SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU SVETU, SVETU IN EVROPSKI CENTRALNI BANKI

Četrto poročilo o napredku pri zmanjšanju obsega slabih posojil in nadaljnjem zmanjševanju tveganj v bančni uniji

Uvod

Polno delujoča bančna unija je bistvena za zagotovitev, da bo ekonomska in monetarna unija postala odpornejša proti negativnim gospodarskim pretresom v prihodnosti, in sicer tako, da se omogoči večja čezmejna delitev tveganj. Kot je opisano v sporočilu z naslovom „Poglobitev evropske ekonomske in monetarne unije: pregled stanja štiri leta po objavi poročila petih predsednikov“, bi dokončanje bančne unije znatno povečalo zaupanje v bančni sektor ter na splošneje zaupanje v ekonomsko in monetarno unijo.

Da bi omogočile tak napredek, so si Unija in njene države članice močno prizadevale za zmanjšanje tveganj. Kot je pojasnjeno v tem poročilu o napredku, so ta prizadevanja obrodila sadove. Poročilo o napredku kaže na odločne ukrepe, ki so bili sprejeti v zadnjih letih za spopadanje z izzivom slabih posojil, ki so eno od ključnih področij za zmanjšanje tveganj v evropskem bančnem sektorju. Številni posojilojemalci (posamezniki in podjetja), zlasti v državah članicah, ki so jih prizadele dolge ali globoke recesije, so se zaradi različnih razlogov, vključno s finančno krizo in posledičnimi recesijami, ter tudi zaradi nepremišljenega posojanja in neustreznega ocenjevanja kreditne sposobnosti morali soočiti z nezmožnostjo odplačila svojih posojil ali celo s stečajem. Posledica tega je bila, da so se v bilancah stanja številnih bank začela kopičiti slaba posojila.

Prizadevanja v preteklih letih in sad, ki so ga (in ga bodo) obrodila, izvirajo iz celovitega niza ukrepov iz akcijskega načrta Sveta za ekonomske in finančne zadeve za reševanje problema slabih posojil v Evropi . Ta akcijski načrt je skoraj v celoti izveden. Komisija je kot odziv na ta akcijski načrt in da bi nadgradila načrt Sveta iz leta 2016 marca 2018 predstavila namenski in celovit sveženj ukrepov za nadaljnje zmanjšanje obsega slabih posojil. Tudi Svet se je strinjal, da bo redno obravnaval vprašanje slabih posojil in ocenjeval dosežen napredek na podlagi ocene stanja Komisije. To sporočilo je četrto poročilo Komisije o napredku na tem področju. Tako predstavlja prispevek k zasedanju Evropskega sveta junija, ki bo razpravljal o strateški agendi EU za obdobje 2019–2024, vključno z ekonomsko in monetarno unijo.

Sprejeti so bili pomembni koraki za zmanjšanje obstoječega obsega slabih posojil in za pomoč pri preprečevanju ponovnega kopičenja teh posojil v prihodnosti. Čeprav so deleži slabih posojil v nekaterih državah članicah še vedno visoki, je treba poudariti, da je bil dosežen napredek pri njihovem zmanjševanju. Vse zadevne zainteresirane strani morajo ta prizadevanja nujno nadaljevati, da bi lahko to poglavje sčasoma v celoti zaključili.

1.Širši kontekst: zmanjšanje tveganj v Uniji

V zadnjem desetletju so si Unija in njene države članice močno prizadevale zmanjšati tveganja v bančnem sektorju . Številni ukrepi, ki so bili uvedeni od začetka finančne krize so: (1) bistveno in praktično izboljšali solventnost, finančne vzvode in likvidnost bank; (2) znatno izboljšali upravljanje znotraj bančnega sektorja in nadzor nad njim; ter (3) znatno izboljšali rešljivost bank. Povprečni količniki temeljnega kapitala bank v euroobmočju pod neposrednim nadzorom enotnega mehanizma nadzora (EMN) so ostali stabilni in so v 4. četrtletju leta 2018 znašali 15,54 % v primerjavi s 15,63 % v 4. četrtletju leta 2017. Ti močnejši kapitalski položaji se odražajo tudi v višjih količnikih finančnega vzvoda. Povprečni količnik finančnega vzvoda ostaja precej nad zahtevo, ki znaša 3 %, in sicer je v 4. četrtletju leta 2018 znašal 5,28 % v primerjavi s 5,41 % v 4. četrtletju leta 2017. Banke v euroobmočju so tudi ohranile svojo odpornost na likvidnostne šoke, saj je bil količnik likvidnostnega kritja v 4. četrtletju leta 2018 visok in je znašal 145,61 % v primerjavi s 143,56 % v 4. četrtletju leta 2017. Vse to priča o odločnih ukrepih za zmanjšanje tveganj v euroobmočju.

Kot je navedeno v sporočilu o bančni uniji iz leta 2017 in potrjeno v drugem in tretjem poročilu o napredku pri zmanjšanju obsega slabih posojil v Evropi, je Komisija predlagala nadaljnje bistvene in dopolnilne ukrepe za zmanjšanje tveganj in povečanje odpornosti evropskega bančnega sektorja. Poleg posebnih ukrepov v zvezi s slabimi posojili, ki so podrobneje navedeni v nadaljevanju, so bili v zadnjih mesecih izvedeni nekateri pomembni koraki, ki so del prizadevanj Komisije:

·prvič, Evropski parlament in Svet sta se dogovorila o „bančnem paketu“, s katerim učinkovito vzpostavljata trdnejši okvir za reguliranje in nadzor bank . To je pomemben mejnik pri izvajanju mednarodnih standardov in dokončanju regulativnega načrta za obdobje po krizi. Povečuje odpornost bank EU in izboljšuje njihovo posojilno zmožnost za podpiranje realnega gospodarstva EU; ter

·drugič, sozakonodajalca sta se dogovorila o Direktivi o okvirih preventivnega prestrukturiranja, drugi priložnosti ter ukrepih za povečanje učinkovitosti postopkov prestrukturiranja, postopkov v primeru insolventnosti in postopkov za odpust dolgov, pri čemer sta se oprla na sisteme, ki v državah članicah že dobro delujejo . Direktiva bo spodbudila podjetja, ki so sposobna preživeti, da se že zgodaj prestrukturirajo, tako da se lahko bolje ohrani vrednost in reši več delovnih mest. Poštenim podjetnikom bo dala tudi drugo priložnost, da ustanovijo novo podjetje, namesto da se jih kaznuje za poslovni neuspeh. To pomeni, da je bil storjen ključen korak, saj so učinkovita pravila za prestrukturiranje in insolventnost bistvena za preprečevanje in zmanjševanje slabih posojil.

Komisija pozdravlja sprejetje obeh predlogov in poziva k njihovemu pravočasnemu izvajanju.

2.Nedavni trendi na področju slabih posojil

Deleži slabih posojil so se v 3. četrtletju leta 2018 še naprej zmanjševali. Najnovejši podatki kažejo, da se je delež bruto vrednosti slabih posojil v vseh bankah v EU nadalje zmanjšal na 3,3 % (3. četrtletje leta 2018), kar je 1,1 odstotne točke manj kot v enakem obdobju leta pred tem (glej sliko 1). To gibanje je sledilo splošnemu trendu zmanjševanja od 4. četrtletja leta 2014 in ga je potrjevalo. Povprečni delež slabih posojil v EU se tako približuje ravnem pred krizo (glej sliko 2). Tudi stopnja oblikovanja rezervacij se je nadalje povečala in je znašala 59,4 % (3. četrtletje leta 2018).

Sliki 1 in 2: Delež slabih posojil v Uniji

Najnovejši četrtletni podatki kažejo, da se deleži slabih posojil v skoraj vseh državah članicah še naprej znižujejo. Vendar pa se razmere med državami članicami še vedno močno razlikujejo (glej razpredelnico 2). Na koncu 3. četrtletja leta 2018 je imelo 14 držav članic precej nizek delež slabih posojil, in sicer je znašal manj kot 3 %, medtem ko so imele nekatere še vedno znatno višje deleže, med njimi so imele 3 države članice deleže nad 10 %. Celo države članice, v katerih so deleži slabih posojil razmeroma visoki, zaradi kombinacije ukrepov politike in gospodarske rasti večinoma dosegajo spodbuden in stalen napredek.