Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2021/C 245/21)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1)

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI ENOTNEGA DOKUMENTA

„Etyek-Buda/Etyek-Budai“

PDO-HU-A1350-AM03

Datum sporočila: 1. april 2021

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Razširitev razmejenega območja – Biatorbágy

(a) Zadevne postavke v specifikaciji proizvoda: — IV. Razmejeno območje — VIII. Dodatni pogoji

(b) Zadevne postavke enotnega dokumenta: — Razmejeno geografsko območje — Dodatni pogoji

(c) Razlog:

Sprememba razmejenega območja ne vpliva na povezavo med območjem proizvodnje in proizvodom, ker značilnosti območja, vključenega v vinogradniški kataster, ustrezajo razmejenemu območju ZOP „Etyek-Buda“. Razvrstitev vinorodne regije in možnost proizvodnje vina z ZOP „Etyek-Buda“ omogoča mestu Biatorbágy, da ta vina trži v kategoriji višje kakovosti, kar lahko spodbudi, da več proizvajalcev vstopi na trg in da se proizvajajo vina višje kakovosti, ter prispeva k razvoju lokalnega turističnega in hotelskega sektorja.

2. Razširitev razmejenega območja – Okrožje Budimpešta, zemljiška knjiga št. 9597/1

(a) Zadevne postavke v specifikaciji proizvoda: — IV. Razmejeno območje

(b) Zadevne postavke enotnega dokumenta: — Razmejeno geografsko območje

(c) Razlog:

Sprememba razmejenega območja ne vpliva na povezavo med območjem proizvodnje in proizvodom, ker značilnosti območja, vključenega v vinogradniški kataster, ustrezajo razmejenemu območju ZOP „Etyek-Buda“.

3. Razširitev razmejenega območja – Aba, Seregélyes

(a) Zadevne postavke v specifikaciji proizvoda: — IV. Razmejeno območje — VIII. Dodatni pogoji

(b) Zadevne postavke enotnega dokumenta: — Razmejeno geografsko območje — Dodatni pogoji

(c) Razlog:

Občini sta na južni strani jezera Velence in imata enake naravne in podnebne razmere ter strukturo tal kot sosednje občine, ki so že vključene v specifikacijo proizvoda z ZOP „Etyek-Buda“. Sprememba razmejenega območja ne vpliva na povezavo med območjem proizvodnje in proizvodom, ker značilnosti območja, vključenega v vinogradniški kataster, ustrezajo razmejenemu območju ZOP „Etyek-Buda“.

4. Razširitev razmejenega območja – Tabajd

(a) Zadevne postavke v specifikaciji proizvoda: — IV. Razmejeno območje — VIII. Dodatni pogoji

(b) Zadevne postavke enotnega dokumenta: — Razmejeno geografsko območje — Dodatni pogoji

(c) Razlog:

Vas Tabajd in njeno upravno območje sta v severnem delu županije Fejér. Na obrobju občine se izmenjujejo griči in ravnine. Tu so odlične razmere za proizvodnjo lahkih in harmoničnih muškatnih vin, penečih vin in drugih sort belih vin. Sprememba razmejenega območja ne vpliva na povezavo med območjem proizvodnje in proizvodom, ker značilnosti območja, vključenega v vinogradniški kataster, ustrezajo razmejenemu območju ZOP „Etyek-Buda“.

5. Razširitev razmejenega območja – Perbál

(a) Zadevne postavke v specifikaciji proizvoda: — IV. Razmejeno območje — VIII. Dodatni pogoji

(b) Zadevne postavke enotnega dokumenta: — Razmejeno geografsko območje — Dodatni pogoji

(c) Razlog:

Perbál se razprostira na pobočjih gričev Buda in Nyakas v kotlini Zsámbék. V občini že stoletja gojijo grozdje za proizvodnjo kakovostnih vin.

Sprememba razmejenega območja ne vpliva na povezavo med območjem proizvodnje in proizvodom, ker značilnosti območja, vključenega v vinogradniški kataster, ustrezajo razmejenemu območju ZOP „Etyek-Buda“.

6. Dodatek novih pobočij (Páty)

(a) Zadevne postavke v specifikaciji proizvoda: — IV. Razmejeno območje

(b) Zadevne postavke enotnega dokumenta: — Razmejeno geografsko območje

(c) Razlog:

Na zahtevo občine Páty je bilo v specifikacijo proizvoda dodanih pet pobočij (Hegyi-dűlő, Lövöldöző-hegy, Mézes-hegy, Nagy-hegy in Zsámbéki úti dűlő). Na pobočjih Mézes-hegy in Nagy-hegy, ki sestavljata večino vinogradniške površine občine Páty, obstaja dolga tradicija proizvodnje vina. Hegyi-dűlő in Lövöldöző-hegy ležita med čudovitimi vrstami kleti občin Páty in Mézes-hegy, na položnem jugozahodnem pobočju in imata čudovito lego. Zsámbéki úti dűlő je položno zahodno/jugozahodno pobočje. Z vključitvijo imen pobočij, na katerih se ta izbrana vina proizvajajo, se lahko tržijo kakovostna vina z natančneje opredeljenega območja.

7. Dodajanje novega pobočja (Tök)

(a) Zadevne postavke v specifikaciji proizvoda: — IV. Razmejeno območje

(b) Zadevne postavke enotnega dokumenta: — Razmejeno geografsko območje

(c) Razlog:

Na zahtevo vinske skupnosti Nyakas je bilo v specifikacijo proizvoda dodano novo ime pobočja (Felső-somos). Pred obsežno dejavnostjo je bilo pobočje Somos/Felső-somos razdeljeno na majhne vinograde v zasebni lasti. To pobočje je v vinogradniškem katastru razvrščeno v razred I. Območje je od leta 2015 ponovno zasajeno z vinogradi, na katerih se goji odlično grozdje za proizvodnjo vina.

8. Dodajanje novega pobočja (Etyek)

(a) Zadevne postavke v specifikaciji proizvoda: — IV. Razmejeno območje

(b) Zadevne postavke enotnega dokumenta: — Razmejeno geografsko območje

(c) Razlog:

Tibor Báthori je bil do svoje smrti leta 2004 ugledna osebnost v vinski regiji Etyek-Buda. Za vinsko regijo in njena vina je naredil veliko, zlasti pri spodbujanju ozaveščenosti o sorti etyek chardonnay. Leta 1992 je bil izvoljen za vinogradnika leta. V Etyeku so odkrili spominsko ploščo v čast Tiborja Báthorija, pobočje Báthori-dűlő pa je bilo poimenovano po njem v delu Öreg-hegy, kjer je bila njegova klet.

9. Za vina z ZOP „Etyek-Buda“ ni obvezno navesti letnika

(a) Zadevne postavke v specifikaciji proizvoda: — IV. Razmejeno območje

(b) Zadevne postavke enotnega dokumenta: — Razmejeno geografsko območje

(c) Razlog:

Za izravnavanje vplivov letnikov. Veliko lažje je zagotoviti dosledno kakovost, če gre za mešanje vin brez navedbe letnika. Navedba letnika ne spremeni učinka značilnosti območja proizvodnje na proizvod, zato se s to spremembo ne bi bistveno spremenila narava vin ZOP „Etyek-Buda“.

10. Uporaba izraza „Velencei-tavi“ [jezero Velence] za vina, proizvedena v okrožju Velence

(a) Zadevne postavke v specifikaciji proizvoda: — IV. Razmejeno območje

(b) Zadevne postavke enotnega dokumenta: — Razmejeno geografsko območje

(c) Razlog:

Izraz „Velencei-tavi“ [jezero Velence] ne označuje novega proizvoda, temveč nadomešča izraz „Velencei“ [Velence], ki se je uporabljal do zdaj. Nov izraz se lahko pojavi na vinskih proizvodih, ki so skladna s pravili specifikacije proizvoda in so proizvedeni iz grozdja iz katere koli občine vinske skupnosti jezera Velence.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime

Etyek-Buda

Etyek-Budai

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Peneče vino

5. Kakovostno peneče vino

4. Opis vina

1. VINO – belo vino

KRATEK OPIS

Ta bela vina so zelenkasto rumene do zlato rumene barve. To so nežna vina z veliko aromatično intenzivnostjo z notami belega cvetja (bezeg, lipov cvet, akacija) in sadnimi notami (belomesnata breskev). V ustih njihovo svežo sadnost dopolnjuje izrazita, a zrela in elegantna kislost.

* Mejne vrednosti iz zakonodaje EU se uporabljajo za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 9 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,6 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 18 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

2. Vino – sveže

KRATEK OPIS

Ta bela vina so zelenkasto rumene do slamnato rumene barve, z aromami, za katere sta značilni svežina in sadna lahkotnost. Ta vina, izdelana z mešanjem več sort grozdja, imajo svežo, izrazito, a zrelo kislost, ki jo dopolnjuje sadnost.

* Mejne vrednosti iz zakonodaje EU se uporabljajo za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 9 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,6 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 18 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

3. Vino – rosé

KRATEK OPIS

Vina rosé so lososove do svetlo rdeče barve. Za njihove intenzivne in kompleksne arome so značilne dišave rdečega jagodičja (robidnice, maline). V ustih so sadna in sveža zaradi zrelih kislin, ki jih spremljajo elegantni tanini.

* Mejne vrednosti iz zakonodaje EU se uporabljajo za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 9 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,6 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 18 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

4. Vino – rdeče

KRATEK OPIS

Rdeča vina so škrlatne do rubinasto rdeče barve. Gre za sadna vina z dišavami rdečega sadja (robidnice, višnje, maline). Srednja vsebnost tanina in vsebnost alkohola daje rdečim vinom rahel okus. Njihove kisline se skladno ujemajo s sadnimi aromami (robidnice, maline, črni ribez, rdeči ribez, višnje).

* Mejne vrednosti iz zakonodaje EU se uporabljajo za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 9 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,6 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 20 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Peneče vino – belo

KRATEK OPIS

Ta bledo zelena vina imajo zaradi raznovrstnosti sort kristalni sijaj ter vedno svež in rahlo aromatičen vonj. V ustih prevladuje zrela kisla struktura, slog kislin je svež in poživljajoč ter obenem zračen, pridružuje pa se mu jeklena tekstura. Bela peneča vina „Etyek-Buda“ imajo zaradi raznovrstnosti sort edinstveno kompleksnost arom in okusov ter močno vsebnost kislin, ki jo ves čas spremlja sadni okus.

* Mejne vrednosti iz zakonodaje EU se uporabljajo za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 9,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin 5 g/l, izraženih kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 18 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

6. Peneče vino – rosé

KRATEK OPIS

Vina imajo malo barvnih komponent, vendar vedno svetlo lososovo barvo in barvo čebulne lupine s svetlečim vijoličastim odtenkom. Za aromo penečih vin „Etyek-Buda“ je značilna intenzivna sadnost rdečega sadja (češnje, višnje), ki se nadaljuje v ustih. Za okus penečih vin rosé „Etyek-Buda“ so značilne zrele kisline, brez sledi grenkosti ali kislosti.

* Mejne vrednosti iz zakonodaje EU se uporabljajo za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 9,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin 5 g/l, izraženih kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 18 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

7. Kakovostno peneče vino – belo

KRATEK OPIS

Bela kakovostna peneča vina so bledo zelene barve, z zlato rumenim odtenkom. Prevladujejo arome belomesnatih sadežev (breskve, nektarine, jabolka, hruške, ličiji), ki se dopolnjujejo s praženimi in piškotnimi notami, te pa so rezultat dolgega zorenja. Kljub visoki vsebnosti kislin v kakovostnih belih penečih vinih „Etyek-Buda“ niso ostre in se dobro prilegajo teksturi kakovostnega penečega vina. Kakovostna bela vina „Etyek-Buda“ poleg kremnega okusa, ki se razvije med zorenjem, ohranijo tudi značilen okus po belomesnatih sadežih.

* Mejne vrednosti iz zakonodaje EU se uporabljajo za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 10 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,6 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 18 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

8. Kakovostno peneče vino – rosé

KRATEK OPIS

Ta vina so lososove barve, z roza in vijoličnimi odtenki. Njihove arome srednje intenzivnosti rdečega sadja (češnje, višnje, borovnice, robidnice) dopolnjujejo note praženega lešnika, ki se razvijejo med zorenjem. Poleg kislin, ki tvorijo hrbtenico teh vin, prevladujejo tudi arome rdečega sadja.

* Mejne vrednosti iz zakonodaje EU se uporabljajo za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 9,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,6 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 18 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

5.1. Posebni enološki postopki

Omejitve za nekatera vina

Ustrezne omejitve pri proizvodnji vin

Pri vinih je prepovedano obogatiti ali sladkati bela, rosé ali rdeča vina z navedbo izraza „késői szüretelésű bor“ [vino pozne trgatve], jégbor [ledeno vino], „válogatott szüretelésű bor“ [vino izbrane trgatve], töppedt szőlőből készült bor [vino iz sušenega grozdja] ali imenom pobočja.

Pri svežih vinih mora mešanica vključevati najmanj dve in največ štiri sorte.

Vinogradniški poslovnik

Pridelovalna praksa

Gojitvena metoda

Za vinograde, zasajene pred 1. avgustom 2010, se sprejme vinograd, v katerem se je uporabljala katera koli od gojitvenih metod, dovoljenih v preteklosti, če se v vinogradu proizvodnja nadaljuje.

Za vinograde, zasajene po 1. avgustu 2010: pahljača, moser, sylvos, nizek, srednje visok in vejnat kordon, guyot, enojna zavesa, gojitvena oblika na glavo, kotlasta gojitvena oblika.

Gostota nasada: Za vinograde, zasajene pred 1. avgustom 2010, se sprejme vinograd, v katerem se je uporabljala kakršna koli gostota nasada, dovoljena v preteklosti, če se v vinogradu proizvodnja nadaljuje. Za vinograde, zasajene po 1. avgustu 2010: najmanj 3 300 vinskih trt na hektar.

Metoda trgatve: ročna in strojna, razen za vina z izrazom „válogatott szüretelésű bor“ [jagodni izbor], jégbor [ledeno vino] ali töppedt szőlőből készült bor [vino iz sušenega grozdja] ali kakovostna peneča vina z izrazom „crémant“, za katera je trgatev lahko le ročna.

Določitev datuma trgatve: Datum začetka trgatve vsako leto določi svet vinskih skupnosti vinske regije Etyek-Buda. Odločitev objavi svet vinskih skupnosti v skladu z njihovimi statuti.

Najnižja vsebnost sladkorja v grozdju (izražena v deležu naravnega alkohola v grozdju po madžarskem sistemu razvrščanja mošta)

Pridelovalna praksa

Najnižja vsebnost naravnega sladkorja v grozdju (g/l):

— za vina z navedbo imena pobočja: 193,6 g/l;

— za vina iz svežega tipa vina: 168,1;

— v vseh drugih primerih: 151,5. Najmanjši delež potencialnega alkohola v grozdju (v vol. %), pri 20 °C:

— za vina z navedbo imena pobočja: 11,5;

— za vina iz svežega tipa vina: 10,0;

— v vseh drugih primerih: 9,0.

5.2. Največji donosi

Vino, peneče vino, kakovostno peneče vino – ročna in strojna trgatev

100 hektolitrov na hektar

Vina z navedbo imena pobočja – ročna in strojna trgatev

80 hektolitrov na hektar

Vino, peneče vino, kakovostno peneče vino – ročna trgatev

13 600 kg grozdja na hektar

Vino, peneče vino, kakovostno peneče vino – strojna trgatev

13 100 kg grozdja na hektar

Vina z navedbo imena pobočja – ročna trgatev

11 000 kg grozdja na hektar

Vina z navedbo imena pobočja – strojna trgatev

10 500 kg grozdja na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Opredelitev razmejenega območja:

Območja:

— Budimpešta (okrožje XII, zemljiška knjiga št. 9597/1, okrožje XXII – Budafok);

— občine v županiji Pest, in sicer Biatorbágy, Budajenő, Budakeszi, Páty, Perbál, Pilisborosjenő, Üröm, Telki and Tök in

— občine v županiji Fejér, in sicer Aba, Alcsútdoboz, Bicske, Csabdi, Etyek, Felcsút, Gárdony, Gyúró, Kajászó, Kápolnásnyék, Martonvásár, Nadap, Pákozd, Pázmánd, Seregélyes, Sukoró, Tabajd, Tordas, Vál in Velence,

ki so po vinogradniškem katastru razvrščena v razreda I ali II.

7. Glavne sorte vinske trte

budai – budai zöld

budai – zöld budai

budai – zöldfehér

budai – zöldszőlő

cabernet franc - cabernet

cabernet franc – carbonet

cabernet franc – carmenet

cabernet franc – gros cabernet

cabernet franc – gros vidur

cabernet franc – kaberne fran

cabernet sauvignon

chardonnay – chardonnay blanc

chardonnay – kereklevelű

chardonnay – morillon blanc

chardonnay – ronci bilé

chasselas – chasselas blanc

chasselas – chasselas dorato

chasselas – chasselas doré

chasselas – chrupka belia

chasselas – fehér fábiánszőlő

chasselas – fehér gyöngyszőlő

chasselas – fendant blanc

chasselas – saszla belaja

chasselas – weisser gutedel

cserszegi fűszeres

csókaszőlő

ezerfürtű

ezerjó – kolmreifler

ezerjó – korponai

ezerjó – szadocsina

ezerjó – tausendachtgute

ezerjó – tausendgute

ezerjó – trummertraube

furmint – furmint bianco

furmint – moslavac bijeli

furmint – mosler

furmint – posipel

furmint – som

furmint – szigeti

furmint – zapfner

gohér – guhér

gohér – körteszőlő

gohér – sárga gohér

gohér – török gohér

gohér – zöld gohér

hárslevelű – feuilles de tilleul

hárslevelű – garszleveljü

hárslevelű – lindeblättrige

hárslevelű – lipovina

irsai olivér – irsai

irsai olivér – muskat olivér

irsai olivér – zolotis

irsai olivér – zolotisztüj rannüj

juhfark – fehérboros

juhfark – lämmerschwantz

juhfark – mohácsi

juhfark – tarpai

kadarka – csetereska

kadarka – fekete budai

kadarka – gamza

kadarka – jenei fekete

kadarka – kadar

kadarka – kadarka negra

kadarka – negru moale

kadarka – szkadarka

kadarka – törökszőlő

karát

királyleányka – dánosi leányka

királyleányka – erdei sárga

királyleányka – feteasca regale

királyleányka – galbena de ardeal

királyleányka – königliche mädchentraube

királyleányka – königstochter

királyleányka – little princess

kék bakator

kékfrankos – blauer lemberger

kékfrankos – blauer limberger

kékfrankos – blaufränkisch

kékfrankos – limberger

kékfrankos – moravka

kéknyelű – blaustängler

kékoportó – blauer portugieser

kékoportó – modry portugal

kékoportó – portugais bleu

kékoportó – portugalske modré

kékoportó – portugizer

merlot

mátrai muskotály

olasz rizling – grasevina

olasz rizling – nemes rizling

olasz rizling – olaszrizling

olasz rizling – riesling italien

olasz rizling – risling vlassky

olasz rizling – taljanska grasevina

olasz rizling – welschrieslig

ottonel muskotály – miszket otonel

ottonel muskotály – muscat ottonel

ottonel muskotály – muskat ottonel

pinot blanc – fehér burgundi

pinot blanc – pinot beluj

pinot blanc – pinot bianco

pinot blanc – weissburgunder

pinot noir – blauer burgunder

pinot noir – kisburgundi kék

pinot noir – kék burgundi

pinot noir – kék rulandi

pinot noir – pignula

pinot noir – pino csernüj

pinot noir – pinot cernii

pinot noir – pinot nero

pinot noir – pinot tinto

pinot noir – rulandski modre

pinot noir – savagnin noir

pinot noir – spätburgunder

pintes

piros bakator – bakar rózsa

piros bakator – bakator rouge

piros bakator – bakatortraube

rajnai rizling – johannisberger

rajnai rizling – rheinriesling

rajnai rizling – rhine riesling

rajnai rizling – riesling

rajnai rizling – riesling blanc

rajnai rizling – weisser riesling

rizlingszilváni – müller thurgau

rizlingszilváni – müller thurgau bijeli

rizlingszilváni – müller thurgau blanc

rizlingszilváni – rivaner

rizlingszilváni – rizvanac

sauvignon – sauvignon bianco

sauvignon – sauvignon bijeli

sauvignon – sauvignon blanc

sauvignon – sovinjon

syrah – blauer syrah

syrah – marsanne noir

syrah – serine noir

syrah – shiraz

syrah – sirac

szürkebarát – auvergans gris

szürkebarát – grauburgunder

szürkebarát – graumönch

szürkebarát – pinot grigio

szürkebarát – pinot gris

szürkebarát – ruländer

sárfehér

sárga muskotály – moscato bianco

sárga muskotály – muscat blanc

sárga muskotály – muscat bélüj

sárga muskotály – muscat de frontignan

sárga muskotály – muscat de lunel

sárga muskotály – muscat lunel

sárga muskotály – muscat sylvaner

sárga muskotály – muscat zlty

sárga muskotály – muskat weisser

sárga muskotály – weiler

sárga muskotály – weisser

tramini – gewürtztraminer

tramini – roter traminer

tramini – savagnin rose

tramini – tramin cervené

tramini – traminer

tramini – traminer rosso

viognier

zefír

zengő

zenit

zweigelt – blauer zweigeltrebe

zweigelt – rotburger

zweigelt – zweigeltrebe

zöld szilváni – grüner sylvaner

zöld szilváni – silvanec zeleni

zöld szilváni – sylvánske zelené

zöld veltelíni – grüner muskateller

zöld veltelíni – grüner veltliner

zöld veltelíni – veltlinské zelené

zöld veltelíni – zöldveltelíni

8. Opis povezave

8.1. Vino, peneče vino, kakovostno peneče vino – naravni dejavniki

Razmejeno območje za proizvodnjo vin „Etyek-Buda“ leži na severovzhodnem delu osrednjega prekodonavskega gorovja in se razteza od južnega dela višavja Gerecse do gričev Velence in Buda, kjer se na pobočjih in planotah goji grozdje. Območje proizvodnje leži na severnem robu vinorodnega območja, na 47 stopinjah zemljepisne širine.

Prevladujoča vrsta tal za vina „Etyek-Buda“ so z apnencem bogata rjava gozdna tla, ki so se razvila večinoma na apnenčasti podlagi.

Podnebje območja Etyek-Buda je s svojo severno lego in gričevnato pokrajino hladnejše od madžarskega povprečja, letna temperatura pa v povprečju znaša 9,5–10,5 °C. Povprečna letna količina padavin je 650 mm, večina pa jih pade v rastni dobi.

Skupna značilnost podnebja območja Etyek-Buda so pogosti vetrovi po celotni vinski regiji. Prevladujejo severozahodni vetrovi, ki v vinsko regijo vedno prinašajo mase hladnega zraka.

8.2. Vino – človeški dejavniki (1)

Vinogradništvo in vinarstvo sta bila v območju Etyek-Budimu dobro uveljavljena že v času dinastije Árpádovcev, na razvoj sedanjih tradicionalnih vinogradniških in vinarskih postopkov pa so močno vplivali zgodovinski pretresi in naselitev različnih jezikovnih manjšin v regiji. Vsaka etnična skupina je prinesla svojo edinstveno vinogradniško kulturo, kar je obogatilo raznolikost območja Etyek-Buda. To raznolikost najbolje ponazarja veliko število gojenih sort na tem območju, ki so se skozi stoletja prilagajala regionalnemu podnebju. Uporaba velikega števila sort je utemeljena z dejstvom, da so lokalni proizvajalci, ki želijo ublažiti učinke letnika, lahko proizvedli kakovostne surovine, potrebne za proizvodnjo visokokakovostnih vin.

Prvi madžarski naseljenci so imeli ključno vlogo pri razvoju raznovrstnosti sort, saj so na območje Etyek-Buda prinesli sorte vinske trte, ki so jih v tisočletju selekcionirali lokalni proizvajalci. Še danes v regiji gojijo številne potomce teh sort, zlasti juhfark.

8.3. Vino – človeški dejavniki (2)

Po otomanski zasedbi so nemško govoreči naseljenci v regijo uvedli rdečo sorto vinske trte kékoportó (v nemščini „Portugieser“) in z njo postopek maceracije za proizvodnjo rdečega vina.

Po epidemiji trtne uši so lokalni proizvajalci vina uvedli zahodne sorte, ki so se dobro prilagodile lokalnim ekološkim razmeram in izrazile edinstvene značilnosti območja proizvodnje Etyek-Buda v vinih iz teh sort. Konec 19. in v začetku 20. stoletja so bile uvedene sorte olaszrizling, szürkebarát in danes prevladujoče sorte chardonnay.

V 20. stoletju so se lokalni vinogradniki začeli vedno bolj osredotočati na aromatične sorte, kot sta sauvignon in ottonel muskotály. Iz teh se je začelo proizvajati več novo gojenih sort, izbranih v skladu z lokalnimi ekološkimi razmerami (npr. irsai olivér, zenit).

Ko so se aromatične sorte vinske trte uveljavile, je v vinski regiji prevladovala hitra anaerobna tehnologija.

8.4. Vino – opis vin

Skupna značilnost vin „Etyek-Buda“ je bogastvo njihovih arom in okusov. Za njihov okus in aromo je značilna izrazita sadnost, katere kompleksnost dopolnjuje mineralnost vin „Etyek-Buda“. Kljub visoki vsebnosti kislin so njihove kisline zrele in sveže, kar daje vinom „Etyek-Buda“ svežino.

8.5. Vino – povezava med območjem proizvodnje, človeškimi dejavniki in proizvodom (1)

Hladno podnebje regije Etyek-Buda zaradi gorske izpostavljenosti stopnjujejo severozahodni zračni tokovi, ki zagotavljajo stalno kroženje zraka v vinski regiji. V poletni vročini hladni vetriči ohranjajo obstoj kislin v grozdju. Zaradi stalnega gibanja zraka in nizkih gojitvenih metod, ki so se razvijale skozi stoletja, veter zlahka prodre med listje. To pomaga preprečiti razvoj mikoze na trti in omogoča, da se grozdje obere zdravo in nedotaknjeno. Med tipično hladnimi jesenskimi sončnimi vzhodi se grozdje ohladi, kar omogoča njegovo obdelavo pri nižjih temperaturah.

Ti naravni dejavniki prispevajo k sadnosti in sveži kisli strukturi vin „Etyek-Buda“, saj so oksidacijski procesi počasnejši med prevozom in predelavo grozdja, trganega pri nizkih temperaturah.

8.6. Vino – povezava med območjem proizvodnje, človeškimi dejavniki in proizvodom (2)

Ta naravni učinek je povečan z večstoletno prakso v vinski regiji, kjer se grozdje obdela čim prej po trgatvi. Ta praksa je del izkušenj in strokovnega znanja lokalnih proizvajalcev vina, ki zagotavljajo kakovost vin „Etyek-Buda“.

Zaradi sposobnosti rjavih gozdnih tal, da lahko zadržujejo vodo, imajo vinske trte tudi v poletni vročini dovolj vode. Na pobočjih in gričih sončna svetloba prodira na površino tal in v vinske trte z večjim vpadnim kotom. Kombinacija teh dveh naravnih dejavnikov zagotavlja stalen in uravnotežen razvoj vinskih trt. Zaradi tipično visoke listne površine so dejavniki, ki zavirajo fotosintezo, redki, zato je mogoče grozdje z visoko vsebnostjo sladkorja trgati prej.

8.7. Peneče vino in kakovostno peneče vino – človeški dejavniki (1)

Razvoj proizvodnje penečega vina v regiji „Etyek-Budimu“, kjer sta bila vinogradništvo in vinarstvo dobro uveljavljena že v času dinastije Árpádovcev, sega v konec 19. stoletja. Zgodovina proizvodnje penečega vina na območju Etyek-Budimu je tesno povezana z imenom proizvajalca penečega vina Józsefa Törleyja, ki je na zemljiščih, ki jih je kupil v drugi polovici 19. stoletja, leta 1882 na območju Etyek-Buda ustanovil obrat za proizvodnjo penečega vina tipa šampanjec. Spoznal je, da je grozdje z območja Etyek odlična osnova za peneče vino in da so kleti Budafoka (Promontoriuma) primerne za proizvodnjo penečega vina.

Temu je mogoče pripisati razcvet proizvodnje vina na območju Etyek-Buda, saj so v zgodnjih desetih letih 20. stoletja iz vin „Etyek-Buda“ proizvedli kar dva milijona steklenic penečega vina.

Poleg Józsefa Törleyja je imel ključno vlogo pri razvoju tradicije proizvodnje penečega vina na območju Etyek-Buda tudi njegov mojster pri proizvodnji penečega vina, Louis François, ki je pozneje na območju Etyek-Buda ustanovil tudi svojo tovarno penečega vina.

Po drugi svetovni vojni je klet Hungarovin v Budafoku postala središče za proizvodnjo penečega vina. Proizvodnja penečih vin je bila poleg tradicionalne metode proizvodnje nadaljnje spodbujena z uvedbo postopka pretakanja in proizvodnje posod. Danes pravni naslednik kleti Hungarovin, Törley Pezsgőpincészet, ki ima v lasti največje vinorodno območje v regiji, nadaljuje te tradicije proizvodnje penečega vina, tako da svoje tehnike prilagaja zahtevam glede kakovosti proizvodnje penečih vin in uporablja vse tri metode proizvodnje.

8.8. Peneče vino – človeški dejavniki (2)

Edinstvenost proizvodnje penečega vina na območju Etyek-Buda je v sortni sestavi. Edinstvena in bistvena lastnost penečih vin „Etyek-Buda“ je raznovrstnost sort. Za glavne svetovne regije za proizvodnjo penečih vin je značilno, da se je tam ukoreninilo le nekaj sort grozdja, zlasti tiste, ki so se lahko prilagodile zelo specifičnim podnebnim razmeram. Vsaka od sort belega grozdja, dovoljenih v vinski regiji Etyek-Buda, je primerna za proizvodnjo belega penečega vina. Kljub temu so vodilne sorte Chardonnay, Chasselas, Zöld veltelíni, Olaszrizling in Mézesfehér, ki predstavljajo 60 % celotne vinogradniške površine. Uporaba velikega števila sort je utemeljena s tem, da so lokalni proizvajalci, ki želijo ublažiti učinke letnika, vedno uspeli proizvesti kakovost surovin, potrebnih za proizvodnjo visokokakovostnih osnovnih vin. Po naštetih sortah belega grozdja se ne sme spregledati pomen sort rdečega grozdja, vključno s pinot noir, ki je odlična surovina za peneča bela in rosé vina.

8.9. Peneče vino – opis vin

Skupna značilnost penečih vin „Etyek-Buda“ je bogastvo njihovih arom in okusov ter njihova svežina. Za njihov okus in aromo sta značilni izrazita sadnost in kompleksnost.

Kisline so sveže in poživljajoče ter hkrati zračne, spremlja pa jih jeklena tekstura.

8.10. Peneče vino – Povezava med območjem proizvodnje, človeškimi dejavniki in proizvodom (1)

Pri treh tehnikah proizvodnje penečih vin „Etyek-Buda“ se je vedno uporabljal širok razpon sort, kar je zagotavljajo, da so se iz teh sort grozdja lahko proizvedla peneča vina z različnimi slogi in vsebnostjo sladkorja.

Tla, bogata z apnencem, skupaj s podnebjem prispevajo k visoki vsebnosti kislin osnovnih vin, kar je optimalno za proizvodnjo penečih vin. Letne padavine zadostujejo, da grozdje dozori s pravo hitrostjo, vendar ne dovolj, da bi se na grozdju pojavila mikoza.

Skoraj stalni vetrovi, ki pihajo po položnih pobočjih, pomagajo, da se celo mokro grozdje posuši, poleg tega pa so vse škropilne dejavnosti učinkovitejše. Med tipično hladnimi jesenskimi sončnimi vzhodi se grozdje ohladi, kar omogoča njegovo obdelavo pri nižjih temperaturah.

Ti naravni dejavniki prispevajo k sadnosti in sveži kisli strukturi penečih vin „Etyek-Buda“, saj so oksidacijski procesi počasnejši med prevozom in predelavo grozdja, ki je bilo trgano pri nizkih temperaturah.

8.11. Peneče vino – povezava med območjem proizvodnje, človeškimi dejavniki in proizvodom (2)

Zaradi teh učinkov je mogoče zdravo grozdje trgati še pred neugodnim jesenskim vremenom. Vino iz tega grozdja izpolnjuje organoleptične zahteve za osnovno vino, ki se uporablja za proizvodnjo penečega vina.

Ta vina so svetle barve in zaradi bogastva sort vedno sveža, dišeča in rahlo aromatična. Zaradi apnenčastih tal so bogata s kislinami in imajo nizek pH; njihove kisline so sveže in poživljajoče, spremlja pa jih zračna, a jeklena tekstura. Peneča vina iz osnovnih vin „Etyek-Buda“ imajo zaradi raznovrstnosti sort edinstveno kompleksnost arom in okusov ter močno vsebnost kislin, ki jo ves čas spremlja sadni okus.

8.12. Kakovostno peneče vino – človeški dejavniki (2)

V skalo izklesan sistem kleti Budafok je še zlasti primeren za dolgo zorenje, potrebno za proizvodnjo kakovostnih penečih vin.

Edinstvenost proizvodnje kakovostnega penečega vina na območju Etyek-Buda je v sortni sestavi. Edinstvena in bistvena lastnost kakovostnih penečih vin „Etyek-Buda“ je raznovrstnost sort. Za glavne svetovne regije za proizvodnjo penečih vin je značilno, da se je tam ukoreninilo le nekaj sort grozdja, zlasti tiste, ki so se lahko prilagodile zelo specifičnim podnebnim razmeram. Vsaka od sort belega grozdja, dovoljenih v vinski regiji Etyek-Buda, je primerna za proizvodnjo belega penečega vina. Kljub temu so vodilne sorte Chardonnay, Chasselas, Zöld veltelíni, Olaszrizling in Mézesfehér, ki predstavljajo 60 % celotne vinogradniške površine. Uporaba velikega števila sort je utemeljena s tem, da so lokalni proizvajalci, ki želijo ublažiti učinke letnika, vedno uspeli proizvesti kakovost surovin, potrebnih za proizvodnjo visokokakovostnih osnovnih vin. Po naštetih sortah belega grozdja se ne sme spregledati pomen sort rdečega grozdja, vključno s pinot noir, ki je odlična surovina za peneča bela in rosé vina.

8.13. Kakovostno peneče vino – Opis vin

Za arome kakovostnih penečih vin „Etyek-Buda“ so značilne srednja intenzivnost, ki jo dopolnjuje elegantna sadnost, za njihov okus pa je značilna visoka vsebnost kislin, ki tvori hrbtenico teh vin, pa tudi njihova trdnost in primernost za staranje. Kisline so sveže in poživljajoče, spremlja jih zračna, a jeklena tekstura.

8.14. Kakovostno peneče vino – povezava med območjem proizvodnje, človeškimi dejavniki in proizvodom (1)

Skozi desetletja so proizvajalci vinske regije Etyek-Buda ugotovili, da je za dobro staranje kakovostnega penečega vina potrebno zdravo, nedotaknjeno grozdje brez napak, ki ima lastnosti mednarodno priznanih sort. Na kakovost belih kakovostnih penečih vin „Etyek-Buda“ močno vplivajo ne samo lastnosti območja proizvodnje, temveč tudi obdobje zorenja.

Med te mednarodne sorte grozdja spada tradicionalno uveljavljeni chardonnay ali pinot noir, vendar je tako olaszrizling kot mednarodno priznane sorte rajnai rizling mogoče najti tudi v vinski regiji Etyek-Buda. Poleg zgoraj omenjenih večplastnih okoljskih dejavnikov je ena ključnih lastnosti kakovostnih penečih vin iz vinske regije Etyek-Buda tudi ta, da vključujejo sorte, ki lahko proizvajajo vina z visoko vsebnostjo kislin, ki so odlična za proizvodnjo penečih vin. Te sorte ohranijo lastnosti grozdja tudi ob zgodnji trgatvi, ne da bi se pojavile značilne arome in okusi zelenega in nezrelega grozdja. To omogoča proizvodnjo penečega vina ustrezne kakovosti in sloga za potrošnika, brez negativnih vplivov na letnik.

8.15. Kakovostno peneče vino – povezava med območjem proizvodnje, človeškimi dejavniki in proizvodom (2)

Apnenčasta podlaga tal regije Etyek-Buda je pomešana s puhlico in ilovico, zato kljub visoki vsebnosti kislin te kisline niso ostre in se dobro prilegajo teksturi penečega vina.

Nizke temperature in vlažen zrak, ki ga zagotavljajo kleti za zorenje, izklesane v apnenec regije Etyek-Buda, ne omogočajo le razvoj piškotnih arom in kremnih okusov, značilnih za kakovostna peneča vina, temveč kakovostnim penečim vinom „Etyek-Buda“ omogočajo, da ohranijo značilnosti njihove sorte tudi po zorenju. Čeprav njihov okus kaže znake staranja, imajo značilen okus tudi po belomesnatih sadežih.

Kar zadeva kakovostna peneča vina rosé „Etyek-Buda“, je poleg že omenjenih podnebnih, talnih razmer in padavinskih razmer bistvenega pomena, da se grozdje, ki se uporablja kot surovina in združuje visoko vsebnost kislin in vsebnost zrelega tanina, lahko trga zelo zgodaj.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Pravila glede označb

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

(a) Dovoljena je navedba kakršne koli variacije končnice pridevnika, ki izhaja iz izraza „oltalom alatt álló eredetmegjelölés“ [zaščitena označba porekla], ki je uveljavljen v madžarskem jeziku.

(b) Izraz „védett eredetű bor“ [vino z zaščitenim poreklom] se lahko uporabi namesto izraza „zaščitena označba porekla“.

(c) Navedena je lahko zaščitena označba porekla „Etyek-Buda“ in vse različice končnice pridevnika, ki izhajajo iz imen najmanjših geografskih enot iz točke VIII/2.

(d) Beseda „rozé“ se lahko nadomesti z besedo „rosé“.

(e) Beseda „küvé“ ali „cuvée“ lahko označuje vino, pridobljeno z zvrščanjem več sort grozdja, na oznaki katerega je lahko navedeno ime sort grozdja, ki sestavljajo cuvée, v padajočem vrstnem redu glede na količino, če vsaka sorta znaša vsaj 5-odstotni delež zvrsti.

(f) Tradicionalni izraz „siller“ se lahko nadomesti z izrazom „kástélyos“.

(g) Uporaba izraza „Etyek-Budai borvidék“ [vinska regija Etyek-Buda] je dovoljena na vseh vinskih proizvodih „Etyek-Buda“.

Tradicionalni izrazi, ki se smejo uporabljati, drugi omejeni izrazi, izrazi, ki označujejo metodo proizvodnje, in drugi s predpisi urejeni izrazi

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

VINO:

— „barrique“, „barrique-ban erjesztett“ [vrenje v sodih barik] ali „hordóban erjesztett“ [vrenje v sodih], „barrique-ban érlelt“ [starano v sodih barik] ali „hordóban érlelt“ [starano v sodih]: bela, rdeča

— „első szüret“ [prva trgatev] ali „virgin vintage“ (deviška trgatev): bela, rosé, rdeča

— „újbor“ [novo vino] ali „primőr“ [mlado vino]: bela, rosé, rdeča

— szűretlen [nefiltrirano]: bela, rosé, rdeča

— töppedt szőlőből készült bor [vino iz sušenega grozdja]: bela, rdeča

— „muzeális bor“ [muzejsko vino]: bela, rdeča

— „késői szüretelésű bor“ [vino pozne trgatve]: bela, rdeča

— „válogatott szüretelésű bor“ [jagodni izbor]: bela, rdeča

— „siller“: rdeča

— jégbor [ledeno vino]: bela, rdeča

— muskotály [muškat]: belo

— cuvée ali küvé [zvrst]: bela, rosé, rdeča

— Navedba imena okrožja, občine in pobočja: bela, rosé, rdeča, sveža

PENEČE VINO:

— muskotály [muškat]: bela

— palackban erjesztett [vrenje v steklenici]; bela, rosé

— termelői pezsgő [peneče vino proizvajalca]: bela, rosé

— küvé ali cuvée [zvrst]: bela, rosé

KAKOVOSTNO PENEČE VINO:

— blanc de blanc: bela

— blanc de noir: bela

— nyerspezsgő [suho peneče vino]: bela, rosé

— muskotály [muškat]: bela

— crémant: bela, rosé

— palackban erjesztett [vrenje v steklenici]; bela, rosé

— termelői pezsgő [peneče vino proizvajalca]: bela, rosé

— agyományos módszerrel palackban erjesztett [vrenje v steklenici po tradicionalni metodi], hagyományos módszer (méthode traditionnelle) [tradicionalna metoda], klasszikus módszer (méthode classique) [klasična metoda], klasszikus hagyományos módszer [klasična tradicionalna metoda]: bela, rosé

— küvé ali cuvée [zvrst]: bela, rosé

Geografske enote, manjše od razmejenega območja proizvodnje, ki je lahko navedeno poleg označbe porekla „Etyek-Buda“

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Okrožja:

— okrožje „Buda“:

— občine Biatorbágy, Budajenő, Budakeszi, Páty, Perbál, Pilisborosjenő, Üröm, Telki in Tök v županiji Pest in

— občine Bicske in Csabdi v županiji Fejér.

— okrožje „Etyek“:

— Budimpešta (okrožje XXII – Budafok in

— občine Alcsútdoboz, Etyek, Felcsút, Gyúró, Kajászó, Martonvásár, Tabajd, Tordas in Vál v županiji Fejér

— okrožje „Velence“ ali „jezero Velence“:

— občine Aba, Gárdony, Kápolnásnyék, Nadap, Pákozd, Pázmánd, Seregélyes, Sukoró in Velence v županiji Fejér

občine:

— Budimpešta (okrožje XXII – Budafok)

— občine v županiji Pest: Biatorbágy, Budajenő, Budakeszi, Perbál, Pilisborosjenő, Telki, Tök, Üröm

— občine v županiji Fejér: Aba, Alcsútdoboz, Bicske, Csabdi, Felcsút, Gárdony, Gyúró, Kajászó, Kápolnásnyék, Martonvásár, Nadap, Pákozd, Pázmánd, Seregélyes, Sukoró, Tabajd, Tordas, Vál

pobočja:

— Alcsútdoboz: Göböljárás, Kis-Látó-hegy, Nagy-Látó hegy

— Biatorbágy: Nyakas-kő, Öreg-hegy, Ürge-hegy

— Bicske: Galagonyás, Málé-hegy, Táborállás

— Budajenő: Körte-völgy, Öreg templom-völgy

— Budakeszi: Ochsenzungen

— Etyek: Anna-hegy, Árok-dűlő, Báthori-dűlő, Diófa-árok, Herceg-földek, István-hegy, Káptalan-földek, Kőkaloda-dűlő, Köpeny-dűlő, Orbán, Öreg-hegy, Páskom, Pince-dűlő, Sánc, Sándor-dűlő, Sóskúti úti dűlő, Szári-dűlő, Szép-völgy, Tóra dűlő, Új-hegy, Úri-dűlő, Váli úti dűlő, Vérti-határ-dűlő, Vérti úti dűlő, Vérti-szőlők, Zámori úti dűlő, Zsámbéki úti dűlő

— Gárdony: Agárdi, Bika-völgy, Csirib aldűlő

— Kajászó: Paskum, Üreg-telek

— Kápolnásnyék: Csekés

— Nadap: Csúcsos-hegy

— Páty: Hegyi-dűlő, Lövöldöző, Mézes-hegy, Nagy-hegy, Zsámbéki úti dűlő

— Pázmánd: Bágyom, Gyula tanya, János tanya, Zsidókő-hegy

— Seregélyes: Elzamajori-szőlő

— Sukoró: Tádé

— Tabajd: Badacsony, Becse, Felső-hegy, Mandula, Öreg-hegy

— Telki: Öreg-hegy

— Tök: Elletések, Felső-somos, Hosszú-dűlő, Körtvélyes, Páskom, Somos, Szajkós-kertek, Temetői-dűlő, Völgyút-dűlő

— Vál: Baranya-hegy, Cukor-hegy, Epres-dűlő, Hosszú-dűlő, Öreg-hegy, Szabad-hegy, Új-hegy

Pravila o stekleničenju

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

pakiranje na opredeljenem geografskem območju

Opis pogoja:

sveža vina „Etyek-Buda“, vina „Etyek-Buda“, ki označujejo ime pobočja, in vina, na katerih je naveden izraz „válogatott szüretelésű bor“ [jagodni izbor], jégbor [ledeno vino], „késői szüretelés bor“ [pozna trgatev] ali töppedt szőlőből készült bor [vino iz sušenega grozdja], se lahko dajo na trg le v steklenicah. To pravilo ne velja za vina, ki jih proizvajalec proizvede na območju proizvodnje v lastni kleti za uživanje na kraju samem.

Proizvodnja zunaj razmejenega območja proizvodnje

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

odstopanje pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju.

Opis pogoja:

Poleg občin, naštetih v poglavju IV, je iz zgodovinskih razlogov vinske proizvode „Etyek-Buda“ mogoče proizvajati tudi na naslednjih sosednjih upravnih območjih:

— vsa okrožja Budimpešte,

— županija Fejér: Adony, Baracska, Besnyő, Ercsi, Iváncsa, Kulcs, Mány, Óbarok, Pusztaszabolcs, Rácalmás, Ráckeresztúr, Szár, Székesfehérvár, Újbarok, Vereb,

— županija Pest: Budakalász, Budaörs, Diósd, Érd, Sóskút, Tárnok, Tinnye, Zsámbék,

— županija Tolna: Zomba-Szentgál.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://boraszat.kormany.hu/admin/download/9/1f/b2000/Etyek-Buda%20OEM_termekleiras_standard.pdf.

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.