Predlog SKLEP SVETA o sklenitvi Sporazuma o političnem dialogu in sodelovanju z Republiko Kostariko, Republiko Salvador, Republiko Gvatemalo, Republiko Honduras, Republiko Nikaragvo in Republiko Panamo /* COM/2012/0454 final/2 - 2012/0219 (NLE) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM Sporazum o političnem dialogu in sodelovanju med EU in Srednjo Ameriko je bil podpisan 15. decembra 2003 v Rimu. Ker gre za mešani sporazum, so ga morale ratificirati države članice. Ta faza se je zaključila decembra 2011 z deponiranjem zadnjih dveh listin o ratifikaciji. V Sporazumu je določeno, da bo začel veljati en mesec po deponiranju tega akta o odobritvi. 2012/0219 (NLE) Predlog SKLEP SVETA o sklenitvi Sporazuma o političnem dialogu in sodelovanju z Republiko Kostariko, Republiko Salvador, Republiko Gvatemalo, Republiko Honduras, Republiko Nikaragvo in Republiko Panamo SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 209(2) v povezavi s členom 218(6)(a) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta, ob upoštevanju naslednjega: (1) V skladu s Sklepom Sveta 14855/03 z dne 8. decembra 2003[1] je bil Sporazum o političnem dialogu in sodelovanju z Republiko Kostariko, Republiko Salvador, Republiko Gvatemalo, Republiko Honduras, Republiko Nikaragvo in Republiko Panamo podpisan 15. decembra 2003 s pridržkom njegove poznejše sklenitve. (2) V skladu s členom 54(1) Sporazuma o političnem dialogu in sodelovanju naj bi ta sporazum začel veljati prvi dan v mesecu, ki sledi mesecu, v katerem se pogodbenici uradno obvestita o zaključku postopkov, ki so potrebni v ta namen. (3) Vse druge pogodbenice Sporazuma, vključno z vsemi državami članicami Unije, so zdaj že deponirale svojo listino o ratifikaciji. (4) Sporazum bi bilo treba odobriti v imenu Evropske unije – SPREJEL NASLEDNJI SKLEP: Člen 1 Sporazum o političnem dialogu in sodelovanju z Republiko Kostariko, Republiko Salvador, Republiko Gvatemalo, Republiko Honduras, Republiko Nikaragvo in Republiko Panamo se odobri v imenu Unije. Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu. Člen 2 Predsednik Sveta imenuje osebo, pristojno, da v imenu Evropske unije pošlje uradno obvestilo, s čimer bo izraženo soglasje Evropske unije, da jo ta sporazum zavezuje. Člen 3 Ta sklep začne veljati […] dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. V Bruslju, Za Svet Predsednik PRILOGA SPORAZUM O POLITIČNEM DIALOGU IN SODELOVANJU MED EVROPSKO SKUPNOSTJO IN NJENIMI DRZAVAMI CLANICAMI NA ENI STRANI TER REPUBLIKO KOSTARIKO, REPUBLIKO SALVADOR, REPUBLIKO GVATEMALO, REPUBLIKO HONDURAS, REPUBLIKO NIKARAGVO IN REPUBLIKO PANAMO NA DRUGI STRANI KRALJEVINA BELGIJA, KRALJEVINA DANSKA, ZVEZNA REPUBLIKA NEMČIJA, HELENSKA REPUBLIKA KRALJEVINA ŠPANIJA, FRANCOSKA REPUBLIKA, IRSKA, ITALIJANSKA REPUBLIKA, VELIKO VOJVODSTVO LUKSEMBURG, KRALJEVINA NIZOZEMSKA, REPUBLIKA AVSTRIJA, PORTUGALSKA REPUBLIKA, REPUBLIKA FINSKA, KRALJEVINA ŠVEDSKA, ZDRUŽENO KRALJESTVO VELIKA BRITANIJA IN SEVERNA IRSKA, pogodbenice Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in Pogodbe o Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: države članice), in EVROPSKA SKUPNOST (v nadaljnjem besedilu: Skupnost) na eni strani ter REPUBLIKA KOSTARIKA, REPUBLIKA SALVADOR, REPUBLIKA GVATEMALA, REPUBLIKA HONDURAS, REPUBLIKA NIKARAGVA, REPUBLIKA PANAMA na drugi strani, OB UPOŠTEVANJU tradicionalnih zgodovinskih in kulturnih vezi med pogodbenicama ter njune želje po okrepitvi medsebojnih odnosov na podlagi obstoječih mehanizmov, ki urejajo odnose med pogodbenicama, OB UPOŠTEVANJU pozitivnega razvoja v obeh regijah v zadnjem desetletju, ki je omogočil, da spodbujanje skupnih ciljev in interesov preide v novo fazo odnosov, ki bodo globlji, sodobnejši in stalni, v odziv na trenutne notranje izzive in mednarodne dogodke, OB PONOVNI POTRDITVI svojega spoštovanja demokratičnih načel in temeljnih človekovih pravic, kakor so določeni v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah, OB SKLICEVANJU na svojo zavezanost načelu pravne države in dobrega upravljanja, NA PODLAGI načel deljene odgovornosti in prepričanosti o pomenu preprečevanja uporabe prepovedanih drog in zmanjševanja njihovih škodljivih učinkov ter reševanja problemov nezakonitega pridelovanja, proizvodnje, predelave drog in njihovih predhodnih sestavin ter trgovanja z njimi, OB POUDARJANJU svoje zavezanosti skupnemu delovanju pri doseganju ciljev izkoreninjenja revščine, pravičnega in trajnostnega razvoja, vključno z vidiki izpostavljenosti naravnim nesrečam, ohranjanja in varstva okolja in biotske raznovrstnosti, ter postopnega vključevanja držav Srednje Amerike v svetovno gospodarstvo, OB POUDARJANJU pomena, ki ga pogodbenici pripisujeta utrjevanju medsebojnega političnega dialoga in gospodarskega sodelovanja, vzpostavljenima v okviru dialoga iz San Joseja iz leta 1984, ki je bil obnovljen v Firencah leta 1996 in Madridu leta 2002, OB POUDARJANJU potrebe po okrepitvi programa sodelovanja, ki ga ureja Okvirni sporazum o sodelovanju med Evropsko gospodarsko skupnostjo ter republikami Kostariko, Salvadorjem, Gvatemalo, Hondurasom, Nikaragvo in Panamo, podpisan leta 1993 (v nadaljnjem besedilu: Okvirni sporazum o sodelovanju iz leta 1993), OB PRIZNAVANJU napredkov procesa gospodarskega povezovanja Srednje Amerike, kot so na primer prizadevanja za hitro vzpostavitev carinske unije Srednje Amerike, začetek veljavnosti mehanizma za reševanje trgovinskih sporov, podpis pogodbe Srednje Amerike o naložbah in trgovini s storitvami, ter potrebe po poglobitvi procesa regionalnega povezovanja, regionalne liberalizacije trgovine in gospodarskih reform v srednjeameriški regiji, ZAVEDAJOČ SE potrebe po spodbujanju trajnostnega razvoja v obeh regijah z razvojem partnerstva, ki vključuje vse zadevne zainteresirane strani, vključno s civilno družbo in zasebnim sektorjem, v skladu z načeli, določenimi v soglasju iz Monterreya in deklaraciji iz Johannesburga, ter njenega načrta za izvajanje, ZAVEDAJOČ SE potrebe po vzpostavitvi sodelovanja pri vprašanjih migracij, OB PRIZNAVANJU, da se nobena določba iz tega sporazuma ne bo nanašala na opredelitev stališča pogodbenic v trenutnih ali prihodnjih dvostranskih ali večstranskih trgovinskih pogajanjih ali se razlagala ali štela kot taka, OB POUDARJANJU želje po sodelovanju v mednarodnih forumih pri vprašanjih skupnega interesa, OB UPOŠTEVANJU strateškega partnerstva, ki se je razvilo med Evropsko unijo ter Latinsko Ameriko in Karibi v okviru vrha v Riu leta 1999 in je bilo ponovno potrjeno na vrhu v Madridu leta 2002, ter OB UPOŠTEVANJU Madridske deklaracije iz maja 2002 – SO SE SPORAZUMELE O NASLEDNJEM: NASLOV I NAČELA, CILJI IN PODROČJE UPORABE SPORAZUMA ČLEN 1 Načela 1. Notranja in zunanja politika pogodbenic temelji na spoštovanju demokratičnih načel in temeljnih človekovih pravic, kakor so določene v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah, ter načela pravne države, ta načela in pravice pa pomenijo bistvene sestavine tega sporazuma. 2. Pogodbenici potrjujeta svojo zavezanost spodbujanju trajnostnega razvoja in prispevanju za dosego razvojnih ciljev tisočletja. 3. Pogodbenici ponovno potrjujeta svojo zavezanost načelom dobrega upravljanja in boju proti korupciji. ČLEN 2 Cilji in področje uporabe 1. Pogodbenici potrjujeta skupni cilj okrepitve medsebojnih odnosov z razvojem političnega dialoga in okrepitvijo sodelovanja. 2. Pogodbenici prav tako ponovno potrjujeta svojo odločitev za okrepitev sodelovanja na področju trgovine, naložb in gospodarskih odnosov. 3. Pogodbenici potrjujeta skupni cilj delovanja za vzpostavitev pogojev, pod katerimi se lahko na podlagi rezultatov Delovnega programa iz Dohe, za katere sta se zavezali, da jih bosta zaključili do konca leta 2004, med njima sklene izvedljiv in vzajemno koristen pridružitveni sporazum, vključno s sporazumom o prosti trgovini. 4. Izvajanje tega sporazuma naj bi pripomoglo k vzpostavitvi navedenih pogojev s prizadevanjem za politično in socialno stabilnost, poglobitvijo procesa regionalnega povezovanja in zmanjšanjem revščine v okviru trajnostnega razvoja v Srednji Ameriki. 5. Ta sporazum ureja politični dialog in sodelovanje med pogodbenicama ter vsebuje potrebne institucionalne ureditve za njegovo uporabo. Nobena določba iz tega sporazuma ne bo opredeljevala stališča pogodbenic v trenutnih ali prihodnjih dvostranskih ali večstranskih trgovinskih pogajanjih. 6. Pogodbenici se zavezujeta, da bosta redno ocenjevali napredek, pri tem pa upoštevali napredek, dosežen pred začetkom veljavnosti Sporazuma. NASLOV II POLITIČNI DIALOG ČLEN 3 Cilji 1. Pogodbenici soglašata, da bosta okrepili redni politični dialog na podlagi načel, določenih v skupnih izjavah procesa dialoga iz San Joseja, zlasti v izjavah iz San Joseja (z dne 28. in 29. septembra 1984), Firenc (z dne 21. marca 1996) in Madrida (z dne 18. maja 2002). 2. Pogodbenici soglašata, da politični dialog zajema vse vidike skupnega interesa in vsa druga mednarodna vprašanja. Odpira pot novim pobudam za uresničevanje skupnih ciljev in vzpostavljanje skupnih temeljev na področjih, kot so regionalno povezovanje, izkoreninjenje revščine in socialna kohezija, trajnostni razvoj, regionalna varnost in stabilnost, preprečevanje in reševanje konfliktov, človekove pravice, demokracija, dobro upravljanje, migracije ter boj proti korupciji, boj proti terorizmu, drogam ter osebnemu in lahkemu orožju. Zagotavlja tudi podlago za sprejetje pobud in podporo prizadevanjem za razvoj pobud, vključno s sodelovanjem, ter ukrepov po vsej latinskoameriški regiji. 3. Pogodbenici soglašata, da okrepljen politični dialog omogoča obsežno izmenjavo informacij in zagotavlja forum za skupne pobude na mednarodni ravni. ČLEN 4 Mehanizmi Pogodbenici soglašata, da se njun medsebojni dialog vodi: (a) na ravni voditeljev držav in vlad, kadar je primerno in s tem soglašata obe pogodbenici; (b) na ministrski ravni, zlasti v okviru ministrskega srečanja dialoga iz San Joseja; (c) na ravni višjih uradnikov; (d) na delovni ravni in da kar najbolj izkoristi diplomatske poti. ČLEN 5 Sodelovanje na področju zunanje in varnostne politike Pogodbenici, če je to mogoče in v skladu z njunimi interesi, usklajujeta svoja stališča in izvajata skupne pobude v ustreznih mednarodnih forumih ter sodelujeta na področju zunanje in varnostne politike. NASLOV III SODELOVANJE ČLEN 6 Cilji 1. Pogodbenici soglašata, da se sodelovanje, opredeljeno v Okvirnem sporazumu o sodelovanju iz leta 1993, okrepi in razširi na druga področja. Osredotoči se na naslednje cilje: (a) spodbujanje politične in socialne stabilnosti z demokracijo, spoštovanjem človekovih pravic in dobrim upravljanjem; (b) poglobitev procesa regionalnega povezovanja med državami Srednje Amerike, da se prispeva k višji gospodarski rasti in postopnemu izboljšanju kakovosti življenja njihovega prebivalstva; (c) zmanjšanje revščine in spodbujanje pravičnejšega dostopa do socialnih storitev in koristi gospodarske rasti ob zagotavljanju ustreznega ravnovesja med ekonomskimi, socialnimi in okoljskimi komponentami v okviru trajnostnega razvoja. 2. Pogodbenici soglašata, da sodelovanje upošteva horizontalne vidike v zvezi z gospodarskim in socialnim razvojem, vključno z vprašanji, kot so enakost spolov, spoštovanje avtohtonih ljudstev in drugih etničnih skupin Srednje Amerike, preprečevanje naravnih nesreč in odziv nanje, ohranjanje in varstvo okolja, biotska raznovrstnost, kulturna raznolikost, raziskave in tehnološki razvoj. Regionalno povezovanje prav tako šteje za horizontalno temo in v tem smislu morajo biti ukrepi sodelovanja na nacionalni ravni skladni s procesom regionalnega povezovanja. 3. Pogodbenici soglašata, da se spodbujajo ukrepi, katerih cilj je prispevati k regionalnemu povezovanju v Srednji Ameriki in okrepiti medregionalne odnose med njima. ČLEN 7 Metodologija Pogodbenici soglašata, da sodelovanje poteka v obliki tehnične in finančne pomoči, študij, usposabljanja, izmenjave informacij in strokovnega znanja, sestankov, seminarjev, raziskovalnih projektov, ali v kateri koli drugi obliki, o kateri se dogovorita v okviru področja sodelovanja, postavljenih ciljev ali razpoložljivih sredstev v skladu s standardi in predpisi, ki veljajo za to sodelovanje. Vsi subjekti, ki bodo sodelovali, bodo zavezani preglednemu in odgovornemu upravljanju virov. ČLEN 8 Sodelovanje na področju človekovih pravic, demokracije in dobrega upravljanja Pogodbenici soglašata, da sodelovanje na tem področju aktivno podpira vlade in predstavnike civilne družbe z dejavnostmi zlasti na naslednjih področjih: (a) spodbujanje spoštovanja in varstvo človekovih pravic, konsolidacija procesa demokratizacije, vključno z upravljanjem volilnih postopkov; (b) krepitev pravne države ter dobrega in preglednega upravljanja javnih zadev, vključno z bojem proti korupciji na lokalni, regionalni in nacionalni ravni, ter (c) okrepitev neodvisnosti in učinkovitosti pravosodnih sistemov. ČLEN 9 Sodelovanje na področju preprečevanja konfliktov 1. Pogodbenici soglašata, da sodelovanje na tem področju spodbuja in podpira celovito mirovno politiko, ki spodbuja dialog med demokratičnimi narodi ob spoprijemanju s trenutnimi izzivi, vključno s preprečevanjem in reševanjem konfliktov, vzpostavitvijo miru in pravico v okviru človekovih pravic. Ta politika temelji na načelu prevzemanja odgovornosti ter se osredotoča predvsem na razvoj regionalnih, podregionalnih in nacionalnih zmogljivosti. Za preprečevanje konfliktov in po potrebi zagotavlja enake politične, gospodarske, socialne in kulturne možnosti vsem delom družbe, krepi demokratično legitimnost, spodbuja socialno kohezijo in učinkovito upravljanje javnih zadev, vzpostavlja učinkovite mehanizme za miroljubno usklajevanje interesov različnih skupin ter podpira aktivno in organizirano civilno družbo, pri čemer zlasti uporablja obstoječe regionalne institucije. 2. Sodelovanje lahko, če je primerno, med drugim vključuje zagotavljanje podpore za postopke mediacije, pogajanj in doseganja sprave za posamezne države, prizadevanja za pomoč otrokom, ženskam in starejšim ter ukrepe v boju proti protipehotnim minam. 3. Pogodbenici sodelujeta tudi na področju preprečevanja nezakonitega prometa z osebnim in lahkim orožjem ter boja proti njemu, med drugim s ciljem razvoja usklajevanja dejavnosti za okrepitev pravnega, institucionalnega in policijskega sodelovanja ter zbiranja in uničevanja nedovoljenega osebnega in lahkega orožja v posesti civilnih oseb. ČLEN 10 Sodelovanje za okrepitev posodobitve državne in javne uprave 1. Pogodbenici soglašata, da je cilj sodelovanja na tem področju okrepitev posodobitve in profesionalizacije javne uprave v državah Srednje Amerike, vključno s podporo procesom decentralizacije in organizacijskim spremembam, ki so posledica povezovanja držav Srednje Amerike. Na splošno je cilj izboljšati organizacijsko učinkovitost, zagotoviti pregledno upravljanje javnih sredstev in odgovornosti ter izboljšati pravni in institucionalni okvir, ki med drugim temelji na najboljših praksah pogodbenic ter izkorišča izkušnje, pridobljene z razvojem politik in instrumentov v Evropski uniji. 2. To sodelovanje lahko med drugim vključuje programe za krepitev zmogljivosti na področju načrtovanja in izvajanja politik na vseh področjih skupnega interesa, kot so zagotavljanje javnih storitev, priprava proračuna in njegovo izvrševanje, preprečevanje korupcije in boj proti njej ter okrepitev pravosodnih sistemov. ČLEN 11 Sodelovanje na področju regionalnega povezovanja 1. Pogodbenici soglašata, da sodelovanje na tem področju krepi proces regionalnega povezovanja znotraj srednjeameriške regije, zlasti razvoj in delovanje njenega skupnega trga. 2. Sodelovanje podpira razvoj in krepitev skupnih institucij v srednjeameriški regiji ter spodbuja tesnejše sodelovanje med zadevnimi institucijami. 3. Sodelovanje spodbuja tudi razvoj skupnih politik in usklajevanje pravnega okvira izključno v obsegu, v katerem so te politike zajete v instrumentih povezovanja Srednje Amerike in dogovorjene med pogodbenicama, vključno s sektorskimi politikami na področjih trgovine, carin, energetike, prometa, komunikacij, okolja in konkurence, ter usklajevanje makroekonomskih politik na področjih, kot so monetarna politika, fiskalna politika in javne finance. 4. Natančneje, med drugim lahko z zagotavljanjem tehnične pomoči, povezane s trgovino, vključuje: (a) zagotavljanje pomoči za okrepitev procesa konsolidacije in delovanja carinske unije Srednje Amerike; (b) zagotavljanje pomoči z zmanjšanjem in odpravo ovir za razvoj trgovine znotraj regije; (c) sodelovanje za poenostavitev, posodobitev, uskladitev in povezovanje carinskih in tranzitnih režimov ter zagotavljanje podpore glede razvoja zakonodaje, standardov in strokovnega usposabljanja ter (d) zagotavljanje pomoči za poglobitev procesa konsolidacije in delovanja skupnega trga znotraj regije. ČLEN 12 Regionalno sodelovanje Pogodbenici soglašata z uporabo vseh obstoječih instrumentov sodelovanja za spodbujanje dejavnosti, katerih cilj je razvoj aktivnega in vzajemnega sodelovanja med Evropsko unijo in Srednjo Ameriko, ter, brez ogrožanja sodelovanja med pogodbenicama, med Srednjo Ameriko in drugimi državami/regijami Latinske Amerike in Karibov na področjih, kot so spodbujanje trgovine in naložb, okolje, preprečevanje naravnih nesreč in odzivanje nanje, znanstvene, tehnične in tehnološke raziskave, energetika, promet, komunikacijska infrastruktura, kultura, regionalni razvoj ter načrtovanje uporabe zemljišč. ČLEN 13 Sodelovanje na področju trgovine 1. Pogodbenici soglašata, da s sodelovanjem na področju trgovine spodbujata vključevanje držav Srednje Amerike v svetovno gospodarstvo. Z zagotavljanjem tehnične pomoči, povezane s trgovino, spodbujata razvoj in diverzifikacijo trgovine znotraj regije ter trgovine z Evropsko unijo na najvišji možni ravni. 2. Pogodbenici soglašata, da bosta izvajali celovit načrt za sodelovanje na področju trgovine, da bi kar najbolj izkoristili možnosti, ki jih ponuja trgovina, razširili produktivno osnovo, ki bo imela koristi od trgovine, vključno z razvojem mehanizmov za odziv na izzive večje konkurence na trgu, ter izboljšali tiste spretnosti, instrumente in tehnike, ki so potrebni, da se pospeši uživanje vseh koristi, ki jih prinaša trgovina. 3. Za izvajanje načrta o sodelovanju in da se kar najbolj povečajo možnosti za dvostranske, regionalne ali večstranske pogajanja in dogovore o trgovini, pogodbenici soglašata, da bosta povečali regionalno tehnično krepitev zmogljivosti. ČLEN 14 Sodelovanje na področju storitev 1. Pogodbenici soglašata, da bosta okrepili svoje sodelovanje na področju storitev v skladu s pravili Splošnega sporazuma o trgovini s storitvami (GATS) in poudarili vse večji pomen storitev za razvoj in diverzifikacijo svojih gospodarstev. Cilj okrepljenega sodelovanja je izboljšanje konkurenčnosti sektorja storitev Srednje Amerike na način, ki je skladen s trajnostnim razvojem. 2. Pogodbenici določita sektorje storitev, na katere bo osredotočeno sodelovanje. Dejavnosti so usmerjene med drugim v regulativno okolje ob skrbnem upoštevanju nacionalne zakonodaje ter v dostop do virov kapitala in tehnologije. ČLEN 15 Sodelovanje na področju intelektualne lastnine Pogodbenici soglašata, da bo cilj sodelovanja na tem področju spodbujanje naložb, prenos tehnologije, razširjanje informacij, kulturne in ustvarjalne dejavnosti ter povezane gospodarske dejavnosti, pa tudi dostop in porazdelitev koristi na področjih, ki jih opredelita pogodbenici. Cilj sodelovanja je izboljšati zakone, predpise in politike, da bi izboljšali raven varstva in uveljavljanje pravic intelektualne lastnine v skladu z najvišjimi mednarodnimi standardi. ČLEN 16 Sodelovanje na področju javnih naročil Pogodbenici soglašata, da bo cilj sodelovanja na tem področju spodbujanje vzajemnih, nediskriminatornih, preglednih in, če se tako dogovorita, odprtih[2] postopkov za vladna naročila in naročila javnega sektorja pogodbenic na vseh ravneh. ČLEN 17 Sodelovanje na področju politike konkurence Pogodbenici soglašata, da sodelovanje na področju politike konkurence spodbuja učinkovito oblikovanje in uporabo pravil konkurence ter razširjanje informacij za krepitev preglednosti in pravne varnosti za podjetja, ki poslujejo na trgih Srednje Amerike in Evropske unije. ČLEN 18 Sodelovanje na področju carin 1. Pogodbenici soglašata, da bo cilj sodelovanja na tem področju razvoj ukrepov, povezanih z olajšanjem carine in trgovine ter spodbujanjem izmenjave informacij o njunih carinskih sistemih, da se spodbudi trgovina med pogodbenicama. 2. Pogodbenici soglašata, da lahko sodelovanje med drugim vključuje: (a) poenostavitev in uskladitev uvozne in izvozne dokumentacije na podlagi mednarodnih standardov, vključno z uporabo poenostavljenih deklaracij; (b) izboljšanje carinskih postopkov z metodami, kot so ocena tveganja, poenostavljeni postopki za vnos in sprostitev blaga, podeljevanje statusa pooblaščenega gospodarskega subjekta, uporaba računalniške izmenjave podatkov in avtomatiziranih sistemov; (c) ukrepe za izboljšanje preglednosti in postopkov za pritožbo proti sklepom in odločbam na področju carin; (d) mehanizme za spodbujanje rednih posvetovanj s trgovci o uvoznih in izvoznih ureditvah in postopkih. 3. V okviru institucionalnega okvira, vzpostavljenega s tem sporazumom, je treba razmisliti o možnostih sklenitve protokola o medsebojni pomoči v zvezi s carinskimi vprašanji. ČLEN 19 Sodelovanje na področju tehničnih predpisov in ugotavljanja skladnosti 1. Pogodbenici soglašata, da je sodelovanje na področju standardov, tehničnih predpisov in ugotavljanja skladnosti ključni cilj za razvoj trgovine, zlasti kar zadeva trgovino znotraj regije. 2. Pogodbenici soglašata, da sodelovanje spodbuja: (a) zagotavljanje programov tehnične pomoči v Srednji Ameriki, da se zagotovi skladnost sistemov in struktur za standarde, akreditacijo, certificiranje in meroslovje z: - mednarodnimi standardi, - osnovnimi zahtevami glede zdravja in varnosti, ohranjanja rastlin in živali, varstva potrošnikov in varstva okolja; . (b) cilj sodelovanja na tem področju, da se olajša dostop do trga. 3. V praksi sodelovanje: (a) zagotavlja organizacijsko in tehnično podporo za spodbujanje vzpostavitve regionalnih mrež in organov ter povečuje usklajevanje politik za spodbujanje skupnega pristopa glede uporabe mednarodnih in regionalnih standardov ob upoštevanju tehničnih predpisov in postopkov ugotavljanja skladnosti; (b) spodbuja vse ukrepe, usmerjene v premoščanje razlik med pogodbenicama na področjih ugotavljanja skladnosti in standardizacije ter (c) spodbuja vse ukrepe za izboljšanje preglednosti, dobrih ureditvenih praks in spodbujanje standardov kakovosti za izdelke in poslovne prakse. ČLEN 20 Industrijsko sodelovanje 1. Pogodbenici soglašata, da je cilj sodelovanja spodbujati posodobitev in prestrukturiranje srednjeameriške industrije in posameznih sektorjev ter spodbujanje industrijskega sodelovanja med gospodarskimi subjekti, pri čemer je cilj krepitev zasebnega sektorja pod pogoji, ki spodbujajo varstvo okolja. 2. V pobudah za industrijsko sodelovanje se upoštevajo prednostne naloge, ki jih določita pogodbenici. Take pobude upoštevajo regionalne vidike industrijskega razvoja in spodbujajo mednarodna partnerstva, kadar je to ustrezno. Cilj pobud je zlasti vzpostavitev primernega okvira za izboljšanje strokovnega znanja na področju upravljanja ter spodbujanje preglednosti v zvezi s trgi in pogoji za podjetja. ČLEN 21 Sodelovanje na področju razvoja mikro, malih in srednjih podjetij Pogodbenici soglašata, da bosta spodbujali ugodne razmere za razvoj mikro, malih in srednjih podjetij, tudi tistih na podeželju, zlasti: (a) s spodbujanjem stikov med gospodarskimi subjekti, spodbujanjem skupnih naložb in skupnih podjetij ter informacijskih mrež prek obstoječih horizontalnih programov; (b) z olajšanjem dostopa do financiranja, zagotavljanjem informacij in spodbujanjem inovacij. ČLEN 22 Sodelovanje na področjih kmetijstva in podeželja, gozdarstva ter sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov 1. Pogodbenici soglašata, da bosta sodelovali na področju kmetijstva za spodbujanje trajnostnega kmetijstva, razvoja kmetijstva in podeželja, gozdarstva, trajnostnega socialnega in gospodarskega razvoja ter zanesljive preskrbe s hrano v državah Srednje Amerike. 2. Sodelovanje se osredotoči na spodbujanje krepitve zmogljivosti, infrastrukture in prenosa tehnologije in obravnava vprašanja, kot so: (a) sanitarni, fitosanitarni in okoljski ukrepi ter ukrepi za kakovost hrane, ob upoštevanju veljavne zakonodaje v pogodbenicah v skladu s pravili STO in drugimi zadevnimi mednarodnimi organizacijami; (b) diverzifikacija in prestrukturiranje sektorjev kmetijstva; (c) vzajemna izmenjava informacij, vključno s tistimi, ki zadevajo razvoj kmetijskih politik pogodbenic; (d) tehnična pomoč za izboljšanje produktivnosti in izmenjava alternativnih tehnologij pridelave; (e) znanstveni in tehnični poskusi; (f) ukrepi za povečanje kakovosti kmetijskih proizvodov ter ukrepi za krepitev zmogljivosti za podporo združenj proizvajalcev in za spodbujane trgovine; (g) okrepljena zmogljivost za izvajanje sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov, da se olajša dostop do trga ter zagotovi ustrezna raven varstva zdravja v skladu z določbami sporazuma STO/SPS. ČLEN 23 Sodelovanje na področju ribištva in ribogojstva Pogodbenici soglašata z razvojem gospodarskega in tehničnega sodelovanja v sektorju ribištva in ribogojstva, zlasti kar zadeva trajnostno izkoriščanje, upravljanje in ohranjanje ribolovnih virov, vključno s presojo vplivov na okolje. Sodelovanje bi moralo vključevati tudi področja, kot sta predelovalna industrija in spodbujanje trgovine. Sodelovanje v sektorju ribištva bi lahko vodilo do sklenitve dvostranskih sporazumov o ribištvu med pogodbenicama ali med Evropsko skupnostjo in eno državo Srednje Amerike ali več in/ali do sklenitve večstranskih sporazumov o ribištvu med pogodbenicama. ČLEN 24 Sodelovanje na področju rudarstva Pogodbenici soglašata, da se bo sodelovanje na področju rudarstva ob upoštevanju vidikov ohranjanja okolja osredotočilo predvsem na naslednje: (a) spodbujanje udeležbe podjetij iz pogodbenic pri raziskovanju, izkoriščanju in trajnostni rabi mineralov v skladu z njuno zakonodajo; (b) spodbujanje izmenjave informacij, izkušenj in tehnologije v zvezi z raziskovanjem in izkoriščanjem rudnikov; (c) spodbujanje izmenjave strokovnjakov in izvajanje skupnih raziskav za povečevanje možnosti tehnološkega razvoja; (d) razvoj ukrepov za spodbujanje naložb na tem področju v skladu z zakonodajo posamezne države Srednje Amerike ter Evropske unije in njenih držav članic; (e) razvoj ukrepov za spodbujanje okoljske celovitosti in okoljske odgovornosti podjetij v tem sektorju. ČLEN 25 Sodelovanje na področju energetike 1. Pogodbenici soglašata, da bo njun skupni cilj spodbujanje sodelovanja na področju energetike v ključnih sektorjih, kot so hidroelektrarne, električna energija, nafta in plin, obnovljiva energija, energetsko varčna tehnologija, elektrifikacija podeželja in regionalno povezovanje energetskih trgov, kakor sta jih med drugim opredelili pogodbenici ter v skladu z nacionalno zakonodajo. 2. Sodelovanje lahko med drugim vključuje naslednje: (a) oblikovanje in načrtovanje energetske politike, vključno z medsebojno povezano infrastrukturo regionalnega pomena, izboljšanjem in diverzifikacijo oskrbe z energijo ter izboljšanjem energetskih trgov, tudi z olajšanjem tranzita, prenosa in distribucije v državah Srednje Amerike; (b) upravljanje in usposabljanje v energetskem sektorju ter prenos tehnologije in strokovnega znanja; (c) spodbujanje varčevanja z energijo, energetske učinkovitosti, energije iz obnovljivih virov ter proučevanja vpliva proizvodnje in porabe energije na okolje; (d) spodbujanje uporabe mehanizma čistega razvoja v podporo pobudam na področju podnebnih sprememb in njihovega nihanja; (e) vprašanje čiste in miroljubne uporabe jedrske energije. ČLEN 26 Sodelovanje na področju prevoza 1. Pogodbenici soglašata, da se sodelovanje na tem področju osredotoči na prestrukturiranje in posodobitev prevoznih in z njimi povezanih infrastrukturnih sistemov, izboljšanje pretoka potnikov in blaga ter zagotavljanje boljšega dostopa do trgov mestnih, zračnih, pomorskih, železniških in cestnih prevoznih storitev z izboljšanjem upravljanja prometa z vidika operativnih in upravnih vprašanj ter s spodbujanjem visokih operativnih standardov. 2. Sodelovanje lahko vključuje naslednje: (a) izmenjavo informacij o politikah pogodbenic, zlasti v zvezi z mestnim prevozom ter medsebojnimi povezavami in interoperabilnostjo intermodalnih prevoznih omrežij, in v zvezi z drugimi vprašanji skupnega interesa; (b) upravljanje železnic, pristanišč in letališč, vključno s primernim sodelovanjem med zadevnimi organi; (c) projekte sodelovanja za prenos evropske tehnologije v sistem za globalno satelitsko navigacijo in centre javnega mestnega prevoza; (d) izboljšanje standardov za varnost in preprečevanje onesnaževanja, vključno s sodelovanjem v ustreznih mednarodnih forumih, katerih cilj je boljše izvajanje mednarodnih standardov. ČLEN 27 Sodelovanje na področju informacijske družbe, informacijske tehnologije in telekomunikacij 1. Pogodbenici soglašata, da so informacijske in komunikacijske tehnologije ključni sektor v sodobni družbi in so bistvenega pomena za gospodarski in socialni razvoj ter za gladek prehod v informacijsko družbo. Sodelovanje na tem področju prispeva k zmanjšanju digitalnega razkoraka in k razvoju človeških virov. 2. Cilj sodelovanja na tem področju je spodbujanje: (a) dialoga o vseh vidikih informacijske družbe; (b) dialoga o regulativnih in političnih vidikih informacijske tehnologije in komunikacij, vključno s standardi, v skladu z zakonodajo pogodbenic; (c) izmenjave informacij o ugotavljanju skladnosti standardov in homologaciji; (d) širjenja novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij; (e) skupnih raziskovalnih projektov o informacijskih in komunikacijskih tehnologijah ter pilotnih projektov na področju aplikacij informacijske družbe; (f) medsebojne povezanosti in interoperabilnosti telematičnih omrežij in storitev; (g) izmenjav in usposabljanja strokovnjakov; (h) razvoja aplikacij za e-upravo. ČLEN 28 Sodelovanje na področju avdiovizualnih storitev Pogodbenici soglašata, da bosta spodbujali sodelovanje v avdiovizualnem sektorju in medijskem sektorju na splošno s skupnimi pobudami za usposabljanje ter za avdiovizualni razvoj, proizvodne in distribucijske dejavnosti, tudi na področju izobraževanja in kulture. Sodelovanje bo potekalo v skladu z zadevnimi nacionalnimi predpisi o avtorskih pravicah in veljavnimi mednarodnimi sporazumi. ČLEN 29 Sodelovanje na področju turizma Pogodbenici soglašata, da bo cilj sodelovanja na tem področju uskladitev najboljših praks, da se zagotovi uravnotežen in trajnosten razvoj turizma v srednjeameriški regiji. Cilj sodelovanja bi moralo biti izboljšanje razvoja strategij, da bi se ta regija v Evropi uvrstila med konkurenčne vsestranske turistične destinacije in bi bila kot taka deležna tudi ustrezne promocije. ČLEN 30 Sodelovanje med finančnimi institucijami Pogodbenici soglašata, da si v skladu s svojimi potrebami ter v okviru svojih programov in zakonodaje prizadevata pospeševati sodelovanje med finančnimi institucijami. ČLEN 31 Sodelovanje na področju spodbujanja naložb 1. Pogodbenici soglašata, da bosta v okviru svojih pooblastil spodbujali privlačno in stabilno okolje za medsebojne naložbe. 2. Sodelovanje lahko vključuje: (a) spodbujanje mehanizmov za izmenjavo in širjenje informacij o zakonodaji in priložnostih v zvezi z naložbami; (b) razvoj pravnega okvira, ki bo ugoden za naložbe v obeh regijah, po možnosti prek sklepanja dvostranskih sporazumov za spodbujanje in zaščito naložb med državami članicami in državami Srednje Amerike; (c) spodbujanje poenostavljenih upravnih postopkov; (d) razvoj mehanizmov skupnih podjetij. ČLEN 32 Makroekonomski dialog 1. Pogodbenici soglašata, da bo cilj sodelovanja spodbujanje izmenjave informacij o zadevnih makroekonomskih gibanjih in politikah ter izmenjava izkušenj z usklajevanjem makroekonomskih politik v okviru skupnega trga. 2. Pogodbenici si tudi prizadevata za poglobitev dialoga med organi v zvezi z makroekonomskimi zadevami, ki lahko, kot se pogodbenici dogovorita, vključujejo področja, kot so monetarna politika, fiskalna politika, javne finance, makroekonomska stabilizacija in zunanji dolg. ČLEN 33 Sodelovanje na področju statistike 1. Pogodbenici soglašata, da bo glavni cilj razvoj boljših statističnih metod in programov, vključno z zbiranjem in razširjanjem statistik, da se zberejo kazalniki za pogodbenice, ki bodo bolj primerljivi, kar bo pogodbenicama omogočilo uporabo statističnih podatkov o trgovini z blagom in storitvami druge pogodbenice in bolj na splošno statistične podatke iz katerega koli področja, ki ga pokriva ta sporazum in za katerega se lahko pripravijo statistike. 2. To sodelovanje lahko med drugim zajema tehnične izmenjave med statističnimi inštituti v Srednji Ameriki in državah članicah Evropske unije ter Eurostatom, razvoj izboljšanih in po potrebi doslednih metod zbiranja, analize in razlage podatkov ter organizacijo seminarjev, delovnih skupin ali programov usposabljanja s področja statistike. ČLEN 34 Sodelovanje na področju varstva potrošnikov 1. Pogodbenici soglašata, da sodelovanje na tem področju lahko med drugim, kolikor je mogoče, vključuje: (a) izboljšano vzajemno razumevanje zakonodaje o potrošnikih, da bi se izognili trgovinskim oviram, hkrati pa zagotovili visoko stopnjo varstva potrošnikov; (b) spodbujanje izmenjave informacij o sistemih varstva potrošnikov. ČLEN 35 Sodelovanje na področju varstva podatkov 1. Pogodbenici soglašata, da bosta sodelovali na področju varstva pri obdelavi osebnih podatkov in drugih podatkov, da bi spodbujali najvišje mednarodne standarde. 2. Pogodbenici tudi soglašata, da bosta sodelovali pri varstvu osebnih podatkov, da se izboljša raven varstva, in si bosta prizadevali za prost pretok osebnih podatkov med pogodbenicama, ob tem pa ustrezno upoštevali zakonodajo pogodbenic. ČLEN 36 Znanstveno in tehnološko sodelovanje 1. Pogodbenici soglašata, da se sodelovanje na področju znanosti in tehnologije izvaja v njunem skupnem interesu ter v skladu z njunimi politikami, in si prizadevata za: (a) izmenjavo znanstvenih in tehnoloških informacij in znanja na regionalni ravni, zlasti o izvajanju politik in programov; (b) spodbujanje razvoja človeških virov; (c) krepitev odnosov med znanstvenimi skupnostmi pogodbenic; (d) spodbujanje udeležbe poslovnega sektorja pogodbenic v znanstvenem in tehnološkem sodelovanju, zlasti spodbujanje inovacij; (e) spodbujanje inovacij in prenosa tehnologij med pogodbenicama, vključno z e-upravo in čistejšimi tehnologijami. 2. Pogodbenici soglašata, da bosta spodbujali in okrepili znanstvene raziskave, tehnološki razvoj in procese inovacij, pri čemer bosta spodbujali vključevanje visokošolskih organizacij, raziskovalnih centrov in proizvodnih sektorjev, zlasti malih in srednjih podjetij na obeh straneh. 3. Pogodbenici soglašata, da bosta podpirali znanstveno in tehnološko sodelovanje med univerzami, raziskovalnimi inštituti in proizvodnimi sektorji obeh regij, vključno s štipendijami ter programi izmenjave študentov in strokovnjakov. 4. Pogodbenici soglašata, da bosta okrepili povezave sodelovanja med znanstvenimi, tehnološkimi in inovacijskimi subjekti za spodbujanje, razširjanje in prenos tehnologije. ČLEN 37 Sodelovanje na področju izobraževanja in usposabljanja 1. Pogodbenici soglašata, da bo cilj sodelovanja na tem področju opredeliti načine za izboljšanje izobraževanja in poklicnega usposabljanja. V ta namen bo posebna pozornost namenjena dostopu mladih, žensk, starejših, avtohtonega prebivalstva in drugih etničnih skupin Srednje Amerike do izobraževanja, vključno s tehnično izobrazbo, univerzitetno izobrazbo in poklicnim usposabljanjem, ter doseganju razvojnih ciljev tisočletja v tem okviru. 2. Pogodbenici soglašata, da bosta tesneje sodelovali na področju izobraževanja in poklicnega usposabljanja ter spodbujali sodelovanje med univerzami in poslovnim sektorjem, da bi razvijali raven strokovnosti vodilnih kadrov. 3. Pogodbenici tudi soglašata, da bosta posebno pozornost namenili decentraliziranim dejavnostim in programom (ALFA, ALBAN, URB-AL itd.) ter spodbujali stalne vezi med njunimi specializiranimi organi, ki bodo okrepili združevanje ter izmenjavo izkušenj in tehničnih sredstev. V tem okviru lahko sodelovanje podpira tudi dejavnosti in programe izobraževanja in usposabljanja, da se reši vprašanje posebnih potreb držav Srednje Amerike. 4. Pogodbenici spodbujata izobraževanje avtohtonih ljudstev, tudi v njihovih jezikih. ČLEN 38 Sodelovanje na področju okolja in biotske raznovrstnosti 1. Pogodbenici soglašata, da bo cilj sodelovanja na tem področju spodbujanje varstva okolja v prizadevanju za trajnostni razvoj. V tem okviru sta razmerje med revščino in okoljem ter vpliv gospodarskih dejavnosti na okolje zelo pomembna. Sodelovanje bi moralo zato spodbujati učinkovito udeležbo v mednarodnih okoljskih sporazumih na področjih, kot so podnebne spremembe, biotska raznovrstnost, širjenje puščav in ravnanje s kemikalijami. 2. Sodelovanje se med drugim osredotoči na: (a) preprečevanje degradacije okolja; v ta namen bi moralo sodelovanje vključevati vprašanje prenosa okoljsko trajnostnih in/ali čistih tehnologij; (b) spodbujanje ohranjanja in trajnostnega upravljanja naravnih virov (vključno z biotsko raznovrstnostjo in genetskimi viri); (c) spodbujanje nacionalnega in regionalnega spremljanja biotske raznovrstnosti; (d) izmenjavo informacij in izkušenj o okoljski zakonodaji in skupnih okoljskih problemih; (e) spodbujanje usklajevanja okoljske zakonodaje v Srednji Ameriki; (f) okrepitev okoljskega upravljanja v vseh sektorjih na vseh ravneh države; (g) spodbujanje izobraževanja o okolju, ustvarjanje zmogljivosti in okrepitev udeležbe državljanov; (h) spodbujanje skupnih regionalnih raziskovalnih programov. ČLEN 39 Sodelovanje na področju naravnih nesreč Pogodbenici soglašata, da bo cilj sodelovanja na tem področju zmanjšanje občutljivosti srednjeameriške regije za naravne nesreče z okrepitvijo regionalnih zmogljivosti za raziskave, načrtovanje, spremljanje, preprečevanje, odzivanje in obnovo, z uskladitvijo pravnega okvira ter izboljšanjem institucionalnega usklajevanja in vladne podpore. ČLEN 40 Sodelovanje na področju kulture 1. Pogodbenici soglašata, da je treba razširiti sodelovanje na tem področju ter kulturne vezi in stike med organi, odgovornimi za kulturo v obeh regijah. 2. Cilj je spodbujati sodelovanje na področju kulture med pogodbenicama ob upoštevanju in podpiranju sinergij z dvostranskimi shemami držav članic Evropske unije. 3. Sodelovanje poteka v skladu z zadevnimi nacionalnimi predpisi o avtorskih pravicah in mednarodnimi sporazumi. 4. Zajema lahko vsa področja kulture, med drugim tudi naslednja področja: (a) prevajanje literarnih del; (b) ohranjanje, obnovo, vrnitev in oživitev kulturne dediščine; (c) kulturne dogodke in povezane dejavnosti, pa tudi izmenjave umetnikov in strokovnjakov na področju kulture; (d) spodbujanje kulturne raznolikosti, zlasti kulture avtohtonega prebivalstva in drugih etničnih skupin Srednje Amerike; (e) izmenjave mladih; (f) boj proti nezakonitemu prometu s kulturno dediščino ter njegovo preprečevanje; (g) spodbujanje ročnih obrti in kulturnih dejavnosti. ČLEN 41 Sodelovanje na področju zdravja 1. Pogodbenici soglašata, da bosta sodelovali na področju zdravja, da bi podprli sektorske reforme, zaradi katerih bodo zdravstvene storitve postale dosegljive za revne in pravične, ter da bosta spodbujali poštene finančne mehanizme, ki bodo izboljšali zdravstveno oskrbo revnih in zagotavljanje zanesljive preskrbe revnih s hrano. 2. Pogodbenici soglašata, da so primarni ukrepi vezani tudi na druge sektorje, kot so izobraževanje ter voda in sanitarni pogoji. Pogodbenici zato nameravata okrepiti in razviti partnerstva, ki bodo presegala sektor zdravstva, da bi dosegli razvojne cilje tisočletja, kot je boj proti aidsu, malariji, tuberkulozi in drugim epidemijam. Partnerstva s civilno družbo, NVO in zasebnim sektorjem so prav tako nujna za reševanje težav na področju spolnega zdravja in pravic s pristopom, ki upošteva različnost spolov, ter za delo z mladimi ljudmi za preprečevanje spolno nalezljivih bolezni in neželenih nosečnosti, če ti cilji niso v nasprotju s pravnim okvirom držav in njihovo kulturo. ČLEN 42 Sodelovanje na socialnem področju 1. Pogodbenici soglašata, da bosta sodelovali pri spodbujanju udeležbe socialnih partnerjev v dialogu o življenjskih in delovnih pogojih, socialnem varstvu ter vključevanju v družbo. Zlasti je treba upoštevati potrebo po tem, da se prepreči diskriminacija pri obravnavanju državljanov obeh pogodbenic, ki zakonito prebivajo na ozemlju druge pogodbenice. 2. Pogodbenici priznavata pomen socialnega razvoja, ki mora biti skladen z gospodarskim razvojem, ter soglašata s tem, da se prednost nameni zaposlovanju, gradnji stanovanj in ureditvi naselij v skladu s svojimi zadevnimi politikami in ustavnimi določbami, pa tudi spodbujanju temeljnih načel in pravic na delovnem mestu, kakor so opredeljene v konvencijah Mednarodne organizacije dela, tako imenovanih poglavitnih delovnih standardov. 3. Pogodbenici lahko sodelujeta pri vseh vprašanjih skupnega interesa v okviru zgoraj navedenih področij. 4. Kadar je primerno in v skladu s svojimi zadevnimi postopki lahko pogodbenici izvajata ta dialog v sodelovanju z Evropskim ekonomskim in socialnim odborom ter ustreznim organom v Srednji Ameriki. ČLEN 43 Udeležba civilne družbe v sodelovanju 1. Pogodbenici priznavata vlogo in morebiten prispevek civilne družbe v procesu sodelovanja ter se strinjata, da bosta spodbujali učinkovit dialog s civilno družbo. 2. Ob upoštevanju pravnih in upravnih določb pogodbenic civilna družba: (a) lahko poda svoje mnenje pri procesu oblikovanja politik na državni ravni, v skladu z demokratičnimi načeli; (b) je lahko obveščena in sodeluje pri posvetovanjih o strategijah razvoja in sodelovanja ter pri sektorskih politikah, zlasti na področjih, ki jo zadevajo, vključno z vsemi stopnjami razvojnega procesa; (c) lahko prejema finančna sredstva, če to dovoljujejo notranja pravila vsake pogodbenice, in podporo za gradnjo zmogljivosti na kritičnih področjih; (d) lahko sodeluje pri izvajanju programov sodelovanja na področjih, ki jo zadevajo. ČLEN 44 Sodelovanje na področju enakosti spolov Pogodbenici soglašata, da bo sodelovanje na tem področju pripomoglo k okrepitvi politik, programov in mehanizmov, katerih cilj je zagotoviti, izboljšati in razširiti enako udeležbo in enake možnosti moških in žensk na vseh področjih političnega, gospodarskega, družbenega in kulturnega življenja, vključno s sprejetjem pozitivnih ukrepov v podporo ženskam, kadar bi bilo potrebno. Pomagalo bo tudi olajšati dostop žensk do vseh virov, ki jih potrebujejo za polno uveljavljanje svojih temeljnih pravic. ČLEN 45 Sodelovanje na področju avtohtonega prebivalstva in drugih etničnih skupin Srednje Amerike 1. Pogodbenici soglašata, da bo sodelovanje na tem področju prispevalo k spodbujanju ustanavljanja organizacij za avtohtono prebivalstvo in druge etnične skupine Srednje Amerike, pa tudi k okrepitvi že obstoječih organizacij, v okviru spodbujanja ciljev izkoreninjenja revščine, trajnostnega upravljanja naravnih virov, spoštovanja človekovih pravic, demokracije in kulturne raznolikosti. 2. Poleg sistematičnega upoštevanja položaja avtohtonega prebivalstva in drugih etničnih skupin Srednje Amerike na vseh ravneh razvojnega sodelovanja pogodbenici vključita njihov posebni položaj v razvoj politik in okrepita zmogljivosti njihovih organizacij, da se poveča pozitivni učinek razvojnega sodelovanja na te skupine v skladu z nacionalnimi in mednarodnimi obveznostmi pogodbenic. ČLEN 46 Sodelovanje v zvezi z osebami, ki so bile prisiljene zapustiti svoje domove, in demobiliziranimi vojaki 1. Pogodbenici soglašata, da sodelovanje v podporo osebam, ki so bile prisiljene zapustiti svoje domove, ter demobiliziranim vojakom pomaga pri uresničevanju njihovih osnovnih potreb od takrat, ko prenehajo prejemati humanitarno pomoč, pa do sprejetja dolgoročnih rešitev za rešitev njihovega statusa. 2. Sodelovanje lahko med drugim vključuje naslednje: (a) spodbujanje samostojnosti in ponovnega vključevanja oseb, ki so bile prisiljene zapustiti svoje domove, ter demobiliziranih vojakov v družbeno-gospodarski ustroj; (b) pomoč lokalnim gostiteljskim skupnostim ter območjem ponovne naselitve zaradi pospeševanja sprejema in ponovnega vključevanja oseb, ki so bile prisiljene zapustiti svoje domove, in demobiliziranih vojakov; (c) pomoč zadevnemu prebivalstvu, da se prostovoljno vrne in naseli v svoji matični državi ali v tretjih državah, če to dopuščajo razmere; (d) dejavnosti za pomoč osebam, da pridobijo nazaj svojo lastnino ali lastninske pravice, ter pomoč pri pravni odpravi kršitev človekovih pravic zadevnih oseb; (e) krepitev institucionalnih zmogljivosti držav, ki se soočajo s temi vprašanji; (f) podporo za ponovno vključitev v politično, družbeno in produktivno življenje tudi, kadar je to primerno, kot del sprave. ČLEN 47 Sodelovanje v boju proti prepovedanim drogam in povezanemu kriminalu 1. Na podlagi načela soodgovornosti pogodbenici soglašata, da bo cilj sodelovanja na tem področju uskladitev in povečanje skupnih prizadevanj za boj proti proizvodnji, prometu in uživanju prepovedanih drog ter njihovo zmanjšanje. Pogodbenici tudi soglašata, da bosta nadaljevali boj proti kriminalu, povezanemu s tem prometom, med drugim tudi prek posrednikov mednarodnih organizacij in organov. Brez poseganja v druge mehanizme sodelovanja pogodbenici soglašata, da se za ta namen uporabi mehanizem usklajevanja in sodelovanja na področju drog med Evropsko unijo, Latinsko Ameriko in Karibi. 2. Pogodbenici na tem področju sodelujeta zlasti pri: (a) izvajanju programov za preprečevanje zlorabe drog, zlasti pri ranljivih skupinah in skupinah z visokim tveganjem; (b) izvajanju projektov za usposabljanje, izobraževanje, zdravljenje in rehabilitacijo odvisnikov od drog ter njihovo ponovno vključitev v družbo; (c) izvajanju projektov za usklajevanje zakonodaje in ukrepov na tem področju v Srednji Ameriki; (d) izvajanju skupnih raziskovalnih programov; (e) izvajanju ukrepov in sodelovanju za spodbujanje alternativnega razvoja, zlasti spodbujanju zakonitega pridelka malih proizvajalcev; (f) izvajanju ukrepov za nadzor trgovine s predhodnimi sestavinami in bistvenimi proizvodi, ki so enakovredni tistim, ki so jih sprejeli Evropska skupnost in pristojni mednarodni organi; (g) izvajanju ukrepov za zmanjšanje dobave prepovedanih drog, vključno z usposabljanjem glede upravnih kontrolnih sistemov, da se prepreči preusmeritev kemičnih predhodnih sestavin, ter za kontrolo povezanih kaznivih dejanj. ČLEN 48 Sodelovanje v boju proti pranju denarja in povezanemu kriminalu 1. Pogodbenici soglašata, da bosta sodelovali pri preprečevanju uporabe njunih finančnih sistemov za pranje prihodkov, ki izhajajo iz kriminalnih dejavnosti na splošno, zlasti pa iz prometa s prepovedanimi drogami. 2. To sodelovanje vključuje upravno in tehnično pomoč, namenjeno razvoju in izvajanju predpisov ter učinkovitemu delovanju primernih standardov in mehanizmov. Sodelovanje pripomore zlasti k izmenjavi ustreznih informacij in sprejetju ustreznih meril za boj proti pranju denarja, primerljivih s tistimi, ki so jih sprejeli Evropska skupnost in mednarodni organi, dejavni na tem področju, na primer Projektna skupina za finančno ukrepanje (FATF) in Združeni narodi. Spodbuja se sodelovanje na regionalni ravni. ČLEN 49 Sodelovanje na področju migracij 1. Pogodbenici ponovno poudarjata pomen skupnega upravljanja migracijskih tokov med svojimi ozemlji. Da bi okrepili sodelovanje, lahko pogodbenici ustvarita celovit dialog o vseh vprašanjih, povezanih z migracijami, vključno z nezakonitimi migracijami, s tihotapljenjem in trgovino z ljudmi ter s tokovi prebežnikov. Obravnavanje migracij mora biti vključeno v nacionalne strategije za ekonomski in socialni razvoj držav izvora migrantov, tranzitnih držav in namembnih držav migrantov. 2. Sodelovanje priznava, da so migracije resen pojav in da je treba analizirati različne vidike ter o njih razpravljati, da se poišče rešitev v skladu s zadevno veljavno mednarodno in nacionalno zakonodajo ter zakonodajo Skupnosti. Sodelovanje se osredotoči predvsem na naslednja področja: a) glavne vzroke za migracijo; b) razvoj in izvajanje nacionalnih zakonodaj in praks v zvezi z mednarodno zaščito, da bi upoštevali določbe Ženevske konvencije o statusu beguncev iz leta 1951 ter določbe Protokola iz leta 1967, ter drugih ustreznih regionalnih in mednarodnih instrumentov, da bi zagotovili spoštovanje načela „nevračanja“; c) pravila sprejema ter pravice in status sprejetih oseb, pravično obravnavanje in politike vključevanja za vse nedržavljane, ki prebivajo zakonito, izobraževanje in usposabljanje ter ukrepe proti rasizmu in ksenofobiji ter vse veljavne določbe glede človekovih pravic migrantov; d) vzpostavitev učinkovite in preventivne politike proti nezakonitim migracijam. Osredotočiti se mora tudi na tihotapljenje migrantov in trgovino z ljudmi, vključno z vprašanjem, kako se boriti proti mrežam in kriminalnim organizacijam tihotapcev in preprodajalcev ter kako zaščititi take žrtve; e) vračanje, v humanih in dostojanstvenih razmerah, oseb, ki nezakonito prebivajo, in njihov ponovni sprejem v skladu z odstavkom 3; f) vprašanja skupnega interesa na področju vizumov; g) mejne kontrole, in v tem okviru vprašanja, povezana z organizacijo, usposabljanjem, najboljšimi praksami in drugimi operativnimi ukrepi, in kadar bi bilo primerno, z zagotavljanjem opreme, pri čemer se je treba zavedati morebitne dvojne uporabe take opreme. 3. V okviru sodelovanja za preprečevanje in nadzor nezakonitih migracij pogodbenici soglašata s ponovnim sprejemom svojih nezakonitih migrantov. Zato: – vsaka država Srednje Amerike na zahtevo in brez nadaljnjih formalnosti ponovno sprejme vse svoje državljane, ki nezakonito prebivajo na ozemlju države članice Evropske unije, ter svojim državljanom zagotovi ustrezne osebne dokumente in upravno pomoč, potrebne za te namene, – vsaka država članica Evropske unije na zahtevo in brez nadaljnjih formalnosti ponovno sprejme vse svoje državljane, ki nezakonito prebivajo na ozemlju države Srednje Amerike, ter svojim državljanom zagotovi ustrezne osebne dokumente in upravno pomoč, potrebne za te namene. Pogodbenici soglašata, da bosta na zahtevo in čim prej sklenili sporazum, ki ureja posebne obveznosti ponovnega sprejema za države članice Evropske unije in države Srednje Amerike. Ta sporazum bo zajemal tudi vprašanje ponovnega sprejema državljanov drugih držav in oseb brez državljanstva. Za ta namen izraz „pogodbenici“ pomeni Skupnost, katero koli od njenih držav članic in katero koli državo Srednje Amerike. ČLEN 50 Sodelovanje na področju boja proti terorizmu 1. Pogodbenici poudarjata pomen boja proti terorizmu in v skladu z mednarodnimi konvencijami, zadevnimi resolucijami ZN ter svojo zakonodajo in predpisi soglašata, da bosta sodelovali pri preprečevanju in zatiranju terorizma. Sodelujeta zlasti: (a) v okviru celovitega izvajanja Resolucije Varnostnega sveta ZN št. 1373 ter drugih ustreznih resolucij ZN, mednarodnih konvencij in instrumentov; (b) z izmenjavo informacij o terorističnih skupinah in njihovih podpornih mrežah v skladu z mednarodnim in nacionalnim pravom ter (c) z izmenjavo mnenj o sredstvih in načinih boja proti terorizmu, vključno s tehničnimi področji in usposabljanjem ter z izmenjavo izkušenj pri preprečevanju terorizma. NASLOV IV SPLOŠNE IN KONČNE DOLOČBE ČLEN 51 Sredstva 1. Da bi prispevali k uresničevanju ciljev sodelovanja, določenih v tem sporazumu, se pogodbenici zavezujeta, da bosta v okviru svojih zmožnosti in v skladu s svojimi mehanizmi zagotovili ustrezna sredstva, vključno s finančnimi. V tem okviru pogodbenici odobrita, če je mogoče, večletni program in določita prednostne naloge ob upoštevanju potreb in ravni razvoja držav Srednje Amerike. 2. Pogodbenici sprejmeta vse potrebne ukrepe za spodbujanje in olajševanje dejavnosti Evropske investicijske banke v Srednji Ameriki v skladu z njenimi postopki in merili za financiranje ter v skladu z zakoni in predpisi pogodbenic, brez poseganja v pooblastila njunih pristojnih organov. 3. Države Srednje Amerike strokovnjakom Evropske skupnosti zagotovijo prostore in jamstva ter jih razbremenijo uvoznih dajatev za dejavnosti sodelovanja v skladu z okvirnimi konvencijami, ki jih je podpisala Evropska skupnost z vsako državo Srednje Amerike. ČLEN 52 Institucionalni okvir 1. Pogodbenici soglašata, da bosta ohranili Skupni odbor, vzpostavljen s Sporazumom o sodelovanju med ES in Srednjo Ameriko iz leta 1985 ter ohranjen z Okvirnim sporazumom o sodelovanju iz leta 1993. 2. Skupni odbor je odgovoren za splošno izvajanje Sporazuma. Razpravlja tudi o vseh vprašanjih, ki zadevajo gospodarske odnose med pogodbenicama, tudi s posameznimi državami Srednje Amerike. 3. Dnevni red sestankov Skupnega odbora se določi sporazumno. Odbor sprejme določbe o pogostosti in kraju svojih zasedanj, predsedstvu in drugih morebitnih vprašanjih ter po potrebi ustanovi pododbore. 4. Za pomoč Skupnemu odboru pri spodbujanju dialoga z gospodarskimi in socialnimi organizacijami civilne družbe se ustanovi posvetovalni odbor, ki ga sestavljajo predstavniki posvetovalnega odbora integracijskega sistema Srednje Amerike (CC-SICA) ter Evropskega ekonomskega in socialnega odbora (EESC). 5. Pogodbenici spodbujata Evropski parlament in parlament Srednje Amerike (Parlacen), da v skladu s svojimi ustavnimi zakoni v okviru tega sporazuma ustanovita medparlamentarni odbor. ČLEN 53 Opredelitev pogodbenic V tem sporazumu izraz „pogodbenici“ pomeni Skupnost, njene države članice ali Skupnost in njene države članice, v okviru njihovih področij pristojnosti, kakor izhajajo iz Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, na eni strani in Republiko Kostariko, Republiko Salvador, Republiko Gvatemalo, Republiko Honduras, Republiko Nikaragvo in Republiko Panamo na drugi strani v okviru njihovih področij pristojnosti. Sporazum se uporablja tudi za ukrepe, ki jih sprejme kateri koli državni, regionalni ali lokalni organ znotraj ozemelj pogodbenic. ČLEN 54 Začetek veljavnosti 1. Ta sporazum začne veljati prvi dan v mesecu, ki sledi mesecu, v katerem se pogodbenici uradno obvestita o zaključku postopkov, ki so potrebni v ta namen. 2. Uradna obvestila se pošljejo generalnemu sekretarju Sveta Evropske unije, ki je depozitar tega sporazuma. 3. Z datumom začetka veljavnosti v skladu z odstavkom 1 ta sporazum nadomesti Okvirni sporazum o sodelovanju iz leta 1993. ČLEN 55 Trajanje 1. Ta sporazum velja za nedoločen čas. V tem okviru in kakor je določeno v členu 2(3) tega sporazuma se pogodbenici sklicujeta na Madridsko deklaracijo z dne 17. maja 2002. 2. Katera koli pogodbenica lahko drugo pisno obvesti, da namerava od tega sporazuma odstopiti. Odstop začne veljati šest mesecev po tem, ko druga pogodbenica prejeme obvestilo. ČLEN 56 Izpolnjevanje obveznosti 1. Pogodbenici sprejmeta vse splošne ali posebne ukrepe za izpolnitev svojih obveznosti iz tega sporazuma ter sta odgovorni za doseganje ciljev, določenih s tem sporazumom. 2. Če katera od pogodbenic meni, da druga pogodbenica ni izpolnila obveznosti iz tega sporazuma, lahko sprejme ustrezne ukrepe. Preden to stori, mora v 30 dneh Skupnemu odboru predložiti vse ustrezne informacije, potrebne za temeljito proučitev položaja, da se najde rešitev, sprejemljiva za obe pogodbenici. Pri izbiri ukrepov imajo prednost tisti, ki najmanj motijo uresničevanje Sporazuma. Ti ukrepi se na zahtevo druge pogodbenice takoj sporočijo Skupnemu odboru, ki se o njih posvetuje. 3. Z odstopanjem od odstavka 2 lahko katera koli pogodbenica nemudoma sprejme ustrezne ukrepe v skladu z mednarodnim pravom v primeru: (a) odstopa od tega sporazuma, ki ni sankcioniran s splošnimi pravili mednarodnega prava; (b) kršitve bistvenih elementov tega sporazuma, navedenih v členu 1(1), s strani druge pogodbenice. Druga pogodbenica lahko zaprosi, da se v roku 15 dni skliče nujni sestanek pogodbenic za temeljito proučitev položaja, z namenom, da se najde rešitev, sprejemljiva za obe pogodbenici. ČLEN 57 Prihodnji razvoj 1. Pogodbenici se lahko vzajemno sporazumeta o razširitvi tega sporazuma, da bi razširili in dopolnili področje njegove uporabe v skladu z njuno zakonodajo, s sklenitvijo sporazumov o posebnih sektorjih ali dejavnostih glede na izkušnje, pridobljene pri izvajanju tega sporazuma. 2. Nobena možnost za sodelovanje se vnaprej ne izključi. Pogodbenici lahko uporabita Skupni odbor, da se proučijo praktične možnosti za sodelovanje v njunem skupnem interesu. 3. Kar zadeva izvajanje tega sporazuma, lahko katera koli pogodbenica pripravi predloge za razširitev sodelovanja na vseh področjih, ob upoštevanju izkušenj, pridobljenih med njegovim izvajanjem. ČLEN 58 Varstvo podatkov Pogodbenici soglašata, da bosta v tem sporazumu določili visoko stopnjo varstva pri obdelavi osebnih in drugih podatkov skladno z najvišjimi mednarodnimi standardi. ČLEN 59 Teritorialna uporaba Ta sporazum se na eni strani uporablja za ozemlja, na katerih se uporablja Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti, in pod pogoji, določenimi v navedeni pogodbi, ter na drugi strani za ozemlja Republike Kostarike, Republike Salvador, Republike Gvatemala, Republike Honduras, Republike Nikaragva in Republike Panama. ČLEN 60 Verodostojna besedila Ta sporazum je sestavljen v dveh izvodih v danskem, nizozemskem, angleškem, finskem, francoskem, nemškem, grškem, italijanskem, portugalskem, španskem in švedskem jeziku, pri čemer je vsako od teh besedil enako verodostojno. PRILOGA ENOSTRANSKE IZJAVE EU IZJAVA KOMISIJE IN SVETA EVROPSKE UNIJE O DOLOČBI V ZVEZI Z VRAČANJEM IN PONOVNIM SPREJEMOM NEZAKONITIH MIGRANTOV (ČLEN 49) Člen 49 ne posega v notranjo delitev pristojnosti med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami za sklenitev sporazumov o ponovnem sprejemu. IZJAVA KOMISIJE IN SVETA EVROPSKE UNIJE O DOLOČBI V ZVEZI Z OPREDELITVIJO POGODBENIC (ČLEN 53) Določbe tega sporazuma, ki spadajo na področje uporabe Dela III Naslova IV Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zavezujejo Združeno kraljestvo in Irsko kot ločeni pogodbenici in ne kot del Evropske skupnosti, dokler Združeno kraljestvo ali Irska (odvisno od primera) ne obvesti uradno Srednje Amerike, da je postala zavezana kot del Evropske skupnosti v skladu s Protokolom o stališču Združenega kraljestva in Irske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti. Enako velja za Dansko v skladu s Protokolom o stališču Danske, ki je priložen navedenima pogodbama. Pogodbenici soglašata, da Belize v svoji funkciji polnopravne članice Integracijskega sistema Srednje Amerike (SICA) sodeluje v političnem dialogu. [1] UL L , , str. . [2] Kakor je določeno v drugem stavku člena 2(5), se „odprt“ ne razlaga kot „dostop“.