1. Uvod

Vztrajna makroekonomska neravnotežja, ki se odražajo v velikih in trajnih zunanjih primanjkljajih ali presežkih, nenehnem izgubljanju konkurenčnosti ter povečevanju zadolženosti, so eden od osrednjih dejavnikov gospodarske krize, njihovo odpravljanje in prilagajanje pa zaznamujeta današnje gospodarsko okolje. Ta neravnotežja še vedno predstavljajo izzive za zadevne države članice, prispevajo pa tudi h grožnjam, s katerimi se srečuje euroobmočje. V decembru 2011 je začel veljati „šestorček“, vključno z uredbama o vzpostavitvi postopka v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem (v nadaljnjem besedilu: MIP)[1]. Nadzor nad neravnotežji v okviru MIP predstavlja del „evropskega semestra“ kot usklajen in v prihodnost usmerjen pristop k makroekonomskemu nadzoru. MIP se je prvič v celoti izvajal leta 2012. Prvi korak v zvezi z MIP je bil storjen 14. februarja 2012, ko je Komisija objavila prvo poročilo o mehanizmu opozarjanja[2]. Dne 30. maja 2012 so bili objavljeni prvi poglobljeni pregledi za 12 držav članic, v katerih je bilo ugotovljeno, da v državah članicah, ki so bile predmet pregleda, obstajajo makroekonomska neravnotežja[3]. Ustrezni politični odzivi na ugotovljena neravnotežja so bili vključeni v niz priporočil za posamezne države članice, ki jih je Svet v okviru evropskega semestra izdal julija[4].

To drugo poročilo o mehanizmu opozarjanja pomeni začetek MIP za evropski semester za leto 2013.

Poročilo o mehanizmu opozarjanja služi kot začetno orodje za pregled, s katerim Komisija določi države članice, za katere meni, da je zaradi razvoja dogodkov potrebna poglobljena analiza za ugotovitev, ali obstajajo neravnotežja oziroma ali nastajajo tveganja. Treba je poudariti, da dejavniki v ozadju opazovanega razvoja dogodkov niso podrobno analizirani v poročilu o mehanizmu opozarjanja, temveč v naknadnih poglobljenih pregledih[5]. Komisija bo na podlagi slednjih ugotovila, ali obstajajo neravnotežja ali čezmerna neravnotežja, ter podala priporočila glede politik. Ta drugi krog MIP bo dopolnil ugotovitve prejšnjega cikla ob upoštevanju dejstva, da se splošni gospodarski pogoji niso izboljšali. Poglobljeni pregledi bodo predvidoma objavljeni spomladi pred majskim svežnjem o evropskem semestru.

Poročilo o mehanizmu opozarjanja temelji na preglednici kazalnikov. Ocena potencialnega obstoja neravnotežja ali tveganja neravnotežij v državah članicah ne izhaja iz avtomatske uporabe kazalnikov iz preglednice. Preglednico dopolnjujejo dodatne informacije in kazalniki, ki ustrezno upoštevajo okoliščine posameznih držav in institucij, prav tako pa tudi sklepne ugotovitve poglobljenih pregledov iz maja 2012. V zvezi z obliko preglednice je bil k začetnemu nizu desetih kazalnikov dodan kazalnik stanja finančnega sektorja v odziv na poziv Sveta in Evropskega parlamenta k večjemu upoštevanju finančnega sektorja. Priloga 1 je namenjena dodatnim pojasnilom in predstavitvi ozadja letošnje preglednice.

Oddelek 2 obravnava nekatere horizontalne in tematske izsledke iz preglednice. V oddelku 3 je preglednica predstavljena po državah. Oddelek 4 vsebuje sklepne ugotovitve.

2. Napredek pri ponovnem uravnoteženju in odpravljanju neravnotežij

Gospodarstva EU se pri odpravljanju zunanjih in notranjih neravnotežij, ki so se nakopičila v obdobju pred krizo, še vedno soočajo z velikimi izzivi. V nekaterih državah članicah prihaja do pritiskov v smeri zmanjšanja zadolženosti v zasebnem in javnem sektorju. Ti pritiski so povezani z odpravljanjem nakopičenih finančnih neravnotežij, ki izhajajo iz nevzdržnih stopenj odhodkov in javnega dolga v preteklosti. Hkratno zmanjševanje zadolženosti obremenjuje rast, saj pomeni omejitev porabe in preusmerjanje prihodkov v odplačevanje dolga, medtem ko zmanjšanje zunanjega primanjkljaja, ki naj bi bilo popolno in trajnostno, zahteva dodatno povečanje relativne konkurenčnosti, vključno z zmanjšanjem stroškov in povečanjem produktivnosti. Za odpravljanje nakopičenih zunanjih in notranjih neravnotežij se pričakuje, da bo dolgotrajen proces, ki bo oblikoval gospodarsko okolje še več let ter prav tako določal okvir za nadzor v okviru MIP. Sedanji pogoji za rast, vključno z obeti za naslednje leto, so znatno slabši, kot so bili predvideni v času prejšnjega poročila o mehanizmu opozarjanja z začetka leta, vendar bo napredek v smeri ponovnega uravnoteženja utrl pot za rast in konvergenco.

V zadnjih napovedih Komisije je mogoče opaziti pozitivne znake v zvezi z napredkom pri uravnoteženju gospodarstev EU. Videti je, da reformna prizadevanja prinašajo prve uspehe, in to ne samo v državah, kjer se izvaja program. Primanjkljaji tekočega računa v državah z največjimi zunanjimi neravnotežji se zmanjšujejo, povečevanje konkurenčnosti pa ta proces podpira. Vendar pa je v nekaterih državah z velikimi primanjkljaji tekočega računa še vedno potrebno precejšnje odpravljanje primanjkljajev, ki mora biti podprto z izvajanjem strukturnih reform za izboljšanje produktivnosti, ki so bile dogovorjene v okviru programov gospodarskega prilagajanja in v priporočilih za posamezne države. K nadaljnjemu ponovnemu uravnoteženju znotraj euroobmočja (in znotraj EU) bi prispevalo dinamično domače povpraševanje in gibanje plač v državah s presežkom.

Glede različnih področij, zajetih v preglednici, je mogoče podati naslednje natančnejše ugotovitve:

· Uravnoteženje tekočih računov v euroobmočju (in EU) je v teku. Ponovno uravnoteženje euroobmočja (in EU) je bilo doslej večinoma posledica prilagoditev v ranljivih gospodarstvih, vendar k njemu prispevajo tudi gibanja v državah članicah z velikim presežkom tekočega računa. V državah s primanjkljajem je zaradi povečanja konkurenčnosti in prerazporeditve sredstev v izvozno naravnane panoge izvoz rasel, vendar sta se domače povpraševanje in uvoz močno zmanjšala. Čeprav je ta razvoj dogodkov tako konjunkturne kot strukturne narave, se zdi, da v večini držav prevladuje strukturno prilagajanje. Vzporedno s prilagoditvami v državah članicah z velikimi primanjkljaji tekočega računa se zmanjšujejo – sicer počasneje – zunanje bilance več držav članic s presežkom. Vse večja teža domačega povpraševanja v gospodarski dejavnosti držav s presežkom ter razmeroma dinamična rast plač kažeta, da se bo prispevek držav s presežkom k uravnoteženju v naslednjih letih lahko povečal.

· Vendar zunanja prilagoditev v primanjkljajih tekočega računa še ne zadostuje, da bi se zagotovil vzdržen in soliden zunanji dolg. Večina držav članic beleži (negativno) neto stanje mednarodnih naložb, ki presega okvirni prag. Odstopanje neto stanja mednarodnih naložb od praga se med državami razlikuje, in sicer v razponu od zmernega (Češka, Estonija, Litva, Poljska, Slovenija, Slovaška in Romunija) do znatnega (Bolgarija, Španija, Ciper, Latvija, Madžarska, Irska, Grčija in Portugalska). Za dohitevajoča gospodarstva je neto zunanji dolg na splošno nižji od neto stanja mednarodnih naložb, kar kaže na pomen neposrednih tujih naložb (Bolgarija, Češka, Slovaška, Litva in Latvija). V številnih primerih so negativne pozicije še naprej naraščale, ko pa je bilo zaznano upadanje, je bilo to predvsem posledica učinkov vrednotenja (Španija in Ciper, pa tudi Grčija in Portugalska), zlasti zaradi zmanjšanja tržne vrednosti izdanih državnih vrednostnih papirjev, ki jih imajo tujci.

· Izvoz se je kljub šibkejšemu globalnemu povpraševanju rahlo povečal. Z izjemo dohitevajočih držav članic (Estonija, Malta, Slovaška, Bolgarija, Litva, Latvija, Poljska in Romunija) je v zadnjih petih letih večina držav članic izgubljala tržne deleže na področju izvoza po stopnji, ki precej presega okvirni prag. V daljšem časovnem obdobju te izgube delno odražajo globalen trend, ki je prisoten v celotni EU, in jih je treba obravnavati v okviru rasti svetovne trgovine. Vendar pa je v primerjavi z lanskim letom hitrost, s katero prihaja do izgube tržnih deležev, zdaj pogosteje manjša.

· Razvoj dogodkov na področju cenovne in necenovne konkurenčnosti je pozitivno vplival na odpravo zunanjih neravnotežij. Okrevanje na področju cenovne in necenovne konkurenčnosti je ključnega pomena za proces prilagajanja gospodarstev z velikimi primanjkljaji tekočega računa. Številne strukturne reforme so že bile sprejete. Čeprav je celoten učinek reform na glavne makroekonomske spremenljivke običajno opazen šele čez nekaj časa, so velike reforme trgov dela že privedle do znatnega izboljšanja konkurenčnosti v več državah članicah. Spremembe v gibanju relativnih stroškov dela na enoto ter realnih efektivnih menjalnih tečajev zagotavljajo dokaze, ki že potrjujejo, da v večini držav članic prihaja do večanja konkurenčnosti. V preglednici kazalnik stroškov dela na enoto (nominalna sprememba v letih 2009–2011) presega prag le v štirih državah članicah (Bolgarija, Luksemburg, Romunija, Finska), medtem ko je v prejšnjem poročilu teh bilo dvakrat več, kar odraža negativne pritiske na rast plač v zadnjih nekaj letih.

· Zaenkrat je do izboljšanja cenovne konkurenčnosti prišlo pretežno v državah članicah z velikimi neravnotežji in intenzivnimi tržnimi pritiski. Od leta 2010 je stopnja rasti nominalnih stroškov dela na enoto na obrobju euroobmočja bila nižja od tiste v gospodarstvih s presežkom v jedru euroobmočja. Zmanjšanje stroškov dela na enoto v ranljivih državah v primerjavi z jedrom euroobmočja izhaja iz povečanja produktivnosti in konkurenčnih pritiskov, odpuščanja delavcev, ki je zdaj izravnalo kopičenje delovne sile v zadnjih letih, in znižanja nominalnih plač v več sektorjih.

· Pritiski v smeri razdolževanja v zasebnem sektorju so še vedno prisotni v številnih državah članicah. Odpravljanje pozicij s pretiranim finančnim vzvodom se je v zasebnem sektorju, vključno s podjetji in gospodinjstvi, že začelo v okviru odpravljanja posledic finančne krize. Dolg zasebnega sektorja presega okvirni prag (160 % BDP) v večini držav članic (Avstrija, Belgija, Ciper, Danska, Finska, Francija, Madžarska, Luksemburg, Malta, Nizozemska, Španija, Švedska in Združeno kraljestvo, pa tudi Irska in Portugalska). Na sektorski ravni je v nekaterih državah še posebej visoka zadolženost podjetij (nad 120 % BDP v Belgiji, Bolgariji, Cipru, Malti, Španiji in Švedski, pa tudi na Irskem in Portugalskem). V drugih primerih, kot sta Slovenija in Španija, večina dolga nefinančnih družb izhaja iz gradbenih podjetij in nadaljnja korekcija cen nepremičnin lahko povzroči povečanje slabih posojil in oslabljenih sredstev v gospodarskem sektorju. Pritiski na gospodinjstva so vidni v številnih državah članicah (Ciper, Danska, Nizozemska, Španija, Švedska ter Združeno kraljestvo, Irska in Portugalska) in so večinoma povezani z razcvetom trga stanovanjskih nepremičnin pred krizo. Negativna tveganja za bilance stanja gospodinjstev in njihovo porabo so povezana z možnimi nadaljnjimi korekcijami na trgih stanovanjskih nepremičnin.

· Posojila zasebnemu sektorju so še vedno omejena, zasebni kreditni tokovi pa šibki. V letu 2011 so bili podatki o rasti posojil na splošno nižji od praga, kar je mogoče razložiti z dejavniki kreditne ponudbe in povpraševanja. Na eni strani so banke zmanjšale svoje bilance stanje in povečale svoje rezerve. Dejansko je leta 2011 na splošno prišlo le do zmernega povečanja obveznosti finančnega sektorja. Obstoječi strukturni in likvidnostni problemi v finančnem sektorju so vplivali tudi na ponudbo posojil. Na drugi strani so slabši obeti za rast skupaj z veliko negotovostjo zadrževali povpraševanje zlasti v državah, kjer je potreba po zmanjšanju primanjkljaja največja.

· Zapletene sektorske povezave med javnim, bančnim in zasebnim sektorjem so temeljna neravnotežja pogosto še zaostrile. Zaradi izrazite naklonjenosti finančnega sektorja domačim državnim obveznicam so banke, ki jih imajo, izpostavljene gibanjem na trgih za tovrstne obveznice. Poleg tega lahko visoka donosnost obveznic na podjetja vpliva tudi prek bančnega sektorja ter tako negativno vpliva na njihove pogoje financiranja. Zaradi tega se stroški financiranja za javni in zasebni sektor v državah članicah vse bolj razlikujejo, kar ima za posledico finančno razdrobljenost prek nacionalnih meja. Kriza državnih dolgov je povzročila pretakanje vlog iz nekaterih ranljivih držav ter dodatne pritiske glede financiranja in likvidnosti na zasebni sektor. Mala in srednje velika podjetja so lahko v zvezi s tem bolj prizadeta, saj se močno opirajo na bančne kredite. V tem okviru so pritiski v smeri zmanjšanja finančnih vzvodov v zasebnem sektorju še dodaten razlog za zaskrbljenost, če do njih prihaja vzporedno s potrebnim in trenutno potekajočim razdolževanjem v javnem sektorju (Belgija, Španija, Madžarska in Italija, pa tudi Irska, Grčija in Portugalska).

· Na trgih stanovanjskih nepremičnin še vedno poteka korekcija, to pa ima glede na dinamiko gradbenega sektorja različne posledice. Dejansko so bile v letu 2011 v skoraj vseh državah članicah zabeležene negativne stopnje rasti realnih cen stanovanjskih nepremičnin, z vidno izjemo baltskih držav, ki okrevajo od preteklih pokov nepremičninskih balonov. Zato rast cen stanovanjskih nepremičnin v nobeni državi ni presegla okvirnega praga. Ta korekcija pospešeno poteka v nekaterih državah, za katere je že bil značilen znaten kumulativni padec cen stanovanjskih nepremičnin (Ciper, Španija, Irska) zaradi močnega poslabšanja gospodarskih razmer. V nekaterih primerih je to privedlo do potrebnega skrčenja gradbenega sektorja, vendar pa tudi do višje ravni brezposelnosti in poslabšanja bančnih bilanc (Slovenija, Španija in Irska). V luči strožjih kreditnih pogojev in gospodarske negotovosti ni mogoče izključiti nadaljnjih prilagoditev navzdol (Danska, Nizozemska in Združeno kraljestvo).

· Trenutno prilagajanje neravnotežjem je potrebno, vendar pa je na kratek rok drago in je privedlo do višje brezposelnosti. Prilagajanje poteka, vendar je pot naprej do popolnega in trajnega uravnoteženja še vedno dolga. Reforme na področju mehanizmov plačnih politik že kažejo svojo učinkovitost pri izboljševanju stroškovne konkurenčnosti. Visoka ali naraščajoča brezposelnost v več državah članicah ob šibkem agregatnem povpraševanju kaže na to, da je proces prilagajanja trga dela še vedno nepopoln. Šibka gospodarska dejavnost in v nekaterih primerih krčenje pomembnih sektorjev, kot je gradbeništvo (Slovenija, Španija in Irska), so del procesa prilagajanja, ki uvaja prerazporeditev sredstev iz nemenjalnega sektorja v menjalni sektor in preusmeritev odhodkov k blagu domače proizvodnje. Oblikovanje sprožilca porabe, ki bi obnovil gospodarsko rast, ustvarjanje delovnih mest in zunanje prilagajanje, je močno odvisno od odločnih prizadevanj za izvedbo strukturnih reform na trgih dela in proizvodnih trgih kot tudi od krepitve prizadevanj za izvajanje finančne uredbe. To je še toliko bolj pomembno zaradi visokih notranjih pritiskov k zmanjševanju zadolženosti.

3. Pojasnila k preglednici po posameznih državah članicah

Spodnja pojasnila ne zajemajo držav članic, za katere velja nadzor v okviru programov gospodarskega prilagajanja, podprtih z uradnim financiranjem. To se nanaša na Grčijo, Irsko in Portugalsko v euroobmočju in Romunijo zunaj euroobmočja[6].

Belgija: Maja 2012 je Komisija ugotovila, da obstajajo v Belgiji makroekonomska neravnotežja, zlasti glede gibanj v zvezi z zunanjo konkurenčnostjo in zadolženostjo. V posodobljeni preglednici številni kazalniki, kot so sprememba deležev na izvoznih trgih, bruto dolg zasebnega sektorja in javni dolg, presegajo okvirne prage. Na zunanjem področju je Belgija še naprej, vendar počasneje, izgubljala deleže na izvoznih trgih. Stalne izgube deležev na izvoznih trgih so posledica poslabšanja salda blaga od leta 2003, kar je bilo deloma izravnano s stalnim povečevanjem salda storitev. Glede tekočega računa se pričakuje, da bo v prihodnjih letih ostal blizu ravnovesja. Pomemben dejavnik, ki pojasnjuje poslabšanje deležev na izvoznih trgih, je zmanjšanje stroškovne konkurenčnosti zaradi med drugim večjega porasta akumuliranih stroškov dela na enoto v primerjavi s povprečjem v euroobmočju. Pričakuje se, da se bo ta trend nadaljeval. V zvezi z notranjimi neravnotežji je kazalnik dolga zasebnega sektorja znatno nad pragom, čeprav je to v veliki meri posledica posojil znotraj družb. Posojila so se relativno močno povečala v letu 2011, nedavno pa so se zmanjšala zaradi zmanjšanja povpraševanja in strožjih kreditnih pogojev za podjetja. Javni dolg je visok in še narašča zaradi kopičenja velikih primanjkljajev v zadnjih letih in posegov v finančni sektor. Cene stanovanjskih nepremičnin so se pred krizo zelo hitro povečale in treba je nadalje preučiti verjetnost korekcije in njen morebiten vpliv na vzdržnost zadolženosti gospodinjstev zaradi hipotek. V letu 2011 se je razmerje med dolgovi in lastniškim kapitalom v finančnem sektorju poslabšalo zaradi izgub v tem sektorju. Na splošno se Komisiji – tudi zaradi ugotovljenega neravnotežja v maju – zdi koristno, da nadalje preuči obstoj neravnotežij ali njihovo odpravljanje.

Bolgarija: Maja 2012 je Komisija ugotovila, da obstajajo v Bolgariji makroekonomska neravnotežja, zlasti glede razvoja v zvezi z zunanjo zadolženostjo, zmanjšanjem dolga podjetniškega sektorja in procesom prilagoditve trga dela. V posodobljeni preglednici nekateri kazalniki, kot so neto stanje mednarodnih naložb in stroški na enoto dela, presegajo okvirne prage, medtem ko je kazalnik dolga zasebnega sektorja zdaj pod tem pragom. Na zunanjem področju se saldo tekočega računa hitro izboljšuje: dosegel je uravnotežen položaj v letu 2011 in predvideva se, da bo v obdobju napovedi ostal pod pragom. Kljub izboljšanju, ki je odraz velikega popravka tekočega računa, se za negativno neto stanje mednarodnih naložb pričakuje, da bo ostalo znatno nad okvirnim pragom in bo zato dejavnik ranljivosti v bližnji prihodnosti. Vendar je ta kazalnik treba razumeti v povezavi z zelo visokim deležem neposrednih tujih naložb, kar je privedlo do znatno nižjega neto zunanjega dolga. Prvič, prilivi neposrednih tujih naložb so leta 2011 ostali šibki in za njihovo nedavno oživitev je predvideno, da bo še naprej skromna, čeprav so neposredne tuje naložbe znatne. Drugič, v Bolgariji so se deleži na izvoznih trgih povečali ob izboljšani produktivnosti in zmanjšanju realnega efektivnega menjalnega tečaja ter nedavnemu zmernemu povečanju stroškov dela na enoto; kazalnik je sicer še vedno nad pragom, za rast plač in stroškov dela na enoto pa se predvideva, da bo v prihodnosti razmeroma močna. Po znatnem padcu cen stanovanj zdaj poteka prilagoditev navzdol na stanovanjskem trgu. Kreditni pogoji ostajajo nespremenjeni in zagotavljajo razširitev obsega posojil, čeprav bi lahko visoka raven slabih posojil postala ovira za kreditno dejavnost. Čeprav se zadolženost zasebnega sektorja hitro zmanjšuje (podatki za leto 2011 kažejo na hiter padec kratkoročnih posojil nefinančnim družbam), je njegova zadolženost glede na to, da gre za dohitevajoče gospodarstvo, še vedno relativno visoka, in sicer predvsem zaradi čezmejnih posojil med podjetji, namenjenih nefinančnim družbam. Ker je do prilagoditve zunanjih neravnotežij deloma prišlo s krčenjem domačega povpraševanja, vključno z naložbami, obstaja tveganje, da bo ostalo gospodarstvo ujeto na poti nizke rasti, tako da zmanjšanje ravni dolga, vključno z neto stanjem mednarodnih naložb, predstavlja še večji izziv. Zaskrbljenost glede dolgoročne potencialne rasti države izvira tudi iz pomanjkljivosti na trgu dela, ki se odražajo v slabem delovanju trga dela z negativno rastjo, povečevanjem stopnje brezposelnosti in visoko strukturno brezposelnostjo. Na splošno se Komisiji – tudi zaradi ugotovljenega neravnotežja v maju – zdi koristno, da nadalje preuči obstoj neravnotežij ali njihovo odpravljanje.

Češka republika: V prejšnjem krogu MIP je bilo ugotovljeno, da na Češkem ne obstajajo neravnotežja. V posodobljeni preglednici je neto stanje mednarodnih naložb nad okvirnim pragom. Neto stanje mednarodnih naložb se je poslabšalo zaradi sicer zmernega, a trajnega primanjkljaja v tekočem računu na ravni približno 3 % BDP v zadnjih treh letih: to je v glavnem posledica odtoka dividend zaradi visokega deleža neposrednih tujih naložb. Na splošno je tveganje zunanje ranljivosti omejeno zaradi relativno nizkih vrednosti obveznosti iz bruto zunanjega dolga. V trgovinski bilanci je bil leta 2011 zabeležen močan presežek, vendar se povečevanje deležev na izvoznih trgih postopoma zmanjšuje, kar odraža upad deleža popolnoma novih projektov na ravni neposrednih tujih naložb. Hkrati se pričakuje, da se bo tudi rast uvoza umirila. Ob še vedno šibkem domačem povpraševanju naj bi se primanjkljaj tekočega računa v prihodnjih letih še naprej zmanjševal in pričakuje se, da bo to prispevalo k stabilizaciji neto stanja mednarodnih naložb na trenutni ravni. V nasprotju s trendom apreciacije pred svetovno finančno krizo, realni efektivni menjalni tečaj od leta 2009 na splošno ostaja nespremenjen. Pritok kapitala v Češko republiko je bil povezan z znatno rastjo plač v vseh sektorjih gospodarstva, čeprav je bilo povečanje produktivnosti omejeno predvsem na menjalni sektor. Medtem ko se je v zadnjih treh letih skupna nominalna rast stroškov dela na enoto znižala za skoraj 3 % in se zanjo pričakuje, da bo v bližnji prihodnosti še naprej omejena, lahko skupna razlika v produktivnosti v nemenjalnem sektorju negativno vpliva na konkurenčnost gospodarstva: prvič, ker nemenjalni sektor zagotavlja surovine drugim sektorjem, s čimer neposredno vpliva na njihovo konkurenčnost; drugič, ker lahko višja rast plač v nemenjalnem sektorju ovira preusmeritev delovne sile v izvozno naravnane panoge, ki imajo več možnosti za rast produktivnosti. V gradbeništvu in nepremičninski dejavnosti se že zaznavajo prilagajanja in padec realnih cen nepremičnin, na kar so močno vplivali sorazmerno nezahtevni kreditni pogoji v predkriznem obdobju: delež bančnih posojil v dodani vrednosti v teh panogah se je v obdobju 2005–2008 podvojil. Bančni sektor v Češki republiki, ki je pretežno v tujem lastništvu, je ostal odporen, zmerne ravni zadolženosti zasebnega in javnega sektorja pa so preprečile nastanek negativnih povratnih zank. Na splošno Komisija na tej stopnji ne bo izvedla nadaljnje podrobnejše analize v okviru MIP.

Danska: Maja 2012 je Komisija ugotovila, da obstajajo na Danskem makroekonomska neravnotežja, zlasti glede razvoja zunanje konkurenčnosti in zadolženosti gospodinjstev. V posodobljeni preglednici so nekateri kazalniki, to so spremembe deležev na izvoznih trgih in dolg zasebnega sektorja, nad okvirnim pragom. Izguba deležev na izvoznih trgih ostaja precej nad pragom in je po obsegu enaka v letu 2010 in letu 2011. S poglobljenim pregledom maja 2012 je bilo ugotovljeno, da so konkurenčnost in slabi rezultati Danske pri izvozu blaga povezani s povečanjem stroškov dela na enoto v primerjavi z glavnimi konkurenti. Vendar pa se je stroškovna konkurenčnost, izražena kot odstotna razlika nominalnih stroškov dela na enoto, v zadnjih treh letih nekoliko izboljšala in ostaja pod pragom. Pričakovati pa je, da se bo v prihodnjih letih nadaljeval sicer nekoliko spremenjen razvoj stroškov dela na enoto. Odstotek spremembe realnega efektivnega menjalnega tečaja v treh letih kaže tudi na zmanjšanje vrednosti od leta 2009, za katerega se pričakuje, da se bo v prihodnjih letih nadaljevalo. Vztrajno upadanje tržnega deleža kljub izboljšanju stroškovne konkurenčnosti lahko pomeni, da ta ne zadostuje za izravnavo skupne izgube konkurenčnosti v prejšnjem desetletju. Kljub temu so se presežki tekočega računa še povečali, zlasti zaradi salda trgovine z blagom in storitvami, deloma zaradi izvoza nafte in plina, ki imata korist od naraščajočih cen nafte, pa tudi pritokov dohodka od neposrednih tujih naložb v tujini. Ker pa saldo tekočega računa delno odraža velike prihranke v zasebnem sektorju, se pričakuje, da bo v prihodnjih letih upadel, saj si bo domače povpraševanje postopoma opomoglo. Delež dolga zasebnega sektorja še vedno precej presega prag. Čeprav se je drugo leto zapovrstjo zmanjšal, kar delno odraža padec zadolženosti gospodinjstev, ostaja med najvišjimi. Razvoj dogodkov na nepremičninskih trgih je prispeval k preseganju trajnostne ravni zadolževanja gospodinjstev, kar potencialno še povečuje tveganja za finančno in gospodarsko stabilnost. Medtem ko je tveganje za finančno stabilnost razmeroma majhno, so tveganja za gospodarsko stabilnost izrazitejša. Dejansko sta pretirano nihanje cen nepremičnin in visoka zadolženost gospodinjstev prispevala k velikim nihanjem v zasebni porabi, zdaj pa omejujeta sposobnost gospodarstva, da si opomore, saj se mora zadolženost gospodinjstev še naprej zmanjševati. Realne cene nepremičnin so po stabilizaciji v letu 2010 leta 2011 zopet padle. Čeprav so zdaj verjetno blizu dolgoročnemu trendu, je trg v okolju strogih kreditnih pogojev in nizke rasti plač še vedno občutljiv, kar pomeni, da bo glede na gospodarske ocene v prihodnosti morda prišlo do nadaljnjih prilagoditev navzdol. Na splošno se Komisiji – tudi zaradi ugotovljenega neravnotežja v maju – zdi koristno, da nadalje preuči obstoj neravnotežij ali njihovo odpravljanje.

Nemčija: V prejšnjem krogu MIP je bilo ugotovljeno, da v Nemčiji ne obstajajo neravnotežja. V posodobljeni preglednici dva kazalnika, to sta spremembe deležev na izvoznih trgih in delež javnega dolga, presegata okvirne prage. Na zunanjem področju ostajajo izgube deležev na izvoznih trgih nad okvirnim pragom, kar odraža izgube, ki so bile zabeležene v letu 2010 in so se v manjšem obsegu nadaljevale v letu 2011. Te izgube so skupno zmerne in so skladne s sedanjim zmanjševanjem presežka v tekočem računu. Tako kot v zadnjem poročilu o mehanizmu opozarjanja je kazalnik za presežek v tekočem računu leta 2011 rahlo pod pragom. Vzrok za zmanjšanje presežkov v tekočem računu v zadnjih nekaj letih v okviru ponovne vzpostavitve ravnotežja je bil zlasti upad trgovinskega presežka v primerjavi s preostalim euroobmočjem. Zadnje napovedi kažejo, da se bo presežek v tekočem računu v letih 2012–2014 zmerno zmanjševal, saj bodo zasebna poraba in naložbe ponovno pridobile zagon. Prav tako so v zadnjih letih narasli stroški dela na enoto in pričakuje se, da bodo v prihodnjih letih še naprej rasli bolj kot povprečje v euroobmočju zaradi še vedno stabilnega trga dela. Kljub povečanju stroškov dela realni efektivni menjalni tečaj še vedno pada zaradi omejene sposobnosti podjetij, da bi stroške višjih plač prevalili na potrošnike. Na notranjem področju naj bi se javni dolg od leta 2013 naprej začel zmanjševati, Nemčija pa je pokazala napredek v smeri upoštevanja meril za zmanjšanje dolga iz Pakta za stabilnost in rast. Zadolženost zasebnega sektorja in kreditna dejavnost ostajata zmerna. Cene stanovanjskih nepremičnin so se zmerno povečale, do večjega povišanja cen pa je prišlo v nekaterih mestnih območjih. Za naložbe v stanovanjske objekte se pričakuje, da bodo močno narasle. Na splošno Komisija na tej stopnji ne bo izvedla nadaljnje podrobnejše analize v okviru MIP.

Estonija: V prejšnjem krogu MIP je bilo ugotovljeno, da v Estoniji ne obstajajo neravnotežja. V posodobljeni preglednici dva kazalnika, to sta neto stanje mednarodnih naložb in brezposelnost, presegata okvirni prag. Tretji kazalec, tj. dolg zasebnega sektorja, se je zdaj znižal precej pod prag (leta 2011 je znašal 133 % BDP). Na zunanjem področju je večji del obsežne korekcije znatnih zunanjih neravnotežij, ki so se nabrala v obdobju 2005−2007, zdaj zaključen. V letu 2011 je stanje tekočega računa še vedno kazalo znatne presežke in pričakuje se, da bo v srednjeročnem obdobju ostalo blizu ravnovesja, in sicer tudi zaradi povečanja deležev na izvoznih trgih. Medtem ko negativno neto stanje mednarodnih naložb še vedno presega stopnjo, ki jo določa prag, se hitro izboljšuje, kar je rezultat trajnega presežka v tekočem računu in učinka imenovalca, saj nominalni BDP stalno raste. Poleg tega polovico neto zunanjih obveznosti predstavljajo neposredne tuje naložbe, kar prispeva k omejevanju zunanjih tveganj, povezanih z likvidnostjo; neto zunanji dolg znaša le 6 odstotkov BDP. Čeprav je zadolženost zasebnega sektorja še vedno visoka, se je v obdobju 2010–2011 občutno zmanjšala, in sicer tudi zaradi stalnega zmanjševanja finančnega vzvoda in rasti BDP. Posledično se pričakuje, da bo zadolženost zasebnega sektorja – pa čeprav se bo lahko zmanjševanje finančnega vzvoda kmalu zaustavilo – leta 2012 še manjša. Kljub temu lahko razmeroma visoka stopnja zasebnega dolga zavira rast v srednjeročnem obdobju. Stopnja brezposelnosti je dosegla najvišjo vrednost skoraj 20 % v prvem četrtletju leta 2010, vendar se je v drugi četrtini leta 2012 hitro zmanjšala na 10,2 %. Po pričakovanjih se bo še naprej zmanjševala, vendar počasneje zaradi vnovičnega pojava neustreznih kvalifikacij glede na iskane in bolj zmerne rasti proizvodnje. Na splošno Komisija na tej stopnji ne bo izvedla nadaljnje podrobnejše analize v okviru MIP.

Španija: Maja 2012 je Komisija ugotovila, da obstajajo v Španiji zelo velika neravnotežja, zlasti kar zadeva razvoj na zunanjem področju, ravni dolga zasebnega sektorja in finančni sektor. V posodobljeni preglednici je več kazalnikov, to so primanjkljaj v tekočem računu, deleži na izvoznih trgih, neto stanje mednarodnih naložb, zadolženost zasebnega sektorja, javni dolg in brezposelnost, nad okvirnim pragom. Na zunanjem področju se je primanjkljaj v tekočem računu izboljšal v okviru oživitve izvoza in upada domačega povpraševanja. Kazalnik je še vedno nad pragom, vendar se pričakuje prehod na uravnoteženo stanje v prihodnjih letih. Zmanjšanje stroškov dela na enoto ter vrednosti realnega efektivnega menjalnega tečaja prispevata k nadomestitvi dela izgube konkurenčnosti v času ekonomskega razcveta. To je prispevalo k zmanjšanju izgub v deležih na izvoznih trgih, čeprav kazalnik še vedno presega prag. Stroški dela na enoto naj bi se v tem letu nadalje zmanjšali, rast pa naj bi bila v naslednjih letih zadušena. Medtem ko poteka prilagoditev tokov, so zunanje obveznosti še vedno velike, kar je vidno v obsežnem negativnem neto stanju mednarodnih naložb in neto zunanjem dolgu. To je poseben razlog za zaskrbljenost glede španskega gospodarstva, saj je izpostavljeno likvidnostnemu tveganju. V povezavi s hitrim povečevanjem javnega dolga ustvarja visoka zadolženost zasebnega sektorja znaten pritisk v smeri zmanjševanja finančnih vzvodov. V zasebnem sektorju se je zmanjšanje zadolženosti začelo v letu 2011 in se bo nadaljevalo, kar ob skromnem domačem povpraševanju zavira okrevanje gospodarstva. Bančni sektor je še naprej občutljiv zaradi poka nepremičninskega in gradbenega balona ter negativnih povratnih zank na področju javnih financ. Pomanjkljivosti v bančnem sektorju se obravnavajo v okviru programa za prilagoditev finančnega sektorja, ki zagotavlja uradno financiranje za prestrukturiranje in dokapitalizacijo španskih bank. Ne glede na zmanjševanje stroškov dela na enoto se je stanje na trgu dela poslabšalo z rekordno visoko in naraščajočo brezposelnostjo, ki znatno presega prag, in nadaljnjo izgubo delovnih mest. To predstavlja dodatno nevarnost za sedanjo korekcijo, saj vpliva na zmanjševanje finančnih vzvodov in ima negativne učinke na prizadevanja za konsolidacijo proračuna. Na splošno se Komisiji – tudi zaradi ugotovljenega velikega neravnotežja v maju – zdi koristno, da v podrobnejši analizi nadalje preuči vključena tveganja in napredek pri odpravi neravnotežij.

Francija: Maja 2012 je Komisija ugotovila, da obstajajo v Franciji resna makroekonomska neravnotežja, zlasti kar zadeva razvoj v zvezi z izvozom in konkurenčnostjo. V posodobljeni preglednici številni kazalniki, to so deleži na izvoznih trgih, javni dolg, letos pa tudi zadolženost zasebnega sektorja, presegajo prag. Na zunanjem področju Francija še naprej, čeprav počasneje, izgublja deleže na izvoznih trgih, in zadevni kazalnik znatno presega prag. Izgube se bodo v prihodnosti nadaljevale, če ne bodo sprejeti odločni politični ukrepi. Te izgube se odražajo v poslabšanju trgovinske bilance, pa tudi bilance tekočega računa in negativnem neto stanju mednarodnih naložb, čeprav sta slednja še vedno nižja od okvirnih pragov. Ta razvoj je povezan z vztrajnim slabšanjem tako cenovne kot necenovne konkurenčnosti. Kazalnik stroškov dela na enoto je pod pragom, vendar se kljub nedavno sprejetim ukrepom za zmanjšanje davkov na delo pričakuje, da bo rast stroškov dela na enoto v kratkem blizu povprečja euroobmočja, kar pomeni, da v bližnji prihodnosti ne bo prišlo do relativnih izboljšanj. Manjša dobičkonosnost francoskih podjetij, ki je dosegla zgodovinsko nizko raven v letu 2011, obremenjuje njihov potencial za morebitne naložbe ter njihove zmogljivosti za inovacije, kar zmanjšuje necenovno konkurenčnost. Poleg tega nizka donosnost podjetij vpliva na njihovo sposobnost zmanjševanja dolga ter zato prispeva tudi k visoki zadolženosti zasebnega sektorja kot celote, ki zdaj presega okvirni prag. Stopnja brezposelnosti se je povečala in zanjo se pričakuje, da bo v prihodnjih letih presegla prag. Zadolženost gospodinjstev je še vedno razmeroma nizka, vendar so se cene nepremičnin povečale pred krizo in tudi v letu 2011; možnost in posledice popravkov na stanovanjskem trgu je treba nadalje proučiti. Povečanje ravni zasebnega dolga je še posebej zaskrbljujoče zaradi hkratnega povečanja splošne javnofinančne zadolženosti, ki je zdaj blizu 90 % BDP. Na splošno se Komisiji – tudi zaradi ugotovljenega velikega neravnotežja v maju – zdi koristno, da v podrobnejši analizi nadalje preuči vključena tveganja in napredek pri odpravi neravnotežij.

Italija: Maja 2012 je Komisija ugotovila, da obstajajo v Italiji resna makroekonomska neravnotežja, zlasti kar zadeva razvoj v zvezi z izvozom, konkurenčnostjo in posledicami visokega javnega dolga. V posodobitvi preglednice nekaj kazalnikov, to sta izguba deležev na izvoznih trgih in javni dolg, presega okvirne pragove. Zlasti je od uvedbe eura prišlo do izgub cenovne in necenovne konkurenčnosti, kar se odraža v veliki izgubi deležev na izvoznih trgih, ki znatno presega mejne vrednosti. Vendar se primanjkljaj italijanskega tekočega računa manjša in trgovinska bilanca naj bi zabeležila presežek v letu 2012. To je predvsem posledica močnega upada uvoza zaradi šibkega domačega povpraševanja v zdajšnji recesiji, vendar tudi pozitivnih rezultatov v izvozu, predvsem v države partnerice zunaj EU. Šibka rast produktivnosti je še vedno glavna ovira za trajno izboljšanje konkurenčnosti Italije in obete za gospodarsko rast. Nedavno sprejete strukturne reforme, katerih cilj je spodbujanje konkurence na trgu, odpravljanje segmentacije trga dela, vzpostavitev davčnega sistema, ki bolj spodbuja rast, in izboljšanje poslovnega okolja, naj bi prispevale k oživitvi rasti produktivnosti v srednjeročnem obdobju. Medtem se plače še vedno ne prilagajajo dovolj rasti produktivnosti. Za nominalne stroške na enoto dela se v prihodnjih letih pričakuje povečanje na stopnjo, ki je blizu povprečja v euroobmočju. Visok javni dolg ostaja veliko breme za italijansko gospodarstvo, zlasti glede na omejene možnosti za rast. Nizke stopnje rasti otežujejo doseganje in ohranjanje visokih primarnih presežkov, potrebnih za nadaljnje zmanjševanje deleža dolga glede na BDP, pri tem pa sedanje in pričakovane visoke davčne obremenitve, potrebne za servisiranje visokega dolga, ovirajo domače povpraševanje in gospodarsko dejavnost. Poleg tega na finančnem trgu, ki je razdrobljen glede na državne meje, sorazmerno visoke obrestne mere, povezane s premijo za tveganje, vplivajo na pogoje financiranja zasebnega sektorja in zaostrujejo probleme financiranja domačega bančnega sektorja. Pozitivna stran je, da je zadolženost zasebnega sektorja v Italiji še vedno relativno omejena. Zlasti je finančni položaj italijanskih gospodinjstev sorazmerno močan, čeprav je delež prihrankov v zadnjih dveh desetletjih upadal. Na splošno se Komisiji – tudi zaradi ugotovljenega velikega neravnotežja v maju – zdi koristno, da v podrobnejši analizi nadalje preuči vključena tveganja in napredek pri odpravi neravnotežij.

Ciper: Maja 2012 je Komisija ugotovila, da obstajajo na Cipru zelo resna neravnotežja, zlasti kar zadeva razvoj na področju zunanjega položaja, javnih financ in finančnega sektorja. V posodobljeni preglednici več kazalnikov, to so primanjkljaj tekočega računa, neto stanje mednarodnih naložb, deleži na izvoznih trgih, tok posojil zasebnega sektorja, dolg zasebnega sektorja in javni dolg, ni doseglo okvirnega praga. Na zunanjem področju ostaja kazalnik bilance tekočega računa nad negativnim pragom kljub nedavnemu močnemu upadu uvoza zaradi skrčenja domačega povpraševanja. Izgube deležev na izvoznih trgih je zlasti mogoče razlagati kot posledico salda blagovne izmenjave, ki se je še naprej zmanjševala, Ciper pa še naprej beleži presežke na področju trgovine s storitvami. Na splošno naj bi se v prihodnjih letih primanjkljaj v tekočem računu plačilne bilance po napovedih zmanjšal. Izgube cenovne in stroškovne konkurenčnosti so se pred kratkim zmanjšale, zamrznitev plač v javnem sektorju pa je prispevala k umiritvi plač v zasebnem sektorju in izvozno usmerjenih panogah. Vendar pa niso bile uresničene strukturne reforme, ki bi podprle trajnostno izboljšanje konkurenčnosti. Hkrati se negativno neto stanje mednarodnih naložb hitro slabša, to pa vzbuja zaskrbljenost glede vzdržnosti zunanjega položaja države. Neto stanje mednarodnih naložb se je poslabšalo zaradi primanjkljajev v tekočem računu, pa tudi zaradi izgub iz vrednotenja v tujini vloženih sredstev bank. Na notranjem področju je zasebni sektor, za katerega je značilna visoka stopnja finančnih vzvodov, še naprej zmanjševal svojo veliko zadolženost. Na to kaže tudi znatno zmanjšanje pri kazalniku tokov upnikov zasebnega sektorja v primerjavi z letom poprej. Dejstvo, da je kazalnik glede kreditov še vedno nad pragom, je povezano predvsem s sedanjim procesom reprogramiranja posojil, saj se ta posojila obravnavajo kot novi tokovi, ne pa kot zagotavljanje novih posojil. Na ravni gospodinjstev velja, da so stopnje dolga uravnane s precejšnjimi sredstvi, vendar je tudi te prizadelo neprekinjeno zmanjševanje realnih in nominalnih cen nepremičnin. Javni dolg je tudi nad pragom iz Pogodbe in pričakuje se, da bo močno naraščal. Hkrati se je na Cipru nedavno močno povečala brezposelnost in pričakuje se, da se bo porast v prihodnosti še nadaljeval, kar kaže na vse bolj pereče strukturne izzive poleg cikličnih dejavnikov. Negativne posledice izpostavljenosti ciprskega bančnega sektorja do Grčije in nadaljnje poslabšanje gospodarske dejavnosti bodo povečali tveganja in otežili strukturno prilagoditev. Položaj so še poslabšale negativne povratne zanke med razvojem na področju nepremičninskega trga, finančnega sektorja in javnih financ. Ciprski finančni sektor je med tistimi z največjo stopnjo finančnih vzvodov v celotni EU. Potem, ko je uradno zaprosil za financiranje 25. junija 2012, se Ciper trenutno pogaja o programu ekonomskih politik za obravnavanje finančnih, fiskalnih in strukturnih izzivov. Na splošno se Komisiji – tudi zaradi ugotovljenega velikega neravnotežja v maju – zdi koristno, da v podrobnejši analizi nadalje preuči vključena tveganja in napredek pri odpravi neravnotežij.

Latvija: V prejšnjem krogu MIP v Latviji niso bila ugotovljena neravnotežja. V posodobljeni preglednici dva kazalnika, to sta neto stanje zunanjih naložb in brezposelnost, presegata okvirni prag. Po kopičenju zunanjih neravnotežij in trdem pristanku v letih 2008–2009 se je zunanja konkurenčnost znatno izboljšala prek postopka notranje korekcije, ki vključuje zmanjševanje plač in zaposlovanja, fiskalno konsolidacijo, zmanjšanje zadolženosti v zasebnem sektorju in širok razpon strukturnih reform za okrepitev rasti. Po vrnitvi visoke stopnje rasti v letih 2011–2012 je saldo tekočega računa ponovno pokazal zmerno raven primanjkljaja, za katerega se pričakuje, da v prihodnjih letih ne bo odpravljen. Neto obveznosti države, merjene z neto stanjem mednarodnih naložb, še naprej upadajo, a so bile sicer na relativno visoki ravni. Veliko negativno neto stanje mednarodnih naložb je mogoče v veliki meri obrazložiti z neto stanjem neposrednih tujih naložb (približno polovico neto stanja mednarodnih naložb), medtem ko se delež zunanjega dolga hitro zmanjšuje. Po uspešnem zaključku programa plačilnobilančne pomoči na začetku leta 2012 se donosi na državne vrednostne papirje stalno zmanjšujejo, to pa prispeva k nadaljnjemu zmanjševanju tveganj na zunanji položaj države. Glede notranjih kazalnikov se je javni dolg stabiliziral na ravni malo nad 40 % BDP, medtem ko cene nepremičnin in rast posojil počasi okrevajo po velikih popravkih med krizo. Kljub oživitvi bodo cene nepremičnin še naprej na predkriznih stopnjah iz let 2005–2007, večje ponovno povečanje pa je opaziti le v segmentu novogradenj. V finančnem sektorju so se komercialna posojila v smislu novo odobrenih kreditov zdaj stabilizirala v sektorju gospodinjstev in rahlo povečala v sektorju podjetij. Razmerje zasebnega dolga do BDP je v letu 2011 še vedno upadalo do 125 % BDP, vendar pa so kljub temu zasebne naložbe strmo narasle, k čemur je prispevalo poslovanje z dobičkom, ki so ga zabeležila podjetja. Stopnja brezposelnosti ostaja precej nad povprečjem EU in okvirnim pragom, zdaj pa postopoma upada, pri čemer se bo ta trend predvidoma nadaljeval tudi v prihodnjih letih. K temu bodo prispevale tudi oživitev dejavnosti in aktivne politike na trgu dela. Nizka stopnja prostih delovnih mest ni znak pomembnih strukturnih pomanjkljivosti na trgu dela, saj stopnji zaposlenosti in vključenosti naraščata. Na splošno Komisija na tej stopnji ne bo izvedla nadaljnje podrobnejše analize v okviru MIP.

Litva: V prejšnjem krogu MIP je bilo ugotovljeno, da v Litvi ni neravnotežij. V posodobljeni preglednici dva kazalnika, to sta neto stanje mednarodnih naložb in brezposelnost, presegata okvirni prag. Litva še naprej povečuje deleže na izvoznih trgih, saj se je realni efektivni menjalni tečaj zmanjšal, in sicer zaradi znatno nižjih stroškov dela. Stroški dela na enoto so se zmanjšali, vendar se zanje pričakuje, da bodo v prihodnjih letih počasi rasli. Medtem ko je kazalnik tekočega računa blizu nič, je veliko domače povpraševanje spodbujalo uvoz, negativno trgovinska bilanca pa je zato saldo tekočega računa spremenila nazaj v primanjkljaj v višini skoraj 4 % BDP v letu 2011, ta pa je bil deležen kritja predvsem s transferji v povezavi s proračunom EU in neposrednimi tujimi naložbami. Medtem podatki za čas do septembra 2012 kažejo, da se primanjkljaj na tekočem računu zmanjšuje in se bo v prihodnosti stabiliziral. Neto stanje mednarodnih naložb se je izboljšalo, toda še vedno ostaja negativno in presega okvirni prag. Neto zunanji dolg je ob upoštevanju stabilnosti financiranja prek neposrednih tujih naložb veliko manjši. Poleg tega ostaja javni dolg na zmerni ravni, zasebni sektor pa še naprej zmanjšuje zadolženost. Rast domačih posojil je bila negativna za gospodinjstva, medtem ko je bila rahlo pozitivna za nefinančne družbe in vlado. Po znatnem popravku v preteklih letih so realne cene nepremičnin stabilne. Vendar brezposelnost še naprej povzroča zaskrbljenost, saj bo njena stopnja v prihodnjih letih kljub zniževanju od leta 2011 in predvidenemu nadaljnjemu zniževanju verjetno še naprej ostala na ravni dvomestnega števila. Na splošno Komisija na tej stopnji ne bo izvedla nadaljnje podrobnejše analize v okviru MIP.

Luksemburg: V prejšnjem krogu MIP je bilo ugotovljeno, da v Luksemburgu ni neravnotežij. V posodobljeni preglednici je več kazalnikov, to so presežek tekočega računa, nominalni stroški dela na enoto, dolg zasebnega sektorja ter tokrat tudi deleži na izvoznih trgih, preseglo okvirni prag. Na zunanjem področju se za vztrajni veliki presežek v tekočem računu, ki znatno presega prag, pričakuje, da se bo v prihodnjih letih zmanjševal. To ni videti povezano s preskromnim domačim povpraševanjem, ampak predvsem z zelo visoko koncentracijo gospodarskih dejavnosti v Luksemburgu, zlasti v finančnem sektorju, ki jih privablja na splošno ugodno okolje (vključno z davčnim sistemom). Medtem ko ni verjetno, da bi presežek tekočega računa za Luksemburg ali njegove partnerje predstavljal škodljivo neravnotežje, pa prikriva stalen primanjkljaj trgovinske bilance pri izmenjavi blaga, ki odseva izgube skupnih deležev na izvoznih trgih. Hkrati Luksemburg še naprej pridobiva deleže na izvoznih trgih za svoje storitve. Razvoj nominalnih stroškov dela na enoto je verjetni razlog za slabe rezultate pri trgovini z blagom; dejansko so se nominalni stroški dela na enoto od leta 2000 povečali bistveno hitreje kot v euroobmočju in več kot petkrat hitreje kot v Nemčiji. Poleg tega se pričakuje, da bo kljub nedavnim ukrepov vlade v zvezi s plačami v prihodnjih letih rast stroškov dela na enoto višja od povprečja euroobmočja. Visoka zadolženost zasebnega sektorja je predvsem posledica velikih poslov najemanja in dajanja posojil znotraj mednarodnih nefinančnih družb, ne pa pretirane zadolženosti zasebnega sektorja. Raven dolga gospodinjstev je razmeroma omejena in je v glavnem povezana z nepremičninskimi posojili. Stopnja rasti cen nepremičnin je zabeležila velik skupen vzpon v zadnjem desetletju, trenutno pa se upočasnjuje in večinoma odseva razmerje med visokim povpraševanjem in omejeno ponudbo. Končno, čeprav je na splošno finančni sektor še vedno zdrav, je videti, da je finančna kriza prizadela njegov potencial za rast. Njegova precejšnja velikost v primerjavi s celotnim gospodarstvom zastavlja vprašanje o tem, kako bi morebiten upad dinamičnosti tega sektorja vplival na zaposlovanje in vzdržnost javnih financ. Na splošno Komisija na tej stopnji ne bo izvedla nadaljnje podrobnejše analize v okviru MIP.

Madžarska: Maja 2012 je Komisija ugotovila, da obstajajo na Madžarskem resna neravnotežja, zlasti kar zadeva razvoj v zvezi z neto stanjem mednarodnih naložb in posledicami visokega javnega dolga. V posodobljeni preglednici več kazalnikov presega okvirni prag, in sicer – tako kot lani – neto stanje mednarodnih naložb in javni dolg, letos pa sta nekoliko višja od mejnih vrednosti tudi stopnja brezposelnosti in kazalnik dolga zasebnega sektorja. Zunanja neravnotežja so se zmanjšala, saj je tekoči račun že tretje leto zapored zabeležil presežek, stalno pa se izboljšuje tudi neto stanje mednarodnih naložb, čeprav še vedno precej presega prag. V prihodnjih nekaj letih ni pričakovati sprememb. Preobrat v zvezi s tekočim računom je bil predvsem posledica upada domačega povpraševanja; izvozna konkurenčnost se ni znatno spremenila. Po izrazitem padcu med recesijo v letu 2009 se je primanjkljaj faktorskega dohodka začel spet večati, čeprav ostaja na ravni iz predkriznega obdobja. To dvoje kaže, da je zunanja korekcija deloma ciklične narave. Zmanjšanje finančnega vzvoda v zasebnem sektorju je potrebno za popravo neravnotežij, zlasti v sektorju gospodinjstev. Medtem je hiter upad kreditov podjetjem ob političnih negotovostih in dodatnih obremenitvah za finančni sektor prispeval k zgodovinsko nizkim stopnjam naložb, kar je načelo potencial rasti v državi. Naložbe naj bi še naprej upadale v letu 2012 in naj bi se stabilizirale v prihodnjih letih. Javni dolg se rahlo zmanjšuje, vendar je še vedno precejšen, to pa skupaj s politikami z negativnim vplivom na poslovno okolje pomeni, da se bo povečala ranljivost, kar se odraža tudi v sorazmerno visokih stroških financiranja za javni in zasebni sektor. Povečanje stopnje brezposelnosti je lahko manj zaskrbljujoče, kot bi nakazovali podatki, saj v glavnem odseva povečano stopnjo udeležbe na trgu dela, saj se je zaposlovanje vrnilo na raven pred krizo. Novembra 2011 je vlada uradno zahtevala pogajanja za preventivno finančno pomoč, vendar ta pogajanja niso precej napredovala. Na splošno se Komisiji – tudi zaradi ugotovljenega velikega neravnotežja v maju – zdi koristno, da v podrobnejši analizi nadalje preuči vključena tveganja in napredek pri odpravi neravnotežij.

Malta: V prejšnjem krogu MIP je bilo ugotovljeno, da na Malti ni neravnotežij. V posodobljeni preglednici je nekaj kazalnikov, to so dolg zasebnega sektorja, saldo tekočega računa in javni dolg, nad okvirnim pragom. Zadolženost zasebnega sektorja presega 200 % BDP, kar je predvsem posledica velike rasti posojil nefinančnim družbam v letih gospodarskega razcveta. Vendar pa je videti, da zasebni sektor trenutno ni pretirano zadolžen, saj na ravni gospodinjstev in podjetij obstajajo precejšnja finančna sredstva, struktura zapadlosti njihovega dolga pa je razmeroma ugodna: približno dve tretjini dolga je dolgoročnega. Tekoči račun je izkazal znatne primanjkljaje v zadnjem desetletju, vendar nedavni dogodki kažejo, da poteka popravek, ki se odraža tudi v povečanju deležev na izvoznih trgih, temu pa botrujejo večji prihranki in skromnejše povišanje stroškov dela na enoto. V prihodnjih letih naj bi tekoči račun predvidoma še naprej beležil majhen presežek, stroški dela na enoto pa naj bi naraščali po stopnji, ki je blizu povprečja v euroobmočju. Poleg tega ima vzdržnost malteškega zunanjega položaja korist od svojega položaja neto zunanjega upnika ter od pozitivnega neto stanja mednarodnih naložb. Vendar je glede na precejšnjo velikost vložka treba pozorno spremljati občutljivost na negativen razvoj. Finančni sektor je v primerjavi z domačim gospodarstvom zelo velik, skupne obveznosti pa so v letu 2011 blizu 900 % BDP. Stopnja rasti skupnih finančnih obveznosti je v zadnjih desetih letih večkrat presegla okvirni prag, zato pa je skupna rast za leto 2011 znatno nad povprečjem v euroobmočju. Tveganje negativnih povratnih zank naj bi bilo omejeno, saj znaten del prilivov izhaja iz mednarodno usmerjenih bank z majhno izpostavljenostjo do domačega gospodarstva. Vendar pa je zaradi trenutnega poslabšanja gospodarskih razmer utemeljeno pozorno spremljanje domačega bančnega sistema, predvsem v zvezi z visoko izpostavljenostjo do trga nepremičnin, kjer je zelo dinamično rast cen nasledil razmeroma omejen popravek v zadnjem desetletju, ter v zvezi z omejenimi rezervami za izgube iz oslabitve posojil. Na splošno se Komisiji zdi koristno, da v podrobnejši analizi nadalje preuči vključena tveganja in oceni, ali obstaja neravnotežje.

Nizozemska: V prejšnjem krogu MIP je bilo ugotovljeno, da na Nizozemskem ni neravnotežij. Medtem pa, kot je obravnavano v zadnjih napovedih Komisije, so se poslabšali obeti za rast v povezavi z domačim povpraševanjem. V posodobljeni preglednici več kazalnikov, to so presežek tekočega računa, deleži na izvoznih trgih, dolg zasebnega sektorja in javni dolg, presega okvirni prag. Na zunanjem področju se vztrajno pojavljajo veliki presežki v tekočem računu, ki znatno presegajo okvirni prag, kar je v glavnem posledica trgovinske bilance, vključno s pozitivnim neto izvozom plina. Presežke je prav tako vse bolj mogoče pripisati naraščajočemu presežku pri trgovanju s storitvami in naraščajočim dohodkom od neposrednih naložb v tujino, čeprav je Nizozemska izgubila delež na izvoznih trgih in na tem področju presegla okvirni prag. To odraža predvsem pozitiven trend pri prilivih dobička iz tujine, kar povečuje prihranke nefinančnih družb. Na te težnje se je nizozemsko neto stanje mednarodnih naložb odzvalo z izboljšanjem zlasti v zadnjih letih. Za prihodnost razpoložljive napovedi kažejo na nadaljnje povečanje presežka tekočega računa na skoraj 10 % BDP. Zmerne izgube v konkurenčnosti doma proizvedenega blaga in storitev je na splošno izravnala dinamičnost ponovnih izvozov. Skupna izguba deležev na izvoznih trgih ni bila velika. Kazalnik stroškov dela na enoto ostaja pod pragom in zanje je predvideno, da bodo kratkoročno rasli v skladu s povprečjem euroobmočja. Tveganja za nizozemsko gospodarstvo se v glavnem nanašajo na nepremičninski trg in visoko zadolženost zasebnih gospodinjstev, zato pa je kazalnik dolga zasebnega sektorja znatno nad okvirnim pragom. Čeprav imajo gospodinjstva obsežna neto finančna sredstva, razmerje dolga do sredstev še vedno narašča in je vir tveganja za bilance stanja gospodinjstev. Visok hipotekarni dolg gospodinjstev glede na njihov razpoložljiv dohodek je v veliki meri posledica davčnih spodbud, ki so več let prispevale k najemanju večjih hipotekarnih kreditov, in finančnih inovacij, ki so olajševale dostop do posojil. To je prispevalo k povečanju cen stanovanjskih nepremičnin. Po krizi pa so cene nepremičnin padle. Padec se je v zadnjem letu povečal in se bo verjetno nadaljeval še nekaj časa. Čeprav se je nova vlada dogovorila o reformnih ukrepih, se za obete na stanovanjskem trgu pričakuje, da bodo ostali neugodni, vse dokler obstajajo splošni gospodarski obeti nejasni. To vpliva na realno gospodarstvo prek učinkov na premoženje in zaupanje ter posredno tudi na finančni sektor, kar pomeni, da je treba s tem povezana tveganja pozorno spremljati. Na splošno se Komisiji zdi koristno, da v podrobnejši analizi nadalje preuči vključena tveganja in oceni, ali obstaja neravnotežje.

Avstrija: V prejšnjem krogu MIP je bilo ugotovljeno, da v Avstriji ni neravnotežij. V posodobljeni preglednici je nekaj kazalnikov, to so sprememba deležev na izvoznih trgih, dolg zasebnega sektorja in javni dolg, preseglo okvirni prag. Celotni avstrijski deleži na izvoznih trgih so se v obdobju 2006–2011 zmanjšali za 11,5 %, vendar je videti, da se je zmanjševanje ustavilo v letu 2011. Kazalnika realnega efektivnega menjalnega tečaja in stroškov dela na enoto ne kažeta na težave pri konkurenčnosti na področju cen in stroškov, za rast stroškov dela na enoto pa se pričakuje, da bo ostala znatno pod okvirnim pragom za obdobje 2012–2014. Avstrija je ohranila močan položaj v smislu absolutne produktivnosti (BDP po SKM na zaposleno osebo) ter izvozov na zaposleno osebo. Kljub temu se je iznenada pojavilo zmanjšanje presežka tekočega računa leta 2010–2011, ko je izvoz zaostajal za ravnjo pred krizo. To je opozorilo pred preveč optimistično oceno razmer in lahko kaže na to, da se mora v avstrijskem gospodarstvu okrepiti sposobnost za inovacije in diverzifikacijo. Pričakuje se, da bo v prihodnosti presežek še vedno trden, saj se neto izvoz ponovno postopno povečuje. Poleg tega je splošni javni dolg dosegel 72,3 % BDP. Čeprav se zdi, da je država na dobri poti glede zmanjšanja čezmernega primanjkljaja, deleža dolga ne bo mogoče zmanjšati pred letom 2014, to pa bo zahtevalo odločno fiskalno prizadevanje. Čeprav proces nacionaliziranja bank blaži tveganje negativnih vzajemnih učinkov med državo in finančnim sektorjem, obstaja na tem področju še vedno tveganje zamud. Zadolženost zasebnega sektorja je nekoliko presegla okvirni prag v letu 2010 po večjem kopičenju obveznosti podjetij v obdobju več let. V letu 2011 so finančne obveznosti gospodinjstev in družb naraščale počasneje kot BDP. Rast posojil zasebnemu sektorju se je zmanjšala v letu 2011 in nadalje v letu 2012, saj je bilo najemanje posojil s strani podjetij in gospodinjstev omejeno. Na eni strani so družbe zbrale veliko lastnih sredstev; po drugi strani pa so se naložbe in povpraševanje potrošnikov upočasnili. Zato je bil delež dolga v letu 2011 le malenkost višji od praga, in sicer je znašal 160,7 % BDP, in je verjetno, da bo še naprej upadal, saj povpraševanje po posojilih ostaja šibko. Na splošno Komisija na tej stopnji ne bo izvedla nadaljnje podrobnejše analize v okviru MIP.

Poljska: V prejšnjem krogu MIP je bilo ugotovljeno, da na Poljskem ni neravnotežij. V posodobljeni preglednici sta dva kazalnika, to sta saldo tekočega računa in neto stanje mednarodnih naložb, presegla okvirni prag. Primanjkljaj v tekočem računu rahlo presega mejno vrednost in se je v glavnem kril iz razmeroma stabilnih prilivov iz neposrednih tujih naložb in skladov EU, ki podpirajo razvoj izvozno naravnane industrije in sodobnega omrežja prometne infrastrukture. Poleg tega se pričakuje, da naj bi se primanjkljaj v tekočem računu v bližnji prihodnosti postopoma zmanjševal zaradi šibkega domačega povpraševanja, ki povzroča krč uvoza in izboljšano stroškovno konkurenčnost. Medtem ko je neto stanje mednarodnih naložb nad pragom, je neto zunanji dolg bolj omejen, čeprav je lahko vse večja odvisnost proračuna od tujih imetnikov državnih obveznic vir tveganja. Do omejenih izgub cenovne konkurenčnosti je prišlo v letih 2006–2008 zaradi nominalne apreciacije menjalnega tečaja, vendar se je gibanje nekoliko zaobrnilo od leta 2009, saj je izrazitejša previdnost pred tveganji na svetovni ravni povečala nestanovitnost valutnih tečajev in povzročila padec tečaja domače valute. Kljub tem izgubam je Poljska doživela veliko, čeprav upadajoče povečanje deležev na izvoznih trgih ter omejeno povečanje stroškov dela na enoto, ki naj bi se povečevali še počasneje zaradi poslabšanja razmer na trgu dela. Poleg tega ostaja delež zasebnega dolga glede na BDP zmeren, čeprav je prišlo do znatne rasti posojil v letih 2006–2009. V preteklosti je bil znaten delež novih posojil, zlasti hipotek, običajno izdan v tuji valuti, kar je povečalo tveganje za stabilnost bančnega sektorja in sektorja gospodinjstev, zlasti v nedavnem obdobju večje nestanovitnosti in padca valutnega tečaja. Vendar pa se je na splošno rast posojil občutno upočasnila, ponudba novih posojil v tujih valutah pa se je v letih 2010–2012 močno zmanjšala. Cene stanovanjskih nepremičnin od leta 2008 počasi, a nenehno padajo; posledice na finančni sektor so bile obvladljive, tvegana posojila pa izvirajo predvsem iz podjetniškega sektorja in potrošniških posojil. Na splošno Komisija na tej stopnji ne bo izvedla nadaljnje podrobnejše analize v okviru MIP.

Slovenija: Maja 2012 je Komisija ugotovila, da obstajajo v Sloveniji resna makroekonomska neravnotežja, zlasti v zvezi z zmanjševanjem zadolženosti podjetniškega sektorja, stabilnostjo bančnega sistema in do neke mere tudi zunanjo konkurenčnostjo. Slovenija je dosegla določen napredek pri dokapitalizaciji bank in fiskalni konsolidaciji, vendar so razmere še vedno občutljive. V posodobljeni preglednici dva kazalnika, in sicer neto stanje mednarodnih naložb in letos tudi sprememba deležev na izvoznih trgih, presegata okvirne pragove. Na zunanjem področju ostaja neto stanje mednarodnih naložb malo nad okvirnim pragom. Če ne bo velikih sprememb v vrednotenju, naj bi načrtovano povečanje presežka v tekočem računu zmanjšalo to neravnotežje. Kazalnik stroškov dela na enoto ni več nad okvirnim pragom, saj so bile nominalne plače še naprej stabilne, produktivnost dela pa je še naprej rasla. To gibanje naj bi se predvidoma še nadaljevalo. Hkrati se je kazalnik izgub deležev na izvoznih trgih premaknil le malo čez prag. Vendar pa je Slovenija ranljivejša, kot to nakazujejo ti kazalniki, saj je bančni sistem vir velikega tveganja, sedanji proces zmanjševanja finančnega vzvoda pa se spopada s težavami, ki niso v celoti zajete v skromnem upadu, ki ga kaže novi kazalnik obveznosti finančnega sektorja. Obseg gradbenega sektorja se je zmanjšal na drobec njegove predkrizne velikosti, toda visoke cene stanovanjskih nepremičnin in nizek obseg transakcij kažejo, da se trg stanovanjskih nepremičnin še ni prečistil. To lahko pomeni morebitne nadaljnje prilagoditve, zlasti glede vrednotenja zavarovanja s premoženjem. Nefinančne družbe so še vedno preveč zadolžene in problematična posojila v teh segmentih še naprej bremenijo bančni sektor. Ob povečanih pritiskih zaradi financiranja državnega proračuna so tudi težave pri dejanskem izvajanju reform nenehen vir ranljivosti. Na splošno se Komisiji – tudi zaradi ugotovljenega velikega neravnotežja v maju – zdi koristno, da v podrobnejši analizi nadalje preuči vključena tveganja in napredek pri odpravi neravnotežij.

Slovaška: V prejšnjem krogu MIP je bilo ugotovljeno, da na Slovaškem ne obstajajo neravnotežja. V posodobljeni preglednici dva kazalnika presegata okvirni prag, in sicer neto stanje mednarodnih naložb in stopnja brezposelnosti. V letu 2011 se je neto stanje mednarodnih naložb rahlo izboljšalo, vendar večina zunanjih obveznosti zajema nedolžniške instrumente (zlasti tuje neposredne naložbe, ki so bile usmerjene predvsem v izvozno naravnane panoge). Izboljšanje bilance izmenjave blaga in storitev ter večji odliv dohodkov sta prispevala k stabilnemu saldu tekočega računa od leta 2009. Zaradi močne rasti izvoza industrijskih izdelkov se pričakuje, da se bosta od leta 2012 naprej izboljšali trgovinska bilanca in bilanca tekočega računa. Kazalnika za realni efektivni menjalni tečaj in nominalne stroške dela na enoto zdaj ne presegata svojih pragov, saj se vpliv močne nominalne apreciacije pred uvedbo eura in padca produktivnosti zaradi recesije v letu 2009 vse manj čuti. Nezaposlenost bo po pričakovanjih ostala precej nad ravnjo pred krizo v prihodnjih letih, zato pa se napoveduje, da bodo pritiski na plače ostali pod nadzorom. Nadaljevanje razmeroma ugodnega razvoja kazalnikov konkurenčnosti se odraža tudi v nadaljnjem povečevanju produktivnosti dela in deležev na izvoznih trgih. Bančni sektor je v veliki meri v tuji lasti ter se je večinoma izognil močnemu razmahu posojanja, kar je Slovaško obvarovalo pred rastjo posojil in pripomoglo k ohranitvi sorazmerno omejenih ravni javnega in zasebnega dolga. Vendar pa se je delež javnega dolga v zadnjih letih močno povečal. Stopnja brezposelnosti močno presega prag in ostaja eden od najbolj perečih strukturnih problemov, ki bremenijo domače gospodarstvo. Vztrajno visoke stopnje nezaposlenosti kažejo na pomanjkanje izboljšav na trgu dela od izbruha krize ter na obstoj velikih regionalnih razlik v gospodarski rasti in zaposlovanju. Na splošno Komisija na tej stopnji ne bo izvedla nadaljnje podrobnejše analize v okviru MIP.

Finska: Maja 2012 je Komisija ugotovila, da obstajajo na Finskem makroekonomska neravnotežja, zlasti kar zadeva razvoj dogodkov na področju konkurenčnosti. V posodobljeni preglednici številni kazalniki, kot so spremembe deležev na izvoznih trgih, nominalne enote stroškov dela, dolg zasebnega sektorja in stopnja rasti obveznosti finančnega sektorja, presegajo okvirni prag. Na zunanjem področju so težave s konkurenčnostjo še vedno prisotne, pri čemer se Finska še naprej sooča z velikimi izgubami deležev na izvoznih trgih, ki so sicer nekoliko počasnejše kot v obdobju velikih padcev v letih 2009–2010. Pred letom 2009 je Finska beležila manjše letne izgube deležev na izvoznih trgih, ki so jih občasno prekinile manjše izboljšave. Vendar pa so bile v letih 2009–2010 zabeležene velike izgube, do nadaljnjih, a sicer počasnejših izgub, pa je prišlo leta 2011. Zmanjšanje deležev na izvoznih trgih Finske delno odraža izzive, povezane z dejavniki necenovne konkurenčnosti in znižanjem izvoza v sektorju elektronike. Ta razvoj je spremljalo povečanje nominalnih stroškov dela na enoto in postopen prehod od presežka na rahel primanjkljaj tekočega računa v letu 2011. Stroški dela na enoto naj bi po napovedih še naprej rasli hitreje od povprečja v euroobmočju, za primanjkljaj tekočega računa pa se pričakuje, da ne bo odpravljen in se bo še nekoliko povečal. Na notranjem področju se gospodarstvo zdi bolj uravnoteženo kot lansko leto: dolg zasebnega sektorja (nefinančne družbe) se zmanjšuje, vendar še vedno ostaja nad pragom. Sektor nefinančnih družb je začel zmanjševati zadolženost, za gospodinjstva pa se pričakuje, da se bo rahlo zmanjševanje zadolženosti začelo leta 2013. Medtem so se realne cene stanovanjskih nepremičnin, ki so v letu 2010 zrasle nad okvirni prag, v letu 2011 nekoliko zmanjšale, kar potrjuje oceno iz prejšnjega poglobljenega pregleda, da obstaja omejeno tveganje pregrevanja na stanovanjskem trgu. Finančni sektor ostaja močan, pri čemer je solventnost solidna, likvidnost pa bi bilo mogoče izboljšati. Finančne obveznosti finančnega sektorja so močno narasle, vendar je velik del rasti posledica odločitve ene od finančnih institucij, da izvedene finančne instrumente centralizira v finskem hčerinskem podjetju. Na splošno se Komisiji – tudi zaradi ugotovljenega neravnotežja v maju – zdi koristno, da nadalje preuči obstoj neravnotežij ali njihovo odpravljanje.

Švedska: Maja 2012 je Komisija ugotovila, da obstajajo na Švedskem makroekonomska neravnotežja, zlasti v zvezi z razvojem dolga zasebnega sektorja in trgom stanovanjskih nepremičnin. V posodobljeni preglednici številni kazalniki, kot so presežek tekočega računa, sprememba deležev na izvoznih trgih in dolg zasebnega sektorja, presegajo okvirni prag. Presežek tekočega računa se je zmanjševal od leta 2007 in pričakovati je, da se bo v srednjeročnem obdobju še zmanjšal. V močnih presežkih se odsevajo prej ambiciozna fiskalna pravila in znatni pokojninski prihranki gospodinjstev kot pa politike, ki bi umetno zavirale domače povpraševanje. Velike izgube deležev na izvoznih trgih v letih 2005–2009 so se v obdobju 2010–2011 znatno upočasnile. Za te izgube ni videti, da bi bile posledica neugodnega razvoja dogodkov na področju domačih cen in stroškov, saj so cene in stroški dela na enoto naraščali počasneje kot v glavnih trgovinskih partnerjih države; tako kot v drugih državah članicah izgube odražajo predvsem vključevanje hitro rastočih gospodarstev v globalni trg. V prihodnosti naj bi stroški dela na enoto zmerno rasli. Na notranjem področju zahteva pozornost precejšen zasebni dolg, ki je znatno nad pragom. Zadolženost podjetij se je nekoliko izboljšala v obdobju 2009–2011, vendar ostaja visoka tudi, če se izključijo posojila med družbami. Raven zadolženosti gospodinjstev kljub nekaterim olajševalnim dejavnikom pomeni povečano tveganje za makroekonomsko stabilnost, saj so zaradi zadolženosti bilance gospodinjstev bolj občutljive na negativne učinke. Čeprav so se cene stanovanjskih nepremičnin leta 2011 stabilizirale, leta 2012 pa poglobljeni pregled ni ugotovil nobenih pomembnih razlik v cenah, prejšnja povišanja cen stanovanjskih nepremičnin pozivajo k previdnosti. Trg stanovanjskih nepremičnin je še naprej izpostavljen neuravnoteženemu razvoju zaradi politik, ki se nagibajo k ustvarjanju pritiska na cene in prispevajo k večanju zadolženosti gospodinjstev. Kljub visoki stopnji zasebnega dolga so tveganja za banke omejena, saj so njihova kapitalizacija in likvidnostne rezerve velike, podjetja in gospodinjstva so sposobna servisiranja dolgov, stopnje neplačil pa so že dolgo časa zelo nizke. Po drugi strani pa so zaradi visoke ravni zasebnega dolga švedske banke občutljivejše na morebitno izgubo zaupanja vlagateljev v primeru večjega padca cen stanovanjskih nepremičnin. Kratkoročno do srednjeročno naj bi ob upoštevanju upočasnitve posojil gospodinjstvom in podjetjem ter nedavnih političnih ukrepov na trgu stanovanjskih nepremičnin razmerje zasebnega dolga do BDP in nominalne cene stanovanjskih nepremičnin verjetno še naprej ostali na splošno stabilni. Na splošno se Komisiji – tudi zaradi ugotovljenega neravnotežja v maju – zdi koristno, da nadalje preuči obstoj neravnotežij ali njihovo odpravljanje.

Združeno kraljestvo: Maja 2012 je Komisija ugotovila, da obstajajo v Združenem kraljestvu makroekonomska neravnotežja, zlasti glede razvoja zadolževanja gospodinjstev, trga stanovanjskih nepremičnin in v določeni meri tudi zunanje konkurenčnosti. V posodobljeni preglednici številni kazalniki, kot so spremembe tržnih deležev izvoza, javni dolg in dolg zasebnega sektorja, presegajo okvirni prag. Na zunanjem področju je bila velika izguba deležev na izvoznih trgih zabeležena v obdobju 2007–2008, kar je kazalnik potisnilo precej čez mejno vrednost, vendar so v letu 2011 razmere ostale na splošno nespremenjene. Primanjkljaj tekočega računa je leta 2011 znašal 1,9% BDP, kar je prispevalo k temu, da je kazalnik ostal pod pragom. Vendar je za saldo tekočega računa verjetno, da se bo leta 2012 poslabšal zaradi šibkejših neto trgovinskih rezultatov od pričakovanih, kar je mogoče obrazložiti s šibkim zunanjim povpraševanjem in presenetljivo strmim naraščanjem uvoza. V naslednjih letih pa naj bi se primanjkljaj zmanjševal, saj se bo gospodarstvo še naprej počasi preusmerjalo v neto izvoz blaga, čeprav bo še vedno obstajal znaten primanjkljaj v trgovini z blagom. Združeno kraljestvo se še vedno sooča s pomembnimi strukturnimi izzivi pri izboljšanju rezultatov trgovanja. Med temi so potreba po povečanju produktivnosti in necenovne konkurenčnosti sektorja blagovne proizvodnje, ohranjanje predkrizne dinamičnosti izvoza storitev ter nadaljnja preusmeritev izvoza na hitro rastoče trge. Neto zunanji položaj Združenega kraljestva je nekoliko negativen, vendar trajnosten, neto stanje mednarodnih naložb pa se je leta 2011 izboljšalo. Kar zadeva notranjo dimenzijo, so gospodinjstva še naprej postopoma zmanjševala zadolženost, saj je bila aktivnost na trgu stanovanjskih nepremičnin zelo omejena, posojila zasebnemu sektorju pa so bila neizrazita. Vendar pa je kazalnik dolga zasebnega sektorja še vedno znatno nad pragom. Zmanjševanje dolga lahko izgubi zagon, če si bo gospodarstvo opomoglo, saj omejena ponudba stanovanj pomeni, da bodo cene stanovanj na srednji rok verjetno še naprej ostale visoke, hipotekarni krediti pa bi lahko oživeli, če bi se spet izboljšali kreditni pogoji. Če pa bi cene stanovanjskih nepremičnin strmo padle, bi to lahko prizadelo potrošniško porabo ter ustvarilo tveganja za posojilodajalce. Visoka in naraščajoča stopnja javnega dolga ostaja zaskrbljujoča in, čeprav naj bi se po napovedih javnofinančni primanjkljaj še naprej zniževal, se je napredek pri konsolidaciji proračuna v razmerah šibke gospodarske rasti upočasnil. Nadaljnje izboljšanje bilance stanja v finančnem sektorju, ki ima eno od najvišjih stopenj finančnega vzvoda v EU, pomeni, da se za bančne obveznosti ne pričakuje, da bodo hitro narasle, čeprav pomanjkanje posojil zavira gospodarsko rast in napredek pri fiskalni konsolidaciji. Na splošno se Komisiji – tudi zaradi ugotovljenega neravnotežja v maju – zdi koristno, da nadalje preuči obstoj neravnotežij ali njihovo odpravljanje.

4. Sklepne ugotovitve

Makroekonomska neravnotežja, kot so veliki in vztrajni zunanji primanjkljaji ali presežki, izguba konkurenčnosti ter kopičenje zasebnega in javnega dolga, prispevajo k poslabšanju krize. Drugo izvajanje postopka v zvezi z makroekonomskimi neravnotežji poteka v času nenehnih finančnih napetosti, negotovosti in pesimističnih obetov za rast. Odpravljanje neravnotežij zaznamuje gospodarsko okolje. Države članice se še naprej prilagajajo učinkom krize, čeprav se individualni izzivi in vplivi razlikujejo po obsegu in intenzivnosti. Kot je pojasnjeno v letnem pregledu rasti Komisije[7], se poleg odpravljanja velikih neravnotežij, ki so se nabrala v preteklih letih, Unija in države članice ukvarjajo tudi z medsebojno povezanimi izzivi obravnavanja nizke rasti in visoke brezposelnosti, zagotavljanja vzdržnosti javnih financ in ponovne vzpostavitve stabilnosti finančnega sistema. Dobro delujoč enotni trg prispeva tudi k izboljšanju potenciala rasti in odpravi neravnotežij[8].

Odpravljanje makroekonomskih neravnotežij poteka v mnogih državah članicah, zlasti v tistih, ki imajo visok zunanji primanjkljaj in velika neravnotežja v bilancah gospodinjstev in/ali podjetij ter v javnem sektorju. Ta proces še ni zaključen in je v številnih državah članicah kratkoročno sprožil znatno povišanje stopnje brezposelnosti in znižanje ravni gospodarske dejavnosti.

V prejšnjem krogu je Komisija opredelila dvanajst držav članic, za katere je bila zahtevana poglobljena analiza, in v vseh teh primerih je bil potrjen obstoj neravnotežij v skladu s preventivnim delom MIP[9]. Izbrani široki pristop odraža dejstvo, da se je nadzor v skladu s tem postopkom lani izvajal prvič in je zato moral zajeti tudi odpravo predhodno nakopičenih neravnotežij. Nekatere države članice morajo nakopičena neravnotežja odpraviti tako na notranjem kot na zunanjem področju. Zmanjšati bodo morale visoke ravni splošne zadolženosti in ponovno vzpostaviti konkurenčnost, da se bodo tako izboljšale možnosti za rast in izvozna učinkovitost. Poglobljena analiza bo v pomoč pri določanju gonil produktivnosti, konkurenčnosti in trgovinskega razvoja, prav tako pa tudi posledic nakopičene stopnje zadolženosti ter ravni povezanih neravnotežij v več državah članicah. V nekaterih državah je opazna hitra prilagoditev, ki je delno posledica zmanjševanja zaostanka; tudi te spremembe so vredne natančnejšega pregleda.

Glede na sklepe iz maja 2012 o obstoju makroekonomskih neravnotežij in na posodobljeno preglednico Komisija meni, da je treba podrobneje analizirati razvoj pri kopičenju in odpravljanju neravnotežij in povezanih tveganj v 14 državah članicah: Belgiji, Bolgariji, Danski, Španiji, Franciji, Italiji, Cipru, Madžarski, Malti, Nizozemski, Sloveniji, Finski, Švedski in Združenem kraljestvu. Države, ki trenutno izvajajo program reform, dogovorjen v pogajanjih s Komisijo in podprt z zunanjo finančno pomočjo, so že pod okrepljenim gospodarskim nadzorom, zato se njihov gospodarski položaj in politike ne pregledujejo v skladu z MIP. To zadeva Grčijo, Irsko, Portugalsko in Romunijo.

14 držav članic, za katere namerava Komisija sprožiti poglobljen pregled, se sooča z različnimi izzivi in možnimi tveganji, vključno z učinki prelivanja. Poglobljeni pregled bo prispeval k oceni s tem povezanih tveganj, k ugotavljanju, v kateri od teh držav članic obstajajo neravnotežja ali čezmerna neravnotežja, ter k vrednotenju napredka pri odpravljanju neravnotežij.

V okviru večstranskega nadzora in v skladu s členom 3(5) Uredbe Komisija poziva Svet in Euroskupino, da obravnavajo to poročilo. Komisija si želi tudi odziva Evropskega parlamenta in drugih zainteresiranih strani. Ob upoštevanju teh razprav bo Komisija začela pripravljati poglobljene preglede za zadevne države članice.

Priloga 1: Opredelitev preglednice za mehanizem opozarjanja in njen razvoj

Preglednico stanja MIP Komisija oblikuje in javno objavi v skladu s členom 4 Uredbe št. 1176/2011. V poročilu o mehanizmu opozarjanja iz februarja 2012 je preglednica vključevala deset kazalnikov, ki zajemajo področje uporabe nadzora v skladu s členom 4(3) Uredbe[10]. Kot je bilo že dogovorjeno, je bil za letošnji krog k preglednici dodan enajsti kazalnik glede stopnje rasti obveznosti finančnega sektorja[11]. Opredelitev ostalih desetih kazalnikov je ostala nespremenjena.

Čeprav je prva preglednica MIP že zajemala več finančnih vprašanj (kot so tok posojil v zasebnem sektorju, dolg zasebnega sektorja in javni dolg), sta Evropski parlament[12] in Svet[13] podprla namen Komisije, da v drugem krogu MIP doda dodaten kazalnik za ustreznejše dojemanje povezav med realnim gospodarstvom in finančnim sektorjem[14]. Pripombe je podal tudi ESRB in pri tem predložil lastno mnenje glede prvotne oblike preglednice in načrtov o dodatnem kazalniku za finančni sektor[15].

Preglednica je namenjena omogočanju zgodnjega odkrivanja neravnotežij. V ta namen se izbira kazalnikov osredotoča na najpomembnejše razsežnosti zunanjih in notranjih neravnotežij: vključuje zlasti podatke o tekočih računih, neto stanju mednarodnih naložb, realnih efektivnih menjalnih tečajih, deležih na izvoznih trgih, pa tudi cenah premoženja, vključno z nepremičninami, javni in zasebni zadolženosti, rasti posojil in brezposelnosti. Stopnje okvirnih pragov so bile določene preudarno z namenom, da bi se preprečilo pretirano število „lažnih alarmov“, vendar ne tako ohlapno, da bi omogočale odkrivanje težav, šele ko so se te že ukoreninile[16].

Opredelitev kazalnikov iz preglednice je prikazana v tabeli A1. Tabela A2 ponazarja vrednosti kazalnikov posodobljene preglednice ter ustreznih okvirnih pragov. Vrednosti kazalnikov za prejšnja leta so podana tudi v priloženi statistični prilogi[17]. Osenčena polja zaznamujejo področja, na katerih vrednost kazalnika presega okvirni prag. Pragi so enaki za vse države (razen pri kazalnikih za realne efektivne menjalne tečaje in stroških dela na enoto, kjer obstaja razlikovanje med euroobmočjem in državami izven euroobmočja). Opozoriti je treba, da ocena upošteva tudi najnovejše podatke ter gospodarske obete iz jesenske napovedi Komisije, objavljene 7. novembra 2012[18].

Ocena neravnotežij – ali natančneje ocena, ali položaj v dani državi članici zahteva podrobnejši pregled v okviru poglobljenega pregleda – ne izhaja iz avtomatske uporabe kazalnikov in pragov iz preglednice. Takšna ocena Komisije je rezultat ekonomske razlage pregleda, dopolnjene z dodatnimi podatki in kazalniki ob ustreznem upoštevanju posebnih okoliščin in institucij v posameznih državah članicah, ki upošteva tudi sklepne ugotovitve poglobljenih pregledov iz maja 2012.

V skladu z Uredbo so upoštevani dodatni kazalniki, ki so prikazani v tabeli A3. Dodatni kazalniki vključujejo tudi vidike, povezane s splošnim makroekonomskim stanjem (vključno z gospodarsko dejavnostjo in naložbami), nominalno in realno konvergenco znotraj in zunaj euroobmočja, vključno z dodatnimi vidiki trgovinske dejavnosti, in podrobnejše podatke o zunanjih obveznostih, vključno z neposrednimi tujimi naložbami in neto zunanjim dolgom. Prav tako odražajo tudi verjetnost nadaljnjega razvoja neravnotežja, pa tudi sposobnost prilagajanja gospodarstva, na primer v smislu produktivnosti. Pomožni kazalniki zdaj zajemajo tudi dodaten kazalnik za finančni sektor, kar naj bi pripomoglo k razlagi novega kazalnika v zvezi s stopnjo rasti obveznosti finančnega sektorja.

Preglednica je in bi morala še naprej ostati preprosto in jasno orodje, ki deluje kot filter, ki omogoča osredotočanje nadzora v okviru MIP. V tem okviru je stabilnost skozi čas koristna. V tem trenutku Komisija ne predvideva dodajanja novih kazalnikov k preglednici. Kljub temu se je zavezala, da bo izboljšala kakovost preglednice. V ta namen bo Komisija še naprej na tehnični ravni sodelovala z državami članicami, ECB in ESRB ter s tem zagotovila, da bo preglednica oblikovno posodobljena. To lahko privede do tehnične prilagoditve opredelitve spremenljivk v preglednici. Poleg tega je Komisija (Eurostat) zavezana k zagotovitvi zanesljivega in pravno zavezujočega kakovostnega postopka za pregled statističnih podatkov ter drugih podatkov, pomembnih za MIP[19].

Tabela A1. Kazalniki in okvirni pragi

|| Zunanja neravnotežja in konkurenčnost || Notranja neravnotežja

Kazalnik || 3-letno povprečje salda tekočega računa kot % BDP || neto stanje mednarodni h naložb kot % BDP || (3-letna) sprememba realnega efektivnega menjalnega tečaja v %, deflatorji HICP glede na 35 industrijskih držav (a) || (5-letna) Sprememba deležev na izvoznih trgih v % || (3-letna) sprememba nominalnih stroškov dela na enoto v % (b) || Medletna sprememba deflacioniranih cen stanovanjskih nepremičnin v %(c) || pretok posojili zasebnega sektorja kot % BDP (d), (e) || 3-letna povprečna stopnja brezposelnosti kot % BDP (d), (e) || Dolg zasebnega sektorja kot % BDP (d), (e) || Javnofinančni dolg kot % BDP (f) || medletna sprememba skupnih obveznostih finančnega sektorja v % (nekonsolidirani podatki)

Vir podatkov || Eurostat (plačilnobilančna statistika) || Eurostat (plačilnobilančna statistika) || GD ECFIN (zbirka kazalnikov za cenovno in stroškovno konkurenčnost) || Eurostat (plačilnobilančna statistika) || Eurostat (nacionalni računi) || Eurostat || Eurostat (nacionalni računi) || Eurostat (raziskava o delovni sili) || Eurostat (nacionalni računi) || Eurostat (postopki v zvezi s čezmernim primanjkljajem – opredelitev iz Pogodbe) || Eurostat (nacionalni računi)

Okvirni pragi || -4/+ 6% spodnji kvartil (uporablja se tudi kot referenca za zgornji prag) || -35% spodnji kvartil || +/– 5% euroobmočje +/– 11% zunaj euroobmočja spodnji in zgornji kvartil euroobmočja –/+ s. o. euroobmočja || -6% spodnji kvartil || + 9% euroobmočje + 12% zunaj euroobmočja zgornji kvartil, euroobmočje + 3% || + 6% zgornji kvartil || + 15% zgornji kvartil || + 10% || 160% zgornji kvartil || + 60% || 16,5%

Obdobje za izračun pragov || 1970-2007 || Prvo razpoložljivo leto (sredina 90. let prejšnjega stol.)–2007 || 1995 – 2007 || 1995 – 2007 || 1995 – 2007 || prvo razpoložljivo leto – 2007 || 1995 – 2007 || 1994 – 2007 || 1994 – 2007 || || 1991-2007

Nekateri dodatni kazalniki za ekonomsko razlago || Neto posojanje/izposojanje glede na preostali svet (kapitalski račun + saldi tekočega računa kot % BDP) || neto zunanji dolg kot % BDP || realni efektivni menjalni tečaj glede na ostalo euroobmočje || deleži na izvoznih trgih na podlagi količine blaga; produktivnost dela; gibanje rasti skupne faktorske produktivnosti || Nominalni stroški dela na enoto (spremembe v 1,5, 10 letih); dejanski stroški dela na enoto glede na ostalo euroobmočje || spremembe realnih cen stanovanjskih nepremičnin (kumul. v 3 letih); indeks nominalnih cen stanovanjskih nepremičnin; dodana vrednost pri gradnji stanovanjskih nepremičnin || sprememba zasebnega dolga || || Dolg zasebnega sektorja na podlagi konsolidiranih podatkov || || razmerje med dolgom in lastniškim kapitalom

Opombe:(a) Za trgovinske partnerje EU se uporablja HICP, medtem ko za trgovinske partnerje, ki niso člani EU, deflator temelji na CPI, ki je po metodologiji podoben HICP; (b) indeks razmerja nominalne kompenzacije na zaposlenega in realnega BDP na zaposleno osebo; (c) spremembe cen stanovanj glede na deflator porabe Eurostata; (d) zasebni sektor je opredeljen kot nefinančne družbe, gospodinjstva in nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva; (e) vsota posojil in vrednostnih papirjev, ki niso delnice; obveznosti, nekonsolidirane; (f) vzdržnost javnih financ ne bo ocenjena v okviru postopka v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem, če je to že vključeno v Pakt za stabilnost in rast. Kljub temu je ta kazalnik del preglednice, ker javno zadolževanje prispeva k skupni zadolženosti države in zato k splošni ranljivosti države.

Tabela A2: Preglednica za postopek v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem za leto 2011

|| Zunanja neravnotežja in konkurenčnost || Notranja neravnotežja

Leto 2011 || 3-letno povprečje salda tekočega računa kot % BDP || Neto stanje mednarodnih naložb kot % BDP || (3-letna) sprememba realnega efektivnega menjalnega tečaja v % z deflatorji HIPC || (5-letna) sprememba deležev na izvoznih trgih v % || (3-letna) sprememba nominalnih stroškov dela na enoto v % || Medletna sprememba deflacioniranih cen stanovanj v % || Kreditni tok zasebnega sektorja kot % BDP || Dolg zasebnega sektorja kot % BDP || Dolg javnega sektorja kot % BDP || 3-letna povprečna stopnja brezposelnosti || Medletna odstotna sprememba v skupnih obveznostih finančnega sektorja (nekonsolidirani podatki)

Pragovi || -4/+ 6% || -35% || ± 5% in ± 11% || -6% || + 9% in + 12% || + 6% || 15% || 160% || 60% || 10% || 16,5%

BE || -0,3 || 65,7 || -0,5 || -10,2 || 6,2 || -0,1 || 11,6 || 236 || 98 || 7,8 || 4,7

BG || -3,4 || -85,6 || 3,1 || 17,2 || 20,3 || -9,0 || -6,7 || 146 || 16 || 9,4 || 5,6

CZ || -3,0 || -49,3 || 0,3 || 8,4 || 3,3 || 0,0 || 2,5 || 78 || 41 || 6,9 || 3,8

DK || 5,0 || 24,5 || -1,7 || -16,9 || 4,7 || -4,9 || -2,2 || 238 || 47 || 7,0 || 4,7

DE || 5,9 || 32,6 || -3,9 || -8,4 || 5,9 || 1,4 || 4,8 || 128 || 81 || 6,9 || 2,1

EE || 2,8 || -57,8 || 0,8 || 11,1 || -6,2 || 3,3 || 6,8 || 133 || || 14,4 || -4,4

IE || 0,0 || -96,0 || -9,1 || -12,2 || -12,8 || -15,2 || 4,0 || 310 || 106 || 13,3 || -0,6

EL || -10,4 || -86,1 || 3,1 || -18,7 || 4,1 || -5,1 || -5,5 || 125 || 171 || 13,2 || -3,4

ES || -4,3 || -91,7 || -1,3 || -7,6 || -2,1 || -10,0 || -4,1 || 218 || 69 || 19,9 || 3,7

FR || -1,6 || -15,9 || -3,2 || -11,2 || 6,0 || 3,8 || 4,0 || 160 || 86 || 9,6 || 7,3

IT || -2,9 || -20,6 || -2,1 || -18,4 || 4,4 || -2,0 || 2,6 || 129 || 121 || 8,2 || 3,8

CY || -8,4 || -71,3 || -0,9 || -16,4 || 8,8 || -8,5 || 16,1 || 288 || 71 || 6,6 || -0,2

LV || 3,1 || -73,3 || -0,6 || 23,6 || -15,0 || 4,9 || -2,5 || 125 || 42 || 18,1 || -4,5

LT || 0,0 || -52,6 || 3,6 || 25,2 || -8,4 || 2,4 || -0,8 || 70 || 39 || 15,6 || 8,9

LU || 7,5 || 107,8 || 0,8 || -10,1 || 12,5 || 1,5 || 2,5 || 326 || 18 || 4,8 || 11,3

HU || 0,6 || -105,9 || -3,3 || -2,8 || 3,7 || -4,1 || 6,4 || 167 || 81 || 10,7 || -2,6

MT || -4,3 || 5,7 || -3,0 || 11,7 || 5,8 || -2,3 || 2,2 || 210 || 71 || 6,8 || 1,4

NL || 7,5 || 35,5 || -1,6 || -8,2 || 5,8 || -4,0 || 0,7 || 225 || 66 || 4,2 || 7,2

AT || 2,2 || -2,3 || -1,0 || -12,7 || 5,9 || -8,0 || 4,1 || 161 || 72 || 4,4 || -0,3

PL || -4,6 || -63,5 || -10,9 || 12,8 || 4,3 || -5,7 || 7,1 || 80 || 56 || 9,2 || 4,4

PT || -9,1 || -105,0 || -1,9 || -9,5 || 0,9 || -3,6 || -3,2 || 249 || 108 || 11,9 || -0,7

RO || -4,3 || -62,5 || -2,4 || 22,8 || 12,9 || -18,9 || 1,8 || 72 || 33 || 7,2 || 4,3

SI || -0,4 || -41,2 || -0,3 || -6,1 || 8,3 || 1,0 || 1,9 || 128 || 47 || 7,1 || -1,3

SK || -2,1 || -64,4 || 4,3 || 20,9 || 4,4 || -5,6 || 3,3 || 76 || 43 || 13,4 || 1,2

FI || 0,6 || 13,1 || -1,3 || -22,9 || 9,1 || -0,3 || 4,6 || 179 || 49 || 8,1 || 30,8

SE || 6,6 || -8,3 || 3,9 || -11,6 || 1,2 || 1,0 || 6,3 || 232 || 38 || 8,1 || 3,6

UK || -2,2 || -17,3 || -7,1 || -24,2 || 8,1 || -5,4 || 1,0 || 205 || 85 || 7,8 || 8,5

Opomba: Presečni datum je 1. november 2012.

Tabela A3: Dodatni kazalniki, uporabljeni pri ekonomski razlagi preglednice za postopek v zvezi z makroekonomskim ravnotežjem, 2011

|| Medletna rast realnega BDP v % || Bruto investicije v osnovna sredstva kot % BDP || Bruto domači odhodki za raziskave in razvoj kot % BDP || Saldo tekočega računa kot % BDP, plačilnobilančni podatki || Neto posojanje/izposojanje kot % BDP, plačilnobilančni podatki || Neto zunanji dolg kot % BDP || Prilivi neposrednih tujih naložb kot % BDP || Neto trgovinska bilanca energetskih proizvodov kot % BDP || 3-letna sprememba realnega efektivnega menjalnega tečaja v % v primerjavi z euroobmočjem (17) || Medletna sprememba deležev na izvoznih trgih v %, obseg || Medletna rast produktivnosti dela v % || Medletna rast zaposlovanja v % || (10-letna) sprememba nominalnih stroškov dela na enoto v % || (10-letna) sprememba dejanskih stroškov dela na enoto v % v primerjavi z euroobmočjem (17) || (3-letna) sprememba nominalnih cen stanovanjskih nepremičnin v % || Gradnja stanovanjskih nepremičnin kot % BDP || Dolg zasebnega sektorja kot % BDP, konsolidirani podatki || Zadolženost finančnega sektorja (razmerje dolg/lastniški kapital)

Leto || 2011 || 2011 || 2011 || 2011 || 2011 || 2011 || 2011 || 2011 || 2011 || 2011 || 2011 || 2011 || 2011 || 2011 || 2011 || 2011 || 2011 || 2011

BE || 1,8 || 20,7 || 2,0 || -1,4 || -1,7 || -127,6 || 20,1 || -3,7 || 1,4 || -1,6 || 0,4 || 1,3 || 20,3 || 3,7 || 5,1 || / || 143 || 641

BG || 1,7 || 20,9 || 0,6 || 0,3 || 1,6 || 33,9 || 4,5 || -0,6 || || 5,2 || 6,1 || -4,2 || 69,5 || || -32,4 || / || 136 || 414

CZ || 1,9 || 23,9 || 1,8 || -2,8 || -2,5 || 1,1 || 2,5 || -1,4 || 5,2 || 1,6 || 0,6 || 23,2 || -5,0 || 3,8 || 73 || 624

DK || 0,8 || 17,2 || 3,1 || 5,6 || 5,9 || 18,0 || 3,8 || 0,7 || 1,2 || 1,2 || -0,5 || 29,3 || -11,9 || 4,7 || 238 || 377

DE || 3,0 || 18,1 || 2,8 || 5,7 || 5,7 || -2,9 || 1,1 || -19,8 || -0,9 || 2,5 || 1,6 || 1,4 || 5,5 || -14,1 || 5,4 || 5,6 || 109 || 524

EE || 8,3 || 21,7 || 2,4 || 2,1 || 6,3 || 6,5 || 1,2 || / || 3,2 || 25,7 || 1,2 || 6,7 || 64,4 || 44,8 || -28,0 || 3,5 || 132 || 373

IE || 1,4 || 10,1 || 1,7 || 1,1 || 1,0 || -339,2 || 5,2 || / || -6,5 || -1,7 || 3,6 || -2,1 || 15,4 || 0,1 || -38,7 || 2,6 || 281 || 158

EL || -7,1 || 15,1 || / || -9,9 || -8,6 || -98,0 || 0,4 || -2,7 || 4,6 || -6,0 || -1,6 || -5,6 || 31,1 || 11,5 || -3,5 || 4,7 || 125 || 2728

ES || 0,4 || 21,1 || 1,3 || -3,5 || -3,0 || 93,5 || 2,0 || -8,5 || 0,4 || 3,2 || 2,2 || -1,6 || 25,3 || 4,3 || -15,3 || 6,4 || 204 || 941

FR || 1,7 || 20,1 || 2,3 || -2,0 || -2,0 || 36,1 || 1,5 || -12,7 || -0,4 || -0,8 || 1,2 || 0,5 || 22,3 || 5,1 || 3,5 || 6,1 || 139 || 461

IT || 0,4 || 19,6 || 1,3 || -3,1 || -3,0 || 49,0 || 1,6 || -13,9 || 0,9 || -0,2 || 0,3 || 0,3 || 28,3 || 11,1 || 0,4 || 5,5 || 126 || 1172

CY || 0,5 || 16,3 || 0,5 || -4,7 || -4,5 || 37,9 || 5,5 || / || 0,7 || -2,3 || 0,0 || 0,4 || 34,6 || 12,4 || -16,7 || 5,0 || 281 || 2539

LV || 5,5 || 21,3 || 0,7 || -2,2 || 0,0 || 46,4 || 5,1 || -0,2 || || 6,8 || 14,8 || -8,4 || 94,4 || || -38,7 || 1,5 || 118 || 704

LT || 5,9 || 17,8 || 0,9 || -3,7 || -1,3 || 32,3 || 3,4 || -0,5 || 7,9 || 3,8 || 2,0 || 33,6 || -30,8 || 1,8 || 67 || 633

LU || 1,7 || 19,0 || 1,4 || 7,1 || 6,8 || -3022,2 || 645,3 || / || 2,0 || -2,2 || -1,2 || 2,6 || 35,7 || 14,0 || 6,5 || 3,4 || 267 || 50

HU || 1,6 || 17,9 || 1,2 || 0,9 || 3,3 || 52,6 || 3,7 || -1,4 || || 2,7 || 1,2 || 0,8 || 44,3 || || -8,5 || 1,8 || 147 || 562

MT || 1,9 || 14,8 || 0,7 || -0,3 || 0,7 || -158,3 || 4,7 || 0,0 || 1,8 || -4,8 || -0,5 || 2,5 || 23,7 || 7,0 || -4,6 || 2,5 || 169 || 362

NL || 1,0 || 17,7 || 2,0 || 9,7 || 9,7 || 36,8 || 1,6 || -4,6 || 0,0 || -1,9 || 0,5 || 0,6 || 20,0 || 3,2 || -7,5 || 4,9 || 224 || 231

AT || 2,7 || 21,4 || 2,8 || 0,6 || 0,4 || 24,4 || 3,5 || -2,8 || 1,2 || 0,9 || 1,3 || 1,7 || 13,2 || -1,6 || -2,9 || 4,4 || 146 || 378

PL || 4,3 || 20,3 || 0,8 || -4,9 || -2,9 || 35,8 || 3,7 || / || || 1,5 || 3,3 || 1,1 || 5,7 || || -7,6 || 2,6 || 77 || 377

PT || -1,7 || 18,1 || / || -6,5 || -5,3 || 83,4 || 4,4 || / || -0,5 || 2,7 || -0,1 || -1,9 || 19,4 || 1,4 || 2,0 || 3,4 || 223 || 542

RO || 2,5 || 24,6 || 0,5 || -4,4 || -3,9 || 38,0 || 1,3 || -0,7 || || 4,1 || 2,0 || -1,3 || 154,9 || || -39,5 || / || 71 || 662

SI || 0,6 || 18,5 || 2,5 || 0,0 || -0,3 || 37,5 || 2,0 || -0,5 || 0,4 || 1,0 || 2,2 || -1,4 || 38,9 || 21,0 || -6,8 || 3,0 || 116 || 639

SK || 3,2 || 23,1 || 0,7 || 0,1 || 1,3 || 21,7 || 2,2 || -1,0 || 5,0 || 5,0 || 1,4 || 1,5 || 28,8 || 12,6 || -17,8 || 2,3 || 76 || 1079

FI || 2,7 || 19,6 || 3,8 || -1,6 || -1,5 || 30,9 || 1,0 || -1,4 || 2,2 || -6,6 || 1,6 || 1,1 || 21,9 || 3,8 || 11,1 || 6,8 || 153 || 616

SE || 3,9 || 18,4 || 3,4 || 6,4 || 6,3 || 62,4 || 2,7 || -1,6 || || 0,6 || 1,6 || 2,2 || 8,1 || || 13,8 || 3,7 || 216 || 305

UK || 0,9 || 14,2 || 1,8 || -1,9 || -1,7 || 45,2 || 2,3 || -2,2 || -1,2 || 0,4 || 0,5 || 26,2 || -2,0 || 3,2 || / || 1187

Opomba: Presečni datum je 1. november 2012. Vir: Eurostat, razen za deflacionirane cene stanovanjskih nepremičnin (podatki Eurostata, dopolnjeni s podatki ECB), obsege deležev na izvoznih trgih (WEO MDS), realni efektivni menjalni tečaj z deflatorji HICP (GD ECFIN) in dejanske stroške dela na enoto v primerjavi z euroobmočjem (GD ECFIN).

[1] Uredbi (EU) Evropskega parlamenta in Sveta št. 1176/2011 in 1174/2011 (UL L 306, 23.11.2011, str. 25 in 8).

[2] COM(2012) 68 final, 14.2.2012.

[3] Te države članice so bile Belgija, Bolgarija, Danska, Španija, Francija, Italija, Ciper, Madžarska, Slovenija, Finska, Švedska in Združeno kraljestvo (glej European economy – Occasional Papers, str. 99 do 110, in Sporočilo Komisije „Ukrepi za stabilnost, rast in delovna mesta“ – COM(2012) 299 final, 30.5.2012).

[4] Priporočila Sveta z dne 10. julija 2012 (2012/C 219/01 do 27) (UL C 219, 24.7.2012).

[5] Prizadevanja za krepitev analitičnih okvirov in orodij za analizo neravnotežij države članice in Komisija uresničujejo v okviru Odbora za ekonomsko politiko. To vključuje na primer vprašanja v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami, zadolženostjo in ocenjevanjem zunanjih položajev.

[6] Ta pristop, s katerim se prepreči podvajanje postopkov in obveznosti poročanja, je v skladu s predlogom Komisije za uredbo o okrepitvi gospodarskega in proračunskega nadzora v državah članicah euroobmočja, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo, COM (2011) 819 final, 23.11.2011, ki je sestavni del „zakonodajnega dvojčka“. Za podrobnejšo razpravo o gospodarskih razmerah in napredku pri odpravi makroekonomskih neravnotežij glej zadnja poročila o skladnosti ­v Evropsko gospodarstvo – priložnostni dokumenti (European Economy – Occasional Papers), 94 (Grčija), 115 (Irska), 116 (Romunija), in 117 (Portugalska). Španija je obravnavana v tem poročilu, čeprav je deležna uradnega financiranja za dokapitalizacijo bank; glej „Program za prilagoditev finančnega sektorja za Španijo“ (The Financial Sector Adjustment Programme for Spain), Evropsko gospodarstvo – priložnostni dokumenti, ­ 118. Obravnavana sta tudi Madžarska in Ciper. Novembra 2011 je Madžarska uradno zaprosila za pogajanja, ki naj bi privedla do preventivne finančne pomoči. Vendar ta pogajanja niso znatno napredovala. Ciper je 25. junija 2012 zaprosil za uradno financiranje in trenutno potekajo pogajanja za program.

[7] COM(2012) 750 z dne 28. novembra 2012.

[8] To zahteva hitro uresničevanje ključnih ukrepov, vključenih v aktih za enotni trg I in II, ter večja prizadevanja za reforme na ravni držav, kot je opredeljeno v Sporočilu o letnem poročilu o povezovanju enotnega trga COM(2012) 752 z dne 28. novembra 2012.

[9] Te države članice so bile Belgija, Bolgarija, Danska, Španija, Francija, Italija, Ciper, Madžarska, Slovenija, Finska, Švedska in Združeno kraljestvo.

[10] Glej tudi Scoreboard for the Surveillance of Macroeconomic Imbalances, European Economy – Occasional Papers, 92.

[11] Glej spremni dokument o dopolnitvi preglednice za MIP: kazalnik finančnega sektorja, SWD(2012) 389.

[12] Točka 9 resolucije Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2011: „Evropski parlament (…) je seznanjen s tem, da želi Komisija do konca leta 2012 in pravočasno do naslednjega evropskega semestra zagotoviti nov sklop kazalnikov in z njimi povezanih pragov za finančni sektor“.

[13] Točka 9 sklepov Sveta ECOFIN z dne 8. novembra 2011: „Prav tako naj [Komisija] pred koncem leta 2012 in v skladu z uredbo predlaga kazalnik za finančni sektor, da bi bil lahko vključen v evropski semester 2013“.

[14] Člen 4(3)(a) Uredbe (EU) št. 1176/2011 poziva, naj preglednica med drugim zajema kazalnike za zgodnje prepoznavanje „notranjih neravnotežij, vključno s tistimi, ki lahko nastanejo zaradi javne in zasebne zadolženosti, gibanja na finančnem in drugih trgih imetij, vključno s trgom nepremičnin (...).“

[15] Stališča odbora ESRB o predvideni preglednici kazalnikov v zvezi s stabilnostjo finančnega trga, na voljo na http://www.esrb.europa.eu/pub/html/index.en.html.

[16] Pragovi v preglednici so bili ohranjeni na isti ravni kot v prejšnjem poročilu o mehanizmu opozarjanja. Prag za novi kazalnik je bil opredeljen kot tretji kvartil razpoložljive porazdelitve. To je isti statistični pristop, uporabljen za druge kazalnike (javni dolg).

[17] Glej spremni dokument „Statistična priloga k poročilu o mehanizmu opozarjanja“, SWD(2012) 421. Glej tudi sporočilo za javnost Eurostata Eurostat News Release z dne 28. novembra 2012.

[18] European Economy, 8/2012.

[19] V letu 2012 bo Komisija (Eurostat) začela obdelavo več statističnih vprašanj, opredeljenih v prvem krogu MIP, zlasti statistik o zadolženosti zasebnega sektorja in kreditnih tokovih. Eurostat je opravil tudi misije v več državah članicah v zvezi s podjetji za posebne namene, da bi zbral podrobne podatke in informacije o uporabljenih statističnih virih in metodah. Posojila med gospodarskimi družbami so bila obdelana v okviru podskupine za zasebni dolg ECB. Informacije, zbrane pri teh dejavnostih, bodo imele podporno vlogo pri delu dveh delovnih skupin, ki sta bili ustanovljeni za razvoj podrobnejših smernic o holdingih, sedežih družb, podjetjih za posebne namene in primerjavi med nekonsolidiranimi in konsolidiranimi podatki. Glede kazalnikov cen stanovanjskih nepremičnin Komisija (Eurostat) sodeluje z OECD, ECB in BIS, da bi se niz četrtletnih podatkov razširil v preteklost in s tem izboljšali metapodatki. Medtem ko je več glavnih kazalnikov predmet podrobnega okvira za pregled kakovosti, zahtevajo drugi glavni kazalniki in drugi dodatni zadevni kazalniki natančnejše okvire za spremljanje kakovosti in ukrepe za izboljšanje.