SL    SL  
 EVROPSKA 
KOMISIJA  
Bruselj, 13.2.2013  
COM(2013) 75 final 
2013/0048 (COD) 
  
SVEŽENJ UKREPOV ZA VARNOST PROIZVODOV IN NADZOR TRGA 
Predlog 
UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o nadzoru trga proizvodov in spremembi direktiv Sveta 89/686/EGS in 93/15/EGS ter 
direktiv 94/9/ES, 94/25/ ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 1999/ 5/ES, 2000/9/ES, 2000/14/ES, 
2001/95/ES, 2004/108/ES, 2006/42/ES, 2006/95/ ES, 2007/23/ES, 2008/57/ES, 2009/48/ES, 
2009/105/ES, 2009/142/ES, 2011/65/ EU, Uredbe (EU) št. 305/2011, Uredbe (ES) 
št. 764/2008 in Uredbe (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta 
(Besedilo velja za EGP) 
{SWD(2013) 33 final} 
{SWD (2013 ) 34 final }  
 
SL 0   SL OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM  
1. OZADJE  PREDLOGA 
Evropska unija za ponovno okrepitev svojeg a gospodarstva potrebuje enotni trg, ki 
deluje kar najbolj u činkovito. Prosti pretok blaga je najbolj razvita in uveljavljena 
izmed štirih temeljnih svoboš čin iz Pogodbe o delovanju Ev ropske unije (PDEU), ki 
oblikujejo notranji trg. Vendar pa si ne smem o delati utvar, da je naloga opravljena. 
Res so uskladitvena pravila1 zdaj vzpostavljena za ve čino proizvodov, za ostale pa 
zadostujejo dolo čbe PDEU o prostem pretoku, ki jih dopolnjuje na čelo vzajemnega 
priznavanja. Vendar je tudi dober zakonodajni okvir u činkovit samo toliko, kolikor 
to omogo čajo tisti, ki ga uporabljajo. Pole g odgovornih gospodarskih subjektov, ki 
so pripravljeni prilagoditi svoje metode in  nositi stroške, potrebne za spoštovanje 
zakonodaje, bodo vedno obstajali trgovci, ki ub irajo bližnjice ali namerno kršijo 
pravila, da bi dosegli h iter zaslužek ali pridobili konkuren čno prednost. 
Takšne nepoštene poslovne prakse enotni tr g oddaljujejo od vrst e trgovca, kakršnega 
si želimo, saj zmanjšujejo u činkovitost trga in škodijo potrošnikom in podjetjem, 
hkrati pa ogrožajo javne interese, ki naj bi jih naša zakonodaja š čitila. Poleg 
finančnega bremena so evropski državljan i izpostavljeni potencialno nevarnim 
proizvodom, ogroženo je okolje in  morda celo javna varnost. 
Odgovor je v nadzoru trga. Če je na eni strani po trebna visokokakovostna 
zakonodaja, ki temelji na dobrem ocenjevanju potreb trga, je na drugi potreben nadzor trga. Ta bi moral omogo čati odkrivanje nevarnih ali druga če škodljivih 
proizvodov ter prepre čiti njihov vstop na trg ali omogo čiti njihov umik s trga ter 
kaznovanje brezvestnih gospodarskih subjek tov ali celo takih, ka terih dejanja so 
kazniva. Prav tako mora delovati odvra čilno. 
Nadzor trga ni šel v korak z razvojem re gulativnega okvira Unije. Na enotnem trgu, 
kjer proizvodi prosto krožijo po 27  (in v nekaterih sektorjih do 32)
2 nacionalnih 
ozemljih, mora biti nadzor trga v veliki me ri usklajen in sposoben hitrega odzivanja 
na obsežnem obmo čju. V zadnjem desetletju je bi l storjen napredek, zlasti z 
izvajanjem Direktive 2001/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta o splošni varnosti 
proizvodov3 (v nadaljnjem besedilu: Direktiv a o splošni varnosti proizvodov ali 
DSVP), ki jo je bilo treba v nacion alno zakonodajo prenesti do leta 2004, in z 
začetkom uporabe Uredbe (ES) št. 765/2008 o dolo čitvi zahtev za akreditacijo in 
nadzor trga4 v letu 2010. Vendar je pr ekrivanje pravil o nadz oru trga in obveznosti 
gospodarskih subjektov, dolo čenih v razli čnih zakonodajnih aktih Unije (DSVP, 
Uredba (ES) št. 765/2008 in sektorska us klajevalna zakonodaja Unije), privedlo do 
nejasnosti pri gospodarskih subjektih in nacionalnih organih in resno ovira 
učinkovitost nadzora trga v Uniji. 
Predlog je namenjen razj asnitvi regulativne ga okvira za nadzor trga na podro čju 
neživilskih proizvodov. Pravila o nadzoru tr ga iz DSVP, Uredbe (ES) št. 765/2008 in 
                                                 
1 Namen uskladitvenih pravil je dose či prosti pretok z zaš čito javnih interesov na visoki ravni, ki bi jih 
države članice sicer lahko uveljav ile kot razlog, ki upravi čuje omejitve pri trgovanju s proizvodi. 
2 V skladu z mednarodnimi sporazumi EU z državami EFTE in Tur čijo. 
3 UL L 11, 15.1.2002, str. 4. 
4 UL L 218, 13.8.2008, str. 30. 
 
SL 1   SL številnih sektorskih aktov us klajevalne zakonodaje Unije združuje v enoten pravni 
instrument, ki se uporablja ho rizontalno v vseh sektorjih. 
Ukrepi nacionalnih organov za nadzor trga  imajo pomembne posledice za mala in 
srednje velika podjetja. Zato je treba nji hov položaj upoštevati zlas ti v zvezi z ukrepi, 
ki bi lahko povzro čili dodatna upravna bremena. 
Predlog je del „svežnja ukrepov za varnos t proizvodov in nadzor trga“, ki vklju čuje 
tudi predlog uredbe o varnosti potrošniških proizvodov (ki nadomeš ča DSVP) in 
večletni akcijski na črt za nadzor trga za obdobje 2013–2015. Potem ko je Akt za 
enotni trg (2011)5 revizijo DSVP in pripravo ve čletnega akcijskega na črta za nadzor 
trga opredelil kot pobudi, ki bosta prispe vali k spodbujanju rasti in ustvarjanju 
delovnih mest, je Komisija kot odziv  na pozive Evropskega parlamenta, 
zainteresiranih strani iz sektorja in javnih uprav navedenima pobudama dodala ta 
predlog za enotno uredbo o nadzor u trga. Akt za enotni trg II6, sprejet leta 2012, 
potrjuje „sveženj ukrepov za varnost proizvodov in nadzor trga“ kot klju čni ukrep za 
„izboljšanje var nosti proizvodov, ki krožijo v EU, z ve čjo skladnostjo in boljšim 
izvajanjem pravil o varnosti proizvodov in nadzoru trga“. 
2. REZULTATI  POSVETOVANJ  Z ZAINTERESIRANIMI  STRANMI  IN OCEN  
UČINKA 
Komisija je med letoma 2009 in 2011 or ganizirala obsežno ja vno posvetovanje o 
reviziji DSVP (za ve č podrobnosti glej predlog ure dbe o varnosti potrošniških 
proizvodov). Eno glavnih vsebinskih podro čij posvetovanja je zadevalo izboljšanje 
nadzora trga ter sodelovanje in usklajevanje  na trgu, vklju čno z delovanjem sistema 
RAPEX.  
Eden od rezultatov javnega posvetovanja in dialoga z zainteresiranimi stranmi je bil 
prenos pravil za nadzor trga iz sedanje DSVP v novo samostojno uredbo o nadzoru 
trga, ki jo je treba oblikovati in spreje ti skupaj s predlogom za revizijo DSVP.  
Ocena učinka, ki jo je pripravila Komisija , zajema vidike, povezane tako z revizijo 
DSVP kot s tem predlogom.  
Odbor Komisije za oceno u činka je septembra 2012 podal pozitivno mnenje. 
3. PRAVNI  ELEMENTI  PREDLOGA 
Glavni elementi 
Glavni cilj nove uredbe je poenostaviti okvir Unije za nadzor trga, da bi bolje služil 
glavnim uporabnikom: organom za nadzor  trga in gospodarskim subjektom. 
Trenutno za razli čne kategorije proi zvodov veljajo razli čne zahteve in pravila glede 
ocenjevanja proizvodov. Organi za nadzor trga  bi morali imeti možnost izvesti oceno 
tveganja, ki ga predstavljajo proizvodi, ne da bi jih pri te m ovirala nepotrebna 
kompleksnost, in u činkovito izmenjavati rezultate svojih prizadevanj.  
                                                 
5 COM(2011) 206 final. 
6 COM(2012) 573 final. 
 
SL 2   SL Nova uredba bo odpravila prekrivanja in  vrzeli ter na najnižjo možno raven 
zmanjšala potrebo po kategorizaciji pr oizvodov, hkrati pa kar najbolj izena čila 
pravila in postopke, ki se uporabljajo za vse proizvode. To bo omogo čilo bolj enotno 
uporabo pravil za nadzor trga v vseh državah članicah, zagotovilo boljšo zaš čito za 
potrošnike in druge uporabnike proi zvodov, enotnejše pogoje trgovanja za 
gospodarske subjekte, zmanjšalo upravna bremena in okrepilo izmenjavo informacij in delitev dela med organi za nadzor tr ga. To je zlasti po membno ob gospodarski 
krizi in predstavlja odziv na potrebo po ve čji učinkovitosti in konkuren čnosti 
notranjega trga blaga. 
• Zmanjšanje števila zakonodajnih akt ov, ki vsebujejo pravila o nadzoru 
trga 
Na prvi pogled se cilj morda zdi nekoliko površinski, toda obstoje či sklop pravil o 
nadzoru trga je razpršen v DSVP, Ur edbi št. 765/2008 in sektorski zakonodaji (ki 
vedno bolj temelji na referen čnih določbah iz Sklepa 768/2008). Ta tridelni sistem 
povzroča težave organom za nadzor trga in gospodarskim subjektom, bil pa je 
deležen tudi neposredne kritike Evropskega parlamenta. Nova uredba bi imela enodelni sistem, v katerem bi bila vsa prav ila združena v en instrument. Dopolnijo jo 
lahko sektorska pravila iz ustrezne  usklajevalne zakonodaje Unije.  
• Odprava prekrivanja v sedanjem sistemu 
Uredba (ES) št. 765/2008 in sektorska za konodaja se uporabljata  za vse usklajene 
proizvode, ne glede na to, ali so name njeni potrošnikom ali poklicnim uporabnikom 
(oziroma jih bodo ti verjetno uporabljali). DSVP se uporablja za vse potrošniške 
proizvode, ne glede na to, ali so neusklajen i ali usklajeni. To seveda pri usklajenih 
proizvodih, ki so namenjeni potrošnikom ali jih bodo potrošniki verjetno uporabljali, 
povzroča prekrivanje. Sedanji sistem to poskuša urediti z zapletenim sistemom 
določb lex specialis , vendar stanje sploš no gledano ni zadovoljivo.  
Nova uredba o nadzoru trga bi za namene  nadzora trga odpravila razlikovanje med 
potrošniškimi in profesionalnimi proizvod i. Prav tako ne bi razlikovala med 
usklajenimi in neusklajenimi proizvodi, razen če je to neizogibno za uporabo 
nekaterih posebnih dolo čb. V najve čji možni meri bi se za  vse proizvode uporabljala 
enaka pravila. 
• Uskladitev sistema hitrega obveš čanja (RAPEX) in postopkov ocenjevanja 
Unije 
Trenutno delujeta dva lo čena postopka, v č
asih vzporedno, ki od držav članic 
zahtevata, da Komisijo in druge države članice obvestijo o neka terih ukrepih nadzora 
trga, sprejetih na nacionalni ra vni. To je še zlasti problemati čen vidik omenjenega 
prekrivanja kategorij proizvodov. V novi ure dbi bosta postopka združena v enega, v 
okviru katerega nekateri dogodki sprožijo enotno obveš čanje ostalih držav članic in 
Komisije (z uporabo sistema hitrega obveš čanja RAPEX ali informacijskega in 
komunikacijskega sistema za nadzor trga v skladu z razlikovanjem, dolo čenim v tej 
uredbi).  
Pri proizvodih, za katere velja sektorska usklajevalna zakonodaja Unije, bi bila v 
skladu s predlogom v primeru nestrinjanja med državami članicami o ukrepih, ki jih 
 
SL 3   SL sprejme ena izmed njih, Komisija pooblaš čena, da odlo či, ali so ukrepi, ki jih je 
sprejela prvotna država članica priglasiteljica, ustrezni, potrebni in sorazmerni in bi 
jih morale v interesu enotne ga trga upoštevati vse države članice. To lahko pomeni 
dokončni konec postopka za nadzor trga. To pa ne velja za proiz vode, za katere se 
uporablja posebna sektorska usklajevalna  zakonodaja Unije, ker takšnih odlo čitev ni 
mogoče sprejeti brez bistvenih zahtev za proizvode iz navedene zakonodaje. 
V nujnih primerih je Komisija pooblaš čena za sprejetje za časnih ali stalnih ukrepov, 
ki zahtevajo dosledno ukrepanje po vsej EU glede proizvodov, ki predstavljajo resno 
tveganje, kadar nevarnosti ne mo re zadovoljivo odpraviti ena ali ve č posameznih 
držav članic.  
• Dostopnejša in uporabniku bolj prijazna zakonodaja  
Poleg tega, da so dolo čbe o nadzoru trga trenutno razdeljene na tri dele zakonodaje 
EU (v primeru direktiv pa še na naciona lne izvedbene ukrepe), tudi ne temeljijo na 
kronološkem zaporedju dogodkov – od identifikaci je proizvoda, ki lahko predstavlja 
tveganje, s strani organov za nadzor tr ga, preko ocene tveganja, sodelovanja 
gospodarskih subjektov, ukrepov nacionalnih organov, obveš čanja drugih držav 
članic do možnih ukrepov vseh držav članic v celotni Uniji in, kjer je to potrebno, 
ocene in odlo čitev Komisije na ravni Unije. Namest o tega morajo organi za nadzor 
trga in gospodarski subj ekti v zakonodaji iskati dolo čbe, ki jih neposredno zadevajo.  
Nova uredba dolo ča celotni postopek za nadzor tr ga na kronološki in sekven čen 
način. Predstavlja zapor edje dogodkov, ki vklju čuje ustrezne dolo čbe o vidikih 
naravne pravi čnosti, objave informacij, obveš čanja itd., na posamezni stopnji 
postopka. Ta pristop znatno izboljšuje dostopnost zakonodaje, ki je tako tudi 
uporabniku bolj prijazna, s tem pa u činkovitejša. 
Pravna podlaga 
Predlog temelji na členih 33, 114 in 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije. 
Subsidiarnost 
Nadzor trga je dejavnost, ki  jo izvajajo organi držav članic Unije. To se ne bo 
spremenilo. Da pa bi  bil nadzor trga u činkovit, bi moral biti enoten po vsej Uniji. Če 
je nadzor trga v nekateri h delih Unije „mehkejši“ kot drugje, se ustvarjajo ob čutljive 
točke, ki ogrožajo javni interes in ustvarja jo nepoštene pogoje trgovanja. Poleg tega 
velik del tveganja, ki ga predstavljajo proizvodi za razli čne javne interese, ki jih 
skuša zakonodaja Unije zaš čititi, izvira iz proizvodov, ki vstopajo v Unijo iz tretjih 
držav. Potreben je u činkovit nadzor trga po celotni zunanji meji Unije. 
Zato obstaja potreba po zakonodaji Unije, ki  ustvarja enotne obveznosti v zvezi z 
dejavnostmi, ki jih je treba izvesti, viri, ki se dodelij o, ter pooblastili in nalogami 
organov za nadzor trga. Prav tako mora  obstajati obveznost sodelovanja in 
usklajevanja pri nadzoru trga, vzpostavljeni pa morajo biti tudi mehanizmi in orodja, 
ki omogo čajo in spodbujajo takšna prizadevanja. Tudi kazni, financiranje in 
poročanje je treba obravnavati na ravni Unije. 
Sorazmernost 
 
SL 4   SL V skladu z na čelom sorazmernosti predlagane spre membe ne presegajo tega, kar je 
potrebno za uresni čitev zastavljenih ciljev. Spreme mbe, ki jih uvaja uredba, ne 
povzročajo nepotrebnih bremen in stro škov za uprave ali sektor, pri čemer se zlasti 
upošteva mala in srednje velika podjetja. Številne spremembe obstoje čega 
zakonodajnega okvira se nanašajo na izboljš anje njegove jasnosti in izvedljivosti 
brez uvedbe pomembnejših novih zahtev, ki bi povzro čale stroške. Kjer sprememba 
vpliva na obremenitev ali stroške, je analiza u činka pokazala, da predstavlja 
najsorazmernejši odziv na opredeljene težave.  
4. PRORA ČUNSKE  POSLEDICE   
Proračunske posledice so že predvidene v obstoje čih ali predlaganih programih in 
upoštevajo predlog Komisije za novi ve čletni finan čni okvir. Ta pobuda se bo 
financirala s prerazporeditvami obstoje čih virov. Podrobni podatki so navedeni v 
oceni finan čnih posledic, ki je priložena temu predlogu. 
 
SL 5   SL  
2013/0048 (COD) 
Predlog 
UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o nadzoru trga proizvodov in spremembi di rektiv Sveta 89/686/EGS in 93/15/EGS ter 
direktiv 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 1999/5/ES, 2000/9/ES, 2000/14/ES, 
2001/95/ES, 2004/108/ES, 2006/42/ES, 2006/95/ ES, 2007/23/ES, 2008/57/ES, 2009/48/ES, 
2009/105/ES, 2009/142/ES, 2011/65/EU, Uredbe (EU) št. 305/2011, Uredbe (ES) 
št. 764/2008 in Uredbe (ES) št. 765/ 2008 Evropskega parlamenta in Sveta 
(Besedilo velja za EGP) 
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – 
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov 33, 114 in 207 Pogodbe, 
ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, 
ob upoštevanju mnenja Evropskega  ekonomsko-socialnega odbora
7, 
po posvetovanju z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1) Da se zagotovi prosti pretok proizvodov v Uniji, je treba zagotoviti, da ti proizvodi 
izpolnjujejo zahteve, ki za gotavljajo visoko stopnjo zaš čite javnih interesov, kot so 
varovanje zdravja in varnos ti na splošno, varnost in zdravje pri delu, varstvo 
potrošnikov, okolja in javne varnosti. Okrep itev izvrševanja teh zahtev je bistvenega 
pomena za ustrezno zaš čito teh interesov in za ustv arjanje pogojev, v katerih lahko 
uspeva poštena konkurenca na trgu blaga v Uniji . Zato so potrebna pravila za nadzor 
trga in proizvodov, ki vstopajo  v Unijo iz tretjih držav. 
(2) Ukrepi za nadzor trga iz te uredbe ne bi smeli biti namenjeni izklju čno za zaš čito 
zdravja in varnosti, temve č bi se morali uporabljati t udi za izvrševanje zakonodaje 
Unije, ki si prizadeva za zaš čito drugih javnih interesov, na primer z ureditvijo 
točnosti meritev, elektromagnetne združljivosti in energetske u činkovitosti.  
                                                
 
7 UL C, …, str. .. 
 
SL 6   SL (3) Oblikovati je treba splošni okvir pravil in na čel v zvezi z nadzorom trga, ki ne bi smel 
vplivati na materialnopravna  pravila veljavne zakonodaje  Unije za varstvo javnih 
interesov, kot so zdravje, va rnost ter varstvo potrošnikov  in okolja, ampak bi moral 
biti namenjen krepitvi njihovega delovanja. 
(4) Uredba (ES) št. 765/2008 Evropskega Parl amenta in Sveta z dne  9. julija 2008 o 
določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor  trga v zvezi s trženjem proizvodov8 je bila 
sprejeta, da se vzpostavi okvir za nadzor trga kot dopolnilo in  okrepitev veljavnih 
določb v usklajevalni zakonodaji Unije v zvezi z nadzorom trga in za izvrševanje 
takšnih dolo čb.  
(5) Za potrebe zagotavljanja enakovrednega  in doslednega izva janja usklajevalne 
zakonodaje Unije Uredba (ES) št. 765/2008 uvaja okvir za nadzor trga Unije, ki 
določa minimalne zahteve na podlagi ciljev, ki jih morajo dose či države članice, in 
okvir za upravno sodelovanje, vklju čno z izmenjavo informacij med državami 
članicami. 
(6) Direktiva 2001/95/ES Evropskega parl amenta in Sveta z dne 3. decembra 2001 o 
splošni varnosti proizvodov9 je določila pravila za zagotavlja nje varnosti proizvodov, 
ki so namenjeni potrošnikom ali jih bodo ti verjetno uporabljali. Uredba (ES) 
št. 765/2008 je ohranila možnost, da organi za nadz or trga sprejmejo bolj specifi čne 
ukrepe, ki so jim na voljo na podlagi navedene direktive. 
(7) V svoji resoluciji z dne 8. marca 2011 o reviziji Direktive o splošni varnosti 
proizvodov in nadzoru trga10 Evropski parlament navaja, da je ena sama uredba edini 
način, da se zagotovi enoten sistem o nadz oru trga za vse proizvode, zato poziva 
Komisijo, naj vzpostavi sistem  nadzora enotnega trga za vse proizvode z enim aktom, 
ki bo zajemal tako Direktivo 2001/95/ES kot Uredbo (ES) št. 765/2008. 
(8) S to uredbo bi bilo torej dolo čbe Uredbe 765/2008, Direktive 2001/95/ES in ve č 
sektorskih aktov usklajevalne zakonodaje Unij e, ki se nanašajo na  nadzor trga, treba 
združiti v eni sami uredbi, ki bi zajemala  proizvode z usklajenih in neusklajenih 
področij zakonodaje Unije, ne glede na to, ali so namenjeni za uporabo ali je verjetno, 
da jih bodo potrošniki ali poklicni  uporabniki uporabljali.  
(9) Zakonodaja Unije, ki se uporablja za proiz vode in postopke prehranjevalne verige, 
zlasti Uredba (ES) št. 882/2004 Evropskega pa rlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 
o izvajanju uradnega nadzora, da se za gotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o 
krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaš čiti živali11, določa 
celovit okvir za izvajanje uradnega na dzora in drugih uradnih dejavnosti za 
preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter pravili o zdravstvenem 
varstvu živali in zaš čiti živali, gensko spremenjenih organizmih, zdravju rastlin in 
reprodukcijskem materialu rastlin, proizvodih za varstvo rastlin in pesticidih. Zato bi 
bilo treba ta podro čja izključiti iz podro čja uporabe te uredbe.  
(10) Zakonodaja Unije o zdravilih, medicinskih pripomo čkih, in vitro diagnosti čnih 
medicinskih pripomo čkih in snoveh človeškega izvora vsebuje posebne dolo čbe, ki 
                                                 
8 UL L 218, 13.8.2008, str. 30. 
9 UL L 11, 15.1.2002, str. 4. 
10 2010/2085 (INI)). 
11 UL L 165, 30.4.2004, str. 1. 
 
SL 7   SL zagotavljajo varnost po dajanju na trg, ki temelji zlasti na nadzoru posameznih 
sektorjev in sistemih nadzora trga. Navedene proizvode bi bilo zato treba prav tako 
izvzeti iz podro čja uporabe te ure dbe, z izjemo dolo čb o nadzoru proizvodov, ki 
vstopajo na trg Unije, ki naj bi se uporabljale, če ustrezna zakonodaja Unije ne vsebuje 
posebnih pravil v zvezi z organizacijo mejnih kontrol.  
(11) Direktiva 2010/35/EU Evropskega pa rlamenta in Sveta z dne 16. junija 2010 o 
premični tlačni opremi12 se ne uporablja samo za novo premi čno tlačno opremo z 
namenom zagotavljanja dost opnosti opreme na trgu, temve č tudi za nekatero drugo 
premično tlačno opremo za redne preglede, vmesne preglede, izredna preverjanja in 
uporabo. Dolo ča oceno „pi“ in zaš čitni postopek Unije ter posebne postopke za 
obravnavo premi čne tlačne opreme, ki predstavlja tv eganje na nacionalni ravni, 
skladne premi čne tlačne opreme, ki predstavlja tveganje za zdravje in varnost, in 
formalne neskladnosti. Zato se postopki za nadzor proizvodov znotraj Unije, dolo čeni 
v tej uredbi, ne bi smeli uporabljati za premi čno tlačno opremo iz Direktive 
2010/35/EU. 
(12) Ta uredba bi morala vzpostaviti celov it okvir za nadzor trga v Uniji. Morala bi dolo čiti 
obseg uporabe zajetih proizvodov in tistih, ki so izklju čeni, državam članicam naložiti 
obveznost organiziranja in izva janja nadzora trga, od držav članic zahtevati, da 
imenujejo organe za nadzor trga in opredelijo  njihove pristojnosti in dolžnosti ter da 
vzpostavijo splošne in podro čne programe za nadzor trga. 
(13) Nekateri akti usklajevalne  zakonodaje Unije vsebujejo dolo čbe o nadzoru trga in 
zaščitne klavzule. Te lahko temeljijo referen čnih določbah o nadzoru trga in zaš čitnih 
klavzulah iz Sklepa št. 768/2008/ES Evropske ga parlamenta in Sveta z dne 9. julija 
2008 o skupnem okviru za trženje proizvodov13. Ta uredba bi morala vsebovati vse 
določbe o nadzoru trga, ki se uporabljajo  za proizvode, ki spadajo v njeno podro čje 
uporabe. Zato bi morala ta uredba vklju čevati referen čne določbe o nadzoru trga in 
zaščitne klavzule iz Skle pa št. 768/2008/ES. Dolo čbe v obstoje či usklajevalni 
zakonodaji Unije, ki se nanaša jo na nadzor trga, in zaš čitne klavzule, ki so bile 
oblikovane pred sprejetjem Sklepa št . 768/2008/ES ali temeljijo na referen čnih 
določbah Sklepa, bi bilo treba odstraniti iz navedene usklajevalne zakonodaje, razen 
če obstajajo posebni sektor ski razlogi za njihovo ohranitev. Treba bi bilo dolo čiti 
izjeme od zaš čitnih dolo čb v zvezi s proizvodi, za ka tere velja Uredba (ES) 
št. 1907/2006 Evropskega Parlamenta in Sv eta z dne 18. decembra  2006 o registraciji, 
evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju ke mikalij (REACH), nekatero opremo, za katero 
velja Direktiva 2009/142/ES Evropske ga parlamenta in Sveta z dne 30. 
novembra 2009, nekatero tla čno opremo, za katero ve lja Direktiva 97/23/ES 
Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. maja 1997, in nekatero tla čno posodo, za 
katero velja Direktiva 2009/105/ES Evrops kega parlamenta in Sveta z dne 16. 
septembra 2009. 
(14) Da bi celoten postopek na dzora trga postal pregleden in  enostaven tako za organe za 
nadzor trga kot za gospodarske subjekte, bi morala ta uredba jasno dolo čiti kronološki 
potek tega postopka od trenut ka, ko organi za nadzor trga  identificirajo proizvod, za 
katerega verjamejo, da lahko predstavlj a tveganje, do ocene tveganja, popravnih 
ukrepov, ki jih mora sprejeti za devni gospodarski subjekt v dolo čenem obdobju, in 
                                                 
12 UL L 165, 30.6.2010, str. 1. 
13 UL L 218, 13.8.2008, p.82. 
 
SL 8   SL ukrepov, ki jih morajo sprejeti organi za nadzor trga, če gospodarski subjekti tega ne 
storijo ali v nujnih primerih.  
(15) Nadzor trga bi moral temeljiti na ocen i tveganja, ki ga predstavlja proizvod, ob 
upoštevanju vseh ustreznih podatkov. Za pr oizvod, ki je predmet usklajevalne 
zakonodaje Unije, ki dolo ča bistvene zahteve v zvezi z varovanjem nekaterih javnih 
interesov, bi moralo veljati, da ne predst avlja tveganja za navedene javne interese, če 
je v skladu z bistvenimi zahtevami.  
(16) Za proizvode, ki so predmet uskl ajevalne zakonodaje Unije, ki ne dolo ča bistvenih 
zahtev, vendar je oblikovana za zagotovitev va rovanja nekaterih javnih interesov, bi 
moralo veljati, da ne predstavljajo tveganja za navedene javne interese, če so v skladu 
z navedeno zakonodajo. 
(17) Podobno bi moralo za proi zvod, ki ni predmet usklajeval ne zakonodaje Unije, a ki je v 
skladu z nacionalnimi pravili o zdravju in va rnosti oseb ali z evropskimi standardi, 
navedenimi v Uradnem listu Evropske unije , veljati, da ne predstavlja tveganja za 
zdravje in varnost. 
(18) Za namene te uredbe bi morala biti izvedena ocena tveganja , da se opredelijo 
proizvodi, ki bi lahko negativno vpliv ali na javne interese, ki so zaš čiteni z [Uredbo 
(EU) št. XXXX (o varnosti potrošniških proizvodov)], sektorsko usklajevalno 
zakonodajo Unije in drugo zakonodaje Unije o proizvodih, ki so predmet te uredbe. 
Vključevati bi morala podatke, kadar so na voljo, o tveganjih, ki  so se za zadevni 
proizvod predhodno že uresni čila. Upoštevati bi bilo tudi vse ukrepe, ki bi jih lahko za 
zmanjšanje tveganja sprejeli zadevni gospo darski subjekti. Zlasti bi bilo treba 
upoštevati morebitno ranljivost potrošnikov v primerjavi s poklicnimi uporabniki ter 
večjo ranljivost nekaterih skupin potrošnikov, kot so otroci, star ejši ali invalidi. 
(19) Tako novi kot rabljeni pr oizvodi s poreklom zunaj Unije se lahko dajo na trg šele 
potem, ko so bili sproš čeni v prosti promet. Na zunanjih mejah Unije so potrebne 
učinkovite mejne kontrole, da se za časno prekine sprostitev proizvodov, ki bi lahko 
predstavljali tveganje, če bi bili dani na trg Unije, dokle r organi za nadzor trga ne 
podajo ocene in dokon čne odločitve.  
(20) Obveznost organov, pristojn ih za nadzor proizvodov, ki vstopajo na trg Unije, da 
izvajajo preverjanja v zadostnem obsegu, za to prispeva k varnej šemu trgu Unije za 
proizvode. Da bi se pove čala učinkovitost takšnih pregledov, bi bilo treba okrepiti 
sodelovanje in izmenjavo informacij med temi organi in organi za nadzor trga v zvezi 
s proizvodi, ki predstavljajo tveganje. 
(21) Organi za nadzor trga bi morali biti pristojni, da uni čijo proizvode, onemogo čijo 
njihovo delovanje ali zahtevajo, da jih zadevni gospodarski subjekt uni či, če menijo, 
da je to potrebno in sorazmerno, da se zagot ovi, da tako blago ne bi predstavljalo 
dodatne nevarnosti. 
(22) Organi, pristojni za nadzor proizvodov, ki vstopajo na trg Unije, na podlagi te uredbe 
ne bi smeli za časno prekiniti ali zavrniti sprostitve v prosti promet proizvodov, ki so 
uvoženi v fizi čni posesti oseb, ki vstopajo v Unijo, za njihovo osebno in 
nekomercialno uporabo. 
 
SL 9   SL (23) Obstajati bi morala u činkovita, hitra in natan čna izmenjava informacij med državami 
članicami ter med državami članicami in Komisijo. Zato je treba zagotoviti u činkovita 
orodja za takšno izmenjavo. Sistem Unije za hitro izmenjavo informacij (RAPEX) je 
dokazal svojo uspešnost in u činkovitost. RAPEX omogo ča, da se v zvezi s proizvodi, 
ki predstavljajo tveganje zunaj ozemlja ene države članice, sprejmejo ukrepi po vsej 
Uniji. Da se prepre či nepotrebno podvajanje, bi bilo tr eba ta sistem uporabljati za vsa 
opozorilna obvestila, ki jih zahteva ta ure dba v zvezi s proizvod i, ki predstavljajo 
tveganje.  
(24) Za usklajene in stroškovno u činkovite ukrepe za nadzor trga po vsej Uniji je potrebno 
tudi strukturirano in celovito arhiviranje in izmenjava vseh ustreznih informacij o nacionalnih dejavnostih v zvezi s tem med državami članicami, vklju čno s 
sklicevanjem na obvestila, ki jih zahteva  ta uredba, za oblikovanje popolne baze 
podatkov o nadzoru trga. Komisija je vzpostavila bazo podatkov, imenovano 
„informacijski in komunikacijski  sistem za nadzor trga“, ki je primerna za ta namen in 
bi jo bilo zato treba uporabiti.  
(25) Glede na velikost trga Un ije za blago in ker notranje meje  ne obstajajo, je nujno, da so 
organi držav članic za nadzor trga prip ravljeni in sposobni u činkovito sodelovati in 
usklajevati medsebojno podporo in ukrepan je. Zato bi bilo treba vzpostaviti 
mehanizme za vzajemno pomo č. 
(26) Da se olajša nadzor trga proizvodov, ki vst opajo na trg Unije iz tretjih držav, bi morala 
ta uredba zagotavljati osnovo za sodelovanj e med organi za na dzor trga držav članic in 
organi tretjih držav. 
(27) Oblikovati bi bilo treba evropski forum za na dzor trga, ki bi ga se stavljali predstavniki 
organov za nadzor trga. Fo rum bi moral zagotoviti na čin za vklju čitev vseh zadevnih 
zainteresiranih strani, vklju čno s profesionalnimi in potrošniškimi organizacijami, da 
bi izkoristil informacije, ki so na voljo in so pomembne za nadzor trga pri oblikovanju, 
izvajanju in posodabljanju programov za nadzor trga. 
(28) Komisija bi morala podpirati medseboj no sodelovanje organov za nadzor trga in 
sodelovati v forumu. Uredba bi morala dolo čiti tudi seznam nalog foruma. Izvršni 
sekretariat bi mora l organizirati sre čanja foruma in zagotav ljati drugo operativno 
podporo za izpolnjevanje njegovih nalog.  
(29) Po potrebi bi bilo treba ustanoviti referen čne laboratorije, ki bi zagotavljali strokovne 
in nepristranske tehni čne nasvete ter izvajali pres kuse proizvodov, potrebne v zvezi z 
dejavnostmi nadzora trga. 
(30) S to uredbo bi bilo treba vzpostavi ti ravnovesje med preglednostjo z javno objavo čim 
večje količine informacij in ohranjanjem zaupnosti, na primer zaradi varstva osebnih 
podatkov, poslovnih skrivnosti ali varstva prei skav, v skladu s pravili o zaupnosti iz 
veljavne nacionalne zakonodaje, kar zadeva Komisijo pa iz Uredbe Evropskega 
parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do 
dokumentov Evropskega parlam enta, Sveta in Komisije14. Direktiva 95/46/ES 
Evropskega parlamenta in Sveta z dne  24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri 
obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov15 ter Uredba (ES) št. 
                                                 
14 UL L 145, 31.5.2001, str. 43. 
15 UL L 281, 23.11.1995, str. 31.  
 
SL 10   SL 45/2001 Evropskega parlamenta in Sv eta z dne 18. decembra 2000 o varstvu 
posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o 
prostem pretoku takih podatkov16 se uporabljata v smislu te uredbe. 
(31) Za informacije, ki si jih izmenjajo pristo jni organi, bi morala veljati najstrožja jamstva 
o zaupnosti in poslovni skrivnosti, z njimi pa bi bilo treba ravnati tako, da preiskave in 
ugled posameznih gospodarskih subjektov ne bi bili ogroženi.  
(32) Države članice bi morale zagotoviti pravna  sredstva na pristojnih sodiš čih glede 
omejevalnih ukrepov, ki jih sprejmejo njihovi organi. 
(33) Države članice bi morale sprejeti pravila o kaznih za kršitve te uredbe in zagotoviti 
njihovo izvajanje. Navedene kazni morajo biti u činkovite, sorazmerne in odvra čilne.  
(34) Nadzor trga bi bilo treb a vsaj delno financirati s pris tojbinami gospodars kih subjektov, 
kadar te zahtevajo organi za nadzor tr ga za sprejetje popravnih ukrepov ali kadar 
morajo ti organi sami sprejeti ukrepe.  
(35) Za dosego ciljev iz te uredbe bi morala Unija prispe vati k financiranju dejavnosti, 
potrebnih za izvajanje politik na podro čju nadzora trga, kot so priprava in 
posodabljanje smernic, pripravljalne ali dodatne dejavnosti v zvezi z izvajanjem 
zakonodaje Unije ter programi tehni čne pomoči in sodelovanja s tretjimi državami, kot 
tudi k izboljšanju politik na ravni  Unije in na mednarodni ravni.  
(36) Financiranje Unije mora biti na voljo v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 
Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finan čnih pravilih, ki se 
uporabljajo za splošni prora čun Unije17, odvisno od narave dejavnosti za financiranje, 
zlasti za podporo izvršnemu sekretariatu EMSF. 
(37) Da se zagotovijo enotni pogoji za izvajanj e te uredbe, bi bilo treba na Komisijo 
prenesti izvedbena pooblastila glede nacionalnih ukrepov, ki ji h sprejmejo in  priglasijo 
države članice v zvezi s proizvodi, ki so pred met usklajevalne zakonodaje Unije, in 
glede ustanovitve referen čnih laboratorijev Unije. 
(38) Da se zagotovijo enotni pogoji za izvajanj e te uredbe, bi bilo treba Komisiji dodeliti 
izvedbena pooblastila glede enotni h pogojev za izvajanje pregledov za dolo čene 
kategorije proizvodov ali sektorje, vklju čno z obsegom pregledov, ki jih je treba 
opraviti, ter s primernostjo vzorcev, ki jih je treba preveriti. Izvedbena pooblastila bi 
bilo treba dodeliti tudi glede na čina zagotavljanja informacij organom za nadzor trga s 
strani gospodarskih subjektov in dolo čitve enotnih pogojev za dolo čanje primerov, v 
katerih take informacije niso potrebne. Izve dbena pooblastila bi bilo treba dodeliti tudi 
glede načina in postopkov za izmenjavo informacij prek sistema RAPEX in sprejetja 
začasnih ali stalnih omejitev trženja proiz vodov, ki predstavljajo resno tveganje, po 
potrebi z navedbo potrebnih ukrepov nadzora, ki jih morajo države članice sprejeti za 
njihovo u činkovito izvajanje, kadar dr uga zakonodaja Unije ne dolo ča posebnih 
postopkov za obravnavanje zadevnih tveganj. Ta pooblastila bi b ilo treba izvajati v 
skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta o dolo čitvi 
                                                 
16 UL L 8, 12.1.2001, str. 1. 
17 UL L 298, 26.10.2012, str. 1. 
 
SL 11   SL splošnih pravil in na čel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje 
izvedbenih pooblastil Komisije18.  
(39) Komisija bi morala takoj sprejeti izve dbene akte, kadar bi v ustrezno utemeljenih 
primerih, povezanih z omejevalnimi ukrepi v zvezi s proizvodi, ki predstavljajo resno 
tveganje, to zahtevala izredno nujna situacija.  
(40) Dolo čbe o nadzoru trga iz Direktive Sv eta 89/686/EGS z dne 21. decembra 1989 o 
približevanju zakonodaj držav članic v zvezi z osebno zaš čitno opremo19, Direktive 
93/15/EGS z dne 5. aprila 1993 o usklajevanju dolo čb v zvezi z dajanjem eksplozivov 
za civilno uporabo v promet in njihovim nadzorom20, Direktive Evropskega 
Parlamenta in Sveta 94/9/ES z dne 23. ma rca 1994 o približevanju zakonodaje držav 
članic v zvezi z opremo in zaš čitnimi sistemi, namenjenimi za uporabo v potencialno 
eksplozivnih atmosferah21, Direktive Evropskega Parlamenta in Sveta 94/25/ES z dne 
16. junija 1994 o približevanju zak onov in drugih predpisov držav članic v zvezi s 
plovili za rekreacijo22, Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 95/16/ES z dne 29. 
junija 1995 o približev anju zakonodaje držav članic v zvezi z dvigali23, Direktive 
97/23/ES Evropskega Parlamenta in Sv eta z dne 29. maja 1997 o približevanju 
zakonodaje držav članic v zvezi s tla čno opremo24, Direktive 1999/5/ES Evropskega 
parlamenta in Sveta z dne 9. marca 1999 o radijski opremi in telekomunikacijski 
terminalski opremi ter medsebojnem priznavanju skladnosti te opreme25, Direktiva 
2000/9/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. marca 2000 o ži čniških napravah 
za prevoz oseb26, Direktive 2000/14/ES Evropskega pa rlamenta in Sveta z dne 8. maja 
2000 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z emisijo hrupa v okolje, ki ga 
povzroča oprema, ki se uporablja na prostem27, Direktive 2001/95/ES, Direktive 
2004/108/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 o 
približevanju zakonodaj držav članic v zvezi z elektromagnetno združljivostjo28, 
Direktive 2006/42/ES Evropskega parlamen ta in Sveta z dne 17. maja 2006 o strojih29, 
Direktive 2006/95/ES Evropskega parlam enta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o 
uskladitvi zakonodaje držav članic v zvezi z elektri čno opremo, konstruirano za 
uporabo znotraj dolo čenih napetostnih mej30, Direktive 2007/23/ES Evropskega 
parlamenta in Sveta z dne 23. maja 2007 o dajanju pirotehni čnih izdelkov v promet31, 
Direktive 2008/57/ES Evropskega parlam enta in Sveta z dne 17. junija 2008 o 
interoperabilnosti železniškega sistema v Skupnosti32, Direktive 2009/48/ES 
Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o varnosti igra č33, Direktive 
2009/105/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 v zvezi z 
                                                 
18 UL L 55, 28.2.2011, str. 11. 
19 UL L 399, 30.12.1989, str. 18.  
20 UL L 121, 15.5.1993, str. 20. 
21 UL L 100, 19.4.1994, str. 1. 
22 UL L 164, 30.6.1994, str. 15. 
23 UL L 213, 7.9.1995, str. 1. 
24 UL L 181, 9.7.1997, str. 1. 
25 UL L 91, 7.4.1999, str. 10. 
26 UL L 106, 3.5.2000, str. 21. 
27 UL L 162, 3.7.2000, str. 1. 
28 UL L 390, 31.12.2004, str. 24. 
29 UL L 157, 9.6.2006, str. 24. 
30 UL L 374, 27.12.2006, str. 10. 
31 UL L 154, 14.6.2007, str. 1. 
32 UL L 191, 18.7.2008, str. 1. 
33 UL L 170, 30.6.2009, str. 1. 
 
SL 12   SL enostavnimi tla čnimi posodami34, Direktive 2009/142/ES Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 30. novembra 2009 v zvezi z napravami na plinsko gorivo35, Direktive 
2011/65/EU Evropskega parlamenta in Sv eta z dne 8. junija 2011 o omejevanju 
uporabe nekaterih nevarnih snovi v elektri čni in elektronski opremi36, Uredbe (EU) št. 
305/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2011 o dolo čitvi usklajenih 
pogojev za trženje gradbenih proizvodov37 in Uredbe (ES) št. 765/2008 se prekrivajo z 
določbami iz te uredbe. Te dolo čbe bi bilo zato treba črtati. Uredbo (ES) št. 764/2008 
Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o dolo čitvi postopkov za uporabo 
nekaterih nacionalnih tehni čnih pravil za proizvode, ki se  zakonito tržijo v drugi 
državi članici, in o razveljavitvi Odlo čbe št. 3052/95/ES38 bi bilo treba ustrezno 
spremeniti.  
(41) Ker ciljev te uredbe, in sicer zagotoviti,  da proizvodi na trgu, ki so zajeti v zakonodaji 
Unije, izpolnjujejo zahteve po zag otavljanju visoke stopnje zaš čite zdravja in varnosti 
in drugih javnih interesov, ter hkrati za gotoviti delovanje notranjega trga z dolo čitvijo 
okvira za skladen nadzor trga v Uniji, ni mogo če zadovoljivo uresni čiti z ukrepi držav 
članic, saj doseganje tega ci lja zahteva zelo visoko stopn jo sodelovanja ter skupnega 
in enotnega delovanja med vsemi pristojnimi organi vseh držav članic, in jih je zaradi 
njihovega obsega in u činkov lažje dose či na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v 
skladu z na čelom subsidiarnosti, kakor je dolo čeno v členu 5 Pogodbe o Evropski 
uniji. V skladu z na čelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega 
tistega, kar je potrebno za dos eganje navedenega cilja. 
(42) Ta uredba spoštuje te meljne pravice in upošteva na čela, priznana zlasti z Listino 
temeljnih pravic Evropske unije. Uredba  si zlasti prizadeva zagotoviti popolno 
spoštovanje obveznosti za zagotovitev visoke  ravni varovanja zdravja ljudi in varstva 
potrošnikov ter popolnega spoštovanja svobode poslovanja in pravice do lastnine –  
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: 
POGLAVJE I 
Splošne dolo čbe 
Člen 1 
Vsebina 
Ta uredba dolo ča okvir za preverjanje, al i proizvodi izpolnjujejo zahteve, ki zagotavljajo 
visoko stopnjo zdravja in varnosti oseb na sp lošno, zdravja in varn osti pri delu, varstva 
potrošnikov in okolja ter javne varnos ti kot tudi druge javne interese.  
                                                 
34 UL L 264, 8.10.2009, str. 12. 
35 UL L 330, 16.12.2009, str. 10. 
36 UL L 174, 1.7.2011, str. 88. 
37 UL L 88, 4.4.2011, str. 5. 
38 UL L 218, 13.8.2008, str. 21. 
 
SL 13   SL Člen 2 
Področje uporabe  
1. Poglavja I, II, III, V in VI te uredbe se uporabljajo za vse proizvode, ki so zajeti v 
Uredbi (EU) št. [… o varnosti potrošn iških proizvodov] ali usklajevalni zakonodaji 
Unije, vklju čno s proizvodi, ki jih pr oizvajalec sestavi ali proizvede za lastno 
uporabo, če usklajevalna zakonodaja Unije  ne vsebuje posebnih dolo čb z istim 
ciljem. 
2. Poglavji I in IV ter člen 23 se uporabljajo za vse proiz vode, ki jih zajema zakonodaja 
Unije, če druga zakonodaja Unije ne vsebuje posebnih dolo čb v zvezi z organizacijo 
mejne kontrole na zunanjih mejah ali so delovanjem med organi, pristojnimi za 
kontrole na zunanjih mejah.  
3. Poglavja II, III, V in VI se ne  uporabljajo za naslednje proizvode:  
(a) zdravila za uporabo v humani ali veterinarski medicini;  
(b) medicinske pripomo čke ter in vitro diagnosti čne medicinske pripomo čke; 
(c) kri, tkiva, celice, organe in druge snovi človeškega izvora. 
4. Poglavje III te uredbe se ne uporablja za premi čno tlačno opremo, ki je zajeta v 
Direktivi 2010/35/EU. 
5. Člena 11 in 18 te uredbe se ne uporabljata za naslednje proizvode: 
(a) proizvode, zajete v Ured bi (ES) št. 1907/2006; 
(b) opremo, kakor je opredeljena v členu 1(2)(b) Dire ktive 2009/142/ES; 
(c) tlačno opremo, zajeto v dolo čbah člena 3(3) Direktive 97/23/ES;  
(d) enostavne tla čne posode, ki so zajete v dolo čbah člena 3(2) Direktive 
2009/105/ES.  
6. Ta uredba se ne uporablja na podro čjih, ki jih ureja zakonodaja Unije o uradnem 
nadzoru in drugih uradnih dejavnosti, ki se izvajajo za preverjanje skladnosti z 
naslednjimi pravili:  
(a) pravila, ki urejajo hrano in varnost hrane na kateri koli stopnji proizvodnje, 
predelave in distribucije živil, vklju čno s pravili za zagotavljanje poštenih 
praks v trgovini ter o varovanju interesov potrošnikov in informacij;  
(b) pravila, ki urejajo proizvodnjo ter upor abo materialov in izdelkov, namenjenih 
za stik z živili; 
(c) pravila, ki urejajo namerno sproš čanje gensko spremenjenih organizmov v 
okolje; 
 
SL 14   SL (d) pravila, ki urejajo krmo in varnost krme v vseh fazah proizvodnje, predelave in 
distribucije krme ter uporabe krme, vklju čno s pravili za zagotavljanje poštenih 
praks v trgovini ter o varovanju interesov potrošnikov in informacij; 
(e) pravila o zahtevah v zvezi z zdravstvenim varstvom živali; 
(f) pravila, katerih cilj je prepre čevanje in zmanjševanje tveganj za zdravje ljudi in 
živali, ki izhajajo iz živa lskih stranskih proizvodov in  pridobljenih proizvodov; 
(g) pravila, ki dolo čajo zahteve za dobro po čutje živali; 
(h) pravila o zaš čitnih ukrepih proti škodljivcem rastlin; 
(i) pravila o proizvodnji, z namenom dajanja na  trg in dajanja na trg rastlinskega 
reprodukcijskega materiala; 
(j) pravila, ki dolo čajo zahteve za dajanje na trg in uporabo fitofarmacevtskih 
sredstev ter trajnost no uporabo pesticidov; 
(k) pravila o ekološki pridelavi in ozna čevanju ekoloških proizvodov; 
(l) pravila o uporabi in ozna čevanju zaš čitenih ozna čb porekla, zaš čitenih 
geografskih ozna čb in zajam čenih tradicionalnih posebnosti. 
Člen 3 
Opredelitev pojmov 
Za namene te uredbe se uporablj ajo naslednje opredelitve pojmov: 
(1) „proizvod“ pomeni proizvod, ki je pridobljen v proizvodnem procesu; 
(2) „dostopnost na trgu“ pomeni vsako dobavo proizvoda za dist ribucijo, porabo ali 
uporabo na trgu Unije v okviru gos podarske dejavnosti, ne gled e na to, ali je to proti 
plačilu ali brezpla čno; 
(3) „dajanje na trg“ pomeni, da je proizvod prvi č dostopen na trgu Unije; 
(4) „proizvajalec“ pomeni vsako fizi čno ali pravno osebo, ki izdeluje proizvod ali za 
katero se tak proizvod zasnuj e ali izdeluje in ki trži ta proizvod pod svojim imenom 
ali blagovno znamko; 
(5) „pooblaščeni zastopnik“ pomeni vsako fizi čno ali pravno osebo s sedežem v Uniji, ki 
jo je proizvajalec pisno pooblast il, da v njegovem imenu izvaja dolo čene naloge; 
(6) „uvoznik“ pomeni vsako fizi čno ali pravno osebo s sedežem v Uniji, ki da proizvod 
iz tretje države na trg Unije; 
(7) „distributer“ pomeni vsako fizi čno ali pravno osebo v dobavni verigi, ki ni 
proizvajalec ali uvoznik in ki omogo či dostopnost proizvoda na trgu; 
 
SL 15   SL (8) „gospodarski subjekti“ pome ni proizvajalca, pooblaš čenega zastopnika, uvoznika in 
distributerja;  
(9) „ugotavljanje skladnosti“ pomeni ugotavljan je skladnosti, kot je opredeljeno v 
Uredbi (ES) št. 765/2008; 
(10) „organ za ugotavljanje skladnosti“ pomeni  organ za ugotavljanj e skladnosti, kot je 
opredeljen v Uredbi (ES) št. 765/2008; 
(11) „nadzor trga“ pomeni dejavnosti, ki jih izvajajo javni orga ni, ter ukrepe, ki jih ti 
sprejmejo za zagotovitev, da proizvodi ne predstavljajo nevarnosti za zdravje, 
varnost ali za kakšen drug vidik zaš čite javnih interesov in da  proizvodi, ki so zajeti 
v usklajevalni zakonodaji Unije, izpolnju jejo zahteve iz navedene zakonodaje; 
(12) „organ za nadzor trga“ pomeni organ države članice, ki je pristojen za izvajanje 
nadzora trga na svojem ozemlju; 
(13) „proizvod, ki predstavlja tveganje“ pomeni  proizvod, ki lahko negativno vpliva na 
zdravje in varnost oseb na splošno, varnos t in zdravje pri delu, varstvo potrošnikov, 
varstvo okolja in javno varnost ter druge ja vne interese v tolikšni meri, ki presega 
tisto, ki velja za upravi čeno in sprejemljivo pod obi čajnimi ali razumno 
predvidljivimi pogoji uporabe zadevnega proizvoda, vklju čno s trajanjem uporabe in, 
kadar je to ustrezno, njegovim dajanjem  v uporabo, vgradnjo in  zahtevami glede 
vzdrževanja,  
(14) „proizvod, ki predstavlja resno tveganje“ pom eni proizvod, ki pred stavlja nevarnosti, 
ki zahtevajo hitro ukrepanje in nadaljnje spremljanje, vklju čno s primeri, ko u činkov 
morda ni opaziti takoj; 
(15) „odpoklic“ pomeni vsak ukrep za vrnitev proizvoda, ki je že bil dostopen kon čnemu 
uporabniku; 
(16) „umik“ pomeni vsak ukrep za prepre čitev dostopnosti proizvoda v dobavni verigi na 
trgu;  
(17) „sprostitev v prosti prom et" pomeni postopek, dolo čen v členu 79 Uredbe Sveta 
(EGS) št. 2913/9239; 
(18) „usklajevalna zakonodaja Unije“ pomeni zakonodajo Unije, ki usklajuje pogoje za 
trženje proizvodov;  
(19) „evropski standard“ pomeni evropski  standard, kakor je opredeljen v členu 2(1)(b) 
Uredbe (EU) št. 1025/2012 Evrops kega parlamenta in Sveta40; 
(20) „harmonizirani standard“ pomeni standard, kakor je opredeljen v členu 2(1)(c) 
Uredbe (EU) št. 1025/2012.  
                                                 
39 UL L 302, 19.10.1992, str. 1. 
40 UL L 316, 14.11.2012, str. 12. 
 
SL 16   SL POGLAVJE II 
Okvir nadzora trga Unije 
Člen 4 
Obveznosti v zvezi z nadzorom trga 
1. Države članice izvajajo nadzor trga v zvezi s proizvodi, ki jih zajema ta uredba. 
2. Nadzor trga se organizira in izvaja v skladu s to uredbo z nameno m, da se zagotovi, 
da proizvodi, ki predst avljajo tveganje, niso do stopni na trgu Unije, in, če so ti 
proizvodi že dostopni, da se sprejmejo u činkoviti ukrepi za odpravo tveganja, ki ga 
predstavlja proizvod. 
3. Države članice spremljajo izvajanje dejavnosti na dzora trga in kontrole na zunanjih 
mejah ter nato o teh dejavnostih in kontrolah vsako leto poro čajo Komisiji. 
Sporočene informacije vklju čujejo statisti čne podatke v zvezi s številom izvedenih 
kontrol in se posredujejo vsem državam članicam. Države članice lahko povzetek 
rezultatov objavijo, da bo dostopen javnosti. 
4. Rezultati spremljanja in o cenjevanja dejavnosti nadzora trga, izvedenih v skladu z 
odstavkom 3, se javnosti dajo na voljo v elektronski obliki in, če je to ustrezno, prek 
drugih sredstev. 
Člen 5 
Organi za nadzor trga 
1. Vsaka država članica ustanovi ali imenuje organe za  nadzor trga ter opredeli njihove 
naloge, pristojnosti in organizacijo. 
2. Organom za nadzor trga se podelijo pooblastila  ter zaupajo viri in sredstva, potrebni 
za ustrezno izvajanje nalog. 
3. Vsaka država članica vzpostavi ustrezne mehanizme, s katerimi zagotovi, da organi 
za nadzor trga, ki jih je ustanovila ali im enovala, izmenjujejo informacije, sodelujejo 
in usklajujejo svoje dejavnosti med seboj in z organi, ki so odgovorni za kontrole 
proizvodov na zunanjih mejah Unije. 
4. Vsaka država članica obvesti Komisijo o svojih organih za nadzor trga in podro čjih, 
za katera so pristojni, te r zagotavlja potrebne kontaktne podatke, Komisija pa te 
informacije posreduje drugim državam članicam in objavi seznam organov za nadzor 
trga. 
5. Države članice obvestijo javnost o obstoju, odgovor nostih in identiteti nacionalnih 
organov za nadzor trga, ter kako je s temi organi možno stopiti v stik. 
 
SL 17   SL Člen 6 
Splošne obveznosti organov za nadzor trga 
1. Organi za nadzor trga izvajajo ustrezn e preglede lastnosti proizvodov v zadostnem 
obsegu in z zadostno pogostnostjo, s pomo čjo pregleda dokument ov ter, kjer je to 
potrebno, s fizi čnimi preverjanji in laboratorijskim i preverjanji na podlagi ustreznega 
vzorca. Te preglede zabeležijo v informac ijski in komunikacijski sistem za nadzor 
trga iz člena 21. 
V primeru že znanih ali novo nastal ih tveganj v zvezi s cilji iz člena 1 te uredbe, ki se 
nanašajo na posamezni proizvod ali kate gorijo proizvodov, lahko Komisija sprejme 
izvedbene akte, s katerimi dolo či enotne pogoje za izvajanje pregledov, ki jih en ali 
več organov za nadzor trga opravi v zvezi  z navedenim posameznim proizvodom ali 
kategorijo proizvodov in zna čilnostmi znanega ali novo nast alega tveganja. Ti pogoji 
lahko vklju čujejo zahteve po za časnem pove čanju obsega in pogostnosti pregledov, 
ki jih je treba opraviti, in preveritvi primernosti vzorcev. Ti izvedbeni akti se 
sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 32(2). 
2. Kjer je to primerno, organi  za nadzor trga v primernem časovnem roku opozorijo 
uporabnike na svojih ozemljih na proiz vode, za katere so ti organi ugotovili, da 
predstavljajo tveganje.  
Z gospodarskimi subjekti sodelujejo za prepre čitev ali zmanjšanje tveganj, ki jih 
povzročajo proizvodi, ki so jih dali na vo ljo ti gospodarski subjekti. V ta namen 
spodbujajo in podpirajo prostovoljne ukrepe gospodarskih subjektov, vklju čno z 
razvojem in spoštovanjem kodeks ov dobre prakse, kadar ti obstajajo. 
3. Organi za nadzor trga opravljajo svoje dolžnosti neodvi sno, nepristransko in brez 
predsodkov ter izpolnjujejo s voje obveznosti v skladu s to uredbo; svoja pooblastila 
izvršujejo v zvezi z gospodarskimi subjekti v skladu z na čelom sorazmernosti. 
4. Kadar je to potrebno in upravi čeno za izvajanje njihovih nalog, lahko organi za 
nadzor trga vstopijo v pr ostore gospodarskih subjekt ov in vzamejo kakršne koli 
potrebne vzorce proizvodov.  
5. Organi za nadzor trga:  
(a) potrošnikom in drugim zainteresiranim st ranem zagotovijo možnost, da vložijo 
pritožbe v zvezi z vprašanj i glede varnosti proiz vodov, dejavnosti nadzora trga 
in tveganj v zvezi s proizvodi ter te pritožbe spremljajo, kot je primerno; 
(b) preverjajo, ali so bili sp rejeti korektivni ukrepi; 
(c) sledijo razvoju znanstvenega in tehni čnega znanja na podro čju varnosti 
proizvodov ter razvoj tega znanja redno spremljajo. 
6. Dolo čijo in javnosti se predst avijo ustrezni postopki, s katerimi bodo organi za 
nadzor trga lahko izpolni li navedene obveznosti. 
7. Brez poseganja v nacionalno zakonodajo s podro čja zaupnosti se zagotovi varovanje 
zaupnosti informacij, ki jih prejmejo in zber ejo organi za nadzor trga. Informacije, ki 
 
SL 18   SL so v zaupnosti izmenjane med nacionalnimi or gani za nadzor trga ter med njimi in 
Komisijo, ostanejo zaupne, razen če je organ, ki je informacije zbral, pristal na 
njihovo razkritje.  
8. Varovanje zaupnosti ne prepre čuje, da se organom za nadz or trga posredujejo tiste 
informacije, ki so potrebne za zagotovitev u činkovitega nadzora trga. 
Člen 7 
Programi za nadzor trga 
1. Vsaka država članica pripravi splošni program za na dzor trga, ki ga pregleda ter po 
potrebi posodobi najmanj vsaka štiri leta. Pr ogram zajema organizacijo nadzora trga 
in s tem povezane dejavnosti ter upošteva posebne potrebe podjetij na splošno in zlasti MSP pri izvajanju usklajevalne za konodaje Unije ter Uredbe (EU) št. […/…] 
[o varnosti potrošniških proizvodov], obene m pa zagotavlja tudi navodila in pomo č. 
Program vklju čuje: 
(a) sektorsko in geografsko pristojnost organov, dolo čenih v skladu s členom 5(1); 
(b) finančne vire, osebje, tehni čna in druga sredstva, ki se dodelijo organom; 
(c) navedbo prednostnih podro čij dela razli čnih organov; 
(d) mehanizme za usklajevanje med razli čnimi organi in s carinskimi organi; 
(e) sodelovanje organov pri izmenjavi informacij v skladu s poglavjem V; 
(f) udeležbo organov pri sektorskem ali projek tnem sodelovanju na ravni Unije;  
(g) sredstva za izpolnjevanje zahtev iz člena 6(5).  
2. Vsaka država članica pripravi sektorske programe , ki jih pregleda in po potrebi 
posodablja vsako leto. Ti programi zajemajo vse sektorje, v katerih organi izvajajo 
dejavnosti nadzora trga. 
3. Splošne in sektorske programe ter njihove posodobitve se sporo čijo drugim državam 
članicam in Komisiji, v skladu s členom 6(6) pa se dostop do njih omogo či tudi 
javnosti, in sicer v el ektronski obliki in, če je to ustrezno, prek drugih sredstev.  
Člen 8 
Splošne obveznosti gospodarskih subjektov 
1. Če se tako zahteva, gospodarski subjekti in, kadar je ustrezno, or gani za ugotavljanje 
skladnosti, organom za nadzor trga dajo na  voljo vso dokumentacijo in informacije, 
ki jih ti organi zahteva jo za namene izvajanja njihovih de javnosti, in sicer v jeziku, ki 
ga brez težav razumejo. 
 
SL 19   SL 2. Gospodarski subjekti organom za nadzor trga zagotovijo vse potrebne informacije, 
vključno z informacijami, ki omogo čajo natan čno identifikacijo proizvoda in lažjo 
sledenje proizvodu. 
POGLAVJE III 
Nadzor proizvodov znotraj Unije 
Člen 9 
Proizvodi, ki predstavljajo tveganje 
1. Če organi za nadzor trga med izvajanjem pregledov iz člena 6(1) ali na podlagi 
prejetih informacij najdejo zadostne razlog e za domnevo, da proizvod, ki je dan na 
trg ali je na njem dostopen ali se uporablja pri opravljanju storitev, lahko predstavlja 
tveganje, opravijo oceno tveganja v zvezi s tem proizvodom ob upoštevanju 
ugotovitev in meril iz člena 13. 
Organi za nadzor trga ustrezno upoštevajo vse dostopne rezultate preizkusov in ocen 
tveganja, ki jih je v zvezi s tem proiz vodom že opravil ali izdal gospodarski subjekt 
ali katera koli druga oseba ali organ, vklju čno z organi drugih držav članic. 
2. Za proizvod, ki je predmet usklajevalne  zakonodaje Unije, je njegova formalna 
neskladnost z navedeno zakonodajo za organe za nadzor trga že zadosten razlog za 
domnevo, da proizvod lahko predstavlja tv eganje v katerem koli od naslednjih 
primerov: 
(a) oznaka CE ali druge oznake, ki jih zaht eva usklajevalna zakonodaja Unije, niso 
bile pritrjene ali so bi le pritrjene nepravilno; 
(b) izjava EU o skladnosti, kadar se ta zahte va, ni bila pripravl jena ali je bila 
pripravljena nepravilno; 
(c) tehnična dokumentacija je nepopolna ali ni na voljo;  
(d) predpisano ozna čevanje ali navodila za upora bo so nepopolni ali manjkajo či.  
Ne glede na to, ali ocena tveganja pokaže, da proizvod dejansko predstavlja tveganje, 
organi za nadzor trga od gospodarskega subjekta zahtevajo odpravo formalne 
neskladnosti. Če gospodarski subjekt tega ne stori,  organi za nadzor  trga zagotovijo, 
da se proizvod umakne ali odpokli če. 
3. Kadar organi za nadzor trga ugotovijo, da proizvod predstavlja tveganje, brez 
poseganja v člen 10(4) takoj dolo čijo potrebne korektivne ukrepe, ki jih mora sprejeti 
zadevni gospodarski subjekt za odpravo tveganja v dolo čenem roku. Organi za 
nadzor trga lahko priporo čijo, katere korektivne ukrepe je treba sprejeti, ali se o njih 
dogovorijo z zadevnim gospodarskim subjektom. 
Gospodarski subjekt zagotovi sprejetje vseh potrebnih korektivnih ukrepov za vse 
zadevne proizvode, ki jih je dal na trg po vsej Uniji.  
 
SL 20   SL Gospodarski subjekt organu za nadzor trga v skladu s členom 8 zagotovi vse 
potrebne informacije, zlasti naslednje: 
(a) popoln opis tveganja, ki ga  proizvod predstavlja; 
(b) opis vseh korektivnih ukrepov, sp rejetih za odpravo tveganja. 
Če je mogo če, organi za nadzor trga identi ficirajo proizvajalca ali uvoznika 
proizvoda ter ukrepajo v zv ezi s tem gospodarskim subjek tom in distributerjem. 
4. Korektivni ukrepi, ki jih sprejmejo gos podarski subjekti v zvezi s proizvodom, ki 
predstavlja tveganje, lahko vklju čujejo: 
(a) v primeru proizvoda, za katerega veljajo  zahteve iz usklajevalne zakonodaje 
Unije ali v skladu z njo, sprejetje ukrepov, potrebnih za dosego skladnosti 
proizvoda z navedenimi zahtevami;  
(b) v primeru proizvodov, ki lahko pred stavljajo tveganje samo v dolo čenih 
pogojih ali samo za nekatere osebe in ka dar takšnega tvegan ja ne obravnavajo 
zahteve iz usklajevalne zakonodaje Unije: 
(i) namestitev na proizvod primernega, jasno zapisanega, zlahka 
razumljivega opozorila glede tveganja, ki ga proizvod lahko predstavlja, v uradnem jeziku ali jezikih države članice, v kateri je izdelek dostopen 
na trgu; 
(ii) dolo čitev predhodnih pogojev za trženje proizvoda; 
(iii) opozarjanje ogroženih oseb v zvezi s tveganjem, in sicer pravo časno ter v 
ustrezni obliki, vklju čno z objavami posebnih opozoril; 
(c) v primeru proizvodov, ki lahko pr edstavljajo resno tveganje, za časno 
preprečevanje dajanja proizvoda na trg a li njegove dostopnosti na trgu, dokler 
se ne opravi ocena tveganja; 
(d) v primeru proizvodov, ki pred stavljajo resno tveganje: 
(i) prepre čevanje dajanja proizvoda na trg ali njegove dostopnosti na trgu; 
(ii) umik ali odpoklic proizvoda ter op ozarjanje javnosti na tveganje, ki ga 
proizvod predstavlja; 
(iii) uničenje proizvoda ali onemogo čitev njegove uporabe na kakršen koli 
drug način. 
5. Komisija lahko sprejme izvedbene akte, ki dolo čajo načine za zagotavljanje 
informacij v skladu s tretjim pododstavkom odstavka 3, pri čemer zagotavlja 
učinkovito in pravilno delovanje sistema. Ti  izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s 
postopkom pregleda iz č
lena 32(2). 
 
SL 21   SL Člen 10 
Ukrepi, ki jih sprejmejo  organi za nadzor trga 
1. Kadar organi za nadzor trga ne morejo potrditi identitete za devnega gospodarskega 
subjekta ali kadar gospodarski subjekt ni  sprejel potrebnih korektivnih ukrepov v 
skladu s členom 9(3) v dolo čenem roku, organi za nadzor trga sprejmejo vse 
potrebne ukrepe za obvladovanje tvegan ja, ki ga predstavlja proizvod. 
2. Za namene odstavka 1 lahko organi za nadzor trga od zadevnih gospodarskih 
subjektov zahtevajo, naj med drugim spre jmejo kakršne koli korektivne ukrepe iz 
člena 9(4) ali sami sprejmejo take ukrepe, če je to primerno.  
Organi za nadzor trga lahko uni čijo ali druga če onemogo čijo uporabo proizvoda, ki 
predstavlja tveganje, kadar menijo, da je to potrebno in sorazmerno. Zahtevajo lahko, naj stroške teh ukrepov krije zadevni gospodarski subjekt. 
Prvi pododstavek državam članicam ne prepre čuje, da bi organom za nadzor trga 
omogočile sprejemanje drugih, dopolnilnih ukrepov. 
3. Pred sprejetjem kakršnih koli ukrepov iz odstavka 1 v zvezi z gospodarskim 
subjektom, ki ni sprejel potrebnih korekti vnih ukrepov, mu organi  za nadzor trga 
omogočijo rok najmanj 10 dni, v katerem bo zaslišan. 
4. Kadar organi za nadzor trga menijo, da proizvod predstavlja resno tveganje, 
sprejmejo vse potrebne ukrepe in lahko to st orijo, ne da bi najprej od gospodarskega 
subjekta zahtevali, naj sprejme korektivne ukrepe v skladu s členom 9(3) in ne da bi 
subjekt pred tem imel možnost za zaslišanje . V takem primeru je gospodarski subjekt 
zaslišan takoj, ko je to prakti čno izvedljivo.  
5. Vsak ukrep, sprejet v skladu z odstavkom 1 ali 4: 
(a) se nemudoma sporo či gospodarskemu subjektu, skupaj s podatki o ukrepih, ki 
so na voljo v skladu z zakonodajo zadevne države članice; 
(b) navaja natan čne razloge, na katerih temelji; 
(c) se nemudoma prekli če, če gospodarski subjekt dokaže, da je sprejel zahtevane 
ukrepe. 
Za namene to čke (a) prvega pododstavka se v primeru, kadar gospodarski subjekt, ki 
mu je bil ukrep sporo čen, ni gospodarski subjekt, ki ga ukrep zadeva, o ukrepu 
obvesti proizvajalca, ki se nahaja v Uniji, ali uvoznika, če organi za nadzor trga 
poznajo njegovo identiteto.  
6. Organi za nadzor trga objavijo podatke o identifikaciji proizvoda, naravi tveganja in 
ukrepih, sprejetih za prepre čitev, zmanjšanje ali odpravo tv eganja na posebni spletni 
strani v tolikšnem obsegu, kolikšen je potre ben, da se zavaruje interese uporabnikov 
proizvodov v Uniji. Ti podatki se ne objav ijo, kadar je obvezno spoštovati zaupnost, 
da se zaš čitijo poslovne skrivnosti,  zadržijo osebni podatk i v skladu z nacionalno 
zakonodajo in zakonodajo Unije ali da se prepre či ogrožanje dejavnosti spremljanja 
in preiskovanja.  
 
SL 22   SL 7. Za vse ukrepe, sprejete v skladu z ods tavkom 1 ali 4, veljajo pravna sredstva, 
vključno z uporabo pristojnih nacionalnih sodiš č. 
8. Če organi za nadzor trga sprejmejo ukr epe v skladu z odstavkom 1 ali 4, lahko 
zaračunajo pristojbine za gospodars ke subjekte, ki v celoti ali delno krijejo stroške 
njihovih dejavnostih, vklju čno s preizkušanjem, opravljenim za namene ocene 
tveganja. 
Člen 11 
Ocena Unije za proizvode, ki so nadzirani znotraj Unije in za katere velja usklajevalna 
zakonodaja  
1. V 60 dneh od sporo čila Komisije državam članicam v skladu s členom 20(4) o 
ukrepih, ki jih na podlagi člena 10(1) ali (4) sprejme prvotna država članica 
priglasiteljica, lahko katera koli država članica ukrepom ugovarja, če se ti nanašajo 
na proizvod, za katerega velja us klajevalna zakonodaja Unije. Država članica navede 
svoje razloge za ugovor, razkrije morebitne razlike v oceni tveganja, ki ga predstavlja proizvod, ter navede vse posebne okoliš čine in dodatne informacije, ki se 
nanašajo na zadevni proizvod.  
2. Če nobena država članica ne vloži ugovora v skladu z odstavkom 1 in če Komisija 
meni, da nacionalni ukrepi niso v nasprotj u z zakonodajo Unije, se ukrepi, ki jih je 
sprejela prvotna država članica priglasiteljica, štejejo za upravi čene in vsaka država 
članica zagotovi, da se brez odlašanja sp rejmejo omejevalni ukrepi v zvezi z 
zadevnim proizvodom. 
3. Če katera izmed držav članic vloži ugovor v skladu z odstavkom 1 ali če Komisija 
meni, da bi nacionalni ukrepi lahko bili v nasprotju z zakonodajo Unije, se Komisija 
nemudoma za čne posvetovati z zadevnimi gospodarskimi subjekti ter oceni 
nacionalne ukrepe, pri čemer upošteva vse razpoložljive znanstvene ali tehni čne 
dokaze.  
4. Na podlagi rezultatov ocene, opravljene v skladu z odstavkom 3, lahko Komisija z 
izvedbenimi akti odlo či, ali so nacionalni ukrepi upravi čeni in bi podobne ukrepe 
morale sprejeti vse države članice, ki tega še  niso storile. V tem primeru svojo 
odločitev naslovi na zadevne države članice ter o njej nemudoma obvesti vse države 
članice in zadevne gospodarske subjekte.  
5. Če Komisija odlo či, da so nacionalni ukrepi upravi čeni, vsaka država članica brez 
odlašanja sprejme potrebne omejevalne ukrepe. Če Komisija odlo či, da je nacionalni 
ukrep neupravi čen, prvotna država članica priglasiteljica in katera koli druga država 
članica, ki je sprejela p odoben ukrep, umakne ukrep in uradno obvestilo, ki ga je 
poslala v okviru sistema hitre izmenjave informacij v skladu s členom 20. 
6. Kadar se nacionalni ukrep oceni kot upravi čen in se ugotovi, da proizvod ni skladen 
z usklajevalno zakonodajo Unije zaradi pomanjkljivosti v ustreznih harmoniziranih standardih, Komisija obvesti ustrezne evr opske organizacije za standardizacijo in 
lahko vloži ustrezno zahtevo v skladu s členom 11 Uredbe (EU) št. 1025/2012.  
 
SL 23   SL Člen 12 
Ukrepi Unije proti proizvodom, ki  predstavljajo resno tveganje 
1. Kadar je o čitno, da proizvod ali posebna ka tegorija ali skupina proizvodov ob 
uporabi v skladu s predvidenim namenom proizvoda ali pod pogoji, ki se lahko 
razumno predvidijo, predstavlja resno tveg anje, lahko Komisija z izvedbenimi akti 
sprejme vse ustrezne ukrepe glede na resnost položaja, vklju čno z ukrepi o 
prepovedi, za časni prekinitvi ali omejitvi  dajanja na trg ali omogo čanja dostopnosti 
takšnih proizvodov na trgu ali o dolo čitvi posebnih pogojev za nj ihovo trženje, da se 
zagotovi visoka raven var ovanja javnega interesa, če tveganja ni mogo če zadovoljivo 
obvladati z ukrepi, ki jih sprejmejo zadevne države članice, ali s katerim koli drugim 
postopkom, ki je v skladu z zakonodajo Un ije. S temi izvedbenimi akti lahko 
Komisija dolo či ustrezne nadzorne ukrepe , ki jih sprejmejo države članice, da bi tako 
zagotovile njihovo u činkovito izvajanje. 
Izvedbeni akti iz prvega pododstavka se sp rejmejo v skladu s postopkom pregleda iz 
člena 32(2). 
V nujnih in ustrezno utemeljenih primerih, ki se nanašajo na zdravje in varnost oseb 
na splošno, varnost in zdravje pri delu, va rstvo potrošnikov, okolja in javne varnosti 
ter drugih javnih interesov, Komisija sprejm e izvedbene akte s ta kojšnjo veljavnostjo 
v skladu s postopkom iz člena 32(3).  
2. Za proizvode in tveganja v skladu z Uredbo (ES) št. 1907/2006 je odlo čitev, ki jo je 
sprejela Komisija v skladu z odstavkom 1 tega člena, veljavna najve č dve leti in se 
lahko podaljša za dodatno obdobje do dveh let. Taka odlo čitev ne posega v postopke 
iz navedene uredbe. 
3. Za proizvode, za katere je  bilo prepovedano dajanje na  trg Unije ali dostopnost na 
trgu Unije v skladu z ukrepom, sprejetim v skladu z odstavkom 1, je izvoz iz Unije prepovedan, razen če ukrep to izrecno omogo ča. 
4. Vsaka država članica lahko Komisiji predlo ži utemeljeno zahtevo, naj preu či potrebo 
po sprejetju ukrepov iz odstavka 1. 
Člen 13 
Ocena tveganja 
1. Ocena tveganja temelji na razpoložljivih znanstvenih ali tehni čnih dokazih. 
Za proizvode, za katere ve lja Uredba (ES) št. 1907/2006, se ocena tveganja izvede, 
kakor je ustrezno v skladu z ustreznimi deli Priloge I k navedeni uredbi. 
2. V okviru ocene tveganja organi za nadz or trga upoštevajo obseg, v katerem je 
proizvod v skladu z: 
(a) 
vsemi zahtevami iz usklajevalne zakonodaje Unije ali v skladu z njo, ki veljajo 
za proizvod in se nanašajo na potencialno tveganje, ki se preu čuje, pri čemer se 
 
SL 24   SL v celoti upoštevajo poro čila o preizkusih ali certifik ati o skladnosti, ki jih izda 
organ za ugotavljanje skladnosti; 
(b) kadar ni nikakršnih zahtev, dolo čenih v usklajevalni zakonodaji Unije ali v 
skladu z njo, posebnimi pravili o dolo čitvi zdravstvenih in varnostnih zahtev za 
takšne proizvode v na cionalni zakonodaji države članice, v kateri  je proizvod 
dostopen na trgu, pod pogojem, da so takšna  pravila v skladu s pravom Unije;  
(c) vsemi evropskimi standardi, katerih sklic evanja so bila ob javljena v Uradnem 
listu Evropske unije. 
3. Skladnost z merili iz odstavka 2(a), (b) in  (c) pomeni domnevo, da proizvod ustrezno 
varuje javni interes, na katerega se nave dena merila nanašajo. Vendar to organom za 
nadzor trga ne prepre čuje ukrepanja v okviru te ure dbe, kadar obstajajo novi dokazi, 
da proizvod kljub upoštevanju meril in sk ladnosti z njimi predstavlja tveganje. 
4. Možnost doseganja višje stopnje zaš čite javnega interesa in razpoložljivost drugih 
proizvodov, ki predstavljajo manjše tvegan je, nista zadostna razloga za domnevo, da 
proizvod predstavlja tveganje. 
POGLAVJE IV 
Nadzor proizvodov, ki vstopajo v Unijo 
Člen 14 
Pregledi in prekinitev sprostitve 
1. Organi držav članic, pristojni za kontrole proizvodov na zunanjih mejah Unije, imajo 
pooblastila in sredstva, potre bna za ustrezno izvajanje njihovih nalog. Opravljajo 
ustrezno preverjanje dokumentov ter, če je potrebno, fizi čna preverjanja in 
laboratorijske preglede proizvodov, pred en se jih sprosti v prosti promet. 
2. Kadar je za nadzor trga ali kontrole zunanjih meja v državi članici odgovoren ve č kot 
en organ, ti organi med seboj sodelujejo, tako da si izmenjujejo informacije, ki so 
pomembne za njihove naloge. 
3. V skladu s členom 17 organi, ki so pristojni za  kontrole zunanjih meja, prekinejo 
sprostitev proizvoda v prosti promet na trgu Unije, če se med pregledi iz odstavka 1 
pojavi utemeljen razlog za domnevo, da proizvod lahko predstavlja tveganje. 
Kadar se proizvod, ki mora biti skladen z usklajevalno zakonodajo Unije, sprosti v 
prosti promet, je formalna neskladnost z navedeno zakonodajo za organe države 
članice zadosten razlog za domnevo, da pr oizvod lahko predstavlja tveganje v 
katerem koli od naslednjih primerov:  
(a) kadar mu ni priložena dokument acija, ki jo zahteva zakonodaja; 
(b) kadar ni ozna čen v skladu z navedeno zakonodajo;  
 
SL 25   SL (c) kadar nosi oznako CE ali drugo oznako, ki jo zahteva usklajevalna zakonodaja 
Unije, pri čemer je bila oznaka nameš čena na napa čen ali zavajajo č način.  
4. Organi, pristojni za kontrole zunanjih me ja, takoj uradno obvestijo organe za nadzor 
trga o vseh prekinitvah iz odstavka 3. 
5. V primeru pokvarljivih proizvodov organi, pristojni za kontrole zunanjih meja, 
skušajo, če je to mogo če, zagotoviti, da morebitn e zahteve, ki jih dolo čijo v zvezi s 
skladiščenjem proizvodov ali parkiranjem vozil za prevoz, niso nezdružljive s 
hrambo teh proizvodov. 
6. Če imajo organi, pristojni za kontrole zunanjih meja, razlog za domnevo, da 
proizvodi, ki niso prijavlje ni za sprostitev v prosti pr omet, predstavljajo tveganje, 
posredujejo vse ustrezne informacije organom , pristojnim za kontrole zunanjih meja 
v končni namembni državi članici. 
Člen 15 
Sprostitev 
1. Proizvod, katerega sprostitev so organi, pr istojni za kontrole zuna njih meja, prekinili 
v skladu s členom 14, se sprosti, če v roku treh delovnih dni od prekinitve sprostitve 
organi za nadzor trga od navedenih orga nov niso zahtevali, naj ohranijo prekinitev, 
ali če so jih organi za nadzor trga obvestili,  da proizvod ne pred stavlja tveganja, in 
pod pogojem, da so bile izpolnjene vse ostale zahteve in formalnosti, ki se nanašajo na tako sprostitev. 
2. Če organi za nadzor trga ugotovijo, da proiz vod, katerega sprostitev  je bila v skladu z 
drugim pododstavkom odstavka 3 člena 14 prekinjena zaradi formalne neskladnosti, 
dejansko ne predstavlja tveganja, gospodars ki subjekt kljub temu odpravi formalno 
neskladnost, preden se proizvod sprosti. 
3. Skladnost z zahtevami katere koli usklaj evalne zakonodaje Unije, ki se uporabljajo 
za proizvod po njegovi sprostitvi in se nanašajo na morebitno tveganje, ki se 
preučuje, pri čemer se v celoti upoštevajo poro čila o preizkusih ali certifikati o 
skladnosti, ki jih izda organ za ugotavljanje skladnosti, za  organe za nadzor trga 
pomeni, da proizvod ne predstavlja tvegan ja. Vendar pa to navedenim organom ne 
preprečuje, da bi organom, pristojnim  za kontrole zunanjih meja, naro čili, naj 
proizvoda ne sprostijo, kadar obstajajo dok azi, da kljub skladnosti proizvoda ta 
dejansko predstavlja tveganje. 
Člen 16 
Zavrnitev sprostitve 
1. Kadar organi za nadzor trga ugotovijo, da proizvod predstavlja tveganje, naro čijo 
organom, pristojnim za kontrole zunanjih me ja, naj proizvoda ne sprostijo v prosti 
promet ter naj na trgovinskem ra čunu, ki spremlja proizvod, ali na katerem koli 
drugem ustreznem spremnem dokumentu vklju čijo naslednji zaznamek: 
 
SL 26   SL „proizvod predstavlja tveganje – sprostitev v prosti  promet ni dovoljena – Uredba 
(ES) št. XXX/XXXX“. 
2. Kadar se navedeni proizvod naknadno prijav i za carinski postopek, ki ni sprostitev v 
prosti promet, in če organi za nadzor trga temu ne nasprotujejo, se v dokumente, ki 
se uporabljajo v zvezi s tem postopkom, vklju či tudi zaznamek iz odstavka 1, in sicer 
pod pogoji iz odstavka 1. 
3. Organi za nadzor trga ali organi, pristojn i za kontrole zunanjih meja, lahko proizvod, 
ki predstavlja tveganje, uni čijo ali druga če onemogo čijo njegovo uporabo, kadar 
menijo, da je to potrebno in sorazmerno. St roške takšnih ukrepov krije oseba, ki je 
proizvod prijavila za prosti promet. 
4. Organi za nadzor trga zagotovijo organom, pristojnim za kontrole zunanjih meja, 
informacije o kategorijah proizvodov, pri katerih je bilo ugotovljeno tveganje v 
skladu z odstavkom 1.  
5. Za vsak ukrep, sprejet v skladu z odstavkom 1 ali 3, veljajo pravna sredstva, vklju čno 
z uporabo pristojnih nacionalnih sodiš č. 
6. Če organi za nadzor trga sprejmejo ukrepe v skladu z odstavkom 1, lahko zara čunajo 
pristojbine, ki v celoti ali delno po krijejo stroške njihovih dejavnostih, vklju čno s 
preizkušanjem za namene ocene tveganja. 
Člen 17 
Osebni uvoz 
1. Če v Unijo vstopi proizvod, ki ga spremlja in fizi čno poseduje fizi čna oseba, obenem 
pa obstaja podlaga za domnevo, da je proi zvod namenjen osebni uporabi navedene 
osebe, se v skladu s členom 14(3) njegova sprostitev ne prekine, razen če lahko 
uporaba proizvoda ogrozi zdravje in življenje ljudi, ži vali ali rastlin. 
2. Šteje se, da je proizvod namenjen za osebno uporabo fizi čne osebe, ki ga prinese v 
Unijo, če je proizvod priložnostne na rave in namenjen izklju čno za uporabo s strani 
te osebe ali njene družine ter zaradi svoje narave ali koli čine ne kaže nobenega 
komercialnega namena.  
Člen 18 
Ocena Unije za proizvode, ki vstopajo v Unijo in za katere velja uskladitvena 
zakonodaja 
1. V 60 dneh od sporo čila Komisije državam članicam v skladu s členom 20(4) o 
kakršni koli zavrnitvi sprostitve proizvoda v prosti promet s stra ni prvotne države 
članice priglasiteljice lahko katera koli država članica tej zavrnitvi nasprotuje, kadar 
se nanaša na proizvod, za katerega ve lja usklajevalna zakonodaja Unije. Država 
članica navede svoje razloge za ugovor, razkr ije morebitne razlik e v oceni tveganja, 
ki ga predstavlja proizvod, ter navede vse posebne okoliš čine in dodatne informacije, 
ki se nanašajo na zadevni proizvod.  
 
SL 27   SL 2. Če nobena država članica ne vloži ugovora v skladu z odstavkom 1 in če Komisija 
meni, da nacionalni ukrepi niso v nasprotj u z zakonodajo Unije, se zavrnitev s strani 
prvotne države članice priglasiteljice šteje za upravi čeno in vsaka država članica 
zagotovi, da se brez odlašanja sprejmejo omejevalni ukrepi v zvezi z zadevnim proizvodom. 
3. Če katera izmed držav članic vloži ugovor v skladu z odstavkom 1 ali če Komisija 
meni, da bi zavrnitev lahko bila v na sprotju z zakonodajo Unije, se Komisija 
nemudoma za čne posvetovati z zadevnimi gospoda rskimi subjekti ter zavrnitev 
oceni, pri čemer upošteva vse razpolož ljive znanstve ne ali tehni čne dokaze.  
4. Na podlagi rezultatov ocene, opravljene v skladu z odstavkom 3, lahko Komisija z 
izvedbenimi akti odlo či, ali je zavrnitev upravi čena in bi podoben ukrep morale 
sprejeti vse države članice, ki tega še niso stor ile. V tem primeru svojo odlo čitev 
naslovi na zadevne države članice ter o njej nem udoma obvesti vse države članice in 
zadevne gospodarske subjekte.  
5. Če Komisija odlo či, da je zavrnitev upravi čena, vsaka država članica brez odlašanja 
sprejme potrebne omejevalne ukrepe. Če Komisija odlo či, da zavrnitev ni 
utemeljena, prvotna država članica priglasiteljica in vse druge države članice, ki so 
sprejele podoben ukrep, umaknejo zavrnitev in uradno obvestilo, poslano prek sistema RAPEX v skladu s členom 20. 
6. Kadar se zavrnitev oceni kot upravi čena in se ugotovi, da proizvod ni skladen z 
usklajevalno zakonodajo Unije zaradi poma njkljivosti v ustreznih harmoniziranih 
standardih, Komisija obvesti ustrezne evr opske organizacije za standardizacijo in 
lahko vloži ustrezno zahtevo v skladu s členom 11 Uredbe (EU) št. 1025/2012. 
POGLAVJE V 
Izmenjava informacij 
Člen 19 
Sistem Unije za hitro iz menjavo informacij – RAPEX 
1. Komisija vzdržuje sistem za hitro izmenjavo informacij (RAPEX). Države članice 
uporabljajo sistem RAPEX za izmenjavo informacij o proi zvodih, ki predstavljajo 
tveganje v skladu s to uredbo. 
2. Vsaka država članica dolo či enotno kontaktno to čko za RAPEX.  
3. Komisija lahko z izvedbenimi akti dolo či načine in postopke za izmenjavo informacij 
prek sistema RAPEX. Navedeni izvedbeni  akti se sprejmejo v skladu s postopkom 
pregleda iz člena 32(2). 
4. Sodelovanje v sistemu RAPEX je odprto za države prosilke, tretje države ali 
mednarodne organizacije v okviru sporazumov med Unijo in temi državami ali organizacijami ter v skladu s temi sporazumi. Vsi takšni sporazumi temeljijo na 
 
SL 28   SL vzajemnosti in vklju čujejo dolo čbe o zaupnosti, ki ustrezajo tistim, ki se uporabljajo 
v Uniji. 
Člen 20 
Obvestila prek sistema RAPEX v zvezi s proizvodi, ki predstavljajo tveganje 
1. Kontaktne to čke sistema RAPEX Komisiji takoj uradno sporo čijo podatke v zvezi z: 
(a) vsemi korektivnimi ukrepi, ki jih sprejmejo gospodarski subjekti v skladu s 
členom 9(3); 
(b) vsemi ukrepi, ki jih sprejmejo organi za nadzor trga v skladu s členom 10(1) ali 
(4), razen če gre za proizvod, ki je predmet obvestila v skladu s to čko (a);  
(c) vsemi zavrnitvami sprostitve proizvoda v prosti promet v skladu s členom 16. 
Prvi pododstavek se ne uporablj a, kadar ima kontaktna to čka sistema RAPEX razlog 
za domnevo, da u činki tveganja, ki ga predstavlja  proizvod, ne presegajo ozemlja 
njene države članice.  
Kontaktna to čka sistema RAPEX Komisijo ta koj obvesti o vseh ustreznih 
posodobitvah, spremembah ali umikih kor ektivnih ukrepov iz prvega pododstavka. 
2. Informacije, predložene v skladu z odstavkom 1, vklju čujejo vse razpoložljive 
podrobne podatke, ki se nana šajo na tveganje, in vsaj naslednje informacije: 
(a) naravo in raven tveganja, vklju čno s povzetkom rezultat ov ocene tveganja; 
(b) naravo kakršne koli neskladnosti z usklajevalno zakonodajo Unije; 
(c) podatke, potrebne za iden tifikacijo proizvoda; 
(d) poreklo in dobavno verigo proizvoda;  
(e) datum, na katerega je bil sprejet ukrep ali korektivni ukrep, in trajanje ukrepa; 
(f) naravo sprejetega ukrepa ali korektivnega ukrepa in ali je bilo sprejetje ukrepa 
prostovoljno, odobreno ali zahtevano;  
(g) ali je bila gospodarskemu subjek tu dana možnost za zaslišanje. 
Informacije iz prvega pododstavka se sporo čijo z uporabo standardnih obrazcev za 
obveščanje, ki jih Komisija da na voljo v sistemu RAPEX. 
3. Kadar se obvestilo nanaša na proizvod, za ka terega je bilo ugot ovljeno, da ni skladen 
z usklajevalno zakonodajo Unije, se v predlo ženih informacijah na vede tudi, ali je 
neskladnost posledica: 
(a) neizpolnjevanja zahtev iz veljavne zakonodaje; 
 
SL 29   SL (b) pomanjkljivosti v harmoniziranih standardih iz navedene zakonodaje, ki 
ustvarjajo domnevo o skladnosti s temi zahtevami. 
Kadar se ukrep ali korektivni  ukrep iz odstavka 1 nanaša na proizvod, za katerega je 
priglašeni organ opravil ugotavljanje skladnos ti, organi za nadzor trga zagotovijo, da 
je ustrezni priglašeni organ obveš čen o sprejetih korekti vnih ali drugih ukrepih. 
4. Ko Komisija prejme obvestil o, ga posreduje drugim državam članicam. Če obvestilo 
ne izpolnjuje zahtev iz odstavkov 1, 2 in 3, ga lahko Komisija za časno ustavi. 
5. Države članice takoj obvestijo Komisijo o uk repih, sprejetih po prejemu uradnega 
obvestila, in zagotovijo vse dodatne informacije, vklju čno z rezultati vseh 
opravljenih preizkusov oziroma analiz ali morebitnimi razlikami v stališ čih. 
Komisija te informacije takoj posreduje drugim državam članicam. 
Člen 21 
Informacijski in komunikacijs ki sistem za nadzor trga 
1. Komisija vzdržuje informacijski in komuni kacijski sistem za nadzor trga (ICSMS) za 
zbiranje in strukturirano shranjevanje informacij o vprašanjih v zvezi z nadzorom 
trga, zlasti informacij o: 
(a) organih za nadzor trga in podro čjih, za katera so pristojni; 
(b) programih za nadzor trga; 
(c) spremljanju, reviziji in ocen jevanju dejavnosti nadzora trga; 
(d) pritožbah ali poro čilih o zadevah, povezanih s tv eganji, ki izhajajo iz 
proizvodov;  
(e) vseh neskladnostih z usklajevalno zakonodajo Unije, razen ukrepov ali 
korektivnih ukrepov, uradno sporo čenih prek sistema RAPEX v skladu s 
členom 20; 
(f) vseh ugovorih s strani držav članic v skladu s členom 11(1) ali 18( 1) in njihovo 
spremljanje. 
Sistem ICSMS vsebuje evidenco sklicevan ja na uradna obvest ila o ukrepih ali 
korektivnih ukrepih, poslana pr ek sistema RAPEX v skladu s členom 20.  
Sistem ICSMS je za uporabo, kadar je to potrebno ali primerno, lahko na voljo tudi 
organom, pristojnim za kontrole na zunanjih mejah. 
2. Za namene odstavka 1 države članice v sistem ICSMS vnesejo vse informacije, ki jih 
imajo na razpolago in ki niso že priglašene v skladu s členom 20, o proizvodih, ki 
predstavljajo tveganje, zlasti v zvezi z identifikacijo tveganj, rezultati opravljenih preizkusov, sprejetimi omejevalnimi ukrepi, stiki z zadevnimi gospodarskimi 
subjekti in utemeljitvijo za ukrepanje ali neukrepanje. 
 
SL 30   SL 3. Organi za nadzor trga uporablj ajo in priznavajo  veljavnost poro čil o preizkusih, ki jih 
pripravijo njihovi kol egi v drugih državah članicah ali so namenjena navedenim 
kolegom in ki so vnesena v sistem ICSMS. 
Člen 22 
Mednarodna izmenjava zaupnih informacij 
Komisija in države članice lahko izmenjujejo zaupne informacije, vklju čno z informacijami, 
izmenjanimi prek sistema RAPEX, z regulati vnimi organi tretje države ali mednarodne 
organizacije, s katerimi sta Komisija in država članica ali skupina držav članic sklenili 
dvostranske ali ve čstranske dogovore o zaupnosti, ki temeljijo na vzajemnosti. 
POGLAVJE VI 
Sodelovanje  
Člen 23 
Medsebojna pomo č 
1. Treba je vzpostaviti u činkovito sodelovanje in izmenj avo informacij med organi za 
nadzor trga v državah članicah, med razli čnimi organi v vsaki državi članici ter med 
organi za nadzor trga in Ko misijo ter ustreznimi agencijami Unije o programih za 
nadzor trga in o vseh vprašanjih, ki zade vajo proizvode, ki predstavljajo tveganje. 
2. Organi za nadzor trga po prejemu ustrezn o utemeljene zahteve od organa za nadzor 
trga v drugi državi članici zagotovijo vse ustrezne informacije ali dokumentacijo in 
opravijo preglede, inšpekcije ali preiskav e ter organu, ki je zahtevo poslal, poro čajo o 
njih in o vseh nadaljnjih sprejetih ukrepih. 
Informacije, dokumentacija in poro čanje iz prvega pododstavka se uporabljajo samo 
v zvezi z zadevo, na katero se je zahteva na našala, ter se posredujejo karseda hitro, in 
sicer prek elektronskih sredstev.  
Člen 24 
Sodelovanje s pristojnimi organi tretjih držav 
1. Organi za nadzor trga lahko sodelujejo s pr istojnimi organi iz tretjih držav, da bi 
izmenjavali informacije in tehni čno pomoč, spodbudili in poenostavili dostop do 
sistemov Unije za izmenjavo informacij, vklju čno s sistemom RAPEX v skladu s 
členom 19(4), ter spodbudili dejavnosti, povezane z ugotavljanjem skladnosti in 
nadzorom trga. 
2. Sodelovanje s pristojnimi organi iz tret jih držav ima med drugim obliko dejavnosti iz 
člena 27. Države članice zagotovijo, da njihovi pristojni organi sodelujejo pri 
navedenih dejavnostih. 
 
SL 31   SL Člen 25 
Evropski forum za nadzor trga 
1. Ustanovi se evropski foru m za nadzor trga (EMSF).  
2. Na sre čanjih EMSF vsako državo članico zastopa oseba ali osebe, ki jih izberejo 
države članice in ki imajo posebno znanje in izkušnje, zahtevane v skladu z dnevnim 
redom zadevnega sre čanja. 
3. EMSF se sestaja v rednih časovnih intervalih in, kadar je to potrebno, na zahtevo 
Komisije ali držav članic. 
4. ESMF si po svojih najboljših mo čeh prizadeva dose či soglasje. Če soglasja ni 
mogoče doseči, lahko EMSF svoje stališ če sprejme z navadno ve čino svojih članov. 
Člani lahko zaprosijo, da se njihova mnenja in razlogi, na katerih ta temeljijo, uradno 
zabeležijo. 
5. EMSF lahko povabi strokovnjake in ostale tretje osebe, da se udeležijo sre čanj ali 
predložijo svoje pisne prispevke. 
6. EMSF lahko ustanovi stalne ali za časne podskupine, ki vklju čujejo skupine za 
upravno sodelovanje za nadzor trga, vzpos tavljene za izvajanje usklajevalne 
zakonodaje Unije. Organizacije, ki zastopajo interese industrije, malih in srednje 
velikih podjetij, potrošnikov, la boratorijev in organov za ug otavljanje skladnosti na 
ravni Unije, so lahko povabljene k sodelova nju v takih podskupinah kot opazovalci.  
7. EMSF sprejme svoj poslovnik, ki za čne veljati po prejemu pozitivnega mnenja 
Komisije. 
8. EMSF sodeluje v forumu za izmenjavo in formacij o izvrševanju, vzpostavljenem z 
Uredbo (ES) št. 1907/2006.  
Člen 26 
Podpora Komisije in izvršni sekretariat 
1. Komisija podpira sodelovanje med organi  za nadzor trga. Sodeluje na sre čanjih 
EMSF in njegovih podskupin. 
2. Pri opravlja nju nalog iz člena 27 EMSF pomaga izvršilni sekretariat, ki EMSF in 
njegovim podskupinam zagotavlja tehni čno in logisti čno podporo.  
Člen 27 
Naloge EMSF 
EMSF opravlja naslednje naloge: 
 
SL 32   SL (a) omogočanje izmenjave informacij o proizv odih, ki predstavljajo tveganje, 
oceni tveganja, preizkusnih metodah in rezultatih, nedavnem znanstvenem razvoju in drugih vidikih, ki so pomembni za dejavnosti nadzora; 
(b) usklajevanje priprave ter iz vajanja splošnih in sektor skih programov za nadzor 
trga iz člena 7; 
(c) organizacija skupnega nadzora trga in skupnih preizkusnih projektov; 
(d) izmenjava izkušenj in najboljših praks; 
(e) organizacija programov usposabljanja in izmenjav za državne uradnike; 
(f) pomoč pri spremljanju dejavnosti, kot je opisano v členu 4(3); 
(g) organizacija informativnih kampanj in programov skupnih obiskov; 
(h) izboljševanje sodelovanja na ravni Unije na podro čju sledenja, umika in 
odpoklica proizvodov, ki pred stavljajo tveganje;  
(i) zagotavljanje neoviranega dostopa do informacij o varnosti proizvoda ter 
prejemanja in izmenjave teh informacij, ki jih zbirajo orga ni za nadzor trga, 
vključno z informacijami o pritožbah in nesre čah, poročili o poškodbah ter 
preiskavami in rezultati preizkusov; 
(j) prispevanje k razvoju navodil za zagotovitev u činkovitega in enotnega 
izvajanja te uredbe, pri čemer se ustrezno upoštevaj o interesi podjetij, zlasti 
malih in srednje velikih podjetij, in drugih zainteresiranih strani; 
(k) svetovanje in pomo č Komisiji na njeno zahtevo pri njeni oceni katerega koli 
vprašanja, povezanega z izvajanjem te uredbe; 
(l) prispevanje k enotnim upr avnim praksam glede nadzora trga v državah 
članicah. 
Člen 28 
Referenčni laboratoriji Evropske unije 
1. Za posebne proizvode ali kategorijo a li skupino proizvodov oziroma za posebna 
tveganja, povezana s kategorijo ali skupino proizvodov, lahko Komisija z 
izvedbenimi akti imenuje referen čne laboratorije Unije, ki izpolnjujejo merila iz 
odstavka 2.  
2. Vsak referen čni laboratorij Unije mora izpolnjevati naslednje pogoje: 
(a) 
imeti mora ustrezno kvalificirano os ebje z ustrezno usposobljenostjo na 
področju analiznih tehnik, ki se uporabljajo na njihovem podro čju pristojnosti, 
in ustrezno znanje o standardih in praksah; 
(b) imeti mora opremo in referen čni material, ki sta po trebna za opravljanje 
dodeljenih nalog; 
 
SL 33   SL (c) delovati morajo v javnem interesu  ter nepristransko in neodvisno; 
(d) zagotoviti morajo, da osebje spoštuje zaupnost nekaterih zad ev, rezultatov ali 
sporočil. 
3. Referen čni laboratoriji Unije imajo na obmo čju imenovanja, kadar je to primerno, 
naslednje naloge: 
(a) izvajanje preizkusov proizvodov v zvezi  z dejavnostmi nadzora trga in 
preiskavami; 
(b) prispevanje k reševanju sporov med organi držav članic, gospodarskimi 
subjekti in organi za ugotavljanje skladnosti; 
(c) zagotavljanje neodvisnih tehni čnih ali znanstvenih nasvetov Komisiji in 
državam članicam; 
(d) razvijanje novih tehnik in metod analize; 
(e) razširjanje informacij in usposabljanje. 
POGLAVJE VII 
Financiranje 
Člen 29 
Financiranje dejavnosti 
1. Unija lahko financira naslednje de javnosti, povezane z uporabo te uredbe: 
(a) pripravo in posodabljanje prispe vkov za smernice o nadzoru trga; 
(b) dajanje Komisiji na voljo tehni čno ali znanstveno strokovno znanje za pomo č 
pri njenem izvajanju upravnega sodel ovanja pri nadzoru trga in postopkih 
ocenjevanja Unije iz členov 11 in 18; 
(c) opravljanje pripravljalnih ali dodatnih  del v zvezi z izvajanjem dejavnosti 
nadzora trga, povezanih z uporabo zakonodaje Unije, kot so študije, programi, ocene, smernice, primerjalne analize, vzajemni skupni obiski, raziskovalno 
delo, razvoj in vzdrževanje podat kovnih zbirk, dejavnosti usposabljanja, 
laboratorijsko delo, preskusi strokovnosti,  medlaboratorijska testiranja in 
ugotavljanja skladnosti, ter evropskih kampanj za nadzor trga in podobnih 
dejavnosti; 
(d) dejavnosti, ki se izvajajo v okviru programov tehni čne pomoči, sodelovanja s 
tretjimi državami ter spodbujanja in kr epitve evropskih politik ter sistemov 
nadzora trga med zainteresiranimi stra nmi na evropski in mednarodni ravni; 
 
SL 34   SL (e) uspešno sodelovanje med orga ni za nadzor trga ter tehni čno in logisti čno 
podporo izvršilnega sekretariata  EMFS in njegovih podskupin. 
2. Finan čna pomoč Unije za dejavnosti iz te uredbe se izvaja v skladu z Uredbo (EU, 
Euratom) št. 966/2012, bodisi neposredno bodisi posredno s prenosom nalog za 
izvrševanje prora čuna na subjekte iz člena 58(1)(c) Uredbe (EU, Euratom) 
št. 966/2012. 
3. Prora čunska sredstva, odobrena za deja vnosti iz te uredbe, prora čunski organ dolo či 
letno v mejah veljavnega finan čnega okvira. 
4. S sredstvi, ki jih je prora čunski organ odobril za financir anje dejavnosti nadzora trga 
se lahko krijejo tudi odhodki za  pripravo, spremljanje, preg lede, revizije in ocene, 
potrebne za upravljanje dejavnosti v skladu s to uredbo, in doseganje njihovih ciljev; 
zlasti študije, sre čanja strokovnjakov, informacijske in komunikacijske dejavnosti, 
vključno z institucionalnim komuniciranjem o politi čnih prednostnih nalogah Unije, 
v kolikor zadevajo splošne cilje dejavnosti nadzora trga, odhodkov, povezanih z omrežji informacijske tehnologije, ki se osredoto čajo na obdelavo in izmenjavo 
podatkov, skupaj z vsemi drugimi odhodki za tehni čno in upravno pomo č, ki jih je 
imela Komisija z upravljanjem dejavnosti v skladu s to uredbo. 
5. Komisija oceni pomembnost dejavnosti nadzor a trga, ki jih Unija financira, glede na 
zahteve politik in zakonodaje Unije ter obvesti Evropski parlament in Svet o rezultatu te ocene [pet let od datuma za četku uporabe], nato pa vsakih pet let. 
Člen 30 
Zaščita finančnih interesov Unije 
1. Komisija sprejme ustrezne ukrepe, s kate rimi zagotovi, da se pri izvajanju ukrepov, 
financiranih v skladu s to uredbo, zaš čitijo finan čni interesi Unije, in sicer s 
preventivnimi ukrepi proti goljufijam, kor upciji ali drugim protipravnim ravnanjem, 
z učinkovitimi pregledi in, če se ugotovijo nepravilnosti , z izterjavo nepravilno 
izplačanih zneskov ter, kadar je to primerno, z u činkovitimi, sorazmernimi in 
odvračilnimi kaznimi.  
2. Komisija ali njeni predstavniki in Ra čunsko sodiš
če so pooblaš čeni za izvajanje 
revizij na podlagi dokumenta cije ali pregledov na kraju samem pri vseh upravi čencih 
do donacij, izvajalcih in podizv ajalcih ter drugih tretjih os ebah, ki so od Unije prejele 
finančna sredstva v skladu s to uredbo. 
3. Evropski urad za boj pro ti goljufijam (OLAF) lahko v sk ladu s postopki iz Uredbe 
Sveta (Euratom, ES) št. 2185/9641na kraju samem izvede preglede in inšpekcije pri 
gospodarskih subjektih, ki ji h tako financiranje neposre dno ali posredno zadeva, da 
bi ugotovil, ali je v povezavi s sporazumom ali sklepom o donaciji ali pogodbo o financiranju s strani Unije prišlo do go ljufije, korupcije ali katerega koli drugega 
protipravnega ravnanj a, ki škodi finan čnim interesom Unije. 
                                                
 
41 UL L 292, 14.11.1996, str. 2. 
 
SL 35   SL 4. Ne glede na prvi in drugi odstavek se v sporazumih o sodelovanju s tretjimi državami 
in mednarodnimi organizacijami, sporazumih in sklepih o donacijah ter pogodbah, ki izhajajo iz izvajanja te uredbe, Komisija, Ra čunsko sodiš če in OLAF izrecno 
pooblastijo za izvajanje revizij, preg ledov na kraju samem in inšpekcij. 
POGLAVJE VIII 
Končne določbe 
Člen 31 
Kazni 
Države članice sprejmejo pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve dolo čb te uredbe, ki 
nalagajo obveznosti gospodarskim subjektom, in za kršitve dolo čb usklajevalne zakonodaje 
Unije za proizvode, ki jih zajema ta uredba, ki  nalagajo obveznosti gospodarskim subjektom, 
če ta zakonodaja kazni ne dolo ča, ter sprejmejo vse ukrepe, po trebne za zagotovitev njihovega 
izvajanja. Dolo čene kazni morajo biti u činkovite, sorazmerne in odvra čilne. Države članice 
obvestijo Komisijo o navedenih dolo čbah najpozneje [ vstaviti datum - 3 mesece pred 
začetkom uporabe te uredbe ], takoj pa jo obvestijo o vseh nadaljnjih spremembah navedenih 
določb. 
Pri določanju kazni iz prvega pododstavka se upošte va velikost podjetja in zlasti položaj 
malih in srednje velikih podjetij. Kazni so lahko strožje, če je zadevni gospodarski subjekt v 
preteklosti že podobno kršil dolo čbe, za resne kršitve pa lahko vklju čujejo kazenske sankcije. 
Člen 32 
Postopek v odboru 
1. Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor  v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011. 
2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011. 
3. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 8 Uredbe (EU) št. 182/2011 v 
povezavi s členom 5 Uredbe. 
Člen 33 
Ocena 
Najpozneje [pet] let po za četku uporabe Uredbe, Komisija oceni njeno uporabo ter 
Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poro čilo o oceni.  V poročilu se oceni, ali je Uredba 
dosegla cilje, zlasti glede zagotavljanja u činkovitejšega in uspešnej šega izvajanja pravil o 
varnosti proizvodov in usklajev alne zakonodaje Unije, izboljšanj a sodelovanja med organi za 
nadzor trga, krepitve nadzora proizvodov, ki vstopajo v Unijo, in boljšega varovanja zdravja 
in varnosti oseb na splošno, zdravja in var nosti pri delu, varstva potrošnikov, varstva okolja, 
 
SL 36   SL javne varnosti ter drugih javnih in teresov, ob upoštevanju njenega u činka na podjetja, zlasti 
mala in srednje velika podjetja.  
Člen 34 
Spremembe 
1. Črtajo se naslednje dolo čbe: 
(a)  člen 18 Direktive 2011/65/EU;  
(b) člen 7 Direktive Sveta 89/686/EGS;  
(c)  odstavka 2 in 3 člena 7 ter člen 8 Direktive 93/15/EGS;  
(d) člen 7 Direktive 94/9/ES;  
(e) člen 7, odstavek 4 člena 10 in člen 11 Direktive 94/25/ES;  
(f) člen 7 in člen 11 Direktive 95/16/ES; 
(g)  člen 8, člen 16 in člen 18 Direktive 97/23/ES;  
(h)  člen 9 Direktive 1999/5/ES;  
(i) člen 14, člen 15 in člen 19 Direktive 2000/9/ES;  
(j) člen 5 Direktive 2000/14/ES; 
(k) odstavka 2 in 3 člena 6 ter členi 8, 9, 10, 11, 12 in 13 Direktive 2001/95/ES ter 
Priloga II k navedeni direktivi; 
(l)  člen 10 in člen 11 Direktive 2004/108/ES;  
(m) odstavka 3 in 4 člena 4 ter členi 11, 17 in 20 Direktive 2006/42/ES;  
(n)  člen 9 Direktive 2006/95/ES;  
(o)  odstavka 5 in 6 člena 14 ter členi 15, 16 in 17 Direktive 2007/23/ES;  
(p) odstavek 5 člena 13 in člen 14 Direktive 2008/57/ES;  
(q)  člen 39, člen 40 in členi 42 do 45 Direktive 2009/48/ES;  
(r) členi 7, 15 in 17 Direktive 2009/105/ES;  
(s) členi 7, 11 in 12 Direktive 2009/142/ES;  
(t) členi 56 do 59 Uredbe (EU) št. 305/2011.  
2. To čka (a) člena 3(2) Uredbe (ES) št. 764/ 2008 se nadomesti z naslednjim:  
„(a) člen 10 Uredbe (EU) št. […] [o  nadzoru trga proizvodov];“ 
 
SL 37   SL 3. Uredba (ES) št. 765/2008 se spremeni: 
(a)  odstavka 2 in 3 člena 1, to čke 14, 15, 17, 18 in 19 člena 2, poglavje III in 
člen 32(1)(e) Uredbe (ES) št. 765/2008 se črtajo; 
(b) naslov Uredbe (ES) št. 765/2008 se nadomesti z naslednjim: 
„Uredba (ES) št. 765/2008 Evropskega pa rlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 
o določitvi zahtev za akreditacijo or ganov za ugotavljanje skladnosti in 
splošnih na čelih o oznaki CE ter razvelja vitvi Uredbe (EGS) št. 339/93.“ 
Sklicevanja na dolo čbe členov 15 do 29 Uredbe (ES) št. 765/2008 se štejejo za sklicevanja na 
to uredbo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge. 
Člen 35 
Prehodne dolo čbe 
Postopke, ki potekajo na nacionalni ravni a li ravni Unije na podlagi katere koli dolo čbe iz 
člena 34 te Uredbe ali členov 6 do 9 Direktive 2001/95/ES, še naprej urejajo navedene 
določbe. 
Člen 36 
Začetek veljavnosti 
Ta uredba za čne veljati [ vstaviti datum – istega dne kot Uredba (EU) št. […/…] [o varnosti 
potrošniških proizvodov ]. 
Uporablja se od 1. januarja 2015. Ta uredba je zavezujo ča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. 
V Bruslju, 
Za Evropski parlament Za Svet 
Predsednik Predsednik 
 
SL 38   SL PRILOGA  
Korelacijska tabela 
Uredba (ES) št. 765/2008  Ta uredba  
Člen 15(1), (2) in (5) Člen 2 
Člen 15(3) – 
Člen 15(4) Člen 3(1) 
Člen 16(1) Člen 4(1) 
Člen 16(2) Člen 4(2) v povezavi s členom 3(12), 
člen 17(1) in člen 26(5) 
Člen 16(3) – 
Člen 16(4) –  
Člen 17(1) Člen 5(4) 
Člen 17(2) Člen 26(1) 
Člen 18(1) Člen 5(3) 
Člen 18(2) Člen 6(6) 
Člen 18(3) Člen 5(2) 
Člen 18(4) Člen 6(4) 
Člen 18(5) in (6) Člen 4(3), člen 6(7), (8) in (9) ter člen 26(2) 
Prvi pododstavek člena 19(1) Člen 6(1) 
Drugi pododstavek člena 19(1) Člen 6(5) in člen 7 
Tretji pododstavek člena 19(1) Drugi pododstavek člena 8(1) 
Člen 19(2) Člen 6(2) 
Člen 19(3) Člen 9(5)(a) 
Člen 19(4) Člen 6(3) 
Člen 19(5) Člen 26(5) in člen 27 
Člen 20(1) Člen 9(4) in člen 18(1)(b) 
Člen 20(2)  Člen 12 
 
SL 39   SL Člen 21 Člen 6(4) in člen 9 
Člen 22(1), (2) in (3) Člen 18(1) in (2) 
Člen 22(4) Člen 17 
Člen 23(1) in (2) Člen 19 
Člen 23(3) Člen 27 
Člen 24(1) in (2) Člen 20 
Člen 24(3) Člen 19(1) 
Člen 24(4) Člen 18(2) in člen 19(2) 
Člen 25 Členi 22 do 24 
Člen 26 Člen 21 
Člen 27 Člen 13 
Člen 28 Člen 14 
Člen 29 Člen 15 
 
 
SL 40   SL OCENA FINAN ČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA  
1. OKVIR  PREDLOGA/POBUDE   
1.1. Naslov predloga/pobude  1.2. Zadevna podro čja v strukturi ABM/ABB 
1.3. Vrsta predloga/pobude  1.4. Cilji  1.5. Utemeljitev predloga/pobude  1.6. Trajanje ukrepa in finan čnih posledic  
1.7. Na črtovani na čini upravljanja  
2. UKREPI
 UPRAVLJANJA   
2.1. Pravila o spremljanju in poro čanju  
2.2. Upravljavski in kontrolni sistem  
2.3. Ukrepi za prepre čevanje goljufij in nepravilnosti  
3. OCENA  FINANČNIH  POSLEDIC  PREDLOGA/POBUDE   
3.1. Zadevni razdelki ve čletnega finan čnega okvira in odhodkovne prora čunske 
vrstice  
3.2. Ocenjene posledice za odhodke  
3.2.1. Povzetek ocenjenih posledic za odhodke  
3.2.2. Ocenjene posledice za odobritve za poslovanje  
3.2.3. Ocenjene posledice za odobritve za upravne zadeve 3.2.4. Skladnost z veljavnim ve čletnim finan čnim okvirom 
3.2.5. Udeležba tretjih oseb pri financiranju  
3.3. Ocenjene posledice za prihodke
 
SL 41   SL OCENA FINAN ČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA  
1. OKVIR  PREDLOGA/POBUDE   
1.1. Naslov predloga/pobude  
Predlog Uredbe Evropskega parlamenta  in Sveta o nadzoru trga proizvodov 
1.2. Zadevna podro čja v strukturi ABM/ABB42  
Naslov 2 – Podjetništvo – P oglavje 02 03: Notranji trg bl aga in sektorske politike 
Naslov 17 – Zdravje in varstvo potrošnikov – Poglavje 17 02: Potrošniška politika 
1.3. Vrsta predloga/pobude  
Predlog/pobuda se nanaša na podaljšanje obstoje čega ukrepa .  
1.4. Cilji 
1.4.1. Ve čletni strateški cilji Komisije, ki na j bi bili doseženi s predlogom/pobudo  
Notranji trg blaga in sektorske politike: izboljšati delovanje enotnega trga in dose či 
visoke ravni varstva potrošnikov, drugi h uporabnikov proizvodov in drugih javnih 
interesov. 
Varnost in državljanstvo – potrošniška politika.  
1.4.2. Posamezni cilji in zadevne de javnosti v strukturi ABM/ABB  
Posamezni cilj GD ENTR : redno spremljati obstoje či pravni red na podro čju 
notranjega trga in predlaga ti nove zakonodajne ali nezakonoda jne ukrepe, kadar je to 
primerno. 
Posamezni cilj GD SANCO : utrditi in pove čati varnost proizvodov z u činkovitim 
nadzorom trga po vsej Uniji. 
                                                 
42 ABM: upravljanje po dejavnos tih – ABB: oblikovanje prora čuna po dejavnostih. 
 
SL 42   SL 1.4.3. Pri čakovani rezultati in posledice 
Navedite, kakšne posledice naj bi imela(-a) predlog/pobuda za upravi čence/ciljne skupine. 
Pričakovani rezultat te pobude je izboljšati okvir za nadzor trga, ki je v Uniji še 
vedno razdrobljen. Ta predlog združuje dolo čbe Uredbe 765/2008/ES in Direktive o 
splošni varnosti proizvodov glede nadzora trga v en sam zakonodajni akt, ki zajema 
proizvode iz usklajenih in neusklajenih podro čij pravnega reda, ne glede na to, ali jih 
uporabljajo oziroma bi jih lahko uporablj ali potrošniki ali poklicni uporabniki.
 Ta predlog bo vplival na gospodarske subj ekte in nacionalne organe, ki bodo bolje 
obveščeni o svojih obveznosti glede ukrepov za nadzor trga. 
 Predlog bo tudi okrepil varstvo potro šnikov in drugih uporabnikov proizvodov, z 
učinkovitejšim izvrševanjem zahtev, povezanih s proizvodi. 
1.4.4. Kazalniki rezultatov in posledic  
Navedite, s katerimi kazalniki se bo spremljalo izvajanje predloga/pobude. 
- Število obvestil o nevarnih proizvodih  v informacijskem sistemu GRAS-RAPEX;  
- % obvestil RAPEX, ki imajo za posle dico vsaj en odziv (drugih držav članic); 
- Razmerje med številom odzivov in štev ilom obvestil (resna tveganja) –  
- Obseg in kakovost podatkov, izmenjanih v splošnem sistemu informacijske 
podpore (ICSMS); 
- Število skupnih ukrepov za nadzor  trga in njihovi rezultati;  
- Delitev dela in virov; 
- Kazalniki izvrševanja zahtev glede varnosti proizvodov (prora čun, inšpekcijski 
pregledi, laboratorijski testi, sprejeti ukrepi itd.) 
1.5. Utemeljitev predloga/pobude  
1.5.1. Potrebe, ki jih je treba zadovoljiti kratkoro čno ali dolgoro čno  
Splošni cilj te pobude je izboljšati delovanje not ranjega trga in dose či visoko raven 
zaščite potrošnikov, drugih uporabnikov proi zvodov in drugih javnih interesov z 
zmanjšanjem števila nevarnih ali neskladnih proizvodov na trgu. 
1.5.2. Dodana vrednost ukrepanja EU 
Kljub obstoju enotnega trga EU so za iz vrševanje zahtev glede varnosti proizvodov 
odgovorne države članice. Zaradi obstoje čih razlik med nacionalnimi ureditvami 
nadzora trga v državah članicah in medsebojne poveza nosti nacionalnih organov za 
nadzor trga, so težave še vedno prisotne. EU ima pravico do ukrepanja na podlagi 
člena 114 PDEU, da se zagotovi pravilno de lovanje enotnega tr ga za potrošniške 
proizvode in pove čanje učinkovitosti čezmejnega nadzora trga. Člen 169(1) PDEU 
 
SL 43   SL dopolnjuje to pravico do ukrepanja. Za spodbujanje interesov potrošnikov in 
zagotavljanje visoke ravni varstva potrošnikov ta člen določa, da Unija med drugim 
prispeva k varovanju zdravja, varnosti in ekonomskih intere sov potrošnikov. Vendar 
pa zaradi skladnosti z na čelom subsidiarnosti ta predlo g ne vpliva na pristojnost 
držav članic, da izvedejo postopke in ukrepe v zvezi z dolo čenimi proizvodi, ki 
pomenijo tveganje.  
1.5.3. Spoznanja iz podobnih izku šenj v preteklosti 
Čeprav je EU vzpostavila enot ni trg, prosti pret ok blaga pa je na jbolj razvita in 
najbolj uveljavljena od štirih svoboš čin, ki oblikujejo notran ji trg, je treba še 
marsikaj storiti. Javno zd ravje in varnost pri delu, varstvo potrošn ikov, varstvo 
okolja in drugi javni interesi so zaradi nekaterih trgovcev, ki ne ravnajo v skladu z 
zakonodajo in dajejo v promet  nevarne proizvode, lahko ogr oženi. Nadzor trga bi 
moral pomeniti odgovor na vsa ta vprašanja. Vendar pa nadzor trga ni šel v korak z 
razvojem regulativnega okvira Unije. Nadzor mora biti ze lo usklajen in sposoben 
hitrega odziva po vsej EU. Res je, da je bi l dosežen napredek pri izvajanju Direktive 
o splošni varnosti proizvodov in Uredbe 765/2008/ES, vendar je razdrobljenost 
pravil za nadzor trga med razli čnimi deli zakonodaje EU (Direktiva o splošni 
varnosti proizvodov, Uredba 765/2008/ES in  številne sektorske direktive) povzro čila 
zmedo med gospodarskimi subjekti in nacion alnimi organi ter vodila k zmanjšanju 
učinkovitosti dejavnosti nadzora trga v Uniji. Zato bi bil ta pred log za enotno in 
samostojno uredbo o nadzoru trga bistvene ga pomena za reševanje navedenih težav. 
1.5.4. Skladnost in možnosti sinergij z drugimi zadevnimi instrumenti 
Ta pobuda je v celoti skladna s pravnim redom o prostem pretoku blaga, zlasti z 
Direktivo 2009/48/ES Evropskega parlam enta in Sveta z dne 18. junija 2009 o 
varnosti igra č, Direktivo 2011/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 
8. junija 2011 o omejevanju uporabe nekaterih nevarnih snovi v elektri čni in 
elektronski opremi, Direktivo 2002/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 
27. januarja 2003 o odpadni elektri čni in elektronski opremi (OEEO), Direktivo 
2012/19/EU Evropskega parlamenta in Svet a z dne 4. julija 2012 o odpadni elektri čni 
in elektronski opremi (OEEO), Direktivo 2006/95/ES Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 12. decembra 2006 o uskladitvi zakonodaje držav članic v zvezi z 
električno opremo, konstruirano za uporabo znotraj dolo čenih napetostnih mej, 
Direktivo 2009/142/ES Evropskega parlam enta in Sveta z dne 30. novembra 2009 v 
zvezi z napravami na plinsko gorivo43. 
Ta predlog je prav tako skladen s spremljajo čim predlogom za uredbo o splošni 
varnosti proizvodov, ki bo na domestila Direktivo 2001/95/ES o splošni varnosti 
proizvodov. 
Predlog ustvarja sinergije v zvezi z obveš čanjem o nevarnih proizvodih in zaš čitnih 
ukrepih v skladu s sektorsko zakonodajo, o katerih bo v prihodnje treba obvestiti 
zgolj enkrat v okviru spremenjenega sistema RAPEX. 
                                                 
43 Celotni seznam sektorske zakonodaje je naveden v Prilogi te uredbe. 
 
SL 44   SL 1.6. Trajanje ukrepa in finan čnih posledic  
Časovno neomejen(-a) predlog/pobuda. 
1.7. Na črtovani na čini upravljanja  
X Neposredno centralizirano upravljanje  – Komisija.  
X Posredno centralizirano upravljanje  – prenos izvajanja na: 
• X izvajalske agencije,  
•  organe, ki jih ustanovita Skupnosti44,  
•  nacionalne javne organe / organe , ki opravljajo javne storitve,  
 osebe, pooblaš čene za izvajanje dolo čenih ukrepov v skladu z naslovom V 
Pogodbe o Evropski uniji in opredeljene  v zadevnem temeljnem aktu v smislu 
člena 49 finan čne uredbe.  
 Deljeno upravljanje  z državami članicami.  
 Decentralizirano upravljanje  s tretjimi državami.  
 Skupno upravljanje  z mednarodnimi organizacijami ( navedite ). 
Pri navedbi ve č kot enega na čina upravljanja je treba to natan čneje obrazložiti v oddelku „opombe“. 
Opombe: 
Ta pobuda ne zahteva novih prora čunskih sredstev, ampa k bo financirana s 
prerazporeditvijo obstoje čih virov. Nekatere ukrepe bo upr avljala Izvajalska agencija 
za zdravje in potrošnike (EAHC). V skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 58/2003 z dne 
19. decembra 2002 o statutu izvajalskih agencij, pooblaš čenih za izvajanje nekaterih 
nalog pri upravljanju programov Skupnosti45, Komisija pooblaš ča46 Izvajalsko 
agencijo za zdravje in potrošnike za iz vedbene naloge za upravljanje programa 
ukrepov Skupnosti na podro čju politike varstva potrošnikov za obdobje 2007–2013. 
Zato se Komisija lahko odlo či, da Izvajalsko agencijo za zdravje in potrošnike 
pooblasti tudi za izvedbene naloge za uprav ljanje programa varstva potrošnikov 
2014–2020, ki naj bi bil po sprejetju pravna podlaga za javna naro čila in donacije na 
področju varnosti proizvodov. Predviden pren os nalog v zvezi s programom bo 
razširitev nalog, ki so že bile prenesene na EAHC.  
Poleg tega ta pobuda ne zahteva dodatnih prora čunskih sredstev za stroške, povezane 
z upravljanjem, vzdrževanjem in prila goditvami informacijskih sistemov GRAS-
RAPEX in ICSMS, v primerjavi s stroški, ki so že vklju čeni v operativni prora čun 
GD SANCO in GD ENTR, predlagan v ve čletnem finan čnem okviru 2014–2020.  
                                                 
44 Po členu 185 finan čne uredbe. 
45 UL L 11, 16.1.2003, str. 1. 
46 Odlo čba Komisije C(2008)4943 z dne 9. septembra 2008. 
 
SL 45   SL 2. UKREPI  UPRAVLJANJA   
2.1. Pravila o spremljanju in poro čanju  
Navedite pogostost in pogoje. 
Prihodnji forum za nadzor trga (EMSF) bo platforma za razprave o pravilnem 
izvajanju prihodnje uredbe. 
Končne določbe tudi dolo čajo, da Komisija opravi oceno in pripravi poro čilo o 
izvajanju uredbe pet let po za četku njene veljavnosti. S tem naj bi se ugotovile 
morebitne težave in pom anjkljivosti uredbe, kar bi lahko bilo izhodiš če za nadaljnje 
ukrepe, vklju čno z morebitnim predlogom za spre membo za nadaljnje  izboljšanje 
okvira za nadzor trga. 
2.2. Upravljavski in kontrolni sistem  
2.2.1. Ugotovljena tveganja  
Tveganja v zvezi s pravilnim delovanjem sistema RAPEX (npr. pove čanje števila 
obvestil, preusmerjanje pozornosti z resni čno nevarnih proizvodov ali zmanjšanje 
njegove verodostojnosti, težave, povezane z informacijskimi tehnologijami, kot so 
okvare sistema, vprašanja zaupnosti). 
Tveganja v zvezi z delovanjem sistema IC SMS se nanašajo predvsem na težave, 
povezane z informacijskimi tehnologijami, kot so morebitne okvare sistema in 
vprašanja zaupnosti. 
2.2.2. Na črtovani na čini kontrole  
Načrtovani na čini kontrole so dolo čeni v finan čni uredbi in pravilih za uporabo. 
2.3. Ukrepi za prepre čevanje goljufij in nepravilnosti  
Navedite obstoje če ali načrtovane prepre čevalne in zaš čitne ukrepe. 
Komisija mora zagotoviti zaš čito finančnih interesov Unije s preventivnimi ukrepi 
proti goljufijam, korupciji in drugim protipravnim ravnanjem z izvajanjem 
učinkovitih pregledov, izterjavo neupravi čeno plačanih zneskov, v primeru odkritja 
nepravilnosti pa z u činkovitimi, sorazmernimi in odvra čilnimi kaznimi v skladu z 
uredbami (ES, Euratom) št. 2988/95, (Euratom, ES) št. 2185/96 in (ES) 
št. 1073/1999. Poleg uporabe vseh regul ativnih nadzornih mehanizmov bodo 
odgovorne službe Komisije pripravile stra tegijo za boj proti goljufijam v skladu z 
novo strategijo Komisije na podro čju boja proti goljufijam (CAFS), sprejeto 
24. junija 2011, da bi med drugim zagotovile, da je njihov notranji nadzor, povezan z 
bojem proti goljufijam, v celoti v skladu z CAFS ter da je njihov pristop k 
obvladovanju tveganj za goljufije usmerjen k opredeljevanju podro čij s tveganjem za 
goljufije in ustreznih odzivov. Po potre bi bodo vzpostavljene mrežno povezane 
skupine in ustrezna orodja informacijske  tehnologije, ki bodo namenjena analizi 
 
SL 46   SL primerov goljufij, povezanih s programom  varstva potrošnikov. Uvedeni bodo zlasti 
ukrepi, kot so: 
• sklepi, sporazumi in pogodbe, ki so pos ledica izvajanja programa varstva 
potrošnikov, bodo Komisiji, vklju čno z uradom OLAF, in Ra čunskemu sodiš ču 
izrecno dovolili izvajanje revizij, pr egledov na kraju samem in inšpekcij; 
• med ocenjevalno fazo razpisa za zbir anje predlogov/ponudb so predlagatelji in 
ponudniki preverjeni v skladu z objavljenimi izlo čitvenimi merili na podlagi 
izjav in sistema zgodnjega obveš čanja; 
• pravila, ki urejajo upravi čenost stroškov, bodo poenostavljena v skladu z 
določbami finan čne uredbe; 
• vsi uslužbenci, vklju čeni v upravljanje pogodb, ter revizorji in nadzorniki, ki 
preverjajo izjave upravi čencev na kraju samem, se bodo redno izobraževali o 
vprašanjih, povezanih z goljufijami in nepravilnostmi. 
 
SL 47   SL 3. OCENA  FINANČNIH  POSLEDIC  PREDLOGA/POBUDE   
3.1. Zadevni razdelki ve čletnega finan čnega okvira in odhodkovne prora čunske 
vrstice  
Obstoječe odhodkovne prora čunske vrstice  
Po vrstnem redu  razdelkov ve čletnega finan čnega okvira in prora čunskih vrstic. 
Proračunska vrstica  Vrsta  
odhodkov  Prispevek  
Razdelek 
večletnega 
finančnega 
okvira  številka  
[poimenovanje ……… ………………...……
….] dif./ nedif.
(47) držav 
Efte48 držav 
kandidatk49 tretjih 
držav po členu 
18(1)(aa) 
finančne uredbe  
Št. 1: 
Notranji trg 
blaga in 
sektorske 
politike  02.03.01. 
 dif. DA NE NE NE 
Št. 3: 
Varnost in 
državljanstvo  17.01.04.01 
Upravni odhodki v podporo programu varstva 
potrošnikov 2014–2020  nedif. DA NE NE NE 
Zahtevane nove prora čunske vrstice 
Po vrstnem redu  razdelkov ve čletnega finan čnega okvira in prora čunskih vrstic. 
Proračunska vrstica  Vrsta 
odhodkov  Prispevek  Razdelek 
večletnega 
finančneg
a okvira  številka  [poimenovanje…...….]
 dif./ nedif.  držav 
Efte držav 
kandidatk  tretjih 
držav po členu 18(1)(aa) 
finančne uredbe  
Št. 3: 
Varnost in 
državljanstvo  17 02 01
Program varstva potrošnikov 2014–2020  dif. DA DA NE NE 
                                                 
47 Dif. = diferencirana sredstva/nedif. = nediferencirana sredstva. 
48 Efta: Evropsko združenje za prosto trgovino.  
49 Države kandidatke in po potrebi potencialne države kandidatke z Zahodnega Balkana. 
 
SL 48   SL 3.2. Ocenjene posledice za odhodke  
3.2.1. Povzetek ocenjenih posledic za odhodke50  
v mio. EUR v teko čih cenah (na tri decimalna mesta natan čno) 
Razdelek ve čletnega finan čnega okvira  1 Notranji trg blaga in  sektorske politike 
 
GD ENTR   2015 2016 2017 2018 2019 2020 SKUPAJ  
y Odobritve za poslovanje         
obveznosti  (1) 1,300 1,300 1,300 1,300 1,300 1,300 7,800 Številka prora čunske vrstice 02.03.01  plačila (2) 1,300 1,300 1,300  1,300 1,300 1,300 7,800
Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo 
 iz sredstev dolo čenih programov51  0 0 0 0 0 0 0 
obveznosti  (1a) 0 0 0 0 0 0 0 
Številka prora čunske vrstice:  
plačila (2a) 0 0 0 0 0 0 0 
        
obveznosti  =1+1a 1,300 1,300 1,300 1,300 1,300  1,300  7,800 Odobritve za 
GD ENTR SKUPAJ  plačila =2+2a 1,300 1,300 1,300 1,300 1,300  1,300  7,800 
 
obveznosti  (3) 1,300 1,300 1,300 1,300 1,300 1,300 7,800 y Odobritve za poslovanje SKUPAJ  plačila (4) 1,300 1,300 1,300 1,300 1,300 1,300 7,800 
                                                 
50 Zneski bodo odvisni od rezultata predloga Komisije za nov ve čletni finan čni okvir za obdobje 2014–2020. 
51 Tehni čna in/ali upravna pomo č ter odhodki za podporo izvajanja programov in/ali ukrepov EU (prej vrstice BA), posredne raziskave, neposredne raziskave. 
 
SL 49   SL y Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev 
določenih programov, SKUPAJ  (5) 0 0 0 0 0 0 0 
obveznosti  =3+ 5 1,300 1,300 1,300 1,300 1,300 1,300 7,800 Odobritve iz  
RAZDELKA 02 
večletnega finan čnega okvira SKUPAJ  plačila =4+ 5 1,300 1,300 1,300 1,300 1,300 1,300 7,800 
 
Razdelek ve čletnega finan čnega okvira  3 Varnost in državljanstvo 
 
GD SANCO   2015 2016 2017 2018 2019 2020 SKUPAJ  
y Odobritve za poslovanje         
obveznosti  (1) 3,000 3,060 3,121 3,184 3,247 3,312 18,924 
Številka prora čunske vrstice 17.02.01  
plačila (2) 1,500 3,030 3,091  3,152 3,215 4,936 18,924
Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo 
 iz sredstev dolo čenih programov52              
obveznosti  (1a) 0,100 0,100 0,100 0,100 0,100 0,100 0,600 
Številka prora čunske vrstice: 17.01.04.01  
plačila (2a) 0,100 0,100 0,100 0,100 0,100 0,100 0,600 
          
obveznosti  =1+1a 3,100 3,160 3,221 3,284 3,347 3,412 19,524 Odobritve za 
GD SANCO  SKUPAJ  plačila =2+2a 1,600 3,130 3,191 3,252 3,315 5,036 19,524 
 
                                                 
52 Tehni čna in/ali upravna pomo č ter odhodki za podporo izvajanja programov in/ali ukrepov EU (prej vrstice BA), posredne raziskave, neposredne raziskave. 
 
SL 50   SL obveznosti  (3) 3,000 3,060 3,121 3,184 3,247 3,312 18,924 
y Odobritve za poslovanje SKUPAJ  
plačila (4) 1,500 3,030 3,091 3,152 3,215 4,936 18,924 
yOdobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev 
določenih programov, SKUPAJ  (5) 0,100 0,100 0,100 0,100 0,100 0,100 0,600 
obveznosti  =3+ 5 3,100 3,160 3,221 3,284 3,347 3,412 19,524 Odobritve iz  
 RAZDELKA 3 
večletnega finan čnega okvira SKUPAJ  plačila =4+ 5 1,600 3,130 3,191 3,252 3,315 5,036 19,524 
 
Če ima predlog/pobuda posledice na ve č razdelkov:  
obveznosti  (6) 4,300 4,360 4,421 4,484 4,547 4,612 26,724 
y Odobritve za poslovanje SKUPAJ  
plačila (7) 2,800 4,330 4,391 4,452 4,515 6,236 26,724 
y Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev 
določenih programov, SKUPAJ  (8) 0,100 0,100 0,100 0,100 0,100 0,100 0,600 
obveznosti  =6+ 8 4,400 4,460 4,521 4,584 4,647 4,712 27,324 Odobritve iz  
RAZDELKOV od 1 do 4 
večletnega finan čnega okvira SKUPAJ  
(referenčni znesek)  plačila =7+ 8 
2,900 4,430 4,491 4,552 4,615 6,336 27,324 
 
 
SL 51   SL  
Razdelek ve čletnega finan čnega okvira  5 „Upravni odhodki“  
v mio. EUR v teko čih cenah (na tri decimalna mesta natan čno) 
   2015 2016 2017 2018 2019 2020 SKUPAJ  
GD ENTR   
y Človeški viri  0,786 0,786  0,786  0,786  0,786  0,786  4,716 
y Drugi upravni odhodki  0,079 0,079 0,079 0,079 0,079 0,079  0,474 
GD SANCO         
y Človeški viri  1,048 1,048 1,048 1,048 1,048 1,048 6,288 
y Drugi upravni odhodki (s lužbena potovanja, sestanki)  0,079 0,079 0,079 0,079 0,079 0,079 0,474 
SKUPAJ  odobritve  1,992  1,992  1,992  1,992  1,992  1,992  11,952 
 
Odobritve iz 
 RAZDELKA 5 
večletnega finan čnega okvira SKUPAJ  (obveznosti skupaj 
= plačila skupaj)  1,992  1,992  1,992  1,992  1,992  1,992  11,952  
v mio. EUR v teko čih cenah (na tri decimalna mesta natan čno) 
   2015 2016 2017 2018 2019 2020 SKUPAJ  
obveznosti  6,392  6,452  6,513  6,576  6,639  6,704  39,276  Odobritve iz  
RAZDELKOV od 1 do 5 
večletnega finan čnega okvira SKUPAJ  plačila 4,892  6,422  6,483  6,544  6,607  8,328  39,276  
 
SL 52   SL 3.2.2. Ocenjene posledice za odobritve za poslovanje  
Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za poslova nje, kot je pojasnj eno v nadaljevanju: 
odobritve za prevzem obveznosti v mio. EUR v teko čih cenah (na tri decimalna mesta natan čno) 
  2015 2016 2017 2018 2019 2020 SKUPAJ  
 Cilji in realizacije 
 
Ø  vrsta 
realiz
acije
53 povpr
ečni  
stroški 
realiza
cije 
število 
realizacij  
stroški
število 
realizacij  
stroški
število 
realizacij  
strošk
i 
število 
realizacij  
stroški
število 
realizacij  
stroški
število 
realizacij  
stroški  število 
realizaci
j skupaj  stroški  
skupaj  
POSAMEZNI CILJ54: redno 
spremljanje obstoje čega pravnega reda na 
področju notranjega trga in predlaganje 
novih zakonodajnih ali nezakonodajnih 
ukrepov, kadar je to primerno.                
Smernice in 
primerjalne 
dejavnosti   0,050 1 0,050 1 0,050 1 0,050 1 0,050 1 0,050 1 0,050 6 0,300 
Tehnično strokovno 
znanje in pomo č  0,600 1 0,600 1 0,600 1 0,600 1 0,600 1 0,600 1 0,600 6 3,600 
 
Spodbujanje 
evropskih politik za 
nadzor trga   0,050 1 0,050 1 0,050 1 0,050 1 0,050 1 0,050 1 0,050 6 0,300 
                                                 
53 Realizacije so dobavljeni  proizvodi in opravljene st oritve (npr.: število financiranih izme njav študentov, št evilo kilometrov novo zgrajenih cest itd.). 
54 Kakor je opisan v oddelku 1.4.2. „Posamezni cilji …“. 
 
SL 53   SL Sodelovanje s 
tretjimi državami   0,100 1 0,100 1 0,100 1 0,100 1 0,100 1 0,100 1 0,100 6 0,600 
Podpora organom 
za nadzor trga 
(vključno z ICSMS)  0,500 2 0,500 2 0,500 2 0,500 2 0,500 2 0,500 2 0,500 12 3,000 
Seštevek za posamezni cilj ENTR  6 1,300 6 1,300 6 1,300 6 1, 300 6 1,300 6 1,300 36 7,800 
POSAMEZNI CILJ: 
SANCO                
- realizacija                  
Ukrepi nadzora trga 
in izvršilni ukrepi 
(skupni ukrepi, 
izmenjave 
uradnikov, 
financiranje 
sekretariata Foruma 
za nadzor trga)   2,357 3 2,242 3 2,287 3 2,333 3 2,380 3 2,427 3 2,425 18 14,144 
Nadaljnji razvoj in 
upravljanje sistema 
RAPEX (zlasti 
aplikacij IT)   0,797 1 0,758 1 0,773 1 0,788 1 0,804 1 0,820 1 0,837 6 4,780 
 
SL 54   SL         
Seštevek za posamezen cilj SANCO  43,000 4 3,060 4 3,121 4 3,184 4 3,247 4 3,312 24 18,924 
STROŠKI SKUPAJ   4,300  4,360  4,421  4,484  4,547  4,612  26,724 
 
SL 55   SL 3.2.3. Ocenjene posledice za odobritve za upravne zadeve 
3.2.3.1. Povzetek  
Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za upravne zadeve, kot je pojasnjeno 
v nadaljevanju: 
v mio. EUR v teko čih cenah (na tri decimalna mesta natan čno) 
 2015 2016 2017 2018 2019 2020 SKUPAJ  
 
RAZDELEK 5 
večletnega finan čnega okvira         
Človeški viri ENTR  0,786 0,786 0,786 0,786 0,786 0,786 4,716 
Človeški viri SANCO 
(povprečni stroški EPD Č: 
131 000 EUR)  1,048 1,048 1,048 1,048 1,048 1,048 6,288 
Drugi upravni odhodki ENTR  0,079 0,079 0,079 0,079 0,079 0,079 0,474 
Drugi upravni odhodki 
SANCO  0,079 0,079 0,079 0,079 0,079 0,079 0,474 
Seštevek za RAZDELEK 5 
večletnega finan čnega okvira  1,992 1,992 1,992 1,992 1,992 1,992 11,952 
 
Odobritve zunaj 
RAZDELKA 555 večletnega 
finančnega okvira          
Človeški viri  0 0 0 0 0 0  
Drugi upravni  
odhodki SANCO  0,100 0,100 0,100 0,100 0,100 0,100 0,600 
Seštevek  
za odobritve zunaj RAZDELKA 
5 
večletnega finan čnega okvira  0,100 0,100 0,100 0,100 0,100 0,100 0,600 
 
SKUPAJ  2,092 2,092 2,092 2,092 2,092 2,092 12,552 
                                                 
55 Tehni čna in/ali upravna pomo č ter odhodki za podporo izvajanja programov in/ali ukrepov EU (prej 
vrstice BA), posredne raziskave, neposredne raziskave. 
 
SL 56   SL 3.2.3.2. Ocenjene potrebe po človeških virih 
Za predlog/pobudo so potrebni človeški viri, kot je poj asnjeno v nadaljevanju: 
v mio. EUR v teko čih cenah (na tri decimalna mesta natan čno) 
 2015 2016 2017 2018 2019 2020 
02 01 01 01 (sedež in predstavništva Komisije) 
– ENTR   0,786 0,786 0,786 0,786 0,786 0,786 
17 01 01 01 (sedež ali predstavništva Komisije) 
– SANCO  (povpre čni stroški EPD Č: 
131 000 EUR  1,048 1,048 1,048 1,048 1,048 1,048 
XX 01 01 02 (delegacije)  0 0 0 0 0 0 
XX 01 05 01 (posredne raziskave)  0 0 0 0 0 0 
10 01 05 01 (neposredne raziskave)  0 0 0 0 0 0 
XX 01 02 01 (PU, ZU, NNS iz splošnih sredstev)
 0 0 0 0 0 0 
XX 01 02 02 (PU, ZU, MSD, LU in NNS na 
delegacijah)  0 0 0 0 0 0 
- na sedežu57 0 0 0 0 0 0 
XX 01 04 yy56 
- na delegacijah  0 0 0 0 0 0 
XX 01 05 02 (PU, ZU, NNS za posredne 
raziskave)  0 0 0 0 0 0 
10 01 05 02 (PU, ZU, NNS za neposredne 
raziskave)  0 0 0 0 0 0 
Druge prora čunske vrstice (navedite)  0 0 0 0 0 0 
SKUPAJ (ENTR, SANCO)  1,834 1,834 1,834 1,834 1,834 1,834 
XX je zadevno podro čje ali naslov. 
Potrebe po človeških virih se krijejo z osebje m GD, dodeljenim za upravljanje tega 
ukrepa in/ali prerazporejenim znotraj GD, po potrebi z dodatnimi viri, ki se lahko 
pristojnemu GD dodelijo v okviru postopka letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve. Pri navedenih potrebnih virih niso upoštevane naloge, ki jih 
bo opravljala izvajalska agenci ja. Predlog ne zahteva pove čanja virov, ki so že 
vključeni v izvajalsko agencijo. 
Opis nalog:  
Uradniki in za časni uslužbenci 
 Upravni uslužbenci: 
• zagotovitev in spremljanje pravilnega izvajanja in uporabe politik EU 
na področju varnosti proizvodov ter poro čanje v zvezi s tem; 
• sodelovanje pri razvoju orodij in  izvajanju primerjalne analize 
izvrševanja uredbe o nadzoru trga v državah članicah; 
• sodelovanje pri delovanju sistema RAPEX, vklju čno z oceno obvestil 
                                                 
56 V okviru zgornje meje za zunanje sodelavce iz odobritev za poslovanje (prej vrstice BA). 
57 Zlasti za strukturna sklada, Evropski kmetijski skla d za razvoj podeželja (EKSRP) in Evropski sklad za 
ribištvo (ESR). 
 
SL 57   SL in odzivov; 
• upravljanje in razvoj platforme ICSMS ter ustreznih smernic; 
• spremljanje razvoja politik na podro čju nadzora trga in izmenjavanje 
podatkov med državami članicami; 
• sodelovanje v strokovnih skupinah, ki  so povezane z nadzorom trga, in 
zastopanje Komisije v njih; 
• zasnova novih dejavnosti ali razširitev obstoje čih dejavnosti in 
razmislek o njihovi vsebini;  
• razvoj in zagotovitev usklajevanja nadzora trga ter skupnih ukrepov v 
državah članicah; 
• sodelovanje pri razvoju, sprejetje in izvajanje revidiranih smernic v 
zvezi s sistemom RAPEX ter revidiranih smernic za oceno tveganja. 
Strokovno-tehni čni uslužbenci: 
• zagotavljanje upravne pomo či v zvezi z delovanjem sistema RAPEX 
kot član notranje skupine RAPEX; 
• sporočanje morebitnih nedoslednosti ali prekrivanj v obvestilih ter 
sodelovanje in zagotavljanje pomo či na sestankih kontaktnih to čk 
RAPEX; 
• sodelovanje pri spremljanj u obvestil RAPEX pod nadzorom 
odgovornega upravnega uslužbenca v primeru formalne neskladnosti 
obvestila; 
• sodelovanje pri pripravi tedenskega poro čila o potrjenih obvestilih; 
• usklajevanje in odobritev zahtevkov za prevod prek sistema Poetry; 
• sodelovanje pri izvajanju in iz vrševanju standardov notranjega 
nadzora, zlasti z zagotavljanjem nepretrganega delovanja 
koordinatorjev in vodij skupine za opozarjanje RAPEX v primerih 
težav, katerim je treba nameniti pozornost; 
• usklajevanje informacij in upravljanje z dokumenti v zvezi s 
potrjevanjem obvestil in odzivov v sistemu RAPEX; 
• oblikovanje in upravljanje statisti čnih podatkov in poro čil v zvezi s 
sistemom RAPEX; 
• oblikovanje notranjih postopkov v zvezi z upravljanjem sistema 
GRAS RAPEX in sodelovanje pri pripravi ustreznih priro čnikov. 
 
Zunanje osebje   
3.2.4. Skladnost z veljavnim ve čletnim finan čnim okvirom  
Predlog/pobuda je v skladu z novim ve čletnim finan čnim okvirom za obdobje 2014–
2020, ki ga je predlagala Komisija. 
 
SL 58   SL 3.2.5. Udeležba tretjih oseb pri financiranju  
V predlogu/pobudi ni na črtovano sofinanciranje tretjih oseb.  
3.3. Ocenjene posledice za prihodke  
Predlog nima finan čnih posledic za prihodke.