[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 24.2.2011

COM(2011) 85 konč.

SPOROČILO KOMISIJE SVETU

nadaljnji ukrepi k Sklepu Sveta 2010/320/EU naslovljenemu na Grčijo za okrepitev in poglobitev fiskalnega nadzora ter pozivu Grčiji, naj sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, ki so potrebni za odpravo čezmernega primanjkljaja

SEC(2011) 240 konč.

SPOROČILO KOMISIJE SVETU

nadaljnji ukrepi k Sklepu Sveta 2010/320/EU naslovljenemu na Grčijo za okrepitev in poglobitev fiskalnega nadzora ter pozivu Grčiji, naj sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, ki so potrebni za odpravo čezmernega primanjkljaja

1. Uvod

V tem sporočilu so ocenjeni ukrepi, ki jih je izvedla Grčija v obdobju od novembra 2010 do sredine februarja 2011, da bi izpolnila zahteve iz Sklepa Sveta 2010/320/EU[1]. Ukrepi, ki so bili sprejeti do novembra, so bili ocenjeni v sporočilu z dne 9. decembra 2010[2]. Skupaj s spremljevalnim poročilom služb Komisije, ki je bilo pripravljeno v povezavi z ECB[3], prispeva tudi k oceni skladnosti z Memorandumom o ekonomskih in finančnih politikah ter Memorandumom o soglasju[4] v okviru sporazuma o posojilu med Grčijo in ostalimi državami članicami euroobmočja.

Ta ocena temelji na poročilu, ki ga je Grčija predložila Svetu in Komisiji[5], ter misiji služb Evropske komisije v sodelovanju z MDS in ECB v okviru programa za gospodarsko prilagoditev, ki se financira z dvostranskimi posojili držav članic euroobmočja in aranžmajem „stand-by“ MDS. V poročilu, ki ga je 12. februarja 2011 predložila Grčija, niso obravnavani samo fiskalni ukrepi, katerih cilj je zmanjšanje razmerja javnofinančnega primanjkljaja v letu 2011, temveč tudi obsežne strukturne reforme, ki jih je sprejela in jih izvaja grška vlada.

2. Sklep Sveta z dne 10. maja 2010

Svet je 10. maja 2010 na podlagi členov 126(9) in 136 PDEU sprejel Sklep 2010/320/EU naslovljen na Grčijo za okrepitev in poglobitev fiskalnega nadzora ter poziv za sprejetje ukrepov za zmanjšanje primanjkljaja, ki so potrebni za odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2014.

Sklep Sveta od Grčije zahteva, da sprejme številne posebne ukrepe, s katerimi bi se javnofinančni primanjkljaj obdržal pod naslednjimi zgornjimi mejami:

- 18 508 milijonov EUR (8,1 odstotka BDP na podlagi nedavno razpoložljivih uradnih podatkov o BDP) v letu 2010;

- 17 065 milijonov EUR (7,6 odstotka BDP) v letu 2011;

- 14 916 milijonov EUR (6,5 odstotka BDP) v letu 2012;

- 11 399 milijonov EUR (4,8 odstotka BDP) v letu 2013 in

- 6 385 milijonov EUR (2,6 odstotka BDP) v letu 2014[6].

Sklep je bil nato spremenjen 7. septembra 2010 (Sklep 2010/486/EU)[7] in 20. decembra 2010 (Sklep 2011/57/EU)[8]. Vendar so navedene zgornje meje za javnofinančni primanjkljaj ostale nespremenjene.

3. Izvrševanje proračuna

Ciljni javnofinančni primanjkljaj na osnovi ESA za leto 2010 je bil prekoračen. Zgornja meja primanjkljaja iz Sklepa Sveta je bila za leto 2010 določena na 18 milijard EUR (8 odstotkov BDP), ocenjuje pa se, da je primanjkljaj dosegel 22 milijard EUR (9,6 odstotka BDP), čeprav glede natančnosti tega izida obstajajo nekatere negotovosti. Stopnja negotovosti je predvsem povezana z rezultati podjetij v državni lasti in zunajproračunskih skladov, ki so uvrščeni v javno upravo, socialna zavarovanja in lokalne uprave in za katere še niso na voljo natančni medletni podatki. Negotovosti so tudi glede razlik med denarnimi plačili in z njimi povezanimi odhodki. Prvi popolni letni podatki na osnovi ESA bodo na voljo šele konec marca 2011, Eurostat pa jih bo objavil in potrdil aprila.

Zgornja meja za državna primarna plačila (denarni tok) za konec leta (kot je bila določena v Memorandumu o ekonomskih in finančnih politikah ter Memorandumu o soglasju) je bila spoštovana. Rezultat je bil 61,1 milijarde EUR, zgornja meja pa 67 milijard EUR. Boljši rezultat pri tem merilu odraža manjšo porabo od predvidene, kar je večinoma povezano z učinkovitim varčevanjem, vendar tudi z odlogi in zamudami plačil; informacije o izdatkih, ki čakajo na plačilo, še vedno niso zadostne. Po razpoložljivih podatkih znašajo zaostala plačila, ki so se nabrala v letu 2010, več kot 1,5 milijarde EUR, poravnati pa jih bo treba v letu 2011.

Javni primarni saldo (na podlagi denarnega toka, opredeljen in spremljan v okviru Memoranduma o ekonomskih in finančnih politikah ter Memoranduma o soglasju) je dosegel 5,5 milijarde EUR, zgornja meja pa je 5,7 milijarde EUR. V predhodnem sporočilu je bilo ocenjeno, da bi bilo na podlagi predpostavke ničelne akumulacije zaostalih plačil lahko merilo prekoračeno za do 1,5 milijarde EUR (0,6 odstotka BDP).

Razpredelnica 1: izvrševanje državnega proračuna

2009 | 2010 |

Na podlagi denarnega toka (v mio EUR) | januar–december | sprememba v % | načrti iz maja 2010 |

Skupni prihodki | 50 531 | 54 240 | 7,3 | 55 715 |

Prihodki pred vračilom | 53 443 | 56 147 | 5,1 | 57 800 |

Vračilo davka | 4 952 | 4 979 | 0,5 | 5 100 |

Kapitalski prihodki | 2 040 | 3 072 | 50,6 | 3 015 |

Skupni odhodki | 81 403 | 73 694 | –9,5 | 75 187 |

Primarni odhodki | 57 992 | 51 679 | –10,9 | 52 633 |

Obresti | 12 325 | 13 223 | 7,3 | 13 209 |

Kapitalski odhodki | 9 588 | 8 447 | –11,9 | 9 000 |

Drugo | 1 498 | 345 | –77,0 | 345 |

Saldo državnega proračuna | –30 872 | –19 454 | –37,0 | –19 472 |

Vir: splošni računovodski urad. Opomba: Ta razpredelnica ne vključuje plačil za vojaška javna naročila (1 milijarda EUR v letu 2010, kar je za več kot 30 odstotkov manj kot v letu 2009). |

Razmerje javnega dolga do BDP je v letu 2010 doseglo 142,5 odstotka, prvotni cilj pa je bil 133 odstotkov BDP. Ta razlika je večinoma posledica prerazporeditve javnih subjektov v sektor država, kar je bilo prvič izvedeno v fiskalnih računih za leto 2009, je pa tudi posledica slabših rezultatov glede primanjkljaja v letu 2010 od predvidenih. Zgornja meja za povečanje državnega dolga, ki je bila določena v sklepih, pa je bila spoštovana (zgornja meja: 34 058 milijonov EUR; ocenjen izid: 28 870 milijonov EUR).

3. Napovedi za leto 2011 in obdobje 2012–2014

Grška vlada je potrdila svojo zavezo, da bo izpolnila fiskalni cilj za leto 2011, določen v Sklepu Sveta. Zaradi začetnih stopenj primanjkljaja in dolga, ki so bile višje od pričakovanih, in nižjega BDP od pričakovanega so potrebna obsežnejša konsolidacijska prizadevanja. Fiskalna strategija se še naprej osredotoča na načrt konsolidacije, dogovorjen maja 2010. Grška vlada se je zato odločila, da bo nadoknadila zaostanek, ki je nastal leta 2010, ter hitro ponovno vzpostavila vzdržen fiskalni položaj, finančne potrebe še naprej usklajevala s programom in podprla zaupanje trgov. Proračun za leto 2011, ki ga je grški parlament sprejel 22. decembra 2010, vsebuje nove ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja v višini 2,25 odstotka BDP. Tako bodo vsi ukrepi za fiskalno konsolidacijo, vključno s tistimi, ki so bili dogovorjeni maja, v letu 2011 dosegli 5,75 odstotka BDP. Približno dve tretjini novih ukrepov, ki so bili dogovorjeni novembra, zadeva odhodke in večina jih je strukturne narave; začasni ukrepi predstavljajo 0,7 milijarde EUR (ali 0,3 odstotka BDP).

Večina fiskalnih ukrepov, ki podpirajo ciljni primanjkljaj za leto 2011, je bila uzakonjena ter se je začela izvajati. Ukrepi vključujejo zmanjšanje neproduktivne in neciljne porabe, omejitev kratkoročnih pogodb v javnem sektorju, boljšo splošno usmerjenost subvencij za gospodinjstva (kot so subvencije za gorivo za ogrevanje in družinska nadomestila) ter boljše upravljanje in porabo državnih sredstev, zlasti pri pobiranju davkov in zaostalih plačil. S proračunom za leto 2011 se bosta začela obravnavati tudi dva ključna strukturna problema – preveliki odhodki za zdravstveno varstvo in izgube podjetij v državni lasti. Za doseganje proračunskih ciljev za leto 2011 bo potrebno povečati skupne davčne prihodke za več kot 1,5 milijarde EUR (približno 0,75 odstotka BDP) glede na leto 2010, kar predstavlja izziv in je močno odvisno od konkretnih rezultatov boja proti davčnim utajam in povečanja učinkovitosti mehanizma.

V skladu s proračunom za leto 2011 naj bi javnofinančni primanjkljaj (ESA95) znašal 16,8 milijarde EUR (7,6 odstotka BDP). Vendar službe Komisije na podlagi najnovejših razpoložljivih informacij napovedujejo, da bi lahko primanjkljaj ESA95 za leto 2011 znašal 18,8 milijarde EUR (presečni dan za te napovedi je 11. februar 2011). Tako bi brez ukrepanja primanjkljaj v letu 2011 za 0,75 odstotne točke BDP presegal zgornjo mejo. Ker izvrševanje državnega proračuna za januar 2011 (denarni tok) ne izpolnjuje mesečnih ciljev, zlasti zaradi nadaljnje slabitve na strani prihodkov, letna fiskalna vrzel nastaja zlasti zaradi manj ugodnih pričakovanj glede rasti davčne osnove, posodobljenih ocen fiskalnih ukrepov, ki se bodo izvajali v tem letu, ter osnovnega učinka slabših rezultatov od pričakovanih pri več kategorijah prihodkov v letu 2010. Poleg tega se pričakuje, da bodo odhodki za obresti višji od določenih v proračunu.

V skladu z grškim temeljnim zakonom o proračunu mora grška vlada pripraviti srednjeročno strategijo za obdobje 2012–2015. Vlada bo oblikovala fiskalno politiko, ki se bo izvajala na srednji rok, da bi se javnofinančni primanjkljaj do leta 2014 zmanjšal na manj kot 3 odstotke BDP ter se po tem zmanjševal še naprej. Ocene služb Komisije kažejo, da fiskalna vrzel med osnovnim scenarijem nespremenjenih politik in ciljem iz Sklepa Sveta za leto 2014 trenutno znaša 8 odstotkov BDP (glej razpredelnico 2), od česar so bili maja že določeni fiskalni ukrepi v višini približno 2 odstotkov BDP, čeprav ni mogoče izključiti popravkov njihovega proračunskega učinka.

Razpredelnica 2: Izračun primanjkljaja: Primanjkljaj iz leta v leto |

v milijonih EUR | v % BDP |

Kumulativni ukrepi | Kumulativni ukrepi |

2010–2014 | 2012– 2014 | 2010–2014 | 2012–2014 |

Primanjkljaj v letu 2009 | 36 150 | 15,4 |

Nominalna rast primanjkljaja brez ukrepov v letu 2010 | 3 880 | 1,7 |

V letu 2010 izvedeni ukrepi | 18 000 | 18 000 | 7,8 | 7,8 |

Učinek nominalne rasti BDP na razmerje med primanjkljajem in BDP | -- | 0,2 |

Primanjkljaj v letu 2010 | 22 030 | 9,6 |

Nominalna rast primanjkljaja brez ukrepov v letu 2011 | 9 226 | 4,1 |

V letu 2011 izvedeni ukrepi | 12 450 | 30 450 | 5,5 | 13,5 |

Nedoločeni ukrepi | 1 741 | 1 741 | 0,7 | 0,7 |

Učinek nominalne rasti BDP na razmerje med primanjkljajem in BDP | -- | 0,1 |

(Ciljni) primanjkljaj v letu 2011 | 17 065 | 7,6 |

Nominalna rast primanjkljaja brez ukrepov v letu 2012 | 5 455 | 2,4 |

Določeni ukrepi za leto 2012* | 5 575 | 36 025 | 5 575 | 2,4 | 15,7 | 2,4 |

Nedoločeni ukrepi za leto 2012 | 2 029 | 3 770 | 3 770 | 0,9 | 1,6 | 1,6 |

Učinek nominalne rasti BDP na razmerje med primanjkljajem in BDP | -- | –0,1 |

(Ciljni) primanjkljaj v letu 2012 | 14 916 | 6,4 |

Nominalna rast primanjkljaja brez ukrepov v letu 2013 | 2 218 | 0,9 |

Določeni ukrepi za leto 2013* | 575 | 36 600 | 6 150 | 0,2 | 15,5 | 2,6 |

Nedoločeni ukrepi za leto 2013 | 5 160 | 8 931 | 8 930 | 2,2 | 3,8 | 3,8 |

Učinek nominalne rasti BDP na razmerje med primanjkljajem in BDP | -- | –0,2 |

(Ciljni) primanjkljaj v letu 2013 | 11 399 | 4,8 |

Nominalna rast primanjkljaja brez ukrepov v letu 2014 | 491 | 0,2 |

Določeni ukrepi za leto 2014* | –1 050 | 35 550 | 5 100 | –0,4 | 14,6 | 2,1 |

Nedoločeni ukrepi za leto 2014 | 5 573 | 14 504 | 14 504 | 2,3 | 5,9 | 5,9 |

Učinek nominalne rasti BDP na razmerje med primanjkljajem in BDP | -- | –0,6 |

(Ciljni) primanjkljaj v letu 2014 | 6 385 | 2,6 |

* Ukrepi za leta 2012, 2013 in 2014, določeni in količinsko opredeljeni v prvotnem programu iz meseca maja, se lahko popravijo. |

Primanjkljaj v letu t je enak primanjkljaju v letu t – 1, povečanemu za nominalno rast primanjkljaja brez ukrepov v letu t ter zmanjšanemu za določene ukrepe in nedoločene ukrepe (ter za deleže: povečan za učinek na delež nominalnega BDP). Nominalna rast primanjkljaja brez ukrepov je povečanje ravni primanjkljaja, do katere bi prišlo brez ukrepov. Zajema zlasti strukturno povečanje odhodkov za pokojnine, povečanje odhodkov za obresti in drugo strukturno povečanje porabe. Rast primanjkljaja brez ukrepov je bila izračunana ob predpostavki zamrznitve plač in izvajanja pravila 1 zaposlitve na 5 odhodov. Odraža tudi povečanje/zmanjšanje prihodkov zaradi dogajanja v zvezi z davčnimi osnovami. |

6. Napredek pri strukturnih reformah

Grčija izvaja program strukturnih reform. Napredek je bil dosežen pri strukturnih fiskalnih reformah, čeprav je bil v nekaterih primerih počasnejši od načrtovanega. Vlada krepi zakonodajni okvir za boj proti davčnim utajam in modernizacijo davčne uprave. Poteka reforma proračunskih institucij, vključno s splošnim računovodskim uradom – vlada je določila zgornje meje za odhodke države in ciljni javnofinančni primanjkljaj, napredovala pa je tudi glede zagotavljanja pravočasne predložitve fiskalnih podatkov, vendar je treba njihovo kakovost in obseg še izboljšati. Izboljšati je treba tudi fiskalno upravljanje na strani porabe proračuna, zlasti glede proračuna za naložbe in javnih naročil za vojaške namene. Storjen je bil napredek pri zdravstveni reformi – prvi sveženj reform je bil sprejet sredi februarja 2011. Vendar je pri številnih fiskalnih strukturnih ukrepih prišlo do zamud, tudi pri poenostavljanju sistema plačil v javnem sektorju in začetku polnega delovanja enotnega plačilnega organa. Kljub zamudi priprava funkcionalnih pregledov osrednje uprave in socialnih programov zdaj napreduje.

Vlada se je zavezala k objavi popisa premoženja v državni lasti, vključno z deleži v podjetjih, ki kotirajo oziroma ne kotirajo na borzi, in komercialno donosnimi nepremičninami in zemljo. To bo prispevalo k pospešitvi privatizacije, prihodke iz katere je vlada za obdobje 2011–2015 povečala na 50 milijard EUR, od tega 15 milijard EUR v obdobju 2011–2012.

Napredek pri drugih strukturnih reformah je v teku, vendar, tako kot pri fiskalnih strukturnih reformah, prihaja do zamud. Grčija je s sprejetjem nove delovne zakonodaje v decembru in zakonodajnimi predlogi o odprtju zaprtih poklicev učinkovito začela nov val strukturnih reform. Kot prvi korak k reformi na področju izobraževanja se vzpostavlja neodvisna projektna skupina strokovnjakov s področja izobraževalne politike. Sprejeti so bili, oziroma se njihovo sprejetje pričakuje v kratkem, zakonodajni akti, katerih namen je odpraviti obstoječe omejitve svobode opravljanja storitev, reformirati energetski sektor, poenostaviti zakonodajo in pospešiti postopek izdajanja dovoljenj za podjetja, industrijske dejavnosti ter poklice in spremeniti institucionalni okvir grškega odbora za konkurenčnost.

7. Popolnost zahtevanih informacij

S poročilom, ki ga je predložila Grčija, in podatki, ki se redno pošiljajo Komisiji, je izpolnjena večina zahtev glede informacij iz Sklepa Sveta. Poročilo vsebuje zlasti podrobne informacije o konkretnih ukrepih, ki so se že (in se še bodo) izvedli, da bi bile izpolnjene določbe Sklepa, ter njihov proračunski vpliv.

Splošni računovodski urad pravočasno zagotavlja podatke o mesečnem izvrševanju državnega proračuna, najnovejši taki podatki (za januar 2011) so bili objavljeni 21. februarja 2011. Poleg tega so v mesečnih posodobitvah, ki jih objavlja splošni računovodski urad, na voljo tudi podatki o mesečnem razvoju zaostalih plačil za državo in velik del nedržavnih sektorjev javne uprave. Čeprav je bila raven podrobnosti letnih podatkov za nedržavne sektorje javne uprave izboljšana, ostaja mesečno zagotavljanje podatkov o izvrševanju proračuna s strani skladov socialnih zavarovanj, zunajproračunskih organov in lokalnih uprav nepopolno. Poročilo prikazuje razvoj na področju števila stalnega osebja v javnem sektorju od konca leta 2009, vključno s stalnim osebjem osrednje uprave, javnih subjektov, lokalnih organov, državnih pravnih subjektov zasebnega prava, varnostnih sil, vojaškim osebjem in duhovščino. Poročilo vsebuje zahtevane informacije v zvezi z izdajami dolga in njegovim odplačevanjem ter o finančnem stanju največjih podjetij v državni lasti. Poleg tega vsebuje poročilo številne informacije o izvajanju strukturnih reform, navedenih v Priporočilu Sveta z dne 16. februarja 2010[9] ter v skladu z Memorandum o ekonomskih in finančnih politikah in Memorandumom o soglasju.

8. Sklep

Negativna razlika do zgornje meje javnofinančnega primanjkljaja (na osnovi ESA95) za leto 2010, ki je bila določena v Sklepu Sveta, je ocenjena na približno 4,1 milijarde EUR, saj naj bi primanjkljaj dosegel 22 milijard EUR (9,6 odstotka BDP) namesto 18,5 milijarde EUR (8 odstotkov BDP). Vendar to pomeni zmanjšanje primanjkljaja za skoraj 6 odstotnih točk v primerjavi z letom 2009. Razmerje ravnega dolga je po ocenah naraslo s 127 odstotkov BDP ob koncu leta 2009 na 141 odstotkov v letu 2010.

Proračun za leto 2011, ki ga je parlament sprejel, je v skladu z zgornjimi mejami iz Sklepa Sveta, vendar bodo za spoštovanje zgornjih mej potrebni nadaljnji ukrepi. Vlada trenutno izdeluje nadaljnje trajne ukrepe, ki bodo potrebni za dodatno zmanjševanje primanjkljaja v naslednjih letih. Zlasti je vlada že naznanila splošno zasnovo srednjeročne proračunske strategije, katere osnutek bo na voljo do konca marca, svet ministrov bo strategijo sprejel do srede aprila, parlament pa bo o njej glasoval do srede maja. V okviru srednjeročne strategije bodo potrebni trajni ukrepi za fiskalno konsolidacijo v višini najmanj 8 odstotkov BDP, od katerih je treba ukrepe v višini 6 odstotkov BDP še določiti, za zagotovitev, da se bodo dosegli ciljni primanjkljaji do leta 2014 ter da se bo razmerje med dolgom in BDP trajnostno manjšalo. Okrepljen načrt privatizacije naj bi v petih letih zmanjšal razmerje med dolgom in BDP za skoraj 20 odstotnih točk.

Na splošno se Grčija kljub fiskalnemu odstopanju v letu 2010 pripravlja na sprejem potrebnih ukrepov in izvajanje zahtevanih politik za to, da ostane na pravi poti do odprave čezmernega primanjkljaja do leta 2014, kot to zahteva Sklep Sveta. Zato Komisija sklepa, da Grčija zadovoljivo ravna v skladu s Sklepom Sveta z dne 10. maja 2010, se odziva na Priporočilo Sveta z dne 16. februarja 2010 ter izvaja ukrepe iz posodobljenega Memoranduma o ekonomskih in finančnih politikah in Memoranduma o soglasju z dne 22. novembra 2010.

PRILOGA I: UKREPI IZ SKLEPA SVETA, KI NAJ BI SE SPREJELI DO KONCA DECEMBRA 2010

Ukrepi (kot jih zahteva člen 2(3) Sklepa Sveta) | Napredek |

„Grčija sprejme naslednje ukrepe do konca decembra 2010: |

(a) dokončno sprejetje ukrepov iz točke (a) odstavka 2; | Upoštevano. |

(b) izvajanje zakonodaje za okrepitev fiskalnega okvira. To bi moralo vključevati zlasti vzpostavitev srednjeročnega fiskalnega okvira, oblikovanje obvezne varnostne rezerve v proračunu, ki ustreza 5 odstotkom vseh odobrenih sredstev vladnih služb, ki niso plače, pokojnine in obresti, oblikovanje strožjih mehanizmov za spremljanje odhodkov in ustanovitev proračunskega urada pri parlamentu; | Delno upoštevano. Nov temeljni zakon o proračunu, ki je bil sprejet septembra 2010, se je za zakon o proračunu za leto 2011 že uporabljal. Vlada do srede maja 2011 sprejme srednjeročni fiskalni proračunski okvir, ki bo temelj za proračun za leto 2012. Čeprav je proračunski urad pri parlamentu uzakonjen, še ni bil ustanovljen. |

(f) znatno povišanje stopenj črpanja strukturnih in kohezijskih skladov; | Upoštevano. |

(i) zakonodaja, ki poenostavlja in pospešuje postopek izdaje dovoljenj podjetjem, industrijskim dejavnostim in strokovnjakom; | Delno upoštevano, z zamudo. Pričakuje se, da se bo o zakonu o izdajanju dovoljenj v parlamentu glasovalo v kratkem. |

(j) sprememba institucionalnega okvira grškega organa za konkurenco, da se poveča njegova neodvisnost, določijo razumni roki za preiskave in izdajo odločitev ter da se mu dodeli pooblastilo za zavračanje pritožb; | V teku, z zamudo. Parlamentu bo predložena v kratkem. |

(k) boljše upravljanje javnih sredstev s ciljem zbrati vsaj 7 milijard EUR v obdobju 2011–2013, od katerih vsaj 1 milijardo EUR v letu 2011 ter prihodki od prodaje premoženja (nepremičnine in finančno premoženje) se uporabijo za odplačilo dolga in ne bodo zmanjšali prizadevanj za fiskalno konsolidacijo za izpolnitev zgornjih mej primanjkljaja iz člena 1(2); | Upoštevano. Vlada je objavila premoženje, ki ga namerava privatizirati v obdobju 2011–2013. Načrt bi bilo treba popraviti v skladu z namenom vlade, da poveča prihodke iz privatizacije na 50 milijard EUR v obdobju 2011–2015. |

(l) ukrepi, namenjeni odpravljanju obstoječih omejitev svobode opravljanja storitev; | V teku, z zamudo. V kratkem bo uzakonjenih več ukrepov. |

(m) zakon, ki lokalnim upravam najmanj do leta 2014 prepoveduje imeti primanjkljaj; zmanjšanje transferjev na lokalno upravo v skladu z načrtovanimi prihranki in prenosi pristojnosti; | Upoštevano. |

(n) objava vmesnih dolgoročnih projekcij odhodkov za pokojnine do leta 2060 na podlagi zakonodajne reforme iz julija 2010, ki zajema glavne pokojninske sheme (IKA, vključno s pokojninsko shemo za javne uslužbence, OGA in OAEE); | Upoštevano. |

(o) izvajanje enotnega sistema za e-izdajanje receptov; objava celovitega cenika zdravil na trgu; uporaba seznama zdravil brez povračila in seznama zdravil brez zdravniškega recepta; objava novega seznama zdravil s povračilom z uporabo novega sistema referenčnih cen; uporaba informacij, pridobljenih na podlagi e-izdajanja receptov in skeniranja, za doseganje popustov pri farmacevtskih družbah; uvedba mehanizma za spremljanje, ki bo omogočil mesečno ocenjevanje odhodkov za farmacevtske izdelke; uvedba participacije za redne ambulantne storitve v višini 5 EUR in razširitev participacije na neupravičene obiske služb za nujno zdravniško pomoč; objava revidiranih računov bolnišnic in zdravstvenih domov; ter ustanovitev neodvisne projektne skupine strokovnjakov s področja zdravstvene politike, katere naloga je do konca maja 2011 pripraviti podrobno poročilo o splošni reformi zdravstvenega sistema z namenom izboljšati učinkovitost in uspešnost zdravstvenega sistema; | V teku. Poteka uzakonjanje ali izvajanje več ukrepov. |

(q) nadaljnje zmanjšanje odhodkov za poslovanje za vsaj 5 odstotkov, s čimer se bodo ustvarili prihranki v višini vsaj 100 milijonov EUR; | Upoštevano. |

(r) nadaljnje zmanjšanje transferjev, s čimer bo vlada skupno prihranila vsaj 100 milijonov EUR. Upravičeni javni subjekti bodo zagotovili hkratno zmanjšanje odhodkov, da bi se preprečila akumulacija zaostalih plačil; |

(s) ugotavljanje upravičenosti do družinskih nadomestil na podlagi premoženjskega stanja od januarja 2011, s čimer se bodo ustvarili prihranki v višini vsaj 150 milijonov EUR (brez zadevnih upravnih stroškov); | Upoštevano. |

(t) zmanjšanje nakupa vojaške opreme (dobav) za vsaj 500 milijonov EUR v primerjavi z dejansko ravnjo leta 2010; | Načrtovano. Ocenilo se bo do konca leta. |

(u) zmanjšanje odhodkov skladov socialnega zavarovanja za farmacevtske izdelke za 900 milijonov EUR zaradi dodatnega znižanja cen zdravil in novih postopkov javnih naročil ter odhodkov bolnišnic (vključno z odhodki za opremo) za vsaj 350 milijonov EUR; | Upoštevano. |

(v) spremembe v vodenju, vrednotenju in plačah javnih podjetij, s čimer se bodo ustvarili prihranki v višini vsaj 800 milijonov EUR; | Upoštevano. |

(w) izravnava obdavčitve kurilnega olja in dizelskega goriva po 15. oktobru 2011, da bi se preprečile goljufije in v letu 2011 zagotovilo vsaj 400 milijonov EUR, če se pri seštevku ne upoštevajo posebni ukrepi za zaščito manj uspešnih slojev prebivalstva; | Ni upoštevano. Zakon o izravnavi obdavčitve kurilnega olja in dizelskega goriva še ni bil sprejet. Posebna davčna olajšava na kurilno olje, ki jo je treba preklicati, velja samo jeseni in pozimi, zato zamuda pri sprejetju zakona za zdaj nima materialnih učinkov na davčne prihodke in davčne izdatke. |

(x) zvišanje znižanih stopenj DDV s 5,5 na 6,5 odstotka ter z 11 na 13 odstotkov, s čimer bi se zagotovilo vsaj 880 milijonov EUR; ter znižanje stopnje DDV, ki se uporablja za zdravila in hotelske namestitve, z 11 na 6,5 odstotka, pri čemer stroški brez prihrankov za sklade socialnega zavarovanja in bolnišnice, ki bi bili posledica nižje stopnje DDV na zdravila, ne smejo preseči 250 milijonov EUR; | Upoštevano. |

(y) okrepitev boja proti tihotapljenju goriva (vsaj 190 milijonov EUR); |

(z) zvišanje stroškov sodnih postopkov (vsaj 100 milijonov EUR); |

(aa) izvajanje akcijskega načrta za pospešitev pobiranja davčnih dolgov (vsaj 200 milijonov EUR); |

(bb) pospeševanje pobiranja davčnih kazni (vsaj 400 milijonov EUR); |

(cc) pobiranje prihodkov, ki so posledica novega okvira davčnih sporov in postopkov (vsaj 300 milijonov EUR); |

(dd) prihodki zaradi obnovitve licenc na področju telekomunikacij, ki bodo prenehale veljati (vsaj 350 milijonov EUR); |

(ee) prihodki iz koncesij (vsaj 250 milijonov EUR); |

(ff) načrt za prestrukturiranje atenskega prometnega omrežja (OASA). Cilj načrta je zmanjšanje izgub iz poslovanja družbe in zagotovitev njene ekonomske uspešnosti. Načrt vključuje zmanjšanje odhodkov za poslovanja družbe in povečanje tarif. Zahtevani ukrepi se izvedejo do marca 2011; | V teku. Na voljo je osnutek poslovnega načrta. |

(gg) akt, s katerim se bo omejilo zaposlovanje v celotni javni upravi na razmerje, ki ne bo preseglo ene nove zaposlitve na pet upokojitev ali odpustov, brez sektorskih izjem in vključno z osebjem, ki se bo premestilo iz javnih podjetij v postopku prestrukturiranja na vladne organe; | Upoštevano. |

(hh) akte za okrepitev trga dela in zagotovi da: pogodbe na ravni podjetja prevladajo nad sektorskimi in poklicnimi pogodbami brez neupravičenih omejitev; kolektivne pogodbe na ravni podjetja niso omejene z zahtevami glede najmanjše velikosti podjetij; se odpravi razširitev sektorskih in poklicnih sporazumov na strani, ki v pogajanjih niso zastopane; se podaljša poskusna doba za nove zaposlitve; se odpravijo časovne omejitve pri uporabi agencij za začasno posredovanje dela; se odpravijo ovire za širšo uporabo pogodb z nedoločenim delovnim časom; se odpravi določba, ki določa višje urno plačilo za delavce, ki delajo s krajšim delovnim časom; in se dovoli bolj prožno upravljanje z delovnim časom, vključno z izmenskim delom s krajšim delovnim časom.“ | Delno upoštevano. Zakon 3899/2010 določa, da lahko podjetja in njihovi zaposleni sklenejo posebne kolektivne pogodbe na ravni podjetja, ki od sektorskih pogodb odstopajo in peius. Nov odbor OMED je v postopku ustanavljanja. Zahteve za podaljšanje poskusne dobe pri novih zaposlitvah na eno leto, odpravo časovnih omejitev pri uporabi agencij za začasno posredovanje dela, in odpravo določbe, ki določa višje urno plačilo za delavce, ki delajo s krajšim delovnim časom, so bile izpolnjene. Ni se odpravila zahtevana razširitev sektorskih in poklicnih sporazumov na strani, ki v pogajanjih niso zastopane. Zahteve po sprejetju zakonodaje za odpravo ovir za širšo uporabo pogodb z določenim delovnim časom in da se dovoli bolj prožno upravljanje z delovnim časom niso bile izpolnjene. |

[1] UL L 145, 11.6.2010, str. 6-11.

[2] COM (2010) 739 konč.

[3] „The Economic Adjustment Programme for Greece – Third Review,“ European Economy–Occasional Paper N° 77 (februar 2011). Bralcu je v navedenem dokumentu na voljo podrobnejša ocena razvoja na področju makroekonomske, finančne, fiskalne in strukturne reforme.

[4] Memorandum o ekonomskih in finančnih politikah ter Memorandum o soglasju glede posebnih gospodarskopolitičnih pogojev z dne 3. maja, posodobljen 22. novembra 2010.

[5] „The Economic Adjustment Programme for Greece – Report submitted in accordance with Council Decision“ – februar 2011 . Grška vlada je poročilo predložila 12. februarja 2011. Na voljo je na: http://ec.europa.eu/economy_finance/eu/countries/greece_en.htm.

[6] Razmerja do BDP so okvirna. V Sklepu Sveta se razmerja do BDP sklicujejo na vrednosti nominalnega BDP, ki so bile na voljo maja: 8,0, 7,6, 6,5, 4,9 oziroma 2,6 odstotka BDP za obdobje od leta 2010 do leta 2014. Načrt prilagoditve, ki je bil določen v Sklepu, zahteva, da letno povečanje konsolidiranega bruto javnega dolga ne preseže: 34 058 milijonov EUR v letu 2010; 17 365 milijonov EUR v letu 2011; 15 016 milijonov EUR v letu 2012; 11 599 milijonov EUR v letu 2013 in 7 885 milijonov EUR v letu 2014. Ob upoštevanju revidiranih zneskov javnega dolga konec leta 2009 in najnovejših napovedi glede BDP to ustreza razmerjem dolga 145, 155, 159, 19 oziroma 17 odstotkov BDP za obdobje od leta 2010 do leta 2014.

[7] UL L 145, 11.6.2010, str. 6.

[8] UL L 26, 29.1.2011, str. 15.

[9] Priporočilo Sveta (2010/190/EU) Grčiji z dne 16. februarja 2010 za odpravo neskladnosti s širšimi smernicami ekonomskih politik v Grčiji in za odpravo tveganja ogrozitve ustreznega delovanja ekonomske in monetarne unije (UL L 83, 30.3.2010, str. 63).