[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 19.8.2005

KOM(2005) 377 koncno

2005/0157 (COD)

Predlog

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o financiranju evropske standardizacije {SEC(2005) 1050}

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Okvir

Evropska standardizacija je od sredine 80-ih let omogočila na eni strani prost pretok industrijskih izdelkov v Evropski skupnosti in na drugi strani visoko raven varstva potrošnikov in delavcev, zlasti v okviru zakonodaje o notranjem trgu. Komisija je zato nepretrgoma finančno podpirala razvoj evropske standardizacije, brez česar se ta politika ne bi mogla razviti tako hitro in ne bi bila tako uspešna v dvajsetih industrijskih panogah. V katalogu treh evropskih organov za standardizacijo, v nadaljevanju „EOS“ (CEN, CENELEC, ETSI)[1] je sedaj več kot 15 000 standardov in drugih evropskih specifikacij, od katerih jih je bilo več kot 2 500 pripravljenih v podporo zakonodaji Skupnosti in katerih reference so bile objavljene v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Skupnost se je s to standardizacijo lahko izognila pripravi podrobnih prepisov, celo zakonskemu urejanju področja. Zato je standardizacija del sedanjega prizadevanja za izboljšanje zakonodaje v okviru politike gospodarske rasti in zaposlovanja.

Finančna pomoč za evropsko standardizacijo sedaj temelji na več aktih, ki večinoma ne vsebujejo določb, ki bi dovolj natančno določale pogoje financiranja. Ti akti so temelj, ki Komisiji omogoča, da od evropskih organov za standardizacijo (CEN, CENELEC, ETSI) zahteva pripravo evropskih standardov v podporo njenim politikam.

Predvsem gre za:

- Direktivo 98/34/ES[2], ki Komisiji omogoča, da evropskim organom za standardizacijo pošlje zahtevke za standardizacijo,

- vse predpise o tehničnem usklajevanju za izvajanje notranjega trga, tudi direktive „novega pristopa“,

- Sklep Sveta 87/95/EGS z dne 22. decembra 1986 o standardizaciji na področju informacijske tehnologije in telekomunikacij[3].

Na splošno je finančna pomoč za evropsko standardizacijo del urejenih partnerskih odnosov med Komisijo, EFTO in evropskimi organi za standardizacijo, kot so natančno določeni v Splošnih smernicah o sodelovanju, ki so jih 23. marca 2003 podpisali različni subjekti[4].

Evropski parlament je v resoluciji z dne 28. maja 1999[5] podprl poročilo Komisije o učinkovitosti in odgovornosti na področju evropske standardizacije v okviru novega pristopa.

Svet je v resoluciji oktobra 1999[6] in sklepih marca 2002[7] o vlogi evropske standardizacije potrdil, da namerava še naprej zagotavljati financiranje Skupnosti za evropsko standardizacijo v mejah, ki jih določi proračunski organ, s čimer bo dopolnjeval prispevke iz industrije in EFTE.

Financiranje dejavnosti evropske standardizacije sedaj zadeva predvsem:

- letne pogodbe o zagotavljanju storitev z evropskimi organi za standardizacijo za bolj usklajeno, učinkovito, kakovostno in opazno delovanje njihovih osrednjih sekretariatov;

- izboljšanje kakovosti evropske standardizacije z vrednotenjem osnutkov usklajenih standardov s strani zunanjih svetovalcev in prevajanjem njihovih končnih različic;

- pripravo evropskih standardov in drugih izdelkov standardizacije v podporo politikam in zakonodaji Skupnosti;

- pospeševanje in prepoznavnost evropskega sistema standardizacije in evropskih standardov.

Mogoče je financiranje drugih dejavnosti, na primer na področju pomoči tretjim državam ali tehničnega sodelovanja z njimi.

Nova finančna uredba[8] določa, da izvrševanje sredstev, vključenih v proračun za vse dejavnosti Skupnosti, zahteva predhodno sprejetje temeljnega akta, ki je na področju izvajanja Pogodbe ES akt sekundarne zakonodaje, ki daje pravno podlago za dejavnost Skupnosti in izvrševanje ustreznega odhodka, vključenega v proračun. Obstoječi akti sekundarne zakonodaje o evropski standardizaciji teh zahtev finančne uredbe ne izpolnjujejo v celoti.

Komisija zato meni, da je treba sprejeti akt, ki daje podlago in , popolnejši in podrobnejši pravni okvir za financiranje evropske standardizacije ter zagotavlja njeno trajnost, saj je bila takšna pobuda predmet vrednotenja (glej Prilogo k predlogu).

Predlog sklepa

Evropska skupnost za podporo svojim politikam in zakonodaji obsežno uporablja evropske standarde ali druge izdelke standardizacije, ki jih pripravijo evropski organi za standardizacijo, priznani v Prilogi I k Direktivi 98/34/ES, namreč CEN, CENELEC in ETSI, ali po potrebi drugi tehnični organi, zlasti za pripravljalna dela.

Za standardizacijo so pristojni evropski organi za standardizacijo na podlagi zahtevkov za standardizacijo, pripravljenih po posvetu z odborom iz Direktive 98/34/ES v skladu z določbami te direktive in določbami Sklepa 87/95/EGS na področju informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT).

Ta predlog temelji na členih 95 in 157 Pogodbe ES.

Evropska standardizacija namreč podpira na eni strani približevanje zakonodaj za vzpostavitev, delovanje in utrditev notranjega trga (tehnično usklajevanje) ter na drugi strani izboljšanje konkurenčnosti podjetij.

Ukrepi tehničnega usklajevanja se lahko nanašajo na vrsto vprašanj, kot so zdravje, varnost, varstvo okolja in potrošnikov ali celo interoperabilnost. Evropska standardizacija lahko poleg notranjega trga podpira širok obseg politik Skupnosti za povečanje konkurenčnosti evropskih podjetij, zlasti na področjih skupne trgovinske politike, prevoza, okolja, informacijske in komunikacijske tehnologije, zaščite potovalnih dokumentov, storitev, inovacij, raziskav in tehnološkega razvoja.

Ta predlog bi bil zato poseben akt, ki bi zagotavljal jasen, popoln in podroben okvir, ki bi Skupnosti omogočil financiranje vseh dejavnosti standardizacije, potrebnih za izvajanje politik Skupnosti.

Letni sklepi o financiranju, ki jih pripravi Komisija, določajo zlasti potrebe, ki jih je treba zadovoljiti, cilje, ki jih je treba doseči, ter tudi obseg sredstev za posamezno vrsto dejavnosti in po potrebi stopnjo sofinanciranja. Te dejavnosti se vmesno ali naknadno redno vrednotijo v skladu z določbami finančne uredbe v tej zadevi.

Člen 1 določa vsebino tega sklepa, se pravi, prispevek Evropske skupnosti k financiranju evropske standardizacije v podporo politik in zakonodaje Skupnosti. Podpora zakonodaji Skupnosti zadeva notranji trg izdelkov in storitev, tudi zdravstvene in varnostne vidike, varstvo potrošnikov in delavcev, interoperabilnost in trgovinske posle. Evropska standardizacija lahko poleg tega doda vrednost in okrepi konkurenčnost evropske industrije, zlasti pri prometu, novih tehnologijah, informacijski in komunikacijski tehnologiji, obrambni in vesoljski industriji.

Člen 2 določa, da so evropski organi za standardizacijo, priznani v Prilogi I k Direktivi 98/34/ES, namreč CEN, CENELEC in ETSI, glavni upravičenci do financiranja evropske standardizacije. Do financiranja Skupnosti so upravičeni tudi drugi subjekti, in to za pripravljalna ali dodatna dela za standardizacijo, kot so prednormativne ali paranormativne raziskave, primerjalna testiranja, analize, vrednotenja in odobritve.

Člen 3 podrobno določa različne vrste dejavnosti standardizacije, ki so upravičene do financiranja Skupnosti: gre za izdelavo in revizijo evropskih standardov s strani EOS; upravičene dejavnosti standardizacije lahko poleg tega vključujejo pripravo vseh drugih izdelkov standardizacije, kot so predstandardi, tehnične specifikacije, tehnična poročila, vodniki ali druge specifikacije, ki se sprejmejo na delavnicah, in tudi opravljanje storitev v okviru standardizacije. Financiranje Skupnosti lahko poleg tega krije dejavnosti osrednjih sekretariatov EOS, preverjanje kakovosti evropskih standardov, prevajanje standardov in tudi pospeševanje evropskega sistema standardizacije. Do financiranja Skupnosti so upravičeni tudi projekti sodelovanja ali tehnične pomoči s tretjimi državami na področju standardizacije, katerih namen je pospeševanje dostopa do trgov.

Člen 4 podrobno določa, da proračunski organ vsako leto odobri sredstva, dodeljena za dejavnosti, financirane na podlagi tega sklepa.

Člen 5 določa podrobna pravila financiranja. Financiranje dejavnosti EOS se na splošno izvaja z donacijami brez pozivov za zbiranje predlogov v skladu z drugim pododstavkom člena 110(1) finančne uredbe v povezavi s členom 168(1)(d) Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje finančne uredbe[9]. To je utemeljeno s tem, da gre za organe, priznane z Direktivo 98/34/ES, katerih dejavnosti so v splošnem evropskem interesu in ki na evropski ravni ne konkurirajo drugim organom. Nasprotno se financiranje za pripravljalne ali dodatne dejavnosti za standardizacijo, ki jih izvajajo drugi subjekti, dodeli z donacijami po pozivih za zbiranje predlogov ali z javnimi naročili. Za financiranje dejavnosti osrednjih sekretariatov ostaja možnost dodelitve donacij za projekte ali donacij za poslovanje. V primeru donacij za poslovanje iz člena 113(2) finančne uredbe se ne sme uporabiti postopnega zmanjševanja. Ob upoštevanju, da zainteresirane strani prispevajo za standardizacijo in za njene dejavnosti nudijo svoje strokovno znanje, je treba dovoliti skoraj sistematično uporabo prispevkov v naravi. Izdelava lestvic stroškov na enoto ali pavšalov za financiranje standardov ali drugih izdelkov standardizacije se lahko izkaže kot potrebna za poenostavitev finančnega poslovodenja.

Za dobro in trajnostno upravljanje financiranih dejavnosti bo treba v okvirnih sporazumih o partnerstvu med evropskimi organi za standardizacijo in Komisijo določiti skupne cilje sodelovanja ter upravne in finančne pogoje za dodelitev donacij. Člen 6 določa podrobna pravila za upravljanje, izvajanje in spremljanje s strani Komisije. Komisija bo lahko za zagotavljanje dobrega in učinkovitega poslovodenja uporabila potrebna podporna sredstva, kot so revizije, vrednotenja, študije, sestanki, dejavnosti informiranja in objavljanja. Poleg tega je treba redno vrednotiti učinkovitost in smotrnost financiranih ukrepov.

Člen 7 določa potrebna sredstva za zagotavljanje ustrezne zaščite finančnih interesov Skupnosti pri izvajanju tega sklepa.

2005/0157 (COD)

Predlog

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o financiranju evropske standardizacije

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti ter zlasti členov 95 in 157(3),

ob upoštevanju predloga Komisije[10],

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[11],

v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe[12],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Evropska standardizacija je prostovoljna dejavnost, ki jo zase opravljajo zainteresirane strani, ki želijo pripraviti standarde in druge izdelke standardizacije, da bi zadostile svojim potrebam. Te izdelke standardizacije pripravljajo Evropski odbor za standardizacijo (CEN), Evropski odbor za standardizacijo v elektrotehniki (CENELEC) in Evropski inštitut za telekomunikacijske standarde (ETSI), organi, navedeni v Prilogi I k Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 98/34/ES z dne 22. junija 1998 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih standardov in tehničnih predpisov o storitvah informacijske družbe[13], v nadaljevanju „evropski organi za standardizacijo“.

(2) Direktiva 98/34/ES določa, da lahko Komisija po posvetovanju z odborom, ki ga ustanavlja navedena direktiva, evropskim organom za standardizacijo pošlje zahtevke za standardizacijo. Splošne smernice o sodelovanju[14] določajo partnerske odnose med temi organi na eni strani ter Skupnostjo in Evropskim združenjem za prosto trgovino (EFTA), ki tudi podpira evropsko standardizacijo, na drugi strani.

(3) Za Skupnost je nujno, da prispeva k financiranju evropske standardizacije ob upoštevanju pomembne vloge, ki jo ima slednja pri podpori zakonodaje in politik Skupnosti. Evropska standardizacija po eni strani prispeva k delovanju in utrditvi notranjega trga zlasti s tako imenovanimi direktivami „novega pristopa“ na področjih zdravja, varnosti, varstva okolja in potrošnikov ali za zagotavljanje interoperabilnosti na področjih, kot je prevoz. Evropska standardizacija po drugi strani omogoča izboljšanje konkurenčnosti podjetij, zlasti z lajšanjem prostega pretoka izdelkov in storitev, interoperabilnosti omrežij, komunikacijskih sredstev, tehnološkega razvoja in inovacij v dejavnostih, kot so informacijske tehnologije. V ta sklep je zato primerno vključiti financiranje dejavnosti evropske standardizacije na področju informacijske tehnologije in telekomunikacij, ki ga poleg tega ureja zlasti Sklep Sveta 87/95/EGS z dne 22. decembra 1986 o standardizaciji na področju informacijske tehnologije in telekomunikacij[15].

(4) Treba je zagotoviti jasno, popolno in podrobno pravno podlago za financiranje s strani Skupnosti vseh dejavnosti evropske standardizacije, potrebnih za izvajanje politik in zakonodaje Skupnosti.

(5) Namen financiranja Skupnosti mora biti priprava standardov ali drugih izdelkov standardizacije, lajšanje njihove uporabe s strani podjetij zlasti s prevajanjem teh standardov v različne jezike Skupnosti, krepitev kohezije evropskega sistema standardizacije in zagotovitev promocije tega celotnega sistema.

(6) Sredstva, dodeljena za dejavnosti evropske standardizacije, mora proračunski organ odobriti vsako leto v mejah finančnih perspektiv; Komisija jih mora obravnavati v letnem sklepu, ki določa zneske in po potrebi najvišje stopnje sofinanciranja za posamezno vrsto dejavnosti.

(7) Ob upoštevanju zelo širokega področja vključenosti evropske standardizacije pri podpori politik in zakonodaje Skupnosti ter ob upoštevanju različnih vrst dejavnosti standardizacije, je treba določiti različna podrobna pravila financiranja. Predvsem gre za donacije brez pozivov za zbiranje predlogov evropskim organom za standardizacijo v skladu z določbami drugega pododstavka člena 110(1) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25 junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti[16], v nadaljevanju »finančna uredba« in člena 168(1)(d) Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti[17].

(8) Poleg tega bi morali imeti evropski organi za standardizacijo, če trajno prispevajo k podpori dejavnosti Skupnosti, na voljo učinkovite in smotrne osrednje sekretariate. Komisija mora zato imeti možnost, da tem organom, ki si prizadevajo za cilj v splošnem evropskem interesu, dodeli donacije, ne da bi v primeru donacij za poslovanje uporabila načelo postopnega zmanjševanja iz člena 113(2) finančne uredbe. Učinkovito poslovanje evropskih organov za standardizacijo poleg tega predpostavlja, da nacionalni člani teh organov izpolnjujejo svoje obveznosti finančnega prispevanja za evropski sistem standardizacije.

(9) Financiranje dejavnosti standardizacije mora omogočati tudi kritje pripravljalnih ali dodatnih dejavnosti za pripravo standardov ali drugih izdelkov standardizacije. Gre zlasti za raziskovalno delo, pripravo pripravljalnih dokumentov za zakonodajo, izvajanje medlaboratorijskih preizkusov, odobritev ali vrednotenje standardov. Pospeševanje standardizacije na evropski in mednarodni ravni mora poleg tega vključevati izvajanje programov sodelovanja in tehnične pomoči s tretjimi državami. Za izboljšanje dostopa do trgov in okrepitev konkurenčnosti podjetij je zato treba predvideti možnost dodelitve donacij drugim subjektom s pozivi za zbiranje predlogov ali po potrebi z oddajo javnih naročil.

(10) Komisija in evropski organi za standardizacijo redno podpisujejo sporazume o partnerstvu, da bi določili upravna in finančna pravila o financiranju dejavnosti standardizacije v skladu z določbami finančne uredbe.

(11) Ob upoštevanju posebnosti standardizacije in predvsem udeležbe v procesu standardizacije različnih zainteresiranih strani, zlasti podjetij, ki dajejo na razpolago svoje izvedence, je treba priznati, da se lahko sofinanciranje priprave evropskih standardov ali drugih izdelkov standardizacije, ki jih subvencionira Skupnost, skoraj sistematično izvrši s prispevki v naravi.

(12) Da bi zagotovili učinkovito izvajanje tega sklepa, bi morala obstajati možnost uporabe potrebnega strokovnega znanja zlasti na področju revizije in finančnega poslovodenja ter tudi sredstev upravne podpore, ki bi lahko olajšala njegovo izvajanje, ter redno vrednotenje primernosti dejavnosti, ki jih Skupnost financira, da bi se prepričali o njihovi koristnosti in učinku.

(13) Prav tako je treba sprejeti primerne in potrebne ukrepe za zaščito pred goljufijami in nepravilnostmi in za izterjavo izgubljenih sredstev in sredstev, ki so bila nepravilno izplačana ali porabljena, v skladu z uredbami Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti[18], (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi[19], in Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF)[20] –

SKLENILA:

Člen 1 Vsebina

Ta sklep določa pravila o prispevku Skupnosti k financiranju evropske standardizacije za podporo izvajanja njenih politik in zakonodaje Skupnosti.

Č len 2

Subjekti, upravičeni do financiranja Skupnosti

Financiranje Skupnosti se lahko dodeli priznanim evropskim organom za standardizacijo, navedenim v Prilogi I k Direktivi 98/34/ES, v nadaljevanju: „evropski organi za standardizacijo“, za izvajanje dejavnosti, navedenih v členu 3 tega sklepa.

Vendar se financiranje Skupnosti lahko dodeli tudi drugim subjektom za izvajanje pripravljalnih ali dodatnih del za evropsko standardizacijo iz člena 3(1)(b) in tudi za programe iz člena 3(2).

Člen 3 Dejavnosti standardizacije, upravičene do financiranja Skupnosti

1. Skupnost lahko financira naslednje dejavnosti evropske standardizacije:

a) izdelavo in revizijo evropskih standardov ali vseh drugih izdelkov standardizacije, potrebnih ali primernih za izvajanje politik in zakonodaje Skupnosti;

b) opravljanje pripravljalnih ali dodatnih del za evropsko standardizacijo, kot so študije, programi, vrednotenja, primerjalne analize, raziskovalno delo, laboratorijsko delo, medlaboratorijska testiranja in vrednotenje skladnosti;

c) dejavnosti osrednjih sekretariatov evropskih organov za standardizacijo;

d) preverjanje kakovosti in skladnosti evropskih standardov ali vseh drugih izdelkov standardizacije;

e) prevajanje, če je potrebno, evropskih standardov ali vseh drugih izdelkov standardizacije, ki se uporabljajo v podporo politik in zakonodaje Skupnosti, v jezike Skupnosti, ki niso delovni jeziki evropskih organov za standardizacijo;

f) promocija in pospeševanje evropskega sistema standardizacije in evropskih standardov pri zainteresiranih straneh v Skupnosti in na mednarodni ravni.

2. Dejavnosti iz odstavka 1(f) lahko vključujejo izvajanje programov sodelovanja in tehnične pomoči s tretjimi državami.

3. Dejavnosti iz odstavka 1(a) so do financiranja upravičene samo ob predhodnem posvetovanju z odborom, ustanovljenim s členom 5 Direktive 98/34/ES, o zahtevkih, poslanih evropskim organom za standardizacijo.

Člen 4

Financiranje

Proračunski organ vsako leto odobri sredstva, dodeljena za dejavnosti iz člena 3, v mejah finančnih perspektiv.

Člen 5 Podrobna pravila financiranja

1. Financiranje Skupnosti se izvršuje z dodelitvijo donacij brez poziva za zbiranje predlogov naslednjim organom in subjektom:

(a) evropskim organom za standardizacijo za opravljanje dejavnosti iz člena 3;

(b) subjektom, omenjenim v temeljnem aktu v smislu člena 49 finančne uredbe, za opravljanje del iz člena 3(1)(b) tega sklepa v sodelovanju z evropskimi organi za standardizacijo;

Opravijo se z dodelitvijo donacij, po pozivu za zbiranje predlogov ali z oddajo javnih naročil, za dela, povezana s standardizacijo iz člena 3(1)(b) ali za programe iz člena 3(2).

2. Dejavnosti osrednjih sekretariatov evropskih organov za standardizacijo iz člena 3(1)(c) se lahko financirajo z donacijami za projekte ali z donacijami za poslovanje. Donacije za poslovanje se v primeru obnovitve ne zmanjšujejo postopoma.

3. Komisija sprejme podrobna pravila financiranja iz odstavkov 1 in 2 ter zneske in po potrebi najvišje odstotne deleže financiranja za posamezno vrsto dejavnosti.

4. Odobri se sofinanciranje v obliki prispevkov v naravi. Prispevki v naravi se vrednotijo v skladu z Uredbo (ES, Euratom) št. 2343/2002.

5. Skupni cilji sodelovanja ter upravni in finančni pogoji o donacijah, dodeljenih evropskim organom za standardizacijo, se določijo v okvirnih sporazumih o partnerstvu, ki jih Komisija na eni strani in organi na drugi strani podpišejo v skladu s finančno uredbo in Uredbo (ES, Euratom) št. 2343/2002.

Člen 6 Upravljanje, izvajanje in spremljanje

1. Sredstva, ki jih proračunski organ odobri za financiranje dejavnosti standardizacije, lahko krijejo tudi upravne izdatke za ukrepe pripravljanja, spremljanja, nadzora, revizije in vrednotenja, ki so neposredno potrebni za uresničevanje ciljev tega sklepa, zlasti za študije, sestanke, dajavnosti informiranja in objavljanja, izdatke za računalniška omrežja za izmenjavo informacij in tudi vse druge izdatke za upravno in tehnično pomoč, ki jo Komisija lahko uporabi za dejavnosti standardizacije.

2. Komisija redno vrednoti primernost dejavnosti standardizacije, ki jih financira Skupnost, glede na potrebe politik in zakonodaje Skupnosti.

Člen 7

Zaščita finančnih interesov Skupnosti

1. Komisija skrbi za zaščito finančnih interesov Skupnosti pri izvajanju dejavnosti, financiranih na podlagi tega sklepa, z izvajanjem preventivnih ukrepov za zaščito pred goljufijami, korupciji in drugim nezakonitim dejanjem, z izvajanjem učinkovitih pregledov, z izterjavo neupravičeno plačanih zneskov in, kadar se ugotovijo nepravilnosti, tudi z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi v skladu z uredbama (ES, Euratom) št. 2988/95, (Euratom, ES) št. 2185/96 in (ES) št. 1073/1999.

2. Za dejavnosti Skupnosti, ki se financirajo na podlagi tega sklepa, pomeni pojem nepravilnosti iz člena 1(2) Uredbe (ES, Euratom) št. 2988/95 vsako kršenje določb zakonodaje Skupnosti ali vsako neupoštevanje pogodbenih obveznosti, ki je posledica dejanja ali opustitve s strani gospodarskega subjekta, ki z neupravičenimi izdatki oškoduje ali bi lahko oškodoval splošni proračun Evropskih skupnosti ali proračune, ki jih le-te upravljajo.

3. Sporazumi in pogodbe, ki izhajajo iz tega sklepa, določajo spremljanje in finančni nadzor s strani Komisije oziroma s strani njenega pooblaščenega zastopnika, in revizije s strani Računskega sodišča, po potrebi na kraju samem.

Člen 8

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

V Bruslju,

Za Evropski parlament Za Svet

Predsednik Predsednik

FICHE FINANCIÈRE LÉGISLATIVE

Domaine(s) politique(s): Marché intérieur et compétitivité des entreprises Activité(s): Normalisation européenne |

DÉNOMINATION DE L’ACTION: FINANCEMENT DE LA NORMALISATION EUROPÉENNE |

1. LIGNE(S) BUDGÉTAIRE(S) + INTITULÉ(S)

020304 – Normalisation et rapprochement des législations – ainsi que le cas échéant d’autres lignes budgétaires pertinentes pour d’autres politiques.

2. DONNÉES CHIFFRÉES GLOBALES

2.1 Enveloppe totale de l’action (partie B): 134 millions d'euros en CE

2.2 Période d’application:

2006-2010

2.3 Estimation globale pluriannuelle des dépenses:

a) Échéancier crédits d'engagement/crédits de paiement (intervention financière) (cf. point 6.1.1)

Millions d'euros ( à la 3 e décimale)

Année 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | Total |

Crédits d'engagement | 19 | 25 | 30 | 30 | 30 | 134 |

Crédits de paiement | 18.6 | 25 | 30 | 30 | 30 | 133,6 |

b) Assistance technique et administrative (ATA) et dépenses d’appui (DDA) (cf. point 6.1.2) (inclus dans les budgets annuels en tant que de besoin)

CE | - | - | - | - | - | - | - |

CP | - | - | - | - | - | - | - |

Sous-total a+b |

CE | 19 | 25 | 30 | 30 | 30 | - | 134 |

CP | 18.6 | 25 | 30 | 30 | 30 | - | 133,6 |

c) Incidence financière globale des ressources humaines et autres dépenses de fonctionnement : maintien du statu-quo (2A+3B+2C). (cf. points 7.2 et 7.3)

CE/CP | - | - | - | - | - | - | - |

TOTAL a+b+c |

CE | 19 | 25 | 30 | 30 | 30 | - | 134 |

CP | 18.6 | 25 | 30 | 30 | 30 | - | 133,6 |

2.4 Compatibilité avec la programmation financière et les perspectives financières

X La proposition est compatible avec la programmation financière existante pour 2006.

Pour les années 2007 à 2010, la proposition est compatible au nouveau cadre des perspectives financières 2007-2013, voir la Communication [COM(2004) 101] de la Commission de février 2004.

Cette proposition nécessite une re-programmation de la rubrique concernée des perspectives financières,

y compris, le cas échéant, un recours aux dispositions de l’accord interinstitutionnel.

2.5 Incidence financière sur les recettes

X Aucune implication financière (concerne des aspects techniques relatifs à la mise en œuvre d'une mesure).

3. CARACTÉRISTIQUES BUDGÉTAIRES

Nature de la dépense | Nouvelle | Participation AELE | Participation pays candidats | Rubrique PF |

DO | CND | NON | OUI | NON | N° 3 (en 2006) N° 1a (à partir de 2007) |

4. BASE JURIDIQUE

Article 95 et 157 du traité instituant la Communauté européenne

5. DESCRIPTION ET JUSTIFICATION

5.1 Nécessité d'une intervention communautaire

5.1.1 Objectifs poursuivis

La présente proposition a pour objectif de rationaliser, consolider et sécuriser dans la durée et dans le contexte du nouveau règlement financier les dépenses existantes en matière d’activités de normalisation européenne réalisées en soutien des politiques communautaires, notamment pour l’amélioration du marché intérieur et de la compétitivité des entreprises dans le cadre d’un développement durable.

5.1.2 Dispositions prises relevant de l’évaluation ex ante

Une évaluation d’impact préliminaire a été réalisée qui a conclu à un impact neutre de cette mesure qui consiste à renforcer, consolider, sécuriser et éventuellement simplifier une situation existante dans le cadre d’une nouvelle législation financière et de l’élargissement de la Communauté européenne (voir point 2 de la présente annexe). Comme prévu, une consultation a été menée auprès des parties intéressées (normalisateurs, industrie, Etats membres et AELE). L’ensemble des parties consultées a reconnu le bien fondé d’une telle proposition et la continuation des actions existantes telles que décrites au point 5.2.

5.2 Actions envisagées et modalités de l'intervention budgétaire

Actuellement, le financement des activités de la normalisation européenne vise essentiellement:

- des contrats de performance annuels avec CEN, CENELEC et ETSI pour améliorer le fonctionnement de leurs secrétariats centraux en terme de cohérence, d’efficacité, de qualité et de visibilité,

- l’amélioration de la qualité de la normalisation européenne, via l’évaluation par des consultants externes des projets de normes harmonisées et la traduction en tant que de besoin de leur version finale,

- l’élaboration de normes européennes ou autres produits de normalisation élaborés en soutien des politiques communautaires,

- la promotion et la visibilité du système européen de normalisation et des normes européennes.

D’autres activités peuvent être financées par exemple dans les domaines de l’assistance ou de la coopération technique vis-à-vis des pays tiers.

L’intervention budgétaire se fait essentiellement sur base de subventions sans appel à proposition pour les organismes européens de normalisation reconnus dans la directive 98/34/CE ou encore via l’appel au marché ou par le biais des subventions avec appel à proposition vis-à-vis d’autres entités.

5.3 Modalités de mise en œuvre

La gestion du budget de normalisation est de la responsabilité de la Commission. Ce budget est essentiellement exécuté sur la base des activités telles que décrites dans l’article 3 de la proposition.

Une assistance technique et administrative n’est pas exclue ; elle est partie intégrante des budgets annuels.

6. INCIDENCE FINANCIÈRE

6.1 Incidence financière totale sur la partie B (pour toute la période de programmation)

La ventilation par type d’actions se fait chaque année sur la base des estimations indiquées au point 2.3 et dans le cadre des Décisions annuelles de financement de la Commission qui fixe les montants, les taux de co-financement par type d’activité.

7. INCIDENCE SUR LES EFFECTIFS ET LES DÉPENSES ADMINISTRATIVES

Aucune incidence car maintien de la situation existante en matière de ressources humaines et de dépenses administratives (2A+3B+2C).

8. SUIVI ET ÉVALUATION

8.1 Système de suivi

Des évaluations récurrentes sont réalisées régulièrement par la Commission sur les différents types d’activités faisant l’objet d’un soutien financier communautaire (voir point 6.2 relatif à l’évaluation ex-ante).

8.2 Modalités et périodicité de l’évaluation prévue

Des évaluations ex-post sont prévues pour chaque type de financement chaque année. A titre d’exemple, le programme esap a fait l’objet d’une évaluation en 2003 ; en 2005, les contrats consultants seront évalués par des évaluateurs externes.

9. MESURES ANTIFRAUDE

Les dispositions de la réglementation financière relatives à l’exécution du budget, et plus particulièrement celles concernant les mesures de contrôle sont d’ores et déjà mises en œuvre.

Des mesures de contrôles systématiques des subventions sont prévues dans les conventions cadre de partenariat signées entre la Commission et les organismes européens de normalisation telles que des obligations de rapports, de décomptes financiers avec la possibilité d’exiger toutes pièces justificatives pour les dépenses pendant 5 ans après paiement de la facture finale relative à toute convention spécifique.

Des rapports d’audit sont requis de la part des bénéficiaires conformément aux dispositions du règlement financier.

Des contrôles sur pièces et sur place sont réalisés régulièrement par la Commission notamment pour s’assurer que le système d’enregistrement du nombre d’hommes/jours utilisés pour les activités de normalisation est fiable.

[1] CEN – Evropski odbor za standardizacijo, CENELEC – Evropski odbor za standardizacijo v elektrotehniki, ETSI – Evropski inštitut za telekomunikacijske standarde.

[2] Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 98/34/ES o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih standardov in tehničnih predpisov o storitvah informacijske družbe (UL L 204, 21.7.1998, str. 37), kakor je bila spremenjena z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 96/48/ES (UL L 217, 5.8.1998, str. 18).

[3] UL L 36, 7.2.1987, str. 31.

[4] UL C 91, 16.4.2003, str. 7.

[5] UL C 150, 28.5.1999, str. 624.

[6] UL C 141, 19.5.2000, str. 1.

[7] UL C 66, 15.3.2002, str. 1.

[8] Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 (UL L 248, 16.9.2002), str. 1.

[9] UL L 357, 31.12.2002, str. 1.

[10] UL C , , str. .

[11] UL C , , str. .

[12] UL C , , str. .

[13] UL L 204, 21.7.1998, str. 37. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

[14] UL C 91, 16.4.2003, str. 7.

[15] UL L 36, 7.2.1987, str. 31. Sklep, kakor je bil spremenjen z Uredbo (ES) št. 807/2003 (UL L 122, 16.5.2003, str. 36).

[16] UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

[17] UL L 357, 31.12.2002, str. 1.

[18] UL L 312, 23.12.1995, str. 1.

[19] UL L 292, 15.11.1996, str. 2.

[20] UL L 136, 31.5.1999, str. 1.