[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 18.12.2006

COM(2006) 829 konc.

2006/0266 (ACC)

Predlog

UREDBA SVETA

o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza blaga in tehnologije z dvojno rabo

(predložila Komisija)[COM(2006) 828 konc.][SEC(2006) 1696]

AZLOŽITVENI MEMORANDUM

1) OZADJE PREDLOGA

Razlogi za predlog in njegovi cilji

Cilj predloga za spremembo in preoblikovanje Uredbe Sveta št. (ES) 1334/2000 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza blaga in tehnologije z dvojno rabo je okrepiti in izboljšati režim EU za nadzor izvoza blaga z dvojno rabo. To bo EU omogočilo, da izpolni standarde Resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov št. 1540 in večino priporočil, s katerimi se je leta 2004 seznanil Svet za splošne zadeve, ki so temeljila na medsebojnih strokovnih pregledih izvajanja Uredbe v državah članicah, kar je v skladu z akcijskim načrtom solunskega vrha, ki so ga sprejeli voditelji držav in vlad junija 2003. Cilj predloga sta tudi večja jasnost in zmanjšanje regulatornih obremenitev pri izvajanju nadzora izvoznikov EU.

Splošno ozadje

Uredba ES o nadzoru izvoza blaga in tehnologije z dvojno rabo pomaga državam članicam pri uresničevanju njihovih zavez, ki so jih sprejele v okviru mednarodnih režimov za nadzor izvoza ali kot podpisnice pogodb in dogovorov o neširjenju jedrskega orožja. Blago z dvojno rabo je civilno blago, ki se lahko uporablja za vojaške namene in v nekaterih primerih za proizvodnjo ali kot nosilec orožja za množično uničenje (jedrsko, biološko, kemično ali projektili).

Z 11. septembrom 2001 je bil mandat mednarodnih režimov za nadzor izvoza, ki so jih prvotno zasnovale podobno misleče države, da bi državam preprečile nedovoljeno pridobivanje orožja za množično uničenje in njegovih nosilcev, razširjen na preprečevanje pridobivanja blaga z dvojno rabo nedržavnih akterjev, ki bi lahko to blago uporabili za napad na civiliste in države. Zato je Evropski svet junija 2003 na vrhu v Solunu sprejel akcijski načrt, ki je vseboval številne določbe za okrepitev režima EU za nadzor izvoza in vidnejšo vlogo EU v mednarodnih režimih za nadzor izvoza. Vseboval je tudi premisleke o večji vlogi Komisije v navedenih forumih ter priporočila za strategijo EU za pristop novih držav članic EU k navedenim režimom.

Temu akcijskemu načrtu so sledili številni predlogi, predloženi Svetu jeseni leta 2003. Obravnavali so vlogo Komisije v mednarodnih režimih in način izboljšanja usklajevanja EU v navedenih forumih ter strategijo za pristop novih držav članic EU k tem režimom. Medsebojni strokovni pregled izvajanja Uredbe v državah članicah je vodila Komisija, izvajale pa so ga države članice s pomočjo manjše projektne skupine, ki so jo sestavljali predstavniki Komisije, sekretariata Sveta in Finske. Projektna skupina je priporočila ukrepe, s katerimi se je decembra 2004 seznanil Svet za splošne zadeve in zunanje odnose (GAERC). Navedena priporočila so med drugim poudarila potrebo po dejavnejšem ukrepanju EU proti pridobivanju blaga z dvojno rabo držav in nedržavnih akterjev ter se zlasti osredotočila na tveganja.

Obstoječe določbe na področju, na katero se nanaša predlog

Obstoječa Uredba (ES) št. 1334/2000 je bila sprejeta po dveh odločitvah Sodišča evropskih skupnosti z leta 1995, ki sta potrdili izključno pristojnost Evropske skupnosti na področju zunanje trgovine z blagom z dvojno rabo. Cilj sedanjega predloga je spremeniti navedeno uredbo.

Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije

Predlog za spremembo Uredbe bo EU omogočil, da uresniči bistvene vidike Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničenje in pripomore k drugim prednostnim nalogam EU, kot so varnost državljanov EU, preprečevanje bioloških, kemičnih in jedrskih terorističnih napadov, podpora obrambni industriji EU v skladu s sporočilom Komisije o obrambi iz leta 2003, ter mednarodni varnosti ter varnosti EU.

2) Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi in ocena učinka

Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi

Posvetovalne metode, glavni ciljni sektorji in splošni profil vprašancev

Komisija je pri svetovalnemu podjetju naročila študijo ocene stališč izvoznikov in drugih zainteresiranih strani, s katero bi lahko ocenila učinek možnih sprememb Uredbe.

Za določitev reprezentativnega vzorca zainteresiranih strani so bili vprašalniki poslani približno 450 možnim izvoznikom blaga z dvojno rabo s sedežem v EU ter številnim združenjem industrije EU. Posvetovanja so bila razširjena na vse možne zainteresirane izvoznike, kar je bilo objavljeno 5. oktobra 2005 na spletni strani GD za trgovino. Končni vzorec izvoznikov, ki so izpolnili vprašalnik, je bil reprezentativen za razdelitev dobaviteljev in izvoznikov v 10 kategorij blaga z dvojno rabo iz Priloge I Uredbe. Na podlagi izpolnjenih vprašalnikov so bili izbrani posebni podvzorci reprezentativnih izvoznikov, s katerimi so bila opravljena posvetovanja o različnih možnostih reforme Uredbe ES. Ker obstajajo te možnosti tudi na področju nadzora tranzita, pretovarjanja in posredovanja, so bila posvetovanja opravljena tudi s prevozniki in trgovci.

Povzetek odgovorov in njihovo upoštevanje

Z izvozniki so bila opravljena posvetovanja o končnem poročilu študije ocene učinka in oceni služb Komisije o sklepnih ugotovitvah študije. Mnenja držav članic in drugih zainteresiranih strani o izidih študije in nadaljnjem spremljanju, ki so ga predvidele službe Komisije, so bila zbrana med januarjem in začetkom julija 2006 in so ustrezno izražena v tem predlogu.

Zbiranje in uporaba izvedenskih mnenj

Zadevna strokovna področja in izvedenska mnenja

Med posvetovanji in ocenjevanjem stališč zainteresiranih strani so bila zagotovljena potrebna izvedenska mnenja o blagu z dvojno rabo. Izvedensko mnenje o blagu z dvojno rabo, nadzoru izvoza in varnosti je bilo glavno merilo za izbor v javnem razpisu.

Uporabljena metodologija

Prvotni vprašalnik za določitev reprezentativnega vzorca izvoznikov je pripravil GD za trgovino in je bil del javnega razpisa. Vprašalnik je bil po posvetovanjih s številnimi združenji industrije EU izpopolnjen. Med izvajanjem študije je svetovalno podjetje pripravilo dodatne vprašalnike o preizkušenih možnostih, ki so jih po odobritvi Komisije poslali zainteresiranim stranem (organom in izvoznikom držav članic).

Glavne organizacije in strokovnjaki, vključeni v posvetovanja

Združenja industrije EU, posamezni izvozniki, pristojni nacionalni organi držav članic, zlasti tisti, ki so pristojni za izdajanje izvoznih dovoljenj, in carinski organi.

Povzetek prejetih in uporabljenih nasvetov

S študijo ocene učinka je bilo ugotovljeno, da imajo možnosti, ki jih je GD za trgovino s privolitvijo različnih vpletenih generalnih direktoratov predvidel za preskušanje, številne slabosti. GD za trgovino se je zavedal, da so v nekaterih primerih možnosti slabe, vendar je menil, da jih je treba kljub temu preskusiti, da se potrdijo prvotna stališča, ki so skupna stališčem držav članic.

Nekaterih pripomb in predlogov industrije zaradi različnih vzrokov ni bilo mogoče upoštevati, zlasti ker bi presegli to, kar je mogoče doseči v okviru sedanje spremembe Uredbe. Na primer:

- izvzetje večnacionalnih družb s sedežem v EU iz nadzora neopredmetenega prenosa tehnologije na svoje podrejene družbe v tujini;

- zamenjava sedanjega sistema, ki pri izvozu večine blaga iz Priloge I v tretje države temelji na predhodnih nadzorih izvoza in odobritvah izvoza za posamezen primer, s sistemom potrjenih izvoznikov, ki temelji na rednih pregledih notranjih programov skladnosti in intenzivnem dialogu med vlado in industrijo;

- uvedba predhodnega skrajnega roka za obdelavo izvoznih dovoljenj s strani nacionalnih organov;

- izvzetje vseh pošiljk majhnega obsega ali vrednosti iz izvoznih dovoljenj. Komisija bo leta 2007 proučila, ali bi bilo primerno predlagati nova izvozna dovoljenja Skupnosti, da bi se olajšal določen izvoz v nekatere namembne kraje, s pomočjo ustreznega prispevka industrije, kar bi lahko v nekaterih okoliščinah vključevalo pravilo de minimis ;

- odprava ali znatna poenostavitev nadzora nad blagom, ki ni navedeno v Prilogi in ki bi ga lahko države članice nadzorovale poleg blaga iz Uredbe.

Vendar pa Komisija razume težave industrije in si bo še naprej prizadevala za zagotovitev čim manj obremenjujočega ureditvenega okvira, da bo lahko industrija okrepila konkurenönost na mednarodnem trgu. Zato je bila predlogu za spremembo Uredbe dodana klavzula o pregledu.

Načini omogočanja javne dostopnosti strokovnih nasvetov

Rezultati študije so bili 23. februarja 2006 objavljeni na spletni strani: http://ec.europa.eu/comm/trade/issues/sectoral/industry/dualuse/pr230206_en.htm

Ocena učinka

Razlog za odločitev, da je treba razjasniti opredelitev neopredmetenega prenosa tehnologije , je dejstvo, da ni jasno, ali sedanji člen 2biii) vključuje prenos nadzorovane tehnologije z dvojno rabo prek dostopa tretjih oseb do intraneta zunaj EU. To lahko vpliva na industrijo, saj trenutno ni na voljo opredelitve, ki bi veljala v vsej EU, prav tako ni zagotovljena usklajenost pri nadzoru prenosa neopredmetene tehnologije. Ta vpliv je mogoče zmanjšati s sprejetjem smernic EU za izvajanje nadzora neopredmetenega prenosa tehnologije, ki bi zajemale praktično razlago, kaj obsega splošno dostopna tehnologija.

Proučene so bile različne možnosti nadzora tranzita in pretovarjanja . Glede na veliko količino blaga, ki se prevaža prek ozemlja EU, je bila možnost sistematičnih predhodnih dovoljenj izključena za ves tranzit ali pretovarjanje blaga z dvojno rabo, ker naj bi bilo to neizvedljivo in preveč obremenilno. Izbrana je bila možnost, da se vsem pristojnim nacionalnim organom držav članic omogoči, da zasežejo in odvzamejo blago z dvojno rabo, ki je v tranzitu ali se pretovarja, kadar obstaja utemeljen sum (zlasti iz obveščevalnih virov), da je blago namenjeno ali bi lahko bilo namenjeno za nedovoljeno širjenje orožja v tretji državi. Ta možnost v nekaterih državah članicah že obstaja, saj omogoča izvajanje pobude za zaščito pred širjenjem orožja za množično uničenje. Vpliv te možnosti na tistih nekaj držav članic, ki so uporabljale sistematično predhodno dovoljenje za tranzit blaga z dvojno rabo, bi moral biti majhen, saj je po njihovih navedbah takih dovoljenj manj kot 10 % letno.

Proučene so bile različne možnosti sankcioniranja nedovoljenega posredovanja blaga z dvojno rabo, pri čemer je bilo posredovanje opredeljeno kot storitev, ki omogoča poslovanje z blagom z dvojno rabo. Pri tem se je upoštevalo, da zadeva nadzor posredovanja blago zunaj EU, za katerega velja zakonodaja tretje države. S študijo je bilo ugotovljeno, da bi bilo izvajanje takšnega nadzora izjemno težko. Zato je bilo sklenjeno, da se mora nadzor izvajati v naslednjih dveh primerih:

- kadar je posrednik seznanjen, da se lahko blago v tretjih državah nedovoljeno uporablja za orožje za množično uničenje, in

- kadar je država članica, v kateri ima posrednik svoj sedež, posrednika obvestila o teh tveganjih.

V navedenih primerih bo posrednik/izvajalec posredniških storitev obvezan zaprositi za dovoljenje, če bo želel opraviti takšen posel.

Izrecno sklicevanje na možnost iz preoblikovanega člena 10.4 , da države članice uvedejo elektronsko upravljanje izvoznih zahtevkov in dovoljenj bo nacionalnim organom in izvoznikom olajšalo delo.

Proučene so bile različne možnosti uskladitve pogojev uporabe različnih vrst izvoznih dovoljenj , ki so na voljo v skladu z Uredbo, da se ustvarijo enaki konkurenčni pogoji in izboljša varnost EU.

Študija ocene učinka je Komisijo v zvezi s splošnim izvoznim dovoljenjem Skupnosti (SIDS) spodbudila, da razjasni pomen pojmov „registracija“ in „poročanje“, ki sta sedaj opredeljena v Prilogi II Uredbe, in omeji pogoje, pod katerimi se lahko SIDS zavrne (preoblikovan člen 6(1)(a). S tem bo zagotovljena večja konvergenca praks v EU.

Študija ocene učinka je v zvezi z usklajevanjem pogojev uporabe nacionalnega splošnega izvoznega dovoljenja (NSID) pokazala, da nekatere države članice niso uporabljale sistema registracije in tako ob pomanjkanju informacij o uporabnikih izvršitev Uredbe ni mogla biti v celoti zagotovljena. Sprememba Uredbe naj bi to vrzel zapolnila. V študiji je bilo poudarjeno, da imajo izvozniki, ki lahko dobijo nacionalna splošna izvozna dovoljenja na nacionalni ravni[1], primerjalno prednost pred drugimi izvozniki. Predlog Komisije za pripravo novih splošnih izvoznih dovoljenj Skupnosti ima pri industriji in državah članicah široko podporo. Komisija bo poskušala leta 2007 predložiti navedene predloge in se bo pri tem oprla na informacije izvoznikov in razprave z državami članicami.

Preiskava je v zvezi z možnostjo, da se prakse izdajanja splošnih izvoznih dovoljenj držav članic uskladijo tako, da se od izvoznika zahteva izvedba notranjega programa skladnosti , pokazala, da bo ta program, ko bo začel delovati, pozitivno ocenjen. Navedeni notranji programi skladnosti izvoznikom močno olajšajo poslovanje v skladu z določbami za nadzor izvoza. Komisija predlaga, da se države članice spodbudi, da družbam z vzpostavljenimi notranjimi programi skladnosti odobrijo globalna izvozna dovoljenja.

Proučene so bile tudi možnosti povečanja usklajevanja in izmenjave občutljivih informacij o izvajanju „nadzora končne uporabe“ med nacionalnimi organi držav članic na nacionalni ravni . Rezultati so Komisijo spodbudili, da je predlagala srednjo pot med možnostjo, ki je bila proučena s študijo ocene učinka (sistematična izmenjava informacij iz vseh veljavnih nacionalnih zahtevkov držav članic med nacionalnimi carinskimi organi), in sedanjo prakso, ki je nezadovoljiva tako s trgovinskega kot varnostnega vidika. Cilj predloga je od držav članic zahtevati, da drugim državam članicam in Komisiji posredujejo splošne zahteve, ki jih uporabljajo za nacionalne izvoznike v zvezi z obveznostjo izvoznega dovoljenja za blago, ki ni navedeno v Prilogi in ki je namenjeno za izvoz določenim končnim uporabnikom. S časom bi to pomenilo večjo usklajenost med politikami posameznih držav ter boljše informacije in pregeldnost za izvoznike.

Člen 7(2) ter člena 9 in 15 Uredbe so bili spremenjeni z namenom, da se:

- zakonodajni okvir EU prilagodi neformalnim, a politično zavezujočim pravilom mednarodnih režimov za nadzor izvoza, s katerimi se redno preverja veljavnost zavrnitev;

- zagotovijo obširnejša posvetovanja držav članic pri različnih presojah nekaterih zahtevkov za izvoz in ustvarijo enaki konkurenčni pogoji znotraj EU;

- Komisiji omogoči, da v prihodnosti razvije varen elektronski sistem za izmenjavo občutljivih in morebiti tajnih informacij EU.

Pričakuje se, da bo učinek zgoraj navedenih predlogov dober tako kar zadeva trgovino kakor tudi varnost.

Predlog za preoblikovanje člena 11 predvideva, da se spremembe seznama nadzorovanega blaga izvedejo v skladu s postopkom komitologije iz preoblikovanega člena 19 in se uradna uredba Sveta ne zahteva več. To bo omogočilo hitrejšo posodobitev seznama nadzorovanega blaga v skladu z odločitvami, sprejetimi v okviru režimov za nadzor izvoza.

Obveznosti glede vodenja evidenc v skladu s členom 16 so bile spremenjene tako, da se upoštevajo zahteve industrije, podkrepljene z delom izvedencev držav članic, da se trenutno stanje izboljša z uvedbo sorazmernih in ustrezno prilagojenih zahtev glede na zadevni prenos.

Preoblikovani člen 21 predvideva, da bo uvedba kazenskih sankcij, vsaj za hujše kršitve Uredbe in njenih izvedbenih določb, odvrnila od kršitve uredb o nadzoru izvoza.

Uvedba preoblikovanega člena 22 o mednarodnem sodelovanju bo:

– prispevala k odpravi trenutnih težav, na primer, da so izvozniki v tretje države in EU obvezani izvajati nadzor prenosa blaga z dvojno rabo na enotnem trgu (konkretno, ko zakonodaja tretjih držav ureja pravila o ponovnem izvozu blaga z dvojno rabo, uvoženega na enotni trg);

– omogočila vzajemno priznavanje izvoznih dovoljenj, kar bi lahko znatno olajšalo izvedbo skupnih industrijskih ali raziskovalnih projektov, zlasti če sodelujejo tretje države, za katere veljajo mednarodni režimi za nadzor izvoza ali so navedene v sedanjih SIDS;

– omogočila sprejetje posebnih pravil za nadzor izvoza na ravni EU, ki bi se lahko uporabljala za tehnologije, razvite v EU v okviru mednarodnih programov, ki jih financira Skupnost in v katere so vključene tretje države; ta pravila bi zajemala tudi dostop do navedenih tehnologij preko neopredmetenih sredstev.

Zamenjava obstoječega predhodnega dovoljenja za prenos blaga, trenutno navedenega v Prilogi IV (preoblikovan člen 25), med državami članicami s predhodnimi uradnimi obvestili bo olajšala prenos na notranjem trgu in ne bo negativno vplivala na varnost, saj bodo imele države članice še vedno možnost ustaviti tak prenos, če bodo za to obstajali upravičeni razlogi.

Številni predlogi predvidevajo sprejetje najboljših praks na določenih področjih in upravnih ukrepov, katerih učinek ni bil ocenjen, vendar pa njihova politična utemeljitev izhaja iz razvoja mednarodnih režimov za nadzor izvoza ter priporočil, ki jih je sprejel Svet po medsebojnih strokovnih pregledih.

3) Pravni elementi predloga

Povzetek predlaganih ukrepov

Ta predlog je preoblikovana različica Uredbe Sveta (ES) št. 1334/2000 v skladu z mednarodnim sporazumom o tehniki preoblikovanja pravnih aktov. V eno samo besedilo so vključene vsebinske spremembe Uredbe Sveta (ES) št. 1334/2000 in njene nespremenjene določbe. Predlog bo nadomestil in razveljavil to uredbo. To bo pripomoglo k dostopnejši in preglednejši zakonodaji Skupnosti.

Od predlaganih sprememb Uredbe je zlasti pet takih, pri katerih predlagane spremembe presegajo tehnične spremembe in posodobitev Uredbe (ES) št. 1334/2000. Te so:

- predlog za uvedbo postopka „komitologije“ za spremembo prilog Uredbe (seznam nadzorovanega blaga in obrazcev) in spremembo izvedbenih ukrepov ;

- zamenjava obveznega dovoljenja za prenos blaga, navedenega v Prilogi V, na notranjem trgu s postopkom predhodnega uradnega obveščanja, čigar namen je olajšati trgovino na notranjem trgu EU brez ogrožanja varnosti;

- uvedba določbe, po kateri morajo države članice vsaj za kršitve Uredbe uvesti kazenske sankcije; ta sprememba je v skladu z zahtevo akcijskega načrta s solunskega vrha za skupen pristop EU v zvezi z inkriminacijo nedovoljenega izvoza blaga z dvojno rabo in Resolucijo VSZN 1540 glede uvedbe ustreznih civilnih ali kazenskih sankcij za kršitev takih uredb o nadzoru izvoza. Sedanji režimi sankcij večine držav članic vsebujejo upravne kazni in kazni za kazniva dejanja. Z novo določbo bo z najnižjo stopnjo usklajevanja na ravni EU omogočeno, da bodo storilci kaznivih dejanj v nekaterih državah članicah vsaj za hujše kršitve kaznovani z več kot le z upravnimi kaznimi;

- v eni izmed uvodnih izjav je pojasnjeno, da predvideva Uredba celovit pravni okvir za izvoz blaga in tehnologije z dvojno rabo ter z njimi povezanih storitev. V tem smislu je za izvoz blaga in tehnologije z dvojno rabo ter z njimi povezane storitve, za katere velja ta uredba in ki so v skladu z njenimi določbami in izvedbenimi določbami, bistvena pravna varnost. Pravna varnost je še zlasti pomembna v zvezi z zakonodajo tretjih držav, ki bi lahko enak izvoz obravnavali kot kaznivo dejanje;

- uvedba člena, ki predvideva pogajanja s tretjimi državami glede vprašanj, kot so pogoji za ponovni izvoz, zlasti če skušajo ti uvoznikom EU za tehnologije z dvojno rabo, ki po poreklu niso iz EU, preprečiti neomejeno uporabo enotnega trga, in sprejetje posebnih projektno zasnovanih pravil nadzora izvoza, če projekti, ki jih financira EU, vključujejo tretje države.

Drugi glavni predlogi za preoblikovanje in spremembo Uredbe (ES) št. 1334/2000 so:

- uvedba nadzora tranzita;

- uvedba nadzora posredovanja in sankcioniranja nedovoljenega posredovanja blaga z dvojno rabo, povezanega s programom za orožje za množično uničenje;

- razjasnitev in posodobitev nadzora neopredmetenih prenosov tehnologije, vključno z zagotavljanjem tehnične pomoči;

- uvedba določenih omejenih prilagoditev v zvezi z izvedbo nacionalnih nadzorov blaga, ki ni navedeno v Uredbi, da se izboljša njihova učinkovitost in preglednost;

- uskladitev pogojev uporabe splošnih dovoljenj;

- vključitev merila za izboljšanje izdajanja globalnih dovoljenj izvoznikom, ki izvajajo notranje programe skladnosti;

- uvedba možnosti za obširnejša posvetovanja med zadevnimi državami članicami pred odobritvijo izvoznih dovoljenj za posle, ki so v veliki meri primerljivi s posli, za katere dovoljenja niso bila izdana;

- izboljšanje izmenjave informacij o zavrnjenih dovoljenjih in drugih občutljivih informacij ter morebitna poznejša uvedba šifrirnega elektronskega sistema za izmenjavo informacij o zavrnjenih dovoljenjih ter drugih tajnih informacij;

- obveznost registracije izvoznikov in dobaviteljev najbolj občutljivega blaga v Skupnosti pri pristojnih nacionalnih organih;

- obveznost za nacionalne organe, da določijo okvirne roke za obdelavo vlog za izvozna dovoljenja in roke za obravnavo zahtevkov za informacije, ki jih zagotovijo organi izdaje v zvezi z izvajanjem nacionalnih nadzorov.

Nekateri ukrepi se sedaj še ne bodo obravnavali, ampak bodo urejeni pozneje v okviru postopka komitologije; ti ukrepi so med drugim prilagoditev vzorca obrazca iz Priloge III, da bo v skladu z zasnovo obrazca za trgovinske listine Združenih narodov, ki vladam, organizacijam in poslovni skupnosti zagotavlja podlago za standardizirano in prilagojeno zasnovo trgovinskih in prevoznih obrazcev, da bi se poenostavila uporaba dovoljenj.

Pravna podlaga

Člen 133 Pogodbe ES.

Načelo subsidiarnosti

Predlog je v izključni pristojnosti Skupnosti. Načelo subsidiarnosti se zato ne uporablja.

Načelo sorazmernosti

Predlog upošteva načelo sorazmernosti iz naslednjih razlogov:

predlagane so bile le potrebne spremembe uredbe in tiste, ki so dokazano opravičljive. Druga vprašanja bodo urejali upravni ukrepi, najboljše prakse ali ukrepi na nacionalni ravni.

Kot je navedeno zgoraj, so finančne in upravne obremenitve zmanjšane na najnižjo možno raven, saj so bile nove obveznosti omejene do take mere, da so lahko razumno izpolnjene, nekateri novi ukrepi pa bodo olajšali upravljanje nadzorov izvoza.

Izbira instrumentov

Predlagani instrument: uredba.

Druga sredstva na bi ustrezala, ker se lahko obstoječi pravni instrument (uredba Sveta) spremeni samo z drugo uredbo. Drugič, Sodišče Evropskih skupnosti je v svojih odločitvah pojasnilo, da je nadzor izvoza blaga z dvojno rabo v izključni pristojnosti Skupnosti. Druga sredstva, za katera niso potrebni pravni instrumenti, vendar pa lahko prinesejo EU dodano vrednost, so predlagana v sporočilu.

4) Proračunske posledice

Predlog kratkoročno ne bo imel znatnih finančnih posledic za EU. Morebiten razvoj in vzpostavitev varnega sistema EU za izmenjavo informacij o zavrnjenih dovoljenjih in občutljivih informacij bi ustvaril skromne finančne stroške; odločitev o tem, ali naj se tak sistem uvede ali ne, pa bo sprejeta v dogovoru z državami članicami najhitreje v začetku leta 2007. Ocena stroškov vzpostavitve takšnega sistema je navedena v prilogi.

5) Dodatne informacije

Poenostavitev

Predlog predvideva poenostavitev zakonodaje in upravnih postopkov za javne organe (Skupnost ali na nacionalni ravni) ter zasebne subjekte.

Uporaba tehnike preoblikovanja Skupnosti omogoča, da v eno samo besedilo vključi vsebinske spremembe Uredbe Sveta in njene nespremenjene določbe. Prav tako je bilo prvotno besedilo Uredbe izboljšano in zasnovano bolj jasno z namenom, da se izboljša zakonodaja.

Številni predlogi bodo olajšali delo organov Skupnosti (postopek komitologije za spremembe prilog in sprejetje smernic) in zasebnih subjektov (sprejetje najboljših praks za izvajanje Uredbe, uskladitev pogojev uporabe izvoznih dovoljenj in njihove oblike, elektronski sistem za upravljanje zahtevkov za izdajo dovoljenj).

Razveljavitev obstoječe zakonodaje

S sprejetjem predloga bo razveljavljena obstoječa zakonodaja.

Preoblikovanje

Predlog vključuje preoblikovanje.

Priloga

Stroški za morebitno vzpostavitev varnega sistema za izmenjavo informacij, navedeno v spremenjenem členu 15.4 predloga Uredbe

Uvod

Nov predlagan odstavek 4 člena 15 preoblikovane Uredbe predvideva možnost vzpostavitve varnega sistema za izmenjavo informacij med državami članicami in po potrebi s Komisijo. Takšen sistem bi v prvi vrsti omogočil dostop do baze podatkov o zavrnjenih izvoznih dovoljenjih preko spleta (ti podatki se trenutno izmenjujejo prek zgoščenke), vendar pa obstaja možnost še za druge medije, ki bi olajšali izmenjavo informacij, predvidenih v Uredbi.

V tej fazi je cilj predloga le zagotoviti pravno podlago v primeru, da se taka odločitev sprejme; vendar predlog v prihodnosti ne predvideva take odločitve, ki bi bila sicer sprejeta šele po obravnavi parametrov, potrebnih za tak sistem, dogovorjenih z državami članicami.

Zadevna proračunska postavka

20.02.01, v okviru izvedbenega dela proračuna in trenutno razpoložljivih zneskov.

Predvideni stroški

Če bi bila v prihodnosti sprejeta odločitev o vzpostavitvi takega sistema, bi lahko proračun razdelili na pet delov, kakor kaže spodnja preglednica:

2007 | 2008 | 2009 | 2010 | Skupaj |

Razvoj | 200.000 | 50.000 | 0 | 0 | 250.000 |

Vzdrževanje | 10.000 | 20.000 | 20.000 | 50.000 |

Infrastruktura | 30.000 | 10.000 | 40.000 |

Mreža | 25.000 | 15.000 | 15.000 | 55.000 |

Podporna infrastruktura | 30.000 | 20.000 | 20.000 | 70.000 |

Podpora za uporabnike | 40.000 | 30.000 | 30.000 | 100.000 |

Skupaj | 200.000 | 185.000 | 85.000 | 95.000 | 565.000 |

Razvoj bi zajemal obnovitev sedanje baze podatkov s pomočjo tehnologije za strežnik ter dodatnih funkcij in možnosti. Vendar pa bi se znaten del sedanje baze podatkov (tj. format) ponovno uporabil.

Stroški omrežja bi morali biti načeloma omejeni, saj bi se lahko uporabil sedanji „Testa secure“. Ti stroški ne vključujejo stroškov povezave, ki jih imajo države članice. Če bi se predvidelo ločeno začasno omrežje, bi bil zanj potreben poseben proračun, vendar to zaenkrat še ni v načrtu.

Proračun za podporo uporabnikom bi vključeval vzpostavitev pomoči uporabnikom, ki bi se lahko uporabila tudi za druge obstoječe projekte

1334/2000

2006/0266 (ACC)

Predlog

UREDBA SVETA

o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza blaga in tehnologije z dvojno rabo

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 133 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

ò novo

(1) Uredba Sveta (ES) št. 1334/2000 z dne 22. junija 2000 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza blaga in tehnologije z dvojno rabo[2] je bila znatno spremenjena, zato jo je treba zaradi jasnosti preoblikovati.

1334/2000 uvodna izjava 1 (prilagojeno)

(2) Blago z dvojno rabo (tudi programska oprema in tehnologija) bi moralo biti učinkovito nadzorovano pri izvozu iz √ Evropske sSkupnosti.

1334/2000 uvodna izjava 2

(3) Potreben je učinkovit skupni sistem nadzora izvoza blaga z dvojno rabo, da se zagotovi spoštovanje mednarodnih obveznosti in odgovornosti držav članic in Evropske unije, predvsem glede neširjenja orožja.

1334/2000 uvodna izjava 3

(4) Skupni sistem nadzora in usklajene politike za izvajanje in spremljanje v vseh državah članicah so osnovni pogoj za prosti pretok blaga z dvojno rabo znotraj Skupnosti.

1334/2000 uvodna izjava 4 (prilagojeno)

(4) Sedanji režim nadzora nad izvozom blaga z dvojno rabo, ki ga določa Uredba (ES) št. 3381/94[3] Sklep št. 94/942/SZVP[4], je treba bolj uskladiti, da bo še naprej zagotavljal učinkovito izvajanje nadzora.

1334/2000 uvodna izjava 6

ð novo

(5) Za odločanje o zahtevkih za ð enkratna, globalna ali splošna nacionalna ï izvozna dovoljenja ð ali za dovoljenja za zagotavljanje posredniških storitev ali za nadzor prenosa blaga z dvojno rabo iz Priloge V znotraj enotnega trgaï so odgovorni državni organi. Nacionalne določbe in odločitve v zvezi z izvozom blaga z dvojno rabo morajo biti sprejete v okviru skupne trgovinske politike in še zlasti Uredbe Sveta (EGS) št. 2603/69 z dne 20. decembra 1969, ki oblikuje skupna pravila za izvoz[5].

1334/2000 uvodna izjava 7 (prilagojeno)

ð novo

(6) Odločitve o posodobitvi skupnega seznama blaga z dvojno rabo, √ za katere velja nadzor izvoza morajo biti v celoti skladne z obveznostmi in zavezami, ki so jih sprejele posamezna države ðčlaniceï s pristopom k ustreznim mednarodnim dogovorom o neširjenju orožja in dogovorom o nadzoru izvoza ali z ratifikacijo ustreznih mednarodnih pogodb.

1334/2000 uvodna izjava 5 (prilagojeno)

ð novo

(7) Skupni seznami blaga z dvojno rabo, destinacij namembnih krajev in smernic so bistveni elementi učinkovitega sistema √ režima √ EU za nadzora izvoza; ti seznami so bili uveljavljeni s Sklepom št. 94/942/SZVP in poznejšimi spremembami in bi jih morali vključiti v to uredbo.ð in primerno je, da se odločitve, ki jih sprejmejo države članice v okviru mednarodnih režimov za nadzor izvoza, hitro odrazijo v spremembah Priloge I Uredbe, v kateri je navedeno blago, ki se nadzoruje v EU, in da so uvedeni postopki, v skladu s katerimi lahko Komisija v dogovoru z odborom, ki ga sestavljajo predstavniki držav članic, sprejme ukrepe za izvajanje Uredbe. ï

1334/2000 uvodna izjava 8

(8) Prenos programske opreme in tehnologije prek elektronskih medijev, telefaksa ali telefona na območja zunaj Skupnosti bi prav tako moral biti nadzorovan.

1334/2000 uvodna izjava 9

(9) Posebno pozornost je treba posvetiti ponovnemu izvozu in končni uporabi.

1334/2000 uvodna izjava 10

(10) 22. septembra 1998 so predstavniki držav članic in Evropske komisije podpisali dodatne protokole k posameznim sporazumom o zaščitnih ukrepih, sklenjenih med državami članicami, Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in Mednarodno agencijo za atomsko energijo, ki poleg drugih ukrepov zavezujejo države članice, da dajo podatke o našteti navedeni opremi in nejedrskem materialu.

1334/2000 uvodna izjava 11

(11) Skupnost je sprejela sklop carinskih pravil, vsebovanih v Uredbi Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992, ki vzpostavlja carinski zakonik Skupnosti[6] in Uredbi Komisije (EGS) št. 2454/93[7], sprejete na podlagi Uredbe (EGS) št. 2913/92, ki med drugim vsebujeta določbe, ki se nanašajo na izvoz in ponovni izvoz blaga. Ta uredba ne omejuje pooblastil, podeljenih s carinskim zakonikom Skupnosti ali v skladu z njim in z določbami o njegovem izvajanju.

1334/2000 uvodna izjava 12

ð novo

(12) Države članice bodo v okviru in v skladu s členom 30 Pogodbe ter dokler ni dosežena večja stopnja usklajenosti, obdržale pravico do izvajanja nadzora nad prenosom nekaterega blaga z dvojno rabo znotraj Evropske skupnosti, da zavarujejo javni red in javno varnost. ðTi nadzori blaga iz Priloge V znotraj Skupnosti bodo najavljeni v predhodnih obvestilih o pošiljkah znotraj EU, da se zagotovi večja skladnost z določbami Pogodbe Euratom in olajša trgovina z blagom z dvojno rabo znotraj Skupnosti. Ukrepi, ki so jih sprejele države članice za izvajanje teh novih določb, ne vključujejo izvajanja nadzora na notranjih mejah Skupnosti, ampak samo določbe za, denimo, zagotavljanje sledljivosti blaga, ki je v prometu na enotnem trgu in za katerega veljajo nedeskriminatorni nadzorni postopki na celotnem ozemlju Skupnosti.ï

1334/2000 uvodna izjava 13

(13) Za zagotovitev pravilne uporabe te uredbe bi vsaka država članica morala sprejeti ukrepe, s katerimi bi pristojni organi dobili ustrezna pooblastila.

ò novo

(14) Resolucija Varnostnega sveta Združenih narodov št. 1540, ki je bila sprejeta 28. aprila 2004, zahteva zlasti ustrezno preprečevanje nedovoljenega izvoza, ponovnega izvoza, tranzita, pretovarjanja in posredovanja blaga z dvojno rabo. Zato je treba organom držav članic izrecno omogočiti, da prestrežejo, zasežejo in odvzamejo blago z dvojno rabo, ki je v tranzitu, če se lahko uporabi ali je namenjeno za širjenje orožja za množično uničenje ali njihovih nosilcev v tretjih državah, uvesti pa je treba tudi nadzor nad posredniškimi storitvami, če so pristojni nacionalni organi posrednika obvestili ali ta sam domneva, da bi se lahko blago v tretji državi uporabilo za proizvodnjo nedovoljenega orožja za množično uničenje ali njegovo dostavo.

(15) Potrebni bi bili enotni in dosledni nadzori po vsej EU, da bi se izognili razvrednotenju varnosti EU in mednarodne varnosti ter nelojalni konkurenci med izvozniki EU. Upoštevajoč te cilje se v skladu s priporočili akcijskega načrta s solunskega vrha, ki so jih voditelji držav in vlad sprejeli junija 2003, ter s strategijo o orožju za množično uničenje (WMD), ki dopolnjujejo ta priporočila, sklene, da:

- se razširijo razmere, v katerih se lahko države članice med seboj posvetujejo, preden izdajo izvozno dovoljenje, ki bi lahko, denimo, ogrozilo bistvene varnostne interese druge države članice;

- se zagotovi večja konvergenca pogojev za izvajanje nacionalnih nadzorov blaga z dvojno rabo, ki ni navedeno v Uredbi;

- se v opredelitev neopredmetenega prenosa tehnologije vključi določba, da je treba dati osebam izven EU na voljo nadzorovano tehnologijo ter tehnično pomoč, ki bo zagotovljena prek elektronskih sredstev; in se s spremembami člena 16 zahteve glede vodenja evidenc neopredmetenega prenosa tehnologije prilagodijo dejanskim zmogljivostim izvoznikov;

- se uskladijo pogoji uporabe različnih vrst dovoljenj, ki se lahko odobrijo v okviru Uredbe;

- se načini izmenjave občutljivih informacij med državami članicami še naprej prilagajajo obstoječim praksam mednarodnih režimov za nadzor izvoza, zlasti z uvedbo koncepta učinkovite zavrnitve ali zavrnitve iz utemeljenih razlogov v okviru Uredbe, in da se zagotovi možnost vzpostavitve varnega elektronskega sistema za izmenjavo informacij med državami članicami.

(16) Ker lahko za izvoznike EU, ki poslujejo v različnih državah, veljajo različni standardi nadzora izvoza, se Komisiji omogoči, da se s tretjimi državami pogaja zlasti za priznanje režima EU in njenih posebnosti, kot so enotni trg za blago z dvojno rabo in skupna zunanjetrgovinska politika, povezana z blagom z dvojno rabo.

1334/2000 uvodna izjava 14

ð novo

(17) Vsaka država članica bi morala določiti ð učinkovite, sorazmerne in odvračilne ï kazni za kršitve določb te uredbe.

ò novo

(18) Za okrepitev režima EU za izvoz blaga z dvojno rabo in s tem povezanih storitev ter v skladu z Resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov št. 1540 je treba predvideti naložitev kazni za kaznivo dejanje, zlasti za hujše kršitve Uredbe in njenih izvedbenih uredb, ki so jih sprejele države članice. Evropski svet je 17. in 18. junija 2004 sprejel tudi deklaracijo o kazenskih sankcijah, v kateri je spomnil na zavezo za sprejem skupnih strategij v zvezi s kazenskimi sankcijami za nedovoljen izvoz, posredovanje in tihotapljenje materialov, povezanih z WMD, ki so jo države članice izrazile v okviru Evropske strategije proti širjenju orožja za množično uničenje, sprejete 12. decembra 2003.

(19) Uredba določa celovit okvir za urejanje izvoza blaga, tehnologije in storitev z dvojno rabo iz Evropske unije. V tem pogledu je pravna varnost bistvena za izvoznike blaga ali storitev, za katere velja ta uredba in ki poslujejo v skladu z njenimi določbami in ustreznimi izvedbenimi določbami, glede zakonodaje tretjih držav, ki se razlikuje v tem, da lahko tak izvoz obravnava kot kaznivo dejanje.

(20) Za učinkovito izvedbo določb Uredbe morajo pristojni nacionalni organi, odgovorni za izvajanje Uredbe, vedeti, kateri izvozniki nameravajo izvažati blago z dvojno rabo in kateri dobavitelji nameravajo premeščati blago iz Priloge V znotraj Skupnosti –

1334/2000 uvodna izjava 15 (prilagojeno)

Evropski parlament je izrazil svoje mnenje v resoluciji z dne 13. aprila 1999[8].

1334/2000 uvodna izjava 16 (prilagojeno)

Iz gornjih navedb sledi, da bi bilo treba Uredbo (ES) št. 3381/94 razveljaviti –

1334/2000

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

PREDMET IN OPREDELITEV POJMOV

1334/2000 (prilagojeno)

ð novo

Člen 1

Ta uredba vzpostavlja sistem √ režim Skupnosti za nadzor izvoza blaga z dvojno rabo ðin s tem povezanih storitev ter tranzit blaga z dvojno rabo ï.

1334/2000 člen 2 (prilagojeno)

ð novo

Člen 2

Za namene te uredbe:

(a) „blago z dvojno rabo“ pomeni izdelke, vključno s programsko opremo in tehnologijo, ki se lahko uporabljajo v civilne in tudi v vojaške namene, vključuje pa tudi vse blago, ki se lahko uporabi tako za neeksplozivno uporabo kot tudi za kakršno koli uporabo pri izdelavi jedrskega orožja ali drugih eksplozivnih jedrskih naprav;

(b) „izvoz“ pomeni:

(i) izvozni postopek po √ v smislu členua 161 √ Uredbe (EGS) št. 2913/92, (carinskega zakonika Skupnosti);

(ii) ponovni izvoz po √ v smislu členau 182 tega zakonika; ter

(iii) prenos programske opreme, ali tehnologije, ð ali zagotavljanje tehnične pomoči, ïpo elektronskih medijih, √ vključno s telefaksomu, ali telefonomu ð , elektronski pošti ali kakršnih koli drugih elektronskih sredstvih, ï na območje zunaj √ Evropske Sskupnosti; za ustni prenos tehnologije po telefonu to velja le, če je ta tehnologija vsebovana v dokumentu, iz katerega se ustrezni del prebere naglas po telefonu, ali če je opisana po telefonu tako, da se doseže v bistvu enak rezultat ð ter je ta programska oprema, tehnologija ali tehnična pomoč na voljo v elektronski obliki ï;

ð (iv) zagotavljanje posredniških storitev pri premeščanju blaga z dvojno rabo iz Evropske skupnosti na območje tretje države; ï

(c) „izvoznik“ pomeni vsako fizično, ali pravno osebo ðali mešano družbo,ï

(i) v imenu katere se izpolni izvozna deklaracija, to pomeni osebo, ki ima ob sprejemu deklaracije sklenjeno pogodbo s prejemnikom v tretji državi in ima moč odločanja o pošiljanju izdelka zunaj carinskega območja √ Evropske Sskupnosti. Če ni bila sklenjena nobena izvozna pogodba ali če imetnik pogodbe ne deluje v svojem imenu, √ pomeni izvoznik osebo, ki ima je moč odločanja o pošiljanju izdelka zunaj carinskega območja √ Evropske Sskupnosti odločilnega pomena;

(ii) „izvoznik“ pomeni tudi vsako fizično ali pravno osebo, ki se odloči za prenos ð ali omogočanje razpoložljivosti ï programske opreme, ali tehnologije, ð ali zagotavlja tehnično pomoč ï prek √ katerih koli po elektronskih medijih, telefaksu ali telefonu √ sredstev na območje zunaj √ Evropske Sskupnosti;

ò novo

(iii) ki zagotavlja storitve posrednika v smislu točke (e).

1334/2000

Če ima v skladu s pogodbo, ki je podlaga za izvoz, pravico razpolaganja z blagom z dvojno rabo oseba s sedežem zunaj Skupnosti, se kot izvoznik upošteva pogodbena stranka s sedežem v Skupnosti.

(d) „izvozna deklaracija“ pomeni listino, s katero oseba v predpisani obliki in na predpisan način napove, da želi začeti izvozni postopek za blago z dvojno rabo.;

ò novo

(e) „posredniške storitve, povezane z blagom z dvojno rabo“ pomenijo dejavnosti oseb, gospodarskih subjektov in mešanih družb:

- ki se pogajajo ali urejajo posle, ki zadevajo nakup, prodajo ali dobavo blaga z dvojno rabo iz Priloge I iz ene tretje države v drugo, ali

- ki kupujejo, prodajajo ali dobavljalo tako blago iz ene tretje države v drugo;

(f) „posrednik“ pomeni vsako fizično, pravno osebo ali mešano družbo, ki zagotavlja posredniške storitve, povezane z blagom z dvojno rabo iz Priloge I, iz carinskega območja Evropske skupnosti na območje tretje države;

g) „tranzit“ pomeni prevoz blaga z dvojno rabo, ki vstopa in se prevaža prek carinskega ozemlja Evropske skupnosti, namembni kraj pa je zunaj Evropske skupnosti;

(h) „enkratno izvozno dovoljenje“ pomeni dovoljenje, odobreno določenemu izvozniku za enega končnega uporabnika v tretji državi, ki zajema eno ali več vrst blaga oziroma tehnologij z dvojno rabo;

(i) „splošno izvozno dovoljenje Skupnosti“ pomeni izvozno dovoljenje (EU 001) za izvoz v določene namembne države, ki je na voljo vsem izvoznikom, ki spoštujejo njegove pogoje uporabe iz člena 6(1) in Priloge II;

(j) „globalno izvozno dovoljenje“ pomeni dovoljenje, izdano določenemu izvozniku za neko vrsto ali kategorijo blaga z dvojno rabo, ki lahko velja za izvoz enemu ali več natančno določenim končnim uporabnikom v eni ali več natančno določenih tretjih državah;

(k) „nacionalno splošno izvozno dovoljenje“ pomeni nacionalno dovoljenje, objavljeno v uradnem listu države članice, in velja za vse izvoznike s sedežem v tej državi članici, ki izpolnjujejo pogoje iz nacionalne zakonodaje; dovoljenje velja za eno ali več določenih držav ter za blago z dvojno rabo, opredeljeno v nacionalni zakonodaji, za katero ne veljajo uradna obvestila iz člena 9;

(l) „dobavitelj“ je vsaka fizična, pravna oseba ali mešana družba, ki prenaša blago z dvojno rabo iz Priloge V k Uredbi iz ene države članice v drugo.

1334/2000

POGLAVJE II

PODROčJE UPORABE

ČLEN 3

1. Dovoljenje je potrebno za izvoz blaga z dvojno rabo, naštetega v iz Prilogei 1I, je potrebno dovoljenje.

2. V skladu s členom 4 ali členom 5 se dovoljenje lahko zahteva tudi za izvoz določenega blaga, ki ni vsebovano v Prilogi I, v vsa ali le nekatere namembne kraje destinacije.

ò novo

3. Dovoljenje za zagotavljanje posredniških storitev, povezanih z blagom z dvojno rabo iz Priloge I, se zahteva, če so pristojni organi države članice, kjer ima posrednik svoj sedež, posrednika obvestili ali pa ima sam razloge za sum, da blago z dvojno rabo je ali je lahko namenjeno širjenju orožja za množično uničenje ali njihovih nosilcev in da se s tem kršijo ustrezne mednarodne pogodbe in obveznosti.

4. Ta uredba ne velja za blago z dvojno rabo, ki samo prečka ozemlje Skupnosti, to je tisto, za katero ni določena druga carinsko dovoljena uporaba kakor zunanji tranzitni postopek ali ki se samo vnese v prosto carinsko cono ali prosto carinsko skladišče in ga ni treba vnesti v predpisano evidenco blaga.

4. Nacionalni carinski organi lahko blago z dvojno rabo iz Priloge I, ki je v tranzitu, začasno ustavijo z namenom nadzora. Če imajo pristojni nacionalni organi po takem nadzoru razloge za sum, da navedeno blago je ali je lahko namenjeno za nedovoljeno širjenje WMD ali poskus ogrožanja mednarodne varnosti s kršenjem mednarodnih pogodb in zavez, lahko blago zasežejo in odvzamejo.

1334/2000

53. Ta uredba ne velja za opravljanje storitev ali prenos tehnologije v povezavi s prehodom fizičnih oseb prek državne meje.

1334/2000

ð novo

Člen 4

1. Dovoljenje je potrebno za izvoz blaga z dvojno rabo, ki ni našteto navedeno v Prilogi I, če so pristojni organi države članice, v kateri ima izvoznik svoj sedež, obvestili izvoznika, da je ali bi lahko bilo to blago kot celota ali po delih namenjeno za uporabo v zvezi z razvojem, proizvodnjo, rokovanjem, upravljanjem, vzdrževanjem, skladiščenjem, odkrivanjem, identifikacijo ali širjenjem kemičnega, biološkega ali jedrskega orožja ali drugih eksplozivnih jedrskih naprav ali z razvojem, proizvodnjo, vzdrževanjem ali skladiščenjem izstrelkov, sposobnih nositi takšno orožje.

2. Dovoljenje je potrebno tudi za izvoz blaga z dvojno rabo, ki ni našteto navedeno v Prilogi I, če ima država nakupa oziroma namembna država embargo na orožje, uveden s skupnim stališčem ali skupnim programom ukrepov, ki ga sprejme Svet, ali s sklepom OVSE, ali embargo na orožje, ki je uveden z zavezujočo resolucijo Varnostnega sveta OZN, in če so organi iz odstavka 1 obvestili izvoznika, da so ali bi lahko bili ti izdelki kot celota ali po delih namenjeni za vojaško uporabo. V tem odstavku „za vojaško uporabo“ pomeni:

(a) vključitev v vojaške izdelke s seznama vojaškega blaga držav članic;

(b) uporabo proizvodnih, testnih ali analiznih naprav in njihovih delov za razvoj, proizvodnjo ali vzdrževanje vojaških izdelkov s prej omenjenega seznama;

(c) uporabo kakršnih koli nedokončanih izdelkov v obratu za proizvodnjo vojaških izdelkov, naštetih navedenih v prej omenjenem seznamu.

3. Dovoljenje je potrebno tudi za izvoz blaga z dvojno rabo, ki ni našteto navedeno v Prilogi I, če so organi iz odstavka 1 obvestili izvoznika, da je ali bi lahko bilo to blago kot celota ali po delih namenjeno za uporabo za dele ali sestavine vojaških izdelkov, naštetih navedenih v nacionalnem seznamu vojaškega blaga, ki so bili izvoženi iz ozemlja te države članice brez dovoljenja ali je bilo kršeno dovoljenje, predpisano z nacionalno zakonodajo te države članice.

4. Če je izvozniku znano, da je blago z dvojno rabo, ki ga namerava izvoziti in ki ni navedeno našteto v Prilogi I, kot celota ali po delih namenjeno za katero koli uporabo iz odstavkov 1, 2 in 3, mora o tem obvestiti organe iz odstavka 1, ki bodo odločili, ali je za tak izvoz potrebno dovoljenje.

5. Države članice lahko sprejmejo ali obdržijo svoje predpise, ki zahtevajo dovoljenje za izvoz blaga z dvojno rabo, ki ni našteto navedeno v Prilogi I, če ima izvoznik razloge za sum, da je ali bi lahko bilo to blago kot celota ali po delih namenjeno za katero koli uporabo iz odstavka 1.

6. Država članica, ki pri izvajanju določb iz odstavkov 1 do 5 uvede obvezno dovoljenje za izvoz blaga z dvojno rabo, ki ni našteto navedeno v Prilogi I, po potrebi o tem obvesti druge države članice in Komisijo. ðDržave članice drugi državi članici in Komisiji predložijo tudi informacije o vseh zahtevah v zvezi z dovoljenji, ki veljajo na splošno v skladu s tem členom za izvoz blaga, ki ni navedeno v Prilogi in za katerega ne veljajo takšne zahteve, ter o imenih končnih uporabnikov/prejemnikov , za katere ta obveznost veljaï . Druge države članice to informacijo ustrezno upoštevajo in o tem obvestijo, kolikor je to mogoče, svoje carinske urade ali druge ustrezne državne organe.

7. Določbe člena 9(2) in (3) se uporabljajo v primerih, ko gre za blago z dvojno rabo, ki ni navedeno našteto v Prilogi I.

ò novo

8. Izvozniki lahko zahtevajo odgovor pristojnih organov države članice, kjer imajo svoj sedež, o tem, ali je za izvoz blaga, ki ni navedeno v Prilogi, v skladu s tem členom dovoljenje obvezno. Pristojni nacionalni organi morajo odgovoriti v 20 delovnih dneh po predložitvi popolnega zahtevka izvoznika.

1334/2000 (prilagojeno)

89. Ta uredba ne vpliva na pravico držav članic, da sprejmejo nacionalne ukrepe v skladu s členom 11 Uredbe (EGS) št. 2603/69.

Člen 5

1. Država članica zaradi javne varnosti ali spoštovanja človekovih pravic lahko prepove oziroma uvede obvezno dovoljenje za izvoz blaga z dvojno rabo, ki ni našteto navedeno v Prilogi I.

2. Države članice obvestijo Komisijo o ukrepih, ki so jih sprejele v skladu z odstavkom 1, takoj po sprejetju in navedejo natančne razloge zanje.

3. Države članice Komisijo takoj obvestijo tudi o vseh spremembah ukrepov, sprejetih v skladu z odstavkom 1.

4. Komisija ukrepe, o katerih je obveščena v skladu z odstavkoma 2 in 3, objavi v seriji C Uradnega lista Evropskihe skupnosti √ unije .

POGLAVJE III

IZVOZNO DOVOLJENJE

ČLEN 6

1. Ta uredba uveljavlja splošno izvozno dovoljenje Skupnosti za določen izvoz, naveden v Prilogi II.

ò novo

(a) Izvozniki, ki nameravajo uporabiti splošno izvozno dovoljenje Skupnosti, pristojne organe države članice, kjer imajo svoj sedež, uradno obvestijo o svoji nameri uporabe ali prvi uporabi splošnega izvoznega dovoljenja Skupnosti; uradno obvestilo morajo predložiti najpozneje 30 dni po prvem izvozu. Države članice bodo uradna obvestila o registraciji posredovale Komisij in drugim državam članicam.

(b) Pristojni nacionalni organi države članice, kjer ima izvoznik svoj sedež, izvozniku zavrnejo uporabo splošnega izvoznega dovoljenja Skupnosti, če:

- so ga njegovi organi obvestili, da je ali bi lahko bilo zadevno blago kot celota ali po delih namenjeno za kakršno koli uporabo iz odstavkov 1, 2 in 3 člena 4;

- je izvoznik seznanjen, da je zadevno blago namenjeno za zgoraj navedeno uporabo;

- ali se zadevno blago izvaža v prostocarinsko območje ali v prostocarinsko skladišče, ki je na območju, ki ga zajema to dovoljenje.

V navedenih primerih pristojni organi države članice proučijo posamezne zahtevke na podlagi meril iz člena 8(1), da se lahko odločijo, ali se lahko blago izvozi z uporabo globalnega ali enkratnega izvoznega dovoljenja oziroma ali ga je treba zavrniti.

1334/2000 (prilagojeno)

2. Dovoljenje za vsak drug izvoz, ki je potrebno v skladu s to uredbo, izdajo pristojni organi države članice, v kateri ima izvoznik svoj sedež. To dovoljenje je ob upoštevanju omejiteve iz odstavka 13 lahko enkratno, globalno ali splošno.

Dovoljenje √ Vsa dovoljenja veljajo po vsej √ Evropski Sskupnosti.

ò novo

Države članice določijo časovni okvir za obravnavo zahtevkov za izvozno dovoljenje in o njem obvestijo Komisijo in nacionalne izvoznike.

1334/2000

Po potrebi je dovoljenje lahko pogojeno z nekaterimi zahtevami, kakršna je obvezna predložitev izjave o končni uporabi.

3. Blago, našteto v delu 2 Priloge II, ni vključeno v splošno dovoljenje.

ò novo

3. Nacionalna splošna izvozna dovoljenja:

(a) ne veljajo za blago iz dela 2 Priloge II in blago ter države, za katere dovoljenje ni bilo izdano iz utemeljenih razlogov v skladu s členom 9(2);

(b) se lahko odobrijo le izvoznikom, ki so pristojne organe države članice, kjer imajo svoj sedež, najpozneje 30 dni po prvi pošiljki uradno obvestili o svoji nameri, da uporabijo nacionalno splošno izvozno dovoljenje;

1334/2000

4. Države članice v splošnih dovoljenjih navedejo,

(c) da jih izvoznik ne smejo uporabljati, če so ga njegovi organi obvestili, da je ali bi lahko bilo to blago kot celota ali po delih namenjeno za kakršno koli uporabo iz odstavkov 1, 2 in 3 člena 4, ali če je izvozniku znano, da je blago namenjeno za prej navedene uporabe.

45. Države članice v svojih nacionalnih predpisih obdržijo ali uvedejo možnost podeljevanja globalnega dovoljenja določenemu izvozniku za neko vrsto ali kategorijo blaga z dvojno rabo, ki lahko velja za izvoz v eno ali več določenih držav.

56. Države članice predložijo Komisiji seznam državnih organov, pooblaščenih za:

(a) izdajo izvoznih dovoljenj za blago z dvojno rabo;

ò novo

(b) izdajo izvoznih dovoljenj za zagotavljanje posredniških storitev, povezanih z blagom z dvojno rabo;

(c) sprejemanje odločitev glede zasega blaga z dvojno rabo v tranzitu;

(d) izdajo dovoljenj za prenos, toda le, če ti organi niso isti kot organi iz člena 6(5)a.

1334/2000 (prilagojeno)

Komisija objavi seznam teh organov v seriji C Uradnega lista Evropskeih √ unije skupnosti.

1334/2000 (prilagojeno)

ð novo

Člen 7

1. Če se blago z dvojno rabo, za katero je vložen zahtevek za enkratno izvozno dovoljenje za destinacijo namembni kraj, ki ni navedena v Prilogi II, ali za katerio koli destinacijo namembni kraj pri blagu z dvojno rabo iz , ki je našteto v Prilogei V IV, nahaja ali se bo nahajalo v eni ali več državah članicah, od katerih nobena ni država, kjer je bil vložen zahtevek, se to dejstvo navede v zahtevku. Pristojni organi države članice, ki so prejeli zahtevek za izdajo dovoljenja, se takoj posvetujejo s pristojnimi organi ustrezne države ali držav članic in jim zagotovijo ustrezne podatke. Pozvana država ali države članice v desetih delovnih dneh sporoči/-jo vse pridržke, ki jih imajo ali bi jih lahko imela/-e glede izdaje takega dovoljenja in so zavezujoče za državo članico, v kateri je bil vložen zahtevek.

Če v desetih delovnih dneh ne prejmejo nobenega pridržka, se šteje, da pozvana država ali države članice nima/-jo pridržkov.

V izjemnih primerih lahko vsaka pozvana država članica prosi za podaljšanje 10-dnevnega roka. Podaljšanje pa ne sme biti daljše od 30 delovnih dni.

2. Če bi neki izvoz utegnil ogrožati bistvene varnostne interese ene države članice, lahko ta zaprosi drugo državo članico, da ne izda izvoznega dovoljenja ali, če je bilo dovoljenje že izdano, zaprosi za njegovo razveljavitev, odlog izvršitve, spremembo ali preklic. ðTak zahtevek je treba poslati drugim državam članicam in Komisiji. ï Zaprošena država članica z državo članico prosilko takoj začne nezavezujoča posvetovanja, ki se morajo končati v desetih delovnih dneh. ðDržave članice prosilke in zaprošene države članice lahko Komisijo zaprosijo, da to vprašanje v desetih delovnih dneh obravnava skupina za usklajevanje, vzpostavljena v členu 18. Če se zaprošena država članica odloči, da izda dovoljenje, mora o tem uradno obvestiti Komisijo in druge države članice.ï

1334/2000

ð novo

Člen 8

1. Države članice pri odločanju o izdaji ð enkratnega ali globalnegaï izvoznega dovoljenja ð ali dovoljenja za zagotavljanje posredniških storitev ï po tej v skladu s to uredboi upoštevajo vse s tem povezane dejavnike, ki vključujejo:

(a) obveznosti in zaveze, ki jih je sprejela posamezna država članica s pristopom k ustreznim mednarodnim režimom o neširjenju orožja in dogovorom o nadzoru izvoza ali pa z ratifikacijo ustreznih mednarodnih pogodb;

(b) njihove obveznosti v zvezi s sankcijami, uvedenimi s skupnim stališčem ali skupnim ukrepom, ki ga sprejme Svet, ali z odločbo OVSE ali zavezujočo resolucijo Varnostnega sveta OZN;

(c) vprašanja nacionalne zunanje in varnostne politike, vključno s tistimi, ki so zajeta v Pravilih Evropske unije o ravnanju pri izvozu orožja;

(d) vprašanja v zvezi z nameravano končno uporabo in nevarnostjo preusmeritve.

ò novo

2. Države članice pri proučevanju zahtevka za globalno izvozno dovoljenje ali dovoljenje za zagotavljanje posredniških storitev poleg meril iz odstavka 1 upoštevajo tudi, ali je izvoznik pri vložitvi zahtevka za dovoljenje uporabil sorazmerna in ustrezna sredstva ter postopke za zagotovitev skladnosti z določbami in cilji te uredbe ter roki in pogoji za dovoljenje.

1334/2000 (prilagojeno)

ð novo

Člen 9

1. Izvozniki predložijo pristojnim organom vse ustrezne informacije podatke, potrebne za izdajo izvoznega dovoljenja ð in za dovoljenje za zagotavljanje posredniških storitev, vključno z vsemi informacijami, ki so jih predložile tretje strani, da se pristojnim nacionalnim organom zagotovijo popolne informacije, zlasti o končnem uporabniku, namembni državi in končni uporabi izvoženega blaga. ï

2. Pristojni organi lahko v skladu s to uredbo zavrnejo izdajo izvoznega dovoljenja ð ali dovoljenja za zagotavljanje posredniških storitevï in lahko razveljavijo, odložijo izvršitev, spremenijo ali prekličejo že izdano izvozno dovoljenje ð ali dovoljenje za zagotavljanje posredniških storitevï. Če ð izvozno ï dovoljenje ð ali dovoljenje za zagotavljanje posredniških storitevï zavrnejo, razveljavijo, odložijo izvršitev, bistveno omejijo ali prekličejo, ðali če so sklenili, da se izvoz blaga z dvojno rabo ali zagotavljanje posredniških storitev ne odobri,ï o tem √ uradno obvestijo pristojne organe drugih držav članic ter Komisijo in √ jim √ posredujejo ustrezne podatke informacije z drugimi državami članicami ter Komisijo, ob upoštevanju določb člena 15(3) o zaupnosti takih podatkov informacij.

ò novo

Navedena uradna obvestila se pošljejo prek varnega elektronskega sistema za izmenjavo občutljivih informacij, ki je na voljo državam članicam in Komisiji, vključno prek varnega sistema, ki bo morda vzpostavljen v skladu s členom 15(4). Države članice preverijo zavrnjena dovoljenja, o katerih so bile v treh letih po predložitvi uradnega obvestila uradno obveščene v skladu s tem odstavkom, in jih razveljavijo, spremenijo ali obnovijo. Če se zavrnitev ne razveljavi, ostane veljavna.

Če države članice odložijo izvršitev izvoznega dovoljenja ali dovoljenja za zagotavljanje posredniških storitev, o tem obvestijo druge države članice in Komisijo ter jim posredujejo ustrezne informacije in pri tem upoštevajo določbe člena 15(3) o zaupnosti takih informacij. Na koncu obdobja odloga izvršitve je treba o končni oceni seznaniti države članice in Komisijo. Če se dovoljenje razveljavi, velja to kot uradno obvestilo v skladu z drugim pododstavkom.

1334/2000 (prilagojeno)

ð novo

3. Preden ena država članica izda izvozno dovoljenje ð ali dovoljenje za zagotavljanje posredniških storitev ï, ki ga je/so druga država članica ali druge države članice za skoraj povsem enak posel zavrnila/-e ð (tj. s skoraj identično končno uporabo ali za blago s skoraj identičnimi parametri in tehničnimi lastnostmi za istega končnega uporabnika/pošiljatelja ali širši pravni subjekt, ki vključuje istega končnega uporabnika), in zanj zavrnitev še velja, ï v obdobju treh predhodnih letih, se bo najprej √ posvetuje z državo članico ali državami članicami, ki je/so dovoljenje/-a ð zaradi utemeljenih razlogov ï zavrnila/-e ð, kot to določa odstavek 2, ter v skladu z četrtim pododstavkom odstavka 2 predloži uradno obvestilo in Komisijo obvesti o začetku navedenih posvetovanj ï. Če se√ namerava država članica po ð takšnih ï posvetovanjuih država članica kljub vsemu odloči za podelitev izdati dovoljenjae, o tem obvesti druge države članice in Komisijo ter svojo odločitev obrazloži z ustreznimi podatki informacijami.

ò novo

4. Pristojni organi držav članic uradno obvestijo druge države članice in Komisijo o zavrnitvi dovoljenja za blago v tranzitu, ki so ga zasegli v skladu s členom 3.

1334/2000 (prilagojeno)

ð novo

Člen 10

1. Vsa enkratna in globalna izvozna dovoljenja ðin dovoljenja za zagotavljanje posredniških storitev ï se izdajo na obrazcih, skladnih z ðki vsebujejo vsaj vse elemente iz vzorcaï vzorcem iz Priloge IIIa ðin sicer v enakem vrstnem reduï. ðUkrepi za uskladitev obrazcev dovoljenj se lahko sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 19. ï

2. Na zahtevo izvoznikov se globalna izvozna dovoljenja, ki vsebujejo količinske omejitve, razdelijo.

3. √Nacionalna Ssplošna izvozna dovoljenja, izdana po v skladu s členuom 6(3)(2), se objavijo v skladu z nacionalnimi predpisi in postopki. Izdajo se v skladu z navedbami iz Priloge IIIb IV ðin se o njih obvesti Komisijoï.

ò novo

4. Države članice lahko svoja izvozna dovoljenja izdajo v elektronski obliki. Da se carinskim in drugim zadevnim organom omogoči, da preverijo obstoj izvoznega dovoljenja, se lahko z uporabo v ta namen vzpostavljenega varnega sistema omogoči dostop do informacij iz izvoznega dovoljenja. Odločitev o izvajanju te določbe in načini njenega izvajanja se lahko sprejmejo v skladu s postopki iz člena 19.

1334/2000 (prilagojeno)

ð novo

POGLAVJE IV

USKLAJEVANJE SEZNAMA BLAGA Z DVOJNO RABO

ČLEN 11

Seznama blaga z dvojno rabo iz Priloge I in Priloge IV se ð v skladu s postopkom iz člena 19(2) ï uskladita z ustreznimi obveznostmi in zavezami ter z vsako njihovo spremembo, ki so jih je v zvezi s tem sprejelea posamezna državea članica ðčlaniceï s pristopom k mednarodnim režimom o neširjenju orožja in k dogovorom o nadzoru izvoza, ali pa z ratifikacijo ustreznih mednarodnih pogodb.

1334/2000 (prilagojeno)

2432/2001 člen 1.a

ð novo

POGLAVJE V

CARINSKI POSTOPKI

ČLEN 12

1. Pri opravljanju formalnosti za izvoz blaga z dvojno rabo pri carinskem uradu, pristojnem za obdelavo carinske deklaracije, izvoznik predloži dokazilo, da so pridobljena vsa potrebna izvozna dovoljenja.

2. Od izvoznika se lahko zahteva prevod predloženih dokaznih dokumentov v uradni jezik države članice, v kateri se vloži deklaracija.

3. Brez vpliva na pooblastila, ki jih država članica dobi s carinskim zakonikom Skupnosti in v skladu z njim, lahko postopek izvoza s svojega ozemlja tudi odloži za obdobje, ki ni daljše od obdobja iz odstavka 4, ali po potrebi drugače prepreči, da bi blago z dvojno rabo iz Priloge I, za katero obstaja veljavno izvozno dovoljenje, zapustilo Skupnost prek njenega ozemlja, če ima razloge za sum, da:

(a) pri izdaji dovoljenja niso bili upoštevani vsi potrebni podatki,

(b) so se od izdaje dovoljenja materialne okoliščine bistveno spremenile.

4. V primeru iz odstavka 3 se takoj posvetuje s pristojnimi organi države članice, ki so izdali izvozno dovoljenje, da bi lahko ukrepala v skladu z členom 9(2). Če se ti pristojni organi odločijo, da dovoljenje ostane veljavno, odgovorijo v desetih delovnih dneh, v izjemnih okoliščinah pa lahko zahtevajo podaljšanje tega roka na 30 delovnih dni. V takem primeru oziroma če ni odgovora v desetih oziroma tridesetih dneh, se blago z dvojno rabo takoj sprosti. Država članica, ki je izdala dovoljenje, obvesti druge države članice in Komisijo.

Člen 13

1. Države članice lahko določijo, da se smejo carinske formalnosti za izvoz blaga z dvojno rabo opravljati samo pri carinskih uradih, ki so za to pooblaščeni.

2. Države članice, ki izkoristijo možnost iz odstavka 1, sporočijo Komisiji imena pooblaščenih carinskih uradov. Komisija objavi podatke v seriji C Uradnega lista Evropske ih skupnosti √ unije .

Člen 14

Določbe členov 843 in 912a do 912g Uredbe (EGS) št. 2454/93 ⎜ veljajo za omejitve v zvezi z izvozom, ponovnim izvozom in izhodom s carinskega območja, ko gre za blago z dvojno rabo, za katero je po tej uredbi pri izvozu potrebno dovoljenje.

POGLAVJE VI

UPRAVNO SODELOVANJE

ČLEN 15

1. Države članice v povezavi s Komisijo sprejmejo ustrezne ukrepe za vzpostavitev neposrednega sodelovanja in izmenjave podatkov med pristojnimi organi, zlasti za preprečitev nevarnosti, da bi morebitna neskladja pri izvajanju nadzora nad izvozom blaga z dvojno rabo lahko vodila v preusmeritev trgovskih tokov, ki bi povzročila težave eni ali več državam članicam.

2. Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za vzpostavitev neposrednega sodelovanja in izmenjave podatkov med pristojnimi organi o občutljivih končnih porabnikih, da dobijo izvozniki, ki jih ta uredba zadeva, smernice na dosledni ravni. ð Take informacije zajemajo: ï

ò novo

(a) obsodbo za kaznivo dejanje, povezano z izvozom;

(b) druge obveščevalne informacije, po potrebi podatke o sumljivih posrednikih, o poteh prevoza in prejemnikih.

1334/2000 (prilagojeno)

3. Uredba Sveta Sveta (ES) št. 515/97 z dne 13. marca 1997 o vzajemni pomoči upravnih organov držav članic in o sodelovanju med njimi in Komisijo zaradi zagotavljanja pravilnega izvajanja carinske in kmetijske zakonodaje[9] ter zlasti določbe o zaupnosti podatkov se smiselno uporabljajo ne glede na člen 18 te uredbe.

ò novo

4. Varen in šifriran sistem za izmenjavo informacij med državami članicami in po potrebi s Komisijo se lahko vzpostavi pod pogoji, ki se določijo v skladu s postopki iz odstavka 3 člena 19.

5. Ukrepi za lažje sodelovanje iz odstavkov 1 do 4 tega člena se lahko sprejmejo v skladu s postopki iz člena 19.

1334/2000

POGLAVJE VII

NADZORNI UKREPI

ČLEN 16

ò novo

1. Izvozniki blaga, navedenega v Prilogi I, fizične in pravne osebe ali mešane družbe, ki želijo zagotavljati posredniške storitve za navedeno blago z dvojno rabo v tretjih državah, ter fizične ali pravne osebe, ki nameravajo pretovarjati blago z dvojno rabo iz priloge V znotraj Skupnosti, uradno obvestijo pristojne nacionalne organe iz člena 6 o svoji nameri izvoza takega blaga ali storitev. Države članice, ki prejmejo te registracije, bodo o njih obvestile druge države članice in Komisijo.

1334/2000

ð novo

-1. 2. (i) Izvozniki ð opredmetenega blaga z dvojno rabo ï morajo voditi podrobne registre ali evidence o svojih izvoznih poslih v skladu s postopki, ki veljajo v posamezni državi članici. Ti registri ali evidence zajemajo predvsem trgovinske dokumente, kakršni so računi, seznami ladijskega blaga ter prevozni in drugi odpremni dokumenti, ki vsebujejo dovolj podatkov, da se lahko razbere:

(a) opis blaga z dvojno rabo;

(b) količina blaga z dvojno rabo;

(c) ime in naslov izvoznika in prejemnika;

(d) če je znano, končna uporaba in končni uporabnik blaga z dvojno rabo.

ò novo

(ii) Dobavitelji blaga z dvojno rabo, navedenega v Prilogi V, ki ga prenašajo znotraj enotnega trga, vodijo podrobne registre ali evidence o svojih pošiljkah v skladu s postopki, ki veljajo v posamezni državi članici. Ti registri ali evidence zajemajo predvsem trgovinske dokumente, kot so računi, seznami ladijskega blaga, prevozni in drugi odpremni dokumenti ter informacije, ki vsebujejo predhodna uradna obvestila o prenosu, opredeljenem v delu II Priloge V.

(iii) Za izvoznike v smislu člena 2biii) in za zagotavljanje posredniških storitev vodijo izvozniki/posredniki registre ali evidence, da se lahko na zahtevo dokaže narava blaga in tehnologije in programske opreme z dvojno rabo, ki so se prenašali ali za katere so bile zagotovljene posredniške storitve, obdobje, v katerem se je navedeno blago prenašalo ali za katerega so bile izvedene posredniške storitve, in namembni kraj prenosa.

1334/2000 (prilagojeno)

ð novo

2. 3. Registri ali evidence in listine iz odstavka ð odstavkov ï 1 ð in 2 ï se hranijo najmanj tri leta od konca koledarskega leta, v katerem je bil opravljen izvoz ð /prenos ali zagotavljanje posredniških storitev ï. Na zahtevo se predložijo pristojnim organom države članice, v kateri ima izvoznik ð /dobavitelj ali posrednik ï svoj sedež.

Člen 17

Pravilna uporaba te uredbe se zagotovi tako, da vsaka država članica sprejme vse potrebne ukrepe, da pristojni organi lahko:

(a) zberejo podatke o vsakem naročilu ali poslu, ki vključuje blago z dvojno rabo;

(b) ugotovijo, ali se pravilno uporabljajo ukrepi za nadzor izvoza, ki lahko vključujejo predvsem pravico do vstopa v prostore oseb, ki jih zanima neki izvozni posel.

POGLAVJE VIII

SPLOšNE IN KONčNE √ DRUGE DOLOčBE √ IN MEDNARODNO SODELOVANJE

ČLEN 18

1. Ustanovi se usklajevalna skupina za ð blago z dvojno rabo ï, ki ji predseduje predstavnik Komisije. Vsaka država članica v to skupino imenuje svojega predstavnika.

Usklajevalna Sskupina obravnava vsa vprašanja v zvezi z uporabo te uredbe, ki jih sproži predsedujočinik ali predstavnik države članice, in med drugim √ zlasti :

(a) ukrepe, ki bi jih morale sprejeti države članice za obveščanje izvoznikov/ð drugih zadevnih zainteresiranih strani ï o obveznostih, ki jih imajo po tej uredbi;

(b) smernice za obrazce za izvozna dovoljenja. ðnajboljše prakse in upravne postopke za izvajanje in izvrševanje Uredbe; ï

ò novo

(c) tehnične vidike možnosti za zakonodajne spremembe, ki obravnavajo težave izvajanja;

(d) skupne smernice, da se izvoznikom omogoči uporabniku prijazen dostop do ustreznih informacij v zvezi z režimom Skupnosti za nadzor izvoza blaga z dvojno rabo.

Svetu sporočijo sklepe svojih sestankov.

1334/2000 (prilagojeno)

ð novo

2. Predsedujoči Uusklajevalnae skupinae se lahko vedno, če meni, da je potrebno, posvetuje z organizacijami, ki predstavljajo izvoznikei in ð drugimi zadevnimi zainteresiranimi stranmi ï, ki jih zadeva ta uredba.

ò novo

Člen 19

Odbor za blago z dvojno rabo

1. Komisiji pomaga odbor (v nadaljevanju „odbor za blago z dvojno rabo“).

2. Postopek iz odstavka 3 tega člena velja za sprejetje ukrepov, ki bi lahko bili potrebni za izvajanje te uredbe na področjih, ki jih ne zajemata člena 21 in 23, in za sprejetje sprememb prilog te uredbe.

3. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES.

Obdobje iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES traja dva meseca.

4. Odbor za blago z dvojno rabo sprejme svoj poslovnik.

Člen 20

Predsedujoči odbora za blago z dvojno rabo se lahko na lastno pobudo ali na zahtevo enega od predstavnikov držav članic posvetuje z odborom za blago z dvojno rabo glede kakršne koli druge zadeve v zvezi z izvajanjem ali uporabo te uredbe.

1334/2000

ð novo

Člen 1921

Vsaka država članica sprejme ustrezne ukrepe, da zagotovi pravo uveljavitev vseh določb te uredbe. Predvsem predpiše kazni za kršitve določb te uredbe ali tistih, ki so bile sprejete na njeni podlagi. Kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvr ačnilne. ðUkrepi vključujejo kazni za kaznivo dejanje vsaj za hujše kršitve določb Uredbe, kot na primer nameren izvoz blaga, namenjenega uporabi v programu za razvijanje ali izdelavo kemičnega, biološkega in jedrskega orožja ali projektilov, ki lahko takšno orožje prenašajo, če za to ni potrebnega dovoljenja v skladu s to uredbo, ali ponarejanje oziroma opustitev navedbe informacij z namenom pridobitve dovoljenja, ki bi bilo sicer zavrnjeno. ï

ò novo

Člen 22

Mednarodno sodelovanje

Brez poseganja v določbe sporazumov o medsebojni upravni pomoči ali protokolov o carinskih zadevah, ki so jih sklenile Skupnost in tretje države, se lahko Komisija s tretjimi državami pogaja o vzajemnem priznavanju nadzorov izvoza blaga z dvojno rabo, ki so zajeti v tej uredbi, zlasti da se ukinejo zahteve za dovoljenja za ponovni izvoz na ozemlju Evropske skupnosti. Ta pogajanja potekajo v skladu s postopki iz člena 133(3) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, če je to primerno.

Člen 23

Če je primerno ali če gre za projekte, ki jih financira Skupnost, lahko Komisija znotraj ustreznih zakonodajnih okvirov Evropske unije ali dogovorov s tretjimi državami predloži predloge, da se lahko ustanovi priložnostni odbor, v katerem bi sodelovali vsi pristojni organi držav članic in ki bi bil pristojen za odločitve o izdaji potrebnih izvoznih dovoljenj za zagotovitev pravilnega delovanja projektov, ki vključujejo blago ali tehnologije z dvojno rabo.

1334/2000 (prilagojeno)

ð novo

Člen 2024

Vsaka država članica obvesti Komisijo o zakonih in drugih predpisih, sprejetih na podlagi te uredbe, ter o ukrepih iz člena 1921. Komisija te podatke informacije pošlje drugim državam članicam. Vsaka tri leta Komisija ð pregleda izvajanje te uredbe in ï predloži Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o √ njeni uporabi te uredbe ð , ki mora, če je primerno, vključevati predloge za njene spremembe ï. Države članice dajo Komisiji vse potrebne podatke informacije za pripravo poročila, ð kot so število izvoznikov, ki uporabljajo dovoljenja, na voljo v posamezni državi članici, število različnih dovoljenj, izdanih izvoznikom, register gospodarskih družb, ki uporabljajo splošno izvozno dovoljenje Skupnosti, ali število dvostranskih posvetovanj, opravljenih v skladu z različnimi členi te uredbe ï.

Člen 2125

1. Za blago z dvojno rabo iz Priloge IV je pri prenosih znotraj Skupnosti potrebno dovoljenje. Blago, našteto v delu 2 Priloge IV, ne more biti predmet splošnega dovoljenja.

2. (a) Država članica lahko uvede obvezno dovoljenje za prenos drugega blaga z dvojno rabo s svojega ozemlja v drugo državo članico, če ob prenosu:

- izvajalec ve, da je to blago namenjeno na destinacijo zunaj Skupnosti,

- je v državi članici, iz katere se to blago prenaša, potrebno dovoljenje v skladu s členi 3, 4 in 5 za izvoz tega blaga na to destinacijo, in za tak neposredni izvoz z njenega ozemlja ni splošnega ali globalnega dovoljenja,

- to blago v državi članici, v katero se prenašajo, ne sme biti predelano ali obdelano, kakor določa člen 24 carinskega zakonika Skupnosti.

(b) Zahtevek za dovoljenje za prenos je treba vložiti v državi članici, iz katere se blago z dvojno rabo prenaša.

ò novo

1. Dobavitelj mora pristojne nacionalne organe države članice, v kateri se nahaja blago, vnaprej uradno obvestiti o prenosu blaga z dvojno rabo iz Priloge V v drugo državo članico, in sicer 8 delovnih dni pred odpremo pošiljke, navedeni organi pa o njej obvestijo državo članico, kje ima dobavitelj svoj sedež.

2. Predhodno obvestilo o prenosu mora vsebovati informacije iz dela II Priloge V.

3. Pristojni nacionalni organi zadevnih držav članic lahko ustavijo prenos, če:

(a) dobavitelj ni registriran pri nacionalnih organih države članice, kjer ima svoj sedež, ali ni predložil vseh informacij, zahtevanih v skladu z delom II Priloge V;

(b) obstajajo utemeljeni razlogi za domnevo, da bi prenos ogrozil bistvene varnostne interese EU ali države članice.

V tem primeru začne pristojni nacionalni organ, obveščen o prenosu, posvetovanja z zadevnimi državami članicami. Če po proučitvi zadeve države članice ostanejo pri svoji prvotni odločitvi, da se prenos ustavi, lahko zadevne države članice zaprosijo Komisijo in druge države članice za obširnejša posvetovanja. Države članice in Komisija bodo obveščene o končni odločitvi in razlogih zanjo.

1334/2000 (prilagojeno)

ð novo

(c)ð Pristojni nacionalni organi prenosa ne morejo ustaviti ï vV primerih, ko je država članica, iz katere se blago prenaša, v posvetovalnem postopku iz člena 7 že odobrila naknadni izvoz blaga z dvojno rabo, se izvajalcu takoj izda dovoljenje za prenos, če se okoliščine niso bistveno spremenile.

(d) Država članica, ki sprejme predpise s tako zahtevo, obvesti Komisijo in druge države članice o ukrepih, ki jih je sprejela. Komisija objavi ta podatek v seriji C Uradnega lista Evropskih skupnosti .

3.4. Ukrepa iz odstavkov 1 in 2 ne vključujeta izvajanja nadzora na notranjih mejah Skupnosti, ampak samo nadzor, ki se nediskriminacijsko izvaja kot del običajnih nadzornih postopkov na celotnem ozemlju Skupnosti.

4.5. Uporaba ukrepov iz odstavkov 1, in2 ð in 3 ï ne sme povzročiti bolj restriktivnih pogojev za prenos blaga iz ene države članice v drugo od tistih, ki veljajo za izvoz tega blaga v države nečlanice.

5. Listine in evidence o prenosih blaga z dvojno rabo iz Priloge I znotraj Skupnosti se hranijo vsaj tri leta od konca koledarskega leta, v katerem je bil opravljen prenos in se na zahtevo predložijo pristojnim organom države članice, iz katere so bili ti izdelki preneseni.

6. Država članica lahko s svojimi predpisi za tisto blago iz Skupine 5 v delu 2 Priloge I, ki ni našteto navedeno v Prilogi IV V zahteva predložitev dodatnih podatkov svojim pristojnim organom za vsak prenos z njenega območja na območje znotraj Skupnosti.

1334/2000 (prilagojeno)

ð novo

7. V trgovinskih dokumentih, ki se nanašajo na prenose znotraj Skupnosti, ko gre za blago z dvojno rabo iz Priloge I, je jasno navedeno, da se pri izvozu iz Skupnosti nad tem blagom izvaja nadzor. Med te trgovinske dokumente sodijo zlasti vse prodajne pogodbe, potrditve naročil, fakture ali odpremnice.

Člen 2226

Ta uredba ne vpliva na:

- uporabo člena 296 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

- uporabo Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za jedrsko energijo.

Člen 2327

S to uredbo se razveljavi Uredba (ES) št. 3381/94 √ 1334/2000 √ z začetkom veljavnosti od [...] .

Pri zahtevkih za izvozna dovoljenja, vloženih pred začetkom veljavnosti te uredbe, se ustrezne določbe Uredbe (ES) št. 3381/94 √ 1334/2000 še uporabljajo.

ò novo

Sklicevanje na razveljavljeno uredbo se šteje za sklicevanje na to uredbo in se razlaga v skladu s korelacijsko tabelo v Prilogi […].

1334/2000 (novo)

Člen 2428

Ta uredba začne veljati devetdeset dni po objavi v Uradnem listu Evropskeih skupnosti √ unije .

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Luxemburgu, 22 junija 2000 v Bruslju, [...]

Za Svet

Predsednik

394/2006 člen 1 in Priloga (prilagojeno)

ð novo

PRILOGA I

SEZNAM BLAGA IN TEHNOLOGIJE Z DVOJNO RABO

(iz člena 3 Uredbe (ES) št. 1334/2000)

Ta seznam seznam izvaja mednarodno dogovorjeno kontrolo nadzor blaga z dvojno rabo, vključno z Wassenaarskim sporazumom, Režimom kontrole raketne tehnologije (MTCR), Skupino držav dobaviteljic jedrskega blaga (NSG), Avstralsko skupino in Konvencijo o kemičnem orožju (CWC). Pri tem ni bilo upoštevano blago, ki ga želijo države članice uvrstiti na seznam izločenega blaga. Upoštevana ni bila nobena nacionalna kontrola (nerežimska), ki jo države članice lahko ohranijo.

SPLOŠNE OPOMBE K PRILOGI I

1. Za kotrolo blaga, ki je izdelano ali prirejeno za vojaško rabo, glej ustrezni seznam oziroma sezname za kontrolo vojaškega blaga, ki jih vodijo posamezne države članice. Sklicevanja v tej prilogi z navedbo "GLEJ TUDI KONTROLA VOJAŠKEGA BLAGA" se nanašajo prav na te sezname.

2. Predmet kontrole iz te priloge ne sme biti izvožen v obliki nekontroliranega blaga (vključno s postroji), ki vsebuje eno ali več kontroliranih komponent, kadar je kontrolirana komponenta oziroma kadar so nadzorovane komponente osnovni elementi tega blaga in jo oziroma jih je mogoče fizično odstraniti in porabiti za druge namene.

NAPOTILO: Pri presojanju, ali naj se kontrolirana komponenta oziroma komponente obravnavajo kot osnovni element, je treba upoštevati dejavnike količine, vrednosti, potrebnega tehnološkega vložka in druge posebne okoliščine, ki lahko določijo, da so ena ali več kontroliranih komponent osnovni element blaga, ki se pošilja.

3. Blago, navedeno v tej prilogi, se nanaša tako na novo kot na rabljeno blago.

OPOMBA O JEDRSKI TEHNOLOGIJI (NTN Nuclear Technology Note)

(Upoštevati v povezavi z oddelkom E Skupine 0)

"Tehnologija", ki je v neposredni povezavi z blagom iz Skupine 0, je predmet kontrole v skladu z določbami Skupine 0.

"Tehnologija" za "razvoj", "proizvodnjo" ali "uporabo" kontroliranega blaga ostane pod kontrolo, tudi če jo je mogoče uporabljati za nekontrolirano blago.

Odobritev izvoza blaga pomeni tudi dovoljenje, da se istemu končnemu uporabniku izvozi tudi najmanj toliko"tehnologije", kolikor jo je potrebne za vgradnjo, delovanje, vzdrževanje in popravilo blaga.

Kontrola nad prenosom "tehnologije" ne velja za "splošno znane" podatke oziroma za "temeljne znanstvene raziskave".

SPLOŠNA OPOMBA O TEHNOLOGIJI (GTN General Technology Note)

(Upoštevati v povezavi z oddelkom E skupin 1 do 9)

Izvoz "tehnologije", ki je "potrebna" za"razvoj", "proizvodnjo" ali za "uporabo" blaga pod kontrolo iz skupin 1 do 9, se kontrolira v skladu z določbami skupin 1 do 9.

"Tehnologija", "potrebna" za "razvoj", "proizvodnjo" ali "uporabo" blaga pod kontrolo, ostane pod kontrolo, tudi če jo je mogoče uporabiti za nekontrolirano blago.

Kontrola se ne nanaša na minimum "tehnologije", potrebne za vgradnjo, delovanje, vzdrževanje (preverjanje) in popravilo blaga, ki ni predmet kontrole ali katerega izvoz je bil dovoljen.

NAPOTILO: To ne odvezuje "tehnologije", prikazane v točkah 1E002.e, 1E002.f, 8E002.a in 8E002.b.

Kontrola nad prenosom "tehnologije" ne velja za "splošno znane""v splošni rabi", za "temeljne znanstvene raziskave" oziroma za najnujnejše minimalne podatke, potrebne za prijavo patenta.

SPLOŠNA OPOMBA O PROGRAMSKI OPREMI (GSN General Software Note)

(Ta opomba ima prednost pred katerimkoli kontrolo v oddelku D skupin 0 do 9)

Blago iz skupin 0 do 9 tega seznama ni predmet kontrole, če gre za "programsko opremo", ki je bodisi:

a. splošno dostopna javnosti, ker:

1. se brez omejitev prodaja iz zaloge na prodajnih mestih za prodajo na drobno prek:

a. proste prodaje;

b. prodaje po pošti;

c. elektronske prodaje; ali

d. telefonske prodaje; in

2. je namenjena za vgradnjo brez nadaljnje pomoči dobavitelja; ali

NAPOTILO: Točka a. Splošne opombe o programski opremi ne velja za"programsko opremo" iz Skupine 5 – del 2 ("Informacijska varnost").

b. je "splošno znana".

UREDNIŠKA PRAKSA

V skladu s pravili iz odstavka 101 na strani 86 Medinstitucionalnih pravil o objavah (izdaja 1997) se za besedila v angleščini, objavljena v Uradnem listu Evropskih Skupnosti :

- vejica uporablja za ločevanje celih števil od decimalnih števil,

- cela števila podajajo v sklopih treh števk, pri čemer je vsak sklop razmejen od drugega s presledkom.

OPREDELITVE POJMOV, UPORABLJENIH V TEJ PRILOGI

Opredelitve pojmov med 'enojnimi navednicami' so prikazane v Tehnični opombi za vsak zadevni predmet.

Opredelitve pojmov med "dvojnimi navednicami" so naslednje:

NAPOTILO: Sklici na skupine so prikazani v oklepajih za opredeljenim predmetom.

"Točnost" (2 6), ki se navadno meri s pojmi netočnosti, pomeni največje pozitivno ali negativno odstopanje določene vrednosti od pričakovane standardne ali dejanske vrednosti.

"Aktivni sistemi za krmarjenje leta" (7) so sistemi, katerih naloga je preprečiti neželeno gibanje "zrakoplova", projektila ali strukturne obremenitve preko avtonomne obdelave izhodnih podatkov večvrstnih senzorjev in posledičnega zagotavljanja potrebnih preventivnih ukazov za izvajanje avtomatičnega krmiljenja.

"Aktivna pika" (6 8) je najmanjši (posamezni) element polprevodniškega niza, ki ima, fotoelektrično prenosno funkcijo, kadar je izpostavljen svetlobnemu (elektromagnetnemu) sevanju.

"Prilagojeno za uporabo v vojni" (1) pomeni vse spremembe ali izločanja (kakor so spremembe čistosti, časa uporabnosti, kužnosti, lastnosti širjenja ali odpornost proti UV sevanju), ki so zasnovani za povečanje učinkovitosti pri povzročanju smrtnih primerov med ljudmi in živalmi, škode na opremi ali pridelkih oziroma v okolju.

"Zrakoplov" (1 7 9) pomeni letečo napravo s fiksnimi krili, z gibljivimi krili, z rotacijskimi krili (helikopter), z nagibnim rotorjem ali nagibnimi krili.

NAPOTILO: Glej tudi "civilne zrakoplove".

"Z vsemi razpoložljivimi kompenzacijami" (2) pomeni, vse mogoče ukrepe, ki so na voljo proizvajalcu za zmanjšanje vseh sistemskih napak pri pozicioniranju določenega modela obdelovalnega orodja.

"Dodeljeno po ITU" (3 5) pomeni dodelitev frekvenčnih pasov v skladu z zadnjo izdajo ITU Pravilnika o radiokomunikacijah za primarne, dovoljene in sekundarne radijske službe.

NAPOTILO: Dodatne in alternativne dodelitve niso vključene.

"Kotni pogrešek" (2) pomeni največjo razliko med kotnim položajem in dejanskim točno izmerjenim kotnim položajem, potem ko se pritrdilni okvir obdelovanca premakne iz začetnega položaja (gl. VDI/VDE 2617, Osnutek: "Vrtljive mize koordinatnih merilnih strojev").

"Asimetrični algoritem" (5) je kriptografski algoritem, ki uporablja različne matematične ključe za šifriranje (enkripcijo) in dešifriranje (dekripcijo).

NAPOTILO: Splošna raba "asimetričnih algoritmov" je ključno upravljanje.

"Avtomatsko sledenje cilju" (6) pomeni tehniko obdelave, ki samodejno (avtomatično) ugotavlja in v realnem času zagotavlja ekstrapolirano izhodno vrednost najverjetnejšega položaja cilja.

"Propagacijska zakasnitev osnovnih vrat" (3) pomeni vrednost zakasnitve propagacije, kakršno imajo osnovna vrata "monolitnega integriranega vezja". Za določeno "družino""monolitnih integriranih vezij" se lahko navaja kot propagacijska zakasnitev na tipična vrata dane "družine" ali kot tipična zakasnitev na vrata dane "družine".

NAPOTILO 1:"Propagacijske zakasnitve osnovnih vrat" se ne sme zamenjevati z vhodno/izhodno zakasnitvijo kompleksnega "monolitnega integriranega vezja".

NAPOTILO 2:"Družino" tvorijo vsa integrirana vezja, za katera veljajo, razen njihovih funkcij, naslednje proizvodne metodologije in specifikacije:

a.skupna arhitektura programske in strojne opreme;

b.skupna tehnologija zasnove in procesiranja; in

c.skupne osnovne značilnosti.

"Temeljne znanstvene raziskave" (GTN, NTN) pomenijo eksperimentalno ali teoretično delo, ki se opravlja predvsem zaradi pridobivanja novih spoznanj o temeljnih principih, pojavov ali dejstev, ki se dajo opazovati, in ni prvenstveno usmerjeno v specifičen praktičen namen ali cilj.

"Prosti tek" (merilnika pospeška) (7) je izhodni podatek merilnika pospeška, kadar merjenega pospeška ni.

"Aksialno opletanje" (2) pomeni aksialni premik pri enem obratu delovnega vretena, izmerjen pravokotno na čelno stran vretena v bližini oboda čelne strani (sklic: ISO 230/1 1986, odstavek 5.63).

"Predoblike ogljikovih vlaken" (1) so urejene oblike neprevlečenih ali prevlečenih ogljikovih vlaken, ki tvorijo okvirni del pred vstavitvijo "matrik", da nastane "kompozit".

"CE" je ekvivalent "izračunskemu elementu".

"CEP" (krog enake verjetnosti) (7) je merilo točnosti; pomeni krog s polmerom in središčem v cilju, na določeni razdalji, v katerega zadeva 50 % koristnega signala.

"Kemični laser" (6) je "laser", v katerem se za vzbujanje snovi uporablja energija, sproščena pri kemični reakciji.

"Mešanica kemikalij" (1) pomeni trd, tekoč ali plinast proizvod, sestavljen iz dveh ali več komponent, ki pod pogoji, v katerih se mešanica hrani, med seboj ne reagirajo.

"Cirkulacijsko krmiljeni protivrtilni ali cirkulacijsko krmiljeni sistemi za vodenje smeri" (7) so sistemi, ki izkoriščajo tok zraka prek aerodinamičnih površin za povečanje ali krmiljenja sil, ki jih generirajo te površine.

"Civilni zrakoplov" (1 7 9) so "zrakoplovi", z oznakami navedena v seznamih certifikatov letalnosti, ki jih objavljajo civilne letalske oblasti zaradi izvajanja komercialnega civilnega zračnega prevoza na notranjih in zunanjih letalskih progah ali zaradi legalizacije njihove uporabe za civilno, zasebno ali poslovno rabo.

NAPOTILO: Glej tudi "zrakoplov".

"Mešano vlakno" (1) pomeni prepletanje filamentov termoplastičnih vlaken in ojačitvenih vlaken, da se proizvede ojačitvena vlaknena mešanica "matriks".

"Kominucija" (1) je postopek redukcije materiala na delce z drobljenjem ali mletjem.

"Signalizacija po skupnem kanalu" (5) je način signaliziranja med centralama, pri katerem en sam kanal prek označenih sporočil prenaša signalizacijske informacije glede števila vodov/priključkov ali klicev in drugih informacij, npr. informacij za upravljanje omrežja.

"Krmilnik komunikacijskega kanala" (4) je fizični vmesnik, ki krmili tok sinhronih ali asinhronih digitalnih informacij. To je naprava, ki jo je mogoče vgraditi v računalnik ali telekomunikacijsko opremo za zagotovitev komunikacijskega dostopa.

"Kompozit" (1 2 6 8 9) pomeni "matriko" in dodatno ali dodatne faze iz delcev, laskov, vlaken ali katerekoli njihove kombinacije, namenjene za specifičen namen ali namene.

"Kompozitna teoretična zmogljivost" ("CTP") (3 4) pomeni merilo za zmogljivost računanja, podano z milijoni teoretičnih operacij na sekundo, (Mtops), izračunano z uporabo agregacije "izračunskih elementov" ("CE").

NAPOTILO: Glej Skupino 4, Tehnična opomba.

"Sestavljena rotacijska miza" (2) je miza, ki omogoča vrtenje in nagibanje obdelovanca okoli dveh nevzporednih osi, ki ju je mogoče simultano koordinirati za "vodenje po konturni".

"Izračunski element" ("CE") (4) je najmanjša izračunska enota, ki še daje aritmetični ali logični rezultat.

"Vodenje po konturi" (2) sestoji iz dveh ali več "numerično krmiljenih" pogonov, delujočih v skladu z navodili, ki določajo naslednji želeni položaj in želene hitrosti podajanja v tem položaju. Te hitrosti podajanja se spreminjajo v medsebojni odvisnosti tako, da generirajo želeno konturo (sklic ISO/DIS 2806-1980).

"Kritična temperatura" (1 3 6) (včasih navedena tudi kot temperatura prehoda) določene "superprevodne" snovi je temperatura, pri kateri ta snov izgubi vso upornost za pretok enosmernega električnega toka.

"Kriptografija" (5) je disciplina načel, sredstev in metod preoblikovanja podatkov za zakrivanje vsebine te informacije, zaščito pred njenim nezaznavnim spreminjanjem te ali pred njeno nepooblaščeno rabo. "Kriptografija" se omejuje na preoblikovanje informacij z uporabo enega ali več 'tajnih parametrov' (tj. kriptospremenljivk) ali vgrajenega ključa.

NAPOTILO:'Tajni parameter': konstanta ali ključ, ki ni znan drugim oziroma je znan le znotraj skupine.

"CTP" je ekvivalent "kompozitne teoretične zmogljivosti".

Sistemi "navigacije na podlagi podatkovnih baz" ("DBRN") (7) so sistemi, ki za zagotavljanje točnih navigacijskih podatkov v dinamičnih pogojih uporabljajo različne vire predhodno izmerjenih in integriranih geokartografskih podatkov. Podatkovni viri obsegajo izobatne (batimetrične; globinske) zemljevide, zvezdne karte, gravitacijske zemljevide, magnetne zemljevide ali digitalne tridimenzionalne (3D; reliefne) zemljevide površja.

"Deformirljiva zrcala" (6) (znana tudi kot prilagodljiva optična zrcala) so pomenijo zrcala, ki imajo:

a. enojno celovito optično odbojno ploskev, ki se dinamično deformira prek posamičnih vrtilnih momentov ali sil, da kompenzira popačenja optičnega vala, ki vpada na zrcalo; ali

b. več optičnih odbojnih elementov, ki jih lahko vrtilni momenti ali sile posamično in dinamično premeščajo po površini, in tako kompenzirajo popačenja optičnega vala, ki vpada na zrcalo.

"Osiromašeni uran" (0) je uran, z zmanjšano koncentracijo urana 235 pod vrednost njegove naravne koncentracije.

"Razvoj" (GTN, NTN, povsod) se nanaša na vse faze pred serijsko proizvodnjo, kakor so: snovanje, raziskovanje zasnov, analiza zasnov, koncepti zasnov, sestava in preskušanje prototipov, sheme pilotske proizvodnje, podatki o zasnovi, proces preoblikovanja podatkov o zasnovi v proizvod, zasnova konfiguracije, zasnova integriranja, razpored/postavitev/izgled.

"Difuzijsko spajanje" (1 2 9) je hladna molekularna združitev najmanj dveh ločenih kovin v en kos s trdnostjo spoja, ki je enaka trdnosti najšibkejšega materiala.

"Digitalni računalnik" (4 5) je naprava, ki lahko s pomočjo ene ali več diskretnih spremenljivk:

a. sprejema podatke;

b. shranjuje podatke ali ukaze v bralnih (stalnih) ali spremenljivih (vpisljivih) pomnilnikih;

c. obdeluje podatke s pomočjo shranjene ukazne sekvence, ki je spremenljiva; in

d. zagotavlja izhodne podatke.

NAPOTILO: Spremembe shranjene ukazne sekvence vključujejo zamenjavo bralnih (stalnih) pomnilnikov, vendar ne tudi fizične menjave ožičenja ali medsebojnih povezav.

"Digitna prenosna hitrost" je skupna bitna hitrost informacije, ki se neposredno prenaša na katerokoli vrsto medija.

NAPOTILO: Glej tudi "skupna digitna prenosna hitrost".

"Neposredno hidravlično stiskanje" (2) je postopek deformiranja z uporabo gibkega mehurja, napolnjenega s fluidom, ki deluje neposredno na obdelovanca.

"Stopnja zdrsa z delovne točke" (žiroskopi) (7) je časovna stopnja izhodnega odklona od želenega izhoda. Sestoji iz naključnih in sistemskih komponent in se izraža kot ekvivalent vhodnemu kotnemu zamiku na časovno enoto ob upoštevanju inertnega prostora.

"Dinamično adaptivno usmerjanje" (5) pomeni avtomatično preusmerjanje prometa na podlagi zaznave in analize tekočih dejanskih omrežnih pogojev.

NAPOTILO: Tovrstne odločitve ne vključujejo usmerjanja na podlagi vnaprej določenih informacij.

"Dinamični analizatorji signalov" (3) so "analizatorji signalov", ki uporabljajo tehnike digitalnega vzorčenja in preoblikovanja za tvorbo Fourierevega spektralnega prikaza dane valovne oblike, vključno z informacijami o amplitudi in fazi.

NAPOTILO: Glej tudi "signalni analizatorji".

"Efektivni gram" (0 1) "posebno cepljivi materiali" pomeni:

a. pri plutonijevih izotopih in uranu 233 maso izotopa v gramih;

b. pri uranu, obogatenem za 1 odstotek ali več z izotopom urana 235 maso elementa v gramih, pomnoženo s kvadratom njegove bogatitve, izraženo kot decimalni masni delež;

c. pri uranu, obogatenem za manj kot 1 odstotek z izotopom urana 235 maso elementa v gramih, pomnoženo z 0,0001.

"Elektronski sestav" (2 3 4 5) pomeni več elektronskih komponent (tj. 'elementov vezja', 'diskretnih komponent', integriranih vezij itn.), ki so med seboj povezane, da izvajajo specifično funkcijo oziroma specifične funkcije in so kot celota zamenljive ter jih je mogoče razstaviti.

NAPOTILO 1:'Element vezja': posamezni aktivni ali pasivni funkcionalni del elektronskega vezja, kot na primer ena dioda, en tranzistor, en upor, en kondenzator itn.

NAPOTILO 2:'Diskretna komponenta': ločeno pakirani 'element vezja' z lastnimi zunanjimi povezavami.

"Elektronsko krmiljen fazni antenski niz" (5 6) je antena, ki oblikuje žarek prek faznega sklapljanja tako, da smer žarka krmilijo kompleksni koeficienti vzbujanja sevalnih elementov in da se lahko smer tega žarka s pomočjo električnega signala spreminja po azimutu ali elevaciji ali po obeh, pri oddajanju in sprejemanju.

"Končne enote"(2) vključujejo prijemala, 'aktivne orodne enote' in vsa druga orodja, pritrjena na osnovno ploščo na koncu roke "robotskega" manipulatorja.

NAPOTILO:"Aktivna orodna enota" je naprava, ki pri delu z obdelovancem uporablja prenos gibalne sile, procesno energijo ali otip.

"Ekvivalentna gostota" (6) je masa optičnega elementa na enoto optične površine, projiciranega na optično ploskev.

"Ekspertni sistemi" (7) so sistemi, ki dajejo rezultate z uporabo pravil za podatke, ki so shranjeni neodvisno od "programa" in ki lahko:

a. avtomatično (samodejno) spremenijo "izvorno kodo", ki jo predloži uporabnik;

b. zagotavljajo znanje o vrsti problemov v skoraj naravni govorici; ali

c. pridobivajo znanje, potrebno za njihov razvoj (simbolni trening/usposabljanje).

"FADEC" – full authority digital engine control) je ekvivalent za "popolno digitalno krmiljenje motorja".

"Toleriranje okvar" (znosnost za okvare) (4) je zmožnost računalniškega sistema, da po vsakem motenem delovanju katerekoli komponente strojne ali "programske" opreme deluje še naprej brez človekovega posega, in to na dani storitveni ravni, ki zagotavlja: nadaljevanje obratovanja, celovitost (integriteto) podatkov in oživitev funkcije v danem času.

"Vlakneni ali nitasti materiali" (0 1 2 8) so:

a."monofilamenta preja";

b."preja" in "predpreja";

c."trakovi", izdelki iz naključno orientiranih vlaken in vrvice;

d. sekanci, predivo in prevleke iz vlaknovin;

e. monokristalni ali polikristalni vlaknati kristali katerekoli dolžine;

f. pulpa iz aromatskih poliamidov;

"Integrirano vezje na filmu" (3) pomeni niz 'elementov vezja' in njihovih kovinskih medsebojnih povezav, narejenih z depozicijo debele ali tanke plasti na izolirno "podlago".

NAPOTILO:'Element vezja' je posamezni aktivni ali pasivni funkcionalni del elektronskega vezja, kot je na primer ena dioda, en tranzistor, en upor, en kondenzator itn.

"Fiksen" – (nespremenljiv) (5) pomeni, da kodirni ali kompresivni algoritem ne more sprejeti parametrov od zunaj (npr. kriptografskih ali ključnih spremenljivk) in ga uporabnik ne more spremeniti.

"Niz optičnih senzorjev za krmarjenje leta" (7) je omrežje razpostavljenih optičnih senzorjev, ki z "laserskim" žarki zagotavlja realnočasovne podatke kontrole letenja za potrebe njihove obdelave na krovu.

"Optimizacija poti leta" (7) je postopek minimiziranja odklonov od želene štiridimenzionalne (prostor in čas) trajektorije (krivulje leta), ki temelji na maksimiranju zmogljivosti ali učinkovitosti naloge misije.

"Žariščnoravninski detektorski nizi" (6) so linearne ali dvodimenzionalne ravninske plasti ali kombinacija ravninskih plasti posamičnih detektorskih elementov, ki delujejo na žariščni ravni, z elektroniko ali brez elektronike za branje podatkov.

NAPOTILO: Ta opredelitev ne vključuje plastne razporeditve posamičnih detektorskih elementov ali poljubnih detektorjev z dvema, tremi ali štirimi elementi, če ne delujejo po načelu časovne zakasnitve in integracije.

"Delna pasovna širina" (3) pomeni "trenutno pasovno širino", deljeno s središčno frekvenco, izraženo v odstotkih.

"Frekvenčni skoki" (5) pomenijo obliko "razpršenega spektra", kjer se oddajna frekvenca posameznega komunikacijskega kanala spreminja z naključnim ali psevdonaključnim zaporedjem diskretnih korakov.

"Čas preklopa frekvence" (3 5) je maksimalni čas (tj. zakasnitev), ki ga porabi signal za preklop z ene izbrane izhodne frekvence na drugo izbrano izhodno frekvenco, da se doseže:

a. frekvenca znotraj 100 Hz končne frekvence; ali

b. izhodna raven znotraj 1 dB končne izhodne ravni.

"Frekvenčni sintezator" (3) pomeni vsako vrsto frekvenčnega vira ali signalnega generatorja, ne glede na uporabljeno tehniko, ki proizvaja več simultanih ali alternativnih izhodnih frekvenc na enem ali več izhodih, krmiljenih, izvedenih ali urejenih iz manjšega števila standardnih (ali osnovnih) frekvenc.

"Popolno digitalno krmiljenje motorja" (FADEC) (7 9) je elektronski krmilni sistem za plinske turbine ali za stroje s kombiniranim ciklom, ki uporablja digitalni računalnik za krmiljenje spremenljivk, potrebnih, za regulacijo potisne ali osne moči v celotnem obratovalnem območju stroja od začetka merjenja pretoka do zaprtja dovoda goriva.

"Plinska atomizacija" (1) je postopek redukcije toka staljene kovinske zlitine na drobce premera 500 mikrometrov ali manj z uporabo curka plina pod visokim tlakom.

"Geografsko razpršen" (6) pomeni, da so vse lokacije med seboj oddaljene več kot 1.500 m v vseh smereh. Za mobilna zaznavala (senzorje) se vedno šteje, da so "geografsko razpršena".

"Krmilni sistem" (7) je sistem, ki združuje postopek merjenja in izračunavanja položaja in hitrosti vozila (tj. navigacije) s sistemom izračunavanja in pošiljanja ukazov sistemom kontrole letenja vozila s ciljem, da se popravi pot leta.

"Vroče izostatično zgoščevanje" (2) je postopek izpostavljanja odlitka pritisku pri temperaturah nad 375 K (102 °C) v zaprti kletki z uporabo različnih medijev (plina, tekočine, trdnih delcev itn.) za vzpostavitev enake sile v vseh smereh, da bi s tem zmanjšali poroznost v odlitku.

"Hibridni računalnik" (4) pomeni oprema, ki lahko:

a. sprejema podatke;

b. obdeluje podatke v analogni, in digitalni obliki; in

c. zagotavlja izhodne podatke.

"Hibridno integrirano vezje" (3) pomeni vsako kombinacijo integriranega vezja oziroma vezij ali integriranega vezja in 'elementov vezja' ali 'diskretnih komponent', ki v medsebojni povezavi opravlja določeno funkcije ali določene funkcije in ima vse naslednje značilnosti:

a. ima najmanj eno nezaprto napravo;

b. ima elemente, ki so medsebojno povezani z uporabo tipičnih metod proizvodnje integriranih vezij (IC);

c. je zamenljivo kot celota; in

d. ga navadno ni mogoče razstaviti.

NAPOTILO 1:'Element vezja': posamezni aktivni ali pasivni funkcionalni del elektronskega vezja, kot na primer ena dioda, en tranzistor, en upor, en kondenzator itn.

NAPOTILO 2:'Diskretna komponenta': ločeno zaprt (zalit) 'element vezja' z lastnimi zunanjimi priključki.

"Izboljšava slike" (4) pomeni obdelavo dospele slike-nosilke informacij z algoritmi, kakor so časovna kompresija, filtriranje, ekstrakcija, selekcija, korelacija, konvolucija ali preoblikovanje med področji (npr. hitra Fouriereva transformacija ali Walsheva transformacija). To ne vključuje algoritmov, ki uporabljajo samo linearno ali rotacijsko transformacijo ene same slike, kakor so prevod, izvleček posamičnih znamenj, zajetje slike ali napačna koloracija.

"Imunotoksin" (1) je izpeljanka enoceličnega monoklonalnega protitelesa in "toksina"ali "podenote toksina", ki selektivno prizadene okužene celice.

"Splošno znano" (GTN, NTN, GSN) v smislu tega besedila pomeni "tehnologijo" ali "programsko opremo", ki je dostopna brez kakršnihkoli omejitev njene nadaljnje distribucije (avtorske omejitve ne pomenijo, da ta "tehnologija" oziroma "programska oprema" ne bi bila "splošno znana").

"Informacijska varnost" (4 5) pomeni vsa sredstva in funkcije, ki zagotavljajo dostopnost, zaupnost ali celovitost informacij ali komunikacij, razen sredstev in funkcij varovanja pred napačnim delovanjem. Sem sodi "kriptografija", 'kriptoanaliza', zaščita pred odtekanjem podatkov in računalniška varnost.

NAPOTILO:'Kriptoanaliza': je analiza kriptografskega sistema ali njegovih vhodov in izhodov zaradi zakrivanja zaupnih spremenljivk ali občutljivih podatkov, vključno z odprtim besedilom.

"Trenutna pasovna širina" (3 5 7) je širina frekvenčnega pasu, kjer ostane izhodna moč konstantna znotraj 3 dB brez prilagajanja drugih operativnih parametrov.

"Opravilno območje" (6) je določeno nedvoumno prikazovalno območje radarja.

"Izolacija" (9) se nanaša na komponente raketnega motorja, to je ohišje, dulec, vstopne odprtine, zapirala ohišja, in vključuje vulkanizirani ali polvulkanizirani vezni material iz gume, v katerega je vložen izolacijski ali refrakcijski material. Lahko služi tudi kot blažilec napetosti.

"Medsebojno povezani radarski senzorji" (6) sta dva ali več radarskih senzorjev, ki so med seboj povezani, kadar si med seboj realnočasovno izmenjujejo podatke.

"Notranja obloga" (9) je primerna za povezovalni vmesnik med trdnim gorivom in ohišjem ali izolacijskim slojem. Navadno se po notranjih stenah ohišja naprši ali nanese disperzija ali refrakcija na podlagi tekočih polimerov ali pa izolirni material, npr. z ogljikom polnjeni HTPB ali drug polimer z dodanimi vulkanizatorji.

"Lastni (intrinsični) magnetni gradiometer" (6) je en sam, na gradient magnetnega polja občutljiv element s pripadajočo elektroniko, katerega izhodna vrednost je merilo gradienta magnetnega polja.

NAPOTILO: Glej tudi "magnetni gradiometer".

"Izolirane žive kulture" (1) vključujejo kulture živih mikroorganizmov v mirujočem stanju in v suhih preparatih.

"Izostatična stiskalnica" (2) je naprava, ki deluje na obdelovanca ali material v zaprtih kletkah s pritiskom prek različnih medijev (plina, tekočine, trdnih delcev itn.), s čimer vzpostavlja enak pritisk v vseh smereh na obdelovanca ali material.

"Laser" (0 2 3 5 6 7 8 9)