SL Uradni list Evropske unije C 426/1

PRISPEVEK S 55. ZASEDANJA COSAC

Haag, od 12. do 14. junija 2016

(2016/C 426/01)

1. Načini parlamentarnega nadzora

1.1 Konferenca odborov za evropske zadeve (COSAC) pozdravlja dejstvo, da želijo nacionalni parlamenti, kot je predstavljeno v 25. polletnem poročilu COSAC, prevzeti dejavno vlogo na ravni EU ob polnem spoštovanju veljavnih pogodb. COSAC ugotavlja tudi, da so najpomembnejše dejavnosti parlamentarnega nadzora, ki jih izvajajo nacionalni parlamenti v EU, pregled nad delovanjem vlade, oblikovanje politik, delovanje kot javni forum in sodelovanje pri dejavni izmenjavi z drugimi nacionalnimi parlamenti.

COSAC zato poziva nacionalne vlade in ustrezne institucije EU, naj čim bolj spodbujajo in upoštevajo izpolnjevanje ambicij parlamentov na ravni EU ter prispevajo k temu izpolnjevanju, kadar je to primerno.

1.2 COSAC poudarja, da večina nacionalnih parlamentov izmenjuje informacije o prispevkih k političnemu dialogu in prispevkih v okviru mehanizma za preverjanje subsidiarnosti glede predlogov EU. Parlamente spodbuja, naj izkoristijo vse razpoložljive poti za medsebojno izmenjavo informacij, tudi o izvajanju zakonodaje EU, da bi se lahko odločili, kakšno stališče bodo zavzeli do zadev EU. Poziva jih tudi, naj še naprej raziskujejo nove načine za izboljšanje sodelovanja na tem področju.

1.3 COSAC s pomočjo svojega sekretariata v vsaki prvi polovici leta pozove parlamente prihodnjih predsedujočih držav, naj na podlagi podatkov, ki jim jih posreduje vsak nacionalni parlament, sestavijo letni pregled prednostnih nalog parlamentov iz delovnega programa Komisije, naj ta pregled delijo z vsemi parlamenti/zbornicami in ga posredujejo institucijam EU.

1.4 COSAC ugotavlja, da bi lahko letni pregled prednostnih nalog parlamentov pomagal okrepiti sodelovanje med nacionalnimi parlamenti in Evropskim parlamentom pri izbranih zakonodajnih zadevah. Želi si, da bi lahko parlamenti, ki bi bili pripravljeni na to, na primer sodelovali med pripravo parlamentarnega nadzora zakonodaje EU. V ta namen parlamente spodbuja, naj na primer preskusijo nove načine sodelovanja in izmenjave na področju parlamentarnega nadzora enega ali dveh izbranih predlogov ali politik EU, kar bi čim bolj olajšali v okviru COSAC.

1.5 COSAC pozdravlja ambicije Evropskega parlamenta, Sveta in Evropske komisije glede letnega načrtovanja programov, kot je bilo dogovorjeno v medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje. Vse institucije EU poziva k dejavni delitvi dela v zvezi z letnim načrtovanjem programov in razpravi o njem z nacionalnimi parlamenti.

1.6 Ugotavlja, da je Komisija v delovnem programu napovedala zmanjšanje števila predlogov, vendar se je skupno število predlogov povečalo. Poudarja, da bi lahko institucije EU z realnim letnim načrtovanjem programov omogočile, da bi nacionalni parlamenti optimalno izpolnjevali svojo vlogo in odgovornosti.

2. Poročevalci

2.1 COSAC ugotavlja, kot je predstavil v svojem 25. polletnem poročilu, da vsi parlamenti ne imenujejo poročevalcev o zadevah, povezanih z EU, ter priznava, da so parlamenti sprejeli različna pravila in prakse pri uporabi poročevalcev.

2.2 Zavzema se za dejavno izmenjavo med parlamentarnimi poročevalci o zadevah EU in tako spodbuja parlamente, naj to izmenjavo dodatno okrepijo, da bi izboljšali parlamentarni nadzor v parlamentih.

3. Rumeni karton in zeleni karton (okrepljen politični dialog)

3.1 COSAC ponovno poudarja pomen prispevka s svojega 54. zasedanja v Luxembourgu o postopku rumenega kartona (odstavek 4) in potrebo po izboljšavah brez spremembe pogodb. Prav tako ponovno poziva Evropsko komisijo, naj preuči možnost izvzetja nekaterih obdobij iz roka osmih tednov. Pozdravlja trenutno izključitev obdobja v avgustu in spodbuja Evropsko komisijo, naj prav tako upošteva zgornji poziv.

3.2 COSAC podpira prizadevanje Evropske komisije, da bi se bolje in bolj pravočasno odzivala na obrazložena mnenja ter prispevke nacionalnih parlamentov.

3.3 COSAC je seznanjen, da so v zvezi s predlogom direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 96/71/ES z dne 16. decembra 1996 o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev (COM(2016)128) nacionalni parlamenti 11 držav članic sprejeli obrazložena mnenja, kar predstavlja 22 glasov, s tem pa je bil dosežen prag ene tretjine glasov, potrebnih za začetek tako imenovanega postopka rumenega kartona.

Evropsko komisijo spominja na njeno zavezo k utrditvi vloge nacionalnih parlamentov, tudi prek „ustanovitve novih partnerstev z nacionalnimi parlamenti“.

3.4 COSAC v zvezi z uvedbo zelenega kartona (okrepljen politični dialog) ponovno poudarja prispevek s svojega 54. zasedanja v Luxembourgu (odstavek 5). Ugotavlja, da imajo parlamenti različne poglede na opredelitev najnižjega praga za uvedbo zelenega kartona, roka za sodelovanje pri zelenem kartonu in časovnega okvira za zaključek zelenega kartona.

3.5 COSAC se zavzema, da bi parlamenti, ki bi to želeli, predlagali nadaljnje pobude za zelene kartone, da bi dodatno oblikovali in raziskali uporabo tega instrumenta v okviru političnega dialoga s Komisijo ter brez uvedbe novih uradnih postopkov. Prihodnja predsedstva vabi, naj ukrepajo glede prejšnjih pobud o tej zadevi, ko bo zbranih več spoznanj o potencialu okrepljenega političnega dialoga, pa konferenci COSAC predstavijo sklepe, med drugim o pragu, roku in časovnem okviru za zeleni karton.

4. Trialogi

4.1 COSAC spodbuja parlamente k izmenjavi informacij o trialogih, na primer med medparlamentarnimi srečanji ali med poročevalci, saj ta izmenjava velja za koristno orodje za izboljšanje parlamentarnega nadzora zadev EU.

4.2 Pozdravlja medinstitucionalni sporazum Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o boljši pripravi zakonodaje, v katerem so se strinjali, da bodo zagotovili preglednost zakonodajnih postopkov na podlagi zadevne zakonodaje in sodne prakse, vključno z ustreznim vodenjem tristranskih pogajanj.

4.3 COSAC poleg tega pozdravlja sporazum teh treh institucij, da je treba v okviru obveščanja nacionalnih parlamentov slednjim zagotoviti, da lahko v celoti izvajajo svoje prerogative, določene s pogodbama. Zato poziva te tri institucije in nacionalne vlade v okviru njihovih vlog, naj nacionalnim parlamentom ter javnosti predložijo ustrezne informacije o trialogih.

5. Interakcija na zasedanjih COSAC

5.1 COSAC ugotavlja, da so njegova plenarna zasedanja enkratna platforma, ki parlamentom omogoča izmenjavo stališč in mnenj o pomembnih izzivih politike Evropske unije. Poudarja pomen razprav na visoki ravni med plenarnimi zasedanji COSAC, ki bi zajemale posodobljene informacije, strokovno znanje in tako tudi prispevek evropskih komisarjev.

Ugotavlja tudi, kot je predstavljeno v njegovem 25. polletnem poročilu, da večina parlamentov podpira dodatne izboljšave plenarnih zasedanj, da bi zagotovili dovolj časa za neformalno povezovanje. Zato poziva prihodnje trojke COSAC, naj dodatno zagotovijo dovolj časa za razprave in pogovore med plenarnimi zasedanji ter dovolj časa za neuradne pogovore med delegati.

6. Parlamenti in pravna država

6.1 COSAC ugotavlja, da je institucionalna odgovornost za zagotavljanje človekovih pravic in njihovo vključevanje v domače zakone ter tudi za ohranjanje in krepitev pravne države in demokratičnega upravljanja deljena odgovornost nacionalnega parlamenta, izvršilne in sodne veje oblasti ter je vključena v nacionalne ustavne pravice.

6.2 Ugotavlja, da EU temelji na skupnih vrednotah, kot so pravna država, demokratično upravljanje in človekove pravice, ki so določene v pogodbah in listini o temeljnih pravicah Evropske unije, kar vsem državam članicam EU nalaga odgovornosti, hkrati pa so ogrožanje teh vrednot in njihove kršitve zaskrbljujoče za vse, ki delijo te vrednote ter upoštevajo dogovorjene obveznosti in standarde.

6.3 COSAC poudarja, da je spoštovanje pravne države v Uniji pogoj za medsebojno priznavanje in zaupanje med državami članicami ter med državami članicami in Unijo, kar je bistveno za dobro delujočo Unijo na vseh področjih politik.

6.4 Podpira pobude za vzpostavitev trajnih mehanizmov dialoga na ustreznih forumih o teh zadevah. Ko bodo ti mehanizmi vzpostavljeni, bodo lahko koristni pri razpravah o politično občutljivih kršitvah človekovih pravic in grožnjah pravni državi.

6.5 COSAC lahko služi kot platforma za medparlamentarni dialog, ki spodbuja kulturo spoštovanja človekovih pravic, demokratično upravljanje in pravno državo v Evropski uniji in njenih državah članicah ter tako dopolnjuje delo drugih platform in skupščin, kot je parlamentarna skupščina Sveta Evrope.

6.6 COSAC pozdravlja dialog o pravni državi med državami članicami v Svetu Evropske unije s ciljem krepitve pravne države v EU in njenih državah članicah. Seznanjen je s samoiniciativnim poročilom na podlagi člena 225 PDEU o uvedbi mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice, ki ga pripravlja Evropski parlament, ter pozdravlja izmenjavo z nacionalnimi parlamenti o takih vprašanjih.

6.7 COSAC poudarja ključno in vse večjo vlogo parlamentov pri zaščiti ter izvajanju pravne države, demokratičnega upravljanja in človekovih pravic. Parlamenti imajo zaradi svoje primarne vloge, tj. priprave zakonodaje, pomembno vlogo pri doseganju, da izvršilna veja oblasti prevzame odgovornost za izvajanje mednarodno sprejetih standardov in obveznosti na področju pravne države in človekovih pravic ter skladnost z njimi na nacionalni ravni, ter pri krepitvi demokratične legitimnosti in lastništva standardov pravne države in človekovih pravic.

6.8 COSAC poudarja pomen sodelovanja nacionalnih parlamentov z družbo pri spremljanju in varovanju vrednot, standardov ter obveznosti pravne države, demokratičnega upravljanja in človekovih pravic, npr. z upoštevanjem priporočil mednarodnih mehanizmov s področja človekovih pravic ter poročil in priporočil, ki so jih med drugim predložile nacionalne ustanove za človekove pravice, nevladne organizacije in civilna družba.

6.9 Pravna država, demokratično upravljanje in človekove pravice zaslužijo stalno pozornost, COSAC pa nacionalne parlamente spodbuja, naj se pri delu še naprej posvečajo pravni državi, demokratičnemu upravljanju in človekovim pravicam ter sodelujejo v nacionalnem in mednarodnem dialogu o teh vrednotah in jih spodbujajo. Smernice naj bi zagotovile najboljše prakse, kontrolni seznami drugih parlamentov ter skupni standardi in smernice organov, kot je Svet Evrope, treba pa jih je tudi dodatno razvijati.

7. Parlamentarna diplomacija v okviru evropske sosedske politike

7.1 COSAC na osnovi svojega 25. polletnega poročila ugotavlja, da vsi parlamenti izvajajo parlamentarno diplomacijo, največkrat zato, da bi se zavzemali za temeljne vrednote (tj. demokracijo, pravno državo in človekove pravice), povečali medsebojno razumevanje med državami ter izmenjali informacije in strokovno znanje.

7.2 Pozdravlja dejavnosti v okviru parlamentarne diplomacije, ki prispeva k evropski sosedski politiki, da bi poglobili odnose, izboljšali sodelovanje in okrepili partnerstva EU s sosednjimi državami na vzhodu in zahodu, podpirali ter spodbujali mir, varnost in blaginjo.

7.3 Meni, da lahko parlamenti kot ustanove in poslanci prek parlamentarnih stikov podpirajo parlamente sosednjih držav v procesu tranzicije, povezujejo sprte strani ter izražajo pomisleke ali spodbujajo splošne vrednote na način, ki tradicionalni diplomaciji morda ni na voljo. COSAC zato parlamente spodbuja, naj na področju evropske sosedske politike še naprej izvajajo parlamentarno diplomacijo, ki dopolnjuje tradicionalno diplomacijo.

7.4 Da bi izboljšali učinek parlamentarne diplomacije in bolje razumeli razlike med delovnimi praksami parlamentov, COSAC spodbuja vse parlamente k izmenjavi najboljše prakse na tem področju, redni izmenjavi informacij z državami, ki jih zajema evropska sosedska politika, in obiskovanju teh držav ali sprejemanju gostov iz njih.

7.5 Poleg tega spodbuja parlamente k sodelovanju in izmenjavi informacij med seboj ter z Evropskim parlamentom in izvršilno vejo oblasti, da bi dosegli večjo skladnost na področju parlamentarne politike, zlasti v okviru evropske sosedske politike.

8. Migracije

8.1 COSAC poudarja pomen izvajanja evropske agende o migracijah ob upoštevanju človekovih pravic ter vseh mednarodnih pogodb in konvencij, prizadevanj za odpravljanje temeljnih vzrokov za begunske in migracijske tokove ter potrebe po izvajanju kratkoročnih in dolgoročnih prednostnih nalog s krepitvijo osredotočenosti na zunanjo razsežnost migracij v duhu partnerstva z izvornimi in tranzitnimi državami. Zato poziva k strukturirani strategiji za zunanjo razsežnost migracijske politike EU, usmerjeni v razvoj in stabilizacijo izvornih držav migrantov.

Priznava potrebo po solidarnosti z državami članicami, ki se soočajo z doslej največjim tokom beguncev in migrantov.

Pozdravlja cilj Komisije, tj. reformo skupnega evropskega azilnega sistema, in je zlasti seznanjen z znatnim preoblikovanjem dublinske uredbe.