V okviru priprave Sklepa je Komisija izvedla oceno učinka, ki je spremljala predlog Komisije. Ocena učinka je temeljila na obsežnih posvetovanjih s ključnimi zainteresiranimi stranmi, na katere vpliva Sklep oziroma sodelujejo pri njegovem izvajanju, in zakonodajalci.

V okviru zunanje ocene mandata 2014–2020 je svetovalec organiziral pogovore z osrednjimi institucijami, organizacijami in posamezniki, ki sodelujejo pri oblikovanju in izvajanju mandata, pa tudi s tistimi, ki so v najboljšem položaju za opazovanje rezultatov in učinka financiranj. Med temi zainteresiranimi stranmi so bili usluženci EIB in Komisije, vladni uradniki na državni ravni, uslužbenci mednarodnih finančnih institucij in razvojnih finančnih institucij, zasebni in državni institucionalni vlagatelji, finančni posredniki zasebnega sektorja ter končni upravičenci v javnem in zasebnem sektorju. Ta postopek je omogočil zbiranje zelo podrobnih in tehničnih dokazov ter zainteresoranim stranem omogočil, da se njihova mnenja in prispevki vključijo v oceno. Na razgovorih so se obravnavala vprašanja, kot so pomen oblikovanja in izvajanja mandata EIB za zunanja posojila, njegova skladnost v zvezi z zunanjim delovanjem EU in drugimi instrumenti Unije, njegova učinkovitost, prepoznavnost in uspešnost pri končnih upravičencih, in sicer s pomočjo spremljanja. Glede na nedavno predhodno oceno učinka in zunanjo oceno novi predlog ne vsebuje ločene ocene učinka, temveč je obseg predlaganih sprememb Sklepa omejen predvsem na razširitev jamstva in zvišanje zgornjih mej, določenih v Sklepu.

4. PRORAČUNSKE POSLEDICE

Dodatne proračunske potrebe za oblikovanja rezervacij za jamstveni sklad, povezane s povišanjem skupne zgornje meje mandata, se bodo financirale iz postavke 01 03 06 proračuna EU. Oblikovanje rezervacij se bo financiralo v okviru večletnega finančnega okvira, izračun zanje pa temelji na pričakovanih vzorcih izplačil in povračil posojil z jamstvom. V obdobju sedanjega večletnega finančnega okvira bi bilo treba dodatne proračunske potrebe omejiti na 115 milijonov EUR v obdobju 2018–2020, in sicer na podlagi letnih napovedi izplačil in povračil posojil EIB. Del posojil, podpisanih v okviru sedanjega mandata EIB, se bo izplačeval in odplačeval po letu 2020.

Predlog predvideva povišanje zgornje meje financiranja EIB v okviru jamstva EU v obdobju 2014–2020 s sprostitvijo neobveznega zneska v višini 3 milijarde EUR iz Sklepa in z dodajanjem novega mandata za posojila za projekte zasebnega sektorja, ki obravnavajo temeljne vzroke za migracije, v vrednosti 2,3 milijarde EUR. Skupna zgornja meja bo skupaj znašala 32,3 milijarde EUR ter bo razdeljena na regionalne zgornje meje in podomejitve.

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe (v nadaljnjem besedilu: jamstveni sklad), ustanovljen z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 z dne 25. maja 2009 o ustanovitvi Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe, zagotavlja likvidnostno rezervo za proračun Unije za izgube, nastale pri financiranju EIB in drugem zunanjem delovanju Unije, tj. pri posojilih za makrofinančno pomoč in posojilih Euratoma. Mandat EIB zajema okrog 90 % portfelja, ki ga krije jamstveni sklad.

5. DRUGI ELEMENTI

• Načrti za izvedbo ter ureditev spremljanja, ocenjevanja in poročanja

Financiranje EIB v sklopu jamstva EU EIB upravlja in spremlja v skladu s svojimi pravili in postopki, vključno z ustreznimi ukrepi za revizijo, nadzor in spremljanje. Poleg tega upravni odbor EIB, v katerem Komisijo zastopata direktor in namestnik direktorja, odobri vsako financiranje EIB in spremlja, ali upravljanje EIB poteka v skladu s statutom in splošnimi navodili, ki jih določi svet guvernerjev.

Tristranski sporazum med Komisijo, Računskim sodiščem in EIB določa pravila, v skladu s katerimi mora Računsko sodišče izvajati revizije financiranja EIB na podlagi jamstva EU.

V skladu s Sklepom se pripravljajo redna poročila. Komisija vsako leto poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o izvajanju mandata EIB.

Poročanje o rezultatih bo temeljilo na ustreznem združevanju kazalnikov za celotni portfelj, če je to mogoče, ali za določen sektor. Ti kazalniki se bodo v kontekstu okvira za merjenje rezultatov merili v celotnem projektnem ciklu na ravni ocene ter med spremljanjem, dokler izvajanje projekta ni povsem zaključeno. Kazalnike je treba meriti takoj, ko so na voljo prvi razvojni rezultati, kar je običajno do tri leta po zaključku projekta. V največji možni meri se bodo uporabili tudi za končno poročilo.

EIB poleg tega Komisiji zagotavlja tudi statistične, finančne in računovodske podatke o posameznih financiranjih EIB, ki jih krije jamstvo EU, ki jih Komisija potrebuje za izpolnjevanje svojih poročevalskih dolžnosti ali zahtev Evropskega računskega sodišča, in revizijsko potrdilo o neporavnanih zneskih financiranja EIB, ki jih krije jamstvo EU.