[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 11.1.2006

SEK(2006) 22 končno

Priporočilo

MNENJE SVETA

v skladu s tretjim odstavkom člena 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi konvergenčnega programa Danske, 2005–2010

(predložena s strani Komisije)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Ozadje

Pakt stabilnosti in rasti, ki je začel veljati 1. julija 1998, temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki pospešuje ustvarjanje delovnih mest. Leta 2005 je bil Pakt prvič spremenjen. Reforma je potrdila koristnost Pakta pri utrjevanju proračunske discipline, vendar je skušala okrepiti njegovo učinkovitost in gospodarsko podporo, pa tudi zaščititi dolgoročno vzdržnost javnih financ.

Uredba Sveta (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1], ki je del Pakta, določa, da morajo države članice Svetu in Komisiji predložiti programe stabilnosti ali konvergenčne programe ter njihove letne dopolnitve (države članice, ki so že sprejele enotno valuto, predložijo programe stabilnosti ali njihove dopolnitve, države članice, ki je še niso sprejele, predložijo konvergenčne programe ali njihove dopolnitve). Prvi konvergenčni program Danske je bil predložen oktobra 1998. V skladu z Uredbo je Svet na podlagi priporočila Komisije in po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom 1. decembra 1998 podal mnenje. Dopolnitve programov stabilnosti in konvergenčnih programov v skladu z enakim postopkom Komisija oceni in zgoraj navedeni odbor prouči, po potrebi jih prouči tudi Svet.

V teh programih morajo države članice podrobno opredeliti svoj srednjeročni cilj za proračunski položaj in določiti ukrepe politike za njegovo doseganje in ohranjanje, vključno s spremljajočimi ekonomskimi predpostavkami. Na podlagi reforme Pakta je treba srednjeročni cilj oblikovati za vsako posamezno državo članico posebej ob upoštevanju ekonomske in proračunske heterogenosti v Uniji, tudi glede proračunskega tveganja za vzdržnost. V reformi je prav tako predvideno, da je treba v konjunkturnem obdobju doseči bolj simetrični pristop k proračunski politiki na podlagi okrepljene proračunske discipline v obdobju ugodnih gospodarskih razmer, medtem ko je treba „večje strukturne reforme“ s preverljivim vplivom na dolgoročno vzdržnost upoštevati v primeru začasnega odstopanja od srednjeročnega cilja ali poteka prilagoditve nanj.

Ob upoštevanju napovedi služb Komisije iz jeseni 2005, kodeksa ravnanja[2], skupno dogovorjene metodologije za ocenjevanje potencialnih proizvodov in ciklično prilagojenih saldov ter širših smernic ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008, je Komisija proučila nedavno predloženo dopolnitev konvergenčnega programa Danske in na podlagi svoje ocene, navedene spodaj, sprejela priporočilo za mnenje Sveta o njej.

Ocena

1. Danska je dopolnitev svojega konvergenčnega programa za leto 2005, ki obravnava obdobje do leta 2010, Komisiji predložila 30. novembra 2005. Program temelji na predlogu proračuna za leto 2006, ki ga je Parlament sprejel 14. decembra. Program na splošno upošteva vzorčno strukturo programov stabilnosti in konvergenčnih programov, opredeljeno v novem kodeksu ravnanja. Program vsebuje vrzeli glede obveznih in neobveznih podatkov, ki jih določa novi kodeks ravnanja (manjkajo zlasti podatki o projekcijah rasti BDP na svetovni ravni in ravni EU za nekatera leta). Program Danske izrecno ne opredeljuje srednjeročnega cilja, kakor je predvideno v kodeksu ravnanja.

2. V zadnjem desetletju je rast BDP povprečno znašala okoli 2 %, medtem ko je inflacija na splošno sledila stopnji inflacije v euroobmočju. Rast zaposlovanja se je v zadnjih letih okrepila in brezposelnost je blizu najnižji stopnji v zadnjem desetletju. Za leti 2005 in 2006 je predvidena 2,4-odstotna realna stopnja rasti BDP, saj naj bi se domače povpraševanje, zlasti zasebna poraba, še naprej izrazito povečevalo. Predvidena rast BDP za obdobje 2007–2008 je na podlagi tehnične predpostavke izrazito nižja, v preostalem programskem obdobju pa naj bi se ustalila na okoli 2 % letno. Makroekonomski scenarij, na katerem temelji dopolnitev, je za obdobje do leta 2006 v glavnem skladen z oceno služb Komisije v okviru napovedi iz jeseni 2005 in na splošno odseva previdne predpostavke. Zlasti za leti 2007 in 2008 so predvidevanja o rasti previdna s predpostavkami o rasti, ki so glede potencialne rasti nižje od ocen služb Komisije. V dopolnitvi se pričakuje, da bodo inflacijski pritiski ostali razmeroma lahko obvladljivi, kar se zdi realistično.

3. Od začetka veljavnosti mehanizma MDT II 1. januarja 1999 ni bilo napetosti, ki bi vplivale na menjalni tečaj krone. Odstopanja v tečaju glede na centralni paritetni tečaj so bila veliko manjša, kot jih predvideva uradno območje nihanja valut, in razlika v kratkoročnih obrestnih merah z euroobmočjem je bila še naprej majhna. To odseva zaupanje v fiksni sistem menjalnih tečajev. Makroekonomski politični okvir še naprej zagotavlja nizke donose dolgoročnih državnih obveznic. Razlika v donosu med dolgoročnimi državnimi obveznicami na Danskem in v euroobmočju se je znižala na skoraj nič baznih točk, včasih je bila rahlo negativna.

4. Svet je 17. februarja 2005 v svojem mnenju potrdil proračunsko strategijo, predstavljeno v dopolnitvi konvergenčnega programa Danske iz leta 2004. Glede proračunskega izvrševanja za leto 2005 je bil namen dopolnitve iz leta 2004 doseči javnofinančni presežek v višini 2,2 % BDP za leto 2005, medtem ko v okviru podobnih predvidevanj o rasti BDP znaša presežek, ki ga napoveduje sedanja dopolnitev, 3,6 %. Na splošno so bili prihodki boljši od pričakovanih, vključno s prihodki iz naslova davka na donos pokojninskih skladov in tudi prihodki, povezani z izkoriščanjem nafte in plina; tudi odhodki so bili omejeni.

5. Cilj srednjeročne proračunske strategije je ohraniti visoke primarne presežke skozi vse programsko obdobje, da se zagotovi hitro zmanjšanje deleža dolga. Strategija temelji na omejevanju odhodkov s ciljem ohraniti letno rast realne javne porabe na 0,5 %, na ohranjanju zamrznitve davkov in zahtevi po proračunskem ravnovesju za institucionalne enote lokalne ravni države. Ta dopolnitev predvideva, da se bo javnofinančni presežek znižal z najvišje vrednosti 3,6 % BDP v letu 2005 (pod učinkom izjemnih dejavnikov, vključno s prihodki iz naslova davka na donos pokojninskih skladov, pa tudi dejavnostmi, povezanimi z izkoriščanjem nafte in plina) na nekaj več kot 3 % v obeh letih 2006 in 2007 ter se nato rahlo spustil in dosegel 2,9 % BDP na koncu programskega obdobja. Časovni razpored primarnega presežka je podoben, z znižanjem za 2 odstotni točki BDP v programskem obdobju (za 1 odstotno točko, če se izjemno visok presežek iz leta 2005 ne upošteva). Tako delež odhodkov kot prihodkov se v projekcijskem obdobju postopoma znižujeta. Ta trend odraža padec davčnih prihodkov (deloma zaradi zamrznitve davkov), omejitev odhodkov na podlagi omejevanja rasti realne javne porabe na 0,5 % letno in zmanjšanje bremena obresti. V primerjavi s prejšnjim programom nova dopolnitev presega načrtovano gibanje javnofinančnega salda v okviru na splošno nespremenjenega makroekonomskega scenarija. Danska uporablja prehodno obdobje za izvršitev odločitve Eurostata z dne 2. marca 2004 o razvrstitvi pokojninskih sistemov, ki se financirajo iz drugega stebra; ocenjeni vpliv izvršitve odločitve je zmanjšati javnofinančni saldo za okoli 1 % BDP letno.

6. Po izračunih služb Komisije na podlagi programa in v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo se bo strukturni presežek (tj. ciklično prilagojeni presežek brez enkratnih in začasnih ukrepov), ki je v letu 2005 dosegel najvišjo vrednost 3,5 % BDP, v letu 2006 ustalil na okoli 2,75 % BDP, preden bo ponovno narasel na 3,25 % BDP. Padec strukturnega položaja med letoma 2005 in 2006, ko se rahlo negativna proizvodna vrzel iz leta 2005 izboljša in v letu 2006 postane rahlo pozitivna, v veliki meri odraža izjemno visoke prihodke v letu 2005, ki jim v letu 2006 sledi pričakovana normalizacija.

7. Program namerava v programskem obdobju doseči strukturni saldo (ob upoštevanju prehodnega obdobja zgoraj navedene odločitve Eurostata) v višini med 1,5 % in 2,5 % BDP. Za namene te ocene se ta cilj šteje kot srednjeročni cilj programa.

8. Ker srednjeročni cilj programa presega najnižje merilo (primanjkljaj, ocenjen v višini okoli 0,5 % BDP), bi moral pri doseganju izpolniti cilj zagotovitve varnostne rezerve v primeru pojava presežnega primanjkljaja. Glede ustreznosti je srednjeročni cilj programa v razponu, ki je za države članice euroobmočja in MDT II naveden v Paktu stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja, in znatno presega tistega, ki je predviden za delež dolga in povprečno dolgoročno rast potencialnega proizvoda. V programu je pojasnjeno, da je srednjeročni cilj zasnovan na zahtevnejši ravni od predvidene v skladu s Paktom, da se postavijo trdni temelji za dolgoročno proračunsko vzdržnost na podlagi hitrega zniževanja dolga.

9. Na splošno so tveganja, ki jih vsebujejo proračunske projekcije v dopolnitvi, videti pozitivna, zlasti ker je rast BDP lahko višja od pričakovane, v glavnem zaradi nizke rasti BDP v letih 2007 in 2008, ki temelji na tehnični predpostavki. Zato bi lahko bila rast BDP in proračunski rezultat v teh letih boljša od napovedanih v programu. Glede na različne dosežene rezultate je skladnost s ciljem omejevanja rasti realne javne porabe izpostavljena negativnemu tveganju.

10. Ob upoštevanju vseh tveganj za proračunske cilje naj bi v programu opisana proračunska strategija v veliki meri omogočila ohraniti srednjeročni cilj, ki je v njej opredeljen, skozi vse programsko obdobje. Prav tako zagotavlja dovolj varnostne rezerve, da se prepreči prekoračitev referenčne vrednosti primanjkljaja v višini 3 % BDP ob običajnih makroekonomskih nihanjih v posameznem letu. Glede zahteve, da se države, ki so že dosegle svoj srednjeročni cilj, v obdobju ugodnih gospodarskih razmer izognejo procikličnim proračunskim politikam, se bo strukturni saldo med letoma 2005 in 2010 poslabšal za 0,3 odstotne točke BDP ter znižal za 0,8 odstotne točke med 2005 in 2006, medtem ko se bo proizvodna vrzel iz rahlo negativne spremenila v rahlo pozitivno. Ob upoštevanju izjemnih prihodkov, zabeleženih v letu 2005, proračunskega paketa za leto 2006 in negotovosti, povezanih z izračunom proizvodnih vrzeli, proračunska politika Danske verjetno ne more biti opredeljena kot prociklična.

11. Prerazvrstitev pokojninskih sistemov, ki se financirajo iz drugega stebra, od spomladi 2007 (ko se bo prehodno obdobje za izvršitev zadevne odločitve Eurostata iz marca 2004 izteklo) ne bo bistveno vplivala na to oceno. Na splošno je proračunski položaj zdrav in proračunska strategija zagotavlja dober zgled proračunskih politik, ki se vodijo v skladu s Paktom.

12. V letu 2005 je bruto javni dolg v višini 36 % BDP že precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. V skladu z dopolnitvijo naj bi se delež dolga še dodatno znižal v programskem obdobju in dosegel 21,5 % BDP v letu 2010. Zlasti zaradi obsežnejših primarnih saldov je to znižanje dolga hitrejše od predvidenega v prejšnji dopolnitvi.

13. Videti je, da je Danska na podlagi predvidenih proračunskih stroškov zaradi staranja prebivalstva izpostavljena nizkemu tveganju glede vzdržnosti javnih financ. Stopnja bruto dolga je trenutno precej pod referenčno vrednostjo, ki znaša 60 %, in bo po projekcijah pod njo ostala tudi skozi celotno projekcijsko obdobje. Strategija, ki vzdržnost postavlja v ospredje proračunske politike in vključuje obvladovanje odhodkov za pokojnine ter predvideva akumulacijo sredstev, pozitivno prispeva k dolgoročnim predvidevanjem glede javnih financ. Trenutno zelo ugoden proračunski položaj prispeva k omejevanju napovedanega proračunskega vpliva staranja prebivalstva, srednjeročni proračunski načrti pa so skladni z nizkimi tveganji za vzdržnost javnih financ.

14. Ukrepi, predvideni na področju javnih financ, so na splošno skladni s širšimi smernicami ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008. Zlasti Danska spoštuje svoj srednjeročni cilj. Vendar pa niso bili opredeljeni novi ukrepi, da bi se doseglo predpostavljeno povečanje zaposlovanja v višini blizu 2 % delovne sile do leta 2010.

15. V nacionalnem programu reform na Danskem, predloženem 26. oktobra 2005 v okviru prenovljene lizbonske strategije za rast in delovna mesta, so opredeljeni naslednji izzivi, ki bistveno vplivajo na javne finance: (i) izboljšanje ponudbe delovne sile za zagotovitev dolgoročne vzdržnosti javnih financ in (ii) povečanje učinkovitosti javnega sektorja. V proračunskih projekcijah konvergenčnega programa so vključene proračunske posledice ukrepov, opisanih v nacionalnem programu reform. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v konvergenčnem programu, so skladni z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform.

Priporočilo

MNENJE SVETA

v skladu s tretjim odstavkom člena 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi konvergenčnega programa Danske, 2005–2010

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[3] in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

16. Dne [24. januarja 2006] je Svet proučil dopolnitev konvergenčnega programa Danske, ki obravnava obdobje od 2005 do 2010. Program na splošno upošteva vzorčno strukturo programov stabilnosti in konvergenčnih programov, opredeljeno v novem kodeksu ravnanja. Program vsebuje vrzeli glede obveznih in neobveznih podatkov, ki jih določa novi kodeks ravnanja (manjkajo zlasti podatki o projekcijah rasti BDP na svetovni ravni in ravni EU za nekatera leta). Program Danske izrecno ne opredeljuje srednjeročnega cilja glede proračunskega položaja, kakor je predvideno v kodeksu ravnanja.

17. V zadnjem desetletju je rast BDP povprečno znašala okoli 2 %, medtem ko je inflacija na splošno sledila stopnji inflacije v euroobmočju. Rast zaposlovanja se je v zadnjih letih okrepila in brezposelnost je blizu najnižji stopnji v zadnjem desetletju. Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da bo realna rast BDP znašala 2,4 % v letu 2006 in povprečno 1,6 % v ostalem programskem obdobju. Ta scenarij je bil ocenjen na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov in videti je, da zlasti za leti 2007 in 2008 temelji na previdnih predpostavkah. V programu so videti realistične tudi projekcije glede inflacije.

18. Svet je 17. februarja 2005 v svojem mnenju potrdil proračunsko strategijo, predstavljeno v dopolnitvi konvergenčnega programa Danske iz leta 2004. Glede proračunskega izvrševanja za leto 2005 je bil namen dopolnitve iz leta 2004 doseči javnofinančni presežek v višini 2,2 % BDP za leto 2005, medtem ko v okviru podobnih predvidevanj o rasti BDP presežek, ki ga napoveduje sedanja dopolnitev, znaša 3,6 % . Na splošno so bili prihodki boljši od pričakovanih, vključno s prihodki iz naslova davka na donos pokojninskih skladov in tudi prihodki, povezani z izkoriščanjem nafte in plina; tudi odhodki so bili omejeni.

19. Cilj proračunske strategije je ohraniti strukturne presežke med povprečno 1,5 % in 2,5 % v programskem obdobju, kar pomeni izrazito znižanje splošnega deleža javnega dolga, da se zagotovijo trdni temelji za staranje prebivalstva. Strategija temelji na omejevanju odhodkov s ciljem ohraniti letno rast realne javne porabe na 0,5 %, na ohranjanju zamrznitve davkov in zahtevi po proračunskem ravnovesju za institucionalne enote lokalne ravni države. Dopolnitev predvideva, da se bo javnofinančni presežek znižal s 3,6 % BDP v letu 2005 na 3,1 % v letu 2006 in 3,2 % v letu 2007, nato pa rahlo padel in dosegel 2,9 % BDP na koncu programskega obdobja. Ocenjeni javnofinančni presežki v tej dopolnitvi so izrazito višji od presežkov iz prejšnje dopolnitve, medtem ko je pričakovana rast BDP podobna.

20. Program namerava v programskem obdobju doseči strukturni saldo (ob upoštevanju prehodnega obdobja zgoraj navedene odločitve Eurostata) v višini med 1,5 % in 2,5 % BDP. Za namene te ocene se ta cilj šteje kot srednjeročni cilj programa. V strukturnem smislu (tj. v ciklično prilagojenem smislu brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) presežek pade z najvišje vrednosti 3,6 % BDP v letu 2005 na okoli 2,75 % BDP v letu 2006, preden nadalje doseže 3,25 % BDP. Vendar pa izračunano znižanje v letu 2006 za 0,8 odstotne točke BDP odraža normalizacijo pričakovanih davčnih prihodkov iz naslova pokojninskih skladov, ki so bili izrazito visoki v letu 2005.

21. Ker srednjeročni cilj programa presega najnižje merilo (primanjkljaj, ocenjen v višini okoli 0,5 % BDP), bi moral pri doseganju izpolniti cilj zagotovitve varnostne rezerve v primeru pojava čezmernega primanjkljaja. Glede ustreznosti je srednjeročni cilj programa v razponu, ki je za države članice euroobmočja in MDT II naveden v Paktu stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja, in znatno presega tistega, ki je predviden za delež dolga in povprečno dolgoročno rast potencialnega proizvoda. V programu je pojasnjeno, da je zasnovan na zahtevnejši ravni od predvidene v skladu s Paktom, da se postavijo trdni temelji za dolgoročno proračunsko vzdržnost na podlagi hitrega zniževanja dolga.

22. Na splošno so tveganja, ki jih vsebujejo proračunske projekcije v dopolnitvi, videti pozitivna, zlasti ker je rast BDP lahko višja od pričakovane, v glavnem zaradi nizke rasti BDP v letih 2007 in 2008, ki temelji na tehnični predpostavki. Zato bi lahko bila rast BDP in proračunski rezultat v teh letih boljša od napovedanih v programu. Glede na različne dosežene rezultate je skladnost s ciljem omejevanja rasti realne javne porabe izpostavljena negativnemu tveganju.

23. Glede na to oceno tveganja je videti, da proračunska naravnanost v programu zadostuje, da se ohrani srednjeročni cilj programa skozi vse programsko obdobje. Prav tako zagotavlja dovolj varnostne rezerve, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja v višini 3 % BDP ob običajnih makroekonomskih nihanjih v posameznem letu. Tudi ob upoštevanju izjemnega obsega ocenjenega presežka za leto 2005 je naravnanost proračunske politike, ki jo vsebuje program, skladna s Paktom stabilnosti in rasti v smislu, da ni prociklična v obdobju ugodnih gospodarskih razmer. Prerazvrstitev pokojninskih sistemov, ki se financirajo iz drugega stebra, od spomladi 2007 (ko se bo prehodno obdobje za izvršitev zadevne odločitve Eurostata iz marca 2004 izteklo) bo presežke Danske zmanjšala za okoli 1 % BDP v posameznem letu, vendar ne bo bistveno vplivala na to oceno. Na splošno je proračunski položaj zdrav in proračunska strategija zagotavlja dober zgled proračunskih politik, ki se vodijo v skladu s Paktom.

24. Ocenjuje se, da je delež dolga v letu 2005 dosegel 36 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. Program predvideva, da se bo delež dolga v programskem obdobju znižal za okoli 14 odstotnih točk.

25. Videti je, da je Danska na podlagi predvidenih proračunskih stroškov zaradi staranja prebivalstva izpostavljena nizkemu tveganju glede vzdržnosti javnih financ. Stopnja bruto javnega dolga je trenutno precej pod referenčno vrednostjo, ki znaša 60 %, in predvideva se, da bo ostala pod referenčno vrednostjo skozi celotno projekcijsko obdobje. Strategija, ki vzdržnost postavlja v ospredje proračunske politike in vključuje obvladovanje odhodkov za pokojnine ter predvideva akumulacijo sredstev, pozitivno prispeva k dolgoročnim predvidevanjem glede javnih financ. Trenutno zelo ugoden proračunski položaj prispeva k omejevanju napovedanega proračunskega vpliva staranja prebivalstva, srednjeročni proračunski načrti pa so skladni z nizkimi tveganji za vzdržnost javnih financ[4].

26. Ukrepi, predvideni na področju javnih financ, so na splošno skladni s širšimi smernicami ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2010. Zlasti Danska spoštuje svoj srednjeročni cilj. Vendar pa niso bili opredeljeni novi ukrepi, s katerimi bi se doseglo predpostavljeno povečanje zaposlovanja v višini blizu 2 % delovne sile do leta 2010.

27. V nacionalnem programu reform na Danskem, predloženem 26. oktobra 2005 v okviru prenovljene lizbonske strategije za rast in delovna mesta, se opozarja na izboljšanje ponudbe delovne sile za zagotovitev dolgoročne vzdržnosti javnih financ in povečanje učinkovitosti javnega sektorja. V proračunskih projekcijah konvergenčnega programa so vključene proračunske posledice ukrepov, opisanih v nacionalnem programu reform. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v konvergenčnem programu, so skladni z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij1

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2010 |

Realni BDP (spremembe v %) | KP nov. 2005 | 2,0 | 2,4 | 2,4 | 1,1 | 1,6 | 2,1 |

COM nov. 2005 | 2,1 | 2,7 | 2,3 | 2,1 | ni podatkov | ni podatkov |

KP nov. 2004 | 2,2 | 2,5 | 1,3 | 1,9 | 1,8 | 1,8 |

Inflacija po HICP (%) | KP nov. 2005 | 0,9 | 1,6 | 2,0 | 1,3 | 1,9 | 1,8 |

COM nov. 2005 | 0,9 | 1,7 | 2,0 | 1,9 | ni podatkov | ni podatkov |

KP nov. 2004 | 1,2 | 1,7 | 1,6 | 1,7 | ni podatkov | 1,6 |

Proizvodna vrzel (v % potencialnega BDP) | KP nov. 20052 | -0,8 | -0,3 | 0,1 | -0,7 | -0,9 | -0,6 |

COM nov. 20056 | -1,3 | -0,6 | -0,4 | -0,4 | ni podatkov | ni podatkov |

KP nov. 20042 | -0,6 | -0,1 | -0,5 | -0,4 | ni podatkov | -0,4 |

Javnofinančni saldo (v % BDP) | KP nov. 2005 | 2,3 | 3,6 | 3,1 | 3,2 | 2,7 | 2,9 |

COM nov. 2005 | 2,9 | 3,7 | 3,0 | 2,7 | ni podatkov | ni podatkov |

KP nov. 2004 | 1,4 | 2,2 | 1,8 | 1,9 | 2,2 | 2,2 |

Primarni saldo (v % BDP) | KP nov. 2005 | 4,7 | 5,6 | 4,7 | 4,1 | 3,5 | 3,7 |

COM nov. 2005 | 5,3 | 5,8 | 4,9 | 4,4 | ni podatkov | ni podatkov |

KP nov. 2004 | 4,5 | 4,8 | 4,5 | 4,6 | ni podatkov | 4,4 |

Ciklično prilagojeni saldo (v % BDP) | KP nov. 20052 | 2,8 | 3,8 | 3,0 | 3,6 | 3,3 | 3,3 |

COM nov. 2005 | 3,8 | 4,1 | 3,3 | 3,0 | ni podatkov | ni podatkov |

KP nov. 20042 | 1,7 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | ni podatkov | 2,3 |

Strukturni saldo3 (v % BDP) | KP nov. 20054 | 2,6 | 3,6 | 2,7 | 3,3 | 3,3 | 3,3 |

COM nov. 20055 | 3,6 | 3,9 | 3,0 | 2,7 | ni podatkov | ni podatkov |

KP nov. 2004 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |

Bruto javni dolg (v % BDP) | KP nov. 2005 | 42,3 | 35,6 | 31,7 | 28,9 | 26,5 | 21,5 |

COM nov. 2005 | 43,2 | 36,0 | 33,0 | 31,5 | ni podatkov | ni podatkov |

KP nov. 2004 | 42,3 | 39,4 | 37,4 | 35,3 | 33,1 | 28,8 |

Opombe: 1Proračunske projekcije ne upoštevajo vpliva odločitve Eurostata z dne 2. marca 2004 o razvrstitvi naložbenih pokojninskih sistemov, ki jo je treba izvesti do objave obvestila iz spomladi 2007. Z upoštevanjem tega učinka bi javnofinančni saldo znašal 1,3 % BDP v letu 2004, 2,7 % v letu 2005, 2,1 % v letu 2006, 2,2 % v letu 2007, 1,7 % v letu 2008 in 1,9 % v letu 2009, medtem ko bi bruto javni dolg znašal 43,5 % BDP v letu 2004, 36,8 % v letu 2005, 32,9 % v letu 2006, 30,1 % v letu 2007 in 27,7 % v letu 2008 ter 22,7 % v letu 2010. 2Izračuni služb Komisije na podlagi podatkov iz programa. 3Ciklično prilagojeni saldo (kakor v prejšnjih vrsticah) brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. 4Enkratni in drugi začasni ukrepi iz programa (0,2 % BDP v letih 2004 in 2005 ter 0,3 % v letih 2006 in 2007; vsi ukrepi imajo učinek zmanjševanja primanjkljaja). 5Enkratni in drugi začasni ukrepi iz napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 (0,2 % BDP v letih 2004 in 2005 ter 0,3 % v letih 2006 in 2007; vsi ukrepi imajo učinek zmanjševanja primanjkljaja). 6Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 1,9 %, 2,1 %, 2,1 % oziroma 2,1 % za posamezna leta v obdobju 2004–2007. Vir: Konvergenčni program (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 (COM); izračuni služb Komisije. |

[1] UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Vsi dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Mnenje Ekonomsko-finančnega odbora „Podrobni opis izvajanja Pakta stabilnosti in rasti ter smernic o obliki in vsebini programov stabilnosti in konvergenčnih programov“, ki ga je 11. oktobra 2005 potrdil Ekonomsko-finančni svet.

[3] UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[4] Podrobnosti o dolgoročni vzdržnosti so na voljo v tehnični oceni programa, ki so jo izdelale službe Komisije in bo objavljena na spletni strani: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.