Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2021/C 91/09)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI ENOTNEGA DOKUMENTA

„COTEAUX DES BARONNIES“

PGI-FR-A1159-AM02

Datum obvestila: 14. december 2020

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Organoleptični opis vin

Organoleptični opis proizvodov je bil spremenjen tako, da natančneje opisuje barvo vin.

Za rdeča vina je dodan stavek: „So izrazitih barv, ki segajo od rubinasto do granatno rdeče.“

Za vina rosé: „Vina rosé ponujajo paleto barv od bledo vijolične do izrazitejših in lososno rožnatih obarvanj.“

In za bela vina: „Bela vina ponujajo barve, ki segajo od bledo rumene z zelenimi odtenki do zlato rumene.“

2. Geografsko območje in območje v neposredni bližini

Sestava geografskega območja in območja v neposredni bližini je bila preoblikovana v seznam občin v skladu z geografskim kodeksom iz leta 2020, ki je nacionalna referenca in vsebuje imenik občin po departmajih. To preoblikovanje v seznam občin je oblikovna sprememba, ki ne spreminja geografskega območja in območja v neposredni bližini.

3. Trsni izbor

Trsni izbor, določen za proizvodnjo vin z ZGO „Coteaux des Baronnies“, je dopolnjen z naslednjimi 10 sortami vinske trte: artaban N, floréal B, monarch N, muscaris B, prior N, solaris B, soreli B, souvignier gris, vidoc N in voltis B.

Te sorte vinske trte so odporne proti suši in ožigu. Omogočajo manjšo uporabo fitofarmacevtskih sredstev, obenem pa glede na fiziološke in enološke lastnosti ustrezajo sortam vinske trte, ki se uporabljajo za proizvodnjo ZGO. Ne spreminjajo značilnosti vin z ZGO.

4. Glavne točke specifikacije proizvoda, ki se preverjajo

Spremenjena sta seznam glavnih točk, ki jih je treba preverjati, in metoda njihovega ocenjevanja, da se pojasni, da v primeru anomalije, odkrite med notranjim nadzorom, organoleptični preskus neustekleničenih in ustekleničenih vin opravi organizacija za zaščito in upravljanje. To ustreza določbam iz načrta nadzora.

5. Organ, pristojen za nadzor

Poglavje III specifikacije proizvoda z zaščiteno geografsko označbo „Coteaux des Baronnies“ je dopolnjeno s kontaktnimi podatki Institut national de l’origine et de la qualité (INAO, nacionalni inštitut za poreklo in kakovost), ki je organ, pristojen za nadzor. Nadzor v imenu inštituta INAO opravi nadzorni organ CERTIPAQ.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

Coteaux des Baronnies

2. Vrsta geografske označbe

ZGO – zaščitena geografska označba

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

5. Kakovostno peneče vino

4. Opis vin

Analitske lastnosti mirnih vin

Zaščitena geografska označba „Coteaux des Baronnies“ se uporablja za mirna in kakovostna peneča rdeča in bela vina ter vina rosé.

Mirna vina z zaščiteno geografsko označbo „Coteaux des Baronnies“ imajo najmanj 10,5-odstotni volumenski delež skupnega alkohola.

Za mirna vina so delež skupnega alkohola (mejna vrednost) ter vsebnosti skupnih kislin (prag), hlapnih kislin (mejna vrednost) in skupnega žveplovega dioksida (mejna vrednost) določeni z zakonodajo Skupnosti.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 9 Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Organoleptične lastnosti vin

Rdeča vina so bogata in harmonična. Intenzivnost sadnih arom se spreminja glede na uporabljene sorte vinske trte in postopke. Na splošno imajo taninsko strukturo, uravnoteženo z značilno svežino. So izrazitih barv, ki segajo od rubinasto do granatno rdeče.

Bela vina in vina rosé imajo zanimive profile z bolj izraženo sadno noto („sveže sadje“, „eksotično sadje“) kot mineralnostjo. Prijetna živahnost teh vin jim zagotavlja svežino. Vina rosé ponujajo paleto barv od bledo vijolične do izrazitejših in lososno rožnatih obarvanj. Bela vina ponujajo barve, ki segajo od bledo rumene z zelenimi odtenki do zlato rumene.

Analitske in organoleptične lastnosti kakovostnih penečih vin

Za kakovostna peneča vina so delež dejanskega alkohola (prag), delež skupnega alkohola (prag za osnovno vino) ter vsebnosti skupnih kislin (prag), hlapnih kislin (mejna vrednost) in skupnega žveplovega dioksida (mejna vrednost) določeni z zakonodajo Skupnosti.

Kakovostna peneča vina ponujajo podobne palete arom kot mirna vina, njihova struktura pa je lepo uravnotežena s prefinjenim penjenjem.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

(a) Posebni enološki postopki

Posebni enološki postopek

Za enološke postopke veljajo obveznosti na ravni Skupnosti ter iz zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.

(b) Največji donosi

90 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Trgatev, vinifikacija in obdelava vin z zaščiteno geografsko označbo „Coteaux des Baronnies“ potekajo na ozemlju naslednjih 65 občin v departmaju Drôme v skladu z uradnim geografskim kodeksom iz leta 2020:

Arpavon, Aubres, Aulan, Ballons, Barret-de-Lioure, Beauvoisin, Bellecombe-Tarendol, Bénivay-Ollon, Bésignan, Buis-les-Baronnies, La Charce, Châteauneuf-de-Bordette, Chaudebonne, Chauvac-Laux-Montaux, Condorcet, Cornillac, Cornillon-sur-l'Oule, Curnier, Eygalayes, Eygaliers, Eyroles, Ferrassières, Izon-la-Bruisse, Laborel, Lachau, Lemps, Mévouillon, Montauban-sur-l'Ouvèze, Montaulieu, Montbrun-les-Bains, Montferrand-la-Fare, Montfroc, Montguers, Montréal-les-Sources, Pelonne, La Penne-sur-l'Ouvèze, Pierrelongue, Les Pilles, Plaisians, Le Poët-en-Percip, Le Poët-Sigillat, Pommerol, Propiac, Reilhanette, Rémuzat, Rioms, La Roche-sur-le-Buis, Rochebrune, La Rochette-du-Buis, Roussieux, Sahune, Saint-Auban-sur-l'Ouvèze, Saint-Ferréol-Trente-Pas, Saint-May, Saint-Sauveur-Gouvernet, Sainte-Euphémie-sur-Ouvèze, Sainte-Jalle, Séderon, Valouse, Verclause, Vercoiran, Vers-sur-Méouge, Villebois-les-Pins, Villefranche-le-Château in Villeperdrix.

7. Glavne sorte vinske trte

abouriou B

alicante henri bouschet N

aligoté B

alphonse lavallée N

altesse B

aléatico N

aramon N

aramon blanc B

aramon gris G

aranel B

arinarnoa N

arriloba B

arrufiac B – arrufiat

artaban N

aubin B

aubun N – murescola

auxerrois B

bachet N

barbaroux Rs

baroque B

biancu gentile B

blanc dame B

bouchalès N

bouillet N

bourboulenc B – doucillon blanc

brachet N – braquet

brun fourca N

brun argenté N – vaccarèse

béclan N – petit béclan

béquignol N

cabernet franc N

cabernet-sauvignon N

caladoc N

calitor N

camaralet B

carcajolo N

carcajolo blanc B

carignan N

carignan blanc B

carmenère N

castets N

chambourcin N

chardonnay B

chasan B

chasselas B

chatus N

chenanson N

chenin B

cinsaut N – cinsault

clairette B

clairette rose Rs

clarin B

claverie B

codivarta B

colobel N

colombard B

colombaud B - bouteillan

corbeau N – douce noire

cot N – malbec

couderc noir N

counoise N

courbu B - gros courbu

courbu noir N

couston N

crouchen B – cruchen

césar N

duras N

durif N

egiodola N

ekigaïna N

etraire de la dui N

fer N - fer servadou, braucol, mansois, pinenc

feunate N

floreal B

florental N

folignan B

folle blanche B

fuella nera N

furmint B

gamaret

gamay fréaux N

gamay N

gamay de bouze N

gamay de chaudenay N

ganson N

garonnet N

gascon N

genovèse B

gewurztraminer Rs

goldriesling B

gouget N

graisse B

gramon N

grassen N – grassenc

grenache N

grenache blanc B

grenache gris G

gringet B

grolleau N

grolleau gris G

gros manseng B

jacquère B

joubertin

jurançon blanc B

jurançon noir N – dame noire

landal N

lauzet B

len de l'el B – loin de l'oeil

liliorila B

listan B – palomino

lledoner pelut N

léon millot N

macabeu B – macabeo

mancin N

manseng noir N

marsanne B

marselan N

maréchal foch N

mauzac B

mauzac rose Rs

mayorquin B

melon B

merlot N

merlot blanc B

meslier saint-françois B – gros meslier

meunier N

milgranet N

molette B

mollard N

monarch N

mondeuse N

mondeuse blanche B

monerac N

montils B

morrastel N – minustellu, graciano

mourvaison N

mourvèdre N – monastrell

mouyssaguès

muresconu N – morescono

muscadelle B

muscardin N

muscaris B

muscat ottonel B – muscat, moscato

muscat cendré B – muscat, moscato

muscat d‘alexandrie B – muscat, moscato

muscat de hambourg N – muscat, moscato

muscat à petits grains blancs B – muscat, moscato

muscat à petits grains roses Rs – muscat, moscato

muscat à petits grains rouges Rg – muscat, moscato

mérille N

müller-thurgau B

nielluccio N – nielluciu

noir fleurien N

négret de banhars N

négrette N

oberlin noir N

ondenc B

orbois B

pagadebiti B

pascal B

perdea B

persan N

petit courbu B

petit manseng B

petit meslier B

petit verdot N

picardan B – araignan

pineau d'aunis N

pinot blanc B

pinot gris G

pinot noir N

piquepoul blanc B

piquepoul gris G

piquepoul noir N

plant de brunel N

plant droit N – espanenc

plantet N

portan N

portugais bleu N

poulsard N – ploussard

prior N

prunelard N

raffiat de moncade B

ravat blanc B

rayon d'or B

riesling B

riminèse B

rivairenc N – aspiran noir

rivairenc blanc B – aspiran blanc

rivairenc gris G – aspiran gris

romorantin B – danery

rosé du var Rs

roublot B

roussanne B

roussette d'ayze B

sacy B

saint côme B

saint-macaire N

saint-pierre doré B

sauvignon B – sauvignon blanc

sauvignon gris G - fié gris

savagnin blanc B

savagnin rose Rs

sciaccarello N

segalin N

seinoir N

select B

semebat N

semillon B

servanin N

seyval B

solaris B

soreli B

souvignier gris Rs

sylvaner B

syrah N – shiraz

tannat N

tempranillo N

terret blanc B

terret gris G

terret noir N

tibouren N

tourbat B

trousseau N

téoulier N

ugni blanc B

valdiguié N

valérien B

varousset N

velteliner rouge précoce Rs

verdesse B

vermentino B – rolle

vidoc N

villard blanc B

villard noir N

viognier B

voltis B

8. Opis povezave

„Posebnosti geografskega območja in posebnosti proizvoda“

Zgodovinska regija Baronnies je dobila ime po baronih de Mévouillon in de Montauban, ki so v obdobju od 11. do 13. stoletja postali zelo neodvisni od oddaljene fevdalne oblasti nemških cesarjev.

To območje, ki leži v departmaju Drôme v regiji Rhône-Alpes, je geomorfološko jasno opredeljeno. Zajema predalpski svet regij Diois in Baronnies, ki ga sestavljajo srednje visoke gore predalpske verige med gorovjem Vercors (na severu) ter gorama Mont Ventoux in Montagne de Lure (na jugu).To sredogorje ima nekaj vrhov, visokih od 1 000 do 1 600 m, je relativno težko dostopno in ima zelo razgiban relief.

Prevladujejo apnenčasta tla z veliko kamenja, pobočja ali veliki konveksni stožci s podlago iz nekoliko težje rahle prsti. Ta apnenčasta kamnita tla (tako imenovane plasti "grèzes" ali "gresses") se po eni strani povezujejo s pogosto bolj rdečkastimi tlemi z veliko kamenja na ravnih površinah starih teras in po drugi strani z bolj ali manj globokimi regosoli na pobočjih, ki izhajajo neposredno iz krednih lapornato-apnenčastih podlag. Ta tla v prvih dveh primerih omogočajo dovolj globoko ukoreninjenje, pri čemer niso preveč rodovitna, se hitro posušijo, dobro segrejejo in so prilagojena podnebnim razmeram območja (poletni primanjkljaj sredozemskega tipa pri nekoliko nižjih temperaturah zaradi nadmorske višine in/ali zaprtosti). Nekatere naplavinske terase z malo kamenja in zadostnim odvodnjavanjem so na splošno ugodne za aromatične sorte vinske trte. Zaradi velike vsebnosti laporja, ki je slabo prepusten, je nastala gosta mreža vodotokov, ki se ne združujejo, neodvisna od tektonike površja, zaradi česar ni nastalo zbirno območje, kot je območje reke Drôme.

Čeprav je podnebje še sredozemsko, se gorski vpliv kaže zlasti v nižjih temperaturah. Pripadnost sredozemskemu prostoru potrjujejo poletna suša in osončenost ter koncentracija padavin v jesenskem času. Poleg tega vegetacijo sestavljajo pušpan, hrast, gariga, trave, brin in sivka.

Vpliv gora se stopnjuje z nadmorsko višino in v smeri proti vzhodu (občine Ste Jalle, Rochebrune itd.). Za temi občinami je meja nižjih temperatur, ki pomenijo obstoj več kot štirih hladnih mesecev na leto. Ta meja sovpada z zasaditvijo vinske trte in se skoraj povsem prekriva s severno in vzhodno mejo predlaganega geografskega območja.

Vsi vinogradi so na nadmorski višini od 300 do 700 m (od tega ena četrtina nad 600 m). Zaradi te značilnosti se vinogradi regije Baronnies približujejo gorskemu vinogradništvu (na primer vinogradom v regiji Diois in Savoji).

Kot ugotavljajo geografi, take zaprte in dokaj težko dostopne pokrajine „vplivajo na način poselitve in možnosti rabe“. Tako lahko rečemo, da to velja tudi za vinogradništvo ter da se močni značaj pokrajine izraža v ljudeh in njihovih vinih. Vse občine v tem sektorju imajo značilen kmetijski profil, ki ga je oblikovalo ali usmerjalo fizično okolje. V 19. stoletju je kmetijstvo v regiji Baronnies usmerjeno v preživetje, zastarelo in revno. Kljub tem težavam je gostota kmečkega prebivalstva visoka, kmetijska gospodarstva, ki jih gospodarji pogosto obdelujejo sami, so majhna ali srednje velika. Prevladuje mešana rastlinska pridelava. Vinska trta, čeprav je ni veliko, je prisotna že v 19. stoletju. Vinogradništvu, ki je že tako obrobno, ne prizanese niti trtna uš (1870). Pol stoletja pozneje, leta 1921, vrtnarji iz sosednje vasi Mollans ustanovijo drevesnico za rastline, cepljene z ameriškimi sortami vinske trte.

Na začetku 20. stoletja se krepi razvoj drevesnic in v tem času je samo v občini Mollans sur Ouvèze do 50 drevesničarjev. To je omogočilo obnovo vinogradov, ki pa ostajajo nepomembni.

Na začetku 21. stoletja so tradicionalno mešano rastlinsko pridelavo v povezavi z rejo drobnice nadomestili sadovnjaki in vinogradi, ki se po dolinah širijo v notranjost.

Prevladuje rdeče vino, ki predstavlja od 70 do 75 % proizvedenih količin.

V lokalnem trsnem izboru daleč najbolj prevladujejo rdeče sorte vinske trte grenache N (30 %) ter cabernet-sauvignon N, merlot N in syrah N (vsaka od 15 do 20 %). Gamay N in druge sorte vinske trte pa so manj pomembne (manj kot 10 %).

Zanimivo je, da je zasajenih malo belih sort vinske trte (manj kot 10 %).Ta položaj razkriva izvirnost te zaščitene geografske označbe, ki daje prednost zasajanju rdečih sort na svežih glinasto-apnenčastih tleh, na katerih se drugje odločajo za nasade belih sort.

Vzročna povezava med posebnostmi geografskega območja in posebnostmi proizvoda

Vse občine območja so razvrščene v gorsko območje na podlagi priznavanja omejitve zaradi nadmorske višine in naklona tal, ki zmanjšuje možnosti rabe tal in povečuje stroške pridelave.

Kljub konkurenčnim kulturam s podobnimi zahtevami (marelice, oljke), bližini priznanih vinogradov s kontrolirano označbo porekla (Côtes du Rhône, Ventoux) in močni konkurenci na trgu, ki jo povečujeta izoliranost in težji dostop do trgov (oddaljenost od velikih prometnih osi), se vinska trta upira in vztraja na tem območju, medtem ko je bolj vzhodno že izginila.

To kaže, da je skupnost regije Baronnies kljub številnim težavam predana vinogradništvu. Podatki splošnih popisov kmetijstva dokazujejo, da je v teh občinah vinska trta stalno prisotna od leta 1929. Današnja oblika vinogradov je nastala na podlagi shem za prestrukturiranje (1970–1980). Poleg tega so vinogradi stalno prisotni in trdno zasidrani v tradiciji. Njihovo nedavno prestrukturiranje priča o odločenosti vinogradnikov in njihovi zavezanosti vinogradništvu.

Z omenjenim prestrukturiranjem (70. in 80. leta) so bile uvedene številne sorte vinske trte, od katerih so bile nekatere nato izključene iz trsnega izbora (na primer gamay N), kar dokazuje, da so vinogradniki obogatili svoje strokovno znanje o sortah in njihovemu prilagajanju različnim in včasih zahtevnim geološkim in pedoklimatskim razmeram (zmrzal, mraz). To strokovno znanje predstavlja močno vez z ozemljem v teh izvirnih okoliščinah mešane rastlinske pridelave. Prisotnost vinske trte na določenem pobočju ali vrhu planote je premišljena in je plod več desetletnih izkušenj. Vinogradniki regije Baronnies zelo dobro poznajo svoje ozemlje, kar je pomembno jamstvo kakovosti za prihodnost vin. Prepoznavanje kmetijskega potenciala teh kompleksnih in razdrobljenih območij z zelo različnimi izpostavljenostmi in nakloni tal je danost, ki je v središču procesa zagotavljanja vrednosti proizvoda z zaščiteno geografsko označbo.

Ta dežela nasprotij se vse bolj odpira turizmu in v celoti izkorišča svoje prednosti: podnebje (osončenost, še sredozemsko podnebje na jugu departmaja Drôme), „domače“ proizvode in pokrajino. Vinogradi, sadovnjaki in nasadi oljk na gričih, polja sivke na planotah, zemljišča, zarasla z garigo, globeli, katerih pobočja poskušajo zadržati rdeči in črni bori, so viri, ki jih je treba ohranjati, upravljati in ceniti. S tem namenom je bil ustanovljen naravni park Baronnies (regionalni park), ki bo moral zagotoviti soobstoj turizma, lokalnega gospodarstva, razvoja podeželja in varstva okolja.

Gorski vplivi zaradi nadmorske višine v povezavi z osončenjem predalpskega sveta na tej zemljepisni širini zagotavljajo harmoničnost rdečih vin, ki so oljnata in obenem tanična.

Tla, nastala večinoma iz lapornatih in apnenčastih kamnin, dajejo belim vinom in vinom rosé aromatični profil, v katerem prevladujeta sadje in mineralnost.

Nadmorska višina pa kakovostnim penečim vinom zagotavlja svežino ter lepo ravnotežje med strukturo in prefinjenim penjenjem.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Označevanje

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

na etiketi je naveden logotip ZGO Evropske unije, navedba „zaščitena geografska označba“ pa je nadomeščena s tradicionalnim izrazom „Vin de Pays“.

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema v zvezi s proizvodnjo na razmejenem geografskem območju.

Opis pogoja:

območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo in obdelavo vin z zaščiteno geografsko označbo „Coteaux des Baronnies“, obsega: na eni strani

cel departma Drôme (26), razen občin na geografskem območju, naštetih v točki 4.1,

in na drugi strani naslednje občine, navedene po departmajih, v skladu z uradnim geografskim kodeksom iz leta 2020:

departma Hautes-Alpes (05) – (126 občin):

Ancelle, Aspremont, Aspres-lès-Corps, Aspres-sur-Buëch, Aubessagne, Avançon, Baratier, Barcillonnette, Barret-sur-Méouge, La Bâtie-Montsaléon, La Bâtie-Neuve, La Bâtie-Vieille, La Beaume, Le Bersac, Bréziers, Buissard, Chabestan, Chabottes, Champoléon, Chanousse, La Chapelle-en-Valgaudémar, Châteauneuf-d'Oze, Châteauroux-les-Alpes, Châteauvieux, Chorges, Crévoux, Crots, Dévoluy, Embrun, Éourres, L'Épine, Esparron, Espinasses, Étoile-Saint-Cyrice, La Fare-en-Champsaur, La Faurie, Forest-Saint-Julien, Fouillouse, La Freissinouse, Furmeyer, Gap, Garde-Colombe, Le Glaizil, La Haute-Beaume, Jarjayes, Laragne-Montéglin, Lardier-et-Valença, Laye, Lazer, Lettret, Manteyer, Méreuil, Monêtier-Allemont, Montbrand, Montclus, Montgardin, Montjay, Montmaur, Montrond, La Motte-en-Champsaur, Moydans, Neffes, Nossage-et-Bénévent, Le Noyer, Orcières, Orpierre, Les Orres, Oze, Pelleautier, La Piarre, Le Poët, Poligny, Prunières, Puy-Saint-Eusèbe, Puy-Sanières, Rabou, Rambaud, Réallon, Remollon, Ribeyret, La Roche-des-Arnauds, Rochebrune, La Rochette, Rosans, Rousset, Saint-André-d'Embrun, Saint-André-de-Rosans, Saint-Apollinaire, Saint-Auban-d'Oze, Saint-Bonnet-en-Champsaur, Saint-Étienne-le-Laus, Saint-Firmin, Saint-Jacques-en-Valgodemard, Saint-Jean-Saint-Nicolas, Saint-Julien-en-Beauchêne, Saint-Julien-en-Champsaur, Saint-Laurent-du-Cros, Saint-Léger-les-Mélèzes, Saint-Maurice-en-Valgodemard, Saint-Michel-de-Chaillol, Saint-Pierre-Avez, Saint-Pierre-d'Argençon, Saint-Sauveur, Sainte-Colombe, Le Saix, Saléon, Salérans, La Saulce, Le Sauze-du-Lac, Savines-le-Lac, Savournon, Serres, Sigottier, Sigoyer, Sorbiers, Tallard, Théus, Trescléoux, Upaix, Val-Buëch-Méouge, Valdoule, Valserres, Ventavon, Veynes, Villar-Loubière in Vitrolles;

departma Alpes de Haute Provence (04) – (87 občin):

Aubenas-les-Alpes, Aubignosc, Authon, Banon, Bayons, Bellaffaire, Bevons, La Brillanne, Le Caire, Céreste, Château-Arnoux-Saint-Auban, Châteaufort, Châteauneuf-Miravail, Châteauneuf-Val-Saint-Donat, Clamensane, Claret, Corbières-en-Provence, Cruis, Curbans, Curel, Dauphin, Entrepierres, L'Escale, Faucon-du-Caire, Fontienne, Forcalquier, Ganagobie, Gigors, L’Hospitalet, Lardiers, Limans, Lurs, Mallefougasse-Augès, Mane, Manosque, Melve, Mison, Montfort, Montfuron, Montjustin, Montlaux, Montsalier, La Motte-du-Caire, Nibles, Niozelles, Noyers-sur-Jabron, Les Omergues, Ongles, Oppedette, Peipin, Peyruis, Piégut, Pierrerue, Pierrevert, Redortiers, Reillanne, Revest-des-Brousse, Revest-du-Bion, Revest-Saint-Martin, La Rochegiron, Saint-Étienne-les-Orgues, Saint-Geniez, Saint-Maime, Saint-Martin-les-Eaux, Saint-Michel-l'Observatoire, Saint-Vincent-sur-Jabron, Sainte-Croix-à-Lauze, Sainte-Tulle, Salignac, Saumane, Sigonce, Sigoyer, Simiane-la-Rotonde, Sisteron, Sourribes, Thèze, Turriers, Vachères, Valavoire, Valbelle, Valernes, Vaumeilh, Venterol, Villemus, Villeneuve, Volonne in Volx;

departma Ardèche (07) – (65 občin):

Ajoux, Alba-la-Romaine, Albon-d'Ardèche, Alissas, Aubignas, Baix, Beauchastel, Beauvène, Bidon, Bourg-Saint-Andéol, Charmes-sur-Rhône, Chomérac, Coux, Creysseilles, Cruas, Dunière-sur-Eyrieux, Flaviac, Freyssenet, Gilhac-et-Bruzac, Gluiras, Gourdon, Gras, Issamoulenc, Larnas, Lyas, Marcols-les-Eaux, Meysse, Les Ollières-sur-Eyrieux, Pourchères, Le Pouzin, Pranles, Privas, Rochemaure, Rochessauve, Rompon, Saint-Bauzile, Saint-Cierge-la-Serre, Saint-Étienne-de-Serre, Saint-Fortunat-sur-Eyrieux, Saint-Georges-les-Bains, Saint-Julien-du-Gua, Saint-Julien-en-Saint-Alban, Saint-Just-d’Ardèche, Saint-Lager-Bressac, Saint-Laurent-du-Pape, Saint-Marcel-d'Ardèche, Saint-Martin-d'Ardèche, Saint-Martin-sur-Lavezon, Saint-Michel-de-Chabrillanoux, Saint-Montan, Saint-Pierre-la-Roche, Saint-Pierreville, Saint-Priest, Saint-Remèze, Saint-Sauveur-de-Montagut, Saint-Symphorien-sous-Chomérac, Saint-Thomé, Saint-Vincent-de-Barrès, Saint-Vincent-de-Durfort, Sceautres, Le Teil, Valvignères, Veyras, Viviers in La Voulte-sur-Rhône;

departma Vaucluse (84) – (95 občin):

Althen-des-Paluds, Aubignan, Aurel, Avignon, Le Barroux, Le Beaucet, Beaumes-de-Venise, Beaumont-du-Ventoux, Bédarrides, Bédoin, Blauvac, Bollène, Brantes, Buisson, Cabrières-d'Avignon, Caderousse, Cairanne, Camaret-sur-Aigues, Caromb, Carpentras, Châteauneuf-de-Gadagne, Châteauneuf-du-Pape, Courthézon, Crestet, Crillon-le-Brave, Entraigues-sur-la-Sorgue, Entrechaux, Faucon, Flassan, Fontaine-de-Vaucluse, Gigondas, Grillon, L'Isle-sur-la-Sorgue, Jonquerettes, Jonquières, Lafare, Lagarde-Paréol, Lagnes, Lamotte-du-Rhône, Lapalud, Loriol-du-Comtat, Malaucène, Malemort-du-Comtat, Mazan, Méthamis, Modène, Mondragon, Monieux, Monteux, Morières-lès-Avignon, Mormoiron, Mornas, Orange, Pernes-les-Fontaines, Piolenc, Le Pontet, Puyméras, Rasteau, Richerenches, Roaix, La Roque-Alric, La Roque-sur-Pernes, Sablet, Saint-Christol, Saint-Didier, Saint-Hippolyte-le-Graveyron, Saint-Léger-du-Ventoux, Saint-Marcellin-lès-Vaison, Saint-Pierre-de-Vassols, Saint-Romain-en-Viennois, Saint-Roman-de-Malegarde, Saint-Saturnin-lès-Avignon, Saint-Trinit, Sainte-Cécile-les-Vignes, Sarrians, Sault, Saumane-de-Vaucluse, Savoillan, Séguret, Sérignan-du-Comtat, Sorgues, Suzette, Le Thor, Travaillan, Uchaux, Vacqueyras, Vaison-la-Romaine, Valréas, Vedène, Velleron, Venasque, Villedieu, Villes-sur-Auzon, Violès in Visan.

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo in obdelavo kakovostnih penečih vin z zaščiteno geografsko označbo „Coteaux des Baronnies“, je enako kot območje, opredeljeno za mirna vina, razen ozemlja naslednjih občin iz okrožja Die:

— Aix-en-Diois, Aouste-sur-Sye, Aubenasson, Aurel, Barsac, Barnave, Beaufort-sur-Gervanne, Châtillon-en-Diois, Die, Espenel, Laval-d'Aix, Luc-en-Diois, Menglon, Mirabel-et-Blacons, Molière-Glandaz, Montclar-sur-Gervanne, Montlaur-en-Diois, Montmaur-en-Diois, Piegros-la-Clastre, Ponet-et-Saint-Auban, Pontaix, Poyols, Recoubeau-Jansac, Saillans, Saint-Benoît-en-Diois, Saint-Roman, Saint-Sauveur-en-Diois, Sainte-Croix, Suze, Vercheny in Véronne.

Povezava na specifikacijo proizvoda

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-d2935374-da27-4178-93ab-dd6d3ebb2657

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.