SL    SL  
 EVROPSKA  
KOMISIJA 
Bruselj, 13.12.2013  
COM(2013) 934 final 
  
SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU 
Uporaba neto finan čnih popravkov za države članice glede kmetijstva in kohezijske 
politike 
 
 
2 
 Kazalo 
 
1. Uvod.....................................................................................................................3  
2. Splošni okvir za uporabo finan čnih popravkov ..............................................4  
2.1. Zakonodaja in pravila o neto finan čnih popravkih..............................................4 
2.2. Prora čunska in ra čunovodska obravnava zneskov, za katere se uporabljajo neto 
finančni popravki – instrument  namenskih prejemkov........................................................6 
3. Pravila glede neto finan čnih popravkov za posamezni sektor.......................7  
3.1. Kmetijstvo ...........................................................................................................7 
3.1.1. Pravne dolo čbe vedno dolo čajo neto finan čne popravke ....................................7 
3.1.2. Pravni mehanizmi za neto finan čne popravke bodo dodatno okrepljeni.............9 
3.1.2.1. Osredoto čanje na bolj tvegane odhodke ....................................................9 
3.1.2.2. Neobstoj diskrecijske pravice in majhno število pavšalnih popravkov...10 
3.1.2.3. Krajši postopek potrjevanja skladnosti ....................................................11 
3.1.3. Prekinitev in za časna ustavitev pla čil za SKP bosta usklajeni s skladi 
kohezijske politike.............................................................................................12 
3.2. Skladi kohezijske politike..................................................................................13 
3.2.1. Nova pravna dolo čba, v skladu s katero mora Komisija uvesti neto finan čne 
popravke za državo članico ...............................................................................13 
3.2.2. Finan čni popravki zaradi nepravilnosti/ pomanjkljivosti, ugotovljenih pred 
15. februarjem vsako leto ..................................................................................14 
3.2.3. Ocena zakonitosti in pravilnosti, ki jo izvede Komisija na podlagi 
računovodskih izkazov, revizijskega mnenja in spremnih dokumentov, 
predloženih do 15. februarja vsako leto ............................................................15 
3.2.4. Opredelitev nepravilnosti, ki pomenijo resno pomanjkljivost, na podlagi revizij 
EU po 15. februarju vsako leto..........................................................................15 
3.2.5. Zbliževanje dobrih praks za nadzorni si stem Komisije v deljenem upravljanju19 
 
 
3 
 1. Uvod  
 
Kot odziv na pove čanje stopnje napak, ki jih je ugotovilo Evropsko ra čunsko sodiš če v 
svojem letnem poro čilu za prora čunsko leto 2012, so poro čevalec o razrešnici in 
koordinatorji glavnih politi čnih skupin v Odboru Evropskega parlamenta za prora čunski 
nadzor predsedniku Barrosu poslali dopis, v ka terem so Komisijo pozvali, naj predloži 
sporočilo, v katerem bo jasno navedla, ka ko bo za obdobje financiranja 2014–2020 uvedla 
učinkovitejšo obliko neto finan čnih popravkov za države članice, kadar so ugotovljene 
pomanjkljivosti v zvezi s programi v okviru deljenega upravljanja1. Neto finan čni popravki 
pomenijo dokon čno zmanjšanje sredstev, dodeljenih zadevni državi članici. 
Komisija se je na to zahtevo odzvala s tem sporo čilom, v katerem pojasnjuje, kako namerava 
uporabiti nove instrumente in zahteve, povezane z neto finan čnimi popravki, ki so dolo čeni v 
pravnem okviru za obdobje financiranja 2014–2020, in kako bo to vplivalo na države članice. 
Na podro čju kmetijstva so neto finan čni popravki, na podlagi katerih zadevna država članica 
izgubi sredstva EU, že obi čajni. Nova pravila za obdobje fina nciranja 2014–2020 ohranjajo to 
stanje, pri čemer se osredoto čajo na konsolidacijo obstoje čih mehanizmov.  
Na podro čju kohezijske politike so bili neto finan čni popravki, na podlagi katerih so 
predhodno pla čani zneski vrnjeni v prora čun EU, redki. Za novo programsko obdobje 2014–
2020 nova zakonodaja, ki jo je treba sprejeti , zajema spremembo, v skladu s katero bodo 
pristojnosti Komisije razširjene na dolo čanje neto finan čnih popravkov za države članice, 
kadar so ugotovljene resne pomanjkljivosti v sist emih upravljanja in nadzora. Okvir za neto 
finančne popravke, predviden za obdobje 2014–2020, Komisiji ne dopuš ča diskrecijske 
pravice pri sprejemanju sk lepov o popravkih. Neto finan čni popravki bodo postali obi čajen 
odziv v primeru resnih pomanjkljivosti, pri nj ihovi uporabi pa se bo upošteval jasen sklop 
preglednih meril in pogojev.  
Ko bodo vklju čene službe uporabljale neto finan čne popravke za ukrepe in programe v 
obdobju financiranja 2014–2020, bodo z uporabo na jboljše prakse na teh dveh podro čjih 
deljenega upravljanja zagotovile konvergenco u činkovite uporabe tega pomembnega 
popravnega instrumenta za zaš čito proračuna Unije. Takšna konvergenca  najboljših praks se 
bo uporabila tudi v zvezi z instrumenti za prekinitev in za časno ustavitev pla čil. Model, ki se 
uspešno uporablja na podro čju kohezijske politike, je bil za obdobje 2014–2020 smiselno 
uveden tudi za podro čje kmetijstva.   
Komisija meni, da vsi finan čni popravki, tudi kadar lahko države članice predložijo nove 
projekte in nove odhodke za ponovno uporabo popravljenih zneskov, š čitijo prora čun EU. 
                                                            
1 Dopis vsebuje tudi sklicevanje na sporo čilo o zaš čiti proračuna EU (COM(2013) 682 final/2), ki je bilo 
objavljeno 30. septembra 2013 na zahtevo Ev ropskega parlamenta v resoluciji o prora čunski razrešnici za 
proračunsko leto 2011.  
 
4 
 Kljub temu je odvra čilni učinek neto finan čnih popravkov, pri katerih države članice ne 
morejo ponovno uporabiti popravljenih in izterjanih zneskov ter zato ta sredstva izgubijo, 
zagotovo ve čji. To države članice spodbuja, da same odkrivajo in popravljajo napake, kar 
prispeva k izboljšanju sistemov upravljanja in nadzora.  
2. Splošni okvir za uporabo finan čnih popravkov  
2.1. Zakonodaja in pravila o neto finan čnih popravkih 
V skladu s členom 317 PDEU je zakonodaja o uporabi neto finan čnih popravkov opredeljena 
v finančni uredbi in dopolnjena v pr avilih za posamezni sektor, ki jih sprejmeta Evropski 
parlament in Svet. Komisija v tem pravnem okviru  sprejema delegirane in izvedbene akte ter 
lahko izda tudi smernice o pojasnitvi posameznih vprašanj.  
Spodnji diagram vsebuje pregled ustreznih ravni splošnega okvira za uporabo finan čnih 
popravkov: 
 
Nova finan čna uredba za vsa podro čja politike uvaja skladen okvir, ki vklju čuje zlasti na čela 
glede finan čnih popravkov, ki veljajo za države članice:   SmerniceČlen 317 PDEU
Delegirani 
akti Kmetijstvo: 
• horizontalna uredba o 
financiranju, upravljanju in spremljanju SKP 
(finančni popravki in 
začasna ustavitev pla čil 
za EKJS in EKSRP) 
• uredba o skupnih 
določbah – CPR (EKSRP, 
prekinitve) 
Izvedbeni akti  Skladi kohezijske politike: 
uredba o skupnih dolo čbah 
– CPR  Člen 80 finan čne uredbe
Delegirani 
aktiIzvedbeni akti
 
5 
 Člen 80 finan čne uredbe – Pravila o izterjavi 
[…] 
4. Komisija uporabi finan čne popravke za države članice, da bi iz financiranja Unije izklju čila 
odhodke, ki niso v skladu s pravom, ki se uporablja. Komisija finan čne popravke utemelji na odkritih 
nepravilno porabljenih zneskih in finan čnih posledicah za prora čun. Kadar takih zneskov ni mogo če 
natančno opredeliti, lahko Komisija uporabi ekstrapoliran e ali pavšalne popravke v skladu s pravili za 
posamezni sektor. 
Komisija pri dolo čanju zneska finan čnega popravka upošteva  naravo in resnost kršitve zakonodaje, ki 
se uporablja, in finan čnih posledic za prora čun, tudi v primerih pomanjkljivih upravljavskih in 
kontrolnih sistemov. 
Merila za dolo čanje finan čnih popravkov in postopek, ki se upor abljajo, se lahko opredelijo v pravilih 
za posamezni sektor. 
5. Metodologija za uporabo ekstrapoliranih ali pavšalnih popravkov se dolo či v skladu s pravili za 
posamezni sektor, da se Komisiji omogo či zaščita finančnih interesov Unije. 
Kakor je dolo čeno v členu 80 finan čne uredbe in pravilih za posamezni sektor, Komisija 
uporablja naslednje tri vrste finan čnih popravkov: 
1. finančne popravke v posameznih primerih, ki temeljijo na natan čno opredeljenih 
nepravilno porabljenih zneskih in finan čnih posledicah za prora čun; 
2. ekstrapolirane finan čne popravke in  
3. pavšalne finan čne popravke. 
Ekstrapolirani in pavšalni finan čni popravki se lahko uporabijo le, če ni mogo če opredeliti 
natančnega zneska popravka. Ekstrapolirani finan čni popravki morajo temeljiti na 
reprezentativnem vzorcu, ki omogo ča količinsko opredelitev povezanega zneska z zadostno 
ravnjo zaupanja.  
Spodnji diagram vsebuje pregled ustreznih mehanizmov za uporabo finan čnih popravkov: 
 
6 
 Finančni popravki 
Člen 80 finan čne uredbe in pravila za posamezni 
sektor
Ali je mogo če znesek 
finančnih popravkov 
natančno opredeliti?
Da
Posamezni popravekNe
Ali je mogo če povezani znesek 
količinsko opredeliti na podlagi 
reprezentativnega statisti čnega 
vzorca z zadostno ravnjo 
zaupanja?
Da
Ekstrapolirani popravekNe
Pavšalni popravek
 
 
Podrobnosti o izvedbi finan čnih popravkov na razli čnih podro čjih politike v okviru deljenega 
upravljanja so navedene  v oddelku 3 tega sporo čila. 
2.2. Proračunska in ra čunovodska obravnava zneskov, za katere se uporabljajo neto 
finančni popravki – instrument  namenskih prejemkov 
Finančni popravki povzro čijo „prihodk[e] iz vra čil nepravilno pla čanih zneskov“ in so 
obravnavani kot namenski prejemki ( čl. 21(3)(c) finan čne uredbe).  
Razen dveh izjem finan čna uredba2 ne vklju čuje posebnih dolo čb o načinu uporabe 
namenskih prejemkov, ustvarjenih na podlagi neto finan čnega popravka.  
 
 
                                                            
2 Pri Evropskem kmetijskem jamstvenem  skladu (EKJS) se odobrena prora čunska sredstva namensko dodelijo 
„glede na vrsto“ ( čl. 174(1) finan čne uredbe), pri finan čnih instrumentih pa se dodelijo „istemu finan čnemu 
instrumentu“ ( čl. 140(6) finan čne uredbe). Neto finan čni popravek Namenski prejemki 
člen 21(3)(c) finan čne 
uredbe 
 
7 
  
Vendar člen 7 pravil uporabe finan čne uredbe dolo ča, da se v pripombah k prora čunu navede, 
katere prora čunske vrstice lahko prejmejo odobritve v višini namenskih prejemkov.  Zato neto 
finančni popravki, ki so vrnjeni v prora čun EU v obliki namenskih prejemkov, niso dolo čeni 
za posamezne države članice.  
 
 
  
3. Pravila glede neto finan čnih popravkov za posamezni sektor  
3.1.  Kmetijstvo 
3.1.1.  Pravne dolo čbe vedno dolo čajo neto finan čne popravke 
V skladu s pravnim okvirom skupne kmetijske politike (SKP) so finan čni popravki, ki jih 
določi Komisija za države članice po izvedbi postopka potr jevanja skladnosti, od prvega 
sklepa o potrditvi ra čunovodskih izkazov iz leta 1976 vedno neto popravki in bodo za 
Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS) in  Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja 
(EKSRP) še naprej neto popravki, ker:  
– države članice popravljene zneske dejansko vrnejo v prora čun EU in 
– so prejeti zneski obravnavani kot namenski prejemki v prora čunu EU. Uporabijo se 
za financiranje odhodkov SKP kot celote in  niso predvideni za posamezno državo 
članico (glej tudi razpredelnico spodaj).  
Komisija vsako leto sprejme 2 do 4 sklepe o potrditvi skladnosti glede svežnja posameznih 
finančnih popravkov. Leta 2013 je Komisija sprejela  4 takšne sklepe, ki so zajemali 147 
posameznih neto finan čnih popravkov v skupnem znesku 1,1 milijarde EUR (2 % odhodkov 
SKP, načrtovanih za leto 2013). To potrjuje naraš čajoči trend, o katerem je Sodiš če poročalo 
v odstavku 4.29 svojega letnega poro čila za leto 20123. 
 
 
                                                            
3 Leta 2012 je Komisija sprejela tri skle pe o skladnosti, ki so privedli do finan čnih popravkov v višini 
651 milijonov EUR (503 milijonov EUR v zvezi z EKJS in 148 milijonov EUR v zvezi z EKSRP). Povpre čen znesek 
finančnih popravkov v preteklih petih letih (2008–2012) je bil za 30 % ve čji kot v prejšnjem obdobju (2003–
2007), pri čemer je bilo upoštevano pove čanje prora čuna med tema obdobjema. Namenski prejemki 
člen 21(3)(c) finan čne 
uredbeOdobritve v prora čunu 
EU 
Člen 7 pravil u porabe 
 
8 
  
 
Neto finan čni popravki, sprejeti leta 2013 (zneski v EUR) : 
Sklep: 40 41 42 43 SKUPAJ  
EKJS 285 582 274 –130 136 896,33 –142 637 397 –303 566 912 –861 923 480 
EKSRP –104 699 558 –88 444 255 –32 467 218 –10 598 290 –236 209 321 
DRUGO –7 091 796 –8 757 551 –2 661 224 –121 357 –18 631 930 
SKUPAJ  –397 373 628 –227 338 703 –177 765 840 –314 286 560 –1 116 764 733 
Sedemdeset odstotkov finan čnih popravkov, sprejetih v letu 2013, je osredoto čenih na štiri 
države članice (GR, UK, FR in PL). Vendar ta osredoto čenost na zadevne štiri države članice 
ni stalen vzorec, ampak se lahko iz leta v leto spreminja, odvisno od razvoja kakovosti 
nacionalnih ali regionalnih sistemov nadzora. 
Finančni popravki za EKJS se izvedejo tako, da se zadevni zneski odbijejo od mese čnih 
plačil, ki jih Komisija izvede v drugem mes ecu po sprejetju sklepa Komisije o finan čnem 
popravku za zadevno državo članico.  
Finančni popravki za EKSRP se izvedejo na p odlagi naloga za izterj avo, s katerim se od 
zadevne države članice zahteva vra čilo teh zneskov v prora čun EU. 
Obravnava namenskih prejemkov 
Popravljeni zneski, ki jih Komisija izterja, se knjižijo v dobro prora čuna EU kot namenski prejemki v 
posebnih prora čunskih vrsticah (postavka 67 01 za EKJS in postavka 67 11 za EKSRP).  
V EKJS se lahko ustvarjeni namenski prejem ki porabijo za financiranje odhodkovnih prora čunskih 
vrstic za kritje katere koli vrste odhodkov EKJS, pri čemer niso namenjeni posameznim državam 
članicam. Iz pripomb k prora čunu za poglavji 05 02 (trgi) in 05 03 (neposredna pla čila) je jasno 
razvidno, da se potrebe po financiranju EKJS v prora čunskem postopku sistemati čno znižajo za 
znesek ocenjenih namenskih prejemkov, ki bodo na podlagi finan čnih popravkov na voljo v 
zadevnem prora čunskem letu. Za prora čun za leto 2012 so bili na primer prvotno predvideni finan čni 
popravki v višini 600 milijonov EUR, medtem ko so bili v zadevnem prora čunskem letu dejansko na 
voljo in uporabljeni namenski prejemki v višini 647,8 milijona EUR.  
Izterjani zneski se za EKSRP ne morejo ve č uporabiti, ker države članice prora čunske obveznosti 
prevzamejo že s prijavo izdatkov, ki naj bi jih povrnila Komisija. Odobritve pla čil v okviru namenskih 
prejemkov so na voljo za pla čila pod prora čunsko vrstico za EKSRP. Uporabijo se lahko za katero 
koli odprto pla čilo za kateri koli program za razvoj pod eželja. Zato namenski prejemki EKSRP 
zmanjšujejo splošno potrebo po odobritvah pla čil in se uporabljajo za zmanjšanje zahtev po dodatnih 
 
9 
 odobritvah pla čil. Leta 2012 so namenski prejemki na podlagi finan čnih popravkov EKSRP znašali 
55 milijonov EUR.  
Neto finan čni popravki dejansko mo čno vplivajo na nacionalne prora čune držav članic. Zato 
je bila uvedena možnost, v skladu s katero je mogo če popravke dolo čenega obsega izvesti v 
treh letnih obrokih na prošnjo zadevne države članice. Izvedba v obrokih je bila do zdaj 
odobrena za Bolgarijo, Gr čijo, Portugalsko, Romunijo, Španijo  in Litvo. Poleg tega lahko 
države članice, ki prejemajo finan čno pomo č EU, enkrat zaprosijo Komisijo, da odloži 
izvedbo finan čnih popravkov najve č za obdobje 18 mesecev, pri čemer se upošteva izvajanje 
ciljno usmerjenih sanacijskih akcijskih na črtov. Po izteku obdobja odl ožitve so popravki 
izvedeni v treh letnih obrokih. Odložitv i sta bili do zdaj odobren i Portugalski in Gr čiji. 
Odobreni odložitvi se bosta iztekli 31. decembra 2013 za Gr čijo in 31. maja 2014 za 
Portugalsko.  
Vpliv neto finan čnih popravkov na države članice 
V vseh državah članicah neto finan čni popravki EU neposredno vplivaj o na nacionalne in regionalne 
organe, odgovorne za izvajanje SKP. Takš ni popravki, ki so povezani z odhodki držav članic v 
predhodnih prora čunskih letih, povzro čijo zmanjšanje financiranja EU v teko čem proračunskem letu. 
Zato morajo države članice potrebna finan čna sredstva za zapolnitev vrzeli pogosto poiskati s 
proračunskimi prenosi ali spremembami prora čuna. Na podlagi navedene ga imajo neto finan čni 
popravki konkretne prora čunske in upravne posledice. Na primer: 
– v Nem čiji je bila leta 2006 zaradi ve čkratnih sporov med zvezno in deželno vlado spremenjena 
ustava, da bi se pojasnila porazdelitev bremena v zvezi s finan čnimi popravki; 
– na Danskem je bil po znatnem finan čnem popravku leta 2009 nedavno uveden poseben mehanizem 
za porazdelitev bremena med ministrstvom za finance in ministrstvom za kmetijstvo.     
  
3.1.2.  Pravni mehanizmi za neto finan čne popravke bodo dodatno okrepljeni 
3.1.2.1.  Osredoto čanje na bolj tvegane odhodke  
Revizijske dejavnosti GD AGRI temeljijo na analizi tveganja, to pomeni, da je ve č revizij 
osredotočenih na države članice, ukrepe in programe, s katerimi so povezana ve čja tveganja. 
GD AGRI enkrat letno izvede osrednjo anal izo tveganja, ki zajema vse odhodke SKP v vseh 
državah članicah: dokazi na podlagi pr ejšnjih revizij GD AGRI ter dokazi, ki jih predložijo 
Evropsko ra čunsko sodiš če, OLAF in nacionalni certifikacijski  organi, se zberejo in obdelajo, 
da se opredelijo najbolj tvegana podro čja, na katera bodo osredoto čene prihodnje revizije. 
Zaradi ve čje stopnje napak, na katero je opozorilo Sodiš če v svojih izjavah o zanesljivosti za 
leto 2011 in leto 2012, se je na primer število revizij EKSR P leta 2013 znatno pove čalo (35), 
leta 2014 pa se bo  še dodatno pove čalo (na 45), kar pomeni podvojitev števila  revizij v 
primerjavi z letom 2012 (23). Druga pos ledica je, da je v nekaterih državah članicah revizija 
opravljena vsako leto, dokler niso odpravljene vse resne pomanjkljivosti, kot je ponazorjeno s 
primerom spodaj.  
 
10 
 Primer strogega nadzora 
Revizije integriranega administrativnega in kontroln ega sistema (IAKS), ki jih je izvedel GD AGRI v 
letih 2008 in 2009, so pokazale in potrdile resne pom anjkljivosti: kontrole na kraju samem so bile 
izvedene pozno, identifikacijski sistem za zemljiš ča (LPIS) pa je bil zastarel in premalo natan čen. Z 
revizijo, ki je bila izvedena marca 2011, je bilo ugotovljeno, da je bil prvotni akcijski na črt, ki ga je 
zahtevala Komisija za odpravo teh pomanjkljivosti do leta 2011, izveden samo delno. Ker sanacijski 
ukrepi niso bili izvedeni pravo časno, je GD AGRI v svojem letnem poro čilu o dejavnostih za 
leto 2010 izrazil pridržek, poleg tega  pa je bil sprejet nov akcijski na črt za odpravo pomanjkljivosti do 
leta 2013. GD AGRI je v svojem letnem poro čilu o dejavnostih za leto 2012  navedel, da je bilo z 
revizijo, izvedeno marca 2 013, potrjeno, da je mogo če akcijski na črt šteti za dokon čanega, vendar je 
GD AGRI ohranil svoj pridržek, ker naj trdn i dokazi o pravilni uporabi posodobljenega 
identifikacijskega sistema za zemljiš ča ne bi bili na voljo pred prvim krogom 
zahtevkov/kontrol/pla čil. Medtem je bil prvi finan čni popravek sprejet v zvezi s povezanimi odhodki 
za leto 2008, drugi pa za leto 2009; postopek potr jevanja skladnosti za leta 2010, 2011 in 2012 bo 
končan do konca leta 2014, še en postopek potrjev anja skladnosti za povezane odhodke za leto 2013 
pa naj bi bil kon čan do konca leta 2015.  
Revizijska strategija za obdobje 2014–2020 bo temeljila  na okrepljeni analiz i tveganja, ki bo 
zajemala triletni program in bo zagotovila boljšo pokritost vs eh odhodkov. Vendar bodo 
intenzivnejše revizijske dejavnosti še naprej zajemale najbolj tvegana obmo čja.  
3.1.2.2.  Neobstoj diskrecijske pravice in majhno število pavšalnih 
popravkov 
Vsako ugotovljeno tveganje za prora čun EU samodejno sproži neto finan čni popravek. 
Komisija nima diskrecijske pravice, da ne izvede popravka, ker je pravno zavezana, da iz 
financiranja EU izklju či vse ugotovljene nezakonite odhodke. Finan čne popravke za EKJS in 
EKSRP ureja nova horizontalna ured ba SKP, ki še strožje dolo ča postopek v tem smislu, da 
bodo metoda in merila za dolo čanje zneska finan čnih popravkov zdaj dolo čeni v delegiranem 
aktu. Zadevni delegirani akt naj bi bil sprejet v prvi četrtini leta 2014.  
V skladu s horizontalno uredbo bo delegirani akt dolo čal merila za oceno tveganja za 
proračun EU (glej Prilogo 1). V primeru pavšalnih popravkov naj bi dolo čal, kako naj se 
ocenjuje resnost pomanjkljivosti ob upoštevanju njene narave (klju čni ali pomožni nadzor) in 
tudi pogostosti (ponovitev iz prejšnjega leta brez izboljšanja) ter kombiniranja z drugimi 
pomanjkljivostmi (tveganje napak je verjetno ve čje, če je pomanjkljivosti ve č). Obravnavane 
bodo torej ugotovitve Evropskega ra čunskega sodiš ča iz letnega poro čila za leto 2012, 
odstavek 4.304, zlasti v primeru ve č pomanjkljivosti pri isti populaciji. Po za četku veljavnosti 
delegiranega akta bodo v smernicah Ko misije dodatno opredeljeni bolj tehni čni elementi.  
                                                            
4 Letno poro čilo Evropskega ra čunskega sodiš ča za leto 2012, odstavek 4.30: „Uporaba pavšalnih popravkov ne 
upošteva dovolj vrste in teže kršitve, saj se enak 5-odst otni pavšalni popravek uporabi ne glede na to, ali so 
bile slabosti odkrite pri eni sami ali ve č ključnih kontrolah.“ 
 
11 
 Finančna uredba in nova horizontalna uredba SKP dolo čata razvrstitev vrst finan čnih 
popravkov, pri katerih se lahko pa všalni popravki uporabijo le, če izračunanih ali 
ekstrapoliranih popravkov ni mogo če določiti s sorazmernimi prizadevanji. 
Izračunani in ekstrapolirani popravki trenutno te meljijo na ugotovitvah revizorjev GD AGRI 
in informacijah, ki jih zagotovijo države članice v kontradiktornem postopku. V prihodnosti 
bo lahko GD AGRI v postopku upošteval ve č informacij iz letnih mnenj, ki jih morajo od leta 
zahtevkov 2014 predložiti ce rtifikacijski organi, ki izvajajo  novo nalogo, ki jim je dodeljena, 
ter preverjajo reprezentativne vzorce transakcij. 
3.1.2.3.  Krajši postopek potrjevanja skladnosti 
Pred izvedbo finan čnih popravkov je v skladu z zakonodajo nujno treba izvesti kontradiktorni 
postopek. Komisija mora torej pred  izvedbo kakršnih koli neto finan čnih popravkov državam 
članicam omogo čiti, da predložijo dokazila in uteme ljitve, ki so lahko nasprotni njenim 
prvotnim ugotovitvam. Veljavna finan čna uredba SKP5 in nova horizontalna uredba SKP 
določata, da „ imajo države članice možnost, da dokažejo, da je dejanski obseg neskladnosti 
manjši od ocene Komisije “. Načelo kontradiktornega postopka med revizorjem in 
revidirancem je prav tako bistveni element standardov kakovosti revizije.  
Poleg kontradiktornega postopka člen 52(3) horizontalne uredbe SKP dolo ča „postopek za 
uskladitev medsebojnih stališ č“, če dogovor ni sklenjen ob konc u kontradiktornega postopka. 
Trajanje spravnega postopka je torej omej eno na 4 mesece. Vendar celotni postopek od 
vložitve zahtevka zadevne države članice do kon čnega rezultata analize priporo čil spravnega 
organa, ki jo izvede Komisija, traja vsaj 6 mesecev6.  
Komisija izvaja ukrepe za poenostavitev celo tnega postopka in jih bo izvajala tudi v 
prihodnosti. V novi hor izontalni uredbi SKP so natan čno opisani narava, obseg in zaporedje 
korakov ter razli čne vrste finan čnih popravkov. Poleg tega je cilj dolo čb delegiranega akta 
(metoda in merila za izra čun finančnega popravka) in izvedben ih aktov (podrobnosti glede 
postopka potrjevanja skladnosti z obveznimi roki ) dodatna poenostavitev pravnega okvira in 
omejitev tveganja nepotrebnih zamud. GD  AGRI bo na tej trdnejši podlagi okrepil 
spremljanje napredovanja postopkov potrjevan ja skladnosti, da bo zagotovil dosledno 
upoštevanje rokov.  
Podrobnosti v zvezi s predvideni m postopkom za uporabo neto finan čnih popravkov za 
skupno kmetijsko politiko so navedene v Prilogi 1. 
 
V spodnjem diagramu so opisani zaporedni kor aki postopka potrjevanj a skladnosti, v skladu s 
katerimi se izvede neto finan čni popravek v skladu z novo horiz ontalno uredbo SKP. Kot je 
                                                            
5 Ta datum se lahko v izjemnih primerih podaljša do 1. marca na zahtevo države članice, glej člen 59(5) 
finančne uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta. 
6 Postopek lahko traja celo dlje, če je treba celotno zadevo ponovno preveriti. 
 
12 
 navedla Komisija v svojem odgovoru na odstavek 4.317 letnega poro čila Evropskega 
računskega sodiš ča za leto 2012 o tem, da je postopek po trjevanja skladnosti predolg, bi bilo 
mogoče postopek potrjevanja sk ladnosti znatno pospeši ti, tako da bi bil v obi čajnih zadevah 
sklep o finan čnih popravkih lahko sprejet dve leti po izvedbi prvotne revizije.  
Leto Mesec Postopkovni korak Postopkovna faza Odhodki, ki jih zajema 
finančni popravek
2014 J ZAČETEK POSTOPKA
F Revizija
M
A
M
J
J
A
S
ODvostransko sre čanje z državo članico, na katerem se obravnavajo 
ugotovljene pomanjkljivosti, potrebni ukrepi in tveganja za prora čun EU
N
D
2015 J
F
M
APriglasitev finan čnega popravka državi članici in za četek 
spravnega postopka
M
J
J
A
S
O
N
D popravkom
2016 J KONEC POSTOPKA
F
M Sklep Komisije o finan čnih popravkih
A
M
J Dejansko vra čilo v prora čun EU s strani države članicePostopek potrjevanja skladnosti GD AGRI pri neto finan čnih popravkih
Postopek v odboru in 
postopek odlo čanja 
KomisijeKontradiktorna faza z državo 
članicoSpravna faza za državo članico
Finančni popravek 
lahko zajema 
odhodke, nastale 
24 mesecev pred 
priglasitvijoFinančni popravek lahko zajema odhodke, 
nastale v obdobju po priglasitvi 
ugotovitve, če lahko država članica 
dokaže, da je bil sprejet sanacijski ukrepPrimer časovnega razporeda postopka za revizijo, izvedeno na kraju samem februarja 2014 
Poročanje o reviziji in sporo čanje ugotovitev državi članici
Spravni postopek (na zahtevo države članice) 
Spravni organ je neodvisen od Komisije in države članice. 
Njegova vloga je uskladiti stališ ča obeh strank. Njegovi sklepi 
niso zavezujo či za Komisijo
 
3.1.3.  Prekinitev in za časna ustavitev pla čil za SKP bosta usklajeni s skladi 
kohezijske politike 
Potem ko bo zakonodajalec sprejel novo horizontalno uredbo SKP, bo leta 2014 za čel veljati 
nov pravni okvir za prekinitve in za časne ustavitve pla čil sredstev SKP, s katerim bodo 
                                                            
7 Odgovor Komisije na letno poro čilo Evropskega ra čunskega sodiš ča za leto 2012, odstavek 4.31: „Komisija bo 
nadaljevala svoja prizadevanja za izboljšanje in pospe šitev postopka, predvsem v ok viru priprav za izvajanje 
reforme SKP, ob upoštevanju, da je treba ohraniti standarde kakovosti in pravico držav članic do odgovora.“ 
 
13 
 okrepljena pooblastila Komisije glede za časne ustavitve financiranja EU, kadar so 
ugotovljena tveganja nepravilnih pla čil. 
V skladu s tem lahko Komisija ustrezno zniža ali za časno ustavi mese čna (EKJS) ali vmesna 
plačila (EKSRP) ob upoštevanju naslednjih pogojev: 
kadar „ ena ali ve č ključnih sestavin zadevnega nacionalnega sistema k ontrol ne obstaja ali 
zaradi resnosti ali trajanja ugot ovljenih pomanjkljivosti ni u činkovitih “ (oziroma so v 
sistemu za izterjavo nepravilnih pla čil podobne resne pomanjkljivosti) in: 
- je katera koli pomanjkljivost trajnejša in  je bila že razlog za vsaj dve odlo čitvi o 
finančnem popravku  
ali 
- Komisija ugotovi, da zadevna država članica v bližnji priho dnosti ne more izvesti 
potrebnih popravnih ukrepov v skladu z akcijskim na črtom z jasnimi kazalniki 
napredka, ki jih je treba dolo čiti v posvetovanju s Komisijo.  
Prva alinea se nanaša na obstoje če stanje v skladu z Uredbo (ES) št. 1290/2005, druga alinea 
pa je nova. V bistvu gre za zakonodajni ukrep, sprejet na podlagi priporo čila Evropskega 
parlamenta v resoluciji o razr ešnici za leto 2011, v skladu s ka terim bi morala biti pravila o 
začasni ustavitvi pla čil za SKP usklajena s pravili kohezijskih skladov. 
Za EKJS se lahko v skladu z novimi pravili mese čna plačila državam članicam izpla čujejo, 
dokler niso izpolnjeni pogoji za sklep o za časni ustavitvi pla čil, pri tem pa zaradi rednosti 
mesečnih plačil ne bi bilo mogo če uporabiti postopka o prekinitvi pla čil. Vendar bo za 
EKSRP nova uredba o skupnih dolo čbah (CPR) poleg tega dolo čala, da lahko odredbodajalec 
na podlagi prenosa (tj. generaln i direktor) prekine vmesna pla čila, kar je dodatno, hitro in 
odzivno orodje v primeru pomislekov glede zakonitosti in pravilnosti pla čil. 
Kombinacija obeh preventivnih ukr epov (prekinitev za EKSRP, za časna ustavitev za oba 
sklada) in neto finan čni popravki bodo Komisiji omogo čili, da bo ukrepala hitro in u činkovito 
ter da bo zaš čitila prora čun EU: izvršena ne bodo nobena nova pla čila ali pa bodo pla čila 
zmanjšana na raven ocenjenega tveganja med za časno ustavitvijo; že izvršena nepravilna 
plačila bodo v celoti krita prek finan čnih popravkov. 
3.2. Skladi kohezijske politike  
3.2.1.  Nova pravna dolo čba, v skladu s katero mora Komisija uvesti neto 
finančne popravke za državo članico 
Za programsko obdobje 2014–2020 je uvedena znatna  sprememba. V skladu z nekaterimi 
pogoji iz člena 145(6) uredbe o skupnih dolo čbah mora Komisija sprejeti sklep o uporabi 
neto finan čnega popravka. V takšnih primerih je odpravljena sedanja možnost, da lahko 
 
14 
 država članica sprejme popravek in ponovno uporabi znesek sredstev EU, ki jih ima pri tem 
na voljo.   
V novem ciklu finan čnega upravljanja je rok za uporabo nove dolo čbe o neto finan čnih 
popravkih v zvezi z odhodki predhodnega obra čunskega leta 15. februar po koncu 
posameznega obra čunskega leta8. Do tega datuma morajo države članice Komisiji predložiti 
računovodske izkaze programa, izjavo o upravljan ju, revizijsko mnenje in ustrezna poro čila. 
To pomeni, da morata biti celoten nadzor  in preverjanje na nacionalni ravni kon čana, da 
lahko država članica potrdi zakonitost  in pravilnost odhodkov, vklju čenih v letne 
računovodske izkaze.  
3.2.2.  Finančni popravki zaradi nepravilnost i/pomanjkljivosti, ugotovljenih 
pred  15. februarjem vsako leto 
Pravila programskega obdobja 2014–2020 v zvezi s finan čnimi popravki zaradi nepravilnosti, 
ugotovljenih pred 15. februarjem vsako leto, so podobna pravilom trenutnega programskega 
obdobja, ki so se splošno uporablja la ne glede na datum ugotovitv e nepravilnosti. Cilj je še 
naprej spodbujati države članice, da odkrivajo in odpravljajo nepravilnosti, ter izklju čiti 
zneske iz odhodkov, prijavljenih Komisiji, in s tem prepre čiti izgubo sredstev EU (glej 
točko 3.2.5).  
Nepravilne odhodke, ugotovljene na podlagi nacionalnih preverjanj ali revizij, je treba odbiti 
od računovodskih izkazov, ki se predložijo Komisiji do 15. februarja vsako leto. Nato lahko 
država članica tako popravljene zneske ponovno uporabi za nove upravi čene operacije v 
okviru programa, tako kot v sedanjem programskem obdobju. 
V primeru revizij EU, ki se v zvezi z odhodki  izvedejo pred predložitvijo potrjenih 
računovodskih izkazov Komisiji in pri katerih so ugot ovljene nepravilnosti, zaradi katerih so 
potrebni finan čni popravki, sta mogo ča dva scenarija, tako kot v sedanjem programskem 
obdobju. Če se država članica strinja, da je potreben finan čni popravek, in ukrepa, bo lahko 
ponovno uporabila popravljene zneske za nove upravi čene operacije ( člen 145(4) uredbe o 
skupnih dolo čbah). Če se država članica ne strinja, bo Komi sija sprejela sklep o finan čnem 
popravku na podlagi kontradi ktornega postopka iz člena 145 uredbe o skupnih dolo čbah. Ta 
finančni popravek bo vedno izveden v neto znesku, pri čemer se bo dodelitev programu in 
državi članici sorazmerno zmanjšala. Država članica tega zneska ne bo mogla ponovno 
uporabiti.  
                                                            
8 Ta datum se lahko v izjemnih primerih podaljša do 1. marca na zahtevo države članice; glej člen 59(5) 
finančne uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta. 
 
15 
 3.2.3.  Ocena zakonitosti in pravilnosti, ki jo izvede Komisija na podlagi 
računovodskih izkazov, revizijskega mn enja in spremnih dokumentov, 
predloženih do 15. februarja vsako leto 
Uvedba nove dolo čbe o letnem poro čanju držav članic in neto finan čnih popravkih pomeni, 
da bo Komisija spremenila na čin izvajanja svojih odgovornosti.  Komisija bo ocenila in 
pregledala revizijska mnenja (elemente v zvezi  z delovanjem sistemov ter zakonitostjo in 
pravilnostjo), letna poro čila o nadzoru, vklju čno s sporo čenimi stopnjami napak, ter izjave o 
upravljanju in letne povzetke v treh meseci h od prejetja teh dokumentov, predloženih do 
15. februarja. Komisija bo na tej podlagi izvedla oceno tveganja in sprejela na črt revizij, v 
katerem bo opredelila potrebne revizije na podl agi tveganja, usmerjen e v izbrane programe.  
Komisija bo izvedla svoje revizije na podlag i tveganj do konca koledarskega leta, v katerem 
država članica predloži revizijska mnenja, izja ve o upravljanju in povezane dokumente. Z 
revizijami brez obiska in revizijami na kr aju samem ter ponovno izvedbo vzorcev nacionalnih 
revizij bo preverila, ali so sporo čene informacije zanesljive in  torej pomenijo primerno 
podlago za zagotavljanje zakonitosti in prav ilnosti. Prednost bo namenjena revizijskim 
programom, ki bistveno vplivajo na pla čila Komisije za ustrezen sklad v obra čunskem letu. 
Pretekla u činkovitost organov držav članic se bo prav tako upoš tevala pri opredelitvi 
prednostnih nalog reviz ije na podlagi tveganj.  
3.2.4.  Opredelitev nepravilnosti, ki pomenijo resno pomanjkljivost, na podlagi 
revizij EU po  15. februarju vsako leto 
Če se z revizijami EU (Komisije ali Evropskega ra čunskega sodiš ča), izvedenimi po 
15. februarju vsako leto, ugotovijo nepravilnosti,  ki dokazujejo resno pomanjkljivost, ki 
vpliva na ustrezno obra čunsko leto, mora Komisija sprejeti uraden sklep o uporabi 
finančnega popravka, če so izpolnjeni pogoji, opredeljeni v uredbi. Komisija v zvezi s tem 
nima diskrecijske pravice. Posledi čni finančni popravek je vedno izveden v neto znesku. To 
pomeni, da se dodelitev programu in skupna dodelitev države članice samodejno znižata za 
znesek popravka, čeprav se v kontradiktornem postopku država članica strinja z rezultati 
revizije in finan čnim popravkom. Zato zadevna država članica zneska, ki je predmet takšnega 
neto finan čnega popravka, ne more ponovno uporabiti v drugem programu.  
Pogoja, dolo čena v uredbi, na podlagi katerih mo ra Komisija uporabiti neto finan čne 
popravke, sta: 
− Nepravilnosti, ugotovljene z revizijami EU, k ažejo na resno pomanjkljivost, ki vpliva na 
obračunsko obdobje, za katero je država članica predložila izjavo o upravljanju in 
revizijsko mnenje, v katerem težava ni bila ugotovljena.  
− Država članica po 15. februarju in pred ugotovitvijo pomanjkljivosti z revizijami EU ni 
ugotovila težave v drugih revizijskih poro čilih, predloženih Komi siji (z ustreznimi 
ukrepi), oziroma ni sprejela ustreznih popravnih ukrepov.   
 
16 
 Nacionalni organi, pristojni za programe, 
Komisiji do 15. februarja predložijo:
-r ačunovodske izkaze,
- izjavo o upravljanju in letni povzetek,
- revizijsko mnenje in letno poro čilo o 
nadzoru.
Po 15. februarju so z revizijo EU ugotovljene 
nepravilnosti, ki kažejo na resno pomanjkljivost, ki vpliva na obra čunsko 
obdobje, in ki niso bile ugotovljene v izjavi o 
upravljanju, letnem poro čilu o nadzoru ali 
revizijskem mnenju, predloženem Komisiji.
Ali je država članica težavo ugotovila že v 
drugih revizijskih poro čilih, predloženih 
Komisiji (z ustreznimi ukrepi), oziroma je 
sprejela ustrezne popravne ukrepe?
DA
Država članica lahko popravi in 
ponovno uporabi popravljene 
zneske.Komisija bo uporabila neto 
finančni popravek.
Popravljenih zneskov ni mogo če 
ponovno uporabiti.NE
 
Ko sta pogoja za neto finan čni popravek izpolnjena, bo imela država članica na voljo dva 
meseca za predložitev svojih pripomb9 in morebitnih dodatnih  revizijskih dokazov na 
zaslišanju, preden Komisija sprejme sklep o finan čnem popravku. Časovni razpored tega 
kontradiktornega postopka z državo članico je jasno dolo čen v uredbi. Ne glede na to, ali se 
država članica nazadnje strinja s stališ čem Komisije v zvezi z zahtevanim finan čnim 
popravkom, mora Komisija sprejeti uraden skle p najpozneje šest mesecev od zaslišanja z 
državo članico.  
Opredelitev resne pomanjkljivosti 
Zaradi zagotovitve pravne varnosti je pojem „resna pomanjkljivost pri uspešnem delovanju 
sistema upravljanja in nadzora“ oprede ljen v sami uredbi o skupnih dolo čbah (člen 2). 
Dejansko to pomeni, da je pomanjkljivost resna, če je pomanjkljivost v zvezi z eno od 
ključnih zahtev sistema takšna, da povzro či tveganje za pomembno napako. 
                                                            
9  V primeru predlaganega ekstrapoliranega ali pavšalnega popravka sta dovoljena dodatna dva meseca, da 
država članica dokaže, da je deja nski obseg nepravilnosti manjši od ocen Komisije. 
 
17 
 Člen 2(39) uredbe o skupnih dolo čbah: 
[…] 
„resna pomanjkljivost pri uspešnem delovanju sist ema upravljanja in nadzora“ za namene izvajanja 
skladov in ESPR v okviru četrtega dela pomeni pomanjkljivost, zar adi katere so potrebne bistvene 
izboljšave v sistemu, ker takšna nepravilnost, za sklade in ESPR, predstavlja resno tveganje za 
nastanek nepravilnosti in zaradi obstoja katere ni mogo če izdati revizijskega poro čila o delovanju 
sistema upravljanja in nadzora, brez pridržka. 
[…] 
V skladu z uredbo o skupnih dolo čbah je Komisija pooblaš čena, da v delegiranem aktu dolo či 
podrobna pravila v zvezi z merili za oceno de lovanja sistemov upravljanja in nadzora, 
vključno z glavnimi vrstami resnih  pomanjkljivosti, merili za dolo čanje ravni finan čnega 
popravka, ki ga je treba uporabiti, in merili za uporabo pavšalnih ali ekstrapoliranih finan čnih 
popravkov. Delegirani akt se bo splošno uporabljal, ne glede na čas ugotovitve 
pomanjkljivosti. 
Delegirani akt bo temeljil na sedanjem  usmerjevalnem okviru za oceno klju čnih zahtev 
sistemov upravljanja in nadzora ter za dolo čitev ravni pavšalnih popravkov. Komisija bo zato 
imela zanesljivejšo pravno podlago v primerjavi s sedanjim programskim obdobjem, pri 
čemer namerava delegira ni akt sprejeti v za četku februarja 2014. Zato bodo vse 
zainteresirane strani v program u vnaprej dobro poznale merila za oceno in ravni pavšalnih 
popravkov.  
Komisija predvideva pristop, v skladu s kate rim bo ugotovila obstoj resne pomanjkljivosti na 
podlagi ocene klju čnih zahtev sistema (glej diagram spodaj) , ko se bo za vsaj  eno od glavnih 
ključnih zahtev (s krepkim tiskom v diagramu spodaj) ali za dve drugi klju čni zahtevi štelo, 
da delujeta delno ali da ne  delujeta. V takšnih primerih  bo uporabila pavšalni finan čni 
popravek, razen če lahko država članica v štirih mesecih zagotovi natan čnejšo oceno tveganja 
na podlagi revizije ustreznega in reprezenta tivnega vzorca zadevnih odhodkov kot podlago za 
ekstrapolirani popravek.  
Predvideno je, da se bodo ohranile  sedanje ravni pavšalnega popravka: 5 %, 10 %, 25 % in 
100 %. Ta pristop k uporabi pavšalnih popr avkov je potrjen s sodno prakso Sodiš ča.  
Kljub temu je treba v sklepu o uporabi katere koli ravni finan čnega popravka upoštevati 
sorazmernost in preostalo tveganje za prora čun Unije, kot dolo ča uredba o skupnih dolo čbah. 
Zato lahko Komisija v izrednih primerih uporabi vmesno raven pavšalnega popravka (npr. 
50 % ali 20 %). 
 
18 
 DAAli je vsaj ena od klju čnih zahtev 3, 4, 
5, 9, 12, 13 ocenjena s kategorijo 3 ali 
4 oziroma sta vsaj dve drugi klju čni 
zahtevi ocenjeni s kategorijo 3 ali 4?DA
Obstaja ena ali ve č 
resnih pomanjkljivostiNi nobene resne 
pomanjkljivosti
Komisija predlaga pavšalni 
finančni popravek, razen če lahko 
država članica utemelji 
natančnejšo oceno tveganjaNE
Izveden ni noben postopek13 ključnih zahtev sistemov upravljanja in 
nadzora:
1. Ustrezna lo čitev funkcij ter sistemov za poro čanje 
in spremljanje
2. Ustrezni postopki za zagotovitev zanesljivega 
sistema za beleženje podatkov
3. Ustrezni postopki za izbiro operacij
4.Ustrezno preverjanje upravljanja
5. Ustrezna revizijska sled
6. Učinkovito izvajanje ukrepov proti goljufijam
7. Ustrezni postopki za izjavo o upravljanju in letni 
povzetek
8. Ustrezni postopki za zahtevke za pla čila
9. Ustrezni postopki za pripravo in potrjevanje letnih 
računovodskih izkazov
10. Ustrezni postopki za ra čunalniško hranjenje 
evidenc
11. Ustrezni postopki za hranjenje evidenc o 
ustavitvah pla čil in izterjavah
12. Ustrezne revizije sistemov in revizije operacij
13. Ustrezni postopki za zanesljivo revizijsko mnenje 
in za pripravo letnega poro čila o nadzoru4 kategorije za oceno ravni skladnosti in 
ocenjevanje klju čnih zahtev
Kategorija 1:  deluje dobro; potrebne 
so samo manjše 
izboljšave
Kategorija 2:   deluje, vendar so potrebne 
nekatere izboljšave
Kategorija 3:   delno deluje; potrebne so 
znatne izboljšave
Kategorija 4:   v bistvu ne deluje
Država članica v 4 mesecih 
predloži oceno zneska 
popravka
NE
Komisija sprejme 
ekstrapolirani popravekKomisija sprejme 
pavšalni popravek
 
 
19 
  
Višja raven popravka za ponavljajo če se pomanjkljivosti 
Kadar so z revizijami EU ugotovljene enak e pomanjkljivosti kljub predhodnemu finan čnemu 
popravku, namerava Komisija v delegirani akt vklju čiti določbo, v skladu s katero je 
dovoljena višja stopnja popravka kot pr i prvem popravku. To bo jasno sporo čilo državam 
članicam, da morajo zagotoviti hitro in trajno prilagoditev sistemov upravljanja in nadzora, 
potem ko se odkrije resna pomanjkljivost. 
Podrobnosti v zvezi s predvideni m postopkom za uporabo neto finan čnih popravkov za 
sklade kohezijske politike so navedene v Prilogi 2. 
3.2.5.  Zbliževanje dobrih praks za nadzor ni sistem Komisije v deljenem 
upravljanju 
Za obdobje 2007–2013 glavni preventivni pravni in strument, ki pomeni pritisk na države 
članice, da vzpostavijo u činkovite sisteme upravljanja in  nadzora, zajema postopke za 
prekinitev ali za časno ustavitev pla čil v operativni program (ali njegov del). Komisija meni, 
da so bili ti postopki klju čni za znatno izboljšanje stope nj napak v primerjavi z 
obdobjem 2000–2006.  
Postopki za prekinitev in za časno ustavitev pla čil za obdobje 2012–2013 skupaj  
 ESRR in Kohezijski sklad  ESS 
Opozorila  175 16 
Prekinitve  184 60 
Predhodne za časne ustavitve  137 34 
Sklepi o za časni ustavitvi  6, ki zajemajo 13 programov 11, ki zajemajo 11 programov
 
Kljub temu se je izkazalo, da  napredek pri zmanjševanju stopenj napak ni zadosten, zato bodo 
za naslednje programsko obdobje obstoje či preventivni instrumenti dopolnjeni z mo čnejšimi 
korektivnimi instrumenti, pri čemer bodo najboljše prakse razširjene na podro čja politike v 
deljenem upravljanju.  
Ključni sestavni deli nadzornega sistem a Komisije za programsko obdobje 2014–2020 so 
torej naslednji: 
– prekinitve in za časne ustavitve pla čil (člena 83 in 142 uredbe o skupnih dolo čbah), ki 
so na voljo za kohezijsko politiko v okvi ru sedanjega programskega obdobja 2007–
2013, 
– obvezni neto finan čni popravki za resne pomanjklji vosti sistemov na podlagi nove 
določbe (člen 145(7)), uvedene v uredbi o skupnih dolo čbah. 
 
20 
 Z uvedbo pravne podlage za obvezne neto finan čne popravke, če so izpolnjeni nekateri 
pogoji, bo v naslednjem programskem obdobju odpravljena pomanjkljivost v sedanjem 
pravnem okviru, na katero sta opozorila Evro pski parlament in Svet v svojih priporo čilih 
glede razrešnice za zadnja leta. Odvra čilni učinek novih dolo čb o neto finan čnih popravkih, v 
skladu s katerimi države članice ne morejo ponovno uporabiti popravljenih in izterjanih 
zneskov ter zato ta sredstva izgubijo, bo znatno ve čji kot v sedanjem obdobju in bo zagotovil 
odločne spodbude za ureditve u činkovitega nadzora. 
To zbliževanje s praksami, ki so že vzpos tavljene za skupno kmetijsko politiko, bo dopolnilo 
pravne instrumente, ki jih im a Komisija na voljo za uveljav ljanje svoje nadzorne vloge v 
okviru skladov kohezijske politike, vklju čno s korektivnimi instrumenti, in bo dodatno 
spodbudilo uskladitev pra vnega okvira na prora čunskih podro čjih EU v deljenem upravljanju.