/98, (ES) 
št. 814/2000, (ES) št. 1290/2005 
in (ES) št. 485/2008 (UL L 347, 
20.12.2013, str. 549)) je jasnejša, 
vendar ne bistveno drugačna.
15 Opažanja
28 
Ker ni jasne in omejevalne opredelitve, 
je težje določati ožje cilje in merljive 
cilje, kar zmanjšuje odgovornost. Za -
megljena razlika med operativnimi in 
administrativnimi stroški škoduje tudi 
proračunski preglednosti. In nazad -
nje, večja svoboda izbire je povzročila 
manjšo strogost pri namenih financira -
nja in načinu njegove porabe.
Premik proti administrativ -
nim stroškom na Komisiji
29 
Uredbe ne določajo zgornje meje za 
to, koliko financiranja v okviru tehnič -
ne pomoči porabi Komisija v okviru 
prvega stebra. Pri drugem stebru je 
razpoložljivi znesek omejen na 0,25 % 
skupno dodeljenih sredstev za EKSRP , 
porabiti pa ga je mogoče za številne 
dejavnosti, povezane z operacijami 
razvoja podeželja, vključno z admini -
strativno podporo. Uredba o EKSRP ra -
zen zahteve po vzpostavitvi Evropske 
mreže za razvoj podeželja teh dejavno -
sti ne opredeljuje podrobneje.30 
Komisija večinoma ni bolje razdelala 
širokih opredelitev iz uredbe o finan -
ciranju SKP in uredbe o EKSRP ter ni 
pripravila izčrpnih smernic o vrsti ope -
rativnih dejavnosti tehnične pomoči. 
Edini taki parametri so bili določeni 
za javno naročanje ter financiranje 
odhodkov za informacijsko tehnologijo 
in revidiranje. Na osrednji ravni so pri -
stojne službe Komisije pripravile splo -
šna pravila ( vademecum ) za finančno 
poslovodenje odhodkov SKP , vendar ta 
ne pojasnjujejo jasno razlike med upra -
vičenimi odhodki za tehnično pomoč 
in splošnimi administrativnimi stroški 
v okviru prvega in drugega stebra.
31 
Največji delež interne dodelitve 
Komisije za tehnično pomoč v ob -
dobju 2007–2013 je bil porabljen za 
operativne dejavnosti ali dejavnosti 
vzpostavljanja zmogljivosti (v glavnem 
v okviru postavk za mreženje, zunanje 
svetovanje, vrednotenja in informacij -
sko tehnologijo). Leta 2007 je skupna 
vrednost obveznosti znašala 12,78  mi-
lijona EUR, znesek za leto 2013 pa je bil 
za 71 % višji oziroma je znašal 21,9 mi -
lijona EUR. Hkrati se je spremenilo 
ravnovesje med različnimi področji 
dejavnosti tehnične pomoči. Proračuna 
za vrednotenja in svetovanje sta v ab -
solutnem smislu ostala dokaj enaka, za 
informacijsko tehnologijo in mreženje 
pa je bilo sprejetih veliko več obvez-  
nosti. Relativni deleži teh kategorij 
porabe v letih 2007 in 2013 so prikaza -
ni na sliki 1 .
16 Opažanja Slika 1Diagrama s primerjavo porabe za tehnično pomoč v GD za kmetijstvo in razvoj 
podeželja v letih 2007 in 2013 (prevzete obveznosti)
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi podrobnih proračunskih podatkov GD za kmetijstvo in razvoj podeželja.2007vrednotenja in študije, 32 %
2013vzdrževanje/razvoj informacijske 
tehnologije, 39 %drugo, 2 %
zunanje osebje in strokovnjaki, 16 % vrednotenja in študije, 15 %
mreženje, 28 %vzdrževanje/razvoj informacijske 
tehnologije, 28 %drugo, 6 %
zunanje osebje in strokovnjaki, 18 %
mreženje, 16 %
17 Opažanja
32 
Uvajanje in razvijanje sistemov in -
formacijske tehnologije za posebne 
namene je zlahka mogoče razvrstiti 
med tehnično pomoč, povezano 
z vzpostavljanjem zmogljivosti, za re -
dne stroške vzdrževanja informacijske 
tehnologije pa je to težje. Vzdrževanje 
informacijske tehnologije je namreč 
potreben strošek upravljanja, ne pa 
orodje, značilno za program. Zato se je 
v preteklosti financiralo izključno iz ad -
ministrativnega proračuna. Informaci -
je, ki jih je dala na razpolago Komisija, 
sicer ne omogočajo jasne razčlenitve 
med vzdrževanjem informacijske teh -
nologije in njenim razvojem, vendar 
je zdaj jasno opaziti trend k večjemu 
financiranju neoperativnih stroškov 
informacijske tehnologije s tehnično 
pomočjo. To je podrobneje opisano 
v nadaljevanju.33 
Prvič, v zadnjih letih je prišlo do zmanj -
šanja na področju „odhodki za ostalo 
upravljanje” (administrativni stroški, 
ki niso značilni za program, zato jih 
ni mogoče financirati iz proračunske 
vrstice za tehnično pomoč). Komisija 
kot celota je stalno zmanjševala svoje 
letne obveznosti „ostalega upravlja -
nja”, ki so se z malo manj kot 180 mi -
lijonov EUR leta 2007 zmanjšale na 
manj kot 145 milijonov EUR leta 2013, 
torej skupno za več kot 20 %. Kot je 
prikazano na sliki 2 , je bilo to znižanje 
pri kmetijstvu in razvoju podeželja še 
večje. Vendar pa se je v istem obdob -
ju več kot izravnalo s povečanjem 
skupnih odhodkov za tehnično pomoč 
(EKJS in EKSRP , operativnih in neopera -
tivnih), ki so bili leta 2007 skoraj enaki 
odhodkom za „ostalo upravljanje”, do 
leta 2013 pa so postali skoraj trikrat 
večji.Slika 2Obratni trend pri porabi GD za kmetijstvo in razvoj podeželja za tehnično pomoč 
v primerjavi s postavkami „ostalega upravljanja”
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi številčnih podatkov iz splošnih proračunov od leta 2007 do leta 2013.(v milijonih EUR)
0510152025
2013 2012 2011 2010 2009 2008 2007Odhodki za ostalo upravljanje 
skupaj  (proračunska postavka 05 01 02 11)Operativni in neoperativni 
odhodki za tehnično pomoč
18 Opažanja
34 
Drugič, Komisija se je odločila, da bo 
od leta 2014 svoj sistem informacijske 
tehnologije za področje kmetijstva in 
razvoja podeželja financirala izključno 
iz dodelitve za tehnično pomoč, pri tem 
pa kot namen navedla stalno zmanjše -
vanje porabe iz administrativnega pro -
računa15. Ker vzdrževanje informacijske 
tehnologije na splošno ni neoperativno 
ali ni značilno za program, ta odločitev 
dejansko pomeni formalno priznanje, da 
so splošni administrativni odhodki upra -
vičeni do porabe za tehnično pomoč.
35 
Razvrščanje stroškov vzdrževanja infor -
macijske tehnologije in drugih nujnih 
stroškov v proračunske postavke, ki ne 
odražajo resnične vrste teh stroškov, 
zamegljuje razliko med administrativ -
nim in operativnim, to pa negativno 
vpliva na proračunsko disciplino. Na 
Komisiji je to zmanjšalo preglednost 
glede vrste porabe za tehnično pomoč 
in njenih koristi ter prispevalo k varlji -
vim prihrankom.
V državah članicah je  
poudarek na izplačilih plač
36 
Na področju razvoja podeželja je bilo 
financiranje v okviru tehnične pomoči, 
ki je bilo dano na voljo pred letom 2006 
v okviru Sapard in EKUJS, osredotoče -
no na vzpostavljanje zmogljivosti za 
nacionalne organe. Osnovno načelo 
podpore je bilo, da bosta vzpostavitev 
in razvoj domačih zmogljivosti sčasoma omogočila zmanjšanje financiranja. 
Toda za obdobje 2007–2013 so se 
skupne stopnje financiranja povečale, 
države članice so dobile več nadzora 
nad svojo porabo za tehnično pomoč 
in pravila so se sprostila, zato je bilo mo -
goče financirati stroške, ki prej niso bili 
upravičeni, kot so redna administracija 
in izplačila plač. Posledično so se razpo -
ložljiva sredstva porabljala zelo drugače 
kot v prvih letih 21. stoletja.
37 
Komisija je interno izkoristila veliko 
prožnost, v zvezi s porabo držav članic 
pa je sprejela politiko nevmešavanja. 
Ponudila je le malo podrobnih navodil 
ali jih sploh ni ponudila, s tem pa je 
podprla države članice pri porabljanju 
sofinanciranja tehnične pomoči za 
številne neoperativne odhodke.
38 
V okviru drugega stebra (EKSRP) smejo 
države članice porabiti do 4 % skup-  
nega financiranja programa za kritje 
svojih potreb po tehnični pomoči. 
Nekatere države članice so se odločile, 
da bodo v obdobju 2007–2013 v pro -
računsko načrtovanje vključile bistven 
delež tega najvišjega odstotka. Dan -
ska, Estonija, Madžarska, Litva, Latvija 
in Malta so stopnjo določile na najvišjo 
ali skoraj najvišjo mogočo, pa tudi na 
Švedskem je stopnja presegla 3 %. 
Podrobni podatki za vse države članice 
so navedeni v  Prilogi . Iz nje je razvi -
dno tudi, da je za obdobje 2014–2020 
večina držav članic povečala svojo 
dodelitev za tehnično pomoč, nekatere 
tudi znatno.15 Osrednji načrt za informacijsko 
tehnologijo iz leta 2013 GD za 
kmetijstvo in razvoj podeželja, 
str. 12.
19 Opažanja
39 
Na sliki 3  je prikazano proračunsko 
načrtovanje držav članic, v katerih so 
bili med revizijo opravljeni obiski, za tri 
najpogostejše kategorije porabe v pro -
gramih razvoja podeželja, ki ustrezajo 
dejavnostim, navedenim v uredbi 
o EKSRP16.
40 
Posebno zanimiva je kategorija 
priprav, upravljanja, spremljanja, vred -
notenja in kontrole, ki zajema številne 
vrste administrativnih odhodkov, zlasti 
v zvezi z izplačilom plač. Države člani -
ce se enako kot Komisija tudi vse bolj 
nagibajo k temu, da se breme čedalje 
bolj omejenega proračuna za osebje in 
administracijo pokrije iz drugih virov.41 
Štiri od petih držav članic so izrecno 
poročale, da administrativni stroški po -
menijo največji delež njihove dejanske 
porabe za tehnično pomoč. V Litvi je 
v obdobju 2007–2013 ta postavka zaje -
la 51 % skupnih odhodkov za tehnično 
pomoč, na Poljskem in Madžarskem je 
ustrezni znesek znašal več kot 60 %, 
v Avstriji pa malo manj kot 95 %. V Ita -
liji, kjer so organi upravljanja tehnične 
pomoči velikokrat zunanji svetovalci iz 
drugih služb javnega sektorja, je bila 
administrativna poraba (ki zajema stro -
ške za informacijsko tehnologijo ter 
osebje za tehnično in administrativno 
podporo) pogosto zajeta v kategorijo 
krepitve zmogljivosti. Visoke stopnje 
administrativne porabe se tako pojav -
ljajo povsod, celo v državah članicah, 
kjer je skupna stopnja obveznosti za 
tehnično pomoč razmeroma nizka. 
Tako je delež administrativnih stroškov 
večji na Poljskem (kjer je bila stopnja 
financiranja v okviru tehnične pomoči 
1,49 %) kot na Madžarskem (3,94 %).16 Člen 66(2) in člen 66(3).Slika 3Načrtovana poraba za tehnično pomoč v petih državah članicah v obdobju 2007–2013 
(sofinanciranje EKSRP)
1 Konsolidirani podatki o informiranju in obveščanju javnosti na ravni držav članic niso na voljo.
Vir: Programi razvoja podeželja in podatki, ki so jih posredovale države članice.nacionalna mreža za podeželje
informiranje in obveščanje
javnosti
priprave, upravljanje,
spremljanje, vrednotenjein kontrola
Avstrija
1Madžarska Italija1Litva Poljska(v milijonih EUR)250
200
150
100
50
0
20 Opažanja
42 
Na sliki 4  je predstavljen povzetek de -
janske porabe iz EKSRP v petih obiska -
nih državah ter v drugih državah čla -
nicah, ki so se odzvale na anketo17. Tri 
glavne skupine dejavnosti so enake kot 
na sliki 3 , vendar je kategorija priprav, 
upravljanja, spremljanja, vrednotenja 
in kontrole razčlenjena na dva dela. To 
omogoča boljše razumevanje admini -
strativnih stroškov, ki tu zajemajo plače osebja in s tem povezane dajatve, 
pisarniške režijske stroške in druge 
tekoče stroške, ne pa tudi stroškov 
vrednotenja, usposabljanja in informa -
cijske tehnologije. Podobni stroški se 
lahko pojavijo tudi kot komponenta 
odhodkov za informiranje in obvešča -
nje javnosti ter za nacionalno mrežo za 
podeželje, v drugem primeru do zgor -
nje meje v višini 25 % financiranja18.Slika 4Poraba za tehnično pomoč v različnih državah članicah po kategorijah  
(obdobje 2007–2013, sofinanciranje EKSRP)
Opomba:  Številčni podatki za Španijo, Nemčijo in Italijo, ki imajo sistem regionalnih programov razvoja podeželja, so ekstrapolirani iz podatkov, ki 
so jih posredovale regije, ki so se odzvale na anketo. V vsakem primeru je štelo, da je pokritost dovolj reprezentativna (Španija 95 %, Nemčija 85 % 
in Italija 77 %).
0 20 40 60 80 100 120 140 160 180 200Poljska
Italija
Madžarska
Romunija
Španija
Nemčija
Avstrija
Portugalska
Litva
Švedska
Francija
Grčija
Bolgarija 
Estonija
Danska
Češka
Nizozemska
Irska
dejavnosti priprave, upravljanja, spremljanja, vrednotenja in kontrole: administrativni stroški
dejavnosti priprave, upravljanja, spremljanja, vrednotenja in kontrole: krepitev zmogljivosti
informiranje in obveščanje javnosti
nacionalna mreža za podeželje
preostanek še neporabljenega proračuna za tehnično pomoč(v milijonih EUR)17 Bolgarija in Romunija nista 
odgovorili na anketo, toda 
potrebne informacije so bile 
v programih razvoja podeželja 
teh držav in razčlenitvah 
porabe, ki jih je zagotovila 
Komisija.
18 Člen 41(2) Uredbe (ES) 
št. 1974/2006.
21 Opažanja
43 
Rezultati ankete potrjujejo ugotovitve 
iz petih revidiranih držav članic: pri -
stojni organi so si pri določanju meril 
za upravičenost do financiranja v okvi -
ru tehnične pomoči na splošno zelo 
prožno razlagali regulativne določbe.
44 
To široko razumevanje tehnične pomo -
či nikakor ni značilno samo za kmetij -
stvo in razvoj podeželja, saj se pojavlja 
tudi na drugih področjih financiranja 
EU. V nedavnem poročilu za Komisijo19 
o financiranju izplačil plač iz struk -
turnih skladov je na koncu navedeno, 
da so vse države članice uporabile 
tehnično pomoč za sofinanciranje ose -
bja, natančneje, da večina držav članic 
uporablja tehnično pomoč v glavnem 
za sofinanciranje plač20.
45 
Izplačila plač so že na začetku obdob -
ja pomenila velik delež financiranja 
v okviru tehnične pomoči, ki so jo dr -
žave članice uporabile iz EKSRP . V šte -
vilnih primerih se je ta delež nato še 
povečal. Na Poljskem so se, na primer, 
odobrena proračunska sredstva za 
stroške upravljanja (večinoma za oseb-  
je) leta 2013 skokoma povečala zaradi 
prenosa iz dejavnosti informiranja in 
mreže za podeželje. Litva je od sredi -
ne leta 2009 v dodelitev za tehnično 
pomoč postopoma zajemala plače 
osebja, ki se je le deloma ukvarjalo z iz -
vajanjem programa razvoja podeželja, 
pri tem pa izrecno navedla, da je cilj 
olajšati breme za nacionalni proračun. 
Leta 2008 ni tega dela nihče od osebja 
opravljal le deloma, na koncu leta 2012 
pa se je skoraj 75 % tako financiranega 
osebja ukvarjalo tudi z drugimi naloga -
mi, ki niso bile povezane s programom 
razvoja podeželja. Če se tehnična po -
moč uporablja za financiranje izplačil 
plač že zaposlenega osebja, dejansko 
predstavlja proračunsko podporo. 
Problemi, ki se pri tem pojavljajo, so 
obravnavani v nadaljevanju.Oportunitetni stroški 
financiranja v okviru tehnične 
pomoči
46 
Glede na ohlapno opredelitev teh -
nične pomoči in stroškov, povezanih 
z upravljanjem sredstev SKP (glej 
okvir 1 ), ni presenetljivo, da so države 
članice enako kot Komisija vse bolj 
sprejemale obveznosti za porabo za 
tehnično pomoč za administrativne 
stroške, ki pri financiranju razvoja 
podeželja pomenijo dodatne stroške 
ali pa spadajo v neoperativne proraču -
ne. Problem predstavlja, da je samo po 
sebi težko oceniti stroškovno učinkovi -
tost takih stroškov ali dokazati, da taka 
uporaba financiranja v okviru tehnične 
pomoči koristno in učinkovito prispe -
va k učinku širše ovojnice pomoči za 
razvoj podeželja.
47 
Čim večji je delež skupnega financi -
ranja iz EKSRP , ki ga države članice 
namenijo za dejavnosti tehnične po -
moči, tem manj denarja je na voljo za 
temeljne ukrepe na področju razvoja 
podeželja, ki bolj neposredno koristijo 
kmetom in podeželskim skupnostim. 
Če tehnična pomoč ni nič več kot pro -
računska podpora, ta strošek dejansko 
nosijo končni upravičenci.19 Metis GmbH, Co‑financing 
salaries, bonuses, top‑ups from 
Structural Funds during the 
2007 ‑2013 period , Urad za 
publikacije Evropske unije, 
Luxembourg, 2014.
20 Prav tam, str. 67.
22 Opažanja
48 
Po eni strani je glede na nihanja sto -
penj sofinanciranja tveganje večje za 
tiste upravičence do sredstev EU, ki po -
moč bolj potrebujejo. V obdobju 2007–
2013 je zgornja meja prispevkov iz 
EKSRP v Avstriji in severni Italiji znašala 
50 %, v konvergenčnih regijah, ki so 
zajemale Poljsko, Madžarsko in Litvo, 
pa 75 %. Obet, da bo razmerje prispev -
ka 3 : 1, lahko da državam članicam 
dodatno spodbudo za porabo, vendar 
se nekaj potencialne koristi izgubi, 
če se bistven odstotek sofinanciranja 
preusmeri v neoperativne namene.49 
Takšna uporaba sredstev EU je v od -
stotkovnem smislu sicer dokaj majhna, 
vendar odvrača znatne zneske od 
ključnih ciljev financiranja. Dovoljeva -
nje, da se administrativni stroški vklju -
čijo v tehnično pomoč, za Komisijo 
in države članice povzroča navzkrižje 
interesov. Kot upraviteljice SKP se od -
ločajo, koliko naj se porabi za različne 
ukrepe, vključno s tehnično pomočjo, 
da bi dosegle čim večjo stroškovno 
učinkovitost. Hkrati so upravičenke do 
tehnične pomoči, izplačane za admini -
strativne odhodke, kar jih spodbuja, da 
bi čim bolj povečale plačila za potreb -
ne stroške upravljanja programa (glej 
okvir 1 ).
Tehnična pomoč in stroški upravljanja programa
Z izvajanjem EKJS in EKSRP so povezani določeni administrativni stroški. Na ravni EU je morala Komisija ob 
vzpostavitvi in upravljanju skladov vzpostaviti tudi Evropsko mrežo za razvoj podeželja, ki je eksplicitno pove -
zana s porabo za tehnično pomoč.
V državah članicah so bili nacionalni in/ali regionalni organi zadolženi za izvajanje cele vrste ukrepov, zaradi 
česar bodo morda potrebne nove administrativne ureditve. Osnovna zakonodaja, ki ureja SKP , zahteva, da 
storijo vse, kar je v njihovi moči, za zaščito finančnih interesov Unije. Zato so bili v uredbi o EKSRP določeni ob -
vezni ukrepi, in sicer v oddelkih „Upravljanje in nadzor ”, „Informiranje in obveščanje javnosti ” ter „Spremljanje 
in vrednotenje ”. Zaradi teh ukrepov ter zaradi zahteve po lokalnih razvojnih strategijah, lokalnih akcijskih sku -
pinah in nacionalnih mrežah za razvoj podeželja so bile države članice pri zagotavljanju pomoči izpostavljene 
znatnim stroškom, kot je prikazano v nadaljevanju.
GD za kmetijstvo in razvoj podeželja je v svojem poročilu o dejavnostih za leto 2013 povzel poročila držav 
članic o njihovi skupni porabi za preglede in kontrole za potrjena plačila v okviru prvega in drugega stebra21. 
V okviru prvega stebra so stroški za kontrolne organe (vključno z izplačili plač, usposabljanjem ter stroški 
vzdrževanja in gradenj) predstavljali približno 5,13 % skupne porabe za ukrepe EKJS. V okviru tega stebra 
za države članice ni praktično nobene pravice do tehnične pomoči, zato za ta znesek ni mogoče uporabiti 
sofinanciranja EU. V okviru drugega stebra je ustrezni znesek, izračunan na podlagi poročil držav članic, znašal 
8,13 %. V teh razmerah je spodbuda za pridobitev najvišjega zneska v okviru tehnične pomoči velika in zaradi 
nje so nekatere države članice določile svoje proračune na 4-odstotno zgornjo mejo ali blizu nje.
21 http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/doc/agri_aar_2013.pdfOkvir 1
23 Opažanja
50 
Sedanje ureditve za tehnično pomoč 
so povečale avtonomijo držav čla -
nic, s tem pa okrepile zanašanje teh 
držav na sredstva EU, ki se vse bolj 
uporabljajo na področjih, ki nimajo 
jasnega učinka na krepitev in razvoj 
zmogljivosti. Poljski in litovski organi 
so med revizijo izrazili nezadovoljstvo 
z nenatančnostjo pravil in interes po 
dodatnih navodilih Komisije o učinko -
vitejših in uspešnejših načinih uporabe 
tehnične pomoči.
51 
Kaže, da se bo sedanja visoka stopnja 
dodelitve sredstev tehnične pomoči 
za administrativne stroške v obdob -
ju 2014–2020 ohranila. Štiri od petih 
obiskanih držav članic so pojasnile, 
da je zanje tehnična pomoč v bistvu 
še vedno orodje, s katerim financirajo 
osnovno izvajalsko strukturo svojih 
programov razvoja podeželja22. Poleg 
tega tehnična pomoč zdaj predstavlja 
večji skupni delež skupne porabe. 
Iz Priloge  je razvidno, da je agregi -
ran proračun za razvoj podeželja za 
vse države članice v novem obdobju 
sicer manjši, vendar je skupni znesek, 
namenjen tehnični pomoči (1,9  milijar -
de EUR), 24 % večji.Ali so stroški upravičeni?
Nekaj formalne neupraviče -
nosti na Komisiji
52 
Sodišče je na Komisiji preučilo 20 pro -
jektov GD za kmetijstvo in razvoj 
podeželja iz revidiranega obdobja in 
z vseh področij tehnične pomoči. Pri 
štirih projektih so se pokazale nepravil -
nosti, vsakič zaradi nepravilne uporabe 
neoperativnega proračuna EKJS. Trije 
od štirih (51 500 EUR za nakup 40 pre -
nosnih računalnikov, 10 000 EUR za 
nakup licenc za programsko opremo 
in 13 800 EUR za pogodbo o vzdrževa -
nju požarnega zidu) so bili dodeljeni 
izključno EKJS, čeprav so bili koristni 
tudi v okviru drugega stebra. Neope -
rativni stroški morajo biti značilni 
za program, da bi bili upravičeni do 
financiranja v okviru tehnične pomoči, 
zato bi jih bilo treba sorazmerno po -
razdeliti med proračuna EKJS in EKSRP . 
Četrta postavka so bila nepovratna 
sredstva za tehnično pomoč v višini 
278 000 EUR, izplačana OECD. Tudi ta 
so bila zajeta v proračun EKJS, čeprav 
so bila prejšnja plačila v okviru istega 
sporazuma o nepovratnih sredstvih 
(pravilno) financirana iz splošnega 
poglavja o usklajevanju SKP .
53 
V javnih naročilih, povezanih 
z 20 izbranimi projekti, ni bilo nobenih 
večjih zadev v zvezi z neskladnostjo. 
Postopki so bili pravilno izbrani in 
oglaševani, nato pa izvedeni, kot dolo -
ča zakonodaja.22 Izjema je Madžarska, ki se je 
svoje financiranje v okviru 
tehnične pomoči za 
obdobje 2014–2020 odločila 
omejiti na delovanje 
nacionalne mreže za 
podeželje in s tem povezane 
dejavnosti, in sicer pri skupni 
stopnji 2,4 %. Vse druge 
potrebe po financiranju 
razvoja podeželja naj bi se 
pokrile iz nacionalnega 
proračuna.
24 Opažanja
Pogostejši problemi v drža -
vah članicah
54 
Pri reviziji so bili v petih revidiranih dr -
žavah članicah odkriti številni primeri 
nepravilnega financiranja iz tehnične 
pomoči v okviru drugega stebra. Od 
91 pregledanih projektov tehnične po -
moči so bili neupravičeni ali delno ne -
upravičeni odhodki ugotovljeni pri 35 
projektih. Glavni problemi se nanašajo 
na uporabo financiranja za dejavnosti, 
ki spadajo pod oba stebra (in zato niso 
v celoti upravičene), ali na zadeve, po -
vezane s sklepanjem pogodb in javnim 
naročanjem. Pri nekaterih projektih sta 
se pojavili obe vrsti nepravilnosti.
Nekatere dejavnosti držav članic, 
ki ne spadajo samo v okvir 
drugega stebra
55 
Kot je bilo že omenjeno, je člen 13 
uredbe o financiranju SKP izrecno 
prepovedoval vsako financiranje 
administrativnih stroškov in stroškov 
osebja v zvezi z EKJS (prvi steber). 
Toda v državah članicah smo ugoto -
vili, da je 25 od revidiranih projektov 
vključevalo plačila tehnične pomoči, 
opravljena v okviru drugega stebra za 
administrativne stroške, ki so dejansko 
nastali v zvezi s prvim stebrom, ali 
za dejavnosti, ki sicer niso povezane 
z EKSRP . Tveganje, da se to zgodi, je 
zlasti visoko, če nakupi ali projekti 
hkrati sodijo v okvir prvega in drugega 
stebra. V takih primerih del odhodkov 
seveda ni upravičen in ne bi smel biti 
sofinanciran.56 
Primeri v  okviru 2  kažejo, da obstaja 
tveganje nepravilnih odhodkov zaradi 
pomanjkljivosti pri vodenju evidenc, 
uporabi koeficientov ali drugih ad -
ministrativnih odhodkih, povezanih 
s pretirano zapletenim in nekoliko nak -
ljučnim razlikovanjem med odhodki na 
dveh zelo podobnih področjih dejav -
nosti. Če ni drugih razlik, ni jasno, zakaj 
administrativni stroški in stroški osebja 
ne bi bili dovoljeni v okviru prvega 
stebra, v okviru drugega stebra pa.
25 Opažanja
Tveganje neupravičenosti, če so stroški deljeni s prvim stebrom
Večina primerov delitve stroškov se je nanašala na prejemke osebja, ki so se hkrati ukvarjali z dejavnostmi, 
povezanimi s programom razvoja podeželja, in drugimi dejavnosti, zlasti takrat, kadar ni bilo dovolj dokazov, 
ki bi upravičili delež plačila, zaračunan v okviru drugega stebra. V Litvi ni bilo mogoče dokazati, da so bili za 
dodeljevanje stroškov za naloge, povezane s programom razvoja podeželja, uporabljeni točni koeficienti, zato 
ni bilo mogoče preveriti upravičenosti zahtevkov za odhodke. Na Madžarskem je bilo predvideno, da bodo 
stroški osebja upravičeni samo za uradnike, ki s polnim delovnim časom opravljajo dejavnosti, specifično 
povezane s programom razvoja podeželja za obdobje 2007–2013. Toda nekaj osebja, ki je delalo na področju 
tehnične pomoči, je bilo zaposlenega v oddelkih, v katerih so bile običajne naloge širše od programa razvoja 
podeželja (sekretariati na ministrstvih, finančne in prave enote). Ni bilo dejanskega zagotovila, da to osebje 
s polnim delovnim časom opravlja dejavnosti, povezane s tem programom. Podobni primeri so bili ugotovlje -
ni na Poljskem in v Avstriji.
Še eno področje, na katerem so stroški deljeni med prvim in drugim stebrom, je nakup ali vzdrževanje infor -
macijskotehnološke ali programske opreme. Na Poljskem koeficient, s katerim se je na plačilni agenciji poraba 
za vzdrževanje informacijskotehnološke opreme razdeljevala med dejavnostmi razvoja podeželja, vsaj štiri 
leta ni bil posodobljen. V Italiji ni bilo jasno, ali se oprema za videokonference, ki jo je kupilo ministrstvo za 
kmetijstvo in je bila zaračunana izključno v okviru EKSRP , uporablja samo za namene v okviru drugega stebra.
Še zadnje področje, na katerem se pojavlja delitev, so pregledi navzkrižne skladnosti23. Če pri teh ni jasnega 
razlikovanja med vrstama podpore, lahko ukrep, ki se izvaja v okviru EKJS, pridobi financiranje, namenjeno 
izključno za EKSRP . V Avstriji ni bil vsako leto posodobljen koeficient, s katerim se stroški inšpekcijskih pregle -
dov v zvezi z navzkrižno skladnostjo dodeljujejo zahtevkom v okviru sheme enotnega plačila (neupravičenim) 
oziroma kmetijsko -okoljskim zahtevkom v okviru razvoja podeželja (upravičenim). Leta 2011 je to v začetku 
povzročilo preplačilo iz EKSRP v višini 15 600 EUR.
23 Navzkrižna skladnost je zahteva, da kmetje, ki prejemajo neposredna plačila v okviru prvega stebra, izpolnjujejo osnovne standarde na področju 
okolja, varnosti hrane, zdravja živali in rastlin ter dobrobiti živali. Velja tudi za večino okoljskih plačil v okviru drugega stebra.Okvir 2
26 Opažanja
Nepravilnosti pri javnem 
naročanju
57 
Revizija je odkrila veliko problemov pri 
praksah sklepanja pogodb in javnega 
naročanja v državah članicah (vplivali 
so na 17 od 51 revidiranih postopkov 
javnega naročanja, zlasti na področju 
dejavnosti informiranja in obvešča -
nja javnosti). Med problemi, ki so se 
pokazali, je bila uporaba neposrednih 
pogajanj namesto konkurenčnih javnih 
razpisov pri oddaji pogodb, kar je 
kršitev določb o preglednosti, enakem 
obravnavanju in nediskriminaciji iz 
direktive o javnem naročanju24 in v ne -
katerih primerih ustreznih nacionalnih 
pravil. Uporaba napačnega postopka 
ne krši le zakonodaje EU in/ali nacio -
nalne zakonodaje, pač pa tudi spodko -
pava pravila odprtega trga, diskrimi -
nira druge morebitne pogodbenike in 
lahko povzroči preveliko porabo.24 Direktiva 2004/18/ES 
Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 31. marca 2004 
o usklajevanju postopkov za 
oddajo javnih naročil gradenj, 
blaga in storitev (UL L 134, 
30.4.2004, str. 114).
Primeri nepravilnosti pri javnem naročanju
Uporaba napačnega postopka
V Italiji sta bili dve storitvi potovalne agencije (ena vredna 170 000 EUR, druga pa 130 000 EUR) kupljeni z ne -
posrednimi pogajanji, v nasprotju z nacionalnimi pravili, ki določajo, da morajo biti pogodbe v vrednosti nad 
40 000 EUR odprte za konkurenco.
Na Poljskem so bila brez utemeljitve uporabljena neposredna pogajanja za sklepanje pogodb s podrejenim 
vladnim oddelkom (hotel, priprava in dostava hrane, konferenčne storitve in storitve usposabljanja) in nekda -
njim pogodbenikom (informacijskotehnološke storitve, zagotovljene vladni agenciji).
Določanje previsokih cen pogodb
Na Madžarskem je bila leta 2008 kompleksna okvirna pogodba z organizatorjem prireditev oddana na podlagi 
cen na enoto, ki bi bile previsoke celo še šest let pozneje. Pogodba s previsoko ceno je bila nato prekinjena 
dve leti prezgodaj.
Razpisne specifikacije ovirajo preglednost in enako obravnavanje
V Italiji je revizija pokazala številne primere javnih povabil k oddaji ponudb z omejenimi ali nenatančnimi 
informacijami o tehničnih merilih, ki naj bi se uporabljala pri oddaji naročila. Zato so kompetentni, vendar 
neizkušeni ponudniki težko pravilno oblikovali ponudbe, poleg tega pa je bilo zapletenejše oceniti relativne 
prednosti ponudb in utemeljiti končno odločitev o oddaji naročila.Okvir 3
27 Opažanja
25 V členu 62 Izvedbene uredbe 
Komisije (EU) št. 809/2014 
z dne 17. julija 2014 o pravilih 
za uporabo Uredbe (EU) 
št. 1306/2013 Evropskega 
parlamenta in Sveta v zvezi 
z integriranim 
administrativnim in 
kontrolnim sistemom, ukrepi 
za razvoj podeželja in 
navzkrižno skladnostjo 
(UL L 227, 31.7.2014, str. 69) je 
izrecno določeno, da za 
odhodke držav članic za 
tehnično pomoč velja splošna 
zahteva za upravne preglede, 
preglede na kraju samem in 
poročanje. Z določbo, da mora 
biti kontrolni organ 
„funkcionalno neodvisen” od 
organa, ki odobri plačilo, je 
poudarjena tudi neodvisnost.
26 Specifični, merljivi, dosegljivi, 
ustrezni in časovno 
opredeljeni.
27 Načela in pravila iz tega 
odstavka so zajeta v členu 27 
finančne uredbe iz leta 2002.
28 Glej člen 53b finančne uredbe 
iz leta 2002.Slaba uporaba kontrolnih 
sistemov
58 
Ne glede na pripombe iz odstavka 56 
smo ugotovili, da sistemi kontrol, 
ki jih uporabljajo države članice za 
ugotavljanje, ali so bili stroški pravilno 
dodeljeni v okvir drugega stebra, niso 
pravilno delovali. V številnih primerih, 
ko so države članice določile koefici -
ente ali druge izračune za ugotavljanje 
delitve stroškov med EKJS in EKSRP , 
formule niso bile uporabljene sistema -
tično ali pa se niso redno posodabljale, 
vendar nobeni pregledi niso pokazali, 
da bi bilo treba te pomanjkljivosti 
odpraviti. Spodbudno pa je, da je po 
reviziji Komisija okrepila pravila za 
preglede, ki jih države članice izvajajo 
za odhodke za tehnično pomoč25.
59 
Podobno so za veliko večino projektov, 
pri katerih smo ugotovili nepravilnosti 
pri javnem naročanju, ustrezni nacio -
nalni organi že opravili administrativne 
preglede. Ker ti pregledi niso pokazali 
pomanjkljivosti, ki jih je ugotovilo 
Evropsko računsko sodišče, so se izka -
zali za neuspešne. Tudi v tem primeru 
je Komisija zaradi potrebe po ukrepa -
nju za povečanje učinkovitosti uprav -
ljavskih in kontrolnih sistemov držav 
članic za tehnično pomoč že sporočila, 
da pripravlja navodila o javnem naro -
čanju za obdobje 2014–2020.Kakšna je primernost 
okvira smotrnosti 
poslovanja za tehnično 
pomoč?
60 
Uvodna izjava finančne uredbe določa, 
da so gospodarnost, učinkovitost in 
uspešnost temeljna načela dobrega 
finančnega poslovodenja na vseh 
področjih proračunske porabe. Za zaš -
čito teh načel je treba za vsak sektor 
dejavnosti določiti cilje SMART26 in jih 
spremljati s kazalniki smotrnosti poslo -
vanja, na podlagi česar nato nastanejo 
letne izjave o dejavnostih. In nazadnje, 
institucije (v tem primeru Komisija) 
morajo opraviti predhodno in naknad-  
no vrednotenje27.
61 
Pri deljenem upravljanju so zgornje 
naloge prenesene na države članice, ki 
so odgovorne za zagotavljanje porabe 
sredstev v skladu z veljavnimi pravili in 
načeli28.
62 
Porabo vsega financiranja SKP torej 
strogo urejajo zahteve, povezane 
z zagotavljanjem ustreznosti odhod -
kov. Revizija je pokazala, da izvajalski 
organi za tehnično pomoč pogosto ne 
uporabljajo teh pravil. Kot je pojasnje -
no v  okviru 4 , pa obveznosti iz finanč -
ne uredbe enako veljajo za tehnično 
pomoč kot dejavnost na področju 
kmetijstva in razvoja podeželja.
28 Opažanja
63 
Čeprav je tehnična pomoč le maj -
hen del skupne porabe, se zanjo 
v programskem obdobju nameni 
velik znesek, zato jo je treba ustrezno 
utemeljiti. Kljub zagotovilom Komisije 
in držav članic, da je njihova poraba 
za tehnično pomoč za neoperativne 
stroške potrebna in sorazmerna ter 
da koristno prispeva k uspehu pro -
grama, pa na splošno ne obstaja okvir 
smotrnosti poslovanja, ki bi dokazoval, 
da je res tako. Za področje je značilno, 
da je večletno načrtovanje neustrezno, 
da ni ustrezne ocene potreb, da so cilji 
nenatančni (in torej niso SMART) ter da 
ni spremljanja in vrednotenja progra -
mov tehnične pomoči s poudarkom na 
smotrnosti poslovanja (namesto tega 
se največja teža namenja finančnim 
vidikom).Ali je tehnična pomoč dejavnost ali samo orodje?
Pri reviziji je bilo na splošno ugotovljeno, da odgovorni organi menijo, da je tehnična pomoč kot vir admini -
strativne podpore za bistvene operacije financiranja izvzeta iz regulativnih zahtev o smotrnosti poslovanja. 
Avstrija jo razume kot orodje za izvajanje programa razvoja podeželja, katerega uspešnost je mogoče meriti 
samo z uspehom programa. Pri takem gledanju tehnične pomoči ni mogoče načrtovati in ji dodeliti ciljev 
ali kazalnikov, ki so bolj ustrezni za temeljne ukrepe,29 h katerim prispeva. Komisiji bi prikazovanje tehnične 
pomoči kot ločene samostojne konsolidirane dejavnosti otežilo ocenjevanje vložkov na posameznih področjih 
dejavnosti razvoja podeželja.
Tako razmišljanje, po katerem je financiranje v okviru tehnične pomoči pasivno in ni del okvira operativne 
smotrnosti poslovanja, ni v skladu z uredbami. V členu 66 uredbe o EKSRP se za tehnično pomoč uporabljata 
tako izraz dejavnost kot ukrep, v členu 2(d) pa je ukrep opredeljen kot „niz aktivnosti, ki pripomorejo k izvaja -
nju nalog ene osi”. Poleg tega je glede na obseg sredstev, za katera so bile prevzete obveznosti za porabo za 
tehnično pomoč, zlasti v državah članicah (več kot 1,5 milijarde EUR), bistveno, da se jasno pokaže, da se ta po -
moč dobro upravlja in prispeva k izvajanju programa. To je mogoče najlažje doseči s pravilnim načrtovanjem, 
spremljanjem in vrednotenjem njenih specifičnih učinkov.
29 Kot je opisano v poglavju I naslova IV uredbe o EKSRP. Tehnična pomoč je obravnavana v poglavju II naslova IV.Okvir 4
29 Opažanja
Slabo načrtovanje  
in ocenjevanje potreb
64 
Zaradi ustrezne priprave ciljev in ožjih 
ciljev je pomembno, da se opravita 
začetna ocena potreb ter srednje- in 
dolgoročno načrtovanje. To je tudi del 
postopka predhodnega vrednotenja, 
ki je določen v uredbi o EKSRP30.
65 
Na Komisiji je ena posledic tega, da se 
poraba za tehnično pomoč razume kot 
administrativna podpora, da v veliki 
meri šteje za letni odhodek. Na skoraj 
nobenem področju dejavnosti (razen 
študij, vrednotenj in Evropske mreže za 
razvoj podeželja) ni bilo začetne ocene 
potreb za obdobje in večletnega 
načrtovanja porabe sredstev. V neka -
terih primerih je to pomenilo, da so 
se proračunske dodelitve vsako leto 
obnavljale, ne da bi bilo potrjeno, ali 
je (kratkoročna) potreba izpred nekaj 
let še vedno veljavna. Poleg tega lahko 
izvajanje brez ustrezne ocene potreb 
postane naključno in neosredotočeno.
66 
Uredba o EKSRP je zahtevala, da države 
članice opravijo predhodno vrednote -
nje svojih programov razvoja pode -
želja, da „se ugotavljajo in ocenjujejo 
srednjeročne in dolgoročne potrebe, 
cilji, ki jih je treba doseči, pričakovani 
rezultati, ovrednoteni cilji, še zlasti 
z vidika učinka na izhodiščno stanje, 
dodana vrednost Skupnosti, v kolikšni 
meri se upoštevajo prednostne naloge 
Skupnosti, spoznanja, pridobljena na 
podlagi prejšnjih programiranj ter 
kakovost postopkov izvajanja, sprem-  
ljanja, vrednotenja in finančnega 
poslovodenja”31.67 
Enako kot Komisija je tudi pet držav 
članic iz svojih večletnih ocen potreb 
na področju razvoja podeželja običaj -
no izpustilo tehnično pomoč. Glavna 
posledica te politike so nestabilni pro -
računi za tehnično pomoč, ki se lahko 
spreminjajo z upravnim odlokom. Celo 
na Poljskem, kjer so za eno komponen -
to svojega programa razvoja podeželja 
pripravili oceno potreb po tehnični po -
moči, je bil začetni proračun bistveno 
podcenjen. Komisija je v skladu s svo -
jim pristopom nevmešavanja v porabo 
držav članic v okviru te postavke brez 
pridržka sprejela potrebne spremembe 
programa.30 Člen 85.
31 Člen 85.
30 Opažanja
Cilji še zdaleč niso SMART
68 
Namen ciljev SMART je natančnejše 
usmerjanje financiranja in na ta način 
učinkovitejše doseganje posebnih 
ciljev. Cilji, ki so SMART, dajejo tudi 
jasnejši okvir za spremljanje in vredno -
tenje rezultatov.
69 
Komisija zaradi svojega neustreznega 
načrtovanja in ocene potreb običajno 
ni razvila ciljev SMART za financiranje 
v okviru tehnične pomoči. Ta pomoč ni 
omenjena v podrobnih letnih načrtih 
upravljanja GD za kmetijstvo in razvoj 
podeželja, v katerih so povzeti cilji in 
kazalniki oddelka za prihajajoče leto, 
čeprav so v te načrte vključeni projekti 
in ukrepi, ki se podpirajo s financira -
njem v okviru tehnične pomoči. Prav 
tako sklepi o operativnem financiranju, 
ki jih pripravlja Generalni direktorat, 
ne vsebujejo ciljev SMART ali kazal -
nikov za projekte tehnične pomoči, 
ki se obravnavajo enako kot splošni 
administrativni odhodki Komisije. 
Edina izjema je področje vrednotenj in 
študij. Kot je bilo že omenjeno, se zanj 
uporabljajo večletno načrtovanje in 
cilji SMART, ki so del zahtev ustreznih 
posebnih uredb.70 
V državah članicah je bilo za pripra -
vo posebnih ciljev tehnične pomoči 
storjeno le malo. To, da na posameznih 
področjih dejavnosti tehnične pomoči 
(npr. ukrepi informiranja in komunika -
cijski ukrepi v zvezi z nacionalno mrežo 
za podeželje) ni večletnega načrtova -
nja, je oviralo preglednost in oprede -
ljevanje ciljev. Prav tako ni pomagalo, 
da ni bilo jasne razmejitve med posa -
meznimi področji dejavnosti tehnične 
pomoči ali med njimi in drugimi po -
dobnimi dejavnostmi, ki niso povezane 
s cilji EKSRP . Od petih obiskanih držav 
članic je samo Italija presegla splošni 
obseg uredb, toda tudi tam cilji niso 
bili količinsko in časovno opredeljeni.
Primeri neustrezno ubesedenih ciljev iz programskih dokumentov držav članic
V Litvi so cilji zajemali zagotovitev ustrezne priprave, učinkovitega izvajanja in vrednotenja programa, da 
se zagotovi ustrezna predstavitev informacij in obveščanje javnosti o njih zaradi zagotovitve dostopnosti 
informacij.
Cilji na Poljskem so bili v bistvu omejeni na naštevanje dejavnosti iz členov 66 in 68 uredbe o EKSRP . Tako so 
sicer bili v skladu z regulativnimi zahtevami, niso pa določali pričakovanih rezultatov ali učinkov tehnične po -
moči ali obravnavali tega, kako naj se meri smotrnost poslovanja pri tehnični pomoči.Okvir 5
31 Opažanja
Omejeno spremljanje  
in vrednotenje
71 
Finančna uredba vsebuje nekatere 
določbe za dejavnosti spremljanja 
in vrednotenja, ki jih izvaja Komisija. 
V bistvu se letna poročila o doseganju 
ciljev, ki se ocenjuje glede na kazalnike 
smotrnosti poslovanja, posredujejo 
proračunskemu organu32.
72 
Na področju razvoja podeželja so 
ključne točke za obdobje 2007–2013 
zajemale zahtevo po skupnem okviru 
spremljanja in vrednotenja (CMEF) za 
Komisijo in države članice, ki bi vsebo -
val omejeno število kazalnikov, skup-  
nih za vse programe razvoja podeže -
lja33. Od vsake države članice se je tudi 
pričakovalo, da bo določila dodatne 
kazalnike, ki bodo omogočali merjenje 
napredka, učinkovitosti in uspešnosti 
njenega programa razvoja podeželja 
na vseh stopnjah izvajanja. Komisiji naj 
bi bilo vsako leto posredovano letno 
poročilo o napredku, predhodno pa 
tudi vmesno in naknadno vrednotenje 
kakovosti, učinkovitosti in uspešnosti 
programa.
73 
CMEF je bil vzpostavljen, kot je bilo 
zahtevano, vendar pa v skladu s stališ -
čem, da za tehnično pomoč ne veljajo 
zahteve v zvezi s smotrnostjo poslova -
nja, ni bil omenjen v splošnih navodilih 
za CMEF, pa tudi ne v opisu ukrepov in 
skupnih kazalnikov.74 
Zato sta na Komisiji spremljanje in 
vrednotenje financiranja v okviru teh -
nične pomoči enako omejena kot na -
črtovanje tehnične pomoči. Ni meril, ki 
bi ju povezovala s splošno smotrnostjo 
poslovanja programa, zelo močna pa 
je osredotočenost na finančne in dru -
ge povsem administrativne vidike, kot 
so spoštovanje zgornjih mej odhodkov 
in rokov za izvedbo pogodb.
75 
V državah članicah je stanje zelo 
podobno, tudi zato, ker tehnične 
pomoči ni v CMEF. Spremljanje progra -
mov razvoja podeželja držav članic, 
ki ga izvaja Komisija, je omejeno na 
preglede proračunskega izvrševanja in 
skladnosti z zgornjo mejo v višini 4 %. 
Glavno orodje za spremljanje, ki ga 
uporabljajo države članice, je letno po -
ročilo o napredku, ki ga vsaka od teh 
držav pripravi za svoj program razvoja 
podeželja, vendar pa letna poročila 
o napredku za tri od šestih preučenih 
programov niso vsebovala vrednote -
nja tehnične pomoči. Poleg tega je bil 
v primerih, ko je bilo tako vrednotenje 
omenjeno, obseg spremljanja omejen 
na finančno izvrševanje, ker ni bilo ka -
zalnikov smotrnosti poslovanja in učin -
ka ali jasnih smernic za predstavitev.32 Člen 27(3) finančne uredbe.
33 Členi 77 do 87 uredbe o EKSRP.
32 Opažanja
Učinek neustreznega okvira 
smotrnosti poslovanja
76 
Komisija mora kot organ, ki je odgovo -
ren za izvrševanje proračuna EU, zago -
tavljati dobro finančno poslovodenje 
EKSRP . Del te naloge je dajanje dobrih 
navodil o učinkoviti in uspešni uporabi 
tehnične pomoči. Ker Komisija ni opre -
delila svojih potreb po tehnični pomo -
či kot del okvira smotrnosti poslovanja 
in ker ni vztrajala, da to storijo države 
članice, ni imela orodja za ocenjevanje 
skupnega učinka porabe za tehnično 
pomoč in usmerjanje financiranja tja, 
kjer bi bilo najbolj koristno.
77 
Okvir smotrnosti poslovanja bi bil 
koristna osnova za predlaganje rešitev 
v zvezi s tehnično pomočjo za poseb -
ne probleme, ki bi se lahko pojavili 
pri EKSRP . Ko je Komisija v letih 2011 
in 2012 pozvala vse države članice, 
naj razvijejo akcijske načrte za zmanj -
šanje nesprejemljive stopnje napake 
na področju razvoja podeželja, ni bila 
izkoriščena priložnost, da bi bila teh -
nična pomoč opredeljena kot sredstvo 
za lajšanje ali podpiranje popravljalnih 
ukrepov.78 
Zdajšnji obseg elementov načrtova -
nja, spremljanja in vrednotenja, ki jih 
zahteva finančna uredba, na Komisiji 
in v državah članicah zajema opera -
tivne dejavnosti in ne administrativ -
nih odhodkov, ki so zdaj največji del 
proračunov za tehnično pomoč. Eden 
od ključnih razlogov za to je, da je zelo 
težko načrtovati in ocenjevati, kakšen 
je, na primer, prispevek izplačila plač 
k skupni smotrnosti poslovanja pri pro -
gramu. Taka vrsta porabe je v primerja -
vi z operativnimi odhodki veliko manj 
združljiva s potrebo, da se dokaže 
skladnost z načeli dobrega finančnega 
poslovodenja.
Mreženje: potencial za 
uspešen okvir smotrnosti 
poslovanja
79 
Evropska mreža za razvoj podeželja34 
je edina komponenta tehnične pomoči 
na Komisiji, ki je izrecno opredeljena 
v zakonodaji EU za področje kmetij -
stva in razvoja podeželja. Mreža ima 
jasne cilje, povezane s konsolidacijo ter 
krepitvijo praks razvoja podeželja in 
zmogljivosti po vsej Uniji.
80 
Ena od nalog mreže je podpora nacio -
nalnim mrežam za podeželje v državah 
članicah, ki so prav tako financirane iz 
tehnične pomoči35. Za potrebne admi -
nistrativne strukture je bila določena 
absolutna zgornja meja v višini 25 % 
dodelitve za vsako nacionalno mrežo 
za podeželje36, preostanek pa naj bi bil 
porabljen za akcijski načrt s specifič -
nimi informacijami in dejavnostmi za 
krepitev zmogljivosti37.34 Vzpostavljena v skladu 
s členom 67 uredbe o EKSRP.
35 V skladu s členom 68 uredbe 
o EKSRP.
36 Člen 41(2) Uredbe (ES) 
št. 1974/2006.
37 „[…] vsaj identifikacijo in 
analizo prenosljivih dobrih 
praks ter zbiranje informacij 
o njih, upravljanje mreže, 
organizacijo izmenjave 
izkušenj in znanja, pripravo 
programov usposabljanja za 
lokalne akcijske skupine 
v postopku nastajanja ter 
tehnično pomoč za 
medregijsko in čezmejno 
sodelovanje.”
33 Opažanja
81 
Za Evropsko mrežo za razvoj podeželja 
in nacionalne mreže so v zakonodaji 
torej določene natančnejše smernice 
za uporabo financiranja v okviru teh -
nične pomoči z jasnim razlikovanjem 
med operativnim in neoperativnim. 
Večina porabe za mreže je teoretično 
združljiva z okvirom smotrnosti poslo -
vanja, kar bi moralo olajšati zagotavlja -
nje skladnosti dejavnosti tehnične po -
moči na tem področju in preverjanje, ki 
je v skladu s splošnimi načeli dobrega 
finančnega poslovodenja.82 
Kljub temu pa so bila za dejavnosti 
mreže pogosto značilna enako ne -
popolno načrtovanje, spremljanje in 
vrednotenje kot pri tehnični pomoči na 
področju razvoja podeželja kot celoti. 
Na splošno je težko oceniti njihov 
učinek, čeprav je pri tem morda izjema 
italijanska nacionalna mreža za po -
deželje (glej okvir 6 ), ki je v nekaterih 
vidikih vzor za načrtovanje in delova -
nje tehnične pomoči.
Italijanska nacionalna mreža za podeželje38 kot primer delujočega okvira 
smotrnosti poslovanja
Pri reviziji je bilo ugotovljeno, da je italijanska nacionalna mreža za podeželje v veliki meri dosegla svoje 
skupne operativne cilje (izboljšano upravljanje, vzpostavljanje upravljavskih in administrativnih zmogljivosti, 
izmenjava znanja in dobrih praks) ter uspešno usklajevala in podpirala italijanske regionalne programe razvoja 
podeželja (z združevanjem podatkov in svetovanjem), hkrati pa spodbujala transnacionalno sodelovanje. 
Nacionalna mreža za podeželje ima spletno stran z velikim številom obiskov in organizira raznolike pobude in 
prireditve. Njene komunikacijske dejavnosti so zelo široko zasnovane (vključno s spletno skupnostjo za mlade 
kmete in šolskimi projekti). Za ugotovitev in spodbujanje dobrih praks so bila organizirana videotekmovanja 
za mlade kmete, zmagovalčevo delo pa je bilo naloženo na spletno stran mreže.
Za dosežke mreže in njen uspeh pri deležnikih je deloma odgovorno podrobno načrtovanje operativnih izlož -
kov. Mreža se nato spremlja in vrednoti s pomočjo številnih kazalnikov, ki jih spremljajo ciljne vrednosti. Niz 
kazalnikov izložkov (npr. prirejeni sestanki, objavljene smernice) zajema posebne ukrepe programa, kazalniki 
rezultatov (stopnje zadovoljstva strank, razširjanje dobrih praks) in učinka (število ključnih akterjev, ki sodelu -
jejo pri upravljanju, razpoznavnost politik razvoja podeželja po dojemanju javnosti) pa so bili vzpostavljeni za 
mrežo kot celoto.
Poleg tega so pri programu nacionalne mreže za podeželje upoštevana predhodna in tekoča vrednotenja 
financiranja v okviru tehnične pomoči. Italijanski organi so zaradi izboljšanja kakovosti spremljanja sprejeli vsa 
priporočila, ki jih je glede potrebe po okviru kazalnikov, skupnem za vse ukrepe tehnične pomoči, leta 2010 
pripravil neodvisni izvajalec vmesnega vrednotenja.
38 Italija je ena od redkih držav članic s sistemom regionalnih programov razvoja podeželja. To pomeni, da je nacionalna mreža za podeželje 
usklajevalni in podporni organ za regije na vseh področjih razvoja podeželja, ne le ukrep tehnične pomoči. Zato pri tem veljajo zahteve CMEF, 
enako kot če bi šlo za nacionalni program razvoja podeželja.Okvir 6
34
 Zaključki  
in priporočila
83 
Ker ni ustreznega okvira smotrnosti 
poslovanja za odhodke za tehnično 
pomoč na področju kmetijstva in 
razvoja podeželja, Sodišče meni, da 
Komisija in države članice ne more -
jo dokazati, kako dobro je tehnična 
pomoč prispevala k splošnim ciljem 
politik SKP .
84 
Kljub velikim zadevnim zneskom zako -
nodajni okvir ne opredeljuje jasno teh -
nične pomoči in pravila o njeni upora -
bi so ohlapna. Revizija je pokazala, da 
so Komisija in države članice izkoristile 
to stanje, vendar je zaradi svobodne 
izbire premalo strogosti (odstavek 28). 
Komisija ni ne interno ne za države 
članice pripravila izčrpnih smernic za 
financiranje v okviru tehnične pomoči 
(odstavka 30  in 37).
85 
Na Komisiji se je razlikovanje med 
operativnimi odhodki in splošnimi ad -
ministrativnimi stroški zameglilo. Zlasti 
poraba za vzdrževanje informacijske 
tehnologije je vse večji del proračuna 
za tehnično pomoč (odstavki 32 do 35). 
Hkrati so štiri od petih revidiranih 
držav članic poročale, da administra -
tivni stroški pomenijo največji delež 
njihove porabe za tehnično pomoč, 
s poudarkom na izplačilu plač. V pri -
merih, ko bi zadevno osebje v vsakem 
primeru moralo izvajati politiko, je taka 
uporaba tehnične pomoči dejansko 
proračunska podpora. Na veliko pod -
ročjih EU je zdaj običajna praksa, da 
se izplačila plač financirajo s tehnično 
pomočjo (odstavki 39 do 45).86 
To, da ni jasnega razlikovanja med 
operativnimi in administrativnimi stro -
ški ter da ni jasno, kakšno vrsto dejav -
nosti naj bi pokrivala tehnična pomoč, 
zmanjšuje proračunsko preglednost in 
ovira nadzor nad porabo proračunov 
(odstavki 26 do 28).
87 
Pri reviziji se je pokazalo nekaj for -
malne neupravičenosti na Komisiji, 
ker stroški v proračunu niso pravilno 
dodeljeni (odstavek 52). V državah čla -
nicah se glavni problemi nanašajo na 
uporabo financiranja za dejavnosti, ki 
spadajo v okvir obeh stebrov (in zato 
niso v celoti upravičene), ali na zade -
ve, povezane s sklepanjem pogodb in 
javnim naročanjem (odstavki 54 do 59). 
Sodišče je vseeno prišlo do zaključ -
ka, da večina odhodkov za tehnično 
pomoč ustreza prožnim zdaj veljavnim 
merilom za upravičenost.
88 
Sodišče je ugotovilo, da so v praksi 
administrativni stroški, kot so izplačila 
plač ali informacijska tehnologija, po -
gosto hkrati povezani z obema steb -
roma SKP . Dejstvo, da so torej upra -
vičeni samo v okviru drugega stebra 
(v državah članicah) ali sorazmerno 
v okviru prvega in drugega stebra (na 
Komisiji), ustvarja potrebo po obreme -
njujočih postopkih za upravičevanje 
načina dodelitve stroškov (odstavek 52 
in odstavki 54 do 56).
35 Zaključki in priporočila 
89 
Poleg tega je pri administrativnih 
stroških samo po sebi težko oceniti 
stroškovno učinkovitost. Absorpcija 
takih stroškov v tehnično pomoč bo 
sicer na nek način verjetno prispevala 
k doseganju ciljev politik SKP , vendar 
pa je praktično nemogoče zanesljivo 
oceniti ta prispevek, zlasti pa dokazati, 
da ta oblika porabe za tehnično pomoč 
pomeni večjo stroškovno učinkovitost 
kot neposredna poraba za temeljne 
ukrepe SKP (odstavki 46 do 48).
90 
Poleg tega dovoljevanje, da se admi -
nistrativni stroški vključijo v tehnično 
pomoč, za Komisijo in države članice 
povzroča navzkrižje interesov. Kot 
upraviteljice SKP se odločajo, koliko naj 
se porabi za različne ukrepe, vključno 
s tehnično pomočjo, da bi dosegle čim 
večjo stroškovno učinkovitost. Hkrati 
so upravičenke do tehnične pomoči, 
izplačane za administrativne odhodke, 
kar jih spodbuja, da bi čim bolj poveča -
le plačila za potrebne stroške upravlja -
nja programa (odstavek 49).
Priporočilo 1
Komisija naj razjasni obseg in uporabo 
tehnične pomoči. Razjasni naj zlasti 
razliko med operativnimi odhodki/od -
hodki za vzpostavljanje zmogljivosti in 
upravičenimi administrativnimi stroški/
stroški proračunske podpore, zlasti pri 
izplačilu plač.
Takšna razjasnitev bi izboljšala pre-  
glednost načinov uporabe financi -
ranja. Komisija naj skrbno spremlja, 
kako države članice izvajajo tehnično 
pomoč.Priporočilo 2
Komisija naj tudi sprejme ustrezne 
ukrepe za zagotovitev, da se splošni 
administrativni odhodki, kot so redno 
vzdrževanje IT, ne zaračunavajo prora -
čunskim vrsticam za tehnično pomoč.
Priporočilo 3
Komisija naj v prihodnje od držav 
članic zahteva, da ločeno poročajo 
o administrativnih stroških/stroških 
proračunske podpore na področju 
razvoja podeželja, da bo bolj razvidno, 
da se del financiranja v okviru tehnične 
pomoči porabi za takšno podporo.
91 
Sodišče je ugotovilo, da niti Komisija 
niti države članice niso vzpostavile 
ustreznega okvira smotrnosti poslova -
nja, s katerim bi dokazale potrebo po 
financiranju v okviru tehnične pomoči 
in njegovo uspešnost. Nedoločnost 
tehnične pomoči v uredbah za ob -
dobje 2007–2013 je omogočila orga -
nom upravljanja, da jo izločijo iz tega 
bistvenega vidika dobrega finančnega 
poslovodenja. Ker večina porabe za 
tehnično pomoč ni operativna, veči -
noma šteje za letne odhodke in se ni 
pojavila v skupnem okviru spremljanja 
in vrednotenja. Posledično je zanjo 
značilno, da je večletno načrtovanje 
neustrezno in da ni ustrezne ocene 
potreb, zaradi česar so cilji nenatančni 
ter ni spremljanja in vrednotenja 
s poudarkom na smotrnosti poslovanja 
(odstavki 60 do 75).
36 Zaključki in priporočila 
92 
Ker Komisija ni opredelila svojih potreb 
po tehnični pomoči kot del okvira 
smotrnosti poslovanja in ker ni vztra -
jala, da to storijo države članice, ni 
imela orodja za ocenjevanje skupnega 
učinka porabe za tehnično pomoč in 
usmerjanje financiranja tja, kjer bi bilo 
najbolj koristno. Zato je potencialna 
uspešnost financiranja v okviru tehnič -
ne pomoči resno ogrožena (odstavki 
76 do 78).
93 
Sodišče je ugotovilo, da ureditve za 
mreženje omogočajo večjo združljivost 
z elementi okvira smotrnosti poslova -
nja, ker so pri njih smernice za uporabo 
financiranja v okviru tehnične pomoči 
natančnejše, razločevanje med opera -
tivnim in neoperativnim jasno in ker 
je določena zgornja meja za porabo 
držav članic za upravljanje (odstavki 79 
do 82).Priporočilo 4
Komisija in države članice naj vzposta -
vijo ustrezen okvir smotrnosti poslo -
vanja za financiranje v okviru tehnične 
pomoči. Zlasti je treba ustrezno oceniti 
potrebe Komisije in držav članic po 
tehnični pomoči in vzpostaviti meha -
nizem za določanje ciljev in merjenje 
napredka pri njihovem doseganju, 
kar bi nato okrepilo odgovornost in 
omogočilo izboljšanje uspešnosti in 
učinkovitosti porabe.
To poročilo je sprejel senat I, ki ga vodi ga. Rasa BUDBERGYTĖ, članica Evropskega 
računskega sodišča, v Luxembourgu na zasedanju 11. marca 2015.
 Za Računsko sodišče
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Predsednik

37
 Priloga PrilogaFinančno načrtovanje tehnične pomoči na področju razvoja podeželja za obdobji  
2007–2013 in 2014–2020 na podlagi podatkov GD za kmetijstvo in razvoj podeželja
Država članica2007–2013 2014–2020Spremembe od 2007–
2013 do 2014–2020 
(2007–2013 = 100 %)
Finančni načrt: 
razvoj  
podeželja  
 (v EUR)Finančni 
načrt:  
tehnična 
pomoč  
 (v EUR)Tehnična 
pomoč 
kot delež 
razvoja 
podeželjaFinančni načrt: 
razvoj  
podeželja  
 (v EUR)Finančni 
načrt:  
tehnična 
pomoč  
 (v EUR)Tehnična 
pomoč 
kot delež 
razvoja 
podeželjaSpremem -
ba pri na -
črtovanju 
razvoja 
podeželjaSpremem -
ba pri na -
črtovanju 
tehnične 
pomoči
Belgija1487 484 306 5 653 734 1,16  % 647 797 759 7 614 324 1,18  % 132,89  % 134,68  %
Bolgarija12 642 248 596 39 545 031 1,50  % 2 338 783 966 54 500 000 2,33 % 88,51  % 137, 8 2  %
Češka12 857 506 354 13 514 430 0,47  % 2 281 445 107 22 500 000 0,99  % 79,84  % 166,49  %
Danska2577 918 796 23 100 024 4,00  % 629 400 690 25 175 839 4,00  % 108,91  % 108,99  %
Nemčija19 078 378 263 92 685 319 1,02  % 8 768 178 051 199 667 445 2,28  % 96,58 % 215,43  %
Estonija 723 736 855 28 586 354 3,95  % 823 341 558 28 083 108 3,41  % 113,76  % 98,24  %
Irska12 494 540 590 2 160 000 0,09  % 2 190 000 000 3 180 000 0,15  % 87,79  % 147, 2 2  %
Grčija13 906 228 424 45 000 000 1,15  % 4 223 960 793 79 723 255 1,89  % 108,13  % 17 7,16  %
Španija18 049 474 764 101 591 356 1,26  % 8 214 328 821 118 952 677 1,45  % 102,05  % 117, 0 9  %
Francija17 584 497 109 49 972 316 0,66  % 11 353 567 383 127 974 320 1,13  % 149,69  % 256,09 %
Italija18 985 781 883 191 256 136 2,13  % 10 384 714 084 260 147 585 2,51  % 115,57  % 136,02  %
Ciper1164 563 574 2 913 089 1,77  % 132 214 377 2 381 377 1,80  % 80,34 % 81,75  %
Latvija 1 054 373 504 41 644 500 3,95  % 1 074 576 782 42 983 070 4,00  % 101,92  % 103,21  %
Litva 1 765 794 093 67 996 680 3,85  % 1 613 088 240 57 323 530 3,55  % 91,35 % 84,30 %
Luksemburg194 957 826  -  0,00  % 100 574 600 1 058 045 1,05  % 105,92  % N/A
Madžarska13 860 091 392 152 233 735 3,94  % 3 430 667 653 74 055 333 2,16  % 88,88  % 48,65  %
Malta177 653 355 3 063 355 3,94  % 97 326 898 3 893 076 4,00  % 125,34 % 127, 0 9  %
Nizozemska2593 197 167 3 251 167 0,55  % 607 305 360 21 695 360 3,57  % 102,38 % 667 ,31 %
Avstrija 4 025 575 992 87 807 211 2,18  % 3 937 551 997 114 181 478 2,90  % 97, 81  % 130,04  %
Poljska2 13 398 928 156 199 950 000 1,49  % 8 598 280 814 132 527 195 1,54  % 64,17  % 66,28  %
Portugalska1 4 056 570 600 86 483 763 2,13  % 4 057 788 354 77 095 212 1,90  % 100,03  % 89,14  %
Romunija1 8 124 198 745 100 895 834 1,24  % 8 015 663 402 178 367 919 2,23  % 98,66  % 176,78  %
Slovenija 915 992 729 12 922 668 1,41  % 837 849 803 24 946 000 2,98  % 91,47  % 193,04  %
Slovaška2 1 996 908 078 42 238 362 2,12  % 1 545 272 844 59 291 790 3,84  % 77 ,38 % 140,37 %
Finska 2 155 018 907 23 082 183 1,07  % 2 380 408 388 29 874 500 1,26  % 110,46  % 129,43  %
Švedska11 953 061 954 64 188 151 3,29  % 1 763 315 250 63 410 453 3,60  % 90,28  % 98,79  %
Združeno kraljestvo14 612 120 420 31 294 724 0,68  % 5 190 459 683 67 171 685 1,29  % 112,54  % 214,64  %
Skupaj/povprečni 
delež na državo 
članico396 236 802 432  1 513 030 122 1,57  % 95 237 862 657  1 877 774 575 1,97  % 98,96  % 124,11  %
1 Komisija še ni ali je samo delno odobrila program(e) razvoja podeželja za obdobje 2014–2020 (stanje na koncu februarja 2015).
2 Za obdobje 2014–2020 še ni vključena prožnost (prenosi v okviru prvega stebra).
3  Z izjemo Hrvaške, ki se je EU pridružila leta 2013, zato v obdobju 2007–2013 ni imela odhodkov EKSRP; njen načrtovani proračun za EKSRP za 
obdobje 2014–2020 znaša 2 026 milijonov EUR, vključno s 55 milijoni EUR v tehnični pomoči.
38
VI
Države članice morajo v letnem poročilu o napredku 
zagotoviti informacije o kakovosti in učinkovitosti 
izvajanja programov, vključno z uporabo tehnične 
pomoči (Priloga VII k Uredbi (ES) št. 1974/2006).
Odhodki za tehnično pomoč prispevajo k nemote -
nemu izvajanju programov, kar je nazadnje koristno 
tudi za upravičence.
VII
Tehnična pomoč prispeva k izvajanju, spremljanju, 
nadziranju in vrednotenju programov razvoja pode -
želja. Samo s povzetkom naknadnih vrednotenj 
programov razvoja podeželja bo mogoče dokazati, 
kako pomemben je prispevek tehnične pomoči 
k splošnim ciljem SKP .
Zakonodajalec se je odločil, da bo državam čla -
nicam omogočil prožnost pri uporabi sredstev za 
tehnično pomoč.
VII Prvo priporočilo
Komisija sprejema to priporočilo in bo v zvezi s tem 
nadalje razvila smernice.
VII Drugo priporočilo
Komisija tega priporočila ne more sprejeti. Meni, da 
je vzdrževanje informacijske tehnologije operativna 
dejavnost, povezana s posodobitvijo in razvojem 
sistemov. V skladu s proračunskimi smernicami 
Komisije o evropskih strukturnih in investicijskih 
skladih z dne 16. maja 2014 za programe deljenega 
upravljanja o uporabi operativne in neoperativne 
(administrativne) tehnične pomoči bi morale biti 
v primeru odhodkov za informacijsko tehnolo -
gijo in revidiranje vse vrste stroškov informacijske 
tehnologije, povezanih z razvojem ali vzdrževa -
njem informacijske tehnologije, vedno knjižene 
v isti proračunski vrstici kot ustrezni stroški razvoja 
informacijske tehnologije. Ta pristop krepi prora -
čunsko disciplino in skladnost na vseh področjih 
proračuna Komisije, na katerih se uporablja deljeno 
upravljanje.
VII Tretje priporočilo
Komisija sprejema to priporočilo.Povzetek
IV
Komisija meni, da člen 5 Uredbe (ES) št. 1290/2005 
zagotavlja enotno jasno pravno podlago za EKJS in 
EKSRP na ravni Komisije in/ali v njenem imenu.
Za novo programsko obdobje je tehnična pomoč 
na ravni držav članic opredeljena v členu 59 
Uredbe (EU) št. 1303/2013.
Svoboda izbire, ki izhaja iz regulativne prožnosti, je 
potrebna za obvladovanje veliko različnih potreb, 
s katerimi se srečujejo nacionalni in regionalni 
organi. Krepitev zmogljivosti je močno povezana 
z določeno vrsto stroškov, kot so administra -
tivni stroški ali orodja informacijske tehnologije. 
Odhodki, financirani s tehnično pomočjo, so nepo-  
sredno povezani s pripravo, izvajanjem in vrednote -
njem programov razvoja podeželja.
Za programsko obdobje 2014–2020 je Komisija 
državam članicam predstavila izčrpne smernice in 
referentom zagotovila smernice glede politik, da 
bi racionalizirala pristope pri pogajanjih o novih 
programih razvoja podeželja.
V
Države članice morajo zagotoviti, da so vsi ukrepi za 
razvoj podeželja, ki jih nameravajo izvajati, prever -
ljivi in da jih je mogoče nadzorovati. V ta namen 
države članice opredelijo ureditev nadzora, ki jim 
nudi razumno zagotovilo o spoštovanju meril upra -
vičenosti in drugih obveznosti (člen 48 Uredbe (ES) 
št. 1974/2006).
Za programsko obdobje 2014–2020 bo tehnična 
pomoč predmet upravnih pregledov in pregledov 
na kraju samem (člen 62 Uredbe (EU) št. 809/2014), 
s čimer se bo izboljšala raven zanesljivosti v smislu 
upravičenosti odhodkov.
Odhodki za tehnično pomoč morajo biti sledljivi, 
sredstva, ki se z njimi financirajo, pa morajo biti 
opredeljiva prek dobrih računovodskih praks. 
Enako načelo velja za druge odhodke, upravičence 
in dejavnosti, ki bi se lahko financirali iz drugih 
sredstev EU ali z javno podporo na splošno.Odgovori  
Komisije
Odgovori Komisije 39
Kar zadeva drugi steber, rezultat uporabe načrtova -
nih sredstev za tehnično pomoč še ni v celoti znan, 
saj lahko države članice predložijo izjave o odhod -
kih v celotnem letu 2015. Med državami članicami 
obstajajo velike razlike glede deleža dodeljenih 
sredstev za razvoj podeželja, ki ga nameravajo pora -
biti za tehnično pomoč.
Opažanja
24
Kar zadeva prvi steber, je financiranje admini -
strativnih stroškov držav članic izključeno iz EKJS. 
Administrativni stroški upravičencev do operativnih 
sredstev ali programov so upravičeni in se lahko 
vključijo v izjave držav članic na podlagi delegira -
nih aktov, ki jih sprejme Komisija na podlagi nove 
uredbe o SUT št. 1308/2013.
25
Komisija priznava pomen utemeljenosti in pregled -
nosti administrativnih stroškov, financiranih s teh -
nično pomočjo. Za učinkovito izvajanje programov 
in politike razvoja podeželja so potrebne dobro 
opremljene uprave.
26
Komisija meni, da člen 5 Uredbe (ES) št. 1290/2005 
zagotavlja enotno jasno pravno podlago za EKJS in 
EKSRP na ravni Komisije in/ali v njenem imenu.
Za novo programsko obdobje je tehnična pomoč 
na ravni držav članic opredeljena v členu 59 
Uredbe (EU) št. 1303/2013.
27
Čeprav izraz „krepitev zmogljivosti“ ni izrecno vklju -
čen v člen 5, vse razvrščene dejavnosti sčasoma 
privedejo do krepitve zmogljivosti storitev Komisije 
in držav članic za zakonito in pravilno uporabo 
p r av i l  SK P.Srednjeročno bo Komisija zahtevala podrobnejše 
informacije v okviru sedanjih sistemov poročanja, 
da bi izboljšala spremljanje vrste nastalih stroškov 
(tj. administrativnih in operativnih stroškov) v prora -
čunu za tehnično pomoč.
VII Četrto priporočilo
Komisija sprejema to priporočilo. Države članice 
bo spodbujala k uporabi ustreznih kazalnikov za 
spremljanje odhodkov za tehnično pomoč, čeprav 
uporaba ne bo obvezna.
Uvod
13
Obseg porabe za tehnično pomoč je načrtovan 
v skladu z ustreznimi opredeljenimi potrebami. 
Na primer, člen 8(c)(vi) Uredbe (EU) št. 1305/2014 
uvaja zahtevo, da organi upravljanja zagotovijo 
ustrezno svetovanje o regulativnih zahtevah in 
ukrepih, povezanih z inovacijami, kar je morda spro -
žilo ustrezne dodatne potrebe v smislu tehnične 
pomoči.
Komisija je racionalizirala pristop k tehnični pomoči 
pri vseh evropskih strukturnih in investicijskih 
skladih z vzpostavitvijo skupnih pravnih določb, 
ki veljajo za vse. Ta določba (člen 59 Uredbe (EU) 
št. 1303/2013) nekoliko razširja obseg odhodkov, 
upravičenih do podpore, vključno s komunicira -
njem, mreženjem, reševanjem sporov in dejav -
nostmi revizije, ki niso bili uporabljeni za opredeli -
tev tehnične pomoči v prejšnjem pravnem okviru za 
razvoj podeželja.
16
Kar zadeva prvi steber, morajo biti vse obveznosti 
prevzete v zadevnem proračunskem letu in zapa -
dejo ob koncu zadevnega leta, razen v redkih pri -
merih dovoljenih prenosov iz enega proračunskega 
leta v drugo. Vendar se lahko plačila izvedejo v več 
kot enem proračunskem letu.
Odgovori Komisije 40
31
V skladu z računovodskimi sistemi Komisije je 
skupna vrednost obveznosti leta 2013 znašala 
21 879 114 EUR. Komisija je ob koncu programskega 
obdobja 2007–2013 okrepila dejavnosti mreženja, 
zlasti v zvezi z evropskim partnerstvom za inovacije. 
Dejavnosti mreženja so bile tudi ključni element za 
pripravo naslednjega programskega obdobja. Na 
splošno mreženje predstavlja pomembno dejav -
nost, ki je usmerjena k rezultatom in pomeni temelj 
oblikovanja politike. Kar zadeva sisteme informa -
cijske tehnologije, je razvoj novih in bolj dovršenih 
orodij (npr. RDIS2, SFC) za pripravo obdobja 2014–
2020 potekal večinoma od leta 2012, zato so pove -
zani odhodki precej večji kot leta 2007. Glej tudi 
odgovore na odstavke 32–35.
Skupni odgovor Komisije na odstavke 
32–35
Pristojne službe Komisije so odhodke za informa -
cijsko tehnologijo financirale iz več proračunskih 
členov na podlagi povezave zadevnih odhodkov 
z osnovno dejavnostjo.
Proračunski členi, ki se uporabljajo za to financira -
nje, vključujejo netehnično operativno pomoč pri 
odhodkih za podporo za dejavnosti SKP (EKJS in 
EKSRP sta bila ločeno financirana iz člena 05 01 04) 
in operativno tehnično pomoč, ki je neposredno 
povezana z izvajanjem operativnih programov in 
dejavnosti SKP (EKJS financiran iz člena 05 08 09 in 
EKSRP iz postavke 05 04 05 02).
Razvoj in vzdrževanje upravnih sistemov informa -
cijske tehnologije se postopoma upoštevata pri 
horizontalnih storitvah v okviru Komisije. Vendar je 
Komisija še naprej odgovorna za sisteme informa -
cijske tehnologije, ki služijo SKP . Zgoraj navedeni 
proračunski členi vključujejo zadevne začetne 
stroške razvoja sistemov informacijske tehnologije 
in stroške njihovega vzdrževanja. Stroški vzdrže -
vanja vključujejo nadaljnji razvoj teh sistemov, če 
je to potrebno (razvojno vzdrževanje), ter njihovo 
potrebno korektivno vzdrževanje in delovanje.28
Zakonodajalec se je pri sprejemanju uredb odlo -
čil za prožen in širok pristop k uporabi tehnične 
pomoči s strani držav članic. Komisija ne sme pose -
gati v uporabo takšnih določb, zlasti če je ugotov-  
ljeno, da so odhodki upravičeni.
Vendar pa je Komisija za sedanje programsko 
obdobje izdala posebne smernice za države članice 
ter smernice glede politik in okvirne kazalnike za 
referente.
Administrativni stroški, plačani s tehnično pomočjo, 
morajo biti jasno povezani z izvajanjem programa. 
Prožnost pri uporabi sredstev na podlagi tehnične 
pomoči v okviru sprejetih zgornjih meja ne pomeni 
pomanjkanja doslednosti. Države članice bi morale 
v okviru deljenega upravljanja zagotoviti, da se 
proračun EU porabi v skladu z načeli gospodarnosti, 
učinkovitosti in uspešnosti (člen 30 finančne uredbe 
(Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012)).
Odhodki za tehnično pomoč podpirajo dejavnosti 
nacionalnih mrež za podeželje v državah članicah, 
ki so jasno opredeljene in vzpostavljene v pravnem 
okviru (člen 68 Uredbe (ES) št. 1698/2005), in pro -
grame razvoja podeželja.
30
Po mnenju Komisije bi moral „opredelitev“ in 
„naravo“ tehnične pomoči določiti zakonodajalec.
Priročnik za neposredno upravljanje je namenjen 
zagotavljanju smernic o potrjevanju, finančnih 
tokovih, procesih in postopkih, ki se uporabljajo 
za izvrševanje proračuna, in ne zagotavljanju 
pravil o razporejanju proračunskih sredstev med 
postavkami.
Odgovori Komisije 41
Poleg tega je na revidirano obdobje vplivala huda 
gospodarska kriza, zlasti v nekaterih državah čla -
nicah, kjer so se nacionalne uprave soočale z veli -
kim zmanjševanjem in pomanjkanjem sredstev. 
Za zagotovitev učinkovitega izvajanja politike in 
zmanjšanje naraščajoče stopnje napak so takšne 
uprave skušale pridobiti sredstva EU iz podpore za 
tehnično pomoč.
43
Člen 66(2) Uredbe (ES) št. 1698/2005 določa: „Na 
pobudo držav članic lahko EKSRP za vsak program 
razvoja podeželja financira dejavnosti priprave, 
upravljanja, spremljanja, vrednotenja ter infor -
miranja in nadzora, ki se nanašajo na podporo 
programu. Tem ukrepom se lahko nameni do 4 % 
celotnega zneska za vsako dejavnost.“ V skladu 
s členom 71(3) Uredbe (ES) št. 1698/2005 morajo pri -
stojni nacionalni organi določiti pravila o upraviče -
nosti izdatkov, ob upoštevanju posebnih pogojev, ki 
so določeni v Uredbi (ES) št. 1698/2005 za nekatere 
ukrepe za razvoj podeželja.
45
Komisija meni, da se s prerazporeditvijo odobrenih 
proračunskih sredstev na upravljanje izboljšajo 
obravnava zahtevkov za pomoč in svetovalne stori -
tve, zagotovljene upravičencem v okviru programov 
razvoja podeželja, zlasti v zvezi z zapletenimi nalož -
benimi ukrepi, s tem pa se izboljša tudi celotno 
izvajanje programa.
46
Tehnična pomoč se delno uporablja za splošno 
upravljanje programov razvoja podeželja, kar po 
mnenju nosilcev odločanja pomeni nujno podporo 
za izvajanje politike. Zato bi jo bilo treba oceniti 
ob upoštevanju kazalnikov uspešnosti programov 
razvoja podeželja.
47
Tehnična pomoč se večinoma uporablja za zmanj -
šanje upravnega bremena upravičencev, izboljšanje 
njihovega znanja in informacij o izvajanju programa 
ali polno izkoriščanje orodij informacijske tehno -
logije in e -uprave. Zato imajo odhodki za tehnično 
pomoč, tudi če so deloma namenjeni za proračun -
sko podporo, pozitivne učinke za upravičence.Komisija je izdala smernice za programe v okviru 
deljenega upravljanja, ki zagotavljajo potrebne 
usmeritve glede vrste proračunske vrstice, ki se 
uporabi v primeru odhodkov za informacijsko  
tehnologijo (in revidiranje) za namene ustrezne  
skladnosti v zvezi z vključitvijo odhodkov za infor -
macijsko tehnologijo v proračun. Vse vrste stro -
škov za informacijsko tehnologijo, bodisi za njen 
razvoj ali vzdrževanje, in stroške vzdrževanja bi 
bilo treba vedno knjižiti v isto proračunsko vrstico 
kot ustrezne stroške razvoja informacijske tehno -
logije. Ta pristop krepi proračunsko disciplino in 
skladnost v vseh generalnih direktoratih z deljenim 
upravljanjem.
36
Glej odgovor Komisije na odstavek 28.
37
Glej odgovor Komisije na odstavek 28.
38
Povprečni znesek v zvezi z uporabo tehnične 
pomoči za programsko obdobje 2007–2013 (1,57 %) 
in predvideni znesek za programsko obdobje 2014–
2020 (1,97 %) razkrivata, da države članice dode -
ljujejo malo sredstev in da se sredstva porabijo 
samo za potrebne dejavnosti, povezane z izvaja -
njem programov razvoja podeželja. Poleg tega je 
dejanski znesek, porabljen v obdobju 2007–2013 (na 
dan 31. oktobra 2014), predstavljal le 70 % načrtova -
nih zneskov, navedenih v Prilogi. Zato je bilo samo 
1,16 % izvršenega proračuna za obdobje 2007–2013 
dejansko namenjenega tehnični pomoči.
Glej tudi odgovor Komisije na odstavek 13.
Skupni odgovor Komisije na 
odstavka 40 in 41
Dobro finančno upravljanje in ambiciozni politični 
cilji na področju politike razvoja podeželja zahte -
vajo okrepljene upravne zmogljivosti v državah 
članicah. Da se zagotovi ustrezno izvajanje, je bila 
zagotovljena večja poraba sredstev za ohranjanje 
upravne zmogljivosti v državah članicah.
Odgovori Komisije 42
50
Komisija je državam članicam predstavila smer -
nice o uporabi tehnične pomoči za programsko 
obdobje 2014–2020 v okviru Odbora za razvoj 
podeželja.
51
Preglednica v Prilogi temelji na osnutkih programov 
razvoja podeželja, ki so jih predložile države članice 
in so večinoma še v razpravi.
Glej tudi odgovor Komisije na odstavek 13.
54
Komisija v državah članicah izvaja številne revizije, 
da bi preverila odhodke za tehnično pomoč. Ukre -
panje po napakah, o katerih sta poročala Komisija 
in Evropsko računsko sodišče, se spremlja in predla -
gani so finančni popravki.
Pravni okvir za programsko obdobje 2014–2020 
je bil okrepljen. Smernice, predstavljene drža -
vam članicam, vključujejo naslednja priporočila: 
„Administrativni stroški upravičencev, financirani 
s tehnično pomočjo, vključno s stroški osebja, bi 
morali biti jasno določeni (vrsta administrativnih 
stroškov in merila za dodelitev). Poleg tega morata 
biti v primeru, če upravičenci izvajajo tudi druge 
sklade (tj. evropske strukturne in investicijske sklade 
ali EKJS), zagotovljeni preverljivost in merljivost 
administrativnih stroškov, financiranih s tehnično 
pomočjo.“
55
Države članice se zavedajo, da se lahko tehnična 
pomoč nanaša samo na programe razvoja pode -
želja in da je treba dokazati jasno ločevanje admi -
nistrativnih stroškov in stroškov osebja, povezanih 
s prvim in drugim stebrom.
Glej tudi odgovor na odstavek 54.48
Nacionalne uprave v gospodarsko šibkejših državah 
članicah potrebujejo večjo podporo za izpolnje -
vanje zavez in obveznosti EU v zvezi z izvajanjem 
programa. Takšni odhodki so potrebni za financi -
ranje upravnih sredstev, povezanih z izvajanjem 
programa.
Poraba Poljske za tehnično pomoč v odstotkih je 
razmeroma nizka.
49
Tehnična pomoč podpira izvajanje ključnih ciljev 
politike, ki brez takšnega financiranja ne bi bili 
doseženi. Zato Komisija meni, da odhodki za 
tehnično pomoč ne preusmerjajo znatnih sredstev 
s ciljev politike, temveč nasprotno krepijo ureditve 
za izvajanje v državah članicah.
V programskem obdobju 2007–2013 je bilo za teh -
nično pomoč porabljenih samo 1,16 % odhodkov 
(od možne zgornje meje v višini 4 %). Ta razmeroma 
majhen odstotek odhodkov za razvoj podeželja ne 
kaže nobene težnje po povečanju plačil za admini -
strativne stroške držav članic.
Okvir 1
Ob upoštevanju, da se s proračunom za tehnično 
pomoč financirajo nekateri režijski stroški, povezani 
z izvajanjem programa, se zdi, da je delež takšnih 
odhodkov v primerjavi s celotnim proračunom poli -
tike (tj. 1,16 %) zelo omejen.
Komisija meni, da se stroški kontrol v državah člani -
cah ne bi smeli povečati, poudarek pa bi moral biti 
na potrebi po izboljšanju kakovosti in učinkovitosti 
kontrol.
Obveznosti, povezane z upravljanjem, nadzorom, 
informiranjem, obveščanjem, spremljanjem mreže -
nja in vrednotenjem, so potrebne za izvajanje poli -
tike, njihove stroške pa bi moral sofinancirati EKSRP .
Odgovori Komisije 43
Italijanski organ upravljanja je v letnem poročilu 
o napredku podal posebna zagotovila v zvezi  
s skladnostjo, zlasti glede upoštevanja pravil o kon -
kurenci in javnem naročanju.
Člen 62 Uredbe (EU) št. 1305/2013 je razširil podro -
čje, na katerem bi moral neodvisni strokovnjak 
opraviti ali potrditi izračune. Vključevalo bo tudi 
vse dejavnosti, pri katerih bodo uporabljene poe -
nostavljene možnosti obračunavanja stroškov.
62
V programskem obdobju 2014–2020 se bodo 
nacionalne mreže za podeželje spremljale s tremi 
posebnimi kazalniki učinka (Priloga IV k Uredbi (EU) 
št. 808/2014). Tako kot za druge dejavnosti, finan -
cirane v okviru tehnične pomoči, smernice, pred -
stavljene državam članicam, vključujejo naslednje 
priporočilo: „Za skladnost s splošnimi načeli dob -
rega finančnega upravljanja skladov EU bi morali 
odhodki za tehnično pomoč temeljiti na operativnih 
ciljih SMART (člen 30 finančne uredbe (Uredba (EU, 
Euratom) št. 966/2012)), po ustrezni oceni potreb. 
Učinke bi bilo treba spremljati in vrednotiti na 
podlagi kazalnikov uspešnosti. Države članice se 
spodbuja, da vzpostavijo posebne dodatne kazal -
nike za tehnično pomoč.“
Okvir 4
Programi razvoja podeželja se izvajajo z ukrepi, 
ki zahtevajo podporo v obliki tehnične pomoči za 
njihovo celotno učinkovito izvajanje. V tem smislu 
Komisija obravnava ukrepe kot orodje (zbirko oro -
dij) politike in tehnično pomoč kot medsektorsko 
dejavnost, ki podpira učinkovito upravljanje progra -
mov razvoja podeželja.Okvir 2
Po navedbah litovskih organov ministrstvo potr -
juje redno posodobljene sezname zaposlenih, ki 
jim je delno dodeljeno delo na programih razvoja 
podeželja, skupaj z določenim odstotkom njihovega 
delovnega časa. V plačilni agenciji se sorazmerna 
porazdelitev delovnega časa osebja določi ob upo -
števanju različnih skladov, ki jih upravlja agencija, 
dodeljenih nalog in funkcij, odobrenih akcijskih 
načrtov, načrtovanih pozivov za zbiranje predlogov 
in njihove izvedbe, pregledov na kraju samem itd.
Kar zadeva Madžarsko, je Komisija 19. decem -
bra 2014 spomnila madžarske organe, da je treba za 
programsko obdobje 2014–2020 predložiti seznam 
upravičencev do tehnične pomoči. Poleg tega 
morata biti v primeru, če upravičenci izvajajo tudi 
druge sklade (tj. evropske strukturne in investicijske 
sklade ali EKJS), zagotovljeni preverljivost in merlji -
vost financiranih administrativnih stroškov.
Kar zadeva Avstrijo, so bili organi med pogajanji 
o programu za obdobje 2014–2020 seznanjeni, da 
se lahko tehnična pomoč nanaša samo na programe 
razvoja podeželja in da je treba dokazati jasno loče -
vanje administrativnih stroškov in stroškov osebja, 
povezanih s prvim in drugim stebrom.
Za Poljsko so bili koeficienti ocenjeni ob predpo -
stavki, da se delež med prvim in drugim stebrom 
v zadevnem obdobju verjetno ne bo spremenil.
Treba je opozoriti, da Komisija pri svojih revizijah 
upošteva pripombe Sodišča. 
Glej tudi odgovor na odstavek 55.
56
Glej odgovor Komisije na odstavek 54.
Okvir 3
Komisija je na dvostranskih srečanjih in v različ -
nih dokumentih, izmenjanih z organi upravljanja 
v skladu s členom 82(2)(f) Uredbe (ES) št. 1698/2005, 
večkrat poudarila pomembnost skladnosti s pravili 
o javnem naročanju.
Odgovori Komisije 44
Poleg tega primer Poljske kaže na možno težavo pri 
pripravi ločene smiselne dolgoročne ocene potreb 
na področju tehnične pomoči.
69
Komisija ni določila ločenih ciljev za celotno finan -
ciranje v okviru tehnične pomoči, ker po njenem 
mnenju to ni bilo potrebno, stroškovno učinkovito 
ali sorazmerno. Vendar je, kjer je bilo to ustrezno, 
razvila večletno načrtovanje in s tem povezane 
mejnike (vrednotenje, glavna shema informacijske 
tehnologije itd.).
73
V splošnih smernicah o okviru skupnega spremlja -
nja in vrednotenja tehnična pomoč ni bila ločeno 
navedena, ker so zahteve glede uspešnosti posre -
dno vključene in merjene v okviru izvajanja ukre -
pov, h katerim prispevajo.
Okvir skupnega spremljanja in vrednotenja predvi -
deva uporabo dodatnih kazalnikov v okviru pro -
gramov razvoja podeželja (člen 81(2) Uredbe (ES) 
št. 1698/2005), ki jih določijo države članice, da 
omogočijo spremljanje in vrednotenje posebnosti 
programov razvoja podeželja. Uvedel je tudi skupna 
vprašanja za vrednotenje za tehnično pomoč, ki 
jo je treba ovrednotiti pri vmesnih in naknadnih 
vrednotenjih.
75
Glede na veliko različnih potreb, ki jih zajema teh -
nična pomoč, bi ločevanje spremljanja in vredno -
tenja od elementov programov razvoja podeželja, 
h katerim prispevajo, zahtevalo zelo obsežen in 
drag okvir za spremljanje razmeroma nizkih odhod -
kov. V skladu s Prilogo VII Uredbe (ES) št. 1974/2006 
bi moralo letno poročilo o napredku vsebovati 
informacije o ukrepih, ki sta jih sprejela organ 
upravljanja in odbor za spremljanje, da bi zagoto -
vila kakovost in učinkovitost izvajanja programov, 
vključno s tehnično pomočjo. Vendar bi se moralo 
vrednotenje programov razvoja podeželja (vključno 
z ocenami uspešnosti in učinka) izvajati pri vmesnih 
in naknadnih vrednotenjih.Namero, da se tehnična pomoč prouči ločeno od 
ukrepov, jasno dokazuje dejstvo, da so določeni 
v različnih poglavjih zakonodaje na področju 
razvoja podeželja. Na primer kot v Uredbi (EU) 
št. 1305/2013: poglavje I naslova III opisuje ukrepe, 
poglavje II opisuje skupne določbe za nekatere 
ukrepe, poglavje III pa opisuje tehnično pomoč in 
mreženje. Tehnična pomoč je jasno ločena od ukre -
pov. Vendar to ločevanje ne pomeni, da se tehnična 
pomoč ne spremlja ali vrednoti. Programi razvoja 
podeželja so ustrezno načrtovani, spremljani in 
vrednoteni, učinki tehnične pomoči pa podpirajo 
učinkovito izvajanje in zagotavljanje programov 
razvoja podeželja kot celote.
Kar zadeva Avstrijo, je bilo financiranje administra -
tivnih stroškov, ki ga je izvedla plačilna agencija, 
skladno z ustrezno zakonodajo EU, zato ga je Komi -
sija odobrila.
63
Ker okvir spremljanja in vrednotenja ocenjuje 
splošno uspešnost programov razvoja podeželja, bi 
se prekomerna poraba sredstev za (neoperativne) 
stroške, ki ne prispevajo k uspešnosti programov, 
kazala v manjši splošni uspešnosti. Zato Komisija 
meni, da je prispevek tehnične pomoči posredno 
vključen v oceno.
64
Splošni in posamični cilji so ustrezno določeni na 
ravni programov razvoja podeželja.
Glej tudi odgovor Komisije na odstavek 62.
67
Države članice morajo ovrednotiti, kako se lahko 
srednje- in dolgoročne potrebe vključijo v pro -
grame razvoja podeželja kot celote.
Države članice morajo spremembe programa ustre -
zno utemeljiti in navesti konkretne razloge, če je 
treba spremeniti odhodke za tehnično pomoč.
Odgovori Komisije 45
84
Komisija meni, da člen 5 Uredbe (ES) št. 1290/2005 
zagotavlja enotno jasno pravno podlago za EKJS in 
EKSRP na ravni Komisije in/ali v njenem imenu.
Za novo programsko obdobje je tehnična pomoč 
na ravni držav članic opredeljena v členu 59 
Uredbe (EU) št. 1303/2013.
Svoboda izbire, ki izhaja iz regulativne prožnosti, je 
potrebna za obvladovanje veliko različnih potreb, 
s katerimi se srečujejo nacionalni in regionalni 
organi. Učinkovito izvajanje programov razvoja 
podeželja je tesno povezano z nujnimi stroški, kot 
so administrativni stroški pri orodjih informacij -
ske tehnologije. Odhodki, financirani s tehnično 
pomočjo, so neposredno povezani s pripravo, 
izvajanjem in vrednotenjem programov razvoja 
podeželja.
Za programsko obdobje 2014–2020 je Komisija 
državam članicam predstavila izčrpne smernice in 
referentom zagotovila smernice glede politik, da 
bi racionalizirala pristope pri pogajanjih o novih 
programih razvoja podeželja.
85
V skladu s proračunskimi smernicami Komisije 
o evropskih strukturnih in investicijskih skladih za 
programe deljenega upravljanja o uporabi opera -
tivne in neoperativne (administrativne) tehnične 
pomoči bi morale biti v primeru odhodkov za 
informacijsko tehnologijo in revidiranje vse vrste 
stroškov informacijske tehnologije, povezanih 
z razvojem ali vzdrževanjem informacijske tehno -
logije, vedno knjižene v isti proračunski vrstici kot 
ustrezni stroški razvoja informacijske tehnologije. Ta 
pristop krepi proračunsko disciplino in skladnost na 
vseh področjih proračuna Komisije, kjer se uporab -
lja deljeno upravljanje. Kar zadeva tehnično pomoč 
na pobudo držav članic, so izplačila plač upravičeni 
odhodki, če so izplačana sredstva neposredno 
povezana z izvajanjem programa razvoja podeže -
lja. V zvezi s tem smernice o tehnični pomoči za 
obdobje 2014–2020, predstavljene državam člani -
cam, vključujejo posebne informacije o tem, kako 
pripisati in financirati stroške osebja.76
Glede na veliko število programov razvoja pode -
želja in veliko različnih zajetih potreb se šteje, da 
so države članice primernejše za ocenjevanje, kje 
in kako je podpora, kot je opredeljena v zakono -
daji, najbolj potrebna. Države članice programe 
ciljno usmerijo na podlagi ocene potreb in sredstva 
se dodelijo konkretnim področjem, ki se štejejo 
za pomembna. Ta področja, kot prikazujejo šte -
vilčni podatki, se med državami članicami močno 
razlikujejo.
77
Države članice so močno okrepile sodelovanje med 
plačilnimi agencijami, da bi ocenile in odpravile 
obstoječe pomanjkljivosti pri izvajanju, ki povzro -
čajo visoke stopnje napak. Takšne dejavnosti se 
lahko financirajo s tehnično pomočjo.
78
Glej odgovor Komisije na odstavek 75.
82
Za programsko obdobje 2014–2020 je bila ena 
od nalog skupščine mrež za podeželje, določenih 
v členu 3(d) Izvedbenega sklepa Komisije   
2014/825/EU, zagotoviti ustrezno spremljanje in 
ocenjevanje dejavnosti Evropske mreže za razvoj 
podeželja in mreže EIP . V okviru iste ureditve 
člen 8(c) predvideva redno ocenjevanje uspešnosti 
in učinkovitosti dejavnosti Evropske mreže za razvoj 
podeželja in mreže EIP .
Zaključki in priporočila
83
Tehnična pomoč prispeva k izvajanju, spremljanju, 
nadzoru in vrednotenju programov razvoja pode -
želja. Samo s povzetkom naknadnih vrednotenj 
programov razvoja podeželja bo mogoče dokazati, 
kako pomemben je prispevek tehnične pomoči 
k splošnim ciljem SKP .
Zakonodajalec se je odločil, da bo državam čla -
nicam omogočil prožnost pri uporabi sredstev za 
tehnično pomoč.
Odgovori Komisije 46
91
Ker je tehnična pomoč medsektorska podporna 
dejavnost, sta spremljanje in vrednotenje njenih 
odhodkov vključena v spremljanje in vrednotenje 
programov kot celote.
Za tehnično pomoč se uporabljajo posebni kazalniki 
finančnega rezultata.
92
Morebitna učinkovitost orodja ni odvisna od 
obstoja sistema, da se ocenijo njegovi učinki.
Priporočilo 4
Komisija sprejema to priporočilo.
Države članice bo spodbujala k uporabi ustreznih 
kazalnikov za spremljanje odhodkov za tehnično 
pomoč, čeprav uporaba ne bo obvezna.86
Komisija države članice spodbuja, naj zagotovijo, da 
so administrativni stroški upravičencev, ki se finan -
cirajo s tehnično pomočjo, vključno s stroški osebja, 
jasno določeni. Poleg tega morata biti v primeru, če 
upravičenci izvajajo tudi druge sklade (tj. evropske 
strukturne in investicijske sklade ali EKJS), zago -
tovljeni preverljivost in merljivost administrativnih 
stroškov, financiranih s tehnično pomočjo1.
Priporočilo 1
Komisija sprejema to priporočilo in bo v zvezi s tem 
nadalje razvila smernice.
Priporočilo 2
Komisija tega priporočila ne more sprejeti. Meni, da 
je vzdrževanje informacijske tehnologije operativna 
dejavnost, povezana s posodobitvijo in razvojem 
sistemov. V skladu s proračunskimi smernicami 
Komisije o evropskih strukturnih in investicijskih 
skladih z dne 16. maja 2014 za programe deljenega 
upravljanja o uporabi operativne in neoperativne 
(administrativne) tehnične pomoči bi morale biti 
v primeru odhodkov za informacijsko tehnologijo in 
revidiranje vse vrste stroškov informacijske teh -
nologije, povezanih z razvojem ali vzdrževanjem 
informacijske tehnologije, vedno knjižene v isti 
proračunski vrstici kot ustrezni stroški razvoja infor -
macijske tehnologije. Ta pristop krepi proračunsko 
disciplino in skladnost na vseh področjih deljenega 
upravljanja proračuna Komisije.
Priporočilo 3
Komisija sprejema to priporočilo.
Srednjeročno bo Komisija zahtevala podrobnejše 
informacije v okviru sedanjih sistemov poročanja, 
da bi izboljšala spremljanje vrste nastalih stroškov 
(tj. administrativnih in operativnih stroškov) v prora -
čunu za tehnično pomoč.
1 Sm ernice o tehnični pomoči za programsko obdobje 2014–2020.
KAKO DO PUBLIK ACIJ EVROPS KE UNIJ E
Brezplačne publik acije:
  en izvod: 
na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop .europa.eu);
  več kot en izvod ter plak ati in zemljevidi:  
pri predsta vništ vih Evropske unije (http://ec .europa.eu/r epresen t_sl.htm),  
pri delegacijah v državah, ki niso članic e EU (http://eeas .europa.eu/delega tions/inde x_sl.htm),  
pri službi Europe Direct (http://eur opa.eu/eur opedir ect/inde x_sl.htm) ali  
s klicem na telefonsko številko 00 800 6 7 8 9 10 11 (brezplačna številk a za celotno EU) (*).
(*)  Informacije so brezplačne , kakor tudi večina klicev (nek ateri oper aterji, telefonske govorilnic e ali hoteli lahko klic zaračunajo ).
Publik acije , ki so napr odaj:
 na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop .europa.eu).
Tehnična pomoč tradicionalno pomeni zagotavljanje 
strokovnega znanja in financiranja za podporo vladnim 
oddelkom pri izvajanju politike. Pri tej reviziji je Sodišče 
preučilo uporabo financiranja EU za tehnično pomoč na 
področju kmetijstva in razvoja podeželja v obdobju 
2007–2013. Ugotovilo je, da je prišlo do premika od 
razumevanja tehnične pomoči kot sredstva za 
vzpostavljanje zmogljivosti k  njenemu dojemanju kot 
podpore za redne administrativne stroške. Zaradi tega 
premika in zato, ker ni ustreznega okvira smotrnosti 
poslovanja, Komisija in države članice ne morejo dokazati, 
kako dobro je tehnična pomoč prispevala k učinku SKP .
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE