EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 14.12.2011 
SEC(2011) 1563 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
Spremni dokument 
k predlogu UREDBE SVETA o uvedbi progra ma „Evropa za državljane“ za obdobje 
2014–2020 za spodbujanje evropskega državljanstva 
{COM(2011) 884 kon č.} 
{SEC(2011) 1562 kon č.}  
 
SL 2   SL 1. POVZETEK 
1.1. Opredelitev problema 
Spodbujanje in omogo čanje širšega udejstvovanja državl janov v Evropski uniji ter pri tem, 
kar predstavlja, je izjemnega pomen a. Sega od potrebe po njihovem ve čjem udejstvovanju pri 
tekočih zadevah pa do potrebe po doseganju širšeg a razumevanja zgodovine Unije in njenih 
začetkov po grozotah dveh svet ovnih vojn. Predhodni programi za državljane so se uspešno 
spopadali s temi izzivi, zato je treb a to delo nadaljevati na ravni EU. 
Program obravnava problem nezmožnosti organizacij državljanov, tj. organizacij v splošnem 
interesu, razli čnih vrst NVO, organizacij zain teresiranih strani in razli čnih skupin 
posrednikov, da bi za čele in/ali vplivale na kakovostnej še razprave o zadevah, povezanih z 
EU, na lokalni, regionalni in nacionalni ravni, ki jih je mogo če obravnavati s panevropskega 
vidika. V takih razmerah se državljane ne spodbuja, da bi svojo zavezanost k demokrati čnim 
načelom povezovali in nadgrajevali z evropsko  razsežnostjo. Z boljšim razumevanjem EU, 
poznavanjem zgodovinskih temeljev in vrednot, na  katerih je Unija zg rajena, ter znanjem o 
vplivu politik EU na živ ljenje ljudi lahko državljani v celoti  izkoristijo prednosti evropskega 
državljanstva in se povezu jejo s poslanstvom Unije. 
Izziv je prek posrednikov dose či obsežne skupine državljanov, ki se obi čajno ne odlo čajo za 
vpliv na zadeve EU ali za sode lovanje pri njih, ter ji m olajšati prve korak e k udejstvovanju pri 
temah, povezanih z EU, ki segajo čez nacionalne meje ali imajo evropsko razsežnost. Obstaja 
potreba po horizontalnem pristopu, katere ga cilj ni nadomestiti posebnih dialogov ali 
posvetovalnih postopkov na ravni EU, temve č spodbuditi državljane na lokalni ravni k 
razpravi o konkretnih vpraša njih evropskega interesa. 
Zdajšnji program Evropa za državljane 2007–2013 je pomemben instrument, ki zagotavlja 
okvir za ve čjo udeležbo državljanov v zadevah EU. Venda r ga je treba nadgraditi z dodatnimi 
ukrepi, da bo spodbujal državljansko ude ležbo v zadevah EU ter pomenil resni čno spodbudo 
evropskim združenjem državljanov za ve čje udejstvovanje na tem podro čju.  
Ambiciozen cilj, h kateremu stremi novi program „Evropa za državljane“, je trojen:  
(1) razvijati zmožnost civilne družbe za sode lovanje v procesu oblikovanja politik EU; 
(2) razvijati podporne strukture za usmerjanje rezultatov takih razprav k oblikovalcem 
politik na zadevnih ravneh; ter 
(3) nuditi priložnosti državljanom za sodelovanj e v razpravah in pogovorih o vprašanjih 
v zvezi z EU, tudi z vidika zgodovine. 
Cilj programa se je odzvati na potrebo po kakovostnejših razpravah o vprašanjih v zvezi z EU 
na lokalni, regionalni in n acionalni ravni, ki jih je mogo če obravnavati s širšega evropskega 
vidika. Prizadeva si dose či veliko število državljanov – tiste, ki se obi čajno ne odlo čajo za 
vpliv na zadeve Unije ali za sodelovanje pri njih – prek širokega razpona organizacij, da se 
naredi prvi korak k sodelovanju ne glede na (z EU povezano) tematiko ali obliko, ki pa mora 
biti nadnacionalna ali imeti evropsko razsežnost. Cilj programa, ki ima horizontalen pristop, 
ni nadomestiti drugih pobud ali podvojiti posvetovanj na ravni EU, temve č zbrati državljane 
 
SL 3   SL na lokalni ravni, da razpravl jajo o konkretnih vprašanjih evr opskega interesa  in se bolj 
vključijo v zadeve EU.  
Glede prihodnje oblike, usmer itve, dosega in vidnosti v družbenem in geografskem smislu, 
analize učinka in mehanizmov vrednotenja/širjenja bo program izhajal iz analize prednosti in 
slabosti zdajšnjega programa „Evropa za državljane“ (2007–2013). 
1.1.1.  Finančni okvir 
Predlagani finan čni okvir je bil dolo čen 29. junija 2011, ko je Evropska komisija predstavila 
večletni finan čni okvir za obdobje 2014–2020. Okvirni sprejeti prora čun za prihodnji program 
Evropa za državljane je znašal 203 milijone  EUR, približno 29 milijonov EUR letno.  
1.2. Subsidiarnost 
Člen 11 Pogodbe o Evropski Uniji (PEU) dolo ča, da dajejo institucije EU državljanom in 
predstavniškim združenjem možnost izražanja in javne izmenjave mnenj glede vseh podro čij 
delovanja Unije. Isti člen se nanaša na dolžnost institucij,  da imajo odprt, pregleden in reden 
dialog s civilno družbo, ter na obveznost Ko misije, da izvaja obsežna posvetovanja z 
zainteresiranimi stranmi, uvaja pa tudi državljansko pobudo. Poleg tega člen 20 Pogodbe o 
delovanju Evropske unije (PDEU) opisuje pravice,  ki izhajajo iz držav ljanstva Unije. Da bi 
državljani lahko v celoti uživali te pravice, je pomemben pr edpogoj boljše razumevanje EU. 
Za izpolnitev teh dolo čb Pogodbe je treba zagotoviti ustrezna sredstva. Eno od teh sredstev je 
program „Evropa za državljane“, drugo pa Ure dba št. 211/2011 Evropske ga parlamenta in 
Sveta o državljanski pobudi. 
Pogodbe pozivajo EU, naj „daje[ …] državljanom in predstavni škim združenjem […] možnost 
izražanja in javne izmenj ave mnenj glede vseh podro čij delovanja Unije“ ter „vzdržuje[…] 
odprt, pregleden in reden dialog s predstavni škimi združenji in civilno družbo“. Najrazli čnejši 
programi in dejavnosti EU omogo čajo dialog na podro čjih sektorske politike, program Evropa 
za državljane pa omogo ča dialog na horizontalni ra vni. Program zato upošteva na čelo 
subsidiarnosti. Te naloge se  lahko izpolnijo samo na ravni EU in ne na ravni držav članic. 
Program upošteva tudi na čelo sorazmernosti. Program je  (v nasprotju s priporo čilom) prožen 
instrument, ki je odprt za vse akterje pod enakimi pogoji ter omogo ča krepitev zmožnosti in 
prilagajanje na spreminjajo če se politi čne razmere. 
1.3. Cilji pobude 
Splošni cilj prihodnjega programa bo: „krepitev spomina in spodbujanje zmožnosti za 
državljansko udeležbo na ravni EU“. Pomeni odziv na potrebo po kakovostnejši razpravi o 
vprašanjih, povezanih z EU, na lokalni, region alni in nacionalni ravni, ki jih je mogo če 
obravnavati s panevropskega vidika, ter na s tem povezano potrebo po podpornih strukturah 
za usmerjanje izidov takih razprav k oblikovalcem politik na ustreznih ravneh. V tem smislu naj bi program prispeval k razvoju zm ožnosti organizacij dr žavljanov za vklju čevanje 
njihovih članov in širše javnosti v demokrati čno življenje EU. Specifi čni cilji bodo zajemali: 
(1) spodbujanje razprave, razmišljanja in s odelovanja glede spomina, povezovanja 
EU in njene zgodovine; 
 
SL 4   SL (2) razvoj razumevanja državljanov in nji hove zmožnosti sodelovanja pri procesu 
oblikovanja politik EU ter razvoj prilož nosti za solidarnost, družbeno delovanje 
in prostovoljstvo na ravni EU. 
1.3.1.  Operativni cilji 
Po ožjem izboru specifi čnih ciljev, predlaganih za novi prog ram (zgoraj), se mora uporabiti 
nov sklop operativnih ciljev. Ti bodo okr epili zmogljivost Komisije za dolo čanje 
zanesljivejših kazalnikov in s tem k njen i zmožnosti, da bolj obj ektivno in podrobneje 
ugotavlja napredek in u činek. 
(1) Podpora organizacijam za spodbujanje razp rave in dejavnosti glede spomina, 
evropskih vrednot in zgodovine; 
(2) podpora organizacijam, ki so v splošnem  evropskem interesu, nadnacionalnim 
partnerstvom in mrežam za spodbujanje  interakcije državljanov glede zadev 
EU; 
(3) horizontalna razsežnost: analiza, razširja nje in vrednotenje rezultatov projektov 
prek notranjih in zunanjih dejavnosti.  
1.4. Možnosti politike 
(4) Po prvem sre čanju z zainteresiran imi stranmi 22. junija 2010 in v obdobju do 
poročila o oceni u činka so bile analizirane razli čne rešitve problema, opredeljenega v 
točki 1. Ohranjene in podrobneje obravnavane so bile tri osnovne možnosti politike z 
zadevnimi podmožostmi: 
(1) nadaljevanje programa „Evropa za državljane“ v zdajšnji obliki; 
(2) nadaljevanje programa „Evropa za držav ljane“ v spremenjeni, prenovljeni 
obliki. Obravnavane so bile štiri podmožnosti: 
– mešani pristop, 
– podpora izklju čno za večje donacije,  
– širša geografska pokritost, 
– orodje za posvetovanja; 
(3) decentralizacija programa „E vropa za državljane“, pri čemer zdajšnjemu 
programu, ki se zaklju či 31. decembra 2013, ne sledi program za celotno EU. 
Obravnavani so bili štirje decentralizirani pristopi: 
– pristop, ki temelji na državah članicah, 
– zgolj komuniciranje, 
– sektorski pristop, 
– združitev z drugim programom.  
 
SL 5   SL 1.5. Primerjava možnosti 
Izvedena je bila primerjaln a ocena treh možnosti in nj ihovih podmožnosti. Rezultati so 
predstavljeni spodaj. 
1.5.1.  Nadaljevanje programa v zdajšnji obliki 
Ta možnost bi se verjetno štela za nezadostno glede na zavezanost Komisije, da postavlja 
državljane v središ če evropskega procesa, nova demokrati čna načela, ki jih je uvedla 
Lizbonska pogodba, te r kritike preve č omejenih sredstev zdajšnjega programa. Nadaljevanje 
programa brez vnosa strukturnih sprememb, ki bi pove čale njegovo u činkovitost, uspešnost in 
trajnost, ne bi prispevalo k reševanju zdajšnje ga problema, ki ga predstavljajo neizpolnjene 
potrebe in neizvedene sinergije. 
1.5.2.  Sprejetje prenovljenega programa 
Možnost 2 je spremenjen program. Temeljil bi na u činkovitejši strukturi programa in boljšem 
izkoriščanju rezultatov. To novo strukturo bi sestavljala dva sklopa, tj. „spomin in evropsko 
državljanstvo“ ter „demokrati čno delovanje in državljanska udel ežba“, ki bi zagotovila boljše 
izkoriščanje sinergij med najrazli čnejšimi sodelujo čimi organizacijami ter prijaviteljem 
omogočala več svobode pri pripravi n jihovih predlogov proj ektov ali pobud (opustitev 
pristopa štirih akcij iz zdajšnjega programa). Nova horizontalna zna čilnost „vrednotenje“ bi 
bila odgovor na splošno potrebo po optimizaciji rezultatov. Obravnavane so bile štiri 
podmožnosti: 
Pri podmožnosti 1 („mešani pristop“) bi bile v središ ču realizacije, in sicer z naslednjimi 
ukrepi: 
(1) kar najve čjo omejitvijo števila enkratnih projektov partnerstev med mesti in 
preoblikovanjem tovr stnih projektov v ve čpartnerske projekte z jasno tematsko 
usmeritvijo, u činkom na politike in daljšim trajanjem;  
(2) vključitvijo inovativnih projektov državlj anov in podpornih ukrepov v splošni 
del programa, namenjen ve čpartnerskim projektom; 
(3) uravnoteženjem donacij za poslovanje, za gotovljenim možganskim trustom in 
organizacijam civilne družbe EU, ka r zadeva njihovo število in višino; 
(4) krepitvijo strateške usme rjenosti projektov civi lne družbe z izborom ve čjih in 
dolgotrajnejših projektov, ki predvideva jo konkreten prispevek in zagotavljajo 
vključitev konkretnih idej v proces odlo čanja; 
(5) povečanjem razpoložljivih vir ov za projekte o spominu (in razširitvijo obsega 
ukrepov, izvedenih na tem podro čju) ter zagotovitvijo možnosti za projekte o 
vrednotah EU in zgodovini povezovanja EU; 
(6) razvojem ukrepov vidnosti/vredno tenja kot horizontalne zna čilnosti programa. 
Podmožnost 2 („podpora izklju čno za večje donacije“, tj. 300 000–500 000 EUR/projekt) bi 
pomenila ekonomijo obsega in priložnost za bol j strukturirane delovne  programe, vendar ima 
veliko slabost: samo omejeno štev ilo organizacij ima potrebno tehni čno in organizacijsko 
zmogljivost za izvedbo velikih projektov. 
 
SL 6   SL Podmožnost 3 („širša geografska pokritost“) bi razpravo razširila na „univerzalne 
vrednote/ človekove pravice“ ter k njej povabila tudi sosednje države. Ta podmožnost ima dve 
slabosti: potreben bi bil znatno ve čji prora čun, z vklju čitvijo „univerzalnih 
vrednot/človekovih pravic“ pa bi se obseg lahk o tako razširil, da ne bi bilo mogo če več 
določiti specifičnih ciljev. 
Podmožnost 4 („orodje za posvetovanja“) bi pr ogram uporabila kot preskušalno orodje za 
glavne politike in/ali izzive EU, na pr imer z ustanovitvijo in financiranjem odborov 
državljanov, ki bi komentirali izbrana vpraš anja. Tak pristop bi institucijam EU omogo čil 
boljše razumevanje najpomembnejših vprašanj in kako državljane u činkoviteje obveš čati o 
svojih namerah. Zagotovil bi tudi konkretno povezavo med programom in oblikovanjem politik. Slabost: ta podmožnost bi zahtevala znatno ve čji proračun ali sredstva, namenjena 
drugim na činom udeležbe. 
1.5.3.  Možnost 3: decentralizacija programa 
Možnost 3 („decentralizacija programa“) bi imel a v primerjavi z možnostma 1 in 2 najmanjši 
vpliv na potrebe, opredeljene v to čki 1. Analiziranih je bilo ve č podmožnosti, vendar so bile 
vse zavrnjene. 
Podmožnost 1 („pristop, ki temelji na državah članicah“) bi državam članicam prepustila, da 
okrepijo politi čno udeležbo in državljansko delovanje na  podlagi skupnih vrednot EU. To bi 
pomenilo popolno decentralizacij o in poenostavitev v smislu uprave EU. Ta podmožnost bi 
tudi omogo čila, da se razprava o EU v celoti pril agodi nacionalnim potrebam in vidikom. 
Vendar bi obstajalo tudi veliko tveganje, da se  razprava omeji zgolj na teme v nacionalnem 
interesu. Ne bi bilo prispevkov k politikam za in stitucije EU s strani  krovnih organizacij in 
možganskih trustov, ki delujejo na ravni EU, pa tudi ne mož nosti za spodbujanje razprav na 
ravni EU. 
Podmožnost 2 („zgolj komuniciranje“) bi pome nila zožitev splošnega cilja na zgolj 
komuniciranje in obveš čanje o poslanstvu in politikah EU , razsežnost udeležbe pa bi bila 
prepuščena lokalnim ravnem. Ta pristop bi imel omejen vpliv na prora čun EU. Hkrati pa bi 
lahko povzro čil „nacionalizacijo“ vprašanj v zvezi s politiko in ne bi pomenil odziva na 
potrebo po pristopu ve č
je udeležbe, s prispevkom od spodaj navzgor, za boljše odzivanje na 
potrebe državljanov. 
Podmožnost 3 („sektorski pristop“) bi pomenila, da se cilja obveš čanje in posvetovanje še 
naprej dosegata samo z dialogi po sektorjih , tako da se posamezni generalni direktorati 
posvetujejo z zainteresiranimi stranmi na svojem podro čju. Razprava bi se osredoto čala na 
sektorska vprašanja znotraj posameznih politik. V odsotnosti horizontalnega instrumenta bi ta 
možnost omejila prispevek k politikam s strani krovnih organizacij in možganskih trustov, ki 
delujejo na ravni EU. Omejene bi bile tudi možnosti za podporo krepitvi zmožnosti za 
državljansko udeležbo, podpora razpra vi na ravni EU o referen čnih točkah v evropski 
zgodovini pa sploh ne bi bila možna. 
Treba je omeniti, da je program Evropa za držav ljane horizontalni instrume nt, katerega cilj ni 
nadomestiti obstoje čih oblik dialoga ali posvetovanja, temve č jih dopolniti. 
Podmožnost 4: „združitev z dr ugim programom“. Združitev s prihodnjim programom GD za 
pravosodje, ki zajema pravosodje in državlja nstvo, je bila obravnavana in po temeljiti 
 
SL 7   SL preučitvi s strani dveh generalnih direktor atov zavrnjena, ker zaradi njunih razli čnih ciljev in 
ciljnih skupin ni bilo dokazov o možnih sinergijah. 
Čeprav decentralizacija pr ograma ni bila avtomati čno zavrnjena, je treba poudariti, da bi 
imela svojo ceno – in bila v nasprotju z odlo čitvijo Komisije o ve čletnem finan čnem okviru 
2014–2020 – saj ji ne bi odlo čno nasprotovali samo razli čni sektorji, temve č bi tudi pustila 
vrzel na podro čju spodbujanja državljanske udeležbe in participativnega državljanstva na 
evropski ravni. Pomenila bi izgubo pomembnega  instrumenta za spodbujanje državljanske 
udeležbe, ki ga v tej vlogi ne bi mogel nadomestiti noben primerljiv obstoje či horizontalni 
instrument. Za omogo čanje dialoga med institucijami EU in  državljani si prizadevajo številni 
drugi instrumenti, vendar v mejah svojih sektorskih politik. 
Najustreznejša je torej možnost 2 „prenovljeni  program“ s podmožnostjo 1 „mešani pristop“.  
1.6. Ocena učinkov 
1.6.1.  Vpliv programa na stroške 
Evropska komisija je 29. junija 2011 predstavila ve čletni finan čni okvir za obdobje 2014–
20201. Okvirni sprejeti prora čun za prihodnji program Evropa za državljane je znašal 
203 milijone EUR, približno 29 milijonov EUR na leto, kar je nekoliko manj od zdajšnjega 
programa (215 milijonov EUR). Pri teh zneski h ni upoštevano prihodnje indeksiranje. 
1.6.2.  Realizacije, povezane z odhodki 
Realizacije programa bodo zajemale donacije za projekte (okoli 600 na leto z okvirnim 
stroškom 15 milijonov EUR/leto), donacije za poslovanje (okoli 90 na leto z okvirnim 
stroškom 10 milijonov EUR/leto) in pogodbe o storit vah (okoli 5 na leto z okvirnim stroškom 
1 milijon EUR/leto). Glavni razlog za pred lagano „enakomerno“ porazdelitev realizacij v 
programskem obdobju (2014–2020) je dejstvo, da je program Evropa za državljane „zrel“ 
program, ki nima in naj ne bi imel „vrhuncev“. Potreba po spodbujanju delovanja in sodelovanja državljanov pri zadevah EU je stalna. 
Ocenjeni znesek 29 milijonov EUR/leto bo kril tudi upravne stroške (približno 3 milijone 
EUR/leto) izvajalske agencije za upravljanje programa. 
1.6.3.  Učinek na osebje 
Na podlagi izkušenj pri izvajanju zdajšnjega programa Evropa za državljane se ocenjuje, da bi 
novi instrument zahteval: 
– 9 uradnikov ali za časnih uslužbencev, 
– 1 napotenega nacionalnega strokovnjaka. 
Skupno bi bilo za upravljanje ukrepov dodeljenih 10 oseb. 
                                                
 
1 COM(2011) 500 – Prora čun za strategijo Evropa 2020 – del I – Sporo čilo Komisije Evropskemu 
parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij; COM(2011) 500 – 
Proračun za strategijo Evropa 2020 – del II – poglavja o posameznih politikah – Sporo čilo Komisije 
Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij. 
 
SL 8   SL 1.6.4.  Poenostavitev in zmanjšanje upravnega bremena 
Poenostavitev je klju čnega pomena že v zdajšnjem programu, na prej pa se bo razvijala tudi v 
novem. Precejšen prihranek glede upravljanja in človeških virov je dosežen z uporabo 
izvajalske agencije za upravljanje celotne ga cikla programa. Še dodatno zmanjšanje 
upravnega bremena in dejanske prora čunske prihranke pa omogo ča tudi uporaba pavšalnih 
zneskov, pavšalnih stopenj in stroškov na enoto, elektronskih prijav ter u činkovitih kontrol na 
kraju samem v obliki skupinskih obiskov organizacij v isti regiji. V vmesni oceni ECORYS je 
navedeno (str. 39), da je iz intervjujev z upravi čenci in zainteresiranimi stranmi razvidno, da 
izvajalska agencija u činkovito upravlja program ter uva ja znatne postopkovne izboljšave 
glede financiranja, meril za upravi čenost, usklajevanja proces ov in razvoja elektronskih 
obrazcev za prijave. V oceni so poudarjeni tudi u činki sinergij z drugimi programi, ki jih 
upravlja izvajalska agencija.  
1.7. Spremljanje in vrednotenje 
Splošni cilj „krepitev spomina in spodbujanje zmožnosti za  državljansko udeležbo na ravni 
EU“ se bo meril s številom in kakovostjo pobud organizacij državljanov, katerih cilj je: (1) 
vpliv na proces oblikovanja politik EU, (2) krepitev kohezije v družbi in (3) boljše 
razumevanje vloge EU. Dolgoro čni cilj bi bil okrepljena zmož nost civilne družbe za vplivanje 
na evropski projekt. Mejniki bi bili prispe vki k evropskim letom v obliki intelektualnega 
doprinosa ali dejavnosti za vpetje ev ropskih let v lokalne in regi onalne kontekste ter prispevki 
k političnim platformam v obdobju do volitev v Evropski parlament 2014–2019. Ker gre za 
nov splošni cilj programa, bo treba dolo čiti izhodiš čno vrednost.  
Program ima dva specifi čna cilja:  (1) „spodbujanje razprave, razm išljanja in sodelovanja 
glede spomina, povezovanja EU in njene zgodo vine“ in (2) „razvoj razumevanja državljanov 
in njihove zmožnosti sodelovanja pri procesu ob likovanja politik EU te r razvoj priložnosti za 
solidarnost, družbeno delovanje in prostovoljstvo na ravni EU“. Prvi cilj se bo meril s 
številom projektov in kakovostjo  rezultatov ter deležem upravi čencev, ki so prvi č prejeli 
sredstva. Drugi cilj se bo me ril s številom neposredno vklju čenih sodelujo čih, številom 
sodelujočih organizacij, številom čeznacionalnih partnerstev in  mrež, geografsko pokritostjo 
dejavnosti in deležem upravi čencev, ki so prvi č prejeli sredstva. V novem programu bo treba 
določiti izhodiš čne vrednosti za ve č od teh kazalnikov rezultatov. 
Prvo poro čilo bo sestavljeno tri leta po za četku programa (najpozneje do 31. decembra 2016). 
Cilj tega poro čila bo začetna ocena rezultatov, dobljenih na  polovici programa, da se lahko v 
drugo polovico programa vnesejo morebitne spremembe ali prilagoditve (najpozneje 
do 31. decembra 2017). 
Naknadno poro čilo o učinku zadevnega ukrepa bo sestavljeno ob koncu sedemletnega 
programa (1. julija 2023). Cilj tega poro čila bo oceniti primerja lne rezultate podpornih 
mehanizmov glede na cilje programa.  
Vrednotenje se bo izvajalo z zunanjimi in notran jimi študijami in raziskavami, obiski na kraju 
samem in sestanki. Stroški, povezani s temi ukrepi, so standardni odhodki v okviru programa EU in se bodo krili iz upravnega prora čuna prihodnjega programa.