SL    SL SL 
 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 23.9.2008 
SEC(2008) 2490  
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
 
Spremni dokument k 
Predlogu 
 
UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
 
o spremembi Uredbe (ES) št. 717/2007 o gost ovanju v javnih mobilnih telefonskih 
omrežjih znotraj Skupnosti in Direktive 2002/ 21/ES o skupnem regulativnem okviru za 
elektronska komunikacijska  omrežja in storitve 
 
POVZETEK OCENE U ČINKA  
{COM(2008) 580 kon č.} 
{SEC(2008) 2489} 
 
SL 2   SL POVZETEK 
1. O ZADJE  
Evropska komisija mora pregledati izvajanje Uredbe o gostovanju ter do 30. decembra 2008 
poročati Evropskemu parlamentu in Svetu. Komisija mora v svojem poro čilu oceniti, ali so 
bili doseženi cilji iz Uredbe o gostovanju ter ali je treba podaljšati njeno trajanje in/ali jo 
spremeniti. Evropski parlament in Svet sta prav tako izrecno naro čila Komisiji, da mora 
pregledati razvoj veleprodajnih in ma loprodajnih cen gostovanja za podatkovne 
komunikacijske storitve, vklju čno s storitvijo SMS in MMS, ter po potrebi pripraviti 
priporočila glede potrebe po regulaciji teh storitev. 
V tem poro čilu o oceni u činka so obravnavane možnosti na p odlagi pregleda izvajanja Uredbe 
o gostovanju, ki ga je izvedl a Komisija. Zlasti sta obravna vana možno podaljšanje njenega 
trajanja po sedanjem datumu izteka 30. junija  2010 v zvezi z gostovanjem za govorne storitve 
in možna širitev njenega podro čja uporabe na gostovanje za storitve SMS in/ali gostovanje za 
paketne podatkovne storitve. Odbor za oceno u činka je 1. septembra predložil pripombe o tem 
dokumentu, ki so se upoštevale. 
2. R AZVOJ PO SPREJETJU UREDBE O GOSTOVANJU  
Uredba o gostovanju je za čela veljati 30. junija 2007 in službe Komisije so se že za čele 
pripravljati na pregled njenega izvajanja, ki se bo izvršil jeseni 2007. Pri izvajanju in zlasti 
prehodu na evrotarifo ni bilo težav, nacionalni regulativni orga ni pa so pri tem ugotovili le 
nekaj izjem.  
Evropska skupina regulativnih organov (E SRO) je v sodelova nju s Komisijo za čela z 
obsežnim zbiranjem podatkov na vsakih šest me secev, kar se je uporabilo kot podlaga za dve 
primerjalni poro čili. V teh poro čilih je bilo ugotovljeno, da se cene na maloprodajni in 
veleprodajni ravni niso veliko razlikovale od najvišjih dovoljenih zgornjih mej, na podlagi 
česar je mogo če ugotoviti, da so ti trgi zdaj konkuren čni. V poro čilih je bilo izpostavljeno tudi 
vprašanje v zvezi s tem, da veliko operaterjev zara čunava storitve gostovanja na minuto 
namesto na dejansko porabljen čas.  
V poročilih je prav tako pojasnjeno, da so se  cene gostovanja za storitve SMS na 
maloprodajni in veleprodajni ravni v ve čini držav članic malo spreminjale. Kar zadeva 
podatkovne storitve, je položaj v zvezi s povpre čno ceno podatkov na megabajt nekoliko 
drugačen, ker so cene v posameznih državah še vedno zelo razli čne in so povpre čne cene v 
nekaterih državah še vedno zelo visoke.  
2.1. Javno posvetovanje 
Evropska komisija je 7. maja 2008 za čela obsežno javno posvetovanje, pri čemer je pozvala k 
predložitvi pripomb o pregledu Ur edbe o gostovanju in njeni mo žni širitvi na gostovanje za 
storitve SMS in podatkovne storitve. Medtem ko ve čina operaterjev nasprotuje širitvi 
regulacije gostovanja za govorne storitve, ve čina nacionalnih regula tivnih organov, države 
članice ter nekaj manjših operaterjev in skupin porabnikov meni, da jo je  treba razširiti.  
 
SL 3   SL Kar zadeva zara čunavanje na minuto in na sekundo, operaterji na splošn o menijo, da mora biti 
odločitev v zvezi s tem prepuš čena trgu, medtem ko ESRO in skupine porabnikov menijo, da 
je nujno treba ukrepati, da bi  se rešilo tako imenovano vprašanje „skritih stroškov“.  
ESRO je ugotovila, da so se maloprodajne cene gostovanja za storit ve SMS do aprila 2008 
malo spreminjale. Zato je priporo čila uvedbo zamejitve cen za povpre čno veleprodajno tarifo 
gostovanja za storitve SMS in razširitev obveznosti glede evrotarife na zagotavljanje 
gostovanja za storitve SMS po malopr odajni tarifi, ki ni višja od dolo čene najvišje omejitve. 
Organizacije porabnikov prav ta ko podpirajo regulacijo storitev  SMS na veleprodajni in 
maloprodajni ravni. Na drugi strani združenje GSM Association in mobilni operaterji, razen 
nekaterih, na splošno naspro tujejo taki regulaciji.  
Kar zadeva gostovanje za podatkovne storitve, so  se skoraj vsi strinjali z željo po odpravi 
„pretresov zaradi visokih ra čunov“. Organizacije porabnikov prav tako podpirajo regulacijo 
na veleprodajni in maloprodajni ravni. ESRO meni, da je treba uradno in takoj regulativno 
ukrepati, da bi izboljšali preglednost in odpravili pr etrese zaradi visokih ra čunov. Združenje 
GSM Association in ve čina operaterjev nasprotujejo regulaciji cen, čeprav več operaterjev 
podpira regulacijo na veleprodajni ravni.  
2.2. Razvoj na drugih podro čjih 
Službe Komisije so bile med celotnim procesom  pripravljene sodelovati z zainteresiranimi 
stranmi. Komisija je pri neodvi snih strokovnjakih prav tako naro čila študijo, ki jo je objavila 
27. junija 2008.  
Komisarka Reding je zadevno industrijo februarja 2008 na svetovnem kongresu mobilne 
telefonije v Barceloni opozoril a, da mora do julij a 2008 znižati cene go stovanja za storitve 
SMS in podatkovne storitve, da bi se izognila  regulaciji. Komisarka Reding je prav tako 
4. junija 2008 pisala izvršnim direktorjem vseh  mobilnih operaterjev v Evropski uniji in od 
njih zahtevala, da predložijo podatke o cen ah gostovanja za storit ve SMS in podatkovne 
storitve v EU ter ukrepih pregle dnosti, ki so jih sprejeli v zvezi s temi storitvami, na dan 
1. julija 2008.  
Vsi nacionalni regulativni organi so predlo žili podatke za posamezne ope raterje, ki so jih 
zbrali kot del splošnega spremljanja. Ti iz črpni podatki so omogo čili službam Komisije, da so 
oblikovale gospodarski model, ki zagotavlja oc ene vpliva sedanje uredbe in gospodarskega 
vpliva politi čnih možnosti iz tega poro čila.  
3. OPREDELITEV  TEŽAV 
3.1. Gostovanje za govorne storitve 
Čeprav so porabniki pla čevali nižje cene gostovanja za govorne storitve, dokazno gradivo od 
sprejetja Uredbe kaže na to, da so se v celoti ohranile strukt urne težave na trgu gostovanja za 
govorne storitve. ESRO v svojem odgovoru na javno posvetovanje potrjuje, da temeljne 
težave, ki so obstajale pred se danjo Uredbo, niso bile rešene. 
3.2. Poenotenje zara čunavanja govornih storitev 
Uredba dolo ča cenovne omejitve gostovanja za govorne st oritve v Skupnosti, ki so izražene v 
določenem denarnem znesku na minuto. Vendar zadevne dolo čbe iz Uredbe niso natan čno 
 
SL 4   SL določale, kakšne bi morale biti najmanjše časovne enote, na podlagi katerih bi se izra čunale 
cene veleprodajnega in maloprodajnega gostova nja za govorne storitve. V primerjalnem 
poročilu ESRO za obdobje od septembra 2007 do marca 2008 je bilo ocenjeno, da se pri 
zaračunavanju na minuto obi čajen račun na maloprodajni ravni z uporabo evrotarife za 
odhodne klice pove ča za okrog 24 %, za dohodne kli ce pa za 19 %. Zaradi razli čnih načinov 
poenotenja zara čunavanja, ki jih uporabljajo mobilni ope raterji, je resn o ogrožena dosledna 
uporaba evrotarife. 
3.3. Storitve SMS 
Podobno kot pri govornih storitvah je eden od r azlogov za visoke cene gostovanja za storitve 
SMS dejstvo, da pri izbiri mobilnega operaterj a porabniki ne upoštevajo teh cen. Zato se 
porabniki pogosto zavedajo visokih cen, ki so bile zara čunane, šele po uporabi storitve. Cene 
gostovanja za storitve SM S v Skupnosti vplivajo na ve č milijonov državljanov EU. Storitve 
SMS zlasti uporabljajo mlajši porabniki. Zdi se , da veleprodajne cene pošiljanja sporo čil SMS 
med gostovanjem v Skupnosti niso upravi čene glede na osnovne stroške in da konkuren čni 
pritisk na operaterje ni dovolj velik, da bi te cene znižali.  
3.4. Gostovanje za paketno komutirane podatkovne storitve 
Med politi čnimi razpravami pred sprejetjem Uredbe so bili izpostavljeni pomisleki v zvezi s 
cenami gostovanja za podatkovne storitve. Čeprav je bilo nekaj pozitivnih sprememb, so cene 
gostovanja za podatkovne storitve v EU na ve leprodajni in maloprodajni ravni neupravi čeno 
visoke v primerjavi s cenami primerljivih doma čih storitev in osnovnimi  stroški zagotavljanja 
teh storitev ter so pogosto vzro k za pretrese zaradi visokih ra čunov. Zaradi stalnosti visokih 
veleprodajnih cen gostovanja za podatkovne storitve (zlasti v nepr ednostnih omrežjih), ki je 
med drugim posledica omejitve usmerjanja prometa, so veleprodajne cene zelo razli čne. Te 
pretirane veleprodajne cene povzro čajo izkrivljanje konkuren čnih pogojev, kar ogroža 
nemoteno delovanje notranjega trga. 
4. CILJI 
Splošni cilj ukrepanja EU je  spodbujati nada ljnji razvoj enotnega trga za elektronske 
komunikacijske storitve, ki vklju čujejo govorno telefonijo, st oritve SMS in podatkovne 
storitve, za uporabnike mobilnih telefonskih omrežij za gostovanje v EU med potovanjem po 
Skupnosti. Natan čneje, cilj je zagotoviti, da cene, ki jih pla čujejo uporabniki javnih mobilnih 
telefonskih omrežij za gostovanje v EU med potovanjem po Skupnosti, niso neupravi čeno 
višje od cen, ki jih pla čuje zadevni uporabnik za k licanje, pošiljanje sporo čil SMS ali 
podatkov v svoji doma či državi.  
5. DRUGE  POLITIČNE MOŽNOSTI 
V tej oceni u činka so obravnavani drugi možni pris topi k usmerjeni regulaciji, kot so 
samoregulacija, koregulacija in nezavezujo či pravni instrumenti. Vendar je bilo glede na 
posebno naravo opredeljenih t ežav ugotovljeno, da te možnos ti niso izvedljive (glej 
Poglavje 5). 
Možnosti za regulacijo so ocenjene v skladu z naslednjimi merili: uspešnost, konkuren čnost, 
učinkovitost, doslednost, skladnost.  
 
SL 5   SL 6. POLITI ČNE MOŽNOSTI  V ZVEZI  Z GOSTOVANJEM  ZA GOVORNE  
STORITVE 
Obravnavanih je bilo ve č političnih možnosti v zvezi z gostova njem za govorne storitve. To 
vključuje nespremenjeno politiko, ki bi v tem pr imeru pomenila, da bi Uredba potekla 
30. junija 2010. Vendar je bilo ugotovljeno, da je nastalo znatno tveganje, da bi zaradi 
temeljnega pomanjkanja konkuren čnega pritiska na trgu gostovanja za govorne storitve 
ponovno dosegli višje maloprodajne in veleprodajne cene, če bi se obveznosti glede cen iz 
Uredbe odpravile na datum izteka leta 2010. Za to je bilo ugotovljeno, da je treba Uredbo 
podaljšati po letu 2010 za tri leta do 30. junija 2013.  
Ukrepi v zvezi s preglednostjo za gostovanje za govorne storitve so nujen element sedanje 
Uredbe. Vendar je bilo ugotovljeno, da ukrep i v zvezi s preglednostjo sami ne bodo 
učinkoviti.  
Poleg tega je bilo ugotovljeno, da je treba regula cijo razširiti na veleprodajno in maloprodajno 
raven. Brez regulacije na velepr odajni ravni bi se lahko prek inilo urejeno delovanje trga 
gostovanja, ker bi bili manjši ope raterji v izredno podrejenem konkuren čnem položaju. Če bo 
regulacija veljala le na veleprod ajni ravni, porabniki prav tako  verjetno ne bodo imeli koristi v 
obliki nižjih maloprodajnih cen.  
Ta ocena u činka nato obravnava možne rešitve gled e strukture razširje ne regulacije za 
govorne storitve, zlasti ali bi  morali imeti prehodno obdobje za zmanjšanje ra vni sedanjih 
najvišjih cen na veleprodajni in maloprodajni ravni ter, če bi bilo to pot rebno, obseg teh 
zmanjšanj. Ugotovljeno je bilo, da se morajo te najvišje cene še naprej zniževati, da se izrazijo pri čakovani manjši stroški. Ugot ovljeno je bilo, da je naju činkovitejši pristop 
določitev prehodnega obdobja, v katerem se bo nada ljevalo linearno zmanjš evanje iz sedanje 
regulacije na maloprodajni ravni, medtem ko se bo omogo čilo večje znižanje na veleprodajni 
ravni, da se izrazi napovedano znižanje  stroškov. Ta pristop prispeva k ve čji konkuren čnosti 
in zagotavlja ve čjo prilagodljivost za konkuren čnost.  
7. POLITI ČNE
 MOŽNOSTI  V ZVEZI  S POENOTENJEM  ZARAČUNAVANJA 
Različni pristopi, ki se  uporabljajo pri zara čunavanju gostujo čih klicev, ustvarjajo razli čne 
pogoje, s čemer ogrožajo dosledno uporabo evro tatife in izkrivljajo konkuren čne pogoje na 
enotnem trgu. Zato je primerno, da se z Uredbo  uskladijo obveznosti mobilnih operaterjev v 
zvezi s tem.  
Možnosti za obravnavo tega vprašanja vklju čujejo nespremenjeno politiko, prehod k 
natančnemu zara čunavanju na sekundo, spremenjeno zara čunavanje na sekundo in 
prilagoditev ravni omejitev. Ugotovlje no je bilo, da je spremenjeno zara čunavanje na sekundo 
najučinkovitejši pristop, ker pomen i, da se bo porabnikom obi čajno zara čunala le njihova 
poraba, medtem ko se bo omogo čilo operaterjem , da bodo zara čunali primerne cene za 
vzpostavitev klica, in zagotovila prilagodljivost, da bodo oblikovali razli čne ponudbe z 
uporabo najve č 30-sekundnega intervala zara čunavanja na za četku klica. Dohodne in 
veleprodajne klice je treba natan čno zaračunati na sekundo.  
 
SL 6   SL 8. POLITI ČNE MOŽNOSTI  V ZVEZI  S STORITVIJO  SMS 
Tako kot v primeru gostovanja za govorne klice se upošteva ve č možnih rešitev za obravnavo 
težav na trgu gostovanja za storitve  SMS. Vendar so razlike med doma čimi cenami storitev 
SMS in cenami gostovanja za storitve SMS neupravi čeno velike. Kljub nedavnim odlo čnim 
pozivom Evropske komisije in nacionalnih regu lativnih organov, da bi se znatno znižale cene, 
je bilo na trgu sorazmerno malo sprememb.  
Obravnava se, da so ukrepi v zvezi s pregle dnostjo gostovanja za st oritve SMS bistveni. 
Vendar je bilo ugotovljeno, da ukrepi v zvezi s preglednostjo sami ne bodo u činkoviti za 
obravnavo teh težav.  
Z regulacijo le na velepr odajni ravni bi predvideva li, da tržne sile zadoš čajo za zagotavljanje 
znatnega prenosa veleprodajnih znižanj na  maloprodajno raven v sorazmerno kratkem 
obdobju. Nasprotno bi brez veleprodajne regulacije tvegali, da bi morali manjši operaterji 
znižati marže, ker bi se lahko sre čevali s sorazmerno visokimi veleprodajnimi cenami, 
medtem ko bi bile njihove maloprodajne cene omejene.  
Kar zadeva govorne storitve, se obravnava, da  bi se s kombinac ijo ukrepov v zvezi s 
preglednostjo ter regulacijo na maloproda jni in veleprodajni ravni zagotovil u činkovit 
rezultat. To stališ če podpira ESRO, ki meni, da strošk i operaterjev gostiteljev ne opravi čujejo 
veleprodajnih cen storitev SMS.  
Službe Komisije ugotavljajo, da je treba Uredbo spremeniti tako, da bo vklju čevala 
regulativne ukrepe na velepr odajni in maloprodajni ravni  ter preglednost gostovanja za 
storitve SMS od 1. julija 2009 za obdobj e štirih let do 30. junija 2013.  
Ocena učinka obravnava tri možnos ti za regulacijo vele prodajnih in maloprodajnih cen 
gostovanja za storitve SMS. Prvo je predlagal da nski nacionalni regulat ivni organ (NITA) in 
temelji na stroških, ostali dve možnosti pa je predlagala ESRO. Pri modelu organa NITA je predlagana cena 3,48 centa na maloprodajni ravni  in 0,8 centa na veleprodajni ravni. Prva 
možnost ESRO vklju čuje zamejitev cene na 15 centov na ma loprodajni ravni in 8 centov na 
veleprodajni ravni. Dr uga možnost ESRO vklju čuje ceno 11 centov na maloprodajni ravni in 
4 cente na veleprodajni ravni. Medtem ko im a pristop organa NITA  veliko prednosti, se 
obravnava, da bi povzro čil najvišje cene, ki bi bile preve č agresivne, da bi  se lahko prakti čno 
uporabljale v skoraj vseh državah članicah. 
Na veleprodajni ravni je druga  možnost ustreznejša od prvega predloga ESRO, ker bolj izraža 
dejansko nastale veleprodajne cene , medtem ko hkrati zagotavlja ve čjo prilagodljivost kot 
pristop iz predloga organa NITA. Na maloprodajni ravni ima s stališ ča porabnika o čitno 
prednost drugi predlog ESRO.  
9. POLITI ČNE
 MOŽNOSTI  V ZVEZI  Z GOSTOVANJEM  ZA PODATKOVNE  
STORITVE 
Stalne razlike med doma čimi cenami podatkovnih storitev in cenami gostovanja za 
podatkovne storitve so še vedno ve like in se v posameznih državah članicah mo čno 
razlikujejo, zaradi česar nastajajo stalne možnos ti pretresov zaradi visokih ra čunov za 
porabnike. Pomanjkanje pr eglednosti ostaja klju čna težava in še zdale č ni jasno, ali se bo z 
nedavnim prizadevanjem ne katerih operaterjev za pove čanje preglednosti teh storitev 
zagotovila odprava težave „pretresov zaradi visokih ra čunov“ v vseh državah članicah. Zato 
 
SL 7   SL se obravnava, da možnost „nespremenjene politike“ ni izvedljiva, čeprav je treba previdno 
obravnavati regulativno ukrepanje.  
Ugotovljeno je bilo, da je  treba zahtevati zl asti dva ukrepa za obravnavo preglednosti: 
zagotavljanje osnovnih podatkov o cena h je bistveno za porabnike in ga je treba predlagati kot 
regulativen ukrep. Prav  tako bi bilo omogo čanje porabnikom, da izberejo svojo omejitev 
mejne vrednosti, zelo u činkovito orodje za obravnavo teža ve pretresov zaradi visokih ra čunov 
in ga je treba prav tako predlagati.  
Možnost regulacije na maloprodajni in veleprodajni ravni je prav tako natan čno obravnavana 
v tej oceni u činka. Visoke veleprodajne cene (zlas ti v neprednostnih omrežjih) skupaj s 
težavami usmerjanja prometa pri gostovanju za podatkovne storitve izkrivljajo konkuren čne 
pogoje in povzro čajo pomanjkanje predvidljivosti za operaterje v zvezi z njihovimi 
veleprodajnimi cenami. Z veleprodajno zaš čitno najvišjo ceno bi se odpravile te previsoke 
cene, medtem ko bi se omogo čila konkurenca na ostalih delih veleprodajnega trga. Take 
zgornje meje morajo biti dovolj nizke za obravnavo težave „pretresov zaradi visokih 
računov“, medtem ko morajo biti ustrezno višje od nekaterih sedanjih tržnih ponudb, da se 
bodo prepre čile motnje konkuren čnih sil.  
Zato se obravnava, da je potrebna regulacija na  veleprodajni ravni (s kupaj z ukrepi v zvezi s 
preglednostjo). Obdobje regulacije je prila gojeno obdobju za govorne storitve in storitve 
SMS, tj. do 30. junija 2013.  
Obravnava se, da regulacije cen na maloprodajn i ravni ne bi smeli uvesti glede na verjetnost 
konkuren čnega pritiska, ki  izvira iz mogo čih nadomestnih storitev na trgu.  
10. V REDNOTENJE IN SPREMLJANJE  
Razširitev regulacije za mobilno gostovanje bodo še naprej natan čno spremljali nacionalni 
regulativni organi in Komisija. Službe Komisi je menijo, da se mora zbiranje podatkov v 
podobnem obsegu in podobno pogosto nadaljevati v časovnem obdobju predla gane razširitve. 
Nacionalni regulativni organi bodo morali zbirati podatke o mal oprodajnih in veleprodajnih 
cenah gostovanja za govorne storitve, storitve SMS in podatkovne storitve na vsakih šest 
mesecev. Uspešnost, u činkovitost in pomembnost regulac ije gostovanja se bodo ocenile 
konec triletnega obdobja trajan ja kot del pregleda.