[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 28.10.2010

COM(2010) 611 konč.

2010/0303 (COD)

xxxxx

Predlog

UREDBA (ES) […/….] EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o spremembi Uredbe (ES) št. 1406/2002 o ustanovitvi Evropske agencije za pomorsko varnost

SEC(2010) 1263 SEC(2010) 1264

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. Ozadje

Po nesreči tankerja za prevoz nafte „Erika“ in posledično največjem onesnaženju z nafto je Komisija konec leta 2000 predložila uredbo o ustanovitvi Evropske agencije za pomorsko varnost (EMSA), ki je tehnični organ s ciljem zagotoviti visoko, enotno in učinkovito raven pomorske varnosti in preprečevanje onesnaževanja z ladij v EU. Evropski parlament in Svet sta Uredbo 1406/2002 sprejela 27. junija 2002. Uredba je začela veljati avgusta istega leta, EMSA pa je začela delovati marca 2003.

Prejšnje spremembe uredbe o Evropski agenciji za pomorsko varnost

Uredba 1406/2002 je bila od leta 2002 spremenjena trikrat, v glavnem zaradi razvoja pomorske zakonodaje EU.

Prva sprememba[1] uredbe o ustanovitvi Evropske agencije za pomorsko varnost je bila horizontalne narave in je zajela predvsem finančne in proračunske postopke ter preglednost.

Po nesreči tankerja „Prestige“ leta 2002 je bila sprejeta druga sprememba[2], ki je začela veljati maja 2004 in je Agenciji dodala nove delovne naloge, predvsem v zvezi s pripravljenostjo in odzivanjem na onesnaženje. Druga revizija je upoštevala tudi razvoj pristojnosti EU na področju pomorske varnosti in je od Agencije zahtevala, da zagotovi tehnično podporo pri inšpekcijskih pregledih Komisije v okviru Uredbe 725/2004[3] o povečanju zaščite na ladjah in v pristaniščih. Na področju izobraževanja pomorščakov je bila EMSA zaprošena za podporo Komisiji pri oceni postopkov potrjevanja pomorščakov in izobraževalnih zavodov v državah članicah EU in v tretjih državah v skladu s Konvencijo STCW (Standardi za usposabljanje, izdajanje spričeval in ladijsko stražarjenje) Mednarodne pomorske organizacije.

S to spremembo[4] je EMSA dobila večletni finančni okvir v višini 154 milijonov EUR za dejavnosti odzivanja na onesnaženje za obdobje 2007–2013.

Kljub vsemu pa prejšnje spremembe niso bile zadostne, da bi EMSA omogočile učinkovito spopadanje s prihodnjimi izzivi, saj je večina izzivov zunaj samega dosega EMSA ali EMSA in EU kot celote.

Sedanje razmere v Evropski agenciji za pomorsko varnost

EMSA danes državam članicam in Komisiji zagotavlja tehnično in znanstveno podporo, da bi pomagala državam članicam pravilno uporabljati zakonodajo Skupnosti na področju pomorske varnosti, pomorske zaščite in preprečevanja onesnaževanja z ladij, da bi nadzirala izvajanje te zakonodaje in ocenila učinkovitost veljavnih ukrepov ter pomagala pri razvoju novih. Nekaj pomembnih podatkov za leto 2009 za ponazoritev različnih dejavnosti EMSA:

114 inšpekcijskih pregledov na področjih pomorske varnosti, pomorske zaščite in preprečevanja onesnaževanja z ladij. |

88 prireditev z več kot 2 250 udeleženci. To vključuje 694 novo usposobljenih ljudi na 34 usposabljanjih. |

65 zajetnih tehničnih poročil. |

13 pogodb za 18 specializiranih plovil za ukrepanje po razlitju v pripravljenosti (od tega 16 v pripravljenosti in 2 v pripravi) za različna regionalna morja EU. Sodelovanje na 47 vajah. |

Več kot 3 milijoni izmenjanih sporočil na mesec na področju sistema spremljanja ladijskega prometa SafeSeaNet z 2 000 uporabniki. |

CleanSeaNet: 2 107 odkritih možnih naftnih madežev, 751 naftnih madežev, ki so jih preverile države članice in 194 potrjenih naftnih madežev. |

Sistem dolgega dometa za prepoznavanje in sledenje ladjam (LRIT): ustanovitev in upravljanje podatkovnega centra EU za LRIT, ki pokriva več kot 6 000 ladij pod zastavo držav članic EU. |

Dodatne informacije o EMSA so na voljo v spremnem poročilu o oceni učinka ter na spletišču EMSA[5].

2. CILJ IN UTEMELJITEV PREDLAGANEGA UKREPA

Cilj predlaganega ukrepa je sprememba Uredbe 1406/2002 z jasnejšo opredelitvijo obstoječih delovnih nalog in vloge EMSA ter dodatno širjenje delovnih nalog EMSA na nova področja v razvoju na mednarodni ravni in/ali ravni EU.

Komisija v sporočilu, v katerem je predstavljen tretji sveženj zakonodajnih ukrepov za pomorsko varnost konec leta 2005, navaja: „V izvajanje ukrepov iz tega svežnja bo po potrebi vključena Agencija za pomorsko varnost, ki je bila ustanovljena z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) 1406/2002. Navedena uredba pravzaprav že predvideva nekatere od teh ukrepov. Ostali bodo predlagani s spremembo uredbe o ustanovitvi Agencije, kar namerava Komisija storiti v naslednjih mesecih“[6].

V sporočilu „Strateški cilji in priporočila za pomorsko prometno politiko EU do leta 2018“[7], Komisija izjavlja svoj namen „ spremeniti mandat in delovanje Evropske agencije za pomorsko varnost , s čimer bi [EU in države članice] dodatno okrepile tehnično in znanstveno pomoč, ki jo Agencija nudi državam članicam in Komisiji “.

V svojih zaključkih z dne 30. marca 2009 je Svet Komisijo pozval, naj pripravi ukrepe, kar zadeva „ okrepitev prizadevanj Evropske agencije za pomorsko varnost za tehnično in znanstveno podporo, ki jo zagotavlja državam članicam in Komisiji,[ob upoštevanju prihodnjih izzivov] “[8].

Na povabilo Evropskega parlamenta in Sveta službe Komisije[9] pripravljajo študijo izvedljivosti o Evropski službi obalne straže. Službe Komisije so do zdaj ugotovile, da bi sinergije na ravni EU pri nekaterih dejavnostih obalne straže lahko okrepili z dejavnostmi EMSA. To bi lahko podprli s širitvijo delovnih nalog EMSA na izbrana področja, predvsem glede nadzora pomorskega prometa in plovnih poti kot tudi podpore državam članicam pri odkrivanju možnih onesnaževalcev.

2.1. Zunanje ocenjevanje EMSA

V skladu s členom 22 Uredbe 1406/2002 je konec leta 2007 upravni odbor EMSA naročil neodvisno zunanje ocenjevanje izvajanja uredbe. V študiji, ki jo je izvedla družba za svetovanje COWI, je bil ocenjen učinek uredbe o ustanovitvi Evropske agencije za pomorsko varnost, Agencije in njenih delovnih postopkov. Končno poročilo je bilo predloženo upravnemu odboru marca 2008[10]. Pri zunanjem ocenjevanju je Agencija dobila odlično oceno, ki je povzeta v naslednji izjavi:

„ Splošni zaključek ocenjevanja je, da je ustanovitev EMSA zapolnila vrzel na področju pomorske varnosti v Evropski uniji. Agencija se je hitro razvila z vidika delovnih nalog in vloge ter je tako postala pomemben dejavnik na področju pomorske varnosti. Agencija je dodala vrednost celotnemu področju ter še posebej glavnim zainteresiranim stranem, državam članicam in Komisiji.“[11]

V poročilu pa je bilo poudarjeno, da so možne dodatne izboljšave in pojasnila.

2.2. Priporočila upravnega odbora EMSA

Na osnovi zunanjega ocenjevanja je upravni odbor izdal priporočila[12], povzeta v nadaljevanju:

I. spremembe Uredbe 1406/2002:

- sprememba člena 22 ustanovne uredbe, da bi zagotovili redno ocenjevanje izvajanja Uredbe EMSA (vsakih 5 let)

II. priporočila v zvezi z Agencijo in njenimi delovnimi postopki:

- nadaljnje osredotočanje na dejavnosti, ki za zainteresirane strani pomenijo dodano vrednost;

- razvijanje strateškega načrta za obdobje 5 let;

- nadaljnja prizadevanja za stroške in proračun, ki temeljijo na dejavnostih;

- sestava letnih delovnih načrtov, ki bodo delovali kot operativni akcijski načrti za dano leto;

- priprava letnega poročila, ki bo povzelo dejanske dosežke na področju zastavljenih ciljev;

- razvoj zmogljivosti za upravljanje projektov.

III. druga/splošna priporočila

- zagotoviti formalne, redne preglede učinkovitosti EMSA.

2.3. Večletna strategija EMSA

Marca 2010 je upravni odbor EMSA sprejel večletno strategijo za obdobje 2010–2014, v kateri je predstavljenih 14 novih vsebin za EMSA. Komisija strategijo podpira, ob upoštevanju razpoložljivosti potrebnih proračunskih sredstev. Po mnenju Komisije večina od 14 vsebin ne zahteva sprememb zakonodaje EU, zlasti uredbe EMSA, v tem predlogu pa so upoštevana naslednje teme:

Tema 1 Preiskava nesreč: novo besedilo člena 2(4)(b) odraža večletno strategijo.

Tema 4 Inšpekcijski pregledi: ideja o horizontalni analizi poročil inšpekcijskih pregledov se odraža v členu 3(3). Glede pomorske varnosti je v členu 2(2)(b) predlagano, da bi EMSA lahko zagotovila tehnično podporo za vse inšpekcijske preglede v skladu z Uredbo 725/2004 (na ladjah in v pristaniščih). Priznavanje varnostnih organizacij bo obravnavano v posebnem zakonodajnem aktu EU, če se izkaže potrebno.

Tema 6 Pomorski nadzor: členu 2(4)(a) je bila dodana omemba prispevka EMSA k pomorskemu nadzoru.

Tema 7 Usklajevanje pomorskih satelitskih podatkov (GMES): členu 2(2)(d) je dodana omemba prispevka EMSA k izvajanju programov EU, kot je GMES.

Tema 9 Območni center: v skladu s strategijo je Komisija predlagala preklic dosedanjih omejitev na spremljanje ladijskega prometa, saj so ostale oblike tehničnega svetovanja, predvsem izobraževanje in dostop do operativnih storitev, prav tako pomembne v regionalnem okviru Sredozemskega in Črnega morja (glej spremembe v členu 5(3)).

Tema 10 Raziskave: v členu 2(2)(e) je poudarjena razširjena vloga EMSA pri raziskavah EU.

Tema 11 Sosednje države: členu 2(5) je bila dodana nova vloga EMSA glede sosednjih držav.

Čeprav temi 13 „človeški dejavnik“ in 14 „e-maritime“ na tej stopnji ne zahtevata nobenih sprememb uredbe EMSA, je Komisija v oceni finančnih posledic, ki je priložena temu predlogu, predvidela dodatne človeške vire.

2.4. Delovne naloge EMSA

Komisija je pri pripravi tega predloga uporabila zunanje ocenjevanje, priporočila in večletno strategijo. Poleg tega je upoštevala tudi razvoj na mednarodnem področju in v EU, ki je zahteval spremembe uredbe EMSA (glej spremno oceno učinka).

Komisija predlaga, da EMSA ohrani sedanje cilje in naloge. Kljub temu pa je treba pojasniti nekatere pojme in jasneje opredeliti podporo, ki jo EMSA zagotavlja Komisiji, državam članicam in drugim sodelujočim.

Nove naloge EMSA izhajajo iz izvajanja tretjega svežnja zakonodajnih ukrepov za pomorsko varnost . Zakonodajalec Skupnosti se je decembra 2008 strinjal s tem obsežnim in ambicioznim zakonodajnim svežnjem, ki zadeva pomorsko inšpekcijo, klasifikacijske zavode, spremljanje ladijskega prometa, preiskave nesreč, denarna nadomestila za potnike, zahteve za države zastave in odgovornost lastnikov ladij. Formalno sprejetje osmih zakonodajnih aktov je potekalo aprila 2009, izvajanje različnih ukrepov pa se bo odvijalo v naslednjih letih[13].

Na področju raziskav bi morala EMSA tesneje sodelovati pri pomorskih raziskavah EU in z analizo raziskovalnih projektov identificirati možne nadaljnje ukrepe z regulativnega vidika. Poleg tega bi lahko EMSA s svojimi številnimi tehničnimi izkušnjami pomagala Komisiji pri opredelitvi raziskovalnih dejavnosti. EMSA pa ne bi imela vloge pri upravljanju raziskovalnih projektov, kot tudi ne bi podvojevala dela z obstoječimi raziskovalnimi strukturami EU.

Sprememba pojasnjuje tudi vlogo EMSA pri podpori Komisiji in državam članicam ter v raznih mednarodnih in regionalnih organizacijah , da bi zagotovila Komisiji in državam članicam najboljšo možno tehnično svetovanje. Med navedene organizacije spadajo Mednarodna pomorska organizacija (IMO), Mednarodna organizacija dela (ILO), Pariški memorandum o soglasju glede nadzora, ki ga opravlja inšpekcija za varnost plovbe in druge regionalne organizacije (na primer Barcelonska konvencija, Bonski sporazum o sodelovanju, konvencija iz Bukarešte, Helsinška konvencija, Lizbonski sporazum in Arktični svet).

Nekatere izredno pomembne operativne storitve , ki jih opravlja EMSA (SafeSeaNet, CleanSeaNet, LRIT, pomorska inšpekcija itd.), lahko znatno pripomorejo k drugim politikam EU, na primer celostni pristop k pomorskemu nadzoru v okviru celostne pomorske politike EU . Zamisel temelji na združitvi in zagotavljanju interoperabilnosti različnih nadzornih sistemov, ki so že v rabi, se razvijajo ali so načrtovani[14]. Dodatno področje, kjer bi lahko EMSA s svojim strokovnim znanjem in izkušnjami pri obdelavi satelitskih podatkov veliko prispevala, je program GMES („globalno spremljanje okolja in varnosti“). Poleg tega se strokovno znanje, sistemi, aplikacije in podatki EMSA uporabljajo pri oceni in analizi vpliva bremen, povezanih z ladjami, kot so balastne vode, morski odpadki in podvodni hrup v morskem okolju , ob upoštevanju cilja dobrega okoljskega stanja, ki je predviden v Okvirni direktivi o morski strategiji[15].

Upoštevati je treba tudi nedavno dokazano nevarnost projektov pridobivanja nafte na morju za pomorski promet in morsko okolje. Ta revizija pojasnjuje, da se lahko sposobnost EMSA za odzivanje uporabi tudi v primeru onesnaženja morja, ki ga ne povzročijo ladje, ampak drugi viri, zlasti naftne ploščadi. V okviru mehanizma EU na področju civilne zaščite so EMSA in številne države članice EU organom ZDA ponudile posebno opremo in specializirana plovila za odzivanje na onesnaženje za pomoč pri reševanju problema izliva nafte v Mehiškem zalivu. Komisija bo razmislila o tem, v kakšni meri lahko EMSA v prihodnje prispeva k varnosti raziskovanja in izkoriščanja nafte in zemeljskega plina na morju, ob upoštevanju, da so take dejavnosti zunaj sektorja pomorskega prometa in da Komisija z ostalimi zainteresiranimi stranmi trenutno ocenjuje potrebo po oblikovanju pravil EU za zadevno področje.

Tehnično sodelovanje s sosednjimi državami je po trenutni Uredbi EMSA izredno težko. Do zdaj sta edino Norveška in Islandija lahko sodelovali z EMSA na podlagi določil člena 17. Ostale tretje države, ki z regionalnimi morji mejijo na EU (Baltsko morje, Črno morje, Sredozemsko morje in Arktični ocean), so izrazile interes za tehnično sodelovanje z EMSA na raznih področjih (uporaba satelitskih prikazov za sledenje možnih onesnaževalcev, izmenjava podatkov o pomorskem prometu, usposabljanje, strokovno znanje, plovila za odzivanje na onesnaženje). Dejavnosti Agencije na področju sodelovanja so bile dokaj omejene zaradi omejitev v pravni podlagi.

Komisija meni, da se podpora EMSA na področju pomorske zaščite ne sme širiti izven okvirov Uredbe 725/2004[16]. Zato ni predvideno, da bi se EMSA vključila v izvajanje Uredbe 2005/65/ES o krepitvi varnosti v pristaniščih[17]. Predlaga pa se, da se umaknejo trenutne omejitve podpore EMSA inšpekcijskim pregledom Komisije[18] v okviru Uredbe 725/2004 v duhu večje učinkovitosti in prilagodljivosti. Razume se, da je znotraj skupine inšpektorjev vodja skupine, ki razdeli naloge strokovnjakom glede na njihove izkušnje. Za to spremembo za EMSA niso predvidena dodatna sredstva.

2.5. Vidiki upravljanja

Po več kot sedmih letih izkušenj se je upravna struktura EMSA izkazala za solidno. Upravičeno je ohraniti institucionalno obliko EMSA v smislu „regulativne“ agencije Skupnosti z veliko mero neodvisnosti. Na maloštevilnih področjih pa so izkušnje pokazale, da so potrebne izboljšave in pojasnila.

To zadeva predvsem organizacijo inšpekcijskih pregledov , ki jih organizira Agencija v imenu Komisije. Na tem področju je treba jasneje določiti vloge Agencije, Komisije, upravnega odbora in držav članic: predstavniki držav članic v upravnem odboru se soočajo z možnimi navzkrižji interesov. Na eni strani odločajo o dejavnostih in sredstvih EMSA, predvsem o politiki obiskov[19], na drugi strani pa predstavljajo javno upravo, ki je sama po sebi predmet inšpekcij, ki jih EMSA opravlja v imenu Komisije za preverjanje skladnosti državnih prepisov in prakse z veljavno zakonodajo EU. Možna navzkrižja so vodila k razpravam na zasedanjih odbora, predvsem na temo „politike obiskov“ EMSA.

Zaenkrat se večje težave še niso pojavile, vendar pa je zaradi težavne narave temeljnih določb potrebno izboljšanje z jasnejšo opredelitvijo vlog različnih udeležencev. Komisija predlaga, da bi Komisija sprejela operativne delovne postopke Agencije na področju inšpekcijskih pregledov s postopki komitologije, kot je to storila v primeru EASA, tako bi države članice, sama Agencija in Komisija imele možnost sodelovanja in prevzemanja odgovornosti. Upravni odbor bo nadaljeval s svojo vlogo, med drugim z odločanjem o programu dela in proračunu Agencije.

- Ostali vidiki upravljanja zadevajo upravljanje Agencije. Kot predlaga upravni odbor Agencije bi morala biti zunanja ocenjevanja Agencije redna, zato je potrebna sprememba člena 22. Drugo priporočilo zadeva razvoj večletne strategije za EMSA, kar bi moralo omogočiti boljšo strateško vizijo, medtem ko je trenutno načrtovanje predvsem pod vplivom letnega proračunskega cikla (glej spremembe členov 10 in 15). Zaradi večje velikosti EMSA bi morala biti funkcija vodje oddelkov zapisana v uredbi.

- Glede horizontalnih vidikov upravljanja , ki zadevajo vse agencije EU, so institucije po sporočilu Komisije iz leta 2008[20] sprožile razpravo. Komisija je odločila, da ne bo predlagala nobenih sprememb horizontalne narave. Vsekakor pa bi Komisija rada poudarila, da je spremenjeno ravnotežje glasovalnih pravic med Komisijo in državami članicami v upravnem odboru, ki se je znatno spremenilo z zadnjima širitvama. Na prvih sejah upravnega odbora EMSA leta 2002 je Komisija imela približno 21 % glasov (4 predstavnike od skupno 19 predstavnikov z glasovalno pravico), zdaj se je delež znižal na približno 13 % zaradi širitve na 27 držav članic, in se bo nadalje nižal s prihodnjimi širitvami. Upravni odbor sprejema odločitve z dvotretjinsko večino vseh članov z glasovalno pravico (glej člen 14), za imenovanje izvršilnega direktorja pa je potrebna štiripetinska večina (glej člen 16). Komisija meni, da je treba ponovno zagotoviti začetne namene evropskega zakonodajalca glede institucionalnega ravnotežja znotraj upravnega odbora EMSA v srednjeročnem obdobju brez povečanja števila članov upravnega odbora (trenutno 31 članov z glasovalno pravico in 6 članov brez glasovalne pravice[21]).

2.6. Ocena učinka

Poročilo ocene učinka in povzetek sta priložena k predlogu. Odbor za oceno učinka je izdal mnenje dne 22. junija 2008 v katerem je podal številna priporočila za izboljšanje osnutka sporočila, ki je bil vključen v zadnjo različico.

3. Pravni elementi predloga

3.1. Pravna podlaga

Pravna podlaga za predlog je člen 100(2) PDEU, ki je služil kot pravna podlaga za Uredbo 1406/2002.

3.2. Načeli subsidiarnosti in sorazmernosti

Načeli subsidiarnosti in sorazmernosti se v celoti spoštujeta. Neodvisno zunanje ocenjevanje (glej zgoraj pod točko 2.1.) je potrdilo potrebo po ukrepanju EU in podporo državam članicam in Komisiji za doseganje potrebne ravni pomorske varnosti, pomorske zaščite in zaščite morskega okolja znotraj EU. Potrjena je bila učinkovitost delovanja Agencije. Predlagane spremembe so sorazmerne, saj spreminjajo zgolj tiste dele veljavne Uredbe, kjer so pojasnila in spremembe potrebne.

3.3. Izbira instrumentov

Uredba je najbolj primeren instrument za spremembo obstoječe uredbe.

4. Proračunske posledice

Predlog ima trenutno manjše proračunske posledice, saj Agencija dobi omejeno število novih oziroma razširjenih nalog, za zagotovitev uspešnega in učinkovitega delovanja katerih bi EMSA potrebovale 18 novih delovnih mest. Glede na trenutno proračunsko stanje se je Komisija z Agencijo dogovorila o znatni prerazporeditvi, kar pomeni, da bo EMSA zagotovila 6 delovnih mest z notranjo prerazporeditvijo. Proračunski organ bo torej v naslednjem letnem proračunskem postopku moral odločati zgolj za dodatnih 12 delovnih mest v okviru kadrovskega načrta Agencije, ki bodo zasedena v obdobju 2012–2014 (5 mest leta 2012, 4 mesta leta 2013 in 3 mesta leta 2014). To v celoti sovpada z večletnim načrtom kadrovske politike Agencije za leta 2011–2013, ki ga je upravni odbor EMSA sprejel marca 2010 in poslal proračunskemu organu v sklopu dokumentacije za proračunski postopek leta 2011. Vpliv tega predloga na proračun je zato omejen na skupaj približno 3,9 milijonov EUR za obdobje 2012–2015 (za dodatne informacije glej priloženo oceno finančnih posledic in oceno učinka).

Komisija meni, da je po znatnem povečanju človeških virov v EMSA v obdobju 2005–2008 (EMSA je v teh 4 letih dobila dodatnih 126 delovnih mest) Agencija zdaj v fazi konsolidiranja, kar je že razvidno iz kadrovskega načrta za obdobje 2009–2011, ki predvideva manjše povečanje, kljub hitremu širjenju dejavnosti in nalog EMSA. Preden se predlaga kakršna koli nova širitev nalog, ki bi potrebovale dodatne vire, bo Komisija s pomočjo Agencije še naprej pregledovala dejavnosti in vire EMSA, da bo tudi v prihodnje zagotovila, da se uporabijo vse možnosti za notranjo prerazporeditev v Agenciji.

5. Vsebina predloga

Predlog vsebuje 2 člena. V prvem členu so podrobneje določene predlagane spremembe Uredbe 1406/2002, drugi člen pa se nanaša na začetek veljavnosti uredbe. Naslednja razpredelnica prikazuje splošni pregled sprememb Uredbe 1406/2002, podrobno pa so opisane v poglavjih, ki sledijo:

Člen | Vsebina | Spremembe |

1 | cilji | nova različica |

2 | naloge | nova različica |

3 | inšpekcijski nadzor | nova različica |

4 | preglednost | ni sprememb |

5 | pravni status | manjše spremembe v odstavku 3 in 4 |

6 | osebje | ni sprememb |

7 | privilegiji | ni sprememb |

8 | odgovornost | ni sprememb |

9 | jeziki | ni sprememb |

10 | upravni odbor | manjše spremembe v odstavku 2: spremembe točke (c), dodani sta točki (ca) in (cb), črtanje točke (g), spremembe točke (i) in poenostavitev točke (l) |

11 | sestava | ni sprememb |

12 | predsedstvo | ni sprememb |

13 | zasedanja | ni sprememb |

14 | glasovanje | ni sprememb |

15 | izvršilni direktor | spremembe v odstavku 2 (spremembe točke (a), dodani sta točki (aa) in (ab), spremembe točke (b) in (d), črtanje točke (g)) in črtanje odstavka 3 |

16 | imenovanje | nova različica |

17 | tretje države | ni sprememb |

18 | proračun | manjša sprememba v odstavku 1 |

19 | nadzor | ni sprememb |

20 | goljufije | ni sprememb |

21 | finančne določbe | ni sprememb |

22 | ocenjevanje | manjša sprememba v odstavku 1 |

23 | začetek dejavnosti | nova različica |

24 | začetek veljavnosti | ni sprememb |

5.1.1. Spremembe člena 1 (cilji)

Kot je že bilo navedeno, se cilji Uredbe ne spremenijo. Komisija zato predlaga zgolj manjše spremembe člena 1.

5.1.2. Spremembe člena 2 (naloge)

V sedanji različici je člen postal težko berljiv, zato Komisija predlaga novo različico, ki upošteva predhodno obliko. Namen je zagotoviti jasnejšo opredelitev nalog EMSA v uporabniku prijazni obliki. Predlagani člen ima 5 odstavkov. V uvodnem odstavku so navedena področja dejavnosti Agencije po vzoru pojasnil iz člena 1. Končna odgovornost Komisije za izvajanje pravnega reda EU je poudarjena v uvodni izjavi 4. Odstavki 2 do 5 določajo različne naloge EMSA glede na različne naslovnike.

5.1.3. Spremembe člena 3 (inšpekcijski nadzor)

Komisija predlaga novo besedilo člena 3 za pravilnejšo sliko institucionalne vloge EMSA pri izvajanju zakonodaje EU. Črta se sklicevanje na politiko, ki jo določi upravni odbor. Odločanje o „politiki obiskov“, ki vpliva na matično upravo, bi lahko povzročilo navzkrižje interesov za predstavnike držav članic. Zato Komisija predlaga, da se ravna po primeru Evropske agencije za varnost v letalstvu glede uvajanja operativnih delovnih postopkov Agencije na tem področju[22]. To zagotavlja sodelovanje vseh zainteresiranih strani (Agencija, države članice, Komisija) ob spoštovanju institucionalne vloge in odgovornosti.

5.1.4. Spremembe člena 5 (pravni status, upravni dogovori, območni centri)

S predlaganimi spremembami ostavka 3 Komisija skuša premostiti trenutne omejitve za območne centre, ki se po Direktivi 2002/59 osredotočajo zgolj na vidike spremljanja ladijskega prometa. Predlagana sprememba ne pomeni, da bo Komisija upravnemu odboru EMSA predložila zahtevo o ustanovitvi območnih centrov. Najprej je treba dokazati izvedljivost takih območnih centrov.

Predlagane spremembe odstavka 4 odražajo vedno večjo vlogo EMSA na področju pomorskega prometa na regionalni in mednarodni ravni, na primer pri LRIT in pri razvoju pomorskega nadzora v EU. To pa zahteva, da Agencija sodeluje z drugimi organi na upravni ravni. Izvršilni direktor je predstavnik Agencije in lahko sprejme zaveze k sodelovanju v imenu Agencije z upravnim dogovori, ki niso mednarodne pogodbe. Zaradi preglednosti je treba o tem primerno obvestiti upravni odbor.

5.1.5. Spremembe člena 10 (upravni odbor)

Komisija predlaga naslednje spremembe odstavka 2 člena 10:

- pod točko (c) se prilagodi sklicevanje na člen 2;

- novi točki (ca) in (cb) se nanašata na sprejem večletne strategije in večletnega načrta kadrovske politike v upravnem odboru EMSA;

- točka (g) se črta kot posledica spremembe člena 3;

- točka (i) mora vsebovati novo mesto vodje oddelka;

- točka (l) je poenostavljena, saj to omogoča poenostavitev člena 15(2)(g) o ločenih poročilih o ukrepih proti onesnaževanju.

5.1.6. Spremembe člena 15 (izvršilni direktor)

Komisija predlaga nekaj sprememb odstavka 2 člena 15 o izvršilnem direktorju. Veliko sprememb je posledica usklajevanja sprememb drugih členov. Odstavek 3 se lahko črta, saj je bila njegova vsebina prenesena v člen 16.

5.1.7. Spremembe člena 16 (imenovanje izvršilnega direktorja in vodje oddelka)

Zaradi povečane velikosti Agencije (na 242 zaposlenih leta 2010) izvršilni direktor potrebuje pomoč na poslovodni ravni. Organigram EMSA predvideva od junija 2008 tri vodje oddelka kot srednje vodstvene uslužbence, kar je primerljivo s stanjem v Agencijah EU podobne velikosti. Novo besedilo ne predvideva novih mest v kadrovskem načrtu EMSA. Naslov člena se spremeni, vodje oddelka pa imenuje izvršilni direktor po pridobljenem pozitivnem mnenju upravnega odbora.

5.1.8. Spremembe člena 18 (proračun)

Glede na globalno naravo omrežja LRIT si bo EMSA z drugimi podatkovnimi centri izmenjevala pomorske podatke, vključno s podrobnim sistemom zaračunavanja. Trenutni sistem EMSA že predvideva zaračunavanje različnih storitev kot enega izmed virov financiranja Agencije (glej člen 18(1)(c)), vendar je treba dodati tehničen izraz „pristojbina“. Za razliko od drugih agencij EU se ne pričakuje niti predvideva, da bi EMSA prek pristojbin financirala večji delež lastnih prihodkov. Prispevek EU bo še naprej glavni vir financiranja.

5.1.9. Spremembe člena 22 (ocenjevanje)

Po priporočilih upravnega odbora EMSA se določbe o zunanjem ocenjevanju Agencije ne smejo nanašati zgolj na enkratno ocenjevanje, temveč mora biti ocenjevanje redno.

5.1.10. Spremembe člena 23

Določbe tega člena o začetku delovanja EMSA so zastarele in se torej črtajo. Člen lahko postane standardni člen postopkov odbora. Na področju pomorske varnosti je bil leta 2002 ustanovljen Odbor za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij (COSS) z Uredbo (ES) št. 2099/2002, ki bi Komisiji zagotavlja podporo tudi v skladu s to uredbo. Navedeno je, da so operativni delovni postopki Agencije na področju inšpekcij (člen 3) sprejete s postopki komitologije.

2010/0303 (COD)

Predlog

UREDBA (EU) […/….] EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o spremembi Uredbe (ES) št. 1406/2002 o ustanovitvi Evropske agencije za pomorsko varnost

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 100(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po predložitvi predloga nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[23],

ob upoštevanju mnenja Odbora regij[24],

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom[25],

ob upoštevanju naslednjega:

1. Z Uredbo (ES) št. 1406/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2002[26] je bila ustanovljena Evropska agencija za pomorsko varnost (v nadaljnjem besedilu: Agencija) za zagotovitev visoke, enotne in učinkovite stopnje pomorske varnosti in preprečevanja onesnaževanja z ladij.

2. V skladu s členom 22 Uredbe (ES) št. 1406/2002 je upravni odbor Agencije leta 2007 naročil neodvisno zunanje ocenjevanje o izvajanju navedene uredbe. Na podlagi tega ocenjevanja je junija 2008 izdal priporočila v zvezi s spremembami Uredbe (ES) št. 1406/2002, Agencije in njenih delovnih postopkih.

3. Na podlagi zaključkov zunanjega ocenjevanja, priporočil upravnega odbora in večletne strategije je treba pojasniti in posodobiti nekatere določbe Uredbe (ES) št. 1406/2002. Agencija bi morala dobiti številne dodatne naloge, ki odražajo razvoj pomorske varnostne politike na ravni EU in mednarodni ravni. Za zagotovitev stroškovne in proračunske učinkovitosti sta potrebna obsežen pregled in prerazporeditev. Tako bi bilo možno z notranjo prerazporeditvijo v Agenciji pokriti eno tretjino dodatnega osebja, potrebnega za opravljanje novih nalog.

4. Nekatere določbe o posebnih vidikih upravljanja Agencije je treba jasneje opredeliti. Ob upoštevanju posebnih odgovornosti Komisije o izvajanju politik EU, kakor je določeno s Pogodbo, bi morala Komisija Agenciji zagotoviti smernice za izvajanje njenih nalog, ob popolnem spoštovanju pravnega statusa Agencije in neodvisnosti njenega izvršilnega direktorja, kot je določeno z Uredbo (ES) št. 1406/2002.

5. Agencija deluje v interesu Unije. To pomeni, da lahko Agencija deluje tudi zunaj ozemlja EU na področju svojih pristojnosti.

6. Agencija bi morala okrepiti podporo Komisiji na področju raziskovalnih dejavnosti glede na področje pristojnosti. Treba se je izogniti podvojevanju dela z obstoječim okvirom za raziskave EU. Predvsem pa Agencija ne sme biti zadolžena za upravljanje raziskovalnih projektov.

7. Po izteku okvira EU za sodelovanje na področju naključnega ali namernega onesnaženja morja, ki ga ustanavlja Odločba št. 2850/2000/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2000[27], bi Agencija morala nadaljevati nekatere dejavnosti, ki so bile zajete v prejšnjem okviru, z uporabo strokovnih izkušenj in znanja Posvetovalne tehnične skupine za pripravljenost na morsko onesnaženje in odzivanje nanj.

8. Nedavna dogajanja so poudarila nevarnost dejavnosti raziskovanja in izkoriščanja nafte in zemeljskega plina na morju za pomorski promet in morsko okolje. Uporaba sposobnosti odzivanja Agencije bi morala biti nedvoumno razširjena, da bi lahko pokrivala odzivanje na onesnaženje, ki izhaja iz takih dejavnosti. Poleg tega bi morala Agencija zagotavljati podporo Komisiji pri analizi varnosti premičnih vrtin na morju za plin in nafto, da bi lahko odkrila možne pomanjkljivosti in na podlagi izkušenj, ki jih je pridobila na področju pomorske varnosti, pomorske zaščite, preprečevanja onesnaževanja z ladij in odzivanja na onesnaženje morja.

9. Unija je pripravila obsežno pomorsko prometno strategijo do leta 2018, ki vključuje koncept e-maritime. Poleg tega razvija omrežje EU za pomorski nadzor. Agencija ima na voljo pomorske sisteme in aplikacije, ki so uporabne za izvedbo teh politik. Zato bi morala Agencija omogočiti zainteresiranim partnerjem dostop do teh sistemov in podatkov.

10. Agencija se je uveljavila kot ugleden dobavitelj podatkov o pomorskem prometu na ravni EU, ki so zanimivi in pomembni za druge dejavnosti EU. Agencija bi morala s svojimi dejavnostmi, zlasti v zvezi s pomorsko inšpekcijo, spremljanjem pomorskega prometa in plovnih poti ter pomočjo pri odkrivanju možnih onesnaževalcev, prispevati k krepitvi sinergij na ravni EU pri nekaterih dejavnostih obalne straže. Poleg tega bi Agencija lahko s spremljanjem in zbiranjem podatkov zbrala osnovne podatke o možnih nevarnostih, ki jih za pomorski promet in morsko okolje pomenita raziskovanje in izkoriščanje nafte in zemeljskega plina na morju.

11. Sistemi, aplikacije, strokovno znanje in podatki Agencije so pomembni tudi kot prispevek k doseganju cilja za dobro okoljsko stanje morskih voda v skladu z Direktivo 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008[28], predvsem v točkah, ki zadevajo plovbo, kot so balastne vode, morski odpadki in podvodni hrup.

12. Agencija izvaja inšpekcijske preglede kot podporo Komisiji pri oceni dejanskega izvajanja zakonodaje EU. Vloge Agencije, Komisije, držav članic in upravnega odbora morajo biti jasno določene.

13. Komisija in Agencija morata tesno sodelovati pri pripravi operativnih delovnih postopkov Agencije pri inšpekcijskih pregledih. Dokler ukrepi o teh delovnih postopkih ne začnejo veljati, naj Agencija pri inšpekcijskih pregledih uporabi dosedanjo prakso.

14. Pogoje za operativne delovne postopke Agencije pri izvajanju inšpekcij, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil[29].

15. Uredbo (ES) št. 1406/2002 je zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Spremembe Uredbe (ES) št. 1406/2002

Uredba (ES) št. 1406/2002 se spremeni:

1) Členi od 1 do 3 se zamenjajo z naslednjimi:

„Člen 1

Cilji

1. Ta uredba ustanavlja Evropsko agencijo za pomorsko varnost (v nadaljevanju: Agencija). Agencija deluje v interesu Unije.

2. Agencija zagotavlja državam članicam in Komisiji potrebno tehnično in znanstveno podporo ter visoko stopnjo strokovnega znanja in izkušenj, da bi jim pomagala pravilno uporabljati zakonodajo Unije na področju pomorske varnosti, pomorske zaščite in preprečevanja onesnaževanja z ladij, spremljati njeno izvajanje in ocenjevati učinkovitost obstoječih ukrepov.

3. Agencija zagotovi državam članicam in Komisiji tehnično in znanstveno podporo na področju naključnega ali namernega morskega onesnaženja ter na zahtevo podpre mehanizme držav članic pri odzivanju na onesnaženje z dodatnimi sredstvi na stroškovno učinkovit način, ne glede na odgovornost obalnih držav, da vzpostavijo ustrezne mehanizme za odzivanje na onesnaženje, in ob upoštevanju obstoječega sodelovanja med državami članicami na tem področju. Agencija deluje v podporo mehanizmu EU za civilno zaščito, ki ga vzpostavlja Odločba Sveta 2007/779/ES, Euratom[30].

Člen 2

Naloge Agencije

1. Agencija izvaja naloge iz odstavka 2 tega člena na področju pomorske varnosti, pomorske zaščite, preprečevanja onesnaževanja z ladij in odzivanja na onesnaženje morja, da bi zagotovila primerno doseganje ciljev iz člena 1.

2. Agencija zagotovi podporo Komisiji pri:

(a) pripravljalnih delih za posodobitev in razvoj ustrezne zakonodaje EU, predvsem v skladu z razvojem mednarodne zakonodaje na tem področju;

(b) dejanskem izvajanju ustrezne zakonodaje EU, predvsem z izvajanjem inšpekcijskih pregledov iz člena 3 te uredbe in zagotavljanjem tehnične pomoči Komisiji pri opravljanju inšpekcijskih pregledov v skladu s členom 9(4) Uredbe (ES) št. 725/2004 Evropskega parlamenta in Sveta[31]. Agencija lahko Komisiji predloži predloge za morebitne izboljšave ustrezne zakonodaje EU.

(c) zagotavljanju tehnične podpore, ki je potrebna za sodelovanje v tehničnih organih IMO, ILO, Pariškem memorandumu o soglasju glede nadzora, ki ga opravlja inšpekcija za varnost plovbe, in drugih regionalnih organizacijah;

(d) razvoju in izvajanju politik EU, povezanih z nalogami Agencije, kot so pomorske avtoceste, evropski pomorski prostor brez meja, e-maritime, celinske plovne poti, Okvirna direktiva o morski strategiji, podnebne spremembe in pri analizi varnosti premičnih vrtin na morju za plin in nafto;

(e) izvedbi programov EU, povezanih z nalogami Agencije, kot so „globalno spremljanje okolja in varnosti“ (GMES) in programi sodelovanja z evropskimi sosedskimi državami;

(f) analizi raziskovalnih projektov v teku in zaključenih raziskovalnih projektov, ki so povezani s področjem delovanja Agencije. To vključuje določanje možnih nadaljnjih ukrepov, ki izhajajo iz posameznih raziskovalnih projektov ter opredelitev ključnih vsebin in prednostnih nalog za prihodnje raziskovalne projekte na ravni EU;

(g) izvajanju vseh nalog, dodeljenih v skladu z obstoječo in prihodnjo zakonodajo EU na ustreznem področju.

3. Agencija sodeluje z državami članicami pri:

(a) organizaciji, kjer je primerno, ustreznih izobraževalnih dejavnosti na področjih, za katera je odgovorna država pristanišča, država zastave ali obalna država;

(b) razvoju tehničnih rešitev, vključno z zagotavljanjem ustreznih storitev, in zagotavljanju tehnične podpore v zvezi z izvajanjem zakonodaje EU;

(c) zagotavljanju dodatnih sredstev, na stroškovno učinkovit način, prek mehanizma EU za civilno zaščito, vzpostavljenega z Odločbo 2007/779/ES, Euratom, za njihove postopke odzivanja na onesnaženje pri naključnem ali namernem onesnaženju morja, kadar je takšna zahteva predložena. V zvezi s tem Agencija pomaga prizadeti državi članici, pod vodstvom katere potekajo postopki čiščenja.

4. Agencija zagotovi podporo državam članicam in Komisiji pri:

(a) spremljanju prometa, kjer Agencija spodbuja sodelovanje med državami, ki mejijo na zadevna pomorska območja, na področjih, ki jih ureja Direktiva 2002/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta[32], razvoju in upravljanju katerega koli informacijskega sistema, potrebnega za doseganje ciljev navedene direktive. Poleg tega pa bi morala prispevati k razvoju skupnega okolja za izmenjavo informacij na področju pomorstva EU;

(b) preiskavah pomorskih nesreč v skladu z Direktivo 2009/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta[33]. Agencija zagotovi podporo državi članici, pri izvajanju preiskave resnih pomorskih nesreč in pripravi analizo poročil o preiskavah nesreč, da bi opredelila dodano vrednost na ravni EU v smislu pomembnih naukov iz izkušenj.

(c) zagotavljanju nepristranskih, zanesljivih in primerljivih statistik, informacij in podatkov. Agencija omogoči Komisiji in državam članicam narediti vse potrebno za izboljšanje njihovih dejavnosti in oceniti učinkovitost obstoječih ukrepov. Take naloge vključujejo zbiranje, beleženje in ocenjevanje tehničnih podatkov, sistematično uporabo obstoječih zbirk podatkov, vključno z njihovim medsebojnim bogatenjem, ter po potrebi razvoj dodatnih zbirk podatkov. Na podlagi zbranih podatkov Agencija pomaga Komisiji pri objavi informacij o ladjah v skladu z Direktivo 2009/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta[34]. Agencija Komisiji in državam članicam pomaga pri njihovih dejavnostih za izboljšanje identifikacije in sledenja ladij, ki so izvedle nezakonite izpuste v skladu z Direktivo 2005/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta[35].

5. Na zahtevo Komisije Agencija zagotovi tehnično podporo glede izvajanja ustrezne zakonodaje EU državam, ki so zaprosile za pristop k Uniji, evropskim sosedskim partnerskim državam in državam, ki sodelujejo v Pariškem memorandumu o soglasju glede nadzora, ki ga opravlja inšpekcija za varnost plovbe.

Na zahtevo Komisije Agencija zagotovi tudi podporo v primeru naključnega ali namernega onesnaženja morja, ki zadeva te države, prek mehanizma EU na področju civilne zaščite, vzpostavljenega z Odločbo 2007/779/ES, Euratom, po analogiji s pogoji za države članice iz odstavka (3)(c) tega člena.

Te naloge se uskladijo z obstoječimi regionalnimi programi sodelovanja in vključujejo, kjer je primerno, organizacijo ustreznih izobraževalnih dejavnosti.

Člen 3

Inšpekcijski nadzor

1. Za opravljanje nalog, prej dodeljenih Agenciji in podporo Komisiji pri opravljanju dolžnosti iz Pogodbe, predvsem oceno dejanskega izvajanja zakonodaje Unije, Agencija izvaja inšpekcije v državah članicah.

Nacionalni organi držav članic skušajo osebju Agencije poenostaviti delo.

Agencija izvaja inšpekcijske preglede v imenu Komisije tudi v tretjih državah, kot to zahteva zakonodaja EU, predvsem glede organizacij, ki jih Unija priznava v skladu z Uredbo (ES) 391/2009 Evropskega parlamenta in Sveta[36], ter usposabljanja pomorščakov in izdajanja spričeval pomorščakom iz Direktive 2008/106/ES Evropskega parlamenta in Sveta[37].

2. Operativni delovni postopki Agencije za izvajanje inšpekcijskih pregledov iz odstavka 1 so pogojeni z zahtevami, ki jih je treba sprejeti v skladu s postopkom iz člena 23(2).

3. Po potrebi oziroma vsakokrat, ko se zaključi krog inšpekcijskih pregledov, Agencija analizira poročila tega kroga in opredeli horizontalne ugotovitve in splošna spoznanja glede učinkovitosti obstoječih ukrepov. Agencija to analizo predloži Komisiji v nadaljnjo razpravo z državami članicami.“

2) V členu 5 se odstavka 3 in 4 nadomestita z naslednjim:

„3. Na zahtevo Komisije lahko upravni odbor v soglasju z zadevnimi državami članicami sklene, da bo ustanovil območne centre, potrebne za opravljanje nalog Agencije na najbolj uspešen in učinkovit način.

4. Agencijo zastopa izvršilni direktor. Izvršilni direktor lahko v imenu Agencije sklene upravne sporazume z drugimi organi, ki delujejo na področju delovanja Agencije, potem, ko je o tem obvestil upravni odbor.“

3) Odstavek 2 člena 10 se spremeni:

(a) točka (c) se nadomesti z naslednjim:

„(c) v okviru priprave programa dela preuči prošnje držav članic za tehnično podporo, kakor je navedeno v členu 2(3);

(ca) sprejme večletno strategijo za Agencijo za obdobje naslednjih pet let ob upoštevanju mnenja Komisije;

(C) sprejme večletni načrt kadrovske politike Agencije;“

(b) točka (g) se črta;

(c) točka (i) se nadomesti z naslednjim:

„(i) izvršuje disciplinsko oblast nad izvršilnim direktorjem in vodji oddelkov iz člena 16;“

(d) točka (l) se nadomesti z naslednjim:

„pregleda finančno izvajanje podrobnega načrta iz točke (k) in proračunske obveznosti iz Uredbe (ES) št. 2038/2006 Evropskega parlamenta in Sveta[38].“

4) Člen 15 se spremeni:

(a) točki (a) in (b) odstavka 2 se nadomestita z naslednjim:

„(a) pripravi večletno strategijo Agencije in jo predloži upravnemu odboru po posvetovanju s Komisijo najmanj 8 tednov pred ustrezno zasedanje odbora;

(aa) pripravi večletni načrt kadrovske politike in ga po posvetu s Komisijo predloži upravnemu odboru;

(ab) pripravi letni delovni program in podroben načrt o pripravljenosti in odzivanju Agencije na onesnaženje ter ju predloži upravnemu odboru po posvetovanju s Komisijo najmanj 8 tednov pred ustrezno zasedanje odbora. Stori vse potrebno za njuno izvajanje. Odziva se na vse prošnje po podporo držav članic v skladu s členom 10(2)(c).

(b) odloča o izvedbi inšpekcijskih pregledov iz člena 3 po posvetovanju s Komisijo in v skladu z zahtevami iz istega člena 3. Tesno sodeluje s Komisijo pri pripravi ukrepov iz člena 3(2);“

(b) v odstavku 2 se točka (d) nadomesti z naslednjim besedilom:

„(d) organizira učinkovit sistem spremljanja, ki je namenjen primerjavi dosežkov Agencije z njenimi cilji in nalogami, določenimi s to uredbo. Zagotovi, da so organizacijske strukture Agencije redno prilagojene glede na spreminjajoče se potrebe v okviru razpoložljivih finančnih sredstev in človeških virov. Na podlagi tega izvršilni direktor vsako leto pripravi osnutek splošnega poročila in ga predloži upravnemu odboru. Poročilo vsebuje poseben razdelek o finančnem izvajanju podrobnega načrta dejavnosti o pripravljenosti in odzivanju Agencije na onesnaženje ter vsebuje posodobljen pregled statusa vseh dejavnosti, ki izhajajo iz tega načrta. Oblikuje redne postopke ocenjevanja, ki ustrezajo priznanim strokovnim standardom;“

(c) v odstavku 2 se črta točka (g);

(d) odstavek 3 se črta.

5) Člen 16 se zamenja z:

„Člen 16

Imenovanje izvršilnega direktorja in vodij oddelkov

1. Izvršilnega direktorja imenuje in razreši upravni odbor. Imenovanje je kandidat s seznama, ki jih predlaga Komisija, za obdobje petih let na podlagi zaslug ter dokazanih upravnih in vodstvenih sposobnosti, pa tudi usposobljenosti in izkušenj, s področja pomorske varnosti, pomorske zaščite, preprečevanja onesnaževanja z ladij in odzivanja na morsko onesnaženje. Kandidat, ki ga izbere upravni odbor, je lahko pred imenovanjem povabljen, da pred pristojnim odborom Evropskega parlamenta, poda izjavo in odgovori na vprašanja njegovih članov. Upravni odbor sprejme odločitev s štiripetinsko večino članov z glasovalno pravico.

2. Upravni odbor lahko, na predlog Komisije, ob upoštevanju poročila ocenjevanja, podaljša mandat izvršilnega direktorja za največ tri leta. Upravni odbor sprejme odločitev s štiripetinsko večino članov, ki imajo glasovalno pravico. Upravni odbor obvesti Evropski parlament, da namerava podaljšati mandat izvršilnega direktorja. Izvršilnega direktorja lahko v enem mesecu pred podaljšanjem njegovega mandata pristojni odbor Evropskega parlamenta pozove, da poda izjavo in odgovori na vprašanja njegovih članov. Če se izvršilnemu direktorju mandat ne podaljša, ta opravlja funkcijo do imenovanja naslednika.

3. Izvršilnemu direktorju lahko pomaga en ali več vodij oddelkov. Če je izvršilni direktor odsoten ali zadržan, ga nadomesti eden od vodij oddelka.

4. Vodje oddelka so imenovani na podlagi zaslug ter dokazanih upravnih in vodstvenih sposobnosti, pa tudi usposobljenosti in izkušenj, s področja pomorske varnosti, pomorske zaščite, preprečevanja onesnaževanja z ladij in odzivanja na morsko onesnaženje. Vodje oddelka imenuje ali razreši izvršilni direktor po predhodnem pozitivnem mnenju upravnega odbora.“

6) V členu 18(1) se točka (c) nadomesti z naslednjim:

„(c) pristojbine in dajatve za objavo, usposabljanje in/ali druge storitve Agencije.“

7) V členu 22 se odstavek (1) nadomesti z:

„1. Upravni odbor naroči neodvisno zunanje ocenjevanje izvajanja te Uredbe v rednih presledkih in najmanj vsakih pet let. Komisija Agenciji omogoči dostop do vseh informacij, ki jih slednja potrebuje za navedeno ocenjevanje.“

8) Člen 23 se nadomesti z:

„Člen 23

Odbor

1. Komisiji pomaga Odbor za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij (COSS), ustanovljen s členom 3 Uredbe (ES) št. 2099/2002 Evropskega parlamenta in Sveta[39].

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 3 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.“

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Ta uredba je v skladu s Pogodbama v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju […]

Za Evropski parlament Za Svet

Predsednik Predsednik […] […]

OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA

OKVIR PREDLOGA/POBUDE

Naslov predloga/pobude

Predlog uredbe (EU) Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1406/2002 o ustanovitvi Evropske agencije za pomorsko varnost

Zadevna področja ABM/ABB[40]

06: Energetika in promet

0602: Notranji, zračni in pomorski promet

060202: Evropska agencija za pomorsko varnost

Izvajanje določb o pomorski varnosti, pomorski zaščiti, preprečevanju onesnaževanja in odzivanju na onesnaženje

Vrsta predloga/pobude

( Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep

( Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep, ki je nadaljevanje pilotnega projekta / pripravljalnega ukrepa[41]

( Predlog/pobuda je namenjena podaljšanju obstoječega ukrepa

( Predlog/pobuda se nanaša na novo usmerjeni ukrep

Cilji

Večletni strateški cilji Komisije, ki jih obravnava predlog/pobuda

Cilji/dodana vrednost EU v skladu s strategijo Evropa 2020:

Agencija prispeva k varnemu, zaščitenemu in trajnostnemu pomorskemu prometu za gospodarstvo in državljane EU. To je popolnoma skladno s tremi prednostnimi nalogami iz strategije Evropa 2020:

– pametna rast: razvoj gospodarstva, ki temelji na znanju in inovacijah. Agencija prispeva k razvoju najvišjih možnih tehničnih standardov za ladje in s tem spodbuja znanje in inovacije.

– trajnostna rast: spodbujanje bolj konkurenčnega in zelenega gospodarstva, ki gospodarneje izkorišča vire. Agencija prispeva k preprečevanju onesnaževanja z ladij in odzivanju na onesnaženje morja na različnih območjih. Ladijski promet bo prispeval k doseganju podnebno-energetskih ciljev 20/20/20 in vodilni pobudi „Evropa, gospodarna z viri“. Agencija bo imela določeno vlogo pri izvajanju na zadevnem področju.

– vključujoča rast: utrjevanje gospodarstva z visoko stopnjo zaposlenosti, ki krepi socialno in teritorialno kohezijo. Za otoke in najbolj oddaljene regije je pomorski prevoz bistvena sestavina za zagotavljanje teritorialne kohezije in vključenosti v EU. Agencija prispeva k varnemu, zaščitenemu in trajnostnemu pomorskemu prometu za EU.

Prispevek GD MOVE k letni strategiji politik za leto 2010:

Razvoj, upravljanje in usklajevanje agencij (vključno z EMSA) je del temeljnih poslovnih dejavnosti GD MOVE.

Izvajanje tretjega svežnja zakonodajnih ukrepov za pomorsko varnost, pri katerem sodeluje EMSA, je prav tako del temeljnih dejavnosti GD MOVE.

V sporočilu „Strateški cilji in priporočila za pomorsko prometno politiko EU do leta 2018“ je Komisija izjavila svoj namen spremeniti mandat in delovanje Evropske agencije za pomorsko varnost, s čimer bi EU in države članice dodatno okrepile tehnično in znanstveno pomoč, ki jo agencija nudi državam članicam in Komisiji (COM(2009)8, 21.1.2009, str. 7).

Specifični cilji in zadevne dejavnosti ABM/ABB

Proračunsko področje 06 02 Posebni cilj št. 3 Povečanje prometne varnosti.

Zadevne dejavnosti ABM/ABB 060202 Evropska agencija za pomorsko varnost

Pričakovani izidi in učinki

Navedite, kako naj bi predlog/pobuda učinkovala na upravičence/ciljne skupine.

Okrepljena tehnična podpora EMSA državam članicam in Komisiji.

Tehnična podpora EMSA sosednjim državam za spodbujanje politike EU za pomorsko varnost.

Kazalniki izidov in učinkov

Navedite, s katerimi kazalniki se bo spremljalo izvajanje predloga/pobude.

EMSA v svojih letnih delovnih programih opredeli kazalnike uspešnosti. Kazalnike stalno spremlja upravni odbor. Glavno orodje za spremljanje je letno poročilo.

Utemeljitev predloga/pobude

Potrebe, ki jih je treba kratkoročno ali dolgoročno zadovoljiti

Omejena možnost širitve pooblastil EMSA na nove naloge.

Dodana vrednost ukrepanja EU

EMSA je bila ustanovljena kot agencija EU za podporo pri izvajanju politike EU za pomorsko varnost.

Izkušnje, pridobljene iz podobnih projektov v preteklosti

Posebno ocenjevanje EMSA leta 2008 kot tudi splošno ocenjevanje agencij EU leta 2009 sta pokazali dodano vrednost, ki jo je imela Agencija za Komisijo in države članice.

Skladnost in možnosti dopolnjevanja z drugimi zadevnimi instrumenti

Predlog je usklajen s politiko in zakonodajo EU za pomorsko varnost ter je nadgradnja sprejetja tretjega svežnja o zakonodajnih ukrepih za pomorsko varnost iz leta 2009.

Trajanje ukrepa in finančnih posledic

( Časovno omejen predlog/pobuda

- ( Trajanje predloga/pobude od [DD.MM.]LLLL do [DD.MM.]LLLL

- ( Finančne posledice med letoma LLLL in LLLL

( Časovno neomejen predlog/pobuda

- Izvedba z začetnim obdobjem med letoma 2012 in 2014,

- ki mu sledi polno delovanje.

Predvideni režimi upravljanja[42]

( Neposredno centralizirano upravljanje – Komisija

( Posredno centralizirano upravljanje – prenos izvrševanja na:

- ( izvajalske agencije

- ( organe, ki jih vzpostavijo Skupnosti[43]

- ( nacionalne javne organe/organe, ki opravljajo javne storitve

- ( osebe, ki se jim zaupa izvedba določenih ukrepov v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji in so določene v zadevnem temeljnem aktu v smislu člena 49 finančne uredbe

( Deljeno upravljanje z državami članicami

( Decentralizirano upravljanje s tretjimi državami

( Skupno upravljanje z mednarodnimi organizacijami ( navedite )

UKREPI UPRAVLJANJA

Določbe glede spremljanja in poročanja

Navedite pogostost in pogoje.

Vse agencije EU delujejo pod strogim sistemom spremljanja, ki zajema službo za notranjo revizijo, službo Komisije za notranjo revizijo, upravni odbor, Komisijo, Računsko sodišče in proračunski organ. Tak sistem bo ohranjen tudi v prihodnje.

Sistem upravljanja in nadzora

Ugotovljena tveganja

Jih ni.

Načrtovani načini nadzora

Ni relevantno.

Ukrepi preprečevanja goljufij in nepravilnosti

Navedite obstoječe ali načrtovane preprečevalne in zaščitne ukrepe.

Ukrepi proti goljufijam iz člena 20 te uredbe se še naprej uporabljajo.

OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE

Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice

- Obstoječe odhodkovne proračunske vrstice

Po vrsti , v skladu z razdelki večletnega finančnega okvira in proračunskimi vrsticami.

Razdelek večletnega finančnega okvira | Proračunska vrstica | Vrsta odhodkov | Prispevek |

številka [poimenovanje….....................................….] | dif./nedif. ([44]) | držav Efte[45] | držav kandidatk[46] | tretjih držav | v smislu člena 18(1)(aa) finančne uredbe |

1a | 06.02.02.01 [Prispevek k naslovoma I in II EMSA] | dif | DA | NE | NE | NE |

1a | 06.02.02.02 [Prispevek k naslovu III EMSA] | dif | DA | NE | NE | NE |

Ocenjeni učinek na odhodke

Povzetek ocenjenega učinka na odhodke

v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Razdelek večletnega finančnega okvira | 1a | Rast in konkurenčnost |

v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno)

-

Ocenjene potrebe po človeških virih

- ( Predlog/pobuda ne zahteva porabe človeških virov

- ( Predlog/pobuda zahteva porabo človeških virov, kot je pojasnjeno v nadaljevanju:

ocena, izražena v celih številkah (ali na največ eno decimalno mesto natančno)

2012 | 2013 | 2014 | 2015 | … vstavite ustrezno število let glede na trajanje učinka (prim. točka 1.6) |

( Kadrovski načrt (za uradnike in začasno osebje) |

XX 01 01 01 (sedež ali predstavništva Komisije) | 1 | 1 | 1 | 1 |

XX 01 01 02 (delegacije) |

XX 01 05 01 (posredne raziskave) |

10 01 05 01 (neposredne raziskave) |

( Zunanje osebje (v ekvivalentu polnega delovnega časa EPDC)[55] |

XX 01 02 01 (PU, ZU, NNS iz splošnih sredstev) |

XX 01 02 02 (PU, ZU, MSD, LU in NNS na delegacijah) |

10 01 05 02 (PU, ZU, NNS za neposredne raziskave) |

Druge proračunske vrstice (navedite) |

SKUPAJ | 1 | 1 | 1 | 1 |

XX je zadevno področje ali naslov.

Potrebe po človeških virih se krijejo z osebjem iz GD, že dodeljenim za upravljanje tega ukrepa in/ali prerazporejenim v GD, po potrebi dopolnjenim z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v okviru postopka letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve.

Opis nalog:

Uradniki in začasno osebje | Usklajevanje odnosov med Komisijo in Agencijo, spremljanje dejavnosti Agencije, priprava prispevka Komisije k delu Agencije |

Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom

- ( Predlog/pobuda je skladna s trenutnim večletnim finančnim okvirom.

- ( Predlog/pobuda bo pomenila spremembo ustreznega razdelka večletnega finančnega okvira.

Pojasnite potrebno spremembo ter navedite zadevne proračunske vrstice in ustrezne zneske.

[…]

- ( Predlog/pobuda zahteva uporabo instrumenta prilagodljivosti ali spremembe večletnega finančnega okvira[58].

Pojasnite te zahteve ter navedite zadevne razdelke in proračunske vrstice ter ustrezne zneske.

[…]

Udeležba tretjih oseb pri financiranju

- V predlogu/pobudi ni načrtovano sofinanciranje tretjih oseb

- V predlogu/pobudi je načrtovano sofinanciranje, kot je ocenjeno v nadaljevanju:

odobritve v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno)

2012 | 2013 | 2014 | 2015 | …vstavite ustrezno število let glede na trajanje učinka (prim. točka 1.6) | Skupaj |

Prispevek EFTE (Norveška in Islandija), izračunan na 2 % dodatnih proračunskih sredstev |0,012 |0,020 |0,027 |0,028 | | | |0,087 | |Sofinancirane odobritve SKUPAJ |0,012 |0,020 |0,027 |0,028 | | | |0,087 | |

Ocenjeni vpliv na prihodke

- ( Predlog/pobuda nima finančnega vpliva na prihodke.

- ( Predlog/pobuda ima finančni vpliv, kot je pojasnjeno v nadaljevanju:

- ( na lastna sredstva

- ( na razne prihodke

[1] Prva sprememba je bila uvedena z Uredbo (ES) št. 1644/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. julija 2003, UL L 245, 29.9.2003, str. 10.

[2] Druga sprememba je bila uvedena z Uredbo (ES) št. 724/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004, UL L 129, 29.4.2004, str. 1.

[3] Uredba (ES) št. 725/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o povečanju zaščite na ladjah in v pristaniščih , UL L 129, 29.4.2004, str. 6.

[4] Tretja sprememba je bila uvedena z Uredbo (ES) št. 2038/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006, UL L 394, 30.12.2006, str. 1, glej tudi popravek v UL L 30, 3.2.2007, str. 12.

[5] http://www.emsa.europa.eu/

[6] Glej KOM(2005) 585, 23.11.2005, str. 5.

[7] Glej KOM(2009) 8, 21.1.2009, str. 7.

[8] Glej sporočilo za javnost Sveta, dokument 8176/09, str. 28.

[9] Glej člen 11 Direktive 2005/35/ES z dne 7. septembra 2005 o onesnaževanju morja z ladij in uvedbi kazni za kršitve, UL L 255, 30.9.2005, str. 11.

[10] Glej spletno stran EMSA http://www.emsa.europa.eu/end179d003d002.html. Povzetek poročila družbe Cowi je v Prilogi II spremne ocene učinka.

[11] Glej študijo COWI, str. 6.

[12] Glej spletno stran EMSA http://www.emsa.europa.eu/end179d003d002.html. Priporočila so na voljo tudi v Prilogi I spremne ocene učinka.

[13] UL L 131, 28.5.2009, str. 11–135.

[14] Glej sporočilo „Na poti k povezovanju pomorskega nadzora: skupno okolje za izmenjavo informacij na področju pomorstva EU“, KOM(2009) 538 konč.

[15] Direktiva 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (Okvirna direktiva o morski strategiji), UL L 164, 25.6.2008, str. 19.

[16] Uredba (ES) št. 725/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o povečanju zaščite na ladjah in v pristaniščih, UL L 129, 29.4.2004, str. 6.

[17] Direktiva 2005/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2005 o krepitvi varnosti v pristaniščih, UL L 310, 25.11.2005, str. 28.

[18] Člen 2(b)(iv) Uredbe 1406/2002 trenutno predvideva naslednje: „ Ta pomoč Agencije Komisiji je omejena na ladje in ustrezna podjetja ter imenovane organizacije, pooblaščene za izvajanje zaščitnih ukrepov na ladjah in v pristaniščih “.

[19] Glej člen 3(1): „ Za opravljanje nalog, podeljenih agenciji, lahko agencija izvaja obiske v državah članicah v skladu s politiko, ki jo opredeli upravni odbor .“ Dokument je na voljo na strani http://www.emsa.europa.eu/end179d003d001.html pod sklepi seje upravnega odbora z dne 25. junija 2004.

[20] Glej sporočilo „Evropske agencije – smernice za prihodnost“, COM(2008) 135.

[21] 27 predstavnikov držav članic EU in 4 predstavniki Komisije imajo glasovalno pravico, medtem ko 4 strokovnjaki iz najbolj pogostih zadevnih področij in 2 predstavnika Norveške in Islandije nimajo glasovalne pravice.

[22] Glej Uredbo (ES) št. 216/2008 z dne 20. februarja 2008 o skupnih predpisih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu, UL L 79, 19.3.2008, str. 1 in izvedbeno Uredbo Komisije (ES) št. 736/2006 z dne 16. maja 2006 o načinih dela Evropske agencije za varnost v letalstvu pri opravljanju inšpekcijskih pregledov standardiziranja, UL L 129, 17.5.2006, str. 10.

[23] UL C […], […], str. […]

[24] UL C […], […], str. […]

[25] UL C […], […], str. […]

[26] UL L 208, 5.8.2002, str. 1

[27] UL L 332, 28.12.2000, str. 1

[28] Direktiva 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (Okvirna direktiva o morski strategiji), UL L 164, 25.6.2008, str. 19.

[29] UL L 184, 17.7.1999, str. 23

[30] UL L 314, 1.12.2007, str. 9.

[31] UL L 129, 29.4.2004, str. 6.

[32] UL L 208, 5.8.2002, str. 10.

[33] UL L 131, 28.5.2009, str. 114.

[34] UL L 131, 28.5.2009., str. 57.

[35] UL L 255, 30.9.2005, str. 11.

[36] UL L 131, 28.5.2009., str. 11.

[37] UL L 323, 3.12.2008, str. 33.

[38] UL L 394, 30.12.2006, str. 1.

[39] UL L 324, 29.11.2002, str. 1

[40] ABM: upravljanje proračuna na podlagi dejavnosti – ABB: oblikovanje proračuna na podlagi dejavnosti.

[41] Kot je navedeno v členu 49(6)(a) ali (b) finančne uredbe.

[42] Pojasnitve načinov upravljanja in sklicevanje na finančno uredbo so na voljo na spletišču BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

[43] Organi iz člena 185 finančne uredbe.

[44] dif. = diferencirana sredstva / nedif. = nediferencirana sredstva

[45] Efta: Evropsko združenje za prosto trgovino.

[46] Države kandidatke in, če je ustrezno, potencialne države kandidatke z zahodnega Balkana.

[47] Tehnična in/ali upravna podpora ter odhodki za podporo izvajanja programov in/ali ukrepov EU (prej vrstice BA), posredne raziskave, neposredne raziskave.

[48] Realizacije se nanašajo na dobavljene proizvode in opravljene storitve (npr. število financiranih izmenjav študentov, število kilometrov novo zgrajenih cest …).

[49] Kakor je opisano v oddelku 1.4.2. „Posebni cilji …“

[50] Različne oblike realizacij je mogoče najbolje opisati kot tehnična podpora (TP) Komisiji in državam članicam.

[51] Povprečni strošek na zaposlenega pri EMSA je ocenjen na 98 050 EUR (EMSA je obračunala letni strošek na člana osebja: 91 550 EUR za leto 2011 + 5 % za splošne stroške, stroške infrastrukture in potne stroške + 2 % inflacije za leto 2012). zneski so indeksirani s stopnjo povečanja 2 % od leta 2013 (= n+1).

[52] „Število realizacij“ je izraženo kot število potrebnih novih mest. Dodatni človeški viri, ki jih EMSA potrebuje pod to realizacijo, so ocenjeni na skupaj + 15 EPDČ, od tega bo 6 mest zagotovila EMSA prek notranje prerazporeditve po opravljenem notranjem pregledu dejavnosti in virov, 9 novih mest je treba zagotoviti postopoma kot sledi: 4 nova mesta leta 2012, 3 leta 2013 in 2 leta 2014.

[53] Ta realizacija je tehnična podpora sosednjim tretjim državam.

[54] „Število realizacij“ je izraženo kot število potrebnih novih mest. Dodatni človeški viri, ki jih EMSA potrebuje pod to realizacijo, so ocenjeni na + 3 EPDČ (postopoma v treh letih, z enim mestom na leto).

[55] PU = pogodbeni uslužbenec; ZU = začasni uslužbenec; MSD = mlajši strokovnjak v delegaciji; LU = lokalni uslužbenec; NNS = napoteni nacionalni strokovnjak.

[56] V okviru zgornje meje za zunanje osebje iz odobritev za poslovanje (prej vrstice BA).

[57] V glavnem za strukturna sklada, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) in Evropski sklad za ribištvo (ESR).

[58] Glej točki 19 in 24 Medinstitucionalnega sporazuma.