Kratice

PZP : Partnerstvo za pristop

CFPE : Centralna finančna in pogodbena enota

DIS : Decentraliziran sistem izvajanja (Decentralised Implementation System)

EADP : Razvojni program za Vzhodno Anatolijo (Eastern Anatolia Development Programme)

EU : Evropska unija

GSEZ : Generalni sekretariat za evropske zadeve

IPA : Instrument za predpristopno pomoč (Instrument for Pre-Accession Assistance)

SOS : Skupni odbor za spremljanje

MIPD : Dokument večletnega orientacijskega načrtovanja (Multi-Annual Indicative Planning Document)

RACER : Ustrezni, sprejeti, verodostojni, preprosti in stabilni (Relevant, Accepted, Credible, Easy and Robust)

SMART : Specifični, merljivi, dosegljivi, relevantni in časovno opredeljeni (Specific, Measurable, Achievable, Realistic and Time-related)

TPA : Predpristopna pomoč za Turčijo (Turkey Pre-Accession Assistance)

Povzetek

I. S predpristopno pomočjo za Turčijo se od leta 2002 financira izvajanje projektov, katerih namen je podpreti prizadevanja te države za izpolnjevanje pogojev, potrebnih za pristop k Evropski uniji (glej odstavke 1 do 7).

II. Pri reviziji so bila obravnavana naslednja tri vprašanja (glej odstavek 8):

(a) Ali je Evropska komisija zagotovila, da je bila pomoč EU usmerjena v projekte, ki prinašajo največjo dodano vrednost v smislu doseganja prednostnih nalog partnerstva EU za pristop?

(b) Ali je Evropska komisija zagotovila, da je bilo z decentraliziranim sistemom izvajanja zagotovljeno pravočasno in uspešno doseganje projektnih izložkov in ciljev?

(c) Ali je Evropska komisija zagotovila, da je bil vzpostavljen uspešen sistem za spremljanje in vrednotenje uspešnosti?

III. Sodišče je pri reviziji preučilo vzorec dokončanih projektov, sistem za načrtovanje novih projektov in delovanje decentraliziranega sistema izvajanja (glej odstavka 9 in 10).

IV. V prvem obdobju predpristopne pomoči za Turčijo (2002–2006) so se ponovile številne slabosti, ki so vplivale že na prejšnje predpristopne programe: velike zamude, težave pri izvajanju, neustrezni spremljanje in vrednotenje (glej odstavke 36 do 42 in 53 do 61).

V. Vendar so bili pri revidiranih projektih kljub temu doseženi njihovi pričakovani izložki in Sodišče meni, da bodo njihovi rezultati v prihodnosti verjetno trajnostni (glej odstavke 48 do 52).

VI. Komisija je sprejemala ukrepe, katerih namen je odpraviti številne slabosti v decentraliziranem sistemu izvajanja, zlasti od uvedbe novega instrumenta za predpristopno pomoč (IPA 2007–2013) naprej. Čeprav se je zaradi tega izbirni postopek že izboljšal, bo celotni učinek teh sprememb mogoče oceniti šele v prihodnjih letih, ko se bodo izvedli projekti IPA (glej odstavke 19, 30 do 34 in 43 do 47).

VII. Vendar je Sodišče ugotovilo, da strateški dokumenti Sveta in Komisije niso zadostovali za usmerjanje pomoči EU v dosegljiv sklop ciljev pri predpristopnem procesu. Poleg tega strateški in projektni cilji niso bili dovolj natančno določeni, da bi bilo izložke projektov mogoče oceniti. Komisija ni imela informacij, s katerimi bi lahko dokazala uspešnost predpristopne pomoči (glej odstavke 11 do 19 in 53 do 63).

VIII. Sodišče na podlagi teh opažanj priporoča, da Komisija odpravi slabosti, ki še naprej vplivajo na splošno načrtovanje in upravljanje uspešnosti (glej odstavke 65 do 71).

Slika 1: Eden od revidiranih projektov je prispeval k skupnemu cilju okrepiti pomorsko varnost in preprečiti onesnaževanja morja v Turčiji, v skladu z zahtevami EU.

+++++ TIFF +++++

Vir: Evropska komisija.

Uvod

1. Turčija je trenutno ena od treh držav kandidatk za članstvo v EU; poleg nje sta kandidatki še Hrvaška in Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija. EU z vsako državo kandidatko sklene partnerstvo za pristop. Za Turčijo je bilo partnerstvo za pristop sprejeto leta 2001 in posodobljeno v letih 2003, 2006 in 2008. Gre za sklep Sveta, v katerem so določene prednostne naloge EU, ki se jim mora Turčija posvetiti v okviru partnerstva za pristop, da bi napredovala v svojih pristopnih pogajanjih.

2. EU državam kandidatkam zagotavlja finančno podporo, s katero jim želi pomagati pri soočanju z izzivi evropskega povezovanja in izvajanju reform, potrebnih za izpolnjevanje meril za članstvo v EU. Projekti, ki jih je treba izvesti, so vsako leto določeni v nacionalnem programu.

3. Za Turčijo so bili nacionalni programi za obdobje 2002–2006 financirani v okviru sheme Predpristopne pomoči za Turčijo (TPA) (glej tabelo 1), ki jo je leta 2007 nadomestil instrument za predpristopno pomoč (IPA [1]).

Tabela 1

Projekti, ki jih financira EU, in letni proračuni za TPA

Nacionalni program | Število projektov | Dodeljena proračunska sredstva (v milijonih EUR) |

2002 | 18 | 126 |

2003 | 26 | 145 |

2004 | 38 | 237 |

2005 | 38 | 278 |

2006 | 44 | 463 |

4. Sredstva IPA za Turčijo so bila za obdobje 2007–2013 določena na 4873 milijonov EUR. Instrument sestavlja pet komponent, od katerih je največja komponenta I (pomoč pri prehodu in vzpostavljanju institucij), za katero dodeljena sredstva znašajo 1665 milijonov EUR [2]. Ta komponenta predstavlja enega ključnih sestavnih delov pomoči EU za izpolnjevanje političnih in gospodarskih meril (kakor so bila junija 1993 opredeljena na zasedanju Sveta v Københavnu) [3] in za izvajanje pravnega reda Evropskih skupnosti (fr. acquis) [4], torej pogojev, katerih izpolnitev je nujna za pridružitev EU.

5. Komisija je še naprej v celoti odgovorna za upravljanje predpristopne pomoči, vendar predpristopno pomoč za Turčijo in instrument za predpristopno pomoč v okviru decentraliziranega sistema izvajanja (DIS) upravljajo turški organi. Glavni upravičenec posameznega projekta (običajno je to ministrstvo ali kateri drugi javni organ) je odgovoren za predlaganje projektnih zamisli, določanje projektnih zahtev in upravljanje projektnih dejavnosti. Vzpostavljene so bile nove turške institucije, in sicer generalni sekretariat za evropske zadeve (GSEZ), ki je odgovoren predvsem za opredelitev in spremljanje projektov, ter centralna finančna in pogodbena enota (CFPE), ki je pooblaščena za oddajanje naročil za vse projekte, ki jih financira EU.

6. Komisija je bila odgovorna za odobritev (akreditacijo) institucij, ki delujejo v okviru decentraliziranega sistema izvajanja, in sistema upravljanja projektov, preden so lahko začeli delovati. Komisija prav tako odobri letni nacionalni program (ki vsebuje posamezne projekte, izbrane za financiranje iz EU), uslužbenci Komisije v Ankari pa predhodno odobrijo razpise in oddajo naročil.

7. Delovanje sistema DIS spremlja skupni odbor za spremljanje za Turčijo, v katerem so visoki predstavniki vseh zadevnih organov, predsedujejo pa mu skupaj Komisija in turški organi.

Obseg revizije in revizijski pristop

8. Cilj revizije je bil oceniti, kako dobro je Komisija upravljala predpristopno pomoč za Turčijo glede naslednjih vprašanj:

(a) Ali je Evropska komisija zagotovila, da je bila pomoč EU usmerjena v projekte, ki prinašajo največjo dodano vrednost v smislu doseganja prednostnih nalog partnerstva EU za pristop?

(b) Ali je Evropska komisija zagotovila, da se je z decentraliziranim sistemom izvajanja zagotovilo pravočasno in uspešno doseganje projektnih izložkov in ciljev?

(c) Ali je Evropska komisija zagotovila, da je bil vzpostavljen uspešen sistem za spremljanje in vrednotenje uspešnosti?

9. Sodišče je revidiralo vzorec 11 od 82 projektov predpristopne pomoči za Turčijo iz nacionalnih programov za obdobje 2002–2004, saj projekti zadnjih let v času revizije še niso bili zaključeni. Projekti so bili preučeni, da bi se ocenilo, v kolikšni meri so bili zagotovljeni njihovi izložki in doseženi njihovi cilji. Pri tem preučevanju je bilo mogoče tudi ugotoviti, in sicer z dokazili, katere slabosti so vplivale na sisteme za načrtovanje, izvajanje in spremljanje. V vzorec so bili izbrani projekti, ki so se razlikovali po svoji naravi, velikosti in geografski lokaciji. Najosnovnejši projekt v vzorcu je obsegal eno pogodbo, medtem ko je največji projekt prejel 312 donacij. Višina financiranja EU pri projektih v vzorcu je znašala od 1,5 milijona do 45 milijonov EUR (glej Prilogo I).

10. Pri reviziji so bili preučeni tudi strateško načrtovanje in postopki za izbiro novih projektov za prvo programsko leto (2007) komponente I instrumenta za predpristopno pomoč, in sicer do decembra 2008. Ta komponenta je bila izbrana zato, ker je bila največja med petimi komponentami (52 % celotnega proračuna za Turčijo za leto 2007) in jo je najlažje primerjati s predpristopno pomočjo za Turčijo.

Zemljevid Turčije — s prikazom območij, kjer je bila izvedena revizija na kraju samem

+++++ TIFF +++++

Vir: Evropsko računsko sodišče.

Opažanja

Strateško načrtovanje

11. Prednostne naloge partnerstva za pristop se ne bi smele izpolnjevati izključno s pomočjo EU, ampak tudi z nacionalnimi viri in pomočjo drugih donatorjev ter prek nacionalne politike in zakonodaje.

12. Sodišče je preučilo strateške dokumente in sistem načrtovanja, uporabljene za nacionalni program za leto 2007, da bi ocenilo, ali je Komisija imela sistematičen pristop za usmerjanje finančne pomoči EU v projekte, ki prinašajo največjo dodano vrednost v smislu doseganja prednostnih nalog.

Strateški dokumenti Sveta in Komisije niso zadostovali za usmerjanje pomoči EU v dosegljiv sklop ciljev

13. Finančna uredba [5] določa, da se za vse ukrepe politik, ki so zajeti v proračun EU, določijo cilji SMART. Ti bi morali biti predstavljeni v letnih izjavah o dejavnostih [6] kot sestavni del postopkov določanja k dejavnostim usmerjenega proračuna in upravljanja po dejavnostih. Vendar Komisija takšnih ciljev ni vključila v izjave o dejavnostih za predpristopne odhodke v Turčiji.

14. V partnerstvu za pristop Turčije iz leta 2006 je bilo 236 prednostnih nalog, ki bi jih Turčija morala izvesti, da bi izpolnila zahteve pravnega reda Skupnosti in københavnskih meril. Omenjene prednostne naloge niso bile nikjer opisane v smislu njihove relativne pomembnosti, ampak so se razlikovale le glede rokov. V partnerstvu za pristop iz leta 2006 je bilo navedeno, da bi kratkoročne prednostne naloge morale biti dosežene v letu ali dveh, srednjeročne prednostne naloge pa v treh do štirih letih.

15. Prednostne naloge, navedene v partnerstvu za pristop, niso bile dosledno opredeljene tako, da bi bile specifične in merljive. Pokazalo se je tudi, da je bilo nestvarno pričakovati, da bodo vse izpolnjene v rokih, določenih v sklepu Sveta.

16. Komisija je leta 2007 ocenila, v kolikšni meri je Turčija izpolnila prednostne naloge, navedene v partnerstvu za pristop. Pri tem je ugotovila, da jih je Turčija izpolnila že približno 60, se pravi 30 % od tistih, ki bi morale biti izpolnjene v skladu z roki, določenimi v partnerstvu za pristop. To je potrdila analiza, ki jo je izvedlo Sodišče. 67 % kratkoročnih prednostnih nalog iz leta 2006 je bilo zajetih tudi v partnerstvo za pristop iz leta 2008, kar je pomenilo, da niso bile dokončane v načrtovanem roku (tabela 2).

17. V partnerstvu za pristop iz leta 2001 je bilo na primer določeno, da je treba v roku dveh let izpolniti prednostno nalogo za boj proti organiziranemu kriminalu, drogam, trgovini z ljudmi, goljufijam, korupciji in pranju denarja. Ta prednostna naloga je bila ponovno navedena v vseh poznejših partnerstvih za pristop. Glede na obsežnost te prednostne naloge je bilo jasno, da dveletni rok ni bil dosegljiv.

18. Turčija se mora na vsako partnerstvo za pristop odzvati s pripravo načrta s predvidenimi ukrepi [7]. V teh načrtih niso jasno določene dejavnosti, za katere bi bila potrebna finančna pomoč EU.

Tabela 2

Primerjava med kratkoročnimi prednostnimi nalogami partnerstev za pristop iz let 2006 in 2008

V PZP iz leta 2006 je bilo navedenih 155 kratkoročnih prednostnih nalog, v PZP iz leta 2008 pa 139. |

Od kratkoročnih prednostnih nalog PZP iz leta 2006: 80 (52 %) jih je bilo z malo ali brez sprememb ponovno navedenih v PZP iz leta 2008.24 (15 %) jih je bilo ponovno navedenih v PZP iz leta 2008, vendar je bila njihova ubeseditev natančnejša ali odločnejša.51 (33 %) jih ni bilo zajetih v PZP iz leta 2008. |

35 kratkoročnih prednostnih nalog v PZP iz leta 2008 je bilo novih oziroma so prej predstavljale srednjeročne prednostne naloge. |

19. Komisija je leta 2007 uvedla dokument večletnega orientacijskega načrtovanja (MIPD). To je dokument s širšo strategijo, katerega cilj je določiti glavne prednostne naloge, ki bi jih bilo treba izpolniti s sredstvi instrumenta za predpristopno pomoč v naslednjih treh letih. MIPD predstavlja orodje, ki je bistvenega pomena za ta namen, z njim pa bi bilo mogoče bolje usmeriti financiranje EU. Vendar je bila specifičnost tega dokumenta omejena zaradi stopnje združevanja. Za nekatera področja so bile v njem zgolj ponovno navedene relevantne prednostne naloge iz partnerstva za pristop, v enem primeru pa je bilo v eni točki (krepitev pravnega in sodnega varstva verske svobode) združenih sedem prednostnih nalog. Zato cilji financiranja, ki ga zagotavlja EU, v MIPD niso bili opredeljeni v bolj specifični, merljivi ali dosegljivi obliki kot v partnerstvu za pristop.

Izbira projektov

20. Turški organi in Komisija skupaj izberejo projekte, ki so nato zajeti v sporazum o financiranju, ki ga podpišeta obe strani, po tem ko Komisija sprejme pripadajoč nacionalni program.

21. Sodišče je ocenilo, ali se je s postopkom izbire projektov zagotovilo, da so financirani projekti:

(a) neposredno obravnavali prednostne naloge, navedene v partnerstvu za pristop;

(b) imeli specifične cilje in zagotovili spremljanje uspešnosti;

(c) bili skrbno načrtovani in izvedljivi.

Premalo stroga izbira projektov v okviru predpristopne pomoči za turčijo

Izbira projektov v okviru TPA ni bila izvedena ob zadostnem upoštevanju prednostnih nalog partnerstva za pristop

22. Uspešen postopek je nujen za zagotovitev, da se z opredeljevanjem projektov s pristopom od spodaj navzgor, ki je bilo uvedeno z decentraliziranim sistemom izvajanja, pripravijo in odobrijo projekti, ki so zasnovani tako, da se prednostne naloge partnerstva za pristop lahko dosežejo.

23. Sodišče je pri reviziji projektov iz nacionalnih programov za obdobje 2002–2004 ugotovilo, da takrat takšnega postopka ni bilo in da eden od 11 projektov ni ustrezal nobeni prednostni nalogi, navedeni v partnerstvu za pristop [8]. Medtem ko je bil ta projekt nedvomno koristen (glej odstavek 51 in okvir 5), v partnerstvu za pristop ni bila nikjer omenjena potreba po njem, hkrati pa več kot 100 drugih prednostnih nalog ni bilo izrecno obravnavanih pri nobenem od izbranih projektov. Prednostne naloge partnerstva za pristop niso bile neposredno obravnavane tudi pri ciljih in obsegu drugih štirih revidiranih projektov [9].

Projektni cilji in kazalniki za TPA niso bili zadostni za spremljanje uspešnosti

24. Vsak projekt v nacionalnem programu mora biti v celoti opisan v t.i. projektnem spisu. V tem spisu je treba predstaviti cilje projekta, pričakovane rezultate in objektivno preverljive kazalnike ter mejnike v izvajanju.

25. Sodišče je preučilo projektne spise, da bi preverilo, ali so bili cilji projektov in pričakovani rezultati izraženi v obliki SMART (tj. ali so bili specifični, merljivi, dosegljivi, relevantni in časovno opredeljeni) ter ali so bili kazalniki za spremljanje uspešnosti projektov izraženi v obliki RACER (tj. ali so bili ustrezni, sprejeti, verodostojni, preprosti in stabilni).

26. Kljub temu, da so projektni spisi zagotavljali osnovo sistema za spremljanje uspešnosti, je Sodišče ugotovilo, da so bili samo pri dveh od 11 projektov (varstvo potrošnikov in služba za pogojno obsodbo iz nacionalnega programa za leto 2004) cilji izraženi v obliki SMART, kazalniki uspešnosti pa v obliki RACER. V projektnem spisu za službo za pogojno obsodbo je bilo na primer določenih sedem kazalnikov za merjenje učinka pogojne kazni kot nadomestne možnosti za prestajanje zaporne kazni.

27. Ker ni bilo izhodiščnih podatkov – začetne točke, glede na katero se merijo izboljšave – je bilo skoraj nemogoče kakor koli oceniti, v kolikšnem obsegu so projekti dosegli svoje cilje. Iz okvira 1 je razvidno, da bi cilji komponente razvojnega programa za Vzhodno Anatolijo lahko bili merljivi. Vendar v projektnem spisu niso bili navedeni ne kazalniki ne izhodišča, ki bi omogočali nazoren prikaz dosežkov ali določitev ciljev.

Okvir 1

Razvojni program za Vzhodno Anatolijo

Razvojni program v višini 45 milijonov EUR za Vzhodno Anatolijo so sestavljale štiri komponente z naslednjimi cilji:

Kmetijstvo: okrepiti kmetijske zmogljivosti ljudi in organizacij na podeželju ter izboljšati ravni prihodkov in kakovost življenja na območju, ki ga zadeva program (kazalniki ali izhodiščni podatki o kmetijski zmogljivosti, prihodkih itn. niso bili zagotovljeni).

MSP: spodbujati dejavnosti majhnih in srednje velikih podjetij tako, da se na osrednji in lokalni ravni okrepijo zmogljivosti za uporabo novih metodologij za dolgoročen inovativen regionalni razvoj (kazalniki ali izhodiščni podatki o dejavnosti MSP niso bili zagotovljeni).

Turizem: promovirati regijo kot nacionalno in mednarodno turistično destinacijo ter pomagati pri ohranjevanju naravnih in zgodovinskih območij (kazalniki ali izhodiščni podatki o številu domačih/tujih turistov niso bili zagotovljeni).

Socialni razvoj: ponovno vzpostaviti ravnovesje na področju ženskega dostopa do pismenosti in dejavnosti, ki ustvarjajo dohodek (kazalniki ali izhodiščni podatki o udeležbi žensk niso bili zagotovljeni).

Izvedljivost projektov za TPA ni bila dovolj preučena

28. Potem ko se določijo cilji projektov, je treba natančno opredeliti opremo, objekte, ukrepe in dejavnosti, ki so potrebni za izvedbo projekta. Specifične projektne zahteve so bile v celoti določene samo pri dveh od 11 revidiranih projektov, in sicer pri projektu pomorska varnost iz nacionalnega programa za leto 2002 in projektu davčna uprava iz nacionalnega programa za leto 2004. Pri preostalih devetih projektih so bile specifikacije v različni meri neustrezne.

29. Pri projektu fitosanitarni pravni red [10] vprašanje objektov in naprav, ki bi jih morali zagotoviti turški organi, na primer ni bilo ustrezno preučeno. Šele po začetku projekta je bilo ugotovljeno, da so bile potrebne popolnoma nove zgradbe in bistvene spremembe delovnih praks. Tolikšnega obsega dela ni bilo možno izvesti s proračunom in v rokih, določenih za projekt. Zato projekt ni prejel načrtovane laboratorijske akreditacije, čeprav sta bila oprema in usposabljanje, ki ju je financirala EU, zagotovljena, kot je bilo predvideno.

Postopek izbire projektov se je po uvedbi instrumenta za predpristopno pomoč izboljšal

30. Sodišče je pri reviziji postopka izbire projektov za nacionalni program za leto 2007 ugotovilo, da je Komisija uvedla sistematične in dokumentirane preglede vseh predlogov projektov, preden so bili preučeni za morebitno vključitev v program.

31. To je mogoče ponazoriti s tem, da se je v zgodnji fazi projekta preverilo, ali je projekt ustrezal prednostni nalogi, ki je bila navedena v dokumentu večletnega orientacijskega načrtovanja in v partnerstvu za pristop. Predlogi projektov, pri katerih takšne ustreznosti ni bilo mogoče potrditi, so bili zavrnjeni.

32. Komisija je tudi priznala potrebo po izboljšanju kazalnikov, da se bolje izmeri doseganje projektnih ciljev, in uvedla preglede njihove kakovosti. Upravičenci so prejeli smernice o tem, kako določiti jasne cilje in kazalnike za merjenje teh ciljev.

33. Poleg tega je Komisija od turških organov zahtevala, da za vsak projekt pripravijo ocene potreb oziroma študije izvedljivosti, in uvedla preglede, katerih namen je zagotoviti, da je to res storjeno. Komisija je priporočila izvedbo ekonomske ocene (običajno v obliki analize stroškov in koristi) naložbenih projektov. Zahtevala je tudi pripravo tržnih študij za tiste komponente predlaganih projektov, ki so zadevale dobavo, da bi se ocenila dejanska potreba in primeren proračun za opremo. Komisija je turškim organom zagotovila smernice o tem, kako pripraviti takšne študije.

34. Analiza, ki jo je izvedlo Sodišče, je pokazala, da so bili novi ukrepi upoštevani v nacionalnem programu za leto 2007, vendar bi bilo možno njihovo izvajanje še izboljšati. Pri predlogih projektov ni bilo ocenjeno, kolikšna je verjetnost, da bodo uspešni in učinkoviti pri doseganju določene prednostne naloge. Takšna ocena bi omogočila smiselno primerjavo med različnimi možnostmi in izbiro tistih projektov, ki bodo verjetno imeli največji učinek.

35. Novi ukrepi bi morali Komisiji omogočiti, da projekte izbere tako, da bi se zmanjšale težave, opažene pri reviziji projektov iz nacionalnih programov za obdobje 2002–2004. Vendar bo mogoče skupni učinek izboljšav oceniti šele, ko bodo projekti iz nacionalnega programa za leto 2007 izvedeni v celoti (leta 2012).

Decentraliziran sistem izvajanja (DIS)

36. Decentraliziran sistem izvajanja turškim organom zagotavlja zakonski in upravni okvir, s katerim pod nadzorom Komisije uprav- ljajo projekte, ki jih financira EU. Za to so potrebni primerni upravni organi z ustreznimi viri, tj. GSEZ in CFPE (glej odstavek 5), upravičenec pa mora imeti zadostne zmogljivosti za izvajanje projektov.

37. Sodišče je ocenilo, ali je bilo z decentraliziranim sistemom izvajanja zagotovljeno uspešno upravljanje projektov, tako da so bili:

(a) pravočasno izvedeni revidirani projekti iz nacionalnih programov za obdobje 2002–2004;

(b) doseženi načrtovani izložki in možnosti za trajnostne izide.

Z DIS ni bila dosežena pravočasna izvedba revidiranih projektov, vendar so bili od takrat sprejeti popravni ukrepi

38. Komisija je leta 2003 ocenila, da je bila zmogljivost strukture in kadrovskih virov DIS zadovoljiva, ter odobrila, da se na podlagi tega z DIS izvaja predpristopna pomoč za Turčijo. Vendar pri tem sistemu v praksi ni bilo dovolj kvalificiranih in ustrezno usposobljenih uslužbencev, da bi lahko upravljali takšen obseg proračuna in projektov, sprejetih v nacionalnih programih za obdobje 2002–2004 (glej okvir 2). Komisija je kljub temu vsako leto sprejemala nacionalne programe s čedalje večjimi finančnimi zneski in številom projektov (glej tabelo 1).

Okvir 2

Primeri zamud zaradi pomanjkanja uslužbencev in izkušenj v DIS

Projekt cestni prevoz iz nacionalnega programa za leto 2004

Tehnične specifikacije so bile določene ob koncu leta 2004, vendar je CFPE zaradi pomanjkanja uslužbencev potrebovala sedem mesecev, da je podala svoje pripombe. Dokončanje in odobritev razpisne dokumentacije sta skupaj trajala več kot leto in pol.

Projekt fitosanitarni pravni red iz nacionalnega programa za leto 2002

Priprava pogodbe za tehnično pomoč za projekt je skupaj trajala leto dni, saj je bilo zaradi neizkušenosti upravičenca s pripravo takšnih pogodb pripravljenih deset različnih osnutkov. Zaradi tega je bila tehnična pomoč odložena za približno 11 mesecev.

39. Da bi odpravila zaostanke, je CFPE dala prednost razpisom in pogodbam za starejše projekte, da ne bi zamudila rokov za sklepanje pogodb in tako zapravila dodelitev finančnih sredstev EU. Projekti tekočega leta posledično niso napredovali, kot je bilo načrtovano, kar je povzročalo sistematične zamude [11]. Zato je bilo treba rok izvajanja za vse nacionalne programe v zvezi s predpristopno pomočjo za Turčijo v obdobju 2002–2005 podaljšati za leto dni. Prav tako je bilo treba podaljšati del nacionalnega programa za leto 2006.

40. Sodišče je ugotovilo, da z decentraliziranim sistemom izvajanja ni bila dosežena pravočasna izvedba sedmih od 11 revidiranih projektov iz nacionalnih programov za obdobje 2002–2004 ter da so bili ostali štirje projekti le delno pravočasno izvedeni.

41. Prva faza v izvedbi projekta je razpis, ki se lahko začne, potem ko Komisija odobri nacionalni program. Izmed revidiranih programov jih sedem v tej fazi ni bilo pripravljenih za razpis: ministrstvo, ki je bilo upravičeno do pomoči, ni dovolj temeljito pripravilo projektne specifikacije in drugih dokumentov, da bi lahko objavilo obvestila o razpisu, potrebna za iskanje ustreznih izvajalcev. Na primer, pri projektih posodobitev carinske službe in kulturne pravice je od odobritve projekta v okviru nacionalnega programa za leto 2004 do objave razpisa nastala 17-mesečna zamuda.

Okvir 3

Projekt posodobitev carinske službe iz nacionalnega programa za leto 2004

Nacionalni program za leto 2004 je bil odobren januarja 2005. Obvestilo o naročilu za avtomobile in opremo (vključno z rentgenskimi optičnimi čitalniki) je bilo objavljeno šele 31. avgusta 2006, pogodba pa je bila sklenjena na zadnji možni dan, tj. 30. novembra 2006. Dva sklopa v naročilu je bilo treba preklicati, ker ponudbe niso izpolnjevale specifikacij. Ker ni bilo časa za ponovni razpisni postopek, je zaradi zamud prišlo do preklica približno 3,7 milijona EUR (21 % celotnega proračuna za opremo, ki je znašal 18 milijonov EUR). Komisija je morala odobriti enoletno podaljšanje izvajalskega obdobja (do 30. novembra 2008), da bi omogočila dokončanje preostalega dela projekta.

42. Faza oddaje naročil zajema preverjanje prejetih ponudb, izbiro izvajalca ter podpis pogodbe. Za to je odgovorna predvsem CFPE. Nobena od pogodb o dobavi v revidiranem vzorcu ni bila podpisana v skladu s časovnim razporedom. Zamude pri objavi razpisa ali oddaji naročil povzročajo posledično krajšanje časa, ki preostane na voljo za izvedbo projektnih dejavnosti, kar je imelo precejšnje posledice za nekatere projekte (glej okvir 3).

Fotografija 2: Za projekt posodobitve carinske službe je EU financirala namestitev optičnih čitalnikov (skenerjev) v pristaniščih in na mejnih prehodih, s katerimi se pregleda, ali se z vozili opravlja nezakonita trgovina z ljudmi, drogami in orožjem.

+++++ TIFF +++++

Vir: Turška carinska uprava.

Fotografija 3: Skenerji, ki jih je financirala EU, so zaznali sumljivo vsebino.

+++++ TIFF +++++

Vir: Turška carinska uprava.

43. Po težavah, ki so nastale zaradi majhnega števila uslužbencev v CFPE, je Komisija odobritev nacionalnih programov za leti 2005 in 2006 pogojila s povečanjem števila uslužbencev v CFCU: na 80 za nacionalni program za leto 2005 in na 100 za nacionalni program za leto 2006.

44. Da bi se zmanjšala tveganja, povezana s sklepanjem pogodb v zadnjem trenutku, je Komisija uvedla vmesne roke. To se je začelo z nacionalnim programom za leto 2005, vendar je bilo uspešnejše za nacionalni program za leto 2006, čeprav je treba upoštevati, da je bilo treba za leto 2006 obdelati manjše število pogodb (glej tabelo 3).

45. Novi pregledi so bili uvedeni tudi v postopek izbire projektov za nacionalni program za leto 2007 (glej odstavek 30) s ciljem zmanjšati nastajanje zamud. Ocenjena je bila absorpcijska zmogljivost upravičenca, v zadnji fazi postopka izbire projektov pa je bila pregledana "zrelost projekta", s čimer se je zagotovilo, da je bil projekt pripravljen za takojšnje izvajanje.

Tabela 3

Podatki o sklepanju pogodb

Program | Rok za sklenitev pogodb | Skupno število pogodb | Sklenitev pogodb v zadnjem mesecu |

NP za leto 2002 | 30. 11. 2004 | 351 | 287 | 82 % |

NP za leto 2003 | 30. 11. 2005 | 501 | 454 | 91 % |

NP za leto 2004 | 30. 11. 2006 | 752 | 688 | 91 % |

NP za leto 2005 | 30. 11. 2007 | 604 | 470 | 78 % |

NP za leto 2006 | 30. 11. 2008 | 378 | 85 | 22 % |

46. Komisija je tudi uvedla nove postopke, s katerimi je vodji CFPE zaupala odgovornost za zagotavljanje, da imajo ministrstva, upravičena do pomoči, potrebne zmogljivosti, vključno z osebjem, za izvedbo svojih projektov. Od nacionalnega programa za leto 2007 naprej vodja CFPE izvede t. i. mini-akreditacije na podlagi samoocen, ki jih izvedejo ministrstva, upravičena do pomoči.

47. Ker je ta postopek med revizijo še potekal, učinka tega ukrepa še ni mogoče oceniti. Vendar je Komisija že ugotovila, da upravičenci niso prejeli jasnih smernic in da CFPE ni imela zadovoljivega postopka za preizkušanje samoocen.

Načrtovani izložki revidiranih projektov so bili na koncu zagotovljeni, rezultati pa ocenjeni kot verjetno trajnostni

48. Projekti uporabljajo vire (vložke), da bi proizvedli izložke in dosegli cilje (načrtovane rezultate in izide). Ti izrazi so opredeljeni v okviru 4.

Okvir št. 4

Opredelitev projektnih izložkov in ciljev

Izložki —

kar se neposredno proizvede ali doseže z viri, dodeljenimi projektu.

Primeri: dobava laboratorijske opreme (fitosanitarni pravni red); izvedba tečajev usposabljanja (razvojni program za Vzhodno Anatolijo).

Rezultati —

takojšnje spremembe, ki izhajajo iz izvedbe projekta.

Primeri: uporaba laboratorijske opreme za preizkušanje, ali imajo rastline bolezni; ženske, ki so se naučile novih spretnosti zaradi udeležbe na tečaju usposabljanja.

Učinki —

dolgoročnejše posledice, ki jih je mogoče opaziti po koncu projekta.

Primeri: zmanjšana prisotnost bolezni pri rastlinah; izboljšan dostop žensk do dejavnosti, ki ustvarjajo dohodek.

Izidi — rezultati in učinki.

Cilj — izjava o izidih, ki bodo po načrtih doseženi.

49. Kot je opisano v odstavkih 24 do 27, pri projektih ni bilo ciljev SMART in kazalnikov, zato Komisija ni mogla prikazati, v kolikšni meri je bilo upravljanje projektov uspešno glede doseganja ciljev. Ocena, ki jo je izvedlo Sodišče, je bila zato omejena na preučitev, ali so obstajali dokazi o tem, da so projekti dosegli svoje načrtovane izložke. Ocena je temeljila na pregledu poročil o spremljanju, pogovorih z vsemi 11 glavnimi ministrstvi, upravičenimi do pomoči, in 19 obiski na kraju samem, ki jih je Računsko sodišče izvedlo, da bi pridobilo dokaze o proizvedenih izložkih.

50. Sodišče glede zagotavljanja projektnih izložkov ni odkrilo bistvenih slabosti: kar zadeva revidirane pogodbe, so bili pri treh [12] od 11 projektov zagotovljeni v celoti, pri preostalih osmih projektih pa v večji meri (glej tabelo 4). Maloštevilne ugotovljene težave so nastale zaradi slabosti v projektni zasnovi in fazi izbora (glej odstavke 20 do 29) ter zaradi zamud, ki so nastale pri razpisnem postopku in oddaji naročil.

Tabela 4

Izložki in trajnost

Merila:

Da = v celoti izpolnjena; / = večinoma izpolnjena; Ne = neizpolnjena.

| Projekti |

Pomorska varnost | Fitosanitarni pravni red | Znanstvene zmogljivosti policije | Kulturne pravice | Varstvo potrošnikov | Biocidi in voda | Posodobitev carinske službe | Davčna uprava | Cestni prevoz | Služba za pogojno obsodbo | Razvojni program za Vzhodno Anatolijo |

Izložki so zagotovljeni in prispevajo k ciljem | Da | / | / | / | / | / | Da | / | / | Da | / |

Projekt bo verjetno trajnosten | Da | Ne | Da | / | / | / | / | Da | / | Da | / |

51. Projekt je trajnosten, kadar po koncu financiranja, ki ga zagotovi EU, še naprej zagotavlja rezultate in dosega učinke. Sodišče je v okviru omejitev svojega dela zaradi stopnje zrelosti revidiranih projektov ocenilo, da bodo rezultati desetih od 11 revidiranih projektov verjetno trajnostni (glej tabelo 4). Edina izjema je bil projekt fitosanitarni pravni red iz nacionalnega programa za leto 2002. Čeprav je dosegel večino načrtovanih izložkov, so obstajala tveganja za njegovo trajnost, saj mu ni uspelo pridobiti akreditacije (glej odstavek 29), v laboratorijih ni bilo dovolj osebja, dobavitelj laboratorijske opreme pa ni zagotovil pogodbeno dogovorjenega vzdrževanja.

52. Poleg tega je večja verjetnost za trajnost projekta, kadar pri upravičencu obstaja visoka raven lastništva, kar je prikazano v okviru 5. Občutek lastništva se pojavi, kadar upravičenec čuti, da je v pobudi dejavno udeležen, na primer, kadar je pobudo predlagal sam oziroma je prispeval k njenemu načrtovanju in zasnovi, upravljal njeno izvajanje in je prepričan, da ima koristi od tega, da se pobuda še naprej izvaja. V Turčiji verjetnost izpolnitve teh pogojev povečuje decentraliziran sistem izvajanja, v okviru katerega se opredelitev projekta začne pri turških upravičencih in organih (bottom-up project identification), izvajanje projektov pa upravljajo upravičenci. Čeprav je lastništvo le eden od številnih dejavnikov, ki vplivajo na trajnost, je Sodišče ugotovilo, da so ustrezne razmere za trajnost – lastništvo projekta skupaj z zagotavljanjem načrtovanih izložkov – dejansko obstajale.

Okvir 5

Projekt služba za pogojno obsodbo iz nacionalnega programa za leto 2004

Tehnična pomoč, ki je daleč najpomembnejši del tega projekta, je bila izvedena učinkovito in pravočasno. Vendar so pri dobavi pisarniške opreme nastale zamude: obvestilo o naročilu je bilo objavljeno več kot 17 mesecev pozneje, kot je bilo predvideno v projektnem spisu. Učinek zamude je bil omejen, saj je ministrstvo za pravosodje za dobavo nadomestne opreme uporabilo turška nacionalna finančna sredstva, da bi uradi službe za pogojno obsodbo lahko začeli delovati.

Spremljanje in vrednotenje uspešnosti

53. Spremljanje in vrednotenje uspešnosti sta potrebni za zagotavljanje informacij tistim, ki sprejemajo odločitve, in za dokazovanje dobrega finančnega poslovodenja. Sodišče je preučilo, ali je Komisija imela dobro osnovo za pregled izvajanja projektov in oceno doseganja projektnih ciljev ter učinka projektov, ki jih financira EU, v smislu izpolnjevanja prednostnih nalog, navedenih v partnerstvu za pristop.

O težavah pri izvajanju se ni vedno poročalo

54. V okviru decentraliziranega sistema izvajanja se je z rednimi sestanki in poročili o spremljanju nadziralo, ali so se projekti izvajali po načrtih.

55. Sestanki, ki so jih vodili upravičenci posameznega projekta, so bili organizirani za spremljanje napredka in reševanje težav, s katerimi so se soočali med izvajanjem projekta. Komisija, CFPE in GSEZ so se morali udeleževati sestankov, da bi prejeli in predložili najnovejše informacije. Zapisniki o sestankih niso bili vedno pripravljeni, vendar je Sodišče preučilo majhen vzorec zapisnikov, ki so bili na voljo za revidirane projekte. Z njimi je lahko potrdilo, da so se ugotavljale težave pri tekočem izvajanju in sprejemale odločitve o nadaljnjih ukrepih, vendar nekatere pomembne zadeve niso bile dokumentirane. Čeprav je GSEZ odgovoren za pregled napredka pri izvajanju in, kjer je potrebno, za podajo priporočil o popravnih ukrepih skupnemu odboru za spremljanje, je Sodišče ugotovilo, da GSEZ ni bil prisoten na nobenem od sestankov iz vzorca.

56. Pri decentraliziranem sistemu izvajanja sta se pripravljali dve vrsti poročil o spremljanju projektov. Prva so bila mesečna poročila CFPE o razpisih, oddaji naročil in plačilih, ki so bila poslana delegaciji EK za operativni pregled in Komisijini finančni enoti za finančni pregled, druga pa polletna poročila upravičenca o izvajanju projektnih dejavnosti, ki so bila poslana GSEZ. Vendar je Sodišče ugotovilo, da v teh poročilih niso bile omenjene številne precejšnje zamude in težave pri izvajanju projektov (glej tabelo 5).

57. Poročila so predstavljala priložnost za spremljanje napredka na podlagi mejnikov, določenih v vsakem projektnem spisu za različne faze izvajanja projekta. Vendar to razen za datuma začetka in konca projekta ni bilo storjeno: datumi, ko je bil dosežen kateri od vmesnih mejnikov, niso bili navedeni. Zato ob koncu projekta ni bilo celovite evidence o tem, v kolikšni meri se je projekt izvajal, kot je bilo načrtovano.

Tabela 5

Slabosti, ki niso bile omenjene v poročilih upravičenca o spremljanju projektov, in izvedeni nadaljnji ukrepi

Biocidi in voda | Slabosti v zvezi z zagotovljenimi laboratorijskimi prostori niso bile omenjene v poročilu upravičenca o spremljanju, vendar so bile podrobno navedene v četrtletnem poročilu svetovalca EU. Upravičenec je izvedel popravne ukrepe (financirane s turškimi sredstvi) in projekt je bil uspešno zaključen. |

Fitosanitarni pravni red | Revizorji so ugotovili, da so bili zagotovljeni neprimerna laboratorijska oprema in neustrezni laboratorijski prostori (glej odstavka 29 in 51, okvir 2 ter tabelo 4). Upravičenec je po tem, ko je Komisija izvedla obisk na kraju samem, sprejel popravne ukrepe za obnovitev predlaganih laboratorijskih prostorov na eni lokaciji. |

Posodobitev carinske službe | Zamude pri namestitvi rentgenskega skenerja niso bile omenjene v poročilu upravičenca, ker slednji ni načrtoval izgradnje dodatnega stojala, na katerega bo skener nameščen, kar pa je pozneje storil s svojimi lastnimi sredstvi. |

58. Zunanje podjetje, ki ga je najela Komisija, je za skupni odbor za spremljanje vsako leto pripravilo "vmesna ocenjevalna poročila", v katerih so bili povzeti vsi projekti, ki so bili aktivni, tj. projekti, ki so se izvajali ob koncu obdobja, upoštevanega v poročilu. Njihov namen je bil pregledati izvedbo vsakega projekta glede relevantnosti, učinkovitosti in verjetnih uspešnosti, učinka in trajnosti. To je bilo storjeno predvsem na podlagi poročila o spremljanju v okviru DIS in pogovorov. Prav tako je bilo pripravljeno skupno poročilo, v katerem so bila podana priporočila za izboljšanje delovanja sistemov in načrtovanja DIS. Ta priporočila so privedla do številnih odločitev skupnega odbora za spremljanje.

59. Ker so bila vmesna ocenjevalna poročila pripravljena na letni osnovi in v njih ni bilo nobene ocene končanih projektov, informacije niso bile ne pravočasno zagotovljene ne dovolj popolne, da bi omogočale upravljanje uspešnosti. Če temu prištejemo še slabosti, odkrite v poročilih o spremljanju projektov v okviru DIS, in ker se podatki, ki so bili na voljo, niso združevali, ni bilo koristnih informacij o spremljanju za faze, v katerih so nastale zamude in o obsegu teh zamud. Zato ni bilo celovitih, zanesljivih in pravočasnih upravljavskih informacij, ki bi omogočale načrtovanje letne delovne obremenitve CFPE, da bi se čim bolj zmanjšalo nastajanje ozkih grl in zaostankov ter da bi se omogočilo hitro posredovanje, kjer mejniki niso doseženi.

Skupni podatki za oceno projektnih rezultatov so bili pomanjkljivi

60. Poleg slabosti, ki so vplivale na oblikovanje projektnih ciljev in kazalnikov, opisanih v odstavkih 24 do 27, kazalniki uspešnosti, navedeni v projektnih spisih, za 10 od 11 revidiranih projektov niso bili uporabljeni v poročilih o spremljanju. Med temi projekti sta bila tudi dva, pri katerih so bili nekateri kazalniki dobro pripravljeni (glej odstavek 26). Zato Komisija ni imela dovolj informacij o tem, kako uspešni so bili projekti pri doseganju svojih ciljev.

61. Rezultati in učinki v številnih primerih ne bodo doseženi še nekaj časa po izvršitvi končnega plačila za projekt, čeprav je njihovo doseganje ključnega pomena za ocenjevanje uspešnosti porabe. Ker ni bilo končnega poročila o projektu, Komisija ob koncu projekta ni imela nobenega sistema za zbiranje podatkov za kazalnike, določene v projektnem spisu. Za spremljanje trajnosti projekta in doseganja projektnih ciljev po datumu končnega plačila in za poročanje o tem ni bilo nobene določbe.

62. V šestih letih predpristopne pomoči EU za Turčijo ni bil vzpostavljen noben sistem za naknadno ocenjevanje posameznih projektov ali uspešnosti programa kot celote glede izpolnjevanja prednostnih nalog partnerstva za pristop ali napredka Turčije pri pridruževanju EU.

63. Poleg tega dejstvo, da večina strateških ciljev za predpristopno finančno pomoč ni bila specifičnih, merljivih ali dosegljivih v predpisanem roku, pomeni, da ni bilo zadostne osnove za spremljanje uspešnosti porabe, vključno s smotrnostjo porabe sredstev.

Zaključki in priporočila

64. Sodišče je ugotovilo slabosti v Komisijinem upravljanju predpristopne pomoči za Turčijo v obdobju TPA. Komisija je od takrat sprejela ukrepe za izboljšanje postopkov za instrument za predpristopno pomoč, čeprav bo mogoče uspešnost sprememb oceniti šele v prihodnosti. Še vedno je treba izboljšati določanje prednostnih nalog financiranja in ocenjevanje njegove uspešnosti.

Ali je Evropska komisija zagotovila, da je bila pomoč EU usmerjena v projekte, ki prinašajo največjo dodano vrednost v smislu doseganja prednostnih nalog partnerstva EU za pristop?

65. Ni bilo mehanizma, ki bi zagotavljal, da so predlagani in izbrani tisti projekti, ki predstavljajo najboljšo uporabo finančnih sredstev EU v smislu doseganja prednostnih nalog partnerstva za pristop.

66. V partnerstvu za pristop so določene številne prednostne naloge, ki morajo biti izpolnjene za pripravo Turčije na članstvo v EU. Namen pomoči EU je dopolniti lastna prizadevanja Turčije za izpolnitev teh prednostnih nalog. Vendar cilji v nizu dokumentov, pripravljenih v okviru partnerstva za pristop, letnih nacionalnih programov, odobrenih projektov in posameznih projektnih komponent in dejavnosti, niso bili jasno razvrščeni po pomembnosti. Ni bilo specifičnih meril in trdnega okvira, s katerimi bi bilo mogoče opredeliti prednostne naloge, v katere bi bilo treba usmeriti pomoč EU. Za to pomoč niso bili določeni nobeni specifični, merljivi in dosegljivi cilji, roki, ki so bili določeni, pa niso bili stvarni.

67. Zato ni bilo dobre osnove za spremljanje uspešnosti.

68. Čeprav so se postopki izbire projektov po uvedbi instrumenta za predpristopno pomoč bistveno izboljšali, predlogi še vedno niso bili ocenjeni glede njihove verjetne uspešnosti in učinkovitosti pri doseganju določenega strateškega cilja, s čimer bi se omogočila smiselna primerjava različnih možnosti ali izbira projektov, ki bodo verjetno imeli največji učinek.

Priporočilo o strateških ciljih

Komisija bi morala izboljšati načrtovanje z opiranjem na trdno metodologijo, da bi opredelila strateške cilje, za katere je finančna pomoč EU najbolj potrebna. Ta metodologija bi morala zagotoviti, da se lahko razlogi za posredovanje EU pri doseganju posameznih strateških ciljev jasno in nazorno prikažejo.

Priporočilo o izjavah o dejavnostih

Komisija bi morala opredeliti specifične cilje za program predpristopne finančne pomoči in te cilje zajeti v izjavo o dejavnostih, ki je priložena predhodnemu predlogu proračuna.

Priporočilo o projektnih predlogih

Komisija bi morala turške organe spodbujati k pripravi predlogov projektov tako, da se strateški cilji pri financiranju, ki ga zagotovi EU, lahko dosežejo v stvarnih rokih.

Ali je Evropska komisija zagotovila, da je bilo z decentraliziranim sistemom izvajanja zagotovljeno pravočasno in uspešno doseganje projektnih izložkov in ciljev?

69. Čeprav jih je Komisija odobrila, so imele institucije v okviru decentraliziranega sistema izvajanja premalo uslužbencev za nacionalne programe za obdobje 2002–2004 in zato niso uspele pravočasno izvajati ne revidiranih projektov ne programov kot celote. Kljub temu, da je bilo pri izvajanju veliko težav in zamud, se je z decentraliziranim sistemom izvajanja zagotovilo, da so revidirani projekti v glavnem dosegli svoje načrtovane izložke, za rezultate pa je bilo verjetno, da bodo trajnostni.

70. Komisija je uvedla ukrepe, s katerimi je želela odpraviti številne slabosti decentraliziranega sistema izvajanja. Učinek teh izboljšav bo mogoče v celoti oceniti šele, ko bodo v prihodnjih letih izvedeni projekti v okviru instrumenta za predpristopno pomoč.

Priporočilo glede zasnove projektov

Komisija bi morala nadaljevati s pobudami, da institucije v okviru decentraliziranega sistema izvajanja izboljšajo zasnovo in izvajanje projektov. Ukrepi, kot so obvezne ocene potreb in boljše časovno načrtovanje sklepanja pogodb, bi morali biti primerno uporabljeni.

Ali je Evropska komisija zagotovila, da je bil vzpostavljen uspešen sistem za spremljanje in vrednotenje uspešnosti?

71. Komisija ni imela informacij, s katerimi bi lahko dokazala uspešnost predpristopne pomoči. Sodišče je ugotovilo, da so projektni spisi zagotavljali dobro osnovo za sistem spremljanja uspešnosti, tako da so bili projektni cilji in pričakovani rezultati določeni z objektivno preverljivimi kazalniki. Vendar zastavljeni cilji pogosto niso bili specifični, merljivi, dosegljivi, relevantni in časovno opredeljeni, kazalniki pa niso bili zadostni za spremljanje doseganja ciljev.

Priporočila o uspešnosti projektov

Komisija bi morala zagotoviti, da imajo posamezni projektni predlogi specifične, merljive, dosegljive, relevantne in časovno opredeljene cilje, da se lahko nazorno prikaže njihov prispevek k doseganju strateških ciljev.

Komisija bi morala izboljšati mehanizem za pripravo poročil o izvedbi projektov ter izvajanju njihovih dejavnosti in zagotavljanju njihovih izložkov, morala pa bi tudi zagotoviti, da se uspešnost projektov spremlja z uporabo kazalnikov, ki so določeni v projektnem spisu, da se nazorno prikaže doseganje projektnih ciljev.

Komisija bi morala zagotoviti, da se ob koncu vsakega projekta in pozneje v primernih razmikih pripravijo poročila o projektnih izidih (rezultatih in učinkih), da se zagotovijo informacije o uspešnosti, ki omogočajo načrtovanje v prihodnosti.

Priporočilo o vrednotenju programa

Komisija bi morala sprožiti vrednotenje celotnega programa predpristopne pomoči za Turčijo.

To poročilo je sprejelo Računsko sodišče v Luxembourgu na svojem zasedanju dne 22. oktobra 2009.

Za Računsko sodišče

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Predsednik

[1] Pravna podlaga za IPA: Uredba Sveta (ES) št. 1085/2006 z dne 17. julija 2006 o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) (UL L 210, 31.7.2006, str. 82).

[2] Preostale komponente so "čezmejno sodelovanje" (IPA II), ki se uporablja za obmejne regije med upravičenci iz držav kandidatk in potencialnih držav kandidatk ter med njimi in državami članicami EU, "regionalni razvoj" (IPA III), "razvoj človeških virov" (IPA IV) in "razvoj podeželja" (IPA V).

[3] Politična merila iz Københavna zahtevajo stabilnost institucij, ki zagotavljajo demokracijo, pravno državo, spoštovanje človekovih pravic ter spoštovanje in zaščito manjšin. Gospodarska merila zahtevajo obstoj delujočega tržnega gospodarstva ter zmogljivost obvladovanja konkurenčnih pritiskov in tržnih sil znotraj Evropske unije. Podrobnejše informacije o pristopnih pogajanjih so na spletnem naslovu: http://europa.eu/scadplus/glossary/accession_criteria_copenhague_en.htm

[4] Acquis communautaire (pravni red Evropskih skupnosti) – v nadaljnjem besedilu "acquis" – je celotna zakonodaja EU in zajema približno 100000 strani primarne in sekundarne zakonodaje. Upravni in sodni organi Turčije se morajo usposobiti za izvajanje in uveljavljanje nove zakonodaje EU.

[5] Člen 33 Finančne uredbe (in člen 24 njenih pravil za izvajanje) zahteva pripravo izjav o dejavnostih, ki vsebujejo informacije o doseganju vseh predhodno določenih specifičnih, merljivih, dosegljivih, relevantnih in časovno opredeljenih ciljev.

[6] Najnovejša izjava o dejavnostih GD za širitev je na strani 667 dokumenta SEC(2008) 514: Predhodni predlog splošnega proračuna Evropske komisije za proračunsko leto 2009 – delovni dokument, del I.

[7] Nacionalni program za sprejetje pravnega reda Evropskih skupnosti.

[8] Projekt je v okviru turške reforme zaporov zajemal ustanovitev službe za pogojno obsodbo, ki bi zagotavljala različne storitve sodnim organom in službam za izvrševanje kazenskih sankcij. V tem novem sistemu je bila uvedena nadomestna možnost za prestajanje kazni v zaporu, ki je prestopnikom nudila možnost prestajanja kazni v skupnosti.

[9] Znanstvene zmogljivosti policije, kulturne pravice, cestni prevoz in razvojni program za vzhodno Anatolijo.

[10] Cilj projekta fitosanitarni pravni red je bil uskladitev z zakonodajo in praksami EU na področju zdravstvenega varstva rastlin.

[11] Sodišče je o podobnih težavah s predpristopno pomočjo poročalo že v svojih prejšnjih poročilih:

- Posebno poročilo št. 12/2008 o instrumentu strukturnih politik v predpristopnem obdobju (ISPA) 2000–2006;

- Posebno poročilo št. 4/2006 o naložbenih projektih programa Phare v Bolgariji in Romuniji;

- Posebno poročilo št. 5/2004 v zvezi s pomočjo iz programa Phare za pripravo držav kandidatk na upravljanje strukturnih skladov;

- Posebno poročilo št. 6/2003 o tesnem medinstitucionalnem povezovanju za podporo razvoju institucij v državah kandidatkah.

[12] Pomorska varnost (NP za leto 2002), posodobitev carinske službe (NP za leto 2004) in služba za pogojno obsodbo (NP za leto 2004).

--------------------------------------------------

PRILOGA I

SEZNAM REVIDIRANIH PROJEKTOV

Ime projekta | Dodelitev iz EU (v milijonih EUR) | Sklenjene pogodbe (v milijonih EUR) | Plačano iz EU (v milijonih EUR) |

Pomorska varnost | 2 | 2 | 2 |

Fitosanitarni pravni red | 4 | 3 | 3 |

Znanstvene zmogljivosti policije | 5 | 4 | 4 |

Kulturne pravice | 3 | 2 | 1 |

Varstvo potrošnikov | 3 | 1 | 1 |

Biocidi in voda | 5 | 4 | 4 |

Posodobitev carinske službe | 17 | 12 | 11 |

Davčna uprava | 5 | 5 | 5 |

Cestni prevoz | 5 | 4 | 3 |

Služba za pogojno obsodbo | 2 | 1 | 1 |

Razvojni program za Vzhodno Anatolijo | 45 | 43 | 43 |

SKUPAJ strošek za EU | 95 | 82 | 78 |

| | | |

SKUPAJ strošek za Turčijo | 11 | 8 | 7 |

EU + nacionalni prispevki | 106 | 90 | 85 |

--------------------------------------------------