Predlog SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o boljšem sodelovanju med javnimi zavodi za zaposlovanje (JZZ) /* COM/2013/0430 final - 2013/0202 (COD) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. OZADJE PREDLOGA Cilj tega pravnega predloga, ki je spodbujevalni ukrep v skladu s členom 149 PDEU, je okrepiti sodelovanje med javnimi zavodi za zaposlovanje (v nadaljnjem besedilu: JZZ) držav članic. JZZ so odgovorni za izvajanje aktivnih politik trga dela in zagotavljanje storitev v javnem interesu na področju zaposlovanja. So del ustreznih ministrstev, javnih organov ali (neprofitnih) podjetij, ki jih ureja javno pravo. Storitve, ki jih JZZ zagotavljajo delavcem in delodajalcem, vključujejo informacije o trgu dela, podporo pri iskanju zaposlitve, svetovanje, poklicno svetovanje, posredovanje zaposlitve ter podporo poklicne in geografske mobilnosti. JZZ pogosto vodijo tudi sisteme brezposelnosti in drugih sistemov socialne varnosti. Učinkovitost JZZ je ključni dejavnik za uspešnost politik zaposlovanja. Krepitev sodelovanja med JZZ in EU se priznava za ključni element za doseganje zaposlitvenih ciljev strategije Evropa 2020[1]. Komisija se je redno zavzemala za posodobitev zagotavljanja storitev JZZ, partnerstva med JZZ in drugimi službami za zaposlovanje ter preoblikovanje JZZ v „agencije za upravljanje prehoda“, ki pomenijo novo kombinacijo „aktivne“ in „pasivne“ politike zaposlovanja[2]. Svet je nedavno pozval k partnerstvom med javnimi in zasebnimi zavodi za zaposlovanje, delodajalci, socialnimi partnerji in predstavniki mladih pri zagotavljanju programov jamstva za mlade[3]. JZZ so tudi neposredno obravnavani v sedanjih evropskih smernicah za politike zaposlovanja držav članic ali „smernicah za zaposlovanje“[4]. Krčenje javnih proračunov in potreba po izboljšanju stroškovne učinkovitosti JZZ şta številne države članice spodbudila k izvedbi reform JZZ v obliki združitev z izvajalci nadomestila za primer brezposelnosti, prenosa storitev zasebnim izvajalcem, delovanja služb za zaposlovanje znotraj regij in občin ter spodbujanja zagotavljanja storitev prek IKT in samopostrežnih orodij. Hkrati se izdatki JZZ (brez nadomestil za primer brezposelnosti) nenehno spreminjajo: redna raziskava pri JZZ[5] je pokazala, da so se med letoma 2007 in 2010 izdatki povečali, leta 2011 pa so se večinoma zmanjšali. Najnovejše proračunske napovedi kažejo, da večina JZZ leta 2013 pričakuje večje izdatke kot v prejšnjem letu. Zaradi nacionalnih razlik v smislu poslovnih modelov JZZ, instrumentov, razmer na trgu dela in pravnega okvira so ravni učinkovitosti JZZ pri izvajanju programov trga dela različne. Medtem ko so države članice še naprej odgovorne za organizacijo, osebje in delovanje svojih JZZ, ta zakonodajni predlog vzpostavlja evropsko mrežo javnih zavodov za zaposlovanje, ki zagotavlja platformo za primerjavo njihove učinkovitosti na evropski ravni, pri čemer opredeljuje dobre prakse in spodbuja vzajemno učenje za krepitev zmogljivosti in učinkovitosti zagotavljanja storitev. Izkušnje so pokazale, da se države članice same od sebe ne vključujejo v dejavnosti vzajemnega učenja in primerjalnih analiz v zadostni meri. Sodelovanje med JZZ na ravni EU se je začelo leta 1997, ko je Komisija ustanovila neformalno svetovalno skupino JZZ, da bi spodbudila sodelovanje, izmenjavo in vzajemno učenje med članskimi organizacijami[6] ter da bi prejela strokovne povratne informacije o pobudah politike na področju zaposlovanja. Sedanji model sodelovanja kljub nekajletnemu napredku kaže pomembne omejitve. Udeležba nacionalnih JZZ v navedenih dejavnostih je še naprej prostovoljna, kar ovira možnosti za zgodnje prepoznavanje nizke uspešnosti in morebitnih povezanih strukturnih težav na trgu dela. Manjka tudi mehanizem za poročanje, zaradi česar oblikovalci politike na nacionalni ravni in ravni EU niso sistematično obveščeni o rezultatih obstoječih primerjalnih analiz in praks vzajemnega učenja. Prizadevanja za večjo primerljivost JZZ, pri čemer bi se JZZ povezovali glede na poslovne modele, do zdaj niso bila uspešna. Povezave med primerjalnimi analizami in dejavnostmi vzajemnega učenja so slabe ter nedosledne, poleg tega dejavnosti obstoječega programa vzajemnega učenja niso podprte z znanstveno zanesljivimi dokazi. Udeležba v vzajemnem učenju je omejena na majhno skupino JZZ, zato učinki niso dovolj razširjeni. JZZ morajo svoje organizacijske modele ter poslovne strategije in postopke prilagoditi hitro spreminjajočim se razmeram, če naj postanejo „učeče se organizacije“ in prispevajo k delu Odbora za zaposlovanje. Mreža JZZ je v svojem nedavnem dokumentu z naslovom „PES Strategy EU 2020 (Strategija JZZ EU 2020)“[7] opredelila pet ključnih področij, na katerih so potrebne spremembe, da se dosežejo cilji strategije Evropa 2020, in sicer: i) povezanost s stranjo povpraševanja; ii) sprejetje usmerjevalne vloge prek sodelovanja/partnerstev; iii) razvijanje delovanja, usmerjenega v spretnosti; iv) doseganje trajnostnih rezultatov aktivacijskih politik in v) izboljšanje poklicne poti. Cilj tega zakonodajnega predloga je razširiti, okrepiti in konsolidirati tekoče pobude v korist vseh JZZ. Predlog za boljše sodelovanje med JZZ vsebuje usklajeno delovanje za posodobitev in okrepitev JZZ, da bi lahko kljub sedanji gospodarski krizi delovali usklajeno. Evropska mreža JZZ, vzpostavljena na trdni pravni podlagi, bi lahko povečala število vsestransko usklajenih dejavnosti med JZZ in mreži zagotovila legitimnost ukrepanja. Formalizirana struktura je predpogoj za povečanje sposobnosti mreže, da lahko prispeva k razvoju inovativnih izvedbenih ukrepov politike na podlagi dokazov v skladu s cilji strategije Evropa 2020. Poleg tega bo spodbujala izvajanje projektov na trgu dela, ki jih bo financiral Evropski socialni sklad. Predlagana pobuda bi lahko prispevala k boljši stroškovni učinkovitosti. Mreža JZZ, vzpostavljena v skladu s tem sklepom, bo pobude uresničevala v obliki spodbujevalnih ukrepov, namenjenih izboljšanju sodelovanja med državami članicami na področju zaposlovanja. Navedeni ukrepi se bodo izvajali poleg sodelovanja JZZ v sistemu EURES na podlagi členov 45 in 46 Pogodbe. 2. REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA V skladu z večjim poudarkom na razvoju politike na podlagi dokazov ta predlog temelji na številnih ocenjevalnih študijah in posvetovanjih z zainteresiranimi stranmi. Zlasti pomembne študije so bile: študije o poslovnih modelih JZZ[8], študije o sistemih za merjenje učinkovitosti JZZ in geografski mobilnosti delavcev[9], študije o vlogi JZZ v zvezi s „prožno varnostjo“[10] in študije o vlogi JZZ v zvezi z napovedovanjem potreb po spretnostih delovne sile ter usposabljanju ljudi za nove zaposlitve[11]. Upoštevali so se rezultati programa vzajemnega učenja JZZ[12] in rezultati vprašalnika o odzivanju JZZ na krizne razmere v obdobju 2009–2013[13] ter rezultati tekočega projekta primerjalnih analiz JZZ[14], ki ga sofinancira Komisija. O prihodnosti pobude primerjalnih analiz JZZ se je leta 2012 in 2013 s sedanjo svetovalno skupino JZZ večkrat razpravljalo. Posvetovanje skupine o glavnih elementih tega predloga je potekalo marca in maja 2013, pri čemer so bili člani pozvani, da komentirajo morebitne cilje, pobude in možnosti politike iz tega predloga. Januarja 2013 je skupina izdala dokument za razpravo „Towards an integrated European Public Employment Services bench-learning initiative (Na poti k integrirani pobudi primerjalnih analiz in učenja evropskih javnih zavodov za zaposlovanje)“. O navedenem dokumentu JZZ so razpravljali ministri za zaposlovanje in socialne zadeve („neformalni Svet EPSCO“) ter Odbor za zaposlovanje (EMCO). Neformalni Svet EPSCO je soglašal, da bi večje in bolj osredotočeno sodelovanje med JZZ omogočilo izboljšano izmenjavo najboljših praks, ter pozval k natančnemu predlogu o pobudi „primerjalnega učenja“[15]. Navedena posvetovanja in študije potrjujejo, da se zainteresirane strani na splošno strinjajo glede potrebe po boljšem sodelovanju med JZZ. Vsi JZZ bi morali postati aktivni udeleženci v mreži. Prav tako se je obsežno podprla razširitev področja uporabe mehanizma primerjalnih analiz in boljše povezovanje primerjalnih analiz ter dejavnosti vzajemnega učenja. JZZ so bili tudi pravočasno in pregledno vključeni v obdobju pred objavo tega sklepa v delovnem programu Komisije 2013–14 ter bolj poglobljenih pripravah tukaj predstavljenega besedila. Njihova mnenja so se zbrala v pisni obliki in na odprtih posvetovalnih sestankih ter so bila obravnavana v zvezi s ključnimi vidiki, na katere se neposredno nanašajo, tj.: pobude/dejavnosti mreže; struktura upravljanja mreže; vloga Komisije; sodelovanje z drugimi zavodi za zaposlovanje in sodelovanje s Svetom, zlasti Odborom za zaposlovanje. Ker bodo učinki zakonodajnega predloga predvsem posredni in bodo glavni tehnični elementi pobude primerjalnih analiz ter vzajemnega učenja opredeljeni v delegiranem aktu, se ocena učinka ni štela za sorazmerno. Prav tako ni pričakovati proračunskih učinkov. 3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA Pravica do ukrepanja izhaja iz člena 149 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki navaja, da „Evropski parlament in Svet … lahko sprejmeta spodbujevalne ukrepe, ki so namenjeni spodbujanju sodelovanja med državami članicami in podpori njihovega delovanja na področju zaposlovanja s pobudami, katerih cilj je razvijanje izmenjave informacij in najboljše prakse, zagotavljanje primerjalnih analiz in izvedenskih mnenj, pa tudi pospeševanje inovativnih pristopov in vrednotenje izkušenj, zlasti z uporabo pilotnih projektov. …“. Ukrepanje Unije je upravičeno tudi zato, ker bo zakonodajni predlog o boljšem sodelovanju med JZZ prispeval k ciljem Pogodbe, zlasti spodbujanju polne zaposlenosti (člen 3 Pogodbe EU). Predlog o boljšem sodelovanju med JZZ je v celoti spodbujevalni ukrep v smislu člena 149. Ob upoštevanju narave predlaganega spodbujevalnega ukrepa je izbira pravnega instrumenta, in sicer sklepa Evropskega parlamenta in Sveta, najustreznejša. Večje sodelovanje s spodbujanjem JZZ, da sodelujejo pri posebnih pobudah, je skladno z načelom subsidiarnosti, saj državam članicam poskuša zagotoviti podporo pri posodobitvi njihovih javnih zavodov za zaposlovanje glede na sedanjo gospodarsko krizo in doseganju ciljev zaposlovanja iz strategije Evropa 2020. Na splošno pomeni posredovanje Unije v primerjavi s samostojnim ukrepanjem držav članic na področju koordinacije JZZ dodano vrednost. Naloga javnih zavodov za zaposlovanje je zadovoljitev nacionalnih interesov in prednostnih nalog, na ravni Unije pa med seboj običajno ne sodelujejo. Primerjalne analize in dejavnosti vzajemnega učenja na ravni EU dodajajo vrednost podobnim dejavnostim na ožji ravni, pri katerih se morda prostovoljno javi le nekaj nacionalnih JZZ, ki nato oblikujejo sodelovanje na ravni EU. Predlog je skladen z načelom sorazmernosti, saj ima obliko spodbujevalnih ukrepov za javne zavode za zaposlovanje in je njegovo trajanje omejeno na časovni okvir strategije Evropa 2020, ki ga je sprejel Svet. 4. PRORAČUNSKE POSLEDICE Predlog Komisije o večletnem finančnem okviru vključuje predlog v višini 958,19 milijona EUR za Program Evropske unije za socialne spremembe in inovacije (PSCI) za obdobje 2014–2020. Finančna sredstva za izboljšanje sodelovanja med JZZ bodo zagotovljena iz oddelka PSCI/PROGRESS/zaposlovanje. Za opisani spodbujevalni ukrep je predviden okvirni letni znesek v višini 4 milijonov EUR. Za primerjalne analize in dejavnosti vzajemnega učenja je predviden znesek v višini približno 3 milijonov EUR, pri čemer se lahko objavijo številni razpisi za zbiranje predlogov. Za sestanke v okviru mreže in znanstvene študije o vprašanjih JZZ se bo verjetno uporabil znesek v višini največ 1 milijona EUR. Zakonodajni predlog je nevtralen za proračun in ne zahteva dodatnega osebja . Osebje Komisije (2 ½ ekvivalenta polnega delovnega časa), ki je zdaj zaposleno v GD EMPL na področju zadev v zvezi z JZZ, bo postalo sekretariat mreže JZZ. 5. DELEGIRANI AKTI Zakonodajni predlog vključuje določbo, da se Komisiji dodeli pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov. To bo zadevalo zlasti delegiran akt za vzpostavitev splošnega okvira za izvajanje primerjalnih analiz in dejavnosti vzajemnega učenja. Izbira uporabe pravnega instrumenta delegiranih aktov je upravičena, saj se bo s tem osnovni akt dopolnil s podrobnejšimi nebistvenimi elementi, kar je v tem primeru splošni okvir za izvajanje primerjalnih analiz in dejavnosti vzajemnega učenja. Splošni okvir bo vključeval tehnične elemente sistemov primerjalnih analiz, kot so metodologija, osnovni kvantitativni in kvalitativni kazalniki za ocenjevanje rasti, rezultatov, učinka in stroškov različnih poslovnih modelov, postopkov, uspešnosti in orodij JZZ, pa tudi drugih meril za opredelitev najboljše prakse. Določil bo zahteve za JZZ glede mesečnega in/ali letnega zagotavljanja podatkov, učne instrumente integriranega programa vzajemnega učenja, kot so delavnice, medsebojni pregledi, tehnična pomoč in študijski obiski, ter pogoje za udeležbo pri primerjalnih analizah in dejavnostih vzajemnega učenja. Načrtovano je, da se zbiranje podatkov in analiza primerjanj prenese na zunanjega izvajalca. JZZ bodo v ta postopek vključeni, da se zagotovi skupna odgovornost za rezultate primerjalnih analiz. V skladu z dogovorom JZZ se pričakuje, da se lahko uporabijo večji deli sedanjih prostovoljnih projektov primerjalnih analiz JZZ. Na voljo so časovne vrste za več kazalnikov, ki merijo prehode iskalcev zaposlitve v zaposlenost, kot je prehod iz brezposelnosti v zaposlitev, prehod v zaposlitev po kratkotrajni brezposelnosti, prehod iz ukrepov usposabljanja v zaposlitev. Z več kazalniki se meri tudi dostop do prostih delovnih mest in njihovega povezovanja z ustreznimi kandidati ter zadovoljstvo iskalcev zaposlitve in delodajalcev z zagotovljenimi storitvami. Treba bo določiti dodatne kazalnike in kontekstualne spremenljivke, da se oceni medsebojna odvisnost med poslovnimi modeli in postopki ter rezultati. Splošni okvir bo opredelil večino elementov primerjalnih analiz in dejavnosti vzajemnega učenja. Tehnične podrobnosti, ki se sčasoma lahko spremenijo, bodo vključene v letni delovni program mreže JZZ. 2013/0202 (COD) Predlog SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o boljšem sodelovanju med javnimi zavodi za zaposlovanje (JZZ) (Besedilo velja za EGP) EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 149 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po predložitvi osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[16], ob upoštevanju mnenja Odbora regij[17], v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1) Evropski svet[18] je 17. junija 2010 potrdil predlog Komisije Evropa 2020 Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast[19]. Evropski svet se je zavzel za polno uporabo ustreznih instrumentov in politik EU, da bi se podprlo doseganje skupnih ciljev, in pozval države članice k bolj usklajenemu ukrepanju. Javni zavodi za zaposlovanje (v nadaljnjem besedilu: JZZ) imajo osrednjo vlogo pri doseganju cilja strategije Evropa 2020, tj. 75-odstotne stopnje zaposlenosti prebivalstva za ženske in moške v starosti med 20 in 64 let do leta 2020. (2) Člen 45 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) zagotavlja prosto gibanje delavcev v Uniji, člen 46 pa določa ukrepe za izvajanje te svoboščine, zlasti z zagotavljanjem tesnega sodelovanja med JZZ. Vendar mreža JZZ, vzpostavljena v skladu s tem sklepom, poleg splošnih vidikov geografske mobilnosti zajema tudi širok razpon ciljev in pobud v obliki spodbujevalnih ukrepov za izboljšanje sodelovanja med državami članicami na področju zaposlovanja. Člen 149 PDEU je zato ustrezna pravna podlaga za ta sklep. (3) V skladu s členom 148(4) PDEU je Svet 21. oktobra 2010 sprejel smernice za politike zaposlovanja. Te integrirane smernice usmerjajo države članice pri določanju nacionalnih programov reform in izvajanju reform. Smernice za zaposlovanje so podlaga za priporočila za posamezno državo, ki jih Svet naslovi na države članice v skladu s členom 148(4) PDEU. V zadnjih letih so te smernice vključevale posebna priporočila o delovanju in zmogljivosti JZZ ter učinkovitosti aktivnih politik trga dela v državah članicah. (4) Koristno bi bilo, če bi se ta priporočila dodatno podprla na podlagi boljših dokazov in s povratnimi informacijami o uspešnosti izvajanja politike ter sodelovanjem med JZZ držav članic. V zvezi s tem mora mreža JZZ, ki se bo vzpostavila s tem sklepom, uresničiti konkretne pobude, kot so skupni sistemi primerjalnih analiz na podlagi dokazov, ustrezne dejavnosti vzajemnega učenja, vzajemna pomoč med člani mreže in izvajanje strateških ukrepov za posodobitev JZZ. Posebno znanje mreže in njenih posameznih članov bi moralo na zahtevo Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov (EPSCO) ter Odbora za zaposlovanje (EMCO), uporabiti tudi za zagotovitev dokazov o napredku politik zaposlovanja. (5) Ministri so na neformalnem zasedanju Sveta EPSCO soglašali, da bi večje in bolj osredotočeno sodelovanje med JZZ omogočilo izboljšano izmenjavo najboljše prakse, ter pozval k natančnemu predlogu o pobudi „primerjalnega učenja“[20]. (6) Mreža JZZ, vzpostavljena s tem sklepom, bi morala tesno sodelovati z Odborom za zaposlovanje na podlagi člena 150 PDEU in prispevati k njegovemu delu z zagotavljanjem dejanskih dokazov in poročil o izvajanju politike. Mreža JZZ bo svoje prispevke Svetu lahko posredovala prek Odbora za zaposlovanje. Zlasti sta lahko združeno znanje mreže JZZ o vidikih zagotavljanja politik zaposlovanja in primerjalna analiza JZZ nosilcem političnih odločitev v pomoč pri ocenjevanju in pripravi politik zaposlovanja na nacionalni ravni in na ravni Unije. (7) Mreža JZZ bi morala prispevati k izvajanju pobud politike na področju zaposlovanja, kot je Priporočilo Sveta o vzpostavitvi jamstva za mlade[21]. Mreža lahko prav tako podpira pobude, katerih cilj je spodbujanje prehoda iz šolanja in usposabljanja v zaposlenost, vključno z izboljšano preglednostjo spretnosti in kvalifikacij. (8) Mreža JZZ bi morala okrepiti sodelovanje med svojimi člani, razviti skupne pobude s ciljem izmenjave informacij in najboljših praks na vseh področjih, ki jih zajemajo JZZ, primerjalne analize in svetovanje ter spodbujanje inovativnih pristopov v delovanju zavodov za zaposlovanje. Vzpostavitev te mreže bo omogočila vključujočo primerjavo vseh JZZ na podlagi dokazov, ki bo usmerjena v učinkovitost ter bo omogočila opredelitev najboljše prakse. S temi rezultati bodo člani mreže v okviru svojih posebnih pristojnosti lahko pripravili načrt in način delovanja zavodov za zaposlovanje. Pobude, ki jih uresniči mreža, bi morale izboljšati učinkovitost JZZ in omogočiti učinkovitejšo javno porabo. (9) Da bi se vzpostavil splošni okvir za izvajanje primerjalnih analiz in dejavnosti vzajemnega učenja, bi bilo treba pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 PDEU prenesti na Komisijo, ob upoštevanju opredelitve tehničnih elementov sistemov primerjalne analize in dejavnosti vzajemnega učenja. To bi moralo vključevati metodologijo, osnovne kvantitativne in kvalitativne kazalnike za ocenjevanje uspešnosti JZZ, učne instrumente integriranega programa vzajemnega učenja in pogoje za udeležbo pri teh pobudah. Zlasti je pomembno, da se Komisija med pripravami ustrezno posvetuje, med drugim tudi na strokovni ravni in predvsem s strokovnjaki JZZ. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti istočasno, pravočasno in ustrezno posredovanje zadevnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu. (10) Zaradi različnih modelov, nalog in oblik zagotavljanja storitev JZZ mora vsaka država članica sama iz vodstvenega kadra svojih javnih zavodov za zaposlovanje predlagati enega člana upravnega odbora mreže JZZ. Kadar je ustrezno, bi moral član v upravnem odboru zastopati druge javne zavode za zaposlovanje v zadevni državi članici. Imenovani člani bi morali imeti možnost sprejemanja odločitev v imenu organizacij, ki jih pošiljajo. Da se zagotovi vključitev vseh JZZ v delovanje mreže, bi morale dejavnosti omogočati vse ravni sodelovanja. (11) Mreža JZZ bi morala temeljiti na izkušnjah obstoječe neformalne svetovalne skupine JZZ EU/EGP, ki jo Komisija podpira od leta 1997, in jo nadomestiti. Pri pripravi osnutka tega sklepa so se upoštevala mnenja te skupine. (12) Ključna področja za ukrepanje, ki jih je opredelila navedena neformalna skupina strokovnjakov v svojem dokumentu „Strategija JZZ 2020“, bi se morala uporabiti kot smernice za praktično izvedbo predvidenega koncepta za posodobitev in krepitev JZZ[22]. (13) Mreža JZZ bi morala vsem svojim članom zagotoviti vzajemno pomoč in omogočiti njihovo medsebojno podporo pri posodobitvi organizacijskih struktur in zagotavljanju storitev z boljšim sodelovanjem, zlasti s prenosom znanja, študijskimi obiski in izmenjavami uslužbencev. (14) Mreža JZZ in njene pobude bi moral financirati iz oddelka PROGRESS/zaposlovanje „Programa Evropske unije za socialne spremembe in inovacije“ v okviru odobrenih proračunskih sredstev, ki jih je določil proračunski organ. (15) Države članice lahko do finančnih sredstev za projekte, ki jih razvije mreža ali se opredelijo v okviru dejavnosti vzajemnega učenja in se nato izvajajo v posameznih JZZ, dostopajo prek Evropskega socialnega sklada, Evropskega sklada za regionalni razvoj in Obzorja 2020. (16) Komisija bo izvedla potrebne upravne ukrepe za vzpostavitev mreže – SPREJELA NASLEDNJI SKLEP: Člen 1 Vzpostavitev Mreža javnih zavodov za zaposlovanje (JZZ) na ravni EU (v nadaljnjem besedilu: mreža) se vzpostavi za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020. Mreža bo izvajala pobude iz člena 3. Mrežo sestavljajo: (a) javni zavodi za zaposlovanje, ki so jih imenovale države članice, in (b) Komisija. Države članice z regionalnimi avtonomnimi zavodi za zaposlovanje zagotavljajo ustrezno zastopanost v posebnih pobudah mreže. Člen 2 Cilji Spodbujevalni ukrep, določen v tem sklepu, prek mreže prispeva k: (a) izvajanju strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast ter njenih glavnih ciljev, zlasti v zvezi z zaposlovanjem; (b) boljšemu delovanju trgov dela v EU; (c) boljši vključenosti trgov dela; (d) večji geografski in poklicni mobilnosti ter (e) boju proti socialni izključenosti in vključevanju oseb, ki so izključene s trga dela. Člen 3 Pobude mreže 1. Mreža predvsem: (a) na evropski ravni razvija in izvaja sisteme primerjalne analize na podlagi dokazov med javnimi zavodi za zaposlovanje z uporabo kvantitativnih in kvalitativnih kazalnikov za ocenjevanje uspešnosti JZZ in zbiranje dokazov, da bi se vzpostavil ustrezen instrument vzajemnega učenja. Prav tako aktivno sodeluje pri izvajanju teh dejavnosti z izmenjavo podatkov, znanja in prakse; (b) zagotavlja vzajemno pomoč v obliki medsebojne pomoči ali skupinskih dejavnosti, s sodelovanjem ter izmenjavo informacij, izkušenj in osebja med svojimi člani, vključno s podporo za izvajanje priporočil za posamezno državo v zvezi z JZZ, ki jih je izdal Svet; (c) sprejme in izvaja koncept za posodobitev in krepitev JZZ na ključnih področjih; (d) pripravlja poročila na področju zaposlovanja na zahtevo Sveta ali Komisije ali na lastno pobudo; (e) prispeva k izvajanju pobud politike na področju zaposlovanja; (f) mreža sprejme in izvaja letni program, v katerem so podrobno pojasnjene njene delovne metode, rezultati, ki jih mora doseči, in drugi podatki v zvezi z izvajanjem sistemov primerjalne analize. 2. Mreža vzpostavi mehanizem za poročanje v zvezi s pobudama 3.1.a in 3.1.b. V skladu s to določbo člani mreže pripravljajo letna poročila za mrežo. Člen 4 Sodelovanje Mreža sodeluje z deležniki trga dela, vključno z drugimi službami za zaposlovanje, tako da jih vključuje v ustrezne dejavnosti in sestanke mreže ter izmenjuje informacije in podatke. Člen 5 Delovanje mreže 1. Mrežo upravlja upravni odbor, v katerega vsaka država članica iz vodstvenega kadra svojih zavodov za zaposlovanje predlaga enega člana in nadomestnega člana. Komisija imenuje enega člana in nadomestnega člana upravnega odbora. Nadomestni člani nadomestijo člane po potrebi. 2. Med člani JZZ upravnega odbora se imenuje predsednik, ki bo zastopal mrežo, in dva podpredsednika. Podpredsednika nadomestita predsednika po potrebi. 3. Upravni odbor soglasno sprejme svoj poslovnik, ki med drugim vsebuje ureditve glede sprejemanja odločitev upravnega odbora ter določbe o imenovanju in mandatu predsednika ter podpredsednikov mreže. Upravni odbor s kvalificirano večino sprejme letni delovni program, vključno z vzpostavitvijo delovnih skupin in jezikovnih ureditev na sestankih v okviru mreže, in letno poročilo mreže, ki ga je treba objaviti. 4. Upravnemu odboru bo pomagal sekretariat, ki ga zagotovi Komisija in je sestavljen v okviru Komisije. Sekretariat bo v sodelovanju s predsednikom in podpredsednikoma pripravil sestanke upravnega odbora, letni delovni program in letno poročilo. Člen 6 Finančna podpora za ta spodbujevalni ukrep Globalni viri za izvajanje tega sklepa se določijo v okviru Programa za socialne spremembe in inovacije, katerega letna proračunska sredstva odobri proračunski organ v mejah finančnega okvira. Člen 7 Sprejetje splošnega okvira Komisija je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 8 v zvezi s splošnim okvirom za izvajanje pobud primerjalnih analiz in vzajemnega učenja, opredeljenih v členu 3.1, vključno z metodologijo, osnovnimi kvantitativnimi in kvalitativnimi kazalniki za ocenjevanje uspešnosti JZZ, učnimi instrumenti integriranega programa vzajemnega učenja in pogoji za udeležbo pri teh pobudah. Člen 8 Izvajanje pooblastila 1. Pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov se Komisiji podeli pod pogoji, določenimi v tem členu. 2. Pooblastilo iz člena 7 se Komisiji podeli za sedem let od datuma začetka veljavnosti Sklepa. 3. Pooblastilo iz člena 7 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Preklic začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je v njem naveden. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. 4. Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem hkrati uradno obvesti Evropski parlament in Svet. 5. Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 7, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotujeta delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala. Navedeni rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. Člen 9 Pregled Komisija predloži poročilo o uporabi tega sklepa Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij štiri leta po začetku njegove veljavnosti. Poročilo zlasti vsebuje oceno, v kolikšnem obsegu je mreža prispevala k doseganju ciljev iz člena 2 in ali je izpolnila svoje naloge. Člen 10 Naslovniki Ta sklep je naslovljen na države članice. V Bruslju, Za Evropski parlament Za Svet Predsednik Predsednik [1] Sporočilo Komisije „Evropa 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“, COM(2010) 2020 final. [2] Sporočilo Komisije: Program za nova znanja in spretnosti ter delovna mesta: evropski prispevek k polni zaposlenosti, COM (2010) 682 final, Sporočilo Komisije „K okrevanju s številnimi novimi delovnimi mesti“, COM(2012) 173 final. [3] Sklepi Sveta EU za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov z dne 28. februarja 2013. [4] Sklep Sveta z dne 21. oktobra 2010 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (2010/707/EU). [5] Vprašalnik JZZ o odzivu na krizne razmere za obdobje 2010–2013, Evropski laboratorij za mobilnost delavcev. [6] Skupino sestavljajo JZZ držav članic EU, Norveške, Islandije in Lihtenštajna (EGP). [7] Public Employment Services’ Contribution to EU 2020 (Prispevek javnih zavodov za zaposlovanje k strategiji EU 2020), PES 2020 Strategy Output Paper (dokument o rezultatih strategije JZZ 2020), 2012. [8] Študija o poslovnih modelih JZZ, Evropski laboratorij za mobilnost delavcev, 2012. [9] PES performance measurement systems and geographical labour mobility (Sistemi JZZ za merjenje učinkovitosti in geografske mobilnosti delavcev), Ecorys, 2012. [10] The role of the Public Employment Services related to ‘Flexicurity’ in the European Labour Markets (Vloga javnih zavodov za zaposlovanje v zvezi s „prožno varnostjo“ na evropskih trgih dela), Danski tehnološki inštitut, 2009. [11] Anticipating skill needs of the labour force and equipping people for new jobs - Which role for Public Employment Services in early identification of skill needs and labour up-skilling? (Napovedovanje potreb po spretnostih delovne sile ter usposabljanje ljudi za nove zaposlitve – kakšno vlogo naj imajo javni zavodi za zaposlovanje v zgodnjem prepoznavanju potreb po spretnostih ter nadgrajevanju spretnosti delovne sile?), Danski tehnološki inštitut, 2010. [12] „Dialog med javnimi zavodi za zaposlovanje“ je program podpore Evropske komisije za vzajemno učenje za javne zavode za zaposlovanje, za več informacij glej: http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=964&langId=en. [13] Vprašalnik JZZ o odzivu na krizne razmere za obdobje 2010–2013, Evropski laboratorij za mobilnost delavcev. [14] Projekt za primerjalne analize JZZ je prostovoljen projekt JZZ, ki ga sofinancira program PROGRESS, za več informacij glej: http://www.pes-benchmarking.eu/english/about.asp?IdPageLv=1. [15] Neformalni sestanek ministrov Sveta EU za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov, Dublin, 7.–8. februar 2013. [16] UL C , , str. . [17] UL C , , str. . [18] Št.: EUCO 13/10, 17. 6. 2010. [19] Sporočilo Komisije Evropa 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast, COM(2010) 2020 z dne 3. marca 2010. [20] Neformalni sestanek ministrov Sveta EU za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov, Dublin, 7.–8. februar 2013. [21] Priporočilo Sveta o vzpostavitvi jamstva za mlade (7123/13). [22] Public Employment Services’ Contribution to EU 2020 (Prispevek javnih zavodov za zaposlovanje k strategiji EU 2020), PES 2020 Strategy Output Paper (dokument o rezultatih strategije JZZ 2020), 2012.