SL Uradni list Evropske unije C 244/40

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

(2007/C 244/07)

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1). Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

POVZETEK

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„VLAAMS-BRABANTSE TAFELDRUIF“

ES št.: BE/PDO/005/0534/24.03.2006

ZOP ( X ) ZGO ( )

Ta povzetek zajema glavne elemente specifikacije proizvoda za informativne namene.

1. Pristojna služba v državi članici:

Naziv: Vlaamse Overheid, Departement Landbouw en Visserij, Afdeling Duurzame Landbouwontwikkeling Naslov: Koning Albert II-laan 35 Bus 40 B-1030 Brussel Telefon: (32-2) 552 78 74 Telefaks: (32-2) 552 78 71 E-naslov: diederik.desmedt@lv.vlaanderen.be

2. Vlagatelj:

Naziv: De Sterredruif Naslov: Witherendreef 100a B-3090 Overijse Telefon: (32-2) 657 92 45 Telefaks: (32-2) 657 33 20 E-naslov: — Sestava: proizvajalci/predelovalci ( X ) drugo ( )

3. Vrsta proizvoda:

Skupina 1.6: zelenjava, sadje in žita

4. Specifikacija proizvoda:

(povzetek zahtev v skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 510/2006)

4.1. Ime: „Vlaams-Brabantse tafeldruif“

4.2. Opis: Namizno grozdje „Vlaams-Brabantse tafeldruif“ je tako belo kot črno grozdje. K črnim sortam spadajo „Frankenthal De Coster“, „Royal“, „Ribier“, „Leopold III“ in „Gros Colman“. Bele sorte so „Muscat d'Alexandrie“, „Canon Hall“ in „Baidor“. Te sorte so lahko tako sveže kot tudi ohlajene. Namizno grozdje „Vlaams-Brabantse tafeldruif“ je visoko kakovostno. Zaradi možnosti določitve števila jagod na grozd so grozdi večji. Jagoda tehta povprečno 10 gramov. Modre jagode so nekoliko večje kot bele. Običajno so jagode sladke in debele, prekrite s poprhom, in tvorijo lepo oblikovane grozde. Zrel grozd, ki tehta 800 gramov, ima približno 70 do 80 jagod. Sladkost grozdja zagotavlja povprečna temperatura v rastlinjakih, ki znaša približno od 15 do 20 stopinj Celzija. Pridelovalec redno pregleduje zrelost grozdja in tako zagotavlja najboljše možno razmerje med kislostjo/sladkostjo ter bogato aromo.

4.3. Geografsko območje: Druivenstreek je hribovito območje, za katero so značilna številna prisojna pobočja, zlasti pobočja vzdolž doline Ijsevallei v občinah Hoeilaart, Overijse in Huldenberg.

Pridelovalno območje se nahaja na jugovzhodu Bruslja na južnem robu gozda Zoniënwoud ter obsega občini Hoeilaart in Overijse, podobčine Neerijse, Loonbeek in Huldenberg v občini Huldenberg ter podobčino Duisburg v občini Tervuren.

4.4. Dokazilo o poreklu: Pridelovalci grozdja, ki pridelujejo grozdje „Vlaams-Brabantse tafeldruif“, se morajo vsako leto registrirati pri skupini „De Sterredruif“, ki vloži vlogo za registracijo, in ji vsako leto sporočiti, koliko rastlinjakov bodo uporabili za pridelavo namiznega grozdja „Vlaams-Brabantse tafeldruif“. Ta skupina posodablja register in ga posreduje pristojnim nadzornim organom. Na podlagi registra se nato pripravi etikete.

4.5. Metoda pridobivanja: Grozdje „Vlaams-Brabantse tafeldruiven“ se prideluje v rastlinjakih. Trganje je izključno ročno.

Razmnoževalni material je vinska trta, ki se uporablja za saditev. Ta se pridobi tako, da se pusti, da podtaknjenec takoj požene korenino, ki se lahko nato neposredno posadi kot vinska trta ali pa se nadalje uporabi za cepiče, ali da se cepi podtaknjence. Poreklo podtaknjencev, tj. eno leto starih delov, ki se uporabljajo kot podtaknjenci, mora biti opisano geografsko območje, uporabljajo pa se lahko izključno podtaknjenci sort iz točke 4.2.

Zračenje rastlinjakov je nujno potrebno za uravnavanje temperature in zraka. Od začetka ogrevanja do takrat, ko poženejo očesa, mora biti vlažnost v rastlinjaku visoka. Ta pospešuje nastanek poganjkov. Če je vinska trta vetrocvetka, je treba rastlinjak med cvetenjem temeljito zračiti, če to dopušča vreme. Po cvetenju se lahko temperaturo poviša in tako pospeši debeljenje jagod. Ko temperatura preseže 22 do 25 stopinj Celzija, je treba začeti rahlo zračiti in to stopnjevati, da ne bi temperatura dosegla 28 do 30 stopinj Celzija.

Pri redčenju oz. obrezovanju se odstranijo preostale majhne jagode ter jagode, ki rastejo navznoter ali preveč blizu skupaj. Na peclju grozda lahko ostaneta največ dve jagodi. Zrel grozd, ki je dobro obrezan, ima enakomerno debele jagode, ki se med seboj rahlo dotikajo. Obrezovanje grozda traja približno četrt ure. Dotikanju jagod se je treba izogibati, ker bi sicer izgubile plast poprha.

Povprečna temperatura v rastlinjakih mora biti med 15 in 20 stopinjami Celzija, kar pomeni, da je treba rastlinjake v nekaterih mesecih ogrevati. Obstajajo trije načini trgatve: zgodnja trgatev, ko se rastlinjake ogreva od januarja do trgatve, predvidene za sredino julija; vmesna trgatev, ko se rastlinjake ogreva od sredine februarja do sredine marca. V celotnem poletnem obdobju lahko grozdje po potrebi dozori na hladnem, trgatev pa je predvidena od sredine avgusta dalje. Pri pozni trgatvi se rastlinjake ogreva od aprila do sredine maja, nato raste grozdje na hladnem. Okrog sredine septembra se rastlinjake ponovno ogreva in tako pospeši zorenje. Pozna trgatev je predvidena za sredino septembra.

Ena izmed glavnih značilnosti namiznega grozdja „Vlaams-Brabantse tafeldruif“ je naraven poprh, ki nastane pri odmiranju najbolj zunanjih plasti. Da ga ne bi uničili, je uporaba pesticidov od cvetenja dalje prepovedana.

4.6. Povezava: Naravni, zgodovinski in človeški faktorji so pripomogli k izoblikovanju tipičnega pridelovanja namiznega grozdja „Vlaams-Brabantse tafeldruif“.

Geografsko območje, opisano v točki 4.2, je v Belgiji znano pod imenom „Druivenstreek“. Podnebje v tem območju je zmerno in vlažno. Ne pozna izrazito suhih ali vlažnih obdobij ter ima zaradi prevladujočega jugozahodnega in zahodnega vetra bolj ali manj enakomerno količino padavin, tj. približno 780 mm na leto. Te padavine so pomemben dejavnik pri trgatvi v rastlinjakih, saj namizno grozdje potrebuje veliko vode. V ta namen pridelovalci v rastlinjakih naredijo vrtine v podtalnico ali izkopljejo ogromne luknje, v katerih se zbira deževnica, ki pade na rastlinjake. Geološko je „Druivenstreek“ del belgijskega predela, ki je bogat z ilovico. Vzdolž velikih dolin je relief močno razgiban z višinsko razliko 60 metrov. Najpomembnejšo dolino oblikuje reka IJse. Južna pobočja v glavni dolini Ijsvallei, ki leži v smeri z jugozahoda na severovzhod, so močno obsijana s soncem. Tudi mikroklima je zato na nekaterih mestih toplejša. Skoraj celotno območje je pokrito z naplavinami različnih debelosti, tj. plastjo, ki jo je v zadnji ledeni dobi nanesel veter. Pod naplavinami je plast proda, ki vsebuje zaobljena zrna kremena in peščenjak. Ta plast proda je nastala zaradi erozije peska, ilovice in gline v ledeni dobi terciarja. Ker ilovica ni vododržna in ker so plasti pod njo bolj peščene, je območje izrazito izsušeno. Ta dobro izsušena tla so izredno primerna za gojenje vinske trte. Čeprav jagode potrebujejo veliko vode, sama vinska trta ne prenese vlažnih tal. Kombinacija zmernega in vlažnega podnebja, lega doline Ijsvallei južnimi sončnimi pobočji in dobro izsušena tla omogočajo v tem geografskem območju pridelovanje namiznega grozdja „Vlaams-Brabantse tafeldruif“.

Tako kot v drugih delih Evrope so v tem območju v dvornih vrtovih eksperimentirali tudi z bolj eksotičnimi sortami. V dvornem rastlinjaku v Huldenbergu je Felix Sohie prvič posadil vinsko trto in bil tako uspešen, da je v pridelovanju videl prihodnost. Felix Sohie je leta 1865 v Hoeilaartu zgradil prvi rastlinjak za pridelovanje grozdja in ga tehnično tako izboljšal, da so grozdje lahko obirali že spomladi. Njegovemu primeru so sledili in v naslednjih desetletjih so v območju zgradili številne rastlinjake. Gojenje vinske trte je območje bistveno spremenilo. Po splošnem popisu kmetijskih gospodarstev leta 1910 je bilo v Hoeilaartu na primer 5 176 rastlinjakov. Leta 1961 se je njihovo število v Druivenstreeku povečalo na 34 929. Po ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti ter energetskih krizah leta 1973 in 1979 pa je pridelovanje grozdja v tem predelu močno nazadovalo.

Grozdje „Vlaams-Brabantse tafeldruiven“ se prideluje v ogrevanih rastlinjakih. V teh rastlinjakih se skoraj vse delo opravi ročno: zimska rez, obdelovanje tal, gnojenje, odstranjevanje poganjkov, zaščita pred močnim soncem, biološko zatiranje morebitnih bolezni, pršenje in zalivanje, vzdrževanje rastlinjakov, nadzorovanje itn. – vse to poteka neprekinjeno. Od pridelovalcev zahteva poznavanje stroke. Obrezovanje ali redčenje je značilno za proizvodno območje. Pri nekaterih tujih sortah majhne jagode med obiranjem sicer odpadejo, vendar ne dosežejo posebne kakovosti, ki je značilna za naše grozdje. Poleg tega se je treba dotikanju jagod izogibati, sicer se izgubi večina poprha, ki zagotavlja kakovost namiznega grozdja „Vlaams-Brabantse tafeldruif“. Pridelovalci so si leta prizadevali izboljšati in povečati pridelavo, kar jim je z novimi sortami grozdja, ki so jih pridobili s selekcijo ali križanjem, tudi uspelo.

Lokalno znanje in izkušnje se odražajo tudi v specializaciji obrtnikov, ki gradijo rastlinjake za gojenje vinske trte. Po začetku gojenja vinske trte v Hoeilaartu leta 1865 so pred začetkom stoletja odkrili nov način gradnje, ki zajema številne tehnične možnosti: gradnjo na visokih pobočjih, preprečevanje posedanja zaradi težkega železa, stekla in grozdja, zbiranje deževnice, odpravljanje težav z zračenjem in ogrevanjem itn. Številni obrtniki so se tako specializirali za gradnjo rastlinjakov, zlasti zidarji (zidovi rastlinjakov), tesarji (ogrodja streh), kovači (kotomerji, železni nosilci v obliki črke T in orodja) ter steklarji in krovci.

S pridelavo grozdja se je v geografskem območju razvila določena folklora. Včasih so pridelovalci grozdja v rastlinjakih na „prireditve grozdja“, ki so vsako leto potekale v različnih vaseh v geografskem območju, prinesli svoje najlepše grozdje in ga ponosno razkazovali. Te prireditve so bile običajno organizirane na lokalnih sejmih. Te so v Hoeilaartu (tretji teden v septembru) in Overijsu (zadnji teden v avgustu) zrasle v letne „praznike grozdja“, na katerih izberejo tudi kraljico grozdja, organizirajo „tekmovanje v grozdju“ in sprevod itn. Zgodovina pridelave grozdja je prikazana v muzeju grozdja v Overijsu, kjer se tudi hrani.

4.7. Nadzorni organ:

Naziv: Federale Overheidsdienst Economie, K.M.O., Middenstand en Energie Algemene Directie Controle en Bemiddeling Tweede Afdeling Gespecialiseerde Diensten, Sectie A Controles Uitgaven EOGFL en Marktordening Naslov: WTC III, Simon Bolivarlaan 30 B-1000 Brussel Telefon: (32-2) 277 71 49 Telefaks: (32-2) 277 54 53 E-naslov: dirk.demaeseneer@mineco.fgov.be

4.8. Označevanje: Vsak grozd je označen z etiketo, na kateri je evropski simbol ZOP, ime „Vlaams-Brabantse tafeldruif“ in ime pridelovalca oz. njegovega gospodarstva. Označevanje grozdov poteka izključno na pridelovalčevem gospodarstvu, kar zagotavlja poreklo in sledljivost namiznega grozdja „Vlaams-Brabantse tafeldruif“, saj pridelovalec večino grozdja (več kot 60 %) proda v neposredni prodaji (domača prodaja ali prodaja na trgu).

(1) UL L 93, 31.3.2006, str. 12.