o stališču, ki ga Unija zavzame v okviru Pridružitvenega sveta, ustanovljenega z Evro-mediteranskim sporazumom o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Tunizijo na drugi strani, v zvezi s sprejetjem dokumenta z naslovom „Utrditi privilegirano partnerstvo med EU in Tunizijo: strateške prednostne naloge za obdobje 2018–2020“

–izboljšanje poslovnega okolja in podpora razvoju zasebnega sektorja in zasebnih naložb, med drugim s pomočjo: (i) poenostavitve upravnih postopkov in zmanjšanjem upravnega bremena za podjetja, (ii) izboljšanja dostopa do financiranja, ter (iii) spodbujanja javnih in zasebnih naložb – zlasti z učinkovitim izvajanjem zakona o naložbah iz leta 2016 in zakona o preoblikovanju sistema davčnih ugodnosti iz leta 2017, pri čemer je treba upoštevati škodljive ureditve glede davčnih ugodnosti, ki jih je treba odstraniti;

Politični napredek bo trajen le, če ga bo spremljal primerljiv gospodarski napredek. Glede na nestabilne družbeno-gospodarske razmere v Tuniziji, brezposelnost mladih (zlasti mladih diplomantov) ter regionalne in socialne razlike, bo eden od ključnih ciljev okrepiti tunizijsko gospodarstvo, da postane bolj konkurenčno in raznoliko, ter ga preoblikovati tako, da bo vključujoče in trajnostno, hkrati pa bo upoštevalo mednarodne zaveze na področju okolja in podnebnih sprememb. EU bo še naprej podpirala in spodbujala strukturne reforme.

Možnosti za prihodnost za mlade so tako za EU kot za Tunizijo eden glavnih ciljev, kakor je razvidno iz Partnerstva za mlade EU–Tunizija, ki sta ga 1. decembra 2016 sklenila tunizijski predsednik in visoka predstavnica/podpredsednica. Da bi se lahko bolje odzvali na potrebe mladih Tunizijcev, bo treba izboljšati usklajenost med različnimi sedanjimi in prihodnjimi ukrepi. Na podlagi dialoga v okviru tega partnerstva sta se EU in Tunizija zavezali, da bosta okrepili ukrepe za spodbujanje zaposlovanja in zaposljivosti mladih; mobilnosti; ter večje udeležbe mladih v javnem in političnem življenju, zlasti pri lokalnih pobudah. Za izboljšanje zaposljivosti bo potrebna reforma poklicnega izobraževanja in usposabljanja in vzpostavitev tesnejših povezav med zasebnim sektorjem ter sistemi izobraževanja in usposabljanja. Hkrati bo treba spodbujati in podpirati inovativne pobude mladih, zlasti na področju novih tehnologij in kulture. Ključni element partnerstva bo podpora oblikovanju tunizijske nacionalne strategije za mlade ter okrepitev ustanov in organizacij, namenjenih mladim.

Strateške prednostne naloge, predstavljene v tem dokumentu, so konkreten odsev privilegiranega partnerstva za obdobje 2018–2020. V samem središču ukrepov obeh strani je ustvarjanje možnosti za mlade. Poudarek bo na pospešitvi družbeno-gospodarskih reform, vključno z izboljšanjem poslovnega okolja, ter na sprejetju poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti trgovini (DCFTA). Prav tako bo bistvena utrditev demokracije, zlasti učinkovito izvajanje ustave iz leta 2014 in dobro upravljanje. Pogodbenici bosta okrepili sodelovanje na področju varnosti in boja proti terorizmu ter na področju migracij in mobilnosti, tako da bosta zaključili pogajanja o poenostavitvi vizumske ureditve in ponovnem sprejemu. Hkrati si bosta prizadevali vse bolj dejavno udeležbo Tunizije pri evropskih programih. Prizadevanja bodo dopolnjena z okrepitvijo političnega dialoga na visoki ravni in dialoga s civilno družbo ter z izboljšanjem prepoznavnosti partnerstva.

V okviru privilegiranega partnerstva se je Tunizija v celoti zavezala, da bo izvedla reforme, potrebne za trajnosten družbeno-gospodarski razvoj države, ter da bo zagotovila trajnost napredka procesa demokratične tranzicije. Evropska unija se zaveda, da so izzivi in težave, s katerimi se sooča Tunizija, obsežni ter se ponovno zavezuje, da bo podprla čim hitrejšo izvedbo navedenih reform.

Privilegirano partnerstvo med EU in Tunizijo priča o specifičnosti in dinamičnosti dvostranskih odnosov ter odseva skupna prizadevanja za vse tesnejšo povezanost Tunizije z evropskim prostorom Daljnosežni cilj je razviti ambiciozen model za prihodnost odnosov po letu 2020, ki bo gradil na doseženem napredku in v celoti izkoriščal priložnosti za približanje, ki so na voljo v evropski sosedski politiki za obdobje 2018–20.

–poudarek bo tudi na dejavnem spodbujanju podjetništva in razvoju malih in srednjih podjetij/mikropodjetij;

–opredelitvi in izvajanju sektorskih strategij na področjih, na katerih takih strategij še ni, npr. v turizmu;

–izboljšanju varstva okolja in upravljanja naravnih virov (vključno z vodo), zlasti z izvajanjem nacionalne strategije za zeleno gospodarstvo ter mednarodnih zavez Tunizije na področju podnebnih sprememb (nacionalno določeni prispevek), modrega gospodarstva in ribolovnih virov;

–izboljšanju konkurenčnosti tradicionalnih panog ter obetavnih sektorjev v industriji in kmetijstvu – , zlasti s širšo uporabo informacijskih in komunikacijskih tehnologij ter z zagotovitvijo trajnostnega upravljanja virov in diverzifikacije izvoznih trgov;

–razvoju energetskega sektorja, vključno s povezanostjo med električnimi omrežji EU in Tunizije ter spodbujanjem obnovljivih virov energije in energetske učinkovitosti;

–razvoju varnega, zanesljivega, trajnostnega in učinkovitega prometnega sistema s pomočjo usklajenih prometnih standardov in povezanega večmodalnega omrežja za izboljšanje povezav jug–jug in sever–jug;

–krepitvi sistema upravljanja javnih financ s sprejetjem in z izvajanjem sistemskega zakona za proračun, z reformo revizijskega sistema javnih računov in izboljšanjem upravljanja podjetij v državni lasti. Davčna reforma (poenostavitev davčnega sistema, davčna pravičnost, decentralizacija, posodobitev javne uprave, boj proti davčnim utajam in izvajanje mednarodnih zavez) je ključnega pomena za bolj vključujoč razvoj države. Prav tako sta pomembni podpora reformam bank, ki so v teku, in nacionalna strategija finančnega vključevanja za obdobje 2017–2021 o dostopu, uporabi in kakovosti storitev;

–izvajanje procesa decentralizacije, da se zagotovi razvoj javnih storitev in socialnih infrastruktur (zlasti na področju izobraževanja, kulture, zdravstva, vode in sanitarnih storitev), ki bodo odsevale potrebe lokalnih skupnosti; ter pospešitev postopka razvoja regij od znotraj – skupna zaveza obeh strani za postopno zmanjšanje družbeno-gospodarskih razlik.

Za podporo socialnemu napredku bosta pogodbenici še naprej spodbujali:

–zaposlovanje, zlasti z nadaljevanjem izvajanja reform za enakopraven dostop do kakovostne izobrazbe in poklicnega usposabljanja, ki bosta odražala potrebe trga dela, in sicer v okviru aktivne politike vključevanja na trg dela;

–vključujočo in učinkovito politiko Tunizije na področju socialnega vključevanja ter učinkovito socialno varstvo, zlasti s krepitvijo zmogljivosti ustreznih javnih organov in kot podpora reformam, ki jih izvaja Tunizija na področju socialne kohezije, ter z izvajanjem člena 67 Pridružitvenega sporazuma EU – Tunizija o koordinaciji sistemov socialne varnosti in zagotavljanjem uporabe načela enakega obravnavanja na področju socialne zakonodaje; in

–vključujoč socialni dialog za okrepitev zmogljivosti za odpravljanje družbeno-gospodarskih neravnovesij, zmanjšanje socialnih napetosti in spodbujanje pristnega socialnega miru, kar bo povečalo privlačnost države za tuje vlagatelje.

Pogodbenici sta še naprej v celoti vključeni v pogajanja o poglobljenem in celovitem sporazumu o prosti trgovini (DCFTA) in sta se dogovorili o konkretnem akcijskem načrtu za leto 2018, ki naj bi vodil do napredka in omogočil zaključek pogajanj leta 2019. EU in Tunizija si bosta še naprej prizadevati za posodobitev tunizijskega gospodarstva v korist vseh, vključno z najbolj prikrajšanimi skupnostmi in regijami, ter k ustvarjanju delovnih mest, zlasti za mlade. Pogodbenici se zavezujeta k izboljšanju gospodarskega vključevanja Tunizije v evropski trg, pa tudi v regijo Magreba.

Za okrepitev vloge raziskav in inovacij pri gospodarskem, družbenem in regionalnem razvoju si bosta EU in Tunizija prizadevali za vključitev Tunizije v evropski raziskovalni prostor (ERP), zlasti s spodbujanjem visokošolskega izobraževanja, krepitvijo upravljanja in z utrditvijo mehanizmov za ovrednotenje javnih raziskav in prenos tehnologije med akademskim svetom in industrijo.

2.2.Demokracija, dobro upravljanje in človekove pravice

EU in Tunizija bosta še naprej posebno pozornost namenjali procesu demokratične reforme ter spodbujanju dobrega upravljanja in države prava, spoštovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter krepitvi vloge in vključevanja civilne družbe. Pogodbenici bosta še naprej spodbujali proces političnih reform, tako da bosta učinkovito izvajali ustavo in mednarodne zaveze Tunizije.

Na področju dobrega upravljanja in spoštovanja načela pravne države bo poudarek na:

–okrepitvi institucije parlamenta ter vzpostavitvi in izvajanju neodvisnih organov;

–ustanovitvi ustavnega sodišča;