OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Digitalno gospodarstvo spreminja način medsebojnega sporazumevanja, porabe in poslovanja. Digitalna podjetja rastejo veliko hitreje kot gospodarstvo na splošno, ta trend pa naj bi se še nadaljeval. Digitalne tehnologije družbi prinašajo veliko koristi, z davčnega vidika pa ustvarjajo priložnosti za davčne uprave in ponujajo rešitve za zmanjšanje upravnih bremen, omogočanje lažjega sodelovanja med davčnimi organi ter obravnavanje davčnih utaj.

Vendar digitalizacija prinaša tudi pritisk na mednarodni davčni sistem zaradi spreminjanja poslovnih modelov. Oblikovalci politik se zdaj trudijo, da bi poiskali rešitve, s katerimi bi bilo mogoče zagotoviti pravično in učinkovito obdavčitev v času, ko se pospešuje digitalna preobrazba gospodarstva, obstoječa pravila o obdavčitvi dohodkov pravnih oseb pa so zastarela in ne morejo slediti takšnemu razvoju. Pri uporabi trenutnih pravil o davku od dohodkov pravnih oseb za digitalno gospodarstvo je prišlo do neusklajenosti med krajem, kjer so obdavčeni dobički, in krajem, kjer je ustvarjena vrednost. Zlasti trenutna pravila niso več ustrezna v sedanjih okoliščinah, ko je spletno trgovanje prek meja brez fizične prisotnosti lažje, ko se podjetja močno opirajo na neopredmetena sredstva, ki jih je težko vrednotiti, in ko so vsebine, ki jo ustvarijo uporabniki, in zbiranje podatkov postali glavne dejavnosti za ustvarjanje vrednosti digitalnih podjetij. Telesa na mednarodni ravni, kakršno je skupina G20, priznavajo, da je treba sprejeti ukrepe za prilagoditev pravil o davku od dohodkov pravnih oseb digitalnemu gospodarstvu. Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) je to vprašanje preučila v okviru projekta OECD/G20 za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička. Skupina G20 je na svojem srečanju marca 2017 organizacijo OECD zaprosila, naj za srečanje finančnih ministrov skupine G20 aprila 2018 pripravi vmesno poročilo o posledicah za obdavčitev digitalizacije. Vendar je verjetno, da bo sporazum na globalni ravni težko doseči.

Takšni izzivi so bili opredeljeni v sporočilu Komisije z naslovom Pravičen in učinkovit davčni sistem v Evropski uniji za enotni digitalni trg, sprejetem 21. septembra 2017. Komisija je v tem sporočilu opredelila svojo analizo davčnih izzivov, ki se pojavljajo zaradi digitalizacije svetovnega gospodarstva. Temu so sledili sklepi, ki jih je 19. oktobra 2017 sprejel Evropski svet, v katerih je izpostavil potrebo, da se vzpostavi učinkovit in pošten davčni sistem, primeren za digitalno dobo, in navedel, da z zanimanjem pričakuje ustrezne predloge Komisije do začetka leta 2018. Tudi Svet ECOFIN je v svojih sklepih z dne 5. decembra 2017 izrazil pričakovanje, da bodo ustrezni predlogi Komisije pripravljeni do začetka leta 2018, „in sicer ob upoštevanju ustreznega razvoja v tekočem delu OECD in na podlagi ocene pravne in tehnične izvedljivosti ter ekonomskega vpliva morebitnih odzivov na izzive pri obdavčenju dobička v digitalnem gospodarstvu“.

Trenutna pravila o davku od dohodkov pravnih oseb temeljijo na načelu, da bi bilo treba dobičke obdavčiti tam, kjer se ustvarja vrednost. Vendar so bila ta v glavnem oblikovana na začetku 20. stoletja za tradicionalna fizična podjetja in določajo, v katerih okoliščinah ima posamezna država pravico do obdavčitve („kraj obdavčitve“) in koliko dohodkov pravnih oseb je dodeljeno posamezni državi („znesek obdavčitve“), in sicer v veliki meri glede na fizično prisotnost v navedeni državi in brez upoštevanja vrednosti, ki se ustvari z udeležbo uporabnikov v navedeni jurisdikciji. To pomeni, da nerezidenti za namene obdavčitve postanejo davčni zavezanci v posamezni državi samo, če so prisotni toliko, kot je to tam značilno za stalno poslovno enoto. Vendar takšna pravila ne zajamejo svetovnega dosega digitalnih dejavnosti, kadar fizična prisotnost ni več potrebna za opravljanje digitalnih storitev. Zato so potrebni novi kazalniki pomembne gospodarske prisotnosti, da bi lahko določili pravice do obdavčitve v zvezi z novimi digitaliziranimi poslovnimi modeli. Ko je poslovanje obdavčljivo v posamezni državi, je treba še določiti dobiček, ki se s tem poslovanjem ustvari, in ga pripisati tej državi. V trenutnem okviru davka od dohodkov pravnih oseb se pravila za določanje transfernih cen uporabljajo za pripisovanje dobička multinacionalnih skupin različnim državam na podlagi analize funkcij, sredstev in tveganj znotraj vrednostne verige v skupini. V okviru obdavčitve dobičkov podjetij, ki se lahko pripišejo stalni poslovni enoti, se postavi hipoteza o ločenem subjektu, smernice OECD za določanje transfernih cen pa se uporabljajo po analogiji. Vendar trenutna pravila, ki so bila razvita za tradicionalne poslovne modele, ne odražajo dejstva, da imajo digitalni poslovni modeli drugačne značilnosti od tradicionalnih v smislu ustvarjanja vrednosti. To izkrivlja konkurenco in negativno vpliva na javne prihodke. Digitalno gospodarstvo je močno odvisno od neopredmetenih sredstev, kot so uporabniški podatki, in razvija metode podatkovne analitike, da bi iz uporabniških podatkov pridobilo vrednost. Ti vzorci poslovanja so čedalje pomembnejši dejavniki ustvarjanja vrednosti v multinacionalnih skupinah in jih je težko vrednotiti. Izziv prepoznavanja in vrednotenja neopredmetenih sredstev ter določanja njihovega prispevka k ustvarjanju vrednosti v okviru skupine zahteva nove metode za pripisovanje dobička, ki bolje zajamejo ustvarjanje vrednosti v novih poslovnih modelih.

Cilj tega predloga je obravnavati vprašanja, ki se pojavljajo zaradi digitalnega gospodarstva z opredelitvijo celovite rešitve v okviru obstoječih sistemov obdavčitve dohodkov pravnih oseb držav članic. Predlog zagotavlja skupen sistem za obdavčitev digitalnih dejavnosti v EU, ki ustrezno upošteva značilnosti digitalnega gospodarstva.

Prvič, ta predlog določa pravila za določitev obdavčljivega neksusa za digitalna podjetja, ki poslujejo čezmejno, v primeru, da niso fizično tržno prisotna (v nadaljnjem besedilu: pomembna digitalna prisotnost). Potrebni so novi kazalniki za takšno pomembno digitalno prisotnost, da se določijo in zaščitijo pravice do obdavčitve držav članic v zvezi z novimi digitaliziranimi poslovnimi modeli.

Drugič, ta predlog določa načela za pripisovanje dobičkov digitalnemu poslovanju. Ta načela bi morala bolje zajeti ustvarjanje vrednosti digitalnih poslovnih modelov, ki se močno opirajo na neopredmetena sredstva.

Ta direktiva se bo, ko jo bodo države članice prenesle v nacionalno zakonodajo, uporabljala za čezmejne digitalne dejavnosti v Uniji, tudi če veljavni sporazumi o izogibanju dvojnemu obdavčevanju med državami članicami niso bili ustrezno spremenjeni. Uporabljala se bo tudi, če podjetje s sedežem v jurisdikciji zunaj Unije posluje s pomembno digitalno prisotnostjo v državi članici, če ni veljavnega sporazuma o izogibanju dvojnemu obdavčevanju med zadevno državo članico in zadevno jurisdikcijo.

•Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

Ta predlog je del prizadevanj na ravni EU in na mednarodni ravni, da bi se trenutni davčni okvir prilagodil digitalnemu gospodarstvu.

Izziv zagotoviti, da bodo dohodki akterjev v digitalnem gospodarstvu pravično obdavčeni, je bil na mednarodni ravni že opredeljen v okviru ukrepa 1 poročila v okviru projekta OECD/G20 za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička, ter v vmesnem poročilu OECD o obdavčenju digitalnega gospodarstva, ki je bilo predstavljeno na srečanju finančnih ministrov skupine G20 marca 2018. Vmesno poročilo odraža različne možnosti za obravnavanje tega izziva, OECD pa namerava poiskati rešitev, ki bo temeljila na soglasju, do leta 2020.

Komisija priznava, da bi bilo glede na globalno naravo tega izziva najbolje poiskati večstranske mednarodne rešitve za obdavčitev digitalnega gospodarstva. Komisija tesno sodeluje z OECD, da bi podprla razvoj mednarodne rešitve. Vendar je napredek na mednarodni ravni težko doseči zaradi zapletenosti problema in velikega števila različnih vprašanj, ki jih je treba obravnavati, in za oblikovanje mednarodnega soglasja bo potrebno še nekaj časa. Zato se je Komisija odločila za ukrepanje. Cilj tega predloga je prispevati k tekočemu delu na ravni OECD, ki je še vedno bistvenega pomena za oblikovanje globalnega soglasja o tej temi. Z opredelitvijo vizije EU, kako celovito obravnavati izzive digitalnega gospodarstva, bo predlagana direktiva zgled, ki bo vplival na mednarodne razprave o globalni rešitvi. EU bi morala spodbujati in podpirati globalne partnerje, naj delajo korake v tej smeri.

Ta predlog na ravni EU izhaja iz številnih pobud, ki jih je sprejela Komisija, da bi zagotovila pravično in učinkovito obdavčitev dohodkov pravnih oseb v Uniji.

S širšega vidika je treba poudariti, da bi bil predlog o skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb (v nadaljnjem besedilu: CCCTB) optimalna rešitev za zagotovitev pravičnejše in učinkovitejše obdavčitve dohodkov pravnih oseb v EU. Vendar CCCTB s svojim trenutnim področjem uporabe ne bi zagotavljala strukturne rešitve za nekatere pomembne izzive pri obdavčitvi podjetij v digitalnem gospodarstvu. To pa zato, ker ima CCCTB omejeno področje uporabe (obvezna je le za velike multinacionalne družbe) in ker opredelitev stalne poslovne enote v CCCTB sledi tisti, ki se trenutno uporablja na mednarodni ravni. Poleg tega je mogoče, da pravila o dodelitvi dobička (dodelitev s formulo) v okviru CCCTB ne zajemajo v zadostni meri digitalnih dejavnosti podjetja. Pravila o obdavčljivem neksusu za digitalne dejavnosti bi bilo treba vključiti v CCCTB. Poleg tega bi bilo treba v zvezi z dodelitvijo dobičkov velikih multinacionalnih skupin prilagoditi pristop dodelitve s formulo v CCCTB, da bi se učinkovito zajele digitalne dejavnosti. Komisija pozdravlja spremembe v poročilih Odbora za ekonomske in monetarne zadeve Evropskega parlamenta o skupni osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb in CCCTB in meni, da so dobra osnova za nadaljnje delo za zagotovitev pravične obdavčitve digitalnih dejavnosti. Komisija je pripravljena na sodelovanje z državami članicami in Parlamentom, da bi preučila, kako se lahko določbe v tej direktivi vključijo v CCCBT.