EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 29.5.2020 COM(2020) 404 final 2020/0106(COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o spremembi Uredbe (EU) 2015/1017 glede vzpostavitve instrumenta za podporo plačilni sposobnosti



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA •Razlogi za predlog in njegovi cilji Komisija predlaga, da se v celoti izkoristi potencial proračuna EU za mobilizacijo naložb in zagotavljanje okrepljene začetne finančne podpore v ključnih prvih letih okrevanja. Ti predlogi temeljijo na treh stebrih: ·povišanju zgornjih mej večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020, da se omogoči takojšnje izvajanje ukrepov v Uniji in zunaj nje v odziv na učinek pandemije COVID-19; ·evropskem instrumentu za okrevanje v izrednih razmerah kot izjemnem ukrepu na podlagi člena 122 PDEU, katerega financiranje bo temeljilo na pooblastilu iz predloga sklepa o virih lastnih sredstev. Sredstva bodo omogočila izvajanje hitro delujočih ukrepov za preživetje, boljšo preventivo ter okrepitev odpornosti in okrevanja v odziv na krizo; ·okrepljenem večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027. V zvezi s tem Komisija predlaga, da se obravnavajo negativne socialno-ekonomske posledic pandemije COVID-19 za delavce, gospodinjstva in podjetja v Uniji. Številna evropska podjetja imajo zaradi krize že težave s plačilno sposobnostjo, te težave pa se bodo z ohranjanjem omejitev gospodarskih in družbenih dejavnosti še povečale, pravila o omejevanju stikov pa bodo še naprej vplivala na poslovne dejavnosti v številnih sektorjih. Težave bi se lahko nadaljevale še dolgo po trenutni zapori ter bi lahko poglobile obstoječe gospodarske razlike med državami članicami in znotraj njih. Težko je natančno opredeliti potrebe po sanaciji kapitalskega trga zaradi gospodarskega učinka pandemije COVID-19. Ocene Komisije, ki izhajajo iz podatkov na ravni podjetij, kažejo, da bi lahko te potrebe v letu 2020 znašale približno 720 milijard EUR, če bi se uresničil osnovni scenarij, na katerem temelji pomladanska napoved. Te potrebe bodo bistveno večje, če se bodo ukrepi za omejevanje izhoda ohranili dlje, kot je predvideno v pomladanski napovedi, ali če jih bo treba ponovno uvesti zaradi ponovnega izbruha. V izjemnem scenariju, v katerem naj bi rast BDP v letu 2020 znašala –15,5 %, bi se lahko neposreden učinek na lastniški kapital vseh registriranih podjetij (ki kotirajo ali ne kotirajo na borzi) v EU-27 povečal na 1,2 bilijona EUR. Če ti kapitalski primanjkljaji ne bodo obravnavani, lahko privedejo do daljšega obdobja nižjih naložb in višje brezposelnosti. Učinek kapitalskega primanjkljaja bo neenakomeren po sektorjih, regijah, industrijskih ekosistemih in državah članicah, kar bo privedlo do razlik na enotnem trgu. Na splošno se večina evropskih industrijskih ekosistemov zanaša na zapletene dobavne verige, ki zajemajo več držav članic na enotnem trgu. Poleg tega se zmogljivost držav članic za zagotavljanje državne pomoči močno razlikuje. V tem predlogu je predstavljen začasni instrument, ki temelji na lastniškem kapitalu ter za katerega naložbeno obdobje v zvezi s sklopom za podporo plačilni sposobnosti na splošno traja do konca leta 2024 v smislu odobritve s strani naložbenega odbora in organov upravljanja Evropske investicijske banke / Evropskega investicijskega sklada ter do konca leta 2026 v smislu podpisa operacij. Podjetja, ki jih je treba podpreti v skladu s predlogom, so tista, ki imajo uspešen poslovni model, vendar je njihova plačilna sposobnost zaradi krize zaradi COVID-19 omejena. Namen je, da se jim pomaga prebroditi to težavno obdobje, da bodo lahko pozneje, ko bo čas za to, podprla okrevanje. Drugi cilj predloga je izravnati pričakovana izkrivljanja na enotnem trgu, saj nekatere države članice morda nimajo na voljo dovolj proračunskih sredstev za zagotavljanje ustrezne podpore podjetjem v stiski. Razpoložljivost nacionalnih ukrepov za podporo plačilni sposobnosti podjetij se zato lahko precej razlikuje med državami članicami in privede do neenakih konkurenčnih pogojev. Ker poleg tega obstaja veliko tveganje, da bo učinek COVID-19 dolgotrajen, lahko to pomanjkanje zmogljivosti za pomoč uspešnim podjetjem povzroči sistemska izkrivljanja ter privede do novih neskladij ali poglobi obstoječa neskladja. Zaradi močne povezanosti evropskega gospodarstva bi upad gospodarske rasti v enem delu EU imel negativne učinke prelivanja na čezmejne dobavne verige in celotno gospodarstvo EU. Posledično bi iz istega razloga podpora v enem delu EU na čezmejne dobavne verige in celotno gospodarstvo EU imela pozitivne učinke prelivanja. Ob upadu gospodarske rasti, ki je posledica COVID-19, in vse bolj omejenih javnih financah je pomembno tudi, da se za podporo plačilni sposobnosti uspešnih podjetij v Uniji čim bolj mobilizirajo zasebna sredstva. Navedeni cilji se bodo dosegli z zagotavljanjem jamstva Unije Evropski investicijski banki (EIB) v okviru uredbe o Evropskem skladu za strateške naložbe (EFSI). Podpora plačilni sposobnosti bo tvorila tretji sklop v okviru EFSI, tj. sklop za podporo plačilni sposobnosti, da bi se mobiliziral zasebni kapital za podporo plačilni sposobnosti upravičenih podjetij. Skupina EIB bo uporabila jamstvo EU, da bi vlagala predvsem prek posrednikov ali zmanjšala tveganje za zasebne vlagatelje pri naložbah v upravičena podjetja, s čimer bo mobilizirala zasebna sredstva v podporo tem podjetjem. To bo storila z naložbami, jamstvi ali financiranjem za kapitalske sklade, subjekte za posebne namene, naložbene platforme, nacionalne spodbujevalne banke ali institucije ali, kadar bo to potrebno, prek neposrednih naložb ali drugih ustreznih ureditev. Ta predlog je del skupne pobude za okrevanje, ki jo je napovedala Komisija. Bistveno je, da se ta instrument vzpostavi čim prej v letu 2020, in sicer najpozneje do začetka oktobra 2020, in da lahko začne v letu 2021 hitro v celoti delovati. Instrument za podporo plačilni sposobnosti bo odprt za vse države članice in vse sektorje, ki jih zajema uredba o EFSI, poudarek pa bo na tistih državah članicah, v katerih je bilo gospodarstvo zaradi učinkov pandemije COVID-19 najbolj prizadeto in/ali v katerih je razpoložljivost državne podpore plačilni sposobnosti bolj omejena. Namen je pomagati obnoviti sposobnost preživetja podjetij in uresničiti njihov potencial rasti, hkrati pa prispevati k prednostnim nalogam Unije, kot so zeleni in digitalni prehod, podpora čezmejni dejavnosti v Uniji in okrepitev socialne razsežnosti in konvergence Unije. Podpora bo prispevala k vsem ciljem uredbe. Da bi države članice pomagale pri uvedbi instrumenta, lahko vzpostavijo (i) nacionalne subjekte za posebne namene, ki bi lahko zaprosili za podporo v okviru sklopa za podporo plačilni sposobnosti; (ii) vzporedno z jamstvom in naložbami skupine EIB ter v skladu s pravili o državni pomoči neposredno ali prek nacionalne spodbujevalne banke ali institucije vlagajo v sklade ali subjekte za posebne namene ter (iii) s sodelovanjem z institucionalnimi vlagatelji olajšajo ustanavljanje lastniških skladov ali subjektov za posebne namene. Komisija bi morala imeti možnost udeležbe v morebitnem povečanju kapitala (v enem ali več krogih) Evropskega investicijskega sklada (EIS), ki bo imel ključno vlogo pri podpiranju gospodarskega okrevanja z izdajanjem jamstev, izvajanjem poslov listinjenja in podpiranjem kapitalskih naložb po vsej Uniji. V ta namen bi bilo treba v revidiranem večletnem finančnem okviru za tekoče obdobje rezervirati finančna sredstva v višini do 500 000 000 EUR, da bi lahko Unija, ki jo zastopa Komisija, ohranila svoj skupni delež v kapitalu EIS. Struktura upravljanja EFSI se bo ohranila in se bo uporabljala za tretji sklop. V okviru sklopa za podporo plačilni sposobnosti bo moral naložbeni odbor odobriti vsako operacijo financiranja ali naložbeno operacijo EIB, tj. odločal bo o odobritvi jamstva EU za financiranje, jamstva ali naložbe za sklad, subjekt za posebne namene, nacionalne spodbujevalne banke, institucije ali drug subjekt. Za operacije EIS se bo treba z naložbenim odborom posvetovati glede finančnih produktov, ki jih bosta odobrila usmerjevalni odbor in izvršni direktor ter v skladu s katerimi bo EIS zaključil posamezne operacije. Posamezne odločitve o izbiri podjetij, ki bodo prejela posredno podporo, bo sprejel sklad ali upravljavec subjekta v skladu z merili iz uredbe o EFSI in ustreznimi pogodbenimi dogovori, podpisanimi z EIB. Naložbeni odbor lahko v primeru operacij financiranja ali naložbenih operacij EIB tudi obdrži pravico do odobritve osnovnih podoperacij v skladu z uredbo o EFSI. Države članice niso vključene v odločanje o odobritvi jamstva EU. Ko bo naložbeni odbor iz predlagane uredbe o programu InvestEU nastopil svojo funkcijo, bo opravljal naloge naložbenega odbora iz uredbe o EFSI.

V skladu z veljavno uredbo o EFSI ne bodo določene nobene geografske kvote. Cilj glede podnebnih ukrepov ostaja nespremenjen. Vendar bo usmerjevalni odbor v skladu z načeli iz te uredbe določil posebne omejitve geografske koncentracije za sklop za podporo plačilni stabilnosti, da bi zagotovil, da glavnina jamstva EU v okviru instrumenta za podporo plačilni sposobnosti podpira upravičena podjetja v državah članicah in sektorjih, ki so bili zaradi pandemije COVID-19 gospodarsko najbolj prizadeti, oziroma upravičena podjetja v državah članicah, v katerih je razpoložljivost državne podpore plačilni sposobnosti bolj omejena. S tem bi se zagotovilo, da se jamstvo EU usmerja glede na potrebe in na prožen način. Omejitve se lahko sčasoma posodobijo glede na učinke COVID-19, pri čemer je treba preprečiti, da bi bila podpora iz instrumenta skoncentrirana na omejeno število držav članic. Instrument za podporo plačilni sposobnosti bo podpiral podjetja v Uniji, ki so sicer uspešna, vendar bi se lahko zaradi gospodarske krize, ki jo je povzročila pandemija COVID-19, soočala s tveganji za plačilno sposobnost (razen tistih, za katere se je štelo, da so bila ob koncu leta 2019 v težavah v smislu državne pomoči), da bi se ponovno vzpostavilo in okrepilo njihovo trajnostno in donosno poslovanje. Dodatna merila o lastniškem kapitalu in hibridnem financiranju bodo določena v naložbenih smernicah ali sporazumu o jamstvu. Da bi se preprečilo, da bi podjetja z dostopom do lastniškega financiranja imela koristi od instrumenta, in da bi se zagotovila njegova dodatnost, bi bilo treba lastniško financiranje zagotoviti pod komercialnimi pogoji ali v skladu s pogoji, podobnimi tistim iz začasnega okvira za državno pomoč (kot so nadomestila in izhodna strategija), ob tem pa bi bilo treba ustrezno upoštevati evropsko naravo instrumenta, neodvisno upravljanje skladov in drugih subjektov ter razlike med trgi lastniških vrednostnih papirjev v Uniji. Skrbni pregled skladov ali drugih posrednih subjektov bosta izvajala EIB ali EIS v skladu z njunimi pravili in postopki ter cilji sklopa za podporo plačilni sposobnosti, skrbni pregled osnovnih podjetij pa bodo izvajali skladi ali drugi subjekti. Posredni skladi ali subjekti bi bili vzpostavljeni v Uniji. •Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike Predlog dopolnjuje podporo naložbam in dostop do financiranja, ki je na voljo v okviru uredbe o EFSI in predlagane uredbe o programu InvestEU za večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027, in sicer z zagotavljanjem podpore podjetjem, ki imajo uspešen poslovni model, vendar imajo lahko zaradi krize zaradi COVID-19 težave s plačilno sposobnostjo. Instrument za podporo plačilni sposobnosti z zagotavljanjem začasne podpore plačilni sposobnosti omogoča takim podjetjem, da se zoperstavijo učinku krize. Instrument za podporo plačilni sposobnosti dopolnjuje druge programe Unije, ki so osredotočeni na ublažitev posledic krize zaradi COVID-19 oziroma okrevanje gospodarstva ob umiritvi krize. Instrument dopolnjuje zlasti podporo MSP, ki bo zagotovljena prek (i) pomoči pri okrevanju za kohezijo (REACT-EU), v okviru katere bo zagotovljena okrepljena začetna podpora tudi za MSP, in (ii) vseevropskega jamstvenega sklada, ki ga je EIB ustanovila v odziv na krizo zaradi COVID-19 in je podprt z jamstvom držav članic. Poleg tega bo od leta 2021 dodatna podpora zagotovljena v okviru dela za MSP, ki bo okrepljen s programom InvestEU. •Skladnost z drugimi politikami Unije Instrument za podporo plačilni sposobnosti je skladen z ustreznimi politikami Unije, kot so evropski zeleni dogovor, naložbeni načrt za trajnostno Evropo in sektorske politike, ki se nanašajo na podporo naložbam. Pogoji operacij financiranja in naložbenih operacij v okviru sklopa za podporo plačilni sposobnosti bi morali biti skladni s pravili o državni pomoči, da bi se zagotovili enaki konkurenčni pogoji in omogočile morebitne kombinacije s podporo, ki jo neposredno zagotavljajo države članice. Poleg tega je treba ustrezno upoštevati evropsko naravo instrumenta za podporo plačilni sposobnosti ter neodvisno upravljanje skladov in drugih subjektov. Določeno bo jamstvo EU, da bi se preprečilo kakršno koli neupravičeno izkrivljanje konkurence, saj bi bilo jamstvo omejeno na obravnavanje izziva glede ponovne vzpostavitve kapitalskega položaja podjetij, ki niso bila v težavah pred izbruhom COVID-19 in ki se zaradi krize soočajo z velikimi tveganji za plačilno sposobnost. Poleg tega se bodo privabljali zasebni vlagatelji ter spodbujali novi skladi in subjekti. Pri odločitvah o financiranju se bo uporabljala tržna logika, neodvisni tržno naravnani upravljavci skladov pa bodo izbirali podjetja z ustreznimi možnostmi za donosnost. 2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST •Pravna podlaga Predlog spreminja uredbo o EFSI, zato se uporablja ista pravna podlaga. •Subsidiarnost Države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev predloga, temveč je te cilje mogoče lažje doseči na ravni Unije. Zaradi razlik v fiskalnih zmogljivostih držav članic za ukrepanje je te cilje zaradi obsega in učinkov zadevnih ukrepov mogoče lažje doseči z ukrepanjem na ravni Unije. Ukrepanje na ravni Unije bo namreč omogočilo, da se izravnajo izkrivljanja na notranjem trgu, ki so posledica različnih fiskalnih zmogljivosti posameznih držav članic za zagotavljanje državne pomoči za podporo plačilni sposobnosti podjetij, in da medsebojno povezane dobavne verige na notranjem trgu s tem, ko se preprečijo stečaji uspešnih podjetij, delujejo manj ovirano. Poleg tega se bodo s tem ukrepanjem in spodbujanjem zasebnih naložb v celotni Uniji omočile ekonomije obsega pri uporabi jamstva proračuna Unije v kombinaciji s financiranjem s strani skupine EIB. •Sorazmernost Predlog ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje zastavljenih ciljev. Namenjen je podpiranju podjetij in projektov, ki se soočajo z gospodarskimi posledicami pandemije COVID-19, ki vpliva na vse države članice. Z mobilizacijo zasebnih in javnih sredstev za podporo plačilni sposobnosti se učinkovito in sorazmerno izkoriščajo proračunska sredstva. 3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA Ta predlog je del svežnja za preprečevanje negativnih gospodarskih posledic pandemije COVID-19 in pomeni krizni ukrep.

•Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi Zaradi nujnosti priprave predloga, da bi ga lahko Evropski parlament in Svet pravočasno sprejela, posvetovanja z zainteresiranimi stranmi ni bilo mogoče izvesti. •Ocena učinka Zaradi nujnosti predloga ocena učinka ni bila opravljena. 4.PRORAČUNSKE POSLEDICE Jamstvo EU, zagotovljeno v skladu z uredbo o EFSI, se bo povečalo s 26 milijard EUR na 92,4 milijarde EUR. V skladu z ocenjeno tveganostjo portfelja, ki se bo ustvaril v okviru sklopa za podporo plačilni sposobnosti, se ocenjuje, da bo treba za del jamstva EU, ki bo določen za ta tretji sklop, oblikovati rezervacije pri 50-odstotni stopnji, kar odraža večje tveganje za ciljne naložbe v trenutnih gospodarskih razmerah. Poleg tega bo zaradi precejšnjega obsega jamstva EU in predvidenih vrst posredovanja potreben tudi preudaren pristop k oblikovanju rezervacij. To pomeni, da bodo dodatne rezervacije za povečano jamstvo EU znašale 33,2 milijarde EUR. Na splošno bo stopnja rezervacij za Jamstveni sklad EU znašala 45,8 % vseh obveznosti jamstva EU. Zato bi bilo treba Jamstveni sklad EFSI povečati za 33,2 milijarde EUR, kar bi skupaj znašalo 42,3 milijarde EUR. Dodatna sredstva se bodo mobilizirala s povišanjem zgornjih mej večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 in financiranjem, ki bo na voljo v okviru evropskega instrumenta za okrevanje na podlagi pooblastila iz novega sklepa o virih lastnih sredstvih. Potreben bo poseben znesek v višini 100 milijonov EUR za kritje stroškov v zvezi z vzpostavitvijo in upravljanjem struktur (lastniških skladov, subjektov za posebne namene, naložbenih platform in drugih), prek katerih se bo zagotavljala podpora v okviru sklopa za podporo plačilni sposobnosti, ter za povezane svetovalne storitve in tehnično pomoč, zlasti za podporo zelenemu in digitalnemu prehodu podjetij, ki se financirajo v okviru sklopa za podporo plačilni sposobnosti. Za udeležbo Unije v morebitnem prihodnjem povečanju kapitala (v enem ali več krogih) EIS bodo v revidiranem večletnem finančnem okviru za tekoče obdobje potrebna finančna sredstva v višini do 500 milijonov EUR. To se nanaša na delež Unije v vplačanem delu povečanja kapitala. Unija bi morala imeti možnost, da ohrani svoj skupni delež v kapitalu EIS. Dodatne proračunske informacije so navedene v oceni finančnih posledic zakonodajnega predloga, ki je priložena temu predlogu. 5.DRUGI ELEMENTI •Načrti za izvedbo ter ureditev spremljanja, ocenjevanja in poročanja Instrument za podporo plačilni sposobnosti bo neposredno ali prek EIS izvajala EIB. Ureditev spremljanja in poročanja bo določena v sporazumu o jamstvu in bo v skladu z obstoječimi zahtevami. Spremljanje bo vključevalo ključne kazalnike uspešnosti, da bi se spremljal napredek pri doseganju ciljev sklopa za podporo plačilni sposobnosti. •Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga Posebne določbe so pojasnjene v ustreznem poglavju uredbe o EFSI. Poglavje II V okviru EFSI se vzpostavi tretji sklop (sklop za podporo plačilni sposobnosti). Merila za uporabo jamstva EU v okviru sklopa za podporo plačilni sposobnosti določajo, da podjetja in projekti, ki so upravičeni do jamstva EU v okviru sklopa, ob koncu leta 2019 niso smeli biti v težavah v smislu državne pomoči, saj je jamstvo EU namenjeno zagotavljanju podpore plačilni sposobnosti in lažjemu okrevanju po krizi, ki jo je povzročila pandemija COVID-19. Podjetja zajemajo tudi subjekte za posebne namene, projektna podjetja in javno-zasebna partnerstva. Podpora se zagotavlja prek naložb ali skladov, subjektov za posebne namene, naložbenih platform ali drugih posrednikov. Spodbuja se sodelovanje z nacionalnimi spodbujevalnimi bankami ali institucijami. Poglavje III in naložbene smernice (Priloga II)

Da bi bila podjetja upravičena do podpore plačilni sposobnosti, morajo imeti sedež in delovati v Uniji. Predvideno je, da lahko operacije v okviru sklopa za podporo plačilni sposobnosti izvajata tako EIB kot tudi EIS. Splošni cilji EFSI so dopolnjeni s sklicevanjem na evropski zeleni dogovor in strategijo o oblikovanju digitalne prihodnosti Evrope ter na potrebo po preprečevanju regionalnih razlik zaradi nesimetričnega okrevanja po pandemiji COVID-19. Usmerjevalni odbor za namene javnega reda in varnosti določi vse potrebne zahteve v zvezi z nadzorom posrednikov (skladov, subjektov za posebne namene in drugih). Podpora se lahko usmerja prek različnih instrumentov in produktov, med drugim tudi prek nacionalnih spodbujevalnih institucij in bank, v skladu z veljavnimi pravili o državni pomoči in mednarodnimi pravili. Jamstvo EU v zvezi s sklopom za podporo plačilni sposobnosti znaša 66,4 milijarde EUR. Z njegovo uvedbo skupno jamstvo EU znaša največ 92,4 milijarde EUR. Ustrezne rezervacije (pri 50-odstotni stopnji za povečanje jamstva EU) znašajo 33,2 milijarde EUR, s čimer Jamstveni sklad EFSI skupno znaša 42,3 milijarde EUR. Zato je splošna stopnja rezervacij prilagojena na 45,8 %. Naložbeno obdobje v zvezi s sklopom za podporo plačilni sposobnosti na splošno traja do konca leta 2024 v smislu odobritve s strani naložbenega odbora in organov upravljanja EIB/EIS ter do konca leta 2026 v smislu podpisa operacij. Vendar mora biti 60 % operacij financiranja in naložbenih operacij odobrenih že do konca leta 2022. Naložbeni odbor odobri uporabo jamstva EU v okviru sklopa za podporo plačilni sposobnosti, kot trenutno velja za druga dva sklopa. V primeru operacij, ki jih izvaja EIS, se bo treba o finančnih produktih posvetovati z naložbenim odborom. Ko bo naložbeni odbor v skladu s predlagano uredbo o programu InvestEU ustanovljen, bo odgovoren za odobritev jamstva EU tudi za sklop za podporo plačilni sposobnosti, da bi se preprečilo podvajanje struktur. Cilj je v okviru sklopa za podporo plačilni sposobnosti mobilizirati do 300 milijard EUR v realnem sektorju. Poseben znesek v višini 100 milijonov EUR je predviden za kritje stroškov, svetovalnih storitev in tehnične pomoči v zvezi z vzpostavitvijo in upravljanjem skladov, subjektov za posebne namene, naložbenih platform in drugih subjektov za namene instrumenta za podporo plačilni sposobnosti. Podpiral se bo tudi zeleni in digitalni prehod podjetij, ki se financirajo v okviru sklopa za podporo plačilni sposobnosti. To podporo bo upravljala Komisija. Slednja lahko po potrebi prenese naloge na Evropsko svetovalno vozlišče za naložbe (EIAH). Priloga II vsebuje več tehničnih podrobnosti o instrumentih in produktih, ki se uporabljajo, in strukturah financiranja v okviru sklopa za podporo plačilni sposobnosti ter se nanaša na določitev posebnih omejitev geografske koncentracije s strani usmerjevalnega odbora. Poglavje IIIa V tem poglavju je predvidena udeležba Unije v prihodnjem povečanju kapitala EIS. Poglavje IV Komisija ali EIAH bosta zagotavljala tehnično pomoč in svetovalno podporo, da bi pomagala državam članicam pri vzpostavitvi skladov, subjektov za posebne namene ali drugih subjektov, ki bi izpolnjevali zahteve glede jamstva Unije, zlasti državam članicam z nerazvitimi trgi lastniških vrednostnih papirjev. Ta podpora lahko krije tudi stroške vzpostavitve in upravljanja skladov ali drugih subjektov. Poglavje VI Posebne zahteve glede poročanja v zvezi z operacijami financiranja in naložbenimi operacijami v okviru sklopa za podporo plačilni sposobnosti so določene v sporazumu o jamstvu z EIB. Poglavje VIII Da bi se zagotovila hitra operacionalizacija instrumenta za podporo plačilni sposobnosti, lahko EIB predlaga naložbenemu odboru, da odobri podporo jamstva EU v okviru sklopa za podporo plačilne sposobnosti za jamstva ali financiranje, ki jih je zagotovila v obdobju med sprejetjem tega zakonodajnega predloga s strani Komisije ter podpisom spremenjenega sporazuma o jamstvu med Komisijo in EIB. Za upravičenost do takega „skladiščenja“ morajo zadevna jamstva ali financiranje izpolnjevati merila sklopa za podporo plačilni sposobnosti. EIB predloži tak predlog, ko bo začela veljati spremenjena uredba o EFSI.

2020/0106 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o spremembi Uredbe (EU) 2015/1017 glede vzpostavitve instrumenta za podporo plačilni sposobnosti EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 172 ter 173, tretjega odstavka člena 175 in člena 182(1) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, ob upoštevanju mnenja Odbora regij, v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1)Ocene Komisije, ki izhajajo iz podatkov na ravni podjetij, kažejo, da bi lahko v letu 2020 potrebe po sanaciji kapitalskega trga zaradi pandemije COVID-19 znašale približno 720 milijard EUR. Ta vrednost bi lahko bila še višja, če bi se ukrepi za omejevanje izhoda ohranili dlje, kot je trenutno predvideno, ali če bi jih bilo treba ponovno uvesti zaradi porasta okužb. Če ti kapitalski primanjkljaji ne bodo obravnavani, lahko privedejo do daljšega obdobja nižjih naložb in višje brezposelnosti. Učinek kapitalskega primanjkljaja bo neenakomeren po sektorjih in državah članicah, kar bo privedlo do razlik na enotnem trgu. Poleg tega se zmogljivost držav članic za zagotavljanje državne pomoči močno razlikuje. (2)V skladu z uredbo [o Instrumentu Evropske unije za okrevanje] in v okviru omejitev sredstev, zagotovljenih s tem instrumentom, bi bilo treba v okviru sklopa za podporo plačilne sposobnosti Evropskega sklada za strateške naložbe izvesti ukrepe za okrevanje in odpornost, da bi se ublažil izreden učinek krize zaradi COVID-19. Ta dodatna sredstva bi bilo treba uporabiti tako, da se zagotovi skladnost z roki iz uredbe [o Instrumentu Evropske unije za okrevanje]. (3)Da bi se ublažile hude gospodarske posledice pandemije COVID-19 v Uniji, bi bilo treba podjetjem, ki so v težavah zaradi gospodarske krize, ki jo je povzročila pandemija, in ki ne morejo pridobiti zadostne podpore s financiranjem na trgu ali ukrepi držav članic, nujno zagotoviti podporo plačilni sposobnosti v okviru instrumenta za podporo plačilni sposobnosti, ki bi ga bilo treba dodati kot tretji sklop v okviru EFSI. (4)Podjetja, ki se podpirajo v okviru instrumenta za podporo plačilni sposobnosti, bi morala imeti sedež in delovati v Uniji, kar pomeni, da bi morala imeti registrirani sedež v državi članici in biti dejavna v Uniji v smislu, da bi morala v Uniji opravljati bistvene dejavnosti v zvezi z osebjem, proizvodnjo, raziskavami in razvojem ali druge poslovne dejavnosti. Podjetja bi morala opravljati dejavnosti v podporo ciljem iz te uredbe. Imeti bi morala uspešen poslovni model in ob koncu leta 2019 ne bi smela biti v težavah v smislu okvira za državno pomoč. Podpora bi morala biti namenjena upravičenim podjetjem, ki delujejo v državah članicah in sektorjih, ki jih je kriza zaradi COVID-19 najbolj prizadela in/ali v katerih je razpoložljivost državne podpore plačilni sposobnosti bolj omejena. (5)Jamstvo EU, odobreno Evropski investicijski banki (EIB), bi bilo treba povečati za 66 436 320 000 EUR, da bi se ustvaril tretji sklop EFSI, tj. sklop za podporo plačilni sposobnosti, v okviru katerega bi bilo treba zagotoviti podporo plačilni sposobnosti. (6)Rezervacije za jamstvo EU bi bilo treba ustrezno povečati. Glede na visoko raven tveganosti naložbenih operacij in operacij financiranja v okviru sklopa za podporo plačilni sposobnosti bi bilo treba splošno stopnjo rezervacij za EFSI prilagoditi na 45,8 %. (7)Z zneskom jamstva EU, ki je na voljo v okviru sklopa za podporo plačilni sposobnosti, naj bi se mobilizirale naložbe v realni sektor v višini do 300 000 000 000 EUR. (8)Načini zagotavljanja podpore bi morali biti prilagodljivi glede na potrebe po različnih rešitvah v različnih državah članicah. Med drugim bi morali vključevati financiranje, jamstvo ali naložbe s strani skupine EIB za obstoječe neodvisno upravljane sklade ali subjekte za posebne namene, ki vlagajo v upravičena podjetja. Poleg tega bi se lahko podpora usmerjala prek novih neodvisno upravljanih skladov, vključno s skupinami upravljavcev skladov, ki prvič zbirajo financiranje, ali prek subjektov za posebne namene, ki so vzpostavljeni na evropski, regionalni ali nacionalni ravni prav v ta namen, da bi imeli koristi od jamstva EU in vlagali v upravičena podjetja. Jamstvo EU bi se lahko uporabilo tudi za jamstvo ali financiranje posredovanja s strani nacionalne spodbujevalne banke ali institucije v skladu s pravili o državni pomoči, in sicer skupaj z zasebnimi vlagatelji v podporo upravičenim podjetjem. Preprečiti bi bilo treba neupravičeno izkrivljanje konkurence na notranjem trgu.

(9)Kapitalski skladi, subjekti za posebne namene, naložbene platforme in nacionalne spodbujevalne banke in institucije bi morali upravičenim podjetjem, razen subjektom, usmerjenim v zakup (ali nadomestni kapital) za namene odprodaje premoženja podjetij, zagotoviti lastniški kapital ali navidezni lastniški kapital (kot so hibridni dolg, prednostne delnice ali zamenljivi lastniški kapital). (10)Operacije financiranja in naložbene operacije bi morale biti usklajene s trenutnimi prednostnimi nalogami politike Unije, kot sta evropski zeleni dogovor in strategija o oblikovanju digitalne prihodnosti Evrope. Osredotočati bi se bilo treba tudi na podporo čezmejnim dejavnostim. (11)Odločitve o operacijah financiranja in naložbenih operacijah v okviru sklopa za podporo plačilni sposobnosti bi bilo treba sprejeti do konca leta 2024, o vsaj 60 % takih operacij pa do konca leta 2022, da bi se omogočil hiter odziv na gospodarsko krizo, ki jo je povzročila pandemija COVID-19. (12)Da bi lahko Komisija usmerjala podporo evropskemu gospodarstvu prek Evropskega investicijskega sklada (EIS), bi morala imeti možnost udeležbe v enem ali več morebitnih povečanjih kapitala EIS, da bi lahko še naprej podpirala evropsko gospodarstvo in njegovo okrevanje. Unija bi morala imeti možnost, da ohrani svoj skupni delež v kapitalu EIS. V ta namen bi bilo treba v revidiranem večletnem finančnem okviru za tekoče obdobje predvideti zadostna finančna sredstva. (13)Določiti bi bilo treba znesek v višini 100 000 000 EUR v podporo vzpostavitvi in upravljanju investicijskih skladov, subjektov za posebne namene in naložbenih platform v državah članicah, zlasti tistih, ki nimajo razvitih trgov lastniških vrednostnih papirjev, ter v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu podjetij, ki se financirajo v okviru sklopa za podporo plačilni sposobnosti. (14)Ko bo ustanovljen naložbeni odbor v okviru uredbe o programu InvestEU, bi moral postati odgovoren za odobritev jamstva EU tudi v skladu s to uredbo. (15)Člen 137(2) Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo določa, da so Združeno kraljestvo in projekti v Združenem kraljestvu upravičeni le do finančnih operacij, ki se zagotavljajo s proračunom Unije v okviru EFSI ter ki so jih odobrili subjekti in organi, vključno z EIB in EIS, ali osebe, ki so pooblaščene za izvajanje dela teh ukrepov, pred datumom začetka veljavnosti sporazuma o izstopu. Poleg tega člen 143(1) sporazuma o izstopu omejuje odgovornost Združenega kraljestva za njegov delež pogojnih obveznosti Unije na pogojne obveznosti, ki izhajajo iz finančnih operacij, ki jih je Unija sprejela pred datumom začetka veljavnosti sporazuma o izstopu. Vsaka pogojna obveznost Unije v skladu s to uredbo bo nastala po izstopu Združenega kraljestva iz Unije. Zato se ta uredba ne bi smela uporabljati za Združeno kraljestvo in v njem. (16)Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih sprejela Evropski parlament in Svet na podlagi člena 322 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Ta pravila so določena v finančni uredbi, pri čemer določajo zlasti postopek za pripravo in izvrševanje proračuna prek nepovratnih sredstev, javnih naročil, nagrad in posrednega izvrševanja ter urejajo nadzor odgovornosti finančnih udeležencev. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEU, se nanašajo tudi na zaščito proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah, saj je spoštovanje tega načela bistven predpogoj za dobro finančno poslovodenje in učinkovito financiranje EU. (17)Uredbo (EU) 2015/1017 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: Člen 1 Uredba (EU) 2015/1017 se spremeni: (1)v členu 2 se doda naslednja točka (9): „(9) ,podjetja‘ pomeni za namene sklopa za podporo plačilni sposobnosti podjetja, projektna podjetja, javno-zasebna partnerstva in druge pravne strukture.“; (2)v členu 3 se doda naslednja točka (c): „(c) plačilno sposobnost podjetij, ki imajo sedež v državi članici in delujejo v Uniji.“; (3)v členu 4 se točka (iv) točke (a) odstavka 2 spremeni: „oblikovanje cen operacij v okviru jamstva EU, ki mora biti v skladu s politiko oblikovanja cen EIB; za sklop za podporo plačilni sposobnosti se lahko določi drugačna ureditev;“ (4)v členu 5 se zadnjemu pododstavku odstavka 1 doda naslednji pododstavek z alineo:

„– podpora skladom, subjektom za posebne namene, naložbenim platformam ali druge ureditve v okviru sklopa za podporo plačilni sposobnosti.“; (5)v točki (a) odstavka 1 člena 6 se doda naslednji pododstavek: „vendar se podpora v okviru sklopa za podporo plačilni sposobnosti odobri le, če to koristi podjetjem, ki ob koncu leta 2019 niso bila v težavah v smislu državne pomoči, vendar se od takrat soočajo s precejšnjimi tveganji za plačilno sposobnost zaradi krize, ki jo je povzročila pandemija COVID-19;“ (6)v členu 6 se doda naslednji odstavek 3: „3. Ne glede na odstavek 2 so lahko podoperacije finančnih posrednikov omejene na najmanjšo velikost operacij financiranja in naložbenih operacij v okviru sklopa za podporo plačilni sposobnosti.“; (7)v odstavku 2 člena 7 se doda nova točka (e): „smernice iz točke (d) oddelka 6 Priloge II.“; (8)v členu 8 se doda tretji odstavek: „Ne glede na prvi odstavek se lahko z operacijami financiranja in naložbenimi operacijami v okviru sklopa za podporo plačilni sposobnosti podpirajo le podjetja, ki imajo sedež državi članici in delujejo v Uniji.“; (9)v členu 9 se prvemu pododstavku odstavka 2 doda drugi stavek: „Jamstvo EU se odobri tudi za operacije financiranja in naložbene operacije, ki jih izvaja EIS v okviru sklopa za podporo plačilni sposobnosti.“; (10)v členu 9 se uvodni stavek tretjega pododstavka odstavka 2 spremeni: „Zadevne operacije so skladne s politikami Unije, vključno z evropskim zelenim dogovorom in strategijo o oblikovanju digitalne prihodnosti Evrope, ter podpirajo vključujoče in simetrično okrevanje po koncu pandemije COVID-19 in katerega koli od naslednjih splošnih ciljev:“; (11)v členu 9 se tretjemu pododstavku odstavka 2 doda točka (j): „(j) podpora plačilni sposobnosti v okviru sklopa za podporo plačilni sposobnosti podjetij iz člena 3(c), ki podpira katerega koli od ciljev iz tega odstavka.“; (12)v členu 9 se črta zadnji pododstavek odstavka 2 in vstavi se nov odstavek 2a: „Ob priznavanju, da EFSI po naravi temelji na povpraševanju: (a)si EIB prizadeva, da se vsaj 40 % financiranja iz EFSI v okviru dela za infrastrukturo in inovacije nameni za elemente projektov, ki prispevajo k podnebnim ukrepom, v skladu s cilji zavez z 21. Konference pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (COP21). V tem izračunu se ne upošteva financiranje iz EFSI za MSP in mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo. EIB svojo mednarodno dogovorjeno metodologijo uporabi za opredelitev elementov projektov, ki prispevajo k podnebnim ukrepom, ali deležev stroškov; (b)EIB zagotavlja, da se večina financiranja iz EFSI v okviru sklopa za podporo plačilni sposobnosti uporabi za podporo upravičenim podjetjem v državah članicah in sektorjih, ki jih je pandemija COVID-19 gospodarsko najbolj prizadela; (c)EIB zagotavlja, da se večina financiranja iz EFSI v okviru sklopa za podporo plačilni sposobnosti uporabi za podporo upravičenim podjetjem v državah članicah, v katerih je razpoložljivost državne podpore plačilni sposobnosti bolj omejena.

Usmerjevalni odbor po potrebi zagotovi podrobna navodila v zvezi s točkami (a) do (c).“; (13)v členu 9 se točki (a) in (b) odstavka 3 spremenita: „(a) 31. decembra 2020, za operacije EIB v okviru dela za infrastrukturo in inovacije, za katere sta EIB in upravičenec ali finančni posrednik podpisala pogodbo do 31. decembra 2022; (b) 31. decembra 2020, za operacije EIS v okviru dela za MSP, za katere sta EIB in upravičenec ali finančni posrednik podpisala pogodbo do 31. decembra 2022;“ (14)v členu 9 se odstavku 3 doda naslednja točka (c): „(c) 31. decembra 2024, za operacije EIB ali EIS v okviru jamstva EU za sklop za podporo plačilni sposobnosti iz tretjega pododstavka člena 11(1). Pogodbe med EIB ali EIS in upravičencem ali finančnim posrednikom za navedene operacije morajo do 31. decembra 2026 odobriti organi upravljanja EIB ali EIS v skladu s členom 4(6) Uredbe [o Instrumentu Evropske unije za okrevanje].“; (15)v členu 10 se točki (b) in (c) odstavka 2 spremenita: „(b) financiranje ali jamstva s strani EIB, zagotovljena EIS za posojila, jamstva, posredna jamstva, katero koli drugo obliko instrumentov za financiranje ali izboljšanje kreditne kvalitete, instrumente kapitalskih trgov ter udeležbo v obliki lastniškega kapitala ali navideznega lastniškega kapitala, tudi v korist nacionalnih promocijskih bank ali institucij, naložbenih platform, skladov ali subjektov za posebne namene; (c) jamstva EIB za nacionalne promocijske banke ali institucije, naložbene platforme, sklade ali subjekte za posebne namene na podlagi posrednega jamstva v okviru jamstva EU.“; (16)v členu 10 se odstavku 2 doda naslednji tretji pododstavek: „Cilj upravičenih instrumentov v okviru sklopa za podporo plačilni sposobnosti je zagotavljanje lastniškega kapitala ali navideznega lastniškega kapitala podjetjem iz člena 3(c). Hibridni instrumenti se lahko uporabljajo v skladu s Prilogo II, če takšni instrumenti ustrezajo namenu tega sklopa.“; (17)v členu 10 se odstavku 4 doda naslednji drugi stavek: „EIS lahko v okviru sklopa za podporo plačilni sposobnosti odobri jamstvo skladom in subjektom za posebne namene.“; (18)v členu 10 se doda naslednji odstavek 5: „Posredniki v okviru sklopa za podporo plačilni sposobnosti imajo sedež v državi članici in delujejo v Uniji. Usmerjevalni odbor za namene javnega reda in varnosti določi vse potrebne zahteve v zvezi z nadzorom posrednikov (skladov, subjektov za posebne namene in drugih).“; (19)člen 11(1) se spremeni: „1. Znesek jamstva EU nikoli ne presega 92 436 320 000 EUR, od česar se lahko del dodeli za financiranje ali jamstva s strani EIB, zagotovljena EIS, v skladu z odstavkom 3 ali v okviru sklopa za podporo plačilni sposobnosti. Znesek v višini do 66 436 320 000 EUR jamstva EU se dodeli za operacije v okviru sklopa za podporo plačilni sposobnosti. Znesek v višini do 56 476 320 000 EUR od zneska iz drugega pododstavka se dodeli za izvedbene ukrepe iz člena 2 Uredbe [o Instrumentu Evropske unije za okrevanje] in je na voljo šele od datuma iz člena 4(3) navedene uredbe. Skupna neto plačila iz splošnega proračuna Unije v okviru jamstva EU ne smejo preseči 92 436 320 000 EUR in ne smejo preseči 26 000 000 000 EUR pred [datum začetka veljavnosti te uredbe].“;

(20)v členu 11(3) se prvi stavek spremeni: „3. Če EIB zagotovi financiranje ali jamstva EIS v okviru dela za MSP za izvajanje operacij financiranja in naložbenih operacij EIB, jamstvo EU zagotavlja polno jamstvo za tovrstno financiranje ali jamstva do začetnega zneska 6 500 000 0000 EUR, in sicer pod pogojem, da EIB postopoma zagotovi znesek financiranja ali jamstev v višini vsaj 4 000 000 000 EUR brez kritja jamstva EU.“; (21)v členu 11 se drugi pododstavek odstavka 6 spremeni: „Jamstvo EU krije tudi zneske iz drugega, tretjega in četrtega pododstavka člena 9(6).“; (22)člen 12 se spremeni: (a)v odstavku 2 se doda nova točka (e): „(e) zneska v višini 28 238 160 000 EUR od zneska iz točke (ii) člena 3(2)(c) Uredbe [o Instrumentu Evropske unije za okrevanje].“; (b)v odstavku 3 se vstavi drugi pododstavek: „Vplačila v Jamstveni sklad, določena v točki (e) odstavka 2 tega člena, predstavljajo zunanje namenske prejemke v skladu s členom 21(5) finančne uredbe.“; (c) odstavek 5 se spremeni: „5. Vplačila v Jamstveni sklad iz točk (a) do (d) odstavka 2 in vplačila iz točke (e) odstavka 2 se uporabijo, da se doseže ustrezna raven (v nadaljnjem besedilu: ciljni znesek), ki odraža vse obveznosti jamstva EU. Ciljni znesek se določi na 45,8 % vseh obveznosti jamstva EU.“; (d)odstavek 7 se spremeni: „7. Če se stanje sredstev v Jamstvenem skladu od 1. januarja 2028 zaradi unovčitev jamstva EU zniža pod 50 % ciljnega zneska oziroma bi se glede na oceno tveganja Komisije lahko znižalo pod to raven v enem letu, Komisija predloži poročilo o izrednih ukrepih, ki so morda potrebni.“; (e)odstavek 10 se spremeni: „10. Če se jamstvo EU v celoti obnovi do višine 92 436 320 000 EUR, se morebitni presežek ciljnega zneska v Jamstvenem skladu plača v splošni proračun Unije.“; (23)v členu 13 se drugi odstavek spremeni: „Za izpolnitev obveznosti iz člena 12(5) se odobritve plačil po potrebi lahko vnesejo v splošni proračun Unije po letu 2020 in do vključno proračunskega leta 2027.“; (24)vstavi se poglavje IIIa: „Člen 13a Udeležba v povečanju kapitala Evropskega investicijskega sklada

Unija vpiše delnice v prihodnjih povečanjih kapitala Evropskega investicijskega sklada, da bo njen relativni delež v kapitalu ostal na sedanji ravni. Vpis delnic in plačilo do 500 000 000 EUR vplačanega dela delnic se izvedeta v skladu s pogoji, ki jih odobri skupščina Sklada.“; (25)člen 14 se spremeni: a) v odstavku 2 se vstavi naslednja točka (i): „(i) zagotavljanjem podpore operacijam financiranja in naložbenim operacijam okviru sklopa za podporo plačilni sposobnosti.“; b) odstavek 3 se spremeni: „Storitve EIAH so na voljo javnim in zasebnim nosilcem projektov, tudi nacionalnim spodbujevalnim bankam ali institucijam, naložbenim platformam, skladom, subjektom za posebne namene ter regionalnim in lokalnim javnim subjektom.“; (26)vstavi se naslednji člen 14a: „Člen 14a Financiranje svetovalnih storitev in tehnične pomoči Znesek v višini do 100 000 000 EUR se da na voljo za kritje stroškov, svetovalnih storitev ter tehnične in upravne pomoči za vzpostavitev in upravljanje skladov, subjektov za posebne namene, naložbenih platform in drugih subjektov za namene sklopa za podporo plačilni sposobnosti, med drugim za podporo iz točke (i) člena 14(2) in s posebnim poudarkom na državah članicah z manj razvitimi trgi lastniških vrednostnih papirjev. Tehnična pomoč je na voljo tudi za podporo zelenemu in digitalnemu prehodu podjetij, ki se financirajo v okviru tega sklopa. Komisija ta znesek izvrši v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja, kakor sta opredeljena v točkah (a) oziroma (c) člena 62(1) finančne uredbe. Znesek v višini 80 000 000 EUR od zneska iz prvega pododstavka predstavlja zunanje namenske prejemke v skladu s členom 21(5) finančne uredbe ter zanj velja člen 4(4) in (8) Uredbe [o Instrumentu Evropske unije za okrevanje].“; (27)v členu 16 se odstavku 2 doda naslednji drugi pododstavek: „O operacijah v okviru sklopa za podporo plačilni sposobnosti se poroča ločeno, kakor je primerno in določeno v sporazumu o jamstvu.“; (28)v členu 16 se odstavku 3 doda naslednji drugi pododstavek: „Letni računovodski izkazi jamstva EU, pripravljeni v skladu z računovodskimi pravili, kakor jih je sprejel računovodja Komisije in je navedeno v členu 80 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije. Skupina EIB do 15. februarja naslednjega proračunskega leta predloži nerevidirane računovodske izkaze in vse informacije, potrebne za pripravo zaključnega računa Unije, revidirane računovodske izkaze pa do 31. marca naslednjega proračunskega leta.“; (29)v členu 18(3) se uvodni stavek spremeni: „3. Do 30. junija 2018, do 30. decembra 2021 in nato vsaka tri leta:“;

(30)v členu 24 se dodata naslednja odstavka 3 in 4: „3. „EIB lahko naložbenemu odboru po začetku veljavnosti te uredbe predloži operacije financiranja in naložbene operacije, ki jih odobrijo njeni organi upravljanja v obdobju od sprejetja predloga Komisije o spremembi Uredbe (EU) 2015/2017 do podpisa spremenjenega sporazuma o jamstvu, ki izhaja iz spremenjene uredbe, če take operacije izpolnjujejo zahteve za podporo v okviru instrumenta za podporo plačilni sposobnosti. Operacije, ki se predložijo naložbenemu odboru, pred tem ne smejo biti deležne podpore jamstva EU. 4. Ko bo naložbeni odbor, predviden v uredbi o programu InvestEU, nastopil svojo funkcijo, bo postal odgovoren tudi za odobritev jamstva EU v okviru te uredbe.“; (31)Priloga II k Uredbi (EU) 2015/1017 se spremeni: (1)v oddelku 1 se tretji odstavek nadomesti z naslednjim: „Te naložbene smernice se uporabljajo samo za operacije EFSI, povezane z instrumenti dolžniškega in lastniškega kapitala iz člena 10(2)(a) te uredbe, in za operacije EFSI v okviru sklopa za podporo plačilni sposobnosti iz člena 10(2)(b) in 10(2)(c). Te smernice se zato ne uporabljajo za operacije EFSI v zvezi z instrumenti iz člena 10(2)(b), razen za instrumente, ki se podpirajo v okviru sklopa za podporo plačilni sposobnosti.“; (2)oddelek 2 se spremeni: (a)v točki (b) se prvi odstavek nadomesti z naslednjim: „(b) Jamstvo EU se odobri za neposredno ali posredno podporo financiranju novih operacij. Na področju infrastrukture bi bilo treba spodbujati nove naložbe (ustvarjanje premoženja). Podpirajo se lahko tudi naložbe v degradirana območja (povečevanje in posodabljanje obstoječega premoženja). Financiranje v okviru sklopa za podporo plačilni sposobnosti je namenjeno izboljšanju kapitalske osnove podjetij in njihove plačilne sposobnosti. Pogoji financiranja bi morali preprečevati izkrivljanje konkurence med podjetji. Jamstvo EU se praviloma ne odobri za podporo operacijam refinanciranja (na primer za nadomestitev obstoječih posojilnih pogodb ali drugih oblik finančne podpore za projekte, ki so že deloma ali v celoti izvedeni), razen v okviru sklopa za podporo plačilni sposobnosti ali v izrednih in ustrezno utemeljenih okoliščinah, kadar je izkazano, da bo takšna transakcija omogočila nove naložbe v znesku, ki bo vsaj enak znesku transakcije, ki bi izpolnjevale merila za upravičenost in splošne cilje EFSI iz člena 6 oziroma člena 9(2).“; (b)točka (c) se spremeni: „(c) Jamstvo EU podpira širok nabor produktov, da se EFSI omogoči prilagajanje potrebam trga in hkrati spodbuja zasebne naložbe v projekte, ne da bi izrinil zasebno financiranje, pridobljeno na trgu. V zvezi s tem se pričakuje, da bo EIB v okviru EFSI zagotovila financiranje za izpolnitev splošnega cilja javnih ali zasebnih naložb v okviru dela za infrastrukturo in inovacije ter v okviru dela za MSP skupaj v višini najmanj 500 000 000 000 EUR, kar vključuje mobilizacijo sredstev prek EIS v okviru operacij EFSI, povezanih z instrumenti iz člena 10(2)(b), nacionalnih spodbujevalnih bank ali institucij, ter prek večjega dostopa do financiranja za subjekte z največ 3 000 zaposlenimi. Upravičeni produkti med drugim vključujejo posojila, jamstva/posredna jamstva, vmesno in podrejeno financiranje, instrumente kapitalskih trgov, vključno z instrumentom za izboljšanje kreditne kakovosti, in udeležbo v obliki lastniškega kapitala ali navideznega lastniškega kapitala, tudi prek nacionalnih spodbujevalnih bank ali institucij, naložbenih platform, skladov ali subjektov za posebne namene. Zato se EIB dovoli, da oblikuje ustrezne portfelje in tako naložbe v projekte EFSI omogoči široki paleti vlagateljev. Upravičeni produkti v okviru sklopa za podporo plačilni sposobnosti so tisti, ki zagotavljajo naložbe, posredni lastniški kapital ali navidezni lastniški kapital podjetjem in projektom, razen subjektom, usmerjenim v zakup (ali nadomestni kapital) za namene odprodaje premoženja podjetij. Pričakuje se, da bosta EIB in EIS zagotovila financiranje, da bi dosegla cilj do 300 000 000 000 EUR naložb v okviru sklopa za podporo plačilni sposobnosti. (c)v točki (d) se prvi stavek spremeni: „(d) Nacionalne spodbujevalne banke ali institucije, naložbene platforme, skladi in subjekti za posebne namene so upravičeni do kritja z jamstvom EIB na podlagi posrednega jamstva v okviru jamstva EU v skladu s členom 10(2)(c).“; (3)v oddelku 6 se doda naslednja točka (d): „(d) Sklop za podporo plačilni sposobnosti –Jamstvo EU se lahko uporabi za podporo financiranju, jamstvom ali naložbam EIB ali EIS za sklade, subjekte za posebne namene ali druge naložbene platforme, tudi prek nacionalnih spodbujevalnih bank ali institucij ali drugih ustreznih ureditev, ki zagotavljajo naložbe lastniškega kapitala in naložbe v zvezi z lastniškim kapitalom v podjetjih. –Sklop za podporo plačilni sposobnosti je posebej namenjen skladom, subjektom za posebne namene ali naložbenim platformam, ki so ciljno usmerjeni v podjetja, ki se ukvarjajo s čezmejnimi dejavnostmi v Uniji, in/ali podjetja z velikim potencialom za zeleni ali digitalni prehod. –Skladi, subjekti za posebne namene ali naložbene platforme zagotavljajo financiranje pod komercialnimi pogoji ali pod pogoji, ki so skladni z začasnim okvirom za državno pomoč, ob tem pa bi bilo treba ustrezno upoštevati evropsko naravo instrumenta za podporo plačilni sposobnosti ter neodvisno upravljanje skladov in drugih subjektov. –Skladi, subjekti za posebne namene ali naložbene platforme imajo komercialno upravo, ki sprejema naložbene odločitve, ali neodvisno upravo, ki je neodvisna od vseh vlagateljev. –Ciljna podjetja skladov, subjektov za posebne namene ali naložbenih platform se spodbujajo, naj čim bolj spoštujejo minimalne socialne in okoljske zaščitne ukrepe na visoki ravni v skladu s smernicami usmerjevalnega odbora. Te smernice bi morale vključevati ustrezne določbe za preprečevanje nepotrebnih upravnih bremen, pri čemer bi bilo treba upoštevati velikost podjetij ter za MSP zagotoviti manj stroge določbe. Podjetja z določeno stopnjo izpostavljenosti do vnaprej določenega seznama okolju škodljivih dejavnosti, zlasti v sektorjih, ki jih zajema sistem EU za trgovanje z emisijami (EU ETS), se spodbujajo, naj v prihodnosti pripravijo načrte za zeleni prehod. Podjetja se spodbujajo tudi k doseganju napredka pri digitalni preobrazbi. Podjetjem je za namene teh prehodov na voljo tehnična pomoč.

–Operacije v okviru tega sklopa se izvedejo v skladu z notranjimi pravili in postopki EIB ali EIS. Članom usmerjevalnega odbora in naložbenega odbora se dajo na voljo vse ustrezne informacije za oceno operacije. –Cene jamstev ali naložb EIB ali EIS se oblikujejo v skladu s členom 4(2)(a)(iv) ali 4(2)(a)(v).“; (4)v oddelku 8 se točka (b) spremeni: „(b) Geografska koncentracija Operacije, ki jih podpira EFSI, na koncu zadevnega naložbenega obdobja ne smejo biti koncentrirane na nobenem specifičnem ozemlju. Usmerjevalni odbor zato sprejme okvirne smernice za geografsko razpršenost in koncentracijo. Usmerjevalni odbor se lahko po posvetovanju z naložbenim odborom odloči, da te okvirne omejitve spremeni. Usmerjevalni odbor določi posebne omejitve razpršenosti in koncentracije v okviru sklopa za podporo plačilni sposobnosti, da zagotovi, da so izpolnjene ustrezne zahteve iz člena 9(2a)(b) in (c), pri tem pa se izogiba prekomerni koncentraciji v omejenem številu držav članic. Usmerjevalni odbor redno spremlja gospodarski učinek pandemije COVID-19 na države članice in sektorje. Usmerjevalni odbor se lahko na tej podlagi po posvetovanju z naložbenim odborom odloči, da te omejitve spremeni. Svojo odločitev v zvezi z okvirnimi omejitvami in posebnimi omejitvami za sklop za podporo plačilni sposobnosti pisno obrazloži Evropskemu parlamentu in Svetu. EFSI bi si moral prizadevati, da zajame vse države članice.“ Člen 2 Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, Za Evropski parlament Za Svet Predsednik Predsednik OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1.OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1.Naslov predloga/pobude Uredba Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2015/1017 glede vzpostavitve instrumenta za podporo plačilni sposobnosti 1.2.Zadevna področja v strukturi ABM/ABB Zadevno področje: ekonomske in finančne zadeve

Dejavnost v okviru ABB: finančni posli in instrumenti Za podrobno navedbo dejavnosti v okviru ABB glej oddelek 1.4.2. 1.3.Vrsta predloga/pobude ◻ Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep. ◻ Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep na podlagi pilotnega projekta / pripravljalnega ukrepa. X Predlog/pobuda se nanaša na podaljšanje obstoječega ukrepa. ◻ Predlog/pobuda se nanaša na obstoječ ukrep, preusmerjen v nov ukrep. 1.4.Cilji 1.4.1.Večletni strateški cilji Komisije, ki naj bi bili doseženi s predlogom/pobudo Podpora naložbam, ki spodbujajo rast, in plačilni sposobnosti v skladu s prednostnimi nalogami Unije, kot so evropski zeleni dogovor, naložbeni načrt za trajnostno Evropo in sektorske politike, ki se nanašajo na podporo naložbam. 1.4.2.Specifični cilji in zadevne dejavnosti v strukturi ABM/ABB Specifični cilj št. 1: Povečanje obsega operacij financiranja in naložbenih operacij Evropske investicijske banke (skupine EIB) na prednostnih področjih Specifični cilj št. 2: Zagotavljanje svetovalnih storitev pri izbiri, pripravi in razvoju naložbenih projektov za javne in zasebne stranke ali podpora pri vzpostavitvi in upravljanju skladov in drugih subjektov za namene instrumenta za podporo plačilni sposobnosti Zadevne dejavnosti v strukturi ABM/ABB GD ECFIN: finančni posli in instrumenti 1.4.3.Pričakovani rezultati in posledice Predlog naj bi mobiliziral naložbe v višini 300 000 000 000 EUR v realni sektor s podporo podjetjem, ki se soočajo z gospodarskimi težavami zaradi krize, ki jo je povzročila pandemija COVID-19 v Uniji. 1.4.4.Kazalniki rezultatov in posledic Doseganje ciljev predloga se bo spremljalo s ključnimi kazalniki uspešnosti in ključnimi kazalniki spremljanja v skladu z obstoječimi ureditvami v zvezi z delom za infrastrukturo in inovacije ter delom za MSP v okviru uredbe o EFSI. Po potrebi bodo določeni posebni kazalniki za sklop za podporo plačilni sposobnosti. 1.5.Utemeljitev predloga/pobude

1.5.1.Potrebe, ki jih je treba zadovoljiti kratkoročno ali dolgoročno Komisija predlaga okrepitev predloga za večletni finančni okvir, da bi se odpravile negativne gospodarske posledice pandemije COVID-19 za podjetja in projekte v Uniji. Številna podjetja imajo zaradi krize že težave s plačilno sposobnostjo, te težave pa se bodo z nadaljevanjem obdobja zapore še povečale, pravila o omejevanju stikov pa bodo še naprej vplivala na poslovne dejavnosti v številnih sektorjih. Težave bi se lahko nadaljevale še dolgo po zapori. Podjetja, ki jih je treba podpreti, so tista, ki so pred krizo imela uspešen poslovni model, vendar je njihova plačilna sposobnost zaradi krize zaradi COVID-19 omejena. Namen je, da se jim pomaga prebroditi to težavno obdobje, da bodo lahko pozneje, ko bo čas za to, še vedno obstajala in bodo podprla okrevanje. 1.5.2.Dodana vrednost ukrepanja EU Namen predloga je izravnati pričakovana izkrivljanja na enotnem trgu glede na to, da se lahko razpoložljivost ukrepov za podporo plačilni sposobnosti podjetij precej razlikuje med državami članicami in privede do neenakih konkurenčnih pogojev. 1.5.3.Spoznanja iz podobnih izkušenj v preteklosti Predlaga se povečanje proračunskih odhodkov z zagotovitvijo jamstva EU, da se pritegne dodatno zasebno financiranje za podporo podjetjem v Uniji, kakor je bilo že uspešno uresničeno v okviru uredbe o EFSI. 1.5.4.Skladnost in možne sinergije z drugimi ustreznimi instrumenti Predlog je skladen z ustreznimi politikami Unije, kot so evropski zeleni dogovor, naložbeni načrt za trajnostno Evropo in sektorske politike, ki se nanašajo na podporo naložbam. Instrument za podporo plačilni sposobnosti dopolnjuje druge programe Unije, ki so osredotočeni na ublažitev posledic krize zaradi COVID-19 oziroma ponovno oživitev gospodarstva ob umiritvi krize. Instrument dopolnjuje zlasti podporo MSP, ki bo zagotovljena prek (i) pomoči pri okrevanju za kohezijo (REACT-EU), v okviru katere bo zagotovljena okrepljena začetna podpora tudi za MSP, in (ii) vseevropskega jamstvenega sklada, ki ga je EIB ustanovila v odziv na krizo zaradi COVID-19 in je podprt z jamstvom držav članic. Poleg tega bo od leta 2021 dodatna podpora zagotovljena v okviru dela za MSP, ki bo okrepljen s programom InvestEU. 1.6.Trajanje predloga/pobude in finančnih posledic x Časovno omejen(-a) predlog/pobuda: –◻ trajanje predloga/pobude od leta 2020 do leta 2026, –x finančne posledice med letoma 2020 in 2027. 1.7.Načrtovani načini upravljanja x Neposredno upravljanje – Komisija: –x z lastnimi službami, vključno s svojim osebjem v delegacijah Unije, –◻ prek izvajalskih agencij. ◻ Deljeno upravljanje z državami članicami. x Posredno upravljanje, tako da se naloge izvrševanja proračuna poverijo:

–◻ tretjim državam ali organom, ki jih te imenujejo, –◻ mednarodnim organizacijam in njihovim agencijam (navedite), –X EIB in Evropskemu investicijskemu skladu, –◻ organom iz členov 208 in 209 finančne uredbe, –◻ subjektom javnega prava, –◻ subjektom zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve, kolikor ti subjekti zagotavljajo ustrezna finančna jamstva, –◻ subjektom zasebnega prava države članice, ki so pooblaščeni za izvajanje javno-zasebnih partnerstev in ki zagotavljajo ustrezna finančna jamstva, –◻ osebam, pooblaščenim za izvajanje določenih ukrepov SZVP na podlagi naslova V PEU in opredeljenim v zadevnem temeljnem aktu. Opombe Jamstveni sklad EFSI neposredno upravlja Komisija. Evropsko svetovalno vozlišče za naložbe se upravlja posredno prek EIB. Komisija lahko svetovalne storitve in tehnično pomoč upravlja neposredno ali posredno, tudi prek EIB. 2.UKREPI UPRAVLJANJA 2.1.Pravila o spremljanju in poročanju EIB, po potrebi v sodelovanju z EIS, v skladu s členom 10 uredbe o EFSI vsako polletje poroča Komisiji o operacijah financiranja in naložbenih operacijah EIB. Poleg tega EIB, po potrebi v sodelovanju z EIS, enkrat letno poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o operacijah financiranja in naložbenih operacijah EIB. Komisija mora Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču vsako leto do 31. marca poslati letno poročilo o stanju Jamstvenega sklada in njegovem vodenju v preteklem letu. EIB v skladu s členom 12 uredbe o EFSI oceni delovanje EFSI in oceno predloži Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji. Komisija poleg tega oceni uporabo jamstva EU in delovanje Jamstvenega sklada ter oceno predloži Evropskemu parlamentu in Svetu. Vsaka tri leta (naslednjič leta 2021) mora biti predloženo podrobno poročilo o delovanju EFSI ter podrobno poročilo o uporabi jamstva EU in delovanju Jamstvenega sklada. 2.2.Upravljavski in kontrolni sistem 2.2.1.Ugotovljena tveganja Operacije financiranja in naložbene operacije EIB, krite z jamstvom EU, nosijo precejšnje finančno tveganje. Verjetnost unovčitve jamstva je znatna. Vendar se ocenjuje, da Jamstveni sklad proračunu Unije zagotavlja potrebno zaščito. Pri projektih lahko pride do zamud pri izvajanju in prekoračitve načrtovanih stroškov. Celo ob konservativnih predpostavkah bi se stroškovna učinkovitost pobude sčasoma lahko zmanjšala zaradi nezadostnega zanimanja za instrument na trgu zaradi spreminjajočih se tržnih pogojev, zaradi česar bi bil nižji tudi predvideni multiplikacijski učinek. V skladu s členom 8(4) uredbe o EFSI se sredstva Jamstvenega sklada investirajo. Pri teh investicijah bo prisotno naložbeno tveganje (npr. tržno in kreditno tveganje) ter določeno operativno tveganje.

2.2.2.Podatki o vzpostavljenem sistemu notranjih kontrol EFSI upravlja usmerjevalni odbor, ki določi strateške usmeritve EFSI, operativne politike in postopke, pravila, ki veljajo za operacije z naložbenimi platformami in nacionalnimi spodbujevalnimi bankami in profil tveganja EFSI. Sklepe o uporabi podpore EFSI v okviru sklopa za podporo plačilni sposobnosti sprejme naložbeni odbor, kot trenutno velja za druga dva sklopa. V primeru operacij, ki jih izvaja EIS, se je treba o finančnih produktih posvetovati z naložbenim odborom. Naložbeni odbor sestavljajo neodvisni strokovnjaki, ki imajo potrebno strokovno znanje in izkušnje na področjih naložbenih projektov in so odgovorni usmerjevalnemu odboru, ki nadzoruje izpolnjevanje ciljev EFSI. Izvršni direktor EFSI je odgovoren za tekoče vodenje EFSI ter pripravo sestankov naložbenega odbora. Izvršni direktor je neposredno odgovoren usmerjevalnemu odboru in mu vsako četrtletje poroča o dejavnostih EFSI. Izvršnega direktorja je imenoval predsednik EIB, potem ko je Evropski parlament odobril kandidata, ki ga je izbral usmerjevalni odbor. Sredstva Jamstvenega sklada upravlja Komisija v skladu z uredbo o EFSI ter svojimi veljavnimi notranjimi pravili in postopki. 2.3.Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti V členu 21 uredbe o EFSI je pojasnjena pristojnost Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) za izvajanje preiskav operacij, ki prejemajo podporo v okviru te pobude. Skupina EIB je opredelila posebna pravila za sodelovanje z uradom OLAF v zvezi z morebitnimi primeri goljufije, korupcije ali drugih nezakonitih dejavnosti, ki škodijo finančnim interesom Skupnosti. Poleg tega se uporabljajo pravila in postopki EIB, med drugim tudi politika EIB na področju boja proti goljufijam. 3.OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1.Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice ·Obstoječe proračunske vrstice Po vrstnem redu razdelkov večletnega finančnega okvira in proračunskih vrstic Razdelek večletnega finančnega okvira Proračunska vrstica Vrsta

odhodkov Prispevek številka

razdelek 1a (VFO za obdobje 2014–2020) ………………………...……………] dif./nedif. držav Efte držav kandidatk tretjih držav po členu 21(2)(b) finančne uredbe 1a 01 01 04 01 Odhodki za podporo „Evropskemu skladu za strateške naložbe (EFSI)“ nedif. NE NE NE NE 1a 01 04 01 01 Evropski investicijski sklad – Zagotavljanje vplačanih deležev vpisanega kapitala 01 04 04 Jamstvo za Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI) 01 04 05 02 Oblikovanje rezervacij za jamstvo za „Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI)“ – sklop za plačilno sposobnost 01 04 06 02 Evropsko svetovalno vozlišče za naložbe (EIAH) in Evropski portal naložbenih projektov (EIPP) – (tehnična pomoč) – sklop za plačilno sposobnost dif. NE NE NE NE ·Zahtevane nove proračunske vrstice Po vrstnem redu razdelkov večletnega finančnega okvira in proračunskih vrstic Razdelek večletnega finančnega okvira Proračunska vrstica Vrsta

odhodkov Prispevek številka

razdelek 1 (VFO za obdobje 2021–2027) ………………………...……………] dif./nedif. držav Efte držav kandidatk tretjih držav po členu 21(2)(b) finančne uredbe 1 02 01 04 Odhodki za podporo „Evropskemu skladu za strateške naložbe (EFSI)“ nedif. NE NE NE NE 1 02 05 01 Jamstvo za „Evropski sklad za strateške naložbe“ (EFSI) 02 05 02 02 Oblikovanje rezervacij za jamstvo za „Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI)“ – sklop za plačilno sposobnost 02 05 03 02 Evropsko svetovalno vozlišče za naložbe (EIAH) in Evropski portal naložbenih projektov (EIPP) – (tehnična pomoč) – sklop za plačilno sposobnost dif. NE NE NE NE 3.2.Ocenjene posledice za odhodke 3.2.1.Povzetek ocenjenih posledic za odhodke v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Razdelek večletnega finančnega

okvira Številka Razdelek 1a (VFO za obdobje 2014–2020), nato razdelek 1 (VFO za obdobje 2021–2027) 2020 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 SKUPAJ 01 01 04 01 (2020), nato 02 01 04 Odhodki za podporo „Evropskemu skladu za strateške naložbe (EFSI)“ obveznosti = plačila (3) 2,000 p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. 2,000 2,000 p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. 2,000 01 04 01 01 Evropski investicijski sklad – Zagotavljanje vplačanih deležev vpisanega kapitala obveznosti 500,000 p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. 500,000 plačila 500,000 p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. 500,000 01 04 04 (2020), nato 02 05 01 Jamstvo za „Evropski sklad za strateške naložbe“ (EFSI) obveznosti (1) p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. plačila (2) p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. 01 04 05 02 (2020), nato 02 05 02 02 Oblikovanje rezervacij za jamstvo za „Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI)“ – sklop za plačilno sposobnost obveznosti (1) 4 980,000 p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. 4 980,000 plačila (2) 2 490,000 490,000 500,000 500,000 500,000 500,000 p.m. p.m. 4 980,000 01 04 06 02 (2020), nato 02 05 03 02 Evropsko svetovalno vozlišče za naložbe (EIAH) in Evropski portal naložbenih projektov (EIPP) – (tehnična pomoč) – sklop za plačilno sposobnost obveznosti (1) 18,000 p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. 18,000 plačila (2) 8,000 10,000 p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. 18,000 Odobritve za sredstva programa SKUPAJ obveznosti = 1 + 3 5 500,000 p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. 5 500,000 plačila = 2 + 3 3 000,000 500,000 500,000 500,000 500,000 500,000 p.m. p.m. 5 500,000



Poleg finančnih sredstev, dodeljenih jamstvu EFSI na podlagi Uredbe (EU) 2015/1017 (uredba o EFSI), bo iz Instrumenta Evropske unije za okrevanje na voljo 28 318,160 milijona EUR (v tekočih cenah) kot zunanji namenski prejemki v smislu člena 21(5) finančne uredbe. Od tega se lahko do 6,520 milijona EUR nameni za upravne odhodke, vključno s stroški za zunanje sodelavce. Potreben bo poseben znesek v višini 80 milijonov EUR za kritje operativnih stroškov v zvezi z vzpostavitvijo in upravljanjem struktur (lastniških skladov, subjektov za posebne namene, naložbenih platform in drugih), prek katerih se bo zagotavljala podpora v okviru sklopa za podporo plačilni sposobnosti, ter za povezane svetovalne storitve in tehnično pomoč, vključno z upravno podporo. V skladu z določbami uredbe o Instrumentu Evropske unije za okrevanje se pravne obveznosti, krite z zunanjimi namenskimi prejemki, ki izhajajo iz najemanja posojil, prevzamejo do 31. decembra 2024. Okvirna razčlenitev odhodkov iz zunanjih namenskih prejemkov je naslednja: EFSI – instrument za plačilno sposobnost 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 Po letu 2027 SKUPAJ Odhodki iz poslovanja iz zunanjih namenskih prejemkov Instrumenta Evropske unije za okrevanje obveznosti (1) 8 275,120 8 441,120 5 740,120 5 855,280 28 311,640 plačila (2) 4 717,773 4 718,773 4 718,773 3 539,080 3 539,080 3 539,080 3 539,080 28 311,640 Odhodki za upravno podporo iz zunanjih namenskih prejemkov Instrumenta Evropske unije za okrevanje obveznosti = plačila (3) 1,880 0,880 0,880 0,720 0,720 0,720 0,720 6,520 Zunanji namenski prejemki skupaj obveznosti = 1 + 3 8 277,000 8 442,000 5 741,000 5 856,000 0,720 0,720 0,720 28 318,160 plačila = 2 + 3 4 719,653 4 719,653 4 719,653 3 539,800 3 539,800 3 539,800 3 539,800 28 318,160



Razdelek večletnega finančnega

okvira 5 / 7 „Upravni odhodki“ v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Leto

2020 Leto

2021 Leto

2022 Leto 2023 Leto

2024 Leto 2025 Leto 2026 Leto 2027 SKUPAJ GD ECFIN • Človeški viri • Drugi upravni odhodki GD ECFIN SKUPAJ odobritve Odobritve iz

RAZDELKA 5 (2020) / RAZDELKA 7 (2021–2027)

večletnega finančnega okvira SKUPAJ (obveznosti skupaj = plačila skupaj) Odobritve

iz vseh RAZDELKOV

večletnega finančnega okvira SKUPAJ 2020 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 Po letu 2027 Skupaj obveznosti plačila 3.2.2.Ocenjene posledice za odobritve za upravne zadeve 3.2.2.1.Povzetek –◻ Za predlog/pobudo niso potrebne odobritve za upravne zadeve.

–X Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za upravne zadeve, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Leto

2020 Leto

2021 Leto

2022 Leto

2023 Leto

2024 Leto

2025 Leto

2026 Leto

2027 SKUPAJ RAZDELEK 5/7

večletnega finančnega okvira Človeški viri Drugi upravni odhodki Seštevek za RAZDELEK 5/7

večletnega finančnega okvira Odobritve zunaj RAZDELKA 5/7

večletnega finančnega okvira Človeški viri 0,880 0,880 0,880 0,720 0,720 0,720 0,720 5,520 Drugi

upravni odhodki 2 1 3 Seštevek za odobritve

zunaj RAZDELKA 7

večletnega finančnega okvira SKUPAJ 2 1,880 0,880 0,880 0,720 0,720 0,720 0,720 8,520 Potrebe po odobritvah za človeške vire in druge upravne odhodke se krijejo z odobritvami GD, ki so že dodeljene za upravljanje ukrepa in/ali so bile prerazporejene znotraj GD, po potrebi skupaj z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v postopku letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve. Dodatni zunanji sodelavci se bodo financirali izključno iz namenskih prejemkov. 3.2.2.2.Ocenjene potrebe po človeških virih –◻ Za predlog/pobudo niso potrebni človeški viri. –X Za predlog/pobudo so potrebni človeški viri, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: ocena, izražena v ekvivalentu polnega delovnega časa Leto

2020 Leto

2021 Leto 2022 Leto 2023 Leto 2024 Leto 2025 Leto 2026 Leto 2027 • Delovna mesta v skladu s kadrovskim načrtom (uradniki in začasni uslužbenci) XX 01 01 01 (sedež in predstavništva Komisije) XX 01 01 02 (delegacije) XX 01 05 01 (posredne raziskave) 10 01 05 01 (neposredne raziskave) • Zunanji sodelavci (v ekvivalentu polnega delovnega časa: EPDČ) XX 01 02 01 (PU, NNS, ZU iz splošnih sredstev) XX 01 02 02 (PU, LU, NNS, ZU in MSD na delegacijah) XX 01 04 yy – na sedežu – na delegacijah XX 01 05 02 (PU, NNS, ZU za posredne raziskave) 10 01 05 02 (PU, NNS, ZU za neposredne raziskave) Druge proračunske vrstice (namenski prejemki) 11 11 11 9 9 9 9 SKUPAJ 11 11 11 9 9 9 9 GD ECFIN, COMP in BUDG so zadevna področja ali naslovi v proračunu. Potrebe po človeških virih se krijejo z osebjem GD, ki je že dodeljeno za upravljanje ukrepa in/ali je bilo prerazporejeno znotraj GD, po potrebi skupaj z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v postopku letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve. Dodatni zunanji sodelavci se bodo financirali izključno iz namenskih prejemkov. Opis nalog: Uradniki in začasni uslužbenci – Zunanji sodelavci Uprava (razvoj političnih dokumentov, priprava sporazuma o jamstvu in pogajanja o njem, operativno spremljanje in poročanje, upravljanje svetovalnih storitev in tehnične pomoči); zaledne službe (spremljanje programa in nadaljnje ukrepanje v zvezi z njim, vključno z unovčitvami jamstev, operativnim in finančnim poročanjem ter drugimi dejavnostmi upravljanja jamstev; spremljanje in poročanje o svetovalnih storitvah in tehnični pomoči); tveganje (spremljanje profila kreditnega tveganja za portfelje operacij v okviru jamstva EU, ocenjevanje in poročanje) 3.3.Ocenjene posledice za prihodke –X Predlog/pobuda nima finančnih posledic za prihodke. – ◻ Predlog/pobuda ima finančne posledice, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: –◻ za lastna sredstva, –◻ za razne prihodke. v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno)