Uvod

Kultura in ustvarjalnost imata danes ključno vlogo v naših družbah in pri oblikovanju evropske prihodnosti. Z gospodarskega vidika kulturni in ustvarjalni sektor ustvarita približno 509 milijard EUR dodane vrednosti v bruto domačem proizvodu (BDP), kar je 5,3 % celotnega BDP EU, poleg tega pa zagotavljata več kot 12 milijonov delovnih mest za polni delovni čas, kar pomeni 7,5 % evropske delovne sile . Za gradbenim in živilskim sektorjem sta tretja največja delodajalca v EU. Prav tako na vseh področjih gospodarstva znatno prispevata k naložbam, inovacijam in ustvarjanju delovnih mest. Pozitivni učinki prelivanja se kažejo zlasti v digitalnem sektorju, kjer na primer vsebina sproži razvoj širokopasovne infrastrukture, in na področju kulturnega turizma. Kultura in ustvarjalnost s krepitvijo podobe Evrope in evropskega načina življenja spodbujata tudi evropski izvoz po vsem svetu.

Vendar je Evropa več kot le enotni trg – je tudi velik kulturni projekt. Kulturni in ustvarjalni sektor sta podlaga za ohranjanje naše kulturne in jezikovne raznolikosti, krepitev naših evropskih identitet in vzdrževanje socialne kohezije. Prenašata evropsko znanje in vrednote, ki so pogoj za zdravo demokracijo in vključujočo družbo. S kulturo je Evropo lažje približati njenim državljanom, zlasti v sedanjih političnih razmerah.

Kulturni in ustvarjalni sektor gradita mostove med umetnostjo, kulturo, gospodarstvom in tehnologijo. Prispevata k razvoju kritičnega mišljenja in spretnosti za reševanje težav ter k odnosom z večjim tveganjem, kar so ključne kompetence prihodnje družbe. Z osredotočanjem na ustvarjalnost in zgodnje sprejemanje novih tehnologij, na primer uporabo aplikacij v muzejih za izboljšanje dostopa do zbirk ali uporabo videoposnetkov in podnapisov v gledališčih, sta katalizator inovacij.

Program Ustvarjalna Evropa je odziv Evropske unije, da bi se kulturnemu in ustvarjalnemu sektorju pomagalo izkoristiti potencial za rast. Ta sektorja se po jezikih in narodih zelo razlikujeta, zaradi česar je naša kulturna pokrajina bogatejša. Hkrati pa se morata spoprijemati z ovirami, ki otežujejo nadnacionalno kroženje ustvarjalnih del ter njihovo zmožnost nadnacionalnega delovanja in doseganja novih občinstev v Evropi in po svetu.

V programu je upoštevana dvojna narava kulturnih in avdiovizualnih dejavnosti: po eni strani delujejo kot spodbuda raznolikosti in sodelovanja državljanov, po drugi strani pa kot spodbuda rasti in ustvarjanja delovnih mest, s čimer se priznava tudi njihov širši prispevek k ustvarjalnosti, oblikovanju talentov, podjetništvu in inovacijam.

To poročilo je pripravljeno v skladu s členom 18(3) Uredbe (EU) št. 1295/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o uvedbi programa Ustvarjalna Evropa (2014–2020), na podlagi katerega mora Komisija pripraviti vmesno poročilo o oceni, ki temelji na neodvisni zunanji oceni.

V tem vmesnem poročilu o oceni se na podlagi poročila o neodvisni oceni, neposrednih izkušenj pri vodenju programa in obsežnih posvetovanj z zainteresiranimi stranmi ovrednoti napredek pri izvajanju programa Ustvarjalna Evropa, navedejo njegovi dosežki in obravnavajo glavne pomanjkljivosti. Poročilu je priložen delovni dokument služb Komisije, v katerem so navedeni dokazi, ki so podlaga za to poročilo.

Ozadje programa Ustvarjalna Evropa

Ustvarjalna Evropa je okvirni program Evropske unije za podporo kulturnemu in ustvarjalnemu sektorju. Leta 2014 so bili v njem združeni trije programi (MEDIA, Kultura in MEDIA Mundus), da je bil oblikovan enoten, celovit instrument za povečanje učinkovitosti, uspešnejše izkoriščanje priložnosti digitalizacije in obravnavo razdrobljenosti trga.

V arhitekturi programa se priznavajo heterogenost kulturnega in ustvarjalnega sektorja, njune različne ciljne skupine in potreba po prilagojenih pristopih. Program je zato oblikovan v dva neodvisna podprograma in medsektorski sklop.

Podprogram MEDIA, ki je bil vzpostavljen leta 1991 skupaj z direktivo o televiziji brez meja (v nadaljnjem besedilu: MEDIA), je namenjen avdiovizualnemu sektorju ter spodbuja ustvarjanje avdiovizualnih vsebin (filmov, TV-serij, videoiger) in njihov dostop do evropskega in svetovnega občinstva prek vseh distribucijskih kanalov.

Podprogram Kultura zajema pobude iz sektorja kulture, kot so pobude za spodbujanje čezmejnega sodelovanja, platform, mreženja in literarnega prevajanja.

Medsektorski sklop, ki zajema jamstveno shemo ter je namenjen vsem kulturnim in ustvarjalnim sektorjem, podpira nadnacionalno sodelovanje na področju politik. Podporo zagotavlja tudi centrom Ustvarjalne Evrope v vseh sodelujočih državah, da se dosežejo zainteresirane strani.

Program dopolnjuje ukrepe na nacionalni ravni na področju kulture in avdiovizualnega sektorja, v njem pa se upoštevajo prednostne naloge politike, ki si jih je na področju kulture in ustvarjanja zastavila EU.

Program Ustvarjalna Evropa je odprt za kulturne in ustvarjalne organizacije iz držav članic EU ter pod nekaterimi pogoji tudi nekaterim tretjim državam. Trenutno zajema 33 sodelujočih držav, od Norveške do Tunizije in od Ukrajine do Balkana. Pogoj za sodelovanje v podprogramu MEDIA je uskladitev z Direktivo 2010/13/EU (direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah).

Program je ustanovljen za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020. To poročilo zajema vse njegove sklope (razen evropskih prestolnic kulture, ki so zajete v ločenih ocenah) in celoten geografski obseg v prvih treh letih njegovega izvajanja.

Glavne ugotovitve poročila o oceni

Namen ocene je: