SKUPNO STALIŠČE (ES) št. 32/2005,

ki ga je sprejel Svet dne 18. julija 2005

z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. …/2005 z dne … o izvajanju Mednarodnega kodeksa za varno upravljanje ladij v Skupnosti in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 3051/95

(2005/C 264 E/03)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 80(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

Navodila za uprave glede izvajanja kodeksa ISM so bila sprejeta z Resolucijo IMO A.788(19) z dne 23. novembra 1995. Ta navodila so bila spremenjena z Resolucijo A.913(22), sprejeto dne 29. novembra 2001.

Na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 3051/95 z dne 8. decembra 1995 o varnem upravljanju ro-ro potniških trajektov (3) je Kodeks ISM s 1. julijem 1996 postal zavezujoč na ravni Skupnosti za vse ro-ro potniške trajekte, ki opravljajo linijske prevoze v in iz pristanišč držav članic, v notranji in mednarodni plovbi in ne glede na zastavo, pod katero plujejo. To je bil prvi korak k zagotovitvi enotnega in doslednega izvajanja Kodeksa ISM v vseh državah članicah.

Dne 1. julija 1998 je Kodeks ISM z določbami poglavja IX Konvencije SOLAS postal zavezujoč za družbe, ki upravljajo potniške ladje v mednarodni plovbi, vključno z visokohitrostnimi potniškimi plovili, tankerji za prevoz nafte, tankerji za prevoz kemikalij, ladjami za prevoz plina, ladjami za prevoz razsutega tovora in visokohitrostnimi tovornimi plovili z bruto tonažo 500 in več.

Dne 1. julija 2002 je Kodeks ISM postal zavezujoč za družbe, ki v mednarodni plovbi upravljajo druge tovorne ladje in mobilne vrtalne enote na morju z bruto tonažo 500 in več.

Varnost človeškega življenja na morju in varstvo okolja je mogoče učinkovito izboljšati z dosledno in obvezno uporabo Kodeksa ISM.

Če države članice presodijo, da ladijske družbe iz praktičnih razlogov težko izpolnjujejo posebne določbe dela A Kodeksa ISM glede določenih ladij ali kategorij ladij, ki plujejo izključno v notranji plovbi v državi članici, smejo države članice v celoti ali delno odstopati od teh določb, pri tem pa s potrebnimi ukrepi zagotoviti enakovredno uresničevanje ciljev Kodeksa. Države članice smejo za takšne ladje in ladijske družbe uvesti nadomestne postopke potrjevanja in preverjanja.

Treba je upoštevati Direktivo Sveta 95/21/ES z dne 19. junija 1995 o uveljavitvi mednarodnih standardov za varnost ladij, preprečevanje onesnaževanja ter pogoje za življenje in delo na ladjah, ki uporabljajo pristanišča Skupnosti in plujejo v vodah v pristojnosti držav članic (pomorska inšpekcija) (4) .

Treba je upoštevati Direktivo Sveta 94/57/ES z dne 22. novembra 1994 o skupnih predpisih in standardih za organizacije, pooblaščene za inšpekcijski pregled in nadzor ladij ter za ustrezne ukrepe pomorskih uprav (5) , da se določi priznane organizacije za namene te uredbe, za namene vzpostavitve področja uporabe te uredbe za potniške ladje v notranji plovbi pa je treba upoštevati Direktivo Sveta 98/18/ES z dne 17. marca 1998 o varnostnih predpisih in standardih za potniške ladje (6) .

Ker ciljev te uredbe, in sicer izboljšati varno upravljanje in varno plovbo ladij, kakor tudi preprečevanje onesnaževanje morja z ladij, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker se jih laže doseže na ravni Skupnosti, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega okvira, ki je potreben za doseganje navedenih ciljev —

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Cilj

Namen te uredbe je izboljšati varno upravljanje in varno plovbo, kakor tudi preprečevanje onesnaževanje morja z ladij iz člena 3(1), s tem, da se zagotovi, da družbe, ki te ladje upravljajo, delujejo v skladu s Kodeksom ISM, tako da:

vzpostavijo, izvajajo in pravilno vzdržujejo sisteme za varno upravljanje na ladjah in na kopnem; ter

Člen 2

Opredelitve pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve:

„Kodeks ISM“ pomeni Mednarodni kodeks za varno upravljanje ladij in preprečevanje onesnaževanja, ki ga je Mednarodna pomorska organizacija sprejela z Resolucijo Skupščine A.741(18) z dne 4. novembra 1993, kakor je bila spremenjena z Resolucijo Odbora za pomorsko varnost MSC.104(73) z dne 5. decembra 2000, in je naveden v Prilogi I k tej uredbi, v njeni zadnji različici;

„družba“ pomeni lastnika ladje ali katero koli drugo organizacijo ali osebo, kot je upravljavec ali zakupnik, ki je od lastnika ladje prevzela odgovornost za upravljanje ladje in je ob prevzemu te odgovornosti privolila v prevzem vseh dolžnosti in odgovornosti, ki jih nalaga Kodeks ISM;

Člen 3

Področje uporabe

1. Ta uredba se uporablja za naslednje vrste ladij in družbe, ki jih upravljajo:

2. Ta uredba se ne uporablja za naslednje vrste ladij ali družbe, ki jih upravljajo:

vojaške ladje in ladje za prevoz čet ter druge ladje, ki so v lasti države članice ali pa jih ta upravlja in se uporabljajo zgolj v nekomercialne namene za potrebe vlade;

ladje brez mehanskega pogona, enostavno grajene lesene ladje, jahte in plovila za prosti čas, razen če imajo ali bodo imela posadko in prevažajo več kot 12 potnikov v komercialne namene;

potniške ladje razen potniških ro-ro trajektov, v morskih območjih razredov C in D, kakor je opredeljeno v členu 4 Direktive 98/18/ES.

Člen 4

Skladnost

Države članice zagotovijo, da vse družbe, ki upravljajo z ladjami, za katere velja ta uredba, delujejo v skladu z določbami te uredbe.

Člen 5

Zahteve za varno upravljanje

Ladje iz člena 3(1) in družbe, ki s temi ladjami upravljajo, morajo izpolnjevati zahteve dela A Kodeksa ISM.

Člen 6

Izdajanje spričeval in preverjanje

Za namene izdajanja spričeval in preverjanja države članice delujejo v skladu z določbami dela B Kodeksa ISM.

Člen 7

Odstopanje

1. Če država članica meni, da družbe iz praktičnih razlogov težko izpolnjujejo določbe iz odstavkov 6, 7, 9, 11 in 12 dela A Kodeksa ISM glede določenih ladij ali kategorij ladij, ki plujejo izključno v notranji plovbi v državi članici, lahko v celoti ali delno odstopa od navedenih določb, tako da naloži ukrepe za zagotovitev enakovrednega uresničevanja ciljev Kodeksa.

2. Če država članica meni, da je uporaba zahtev iz člena 6 za ladje in družbe, za katere se je v skladu z odstavkom 1 sprejelo odstopanje, prezahtevna, lahko uvede nadomestne postopke izdajanja spričeval in preverjanj.

3. V okoliščinah iz odstavka 1 in, če je primerno, odstavka 2 se uporabi naslednji postopek:

4. Zadevna država članica glede odstopanja iz odstavka 1 in, če je primerno, odstavka 2 izda potrdilo v skladu z drugim pododstavkom točke 5 Priloge II, kjer so navedene omejitve delovanja, ki se uporabijo.

Člen 8

Veljavnost, sprejem in priznavanje spričeval

1. Spričevalo o skladnosti je veljavno največ pet let od dneva njegove izdaje. Spričevalo o varnem upravljanju je veljavno največ pet let od dneva njegove izdaje.

2. V primeru podaljšanja veljavnosti spričevala o skladnosti in spričevala o varnem upravljanju se uporabijo ustrezne določbe dela B Kodeksa ISM.

3. Države članice priznajo spričevalo o skladnosti, začasno spričevalo o skladnosti, spričevalo o varnem upravljanju in začasno spričevalo o varnem upravljanju, ki jih izda uprava katere koli druge države članice ali priznana organizacija v imenu te uprave.

4. Države članice priznajo spričevala o skladnosti, začasna spričevala o skladnosti, spričevala o varnem upravljanju in začasna spričevala o varnem upravljanju, ki jih izdajo uprave tretjih držav, ali so izdana v njihovem imenu.

Za ladje, ki opravljajo linijske prevoze, se v zadevnih državah članicah ali v njihovem imenu preveri skladnost spričeval o skladnosti, začasnih spričeval o skladnosti, spričeval o varnem upravljanju in začasnih spričeval o varnem upravljanju, ki so bila izdana v imenu uprav tretjih držav, z določbami Kodeksa ISM, na kateri koli ustrezni način, razen če jih je izdala uprava države članice ali priznana organizacija.

Člen 9

Kazni

Države članice določijo pravila o kaznih, ki veljajo za kršitve te uredbe, in sprejmejo vse potrebne ukrepe, da se zagotovi njihovo izvajanje. Tako določene kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

Člen 10

Poročanje

1. Države članice o izvajanju te uredbe poročajo Komisiji vsaki dve leti.

2. Komisija v skladu s postopkom iz člena 12(2) pripravi usklajen vzorčni obrazec za ta poročila.

3. Komisija s pomočjo Evropske agencije za pomorsko varnost v šestih mesecih od prejema poročil držav članic pripravi prečiščeno poročilo o izvajanju te uredbe skupaj s predlaganimi ukrepi, če je primerno. Poročilo se naslovi na Evropski parlament in Svet.

Člen 11

Spremembe

1. Spremembe Kodeksa ISM so lahko v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 2099/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. novembra 2002 o ustanovitvi Odbora za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij (COSS) in o spremembi uredb o pomorski varnosti in preprečevanju onesnaževanja z ladij (8) izvzete s področja uporabe te uredbe.

2. Priloga II se lahko spremeni v skladu s postopkom iz člena 12(2).

Člen 12

Odbor

1. Komisiji pomaga Odbor za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij (COSS), ustanovljen s členom 3 Uredbe (ES) št. 2099/2002.

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Obdobje iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je dva meseca.

3. Odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 13

Razveljavitev

1. Uredba (ES) št. 3051/95 se razveljavi z učinkom od ... (9).

2. Začasna spričevala o skladnosti, začasna spričevala o varnem upravljanju, spričevala o skladnosti in spričevala o varnem upravljanju, izdana pred … (10), ostanejo v veljavi, dokler njihova veljavnost ne poteče ali dokler niso ponovno potrjena.

Člen 14

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Pri tovornih in potniških ladjah, za katere se še ne zahteva, da izpolnjujejo določbe Kodeksa ISM, se uredba uporablja od ... (9).

(1) UL C 302, 7.12.2004, str. 20.

(2) Mnenje Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2004 (UL C 102 E, 28.4.2004, str. 565), Skupno stališče Sveta z dne 18. julija 2005 in Stališče Evropskega parlamenta z dne … (še ni objavljeno v Uradnem listu).

(3) UL L 320, 30.12.1995, str. 14. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2099/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 324, 29.11.2002, str. 1).

(4) UL L 157, 7.7.1995, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2002/84/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 324, 29.11.2002, str. 53).

(5) UL L 319, 12.12.1994, str. 20. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2002/84/ES.

(6) UL L 144, 15.5.1998, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2003/75/ES (UL L 190, 30.7.2003, str. 6).

(7) UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

(8) UL L 324, 29.11.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 415/2004 (UL L 68, 6.3.2004, str. 10).

(9) Datum začetka veljavnosti te uredbe.

(10) Dve leti od datuma začetka veljavnosti te uredbe.

so poveljnik in častniki seznanjeni s sistemom za varno upravljanje in načrtovanimi ukrepi za njegovo izvajanje;

je treba v obstoječe spričevalo o skladnosti dodati nove vrste ladij, po tem, ko je bilo preverjeno, da sistem za varno upravljanje, ki ga ima družba, izpolnjuje cilje iz odstavka 1.2.3 tega kodeksa, in pod pogojem, da družba predloži načrte za izvajanje sistema za varno upravljanje, s katerim bo v obdobju veljavnosti začasnega spričevala o skladnosti izpolnjevala vse zahteve tega kodeksa. Tako začasno spričevalo o skladnosti lahko za obdobje, ki ni daljše od 12 mesecev, izda uprava ali od uprave priznana organizacija ali, na zahtevo uprave, vlada druge države podpisnice. Kopija začasnega spričevala o skladnosti mora biti shranjena na ladji, da jo lahko poveljnik ladje, če se to zahteva, predloži v preverjanje upravi ali od uprave priznani organizaciji ali zaradi nadzora iz pravila IX/6.2 Konvencije. Kopije spričevala ni treba overiti ali potrditi.

Ne glede na zahteve iz odstavkov 13.2 in 13.7 mora, kadar je preverjanje zaradi obnovitve zaključeno v treh mesecih pred datumom izteka veljavnosti obstoječega spričevala o skladnosti ali spričevala o varnem upravljanju, novo spričevalo o skladnosti ali novo spričevalo o varnem upravljanju veljati od datuma zaključka preverjanja zaradi obnovitve, za obdobje, ki ni daljše od petih let po datumu izteka veljavnosti obstoječega spričevala o skladnosti ali spričevala o varnem upravljanju.

Veljavnost spričevala o varnem upravljanju mora vsaj enkrat v obdobju veljavnosti vmesno preveriti uprava ali od uprave priznana organizacija ali, na zahtevo uprave, vlada druge države podpisnice. Če je treba opraviti samo eno vmesno preverjanje in je spričevalo o varnem upravljanju veljavno pet let, se mora to preverjanje opraviti med datumom druge in tretje obletnice spričevala o varnem upravljanju.

Spričevalo o varnem upravljanju lahko ladji izda uprava ali od uprave priznana organizacija ali, na zahtevo uprave, vlada druge države podpisnice za obdobje, ki ne sme biti daljše od petih let. Spričevalo o varnem upravljanju se lahko izda potem, ko je preverjeno, da družba in njeno vodstveno osebje na ladji ravnata v skladu z odobrenim sistemom za varno upravljanje. Tako spričevalo mora biti sprejeto kot dokaz, da ladja izpolnjuje zahteve tega kodeksa.

Spričevalo o skladnosti velja samo za vrste ladij, ki so v njem izrecno navedene. Taka navedba mora temeljiti na vrstah ladij, na podlagi katerih je potekalo začetno preverjanje. Druge vrste ladij se lahko dodajo šele potem, ko se preveri, ali je družba sposobna izpolnjevati zahteve tega kodeksa, ki veljajo za te vrste ladij. V tem smislu so vrste ladij tiste, ki so navedene v pravilu IX/1 Konvencije.

Spričevalo o skladnosti mora vsaki družbi, ki izpolnjuje zahteve tega kodeksa, izdati uprava, od uprave priznana organizacija ali, na zahtevo uprave, vlada druge države podpisnice Konvencije za obdobje, ki ga določi uprava in ki ne sme biti daljše od petih let. To spričevalo se mora priznati kot dokaz, da je družba sposobna izpolnjevati zahteve tega kodeksa.

Osebje, ki izvaja revizije, mora biti neodvisno od področij, ki jih pregleduje, razen če to ni izvedljivo zaradi velikosti in narave družbe.

Družba mora izvajati notranje revizije varnosti, s katerimi preverja, ali so ukrepi za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja v skladu s SMS.

Dokumenti za opisovanje in izvajanje SMS so lahko združeni v „priročnik za varno upravljanje“. Dokumentacijo je treba hraniti v obliki, za katero družba meni, da je najučinkovitejša. Vsaka ladja mora svojo celotno dokumentacijo hraniti na krovu.

Družba mora vzpostaviti in izvajati postopke za preverjanje vseh dokumentov in podatkov v zvezi s SMS.

Družba mora v okviru SMS določiti postopke za opredelitev opreme in tehničnih sistemov, pri katerih lahko nepredvidena motnja v delovanju povzroči nastanek nevarnih razmer. SMS določi posebne ukrepe za povečevanje zanesljivosti take opreme ali sistemov. Ti ukrepi morajo vključevati redno preizkušanje nadomestnih naprav in opreme ali tehničnih sistemov, ki niso v stalni uporabi.

SMS mora vsebovati postopke, ki zagotavljajo, da se neskladnosti, nesreče in nevarni dogodki sporočijo družbi, raziščejo in analizirajo; cilj teh postopkov je večja varnost na morju in učinkovitejše preprečevanje onesnaževanja.

9. POROČILA IN ANALIZE O NESKLADNOSTIH, NESREČAH IN NEVARNIH DOGODKIH

Družba mora uvesti postopke za pripravo načrtov in navodil, po potrebi tudi s kontrolnimi seznami, za ključno delovanje na ladji, povezano z varnostjo ladje na morju in preprečevanjem onesnaževanja. Različne naloge je treba opredeliti in jih dodeliti usposobljenemu osebju.

Navodila, ki so bistvena za izplutje ladje, morajo biti določena, dokumentirana in na razpolago pred izplutjem.

Družba mora določiti postopke, s pomočjo katerih se zagotovi, da je novo osebje in osebje, ki prevzame nove naloge v zvezi z varnostjo na morju in varovanjem okolja, ustrezno seznanjeno s svojimi dolžnostmi.

Družba mora zagotoviti, da vsako ladjo upravljajo usposobljeni, strokovno izobraženi in zdravstveno sposobni pomorščaki, v skladu z nacionalnimi in mednarodnimi zahtevami.

Družba mora zagotoviti, da SMS, ki se uporablja na ladji, vsebuje jasno izjavo o pooblastilih poveljnika. Družba mora v SMS zagotoviti, da je poveljnik tisti, ki ima izključna pooblastila in nosi odgovornost za sprejemanje odločitev glede varnosti na morju in preprečevanja onesnaževanja ter da lahko po potrebi zahteva sodelovanje družbe.

jasnim in preprostim izdajanjem ustreznih ukazov in navodil;

Za zagotavljanje varne plovbe vsake ladje ter vzpostavitev povezave med družbo in osebami na ladji mora vsaka družba glede na potrebe pooblastiti osebo ali osebe na obali, ki imajo neposreden dostop do najvišje ravni vodenja. Odgovornosti in pooblastila pooblaščene osebe ali oseb morajo vključevati spremljanje plovbe vseh ladij z vidika njihove varnosti in preprečevanja onesnaževanja ter v skladu s predpisi zagotavljati ustrezne vire in podporo s kopnega.

Družba mora opredeliti in dokumentirati odgovornosti, pooblastila in medsebojna razmerja vsega osebja, povezanega z upravljanjem, izvajanjem in preverjanjem dela, ki je povezano z ali vpliva na varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja.

opredeljena področja pristojnosti in načine sporazumevanja osebja na kopnem in osebja na ladji ter med njima;

navodila in postopke za zagotavljanje varne plovbe ladij in varovanje okolja v skladu z ustrezno mednarodno zakonodajo in zakonodajo države zastave;

upoštevanje veljavnih kodeksov, navodil in standardov, ki jih priporočajo Organizacija, uprave, klasifikacijske družbe in združenja pomorske industrije.

redno izboljševanje sposobnosti za varno upravljanje osebja na kopnem in na ladjah, vključno s pripravo na ravnanje v sili glede varnosti na morju in varovanja okolja.

Cilji Kodeksa so zagotavljanje varnosti na morju, varovanje ljudi pred telesnimi poškodbami ali izgubo življenja in preprečevanje povzročanja škode v okolju, zlasti v morskem, in škode na premoženju.

„Večja neskladnost“ pomeni ugotovljeno odstopanje, ki predstavlja resno grožnjo za varnost osebja ali ladje ali resno tveganje za okolje in zahteva takojšnje ukrepanje ter vključuje pomanjkanje učinkovitega in sistematičnega izvajanja zahteve iz tega kodeksa.

„Sistem za varno upravljanje“ pomeni strukturiran in dokumentiran sistem, ki osebju družbe omogoča učinkovito izvajanje politike družbe na področju varnosti na morju in varovanja okolja.

„Družba“ pomeni lastnika ladje ali katero koli drugo organizacijo ali osebo, kot je upravljavec ali zakupnik, ki je od lastnika ladje prevzela odgovornost za upravljanje ladje in ki je ob prevzemu te odgovornosti privolila v prevzem vseh dolžnosti in odgovornosti, ki jih nalaga Kodeks.

„Mednarodni kodeks za varno upravljanje ladij (Kodeks ISM)“ pomeni Mednarodni kodeks za varno upravljanje ladij in preprečevanje onesnaževanja, ki ga je sprejela Skupščina in ga lahko Organizacija pozneje spremeni.

V primeru odstopanja po členu 7(1) in, če je primerno, členu 7(2), se izdano spričevalo razlikuje od zgoraj navedenega, z jasno opombo, da je bilo dovoljeno odstopanje po členu 7(1) in, če je primerno, členu 7(2), in z dopolnilom glede ustreznih omejitev področja uporabe.

Kadar ladje plujejo samo v eni državi članici, države članice uporabijo bodisi obrazce, priložene Kodeksu ISM bodisi obrazce za spričevalo o skladnosti, spričevalo o varnem upravljanju, začasno spričevalo o skladnosti in začasno spričevalo o varnem upravljanju, ki so sestavljeni v spodaj navedeni obliki.

oceni učinkovitost sistema za varno upravljanje pri zagotavljanju skladnosti z drugimi pravili in predpisi, ki niso zajeti v zakonsko določenih in klasifikacijskih nadzorih in omogočajo preverjanje skladnosti s temi pravili in predpisi; ter

ugotavlja učinkovitost sistema za varno upravljanje, ki ga ima družba ali posamezna vrsta ladje za zagotovitev skladnosti s pravili in predpisi, ki izhaja iz zapisov o zakonsko določenih in klasifikacijskih nadzorih;

Da bi lahko osebje, predvideno za prvo preverjanje ali preverjanje zaradi podaljšanja spričevala o skladnosti in spričevala o varnem upravljanju, v celoti ocenilo, ali družba ali posamezna vrsta ladje izpolnjuje zahteve Kodeksa ISM, se za to osebje ne zahteva le zgoraj navedena osnovna usposobljenost, ampak mora biti usposobljeno tudi, da:

Revizijsko poročilo vsebuje načrt revizije, podatke o članih revizijske skupine, datume in podatke o družbi, zapise o vseh opažanjih in neskladjih ter opažanja o učinkovitosti sistema za varno upravljanje pri doseganju določenih ciljev.

Pri izvajanju nalog v zvezi s preverjanjem in izdajanjem spričeval, ki jih zahtevajo določbe Kodeksa ISM za ladje s področja uporabe te uredbe, države članice ravnajo v skladu z zahtevami in merili, določenimi v delu B tega naslova.

UTEMELJITEV SVETA

I. UVOD

V okviru postopka soodločanja (člen 251 PES) je Svet 9. decembra 2004 dosegel politični dogovor o osnutku Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju Mednarodnega kodeksa za varno upravljanje (Kodeks ISM) v Skupnosti (1). Po pravnem/jezikovnem pregledu je Svet 18. julija 2005 sprejel skupno stališče.

Evropski parlament je v svojem mnenju v prvi obravnavi 10. marca 2004 dosegel dogovor, da brez sprememb odobri predlog Komisije (2). Pri sprejemanju svojega stališča je Svet upošteval mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (3) (4).

Namen te uredbe je nadomestiti in razširiti Uredbo Sveta (ES) št. 3051/95 s ciljem izboljšati varno upravljanje, varno plovbo in preprečevanje onesnaževanja. Določbe Kodeksa ISM se uporabljajo za vse ladje, ki plujejo pod zastavo države članice, v mednarodni in notranji plovbi, in za vse ladje, ki sodijo v področje uporabe Konvencije SOLAS in plujejo izključno v notranji plovbi ali ki opravljajo linijske prevoze v pristanišča držav članic ali iz njih.

II. ANALIZA SKUPNEGA STALIŠČA

Mednarodna pomorska organizacija (IMO) je leta 1993 sprejela Mednarodni kodeks za varno upravljanje ladij in preprečevanje onesnaževanja, t. i. „Kodeks ISM“, kot del Mednarodne konvencije o varstvu človeškega življenja na morju (SOLAS), z namenom spodbuditi razvoj široko razširjene kulture varnosti in okoljske osveščenosti posadke in družb, ki upravljajo z ladjami. Kodeks ISM vsebuje smernice za upravljanje ladij prek njihovih ustreznih družb.

Skupnost je predvidela, kot odziv na tragično nesrečo Estonie, izvajanje tega Kodeksa ISM s sprejetjem Uredbe (ES) št. 3051/95 o ro-ro potniških trajektih na mednarodni in notranji plovbi v Skupnosti.

Svet podpira načelo, določeno v predlogu Komisije, predloženem decembra 2003, da se nadomesti Uredba (ES) št. 3051/95 z novim besedilom, ki zavezuje vse družbe in ladje, zajete v poglavju IX Konvencije SOLAS, da uporabljajo Kodeks ISM, pri čemer se upošteva tudi, da je Kodeks postal leta 2002 zavezujoč na mednarodni ravni. Svet deli mnenje, da bo nova uredba olajšala pravilno, dosledno in usklajeno izvajanje Kodeksa v vseh državah članicah.

V zvezi z ustreznim izvajanjem mednarodnih določb Svet meni, da je treba nadgraditi predlog Komisije, kakor sledi spodaj.

Svet se strinja, da področje uporabe te uredbe kot naslednji smiseln korak zajema ladje, ki plujejo pod zastavo države članice na notranji plovbi, in ladje, ne glede na njihovo zastavo, ki plujejo izključno v notranji plovbi ali ki opravljajo linijske prevoze v pristanišča držav članic ali iz njih. Z namenom sorazmernosti so s področja uporabe izvzete potniške ladje, ki niso ro-ro potniški trajekti, ki plujejo manj kot pet milj od obale, kakor tudi — v skladu s Kodeksom ISM — tovorne ladje in mobilne vrtalne enote na morju z bruto tonažo manj kot 500.

Z namenom zagotoviti jasno in natančno zakonodajo so bile opredelitve dopolnjene in po potrebi prilagojene v skladu z obstoječimi mednarodnimi dogovori, upoštevajoč visokohitrostna plovila, podvodna potniška plovila, ro-ro potniške trajekte in mobilne vrtalne enote na morju, kakor tudi posebnosti v zvezi določanjem bruto tonaže.

Svet je mnenja, da je treba zakonodajo Skupnosti glede izvajanja mednarodnih pravnih instrumentov v največji možni meri prilagoditi tem instrumentom. Zato določbe v zvezi z veljavnostjo dokumentov, ki se izdajo ladjam in družbam, ki jih upravljajo (spričevalo o skladnosti, začasno spričevalo o skladnosti, spričevalo o varnem upravljanju in začasno spričevalo o varnem upravljanju) ustrezajo tistim iz Kodeksa ISM in predvidevajo veljavnost do petih let od datuma izdaje.

Upoštevajoč načelo spoštovanja Kodeksa ISM države članice priznajo te dokumente, če jih je izdala vlada druge države članice ali so bili izdani v imenu teh uprav s strani priznane organizacije v skladu z Direktivo 94/57/ES ali če so jih izdale uprave tretjih držav oziroma so bili izdani v njihovem imenu. V slednjem primeru države članice za ladje, ki opravljajo linijske prevoze, z vsemi ustreznimi sredstvi preverijo skladnost teh dokumentov s Kodeksom ISM.

Svet je mnenja, da je treba zaradi razširjenega področja uporabe Uredbe na notranjo plovbo upoštevati, da se lahko položaj razlikuje v posameznih državah članicah. Uredba zato predvideva možno odstopanje v primeru, če država članica meni, da družbe iz praktičnih razlogov težko izpolnjujejo posebne določbe Kodeksa ISM glede nekaterih ladij ali kategorij ladij, ki plujejo izključno v notranji plovbi v tej državi članici. Zadevna država članica v okviru postopka odstopanja sprejme ukrepe za zagotovitev enakovrednega uresničevanja ciljev Kodeksa, obvesti Komisijo o odstopanju in nameravanih ukrepih ter sprejete ukrepe objavi. Posledično se v primeru odstopanja spričevalo, izdano ladji in upravljajoči družbi, razlikuje od obrazcev iz prilog I in II Uredbe, z jasno opombo, da je bilo odstopanje v skladu z Uredbo dovoljeno, in vključuje veljavne omejitve delovanja.

Skupno stališče vsebuje končno številne, predvsem tehnične spremembe, ki so potrebne za zagotovitev skladnosti novega besedila z obstoječo zakonodajo Skupnosti.

(1) Komisija je svoj predlog predstavila 11. decembra 2003.

(2) UL C 102 E, 28.4.2004, str. 565.

(3) UL C 302, 7.12.2004, str. 20.

(4) Odbor regij ni podal mnenja.