[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 26.5.2009

COM(2009) 230 konč.

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

o anaerobni biorazgradljivosti v skladu s členom 16 Uredbe (ES) št. 648/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o detergentih (Besedilo velja za EGP)

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

o anaerobni biorazgradljivosti v skladu s členom 16 Uredbe (ES) št. 648/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o detergentih(Besedilo velja za EGP)

1. UVOD

Člen 16(2) Uredbe (ES) št. 648/2004 o detergentih[1] določa:

„Do 8. aprila 2009 Komisija izvrši ponovni pregled izvajanja te uredbe, pri čemer posveti posebno pozornost biorazgradljivosti površinsko aktivnih snovi in oceni, predloži poročilo o tem in, če je utemeljeno, predloži zakonodajne predloge v zvezi z:

anaerobno biorazgradljivostjo,

biorazgradljivostjo glavnih organskih sestavin detergentov, ki niso površinsko aktivne.“

To poročilo obravnava anaerobno biorazgradljivost površinsko aktivnih detergentov in posebno linearni alkilbenzen sulfonat (LAS), ki je razširjena površinsko aktivna snov (glej razpredelnico 1), za katero se navaja slaba biorazgradljivost v anaerobnih razmerah. Poročilo zajema lastnosti LAS iz strokovne literature, poročila o oceni tveganja pri uporabi LAS v detergentih in pregled metodologije anaerobnega preskušanja.

Anaerobne razmere se pojavijo v naravi, na primer v usedlinah pri površinskih vodah, in v blatu iz čistilnih naprav. Anaerobna biorazgradnja površinsko aktivnih snovi v blatu in usedlinah proizvaja metan, medtem ko biorazgradnja v aerobnih razmerah pri odpadnih in površinskih vodah proizvaja ogljikov dioksid.

Ker je večina tekočih odpadnih vod in površinskih vod aerobnih, naj bi se površinsko aktivne snovi, ki so v celoti biorazgradljive v aerobnih razmerah, hitro razgradile in načelno ne bi smele vstopiti v okolja, v katerih prevladujejo anaerobne razmere. Zato Uredba o detergentih določa končno biorazgradljivost kot glavno merilo za uporabo površinsko aktivih snovi v detergentih. Površinsko aktivne snovi, ki ne ustrezajo merilu končne biorazgradljivosti, se lahko uporabljajo samo v izjemnih okoliščinah in samo, ko se z oceno tveganja lahko dokaže, da take uporabe niso nevarne. Eno tako odstopanje bo odobreno v bližnji prihodnosti[2].

Čeprav države članice vse od uvedbe Uredbe o detergentih niso poročale o okoljskih razlogih za skrb zaradi površinsko aktivnih snovi, se opaža, da se nekatere površinsko aktivne snovi kopičijo v blatu iz čistilnih naprav in tam ostanejo, dokler se blato ne odstrani, na primer kot gnojilo v kmetijstvu, in ponovna izpostavljenost aerobnim razmeram ne omogoča, da se aerobna biorazgradnja dokonča.

Za ovrednotenje učinkovitosti sedanje zakonodaje pri obvladovanju splošnega tveganja je treba preučiti usodo in obnašanje v okolju površinsko aktivnih snovi ter njihovo strupenost. Komisija se je odločila za dvostopenjski pristop: najprej je bilo treba vzpostaviti bazo znanja in ugotoviti vrzeli, nato pa te zapolniti. Prva stopnja se je končala leta 2005, druga pa je trajala od leta 2006 do 2009.

2. VZPOSTAVITEV BAZE ZNANJA

2.1. Študija Fraunhofer

Komisija (GD za podjetništvo in industrijo) je leta 2000 pri Inštitutu Fraunhofer (UMSICHT) naročila študijo o presoji vpliva, ki ga nepopolna biorazgradnja površinsko aktivnih snovi iz detergentov v anaerobnih razmerah ima na okolje v EU. Poročilo je bilo dokončano leta 2003[3] in je med drugim zajemalo pregled statističnih podatkov o proizvodnji in porabi detergentov ter vrsto priporočil za preskusne metode in stroškovno učinkovite ukrepe za anaerobno biorazgradljivost površinsko aktivnih snovi.

Razpredelnica 1 je pregled glavnih površinsko aktivnih snovi, ki se uporabljajo v detergentih.

Razpredelnica 1: Poraba in proizvodnja (v tonah) glavnih površinsko aktivnih snovi za detergente v zahodni Evropi leta 2007 (statistika CESIO, januar 2009)

Površinsko aktivna snov | Proizvodnja v zahodni Evropi | Prodaja v zahodni Evropi |

LAS | 502 200 | 403 463 |

alkoholni sulfati | 79 629 | 66 201 |

alkoholni eter sulfati | 449 685 | 397 448 |

alkanski sulfonati | 76 726 | 66 176 |

alkilfenolni etoksilati | 31 602 | 24 892 |

etoksilati maščobnega alkohola | 1 000 617 | 615 695 |

drugi etoksilati | 38 171 | 24 921 |

esterkvati | 224 315 | 159 352 |

betaini | 76 134 | 67 557 |

Glavne ugotovitve poročila Fraunhofer so bile:

Površinsko aktivne snovi morajo biti končno in lahko biorazgradljive v aerobnih razmerah, da se prepreči škodljiv vpliv na okolje.

Slaba biorazgradljivost nekaterih površinsko aktivnih snovi (npr. LAS) v anaerobnih razmerah lahko včasih povzroči precejšnjo vsebnost površinsko aktivnih snovi v blatu iz čistilnih naprav, zlasti po obdelavi v čistilnih napravah za odpadne vode, ki uporabljajo anaerobno stabilizacijo blata. Ko se anaerobno obdelano blato uporabi kot gnojilo v kmetijstvu, se koncentracija površinsko aktivne snovi v tleh, obogatenih z blatom, hitro zmanjša zaradi aerobne biorazgradnje v tleh.

Pri usedlinah tudi v več desetletjih ni opaziti, da bi se kopičile aerobno lahko razgradljive površinsko aktivne snovi in posebno LAS. To naj bi potrdilo, da ima aerobna (in ne anaerobna) biorazgradnja glavno vlogo pri odpravi organskih spojin.

2.2. Mnenje SCHER: „Ocena tveganja za okolje pri nebiorazgradljivih površinsko aktivnih snovi iz detergentov v anaerobnih razmerah“.

Študija Fraunhofer in povezana poročila (npr. OECD o LAS[4]) so bili leta 2004 predloženi Znanstvenemu odboru Komisije za zdravstvena in okoljska tveganja (SCHER) v mnenje o splošni znanstveni kakovosti poročila Fraunhofer in posebnih vidikih anaerobne biorazgradljivosti, kot so:

(a) narava in obseg sedanjega tveganja za okolje zaradi površinsko aktivnih snovi v detergentih, ki so slabo biorazgradljive v anaerobnih razmerah, vendar so lahko in končno biorazgradljive v aerobnih razmerah;

(b) vpliv na tveganje za okolje zaradi površinsko aktivnih snovi v detergentih, če se sedanja zahteva po lahki in končni biorazgradljivosti površinsko aktivnih snovi v aerobnih razmerah razširi tudi na anaerobne razmere.

V mnenju iz novembra 2005[5] je SCHER ugotovil, da je splošna znanstvena kakovost poročila Fraunhofer precej slaba zaradi majhne količine podatkov in njihove različne kakovosti ter nekaterih napak v analizi in ugotovitvah pri presoji vpliva. Glede obsega tveganja za okolje pri drugih površinsko aktivnih snovi razen LAS poročilo Fraunhofer ni zajelo dovolj podatkov za ovrednotenje njihovega tveganja za okolje.

Vendar se je SCHER strinjal s poglavitno ugotovitvijo iz poročila Fraunhofer, da „zahteva po lahki in končni biorazgradljivosti površinsko aktivnih snovi v anaerobnih razmerah sama na sebi ne šteje za učinkovit ukrep za varstvo okolja“.

Ob upoštevanju vseh razpoložljivih poročil je SCHER izrazil zaskrbljenost zaradi:

(a) možnosti tveganja zaradi LAS v blatu pri nekaterih primerih predvidenih najslabših okoljskih razmer (vrednosti PKO/PKBU rahlo nad 1);

(b) razmeroma visoke izmerjene ravni (0,5–1 g/kg) drugih površinsko aktivnih snovi v blatu iz čistilnih naprav, vključno z nekaterimi površinsko aktivnimi snovmi, ki so anaerobno biorazgradljive, kot so mila, alkoholni etoksilati (AE) in alkil fenol etoksilati (APE). Zaradi pomanjkljivost podatkov tveganja ni bilo mogoče oceniti ;

(c) nezadostnosti enega samega preskusa za ovrednotenje anaerobne biorazgradljivosti. Primernejši je skupek več preskusov.

3. ZAPOLNITEV VRZELI V ZNANJU

3.1. Poročila HERA o LAS in AE iz leta 2007

Kot odgovor na zaskrbljenost v mnenju SCHER iz leta 2005 je Evropsko združenje industrije površinsko aktivnih snovi (CESIO) financiralo dodatne študije o strupenosti za tla, ki jih je opravil danski Nacionalni inštitut za raziskave okolja (NERI). Izsledki navedenega dela so bili vključeni v posodobljeno poročilo HERA (ocena tveganja za okolje in ljudi) o LAS[6], ki je bilo objavljeno leta 2007 in v katerem je ugotovljeno, da: „tveganje, izraženo z razmerjem PKO/PKBU, je bilo pod 1 za vse dele okolja, če se upoštevajo pred kratkim ugotovljene vrednosti PKBU (~35 mg/kg v primerjavi s 4,6 mg/kg iz prejšnjih ocen)“. Zato je bilo v poročilu HERA ugotovljeno, da ni škodljivega vpliva.

Za AE je bilo maja 2007[7] pripravljeno poročilo HERA, po katerem: „uporaba AE v sredstvih za pranje perila in gospodinjskih čistilih ni razlog za zaskrbljenost za okolje (zlasti za površinske vode, usedline, čistilne naprave in tla)“.

Gre tudi omeniti, da sta obe poročili HERA ugotovili, da uporaba LAS in AE pri pranju in čiščenju v gospodinjstvih ni nevarna za zdravje potrošnikov.

Medtem je več raziskovalcev objavilo dodatna znanstvena dognanja o LAS in anaerobni biorazgradljivosti, kot na primer Temnik in Klapwijk (2004)[8], Krogh et al., (2007)[9], Jensen et al., (2007)[10], Schowanek (2007)[11] in Berna et al. (2007)[12].

3.2. Novo mnenje SCHER o anaerobni biorazgradljivosti površinsko aktivnih snovi

Marca 2008 je Komisija (GD za podjetništvo in industrijo) zahtevala, naj SCHER oceni splošno znanstveno kakovost zadnjih poročil HERA o LAS in AE ter da pripombe k njunim sklepom, zlasti glede tveganja za okolje.

Poleg tega je SCHER pozvala, da ob upoštevanju vseh razpoložljivih znanstvenih podatkov ponovno potrdi glavne trditve iz mnenja iz leta 2005 o anaerobni biorazgradljivosti površinsko aktivnih snovi in varstvu okolja ter preuči vprašanje metodologije anaerobnega preskušanja.

Novembra 2008 je SCHER objavil svoje mnenje o anaerobni razgradnji površinsko aktivnih snovi in biorazgradnji organskih sestavin v detergentih, ki niso površinsko aktivne[13]. Glavne točke so:

(a) alkoholni etoksilati: SCHER je ugotovil, da so razmerja PKO/PKBU dovolj nizka (površinska voda: 0,041, usedline: 0,316, čistilna naprava: 0,007 in tla: 0,103), da ni pričakovati, da bi še neraziskana vprašanja (na primer ni bila upoštevana možnost anaerobne biorazgradljivosti homologov AE) lahko spremenila glavno ugotovitev HERA, da ni tveganja za okolje;

(b) LAS: SCHER se ni strinjal z utemeljitvijo HERA, da predlagani PKBU zajema vlogo mikrobov v tleh, in je menil, da je ustrezno ovrednotenje učinkov LAS na mikrobno delovanje bistveno za določitev zanesljive vrednosti PKBU za tla. Glede podatkov o strupenosti pri učinkih LAS na rastline je SCHER menil, da navedeni podatki ne upravičujejo dovolj nove predlagane vrednosti PKBU 35 mg/kg. Čeprav se je SCHER strinjal s predlagano vrednostjo PKBU za vodne organizme in usedline, je poudaril, da novi predlagani PKBU za tla (PKBUtla) ni dovolj utemeljen, in razen če ni mogoče navesti dodatnih razlogov zanj, je treba obdržati PKBU za tla pri 4,6 mg/kg. SCHER je pripomnil, da naj bi novi podatki o spremljanju okolja (Lara-Martin et al., 2007) kazali na precejšnjo razgradnjo LAS v anaerobnih razmerah v okolju, čeprav večina študij kaže, da je LAS slabo biorazgradljiv v anaerobnih laboratorijskih preskusih in anaerobnih gniliščih v čistilnih napravah za blato iz čiščenja odpadnih vod.

SCHER zato ugotavlja, da uporaba AE in LAS v sredstvih za pranje in čiščenje v gospodinjstvih ni nevarno za zdravje ljudi.

Ker ni novih dokazov, SCHER tudi ni spremenil svojih ugotovitev iz mnenja iz leta 2005, da: (a) ni pričakovati, da bi slaba biorazgradljivost v anaerobnih razmerah bistveno spremenila nevarnost za sladkovodne ekosisteme, ker kaže, da je odstranitev površinsko aktivne snovi v čistilni napravi za odpadne vode odvisna od njene aerobne biorazgradljivosti; (b) zahteva po lahki končni biorazgradljivosti v anaerobnih razmerah sama na sebi ne šteje za učinkovit ukrep za varstvo okolja.

3.3. Pregled metodologije za anaerobno preskušanje

V mnenju iz leta 2008 je SCHER pregledal tudi preskusne metode s presejanjem in simulacijo, ki so zdaj na voljo za ugotovitev končne biorazgradljivosti organskih snovi. Možno biorazgradljivost organskih spojin v anoksičnih razmerah je mogoče oceniti s standardiziranim presejalnim preskusom anaerobne biorazgradljivosti (OECD 311). Vendar je za oceno stopnje biorazgradljivosti v anoksičnih delih okolja treba uporabljati posebne preskuse s simulacijo, ko sta TG 307 (sprememba v prsti) in TG 308 (sprememba v vodnih sistemih usedlin). Zadnja leta je OECD pregledal in sprejel različne anaerobne preskusne metode, da je zapolnil vrzeli pri preskušanju anaerobne biorazgradljivosti. Metodi OECD 311 in OECD 224, ki sta bili sprejeti leta 2006 oziroma 2007, obravnavata potrebo po presejalnih metodah za oceno anaerobne biorazgradljivosti v anaerobnih gniliščih in za ugotovitev zavrtja proizvodnje bioplina zaradi kemikalij, ki so netopne in/ali se vsrkajo v blato ali usedline.

TEGEWA, trgovinsko združenje v nemški kemijski industriji, je pred kratkim opravilo študijo ustreznosti metode OECD 311 za preučitev anaerobne biorazgradljivosti površinsko aktivnih snovi (Schwarz et al., 2008)[14]. Willing et al. so leta 2008[15] za oceno anaerobne biorazgradljivosti predlagali drugačen pristop zaradi opaženih omejitev pri presejalni metodologiji za oceno anaerobne biorazgradljivosti in njene slabe obnovljivosti za preskušanje površinsko aktivnih snovi. Poglavitne razlike s standardno metodo OECD 311 sta uporaba nerazredčenega blata kot preskusnega gojišča in navzočnost dodatnega vira ogljika, ki ni površinsko aktiven. SCHER opaža, da je količina podatkov, zbranih z uporabo spremenjene metode, precej majhna, in meni, da je potrebno nadaljnje delo za potrditev te spremenjene preskusne metode.

SCHER na splošno meni, da so sedanje metode OECD za anaerobno biorazgradnjo skupaj s preskusi s simuliranjem, ki se ravno pregledujejo, ustrezna metodologija za oceno anaerobne biorazgradljivosti organskih spojin. Vendar zaradi zahtevnejših (metanogenih) razmer pri laboratorijskih preskusih ni mogoče izključiti zaviralnega učinka in se zato šteje, da slab izid morda ni dokončni dokaz za anaerobno trdovratnost.

4. POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI

Delovna skupina za detergente, ki je odgovorna za izvajanje Uredbe o detergentih, je na več sejah (februarja in novembra 2006, novembra 2007, julija 2008 in februarja 2009) razpravljala o ugotovitvah iz poročil Fraunhofer in HERA ter o njunem ovrednotenju v raznih mnenjih SCHER. Teh sej so se udeležili predstavniki pristojnih organov držav članic in industrijskih združenj, kot so AISE (Združenje proizvajalcev mila, detergentov in čistil), CESIO (Evropski odbor za površinsko aktivne snovi in njihove organske intermediate) in njihovo raziskovalno partnerstvo ERASM (Evropska ocena in obvladovanje tveganja).

Februarja 2006 je delovna skupina za detergente sklenila, da zakonodajni ukrep na podlagi mnenja SCHER iz leta 2005 ne bi bil sorazmeren, ker vpliv anaerobne biorazgradnje na okolje še ni v celoti pojasnjen. Namesto tega bi bilo treba ponovno preučiti vprašanje na podlagi morebitnih novih podatkov, zbranih bližje datumu poročanja aprila 2009. Novembra 2006 je industrija (CESIO/ERASM) obvestila delovno skupino o svojih prizadevanjih v teku za izboljšanje znanja o oceni tveganja pri LAS v anaerobnem blatu in tleh z izvedbo novih študij o strupenosti tal, katerih izsledke sta povzeli posodobljeni poročili ERASM (2006) in HERA (2007).

Na seji delovne skupine novembra 2007 sta ERASM/CESIO predstavila nove študije o anaerobni biorazgradljivosti površinsko aktivnih snovi. Za ekotoksičnost za tla in oceno tveganja zaradi LAS v blatu čistilnih naprav so bili navedeni novi podatki, ki so bili objavljeni v mednarodnih revijah. ERASM je poudaril, da naj bi novo razmerje PKO/PKBU (ki se je zmanjšalo za faktor 7) kazalo bistveno manjše tveganje za okolje pri LAS v anaerobnem blatu, saj je bila vrednost PKBUtla za LAS spremenjena s 4,6 na 35 mg/kg zaradi novih podatkov o ekotoksičnosti. ERASM je tudi poudaril, da ni treba predpisati mejnih vrednosti LAS v blatu, ker spremenjena deterministična in verjetnostna ocena tveganja ni pokazala tveganja pri LAS pri nobeni opazovani vsebnosti v blatu, vrstah tal in značilnih predvidenih potekih odstranjevanja.

ERASM je tudi ugotovil, da:

- je po novih poročilih o oceni tveganja za varstvo okolja poskrbljeno, če se lahko biorazgradljive površinsko aktivne snovi v skladu z Uredbo (ES) št. 648/2004 obdelajo v aerobnih razmerah v čistilnih napravah za odpadne vode. Industrija detergentov in površinsko aktivnih snovi se strinja s trditvijo SCHER, da „ zahteva po lahki in končni biorazgradljivosti površinsko aktivnih snovi v anaerobnih razmerah sama na sebi ne šteje za učinkovit ukrep za varstvo okolja; “

- ni poročil o povezavi med anaerobno (ne)biorazgradljivostjo in okoljskimi težavami. Hitra aerobna biorazgradljivosti je tista, ki zagotavlja, da ni tveganja za okolje.

Januarja 2009 sta CESIO/ERASM sporočila svoje stališče[16] do mnenja SCHER iz leta 2008. ERASM je poudaril potrebo po izboljšanju kakovosti presejalnih preskusov anaerobne biorazgradljivosti, da bi izboljšali njihovo obnovljivosti in zmanjšali pogostnost lažnih negativnih izidov. ERASM je obvestil, da se s tem ukvarja projekt TEGEWA (ki ga financira nemška industrija površinsko aktivnih snovi), ki si prizadeva za čim boljše poskusne razmere presejalne metode ECETOC/OECD 311, ter da bodo izsledki na voljo v približno dveh letih.

ERASM se ne strinja z ugotovitvami SCHER o oceni tveganja zaradi LAS v talnih okoljih. ERASM še vedno meni, da je vrednost PKBU 35 mg/kg v poročilu HERA pravilna glede učinka LAS na talne dele okolja. Kljub temu ERASM priznava, da bi bilo treba dodatno in v daljših obdobjih preučiti vprašanje, ki ga je načel SCHER, ali LAS v tleh vpliva na zmanjšanje železa v tleh.

Februarja 2009 sta CESIO/ERASM Komisijo obvestila o svoji pobudi za nadaljnje raziskovanje, da se:

– razvije izboljšana metoda za merjenje anaerobne biorazgradljivosti v gniliščih za blato iz čistilnih naprav in

– ovrednoti razgradnja LAS v usedlinah in pregledajo vsi znanstveni podatki za natančno določitev vrednosti PKO za LAS.

Industrija bo predstavila izsledke raziskave na naslednji seji delovne skupine za detergente in po potrebi bo v prihodnosti mogoče zahtevati novo mnenje SCHER.

5. POVZETEK IN SKLEPI

Komisija je sprejela več ukrepov za vzpostavitev baze znanja, ki bi zadostovala za pregled anaerobne biorazgradljivosti površinsko aktivnih snovi v skladu s členom 16(2) Uredbe št. 648/2004.

Delovna skupina Komisije za detergente je z delegati iz držav članic in industrijskih združenj na več sejah razpravljala o izsledkih študije iz leta 2003 o anaerobni biorazgradljivosti, ki jo je naročila Komisija pri zunanjem svetovalcu, skupaj z ugotovitvami študij o oceni tveganja pri pomembnejših površinsko aktivnih snoveh, ki jih je prostovoljno opravila industrija leta 2007, ter izsledki njihovega ovrednotenja v SCHER.

Po sistematičnem ovrednotenju tveganja zaradi navzočnosti nerazgradljivih površinsko aktivnih snoveh v raznih anaerobnih okoljih je bilo ugotovljeno, da v nasprotju z opaženim škodljivim vplivom, kadar ni aerobne razgradnje, pomanjkanje anaerobne razgradnje ni videti povezano s kakršnim koli tveganjem za te dele okolja. Iz tega se zato lahko povzame, da se anaerobna biorazgradljivost ne bi smela uporabljati kot dodatno odločilno merilo za okoljsko sprejemljivost površinsko aktivnih snovi, kot je LAS, ki so lahko biorazgradljive v aerobnih razmerah.

Nove podatke o kopenski strupenosti LAS, zaradi katerih se je povečal PKBUtla (s čimer se je zmanjšalo razmerje PKO/PKBU in s tem napovedano tveganje za okolje pri LAS v anaerobnem blatu iz čistilnih naprav in tleh), bi bilo treba bolje utemeljiti, kot zahteva SCHER v mnenju iz leta 2008.

Zato se preostali pomisleki bolj kot na biorazgradljivost površinsko aktivnih snovi osredotočajo na njihovo morebitno strupenost za okolje. Vendar za zdaj ni izsledkov, ki bi upravičili zakonodajne ukrepe na ravni EU, kot je predpisovanje mejnih vrednosti za LAS v blatu iz čistilnih naprav.

Zahtevane informacije za registracijsko dokumentacijo REACH bodo zagotovile, da bo industrija Evropski agenciji za kemikalije (ECHA) predložila izčrpne podatke o vplivu sestavin detergentov na zdravje in okolje – vključno s površinsko aktivnimi snovmi, kot je LAS. Snovi, katerih proizvedena ali uvožena količina znaša letno 1 000 ton ali več, je namreč treba registrirati do decembra 2010, poročila o kemijski varnosti, ki so del registracijske dokumentacije, pa morajo dokazati njihovo varno uporabo za ves življenjski cikel. Informacije za registracijo REACH naj bi zato zadostovale za odločitev, ali so omejitve nekaterih površinsko aktivnih snovi potrebne iz okoljskih razlogov poleg tistih, ki jih zahteva Uredba o detergentih. V takem primeru bi bil postopek REACH za omejitev snovi najprimernejši instrument za določitev takih omejitev.

6. SEZNAM OKRAJŠAV

AE: | alkoholni etoksilati |

AISE: | Združenje proizvajalcev mila, detergentov in čistil (Association Internationale de la Savonnerie, de la détergence et des produits d’Entretien) |

APE: | alkilfenol etoksilati |

CESIO: | Evropski odbor za površinsko aktivne snovi in njihove organske intermediate (Comité Européen des Agents de Surface et de leurs Intermédiares Organiques) |

ECETOC: | Evropsko središče za ekologijo in toksikologijo kemijske industrije (European Chemical Industry Ecology and Toxicology Centre) |

ERASM: | evropska ocena in obvladovanje tveganja (European Risk Assessment and Management) |

HERA: | ocena tveganja za ljudi in okolje pri sestavinah evropskih čistil za gospodinjstva (Human & Environmental Risk Assessment on ingredients of European household cleaning products) |

LAS: | linearni alkilbenzen sulfonati |

NERI: | danski Nacionalni inštitut za raziskave okolja |

OECD: | Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (Organisation for Economic Co-operation and Development) |

PKO: | predvidena koncentracija snovi v okolju (Predicted Environmental Concentration, PEC) |

PKBU: | predvidena koncentracija brez učinka (Predicted No Effect Concentration, PNEC) |

REACH: | registracija, evalvacija, avtorizacija kemikalij (Registration Evaluation Authorisation of Chemicals) |

SCHER: | Znanstveni odbor za zdravstvena in okoljska tveganja (Scientific Committee on Health and Environmental Risks) |

TEGEWA: | TExtilhilfsmitteln, GErbstoffe und Waschrohstoffe |

UMSICHT: | Institut für Umwelt-Sicherheit und Energietechnik |

WG: | delovna skupina |

WWTP: | čistilna naprava za odpadne vode |

[1] UL L 104, 8.4.2004, str.1.

[2] Odstopanje velja za površinsko aktivno snov Dehypon G 2084 za rabo pri treh industrijskih postopkih (pomivanje steklenic, čiščenje na kraju samem in čiščenje kovinskih površin).

[3] Poročilo je na voljo na: http://ec.europa.eu/enterprise/chemicals/legislation/detergents/studies/anaerobic.htm.

[4] Poročilo je na voljo na: http://www.chem.unep.ch/irptc/sids/oecdsids/LAS.pdf.

[5] Mnenje SCHER je na voljo na: http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scher/docs/scher_o_021.pdf.

[6] Poročilo HERA je na voljo na: http://www.HERAproject.com/RiskAssessment.cfm?SUBID=4.

[7] Poročilo HERA je na voljo na: http://www.HERAproject.com/RiskAssessment.cfm?SUBID=34.

[8] Usoda linearnega alkilbenzen sulfonata (LAS) v čistilnicah z aktivnim blatom, H. Temmink, B. Klapwijk, Water Research 38 (2004) str. 903–912.

[9] Dopolnjena ocena tveganja linearnih alkilbenzen sulfonatov, LAS, v kmetijski prsti: zanesljivi preskus kronične strupenosti za Folsomia candida ( Collembola , skočirepke), Aporrectodea caliginosa ( Oligochaeta , maloščetinci) in Enchytraeus crypticus ( Enchytraeidae ), P.H. Krogh et al., Chemosphere 69 (2007) str. 872–87.

[10] Dopolnjena evropska ocena tveganja pri LAS v kmetijski prsti: porazdelitev vrstne občutljivosti in ocene tveganja, J. Jensen et al., Chemosphere 69 (2007) str. 880–892.

[11] Verjetnostna ocena tveganja za linearni alkilbenzen sulfonat (LAS) v blatu iz čistilnih naprav, ki se uporablja na kmetijski prsti, D. Schowanek, Regulatory Toxicology and Pharmacology 49 (2007) str. 245–259.

[12] Anaerobna biorazgradljivost površinsko aktivnih snovi – znanstveni pregled, J.L Berna et al., Tens.Surf.Deterg, (2007), 44, str. 313–347.

[13] Mnenje SCHER je na voljo na: http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scher/docs/scher_o_109.pdf.

[14] Schwarz et al. (2008). Metodologija anaerobne biorazgradljivosti površinsko aktivnih snovi. 7thWorld Surfactants, kongres CESIO, Pariz, junij 2008.

[15] Willing A. (2008) Nov pristop k oceni anaerobne biorazgradljivosti površinsko aktivnih snovi. 7thWorld Surfactants, kongres CESIO, Pariz, junij 2008.

[16] http://circa.europa.eu/Members/irc/enterprise/wgdet/library?l=/meetings/meeting_february_1/working_documents&vm=detailed&sb=Title.