2.

Člen 2 se spremeni: (a) v odstavku 1 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim: "Presežek javnofinančnega primanjkljaja glede na referenčno vrednost se v skladu z drugo alineo člena 126(2)(a) Pogodbe šteje kot izjemen, kadar je posledica izrednega dogodka, na katerega zadevna država članica ne more vplivati in ki pomembno vpliva na finančni položaj države, ali pa je posledica resnega gospodarskega upada."; (b) Vstavi se naslednji odstavek ▐: "1a. V primeru preseganja referenčne vrednosti velja, da se razmerje med javnim dolgom in bruto domačim proizvodom (BDP) zadosti znižuje in dovolj hitro približuje referenčni vrednosti v skladu s členom 126(2)(b) Pogodbe, če se je odstopanje od referenčne vrednosti v prejšnjih treh letih zmanjšalo za eno dvajsetino na leto kot merilo uspešnosti, ki temelji na spremembah v zadnjih treh letih, za katera so na voljo podatki . Zahteva v skladu z merilom dolga prav tako šteje za izpolnjeno, če je v proračunskih napovedih, kot jih pripravi Komisija, navedeno, da bo do potrebnega zmanjšanja odstopanja prišlo v obdobju treh let, ki obsega dve leti po zadnjem letu, za katerega so na voljo podatki. Za državo članico, ki je [ dan sprejetja te uredbe – se vstavi] v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, in v obdobju treh let po odpravi čezmernega primanjkljaja se šteje, da je zahteva v zvezi z merilom dolga izpolnjena, če zadevna država članica ustrezno napreduje pri doseganju skladnosti, o čemer je podana ocena v mnenju, ki ga sprejme Svet o svojem programu za stabilnost ali konvergenčnem programu . Pri izvajanju merila za prilagoditev dolga bi bilo treba upoštevati vpliv cikla na hitrost zmanjševanja dolga."; (c) odstavek 3 se nadomesti z naslednjim: "3. Pri pripravi poročila iz člena 126(3) Pogodbe Komisija upošteva vse pomembne dejavnike, navedene v zadevnem členu, če ti bistveno vplivajo na oceno izpolnjevanja meril primanjkljaja in dolga zadevne države članice . V poročilu se ustrezno upoštevajo: — razvoj srednjeročnega gospodarskega položaja, zlasti potencialno rast , vključno z različnimi prispevki dela, akumulacije kapitala in skupne faktorske produktivnosti, cikličnih gibanj in stanjem neto prihrankov zasebnega sektorja; — razvoj srednjeročnega proračunskega položaja (zlasti rezultati prilagoditve za doseganje srednjeročnega proračunskega cilja, ravni primarnega salda in razvoj tekočih in kapitalskih odhodkov, izvajanje politik v zvezi s preprečevanjem in odpravo čezmernih makroekonomskih neravnovesij, izvajanje politike v okviru skupne strategije Unije za rast in izboljšanje splošne kakovosti javnih financ, zlasti učinkovitost nacionalnih proračunskih okvirov ); — v poročilu se analizira tudi razvoj srednjeročnega stanja javnega dolga, njegovo dinamiko in trajnost (zlasti dejavnike tveganja, vključno s strukturo zapadlosti in valuto denominacije dolga, usklajevanje stanj in tokov in njihovo sestavo , nakopičene rezerve in druga finančna sredstva; jamstva, zlasti v povezavi s finančnim sektorjem; vsakršne implicitne obveznosti v zvezi s staranjem prebivalstva ter zasebnim dolgom, če lahko predstavlja pogojno implicitno obveznost vlade). — poleg tega Komisija ustrezno in izrecno upošteva vse druge dejavnike, ki so po mnenju zadevne države članice pomembni za celovito oceno izpolnjevanja meril primanjkljaja in dolga ter ki jih je Svetu in Komisiji predložila država članica. V tem okviru se posebna pozornost nameni: finančnim prispevkom za spodbujanje mednarodne solidarnosti in doseganje ciljev politike Unije ; dolgu, nastalemu zaradi dvostranske in večstranske pomoči med državami članicami v okviru varovanja finančne stabilnosti; dolgu, povezanem s finančno stabilizacijo poslovanja v času velikih finančnih motenj."; (d) odstavek 4 se nadomesti z naslednjim: "4. Komisija in Svet opravita uravnoteženo splošno oceno vseh pomembnih dejavnikov in pri tem ocenita zlasti, v kolikšni meri ti dejavniki vplivajo na oceno izpolnjevanja meril primanjkljaja in/ali dolga kot oteževalni ali olajševalni dejavnik. Če razmerje med javnim dolgom in BDP presega referenčno vrednost, se pri ocenjevanju izpolnjevanja na podlagi merila primanjkljaja ti dejavniki upoštevajo v korakih iz odstavkov 4, 5 in 6 člena 126 Pogodbe, ki vodijo do odločitve o obstoju čezmernega primanjkljaja, samo če je v celoti izpolnjen dvojni pogoj osnovnega načela – da ostaja javnofinančni primanjkljaj, preden se ti pomembni dejavniki upoštevajo, blizu referenčni vrednosti in da je referenčna vrednost presežena začasno. Vendar se ti dejavniki upoštevajo v fazah, ki vodijo k odločitvi o obstoju čezmernega primanjkljaja, pri ocenjevanju izpolnjevanju obveznosti na podlagi merila dolga."; (da) odstavek 5 se nadomesti z naslednjim: "5. Komisija in Svet pri ocenjevanju izpolnjevanja meril primanjkljaja in dolga ter v nadaljnjih korakih, predvidenih v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ustrezno upoštevata izvajanje pokojninskih reform, s katerimi se uvaja večstebrni sistem, ki vključuje obvezen, v celoti naložbeni pokojninski steber, in neto stroške javno financiranega stebra. Zlasti je treba upoštevati značilnosti celotnega pokojninskega sistema, vzpostavljenega na podlagi reforme, tj. ali sistem spodbuja dolgoročno vzdržnost, hkrati pa ne povečuje tveganj za srednjeročno proračunsko stanje."; (db) odstavek 6 se nadomesti z naslednjim: "6. Če je Svet na podlagi predloga Komisije v skladu s členom 126(6) PDEU odločil, da v državi članici obstaja čezmerni primanjkljaj, Svet in Komisija upoštevata pomembne dejavnike, navedene v odstavku 3, saj zadevajo položaj zadevne države članice, tudi v naslednjih stopnjah postopka iz člena 126 PDEU, vključno z navedenimi v členih 3(5) in 5(2) te uredbe, zlasti pri določitvi roka za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja in njegovem poznejšem podaljšanju. Vendar se ti pomembni dejavniki ne upoštevajo pri odločitvi Sveta v skladu s členom 126(12) PDEU o razveljavitvi nekaterih ali vseh odločitev, sprejetih v skladu z odstavki 6 do 9 in 11 člena 126 PDEU."; (e) odstavek 7 se nadomesti z naslednjim: "7. V primeru držav članic, v katerih presežek primanjkljaja nad referenčno vrednostjo odraža izvajanje pokojninske reforme, ki uvaja večstebrni sistem, ki vključuje obvezni, v celoti naložbeni pokojninski steber, Komisija in Svet pri oceni ▐ višine primanjkljaja v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem upoštevata tudi reformne stroške vse dokler primanjkljaj bistveno ne preseže ravni, ki je blizu referenčni vrednosti, in delež dolga ne preseže referenčne vrednosti pod pogojem, da se ohrani fiskalna vzdržnost . ▐ Neto stroški se upoštevajo tudi pri odločitvi Sveta po členu 126(12) PDEU o razveljavitvi nekaterih ali vseh odločitev Sveta, sprejetih po odstavkih 6 do 9 in 11 člena 126 PDEU , če se je primanjkljaj znatno in stalno zmanjševal in dosegel raven blizu referenčne vrednosti ▐. ".