EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 9.8.2022 COM(2022) 391 final 2022/0233(NLE) Predlog PRIPOROČILO SVETA o vodilnih načelih za valorizacijo znanja



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA Leta 2008 je Komisija izdala priporočilo o upravljanju intelektualne lastnine pri dejavnostih prenosa znanja in kodeks ravnanja za univerze in druge javne raziskovalne organizacije (C(2008) 1329). Področje raziskav in inovacij se je od leta 2008 precej spremenilo v smislu akterjev in kompleksnosti raziskovalnih in inovacijskih ekosistemov, pa tudi v smislu globalnih izzivov. Pandemija COVID-19 je prav tako pokazala, da je treba nujno uporabiti in ovrednotiti znanje iz raziskav in inovacij, ustvarjeno v Evropski uniji (EU). Zato morajo oblikovalci politik določiti nove cilje in zagotoviti posodobljene smernice za valorizacijo znanja. Vodilna načela za valorizacijo znanja bodo nadomestila priporočilo Komisije iz leta 2008 in se osredotočila na povečanje vrednosti naložb v raziskave in inovacije, ki presegajo tradicionalni prenos znanja. Valorizacija znanja temelji na različnih kanalih in vključuje vse akterje v raziskovalnem in inovacijskem ekosistemu ter njihovem fondu znanja. Vodilna načela bodo prav tako pomagala zapolniti vrzeli pri valorizaciji znanja v državah članicah in zagotoviti, da bodo imeli državljani in državljanke v vseh državah članicah boljše koristi od rezultatov raziskav in inovacij. Sporočilo Komisije iz leta 2020 z naslovom „Novi ERP za raziskave in inovacije“ postavlja temelje za razvoj in posodobitev vodilnih načel za ustvarjanje vrednosti znanja in kodeksa ravnanja za pametno uporabo intelektualne lastnine do konca leta 2022. V Priporočilu Sveta z dne 26. novembra 2021 o Paktu za raziskave in inovacije v Evropi je vrednotenje znanja opredeljeno kot eno od prednostnih področij skupnega ukrepanja v podporo evropskemu raziskovalnemu prostoru (v nadaljnjem besedilu: ERA). V Sklepih Sveta o prihodnjem upravljanju evropskega raziskovalnega prostora (ERA), sprejetih 26. novembra 2021, je bil potrjen program politike ERA za obdobje 2022–2024. Program politike ERA vključuje ukrep „Nadgraditi smernice EU za boljšo valorizacijo znanja“ kot ukrep 7 ERA. Prvi rezultat tega je „[r]azvoj in potrditev vodilnih načel za valorizacijo znanja“. Vodilna načela za valorizacijo znanja bodo dodatno podprta z dvema kodeksoma ravnanja, ki bosta akterjem v raziskovalnem in inovacijskem ekosistemu zagotavljala podrobnejše smernice za izvajanje nekaterih področij valorizacije znanja. Ukrep 7 ERA predvideva kodeks ravnanja za pametno uporabo intelektualne lastnine ter kodeks ravnanja za raziskovalce in raziskovalke na področju standardizacije. Vodilna načela temeljijo na soustvarjanju podskupine foruma ERA za valorizacijo znanja, ki jo je ustanovila neformalna strokovna skupina Komisije na forumu ERA za prehod. Ta predlog priporočila Sveta bo omogočil sprejetje skupnega stališča o načelih in ukrepih politike za izboljšanje valorizacije znanja v EU brez uvajanja pravno zavezujočih določb. Vodilna načela o valorizaciji znanja bodo podprla posodobljeno industrijsko strategijo za Evropo in akcijski načrt EU za pravice intelektualne lastnine z ozaveščanjem raziskovalne skupnosti o pomenu upravljanja intelektualne lastnine, spodbujanjem učinkovite uporabe in razvoja intelektualne lastnine ter zagotavljanjem enostavnejšega dostopa do sredstev, zavarovanih z intelektualno lastnino, in njihove izmenjave. Podpirala bodo tudi pobude evropskega zelenega dogovora ter okrepila povezavo med raziskavami in standardizacijo v skladu s strategijo EU za standardizacijo. V skladu s sporočilom Komisije o novem evropskem programu za inovacije bodo vodilna načela pomagala tudi pri izkoriščanju različnih talentov, intelektualnih sredstev in industrijskih zmogljivosti v Evropi. Pomagala bodo tudi izboljšati valorizacijo znanja na univerzah ter bodo osredotočena na ustvarjalna in podjetniška znanja in spretnosti v podporo evropski strategiji za univerze, evropskemu izobraževalnemu prostoru ter evropskemu programu znanj in spretnosti za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost. Poleg tega so vodilna načela v skladu s Sklepi Sveta o ocenjevanju raziskav in izvajanju odprte znanosti, sprejetimi 10. junija 2022, v katerih se predlaga, da je treba pri razvoju sistemov za ocenjevanje raziskav v Evropi upoštevati valorizacijo znanja. Vodilna načela bodo okrepila tudi zmogljivost sistemov raziskav in inovacij za podporo oblikovanju politike na podlagi dokazov, javnim upravam in boljšemu pravnemu urejanju. 2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST •Pravna podlaga Pravna podlaga za to pobudo sta člen 182(5) in člen 292 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU). V skladu s členom 292 PDEU lahko Svet sprejema priporočila in bo na predlog Komisije odločal v vseh primerih, za katere Pogodbi določata, da mora akte sprejeti na podlagi predloga Komisije. Člen 182(5) odpira možnost dopolnitve dejavnostim, načrtovanim v večletnem okvirnem programu, pri čemer Evropskemu parlamentu in Svetu omogoča, da po rednem zakonodajnem postopku in po posvetovanju z Ekonomsko-socialnim odborom določita potrebne ukrepe za vzpostavitev ERA. •Subsidiarnost (za neizključno pristojnost) V skladu s členom 179 PDEU bo cilj Evropske unije okrepiti njene znanstvene in tehnološke temelje z oblikovanjem Evropskega raziskovalnega območja, v katerem raziskovalci, znanost in tehnologija prosto krožijo, spodbujati njeno večjo konkurenčnost, vključno z industrijo, in pospeševati vse raziskovalne dejavnosti, ki so potrebne zaradi drugih poglavij Pogodb. V členu 180 PDEU je določeno, da mora EU izvajati več dejavnosti, ki dopolnjujejo dejavnosti v državah članicah. Te vključujejo spodbujanje sodelovanja s podjetji, raziskovalnimi centri in univerzami ter med njimi, pa tudi razširjanje in optimizacijo rezultatov raziskovalnih, tehnološkorazvojnih in demonstracijskih dejavnosti EU. V skladu s členom 181 PDEU morajo EU in države članice usklajevati svoje raziskovalne in tehnološkorazvojne dejavnosti, da bi zagotovile medsebojno skladnost med nacionalnimi politikami in politiko EU. Komisija lahko v tesnem sodelovanju z državami članicami daje koristne pobude za pospeševanje tega usklajevanja, zlasti pobude, namenjene oblikovanju smernic in kazalcev, organizaciji izmenjave najboljše prakse ter pripravi elementov, potrebnih za redno spremljanje in presojo. Evropski parlament mora biti o tem izčrpno obveščen. Namen vodilnih načel za valorizacijo znanja je sprejeti skupno stališče o načelih in ukrepih politike za nacionalne, regionalne in lokalne oblikovalce politik za izboljšanje valorizacije znanja. Izvajanje vodilnih načel bo zagotovilo učinkovito preoblikovanje podatkov, rezultatov raziskav in inovacij v trajnostne izdelke, procese, storitve in politike, ki imajo družbeno-gospodarsko vrednost in korist za družbo. Predlagana pobuda je v skladu s členoma 179 in 181 PDEU, ki dajeta EU splošno pristojnost za podporo, usklajevanje ali dopolnjevanje ukrepov držav članic za njihove raziskovalne in tehnološkorazvojne dejavnosti. S poudarkom na ozaveščanju, izmenjavi dobrih praks in vzajemnem učenju o ključnih vidikih valorizacije znanja bo ta predlog priporočila Sveta izboljšal ustvarjanje vrednosti rezultatov raziskav in inovacij v državah članicah brez uvajanja pravno zavezujočih določb. Posvetovanja z državami članicami (v okviru foruma ERA za prehod, ustanovljenega kot neformalna strokovna skupina Komisije) in deležniki so tudi pokazala, da je treba posodobiti priporočilo Komisije iz leta 2008 o upravljanju intelektualne lastnine pri dejavnostih prenosa znanja in uvesti kulturno spremembo ter s tradicionalnega koncepta prenosa znanja preiti na valorizacijo intelektualnih sredstev, ustvarjenih s širokim naborom raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti, ki vključujejo vse več soustvarjanja različnih vrst akterjev v raziskovalnih in inovacijskih ekosistemih.

Priporočilo Sveta bo zagotovilo dodano vrednost pri oblikovanju politik, saj bodo vodilna načela bolj prepoznavna v državah članicah in pri deležnikih. To bo EU olajšalo sprejetje stališča, da bi iz rezultatov raziskav in inovacij pridobila večjo družbeno-gospodarsko vrednost. •Sorazmernost Predlagani ukrepi so sorazmerni z zastavljenimi cilji. S predlogom se podpira doseganje ciljev novega ERA. Dopolnjuje prizadevanja držav članic za valorizacijo znanja. S predlogom se upoštevajo prakse držav članic, upoštevana pa je tudi potreba po raznovrstnem pristopu, v katerem se kažejo različne gospodarske, finančne in socialne okoliščine držav članic, pa tudi raznolikost raziskovalnih sistemov ter zadevnih ustanov in organizacij. Priznava se tudi, da bi različne nacionalne, regionalne ali lokalne razmere lahko privedle do razlik v načinu izvajanja predlaganega priporočila. V skladu s členom 5(4) Pogodbe o Evropski uniji niti vsebina niti oblika predlaganega priporočila Sveta ne presegata tistega, kar je potrebno za doseganje njegovih ciljev. Zaveze, ki jih bodo sprejele države članice, niso zavezujoče in vsaka država članica se lahko svobodno odloči glede pristopa, ki ga bo sprejela. •Izbira instrumenta Priporočilo Komisije iz leta 2008 o upravljanju intelektualne lastnine pri dejavnostih prenosa znanja je spremenilo pravila igre za številne javno financirane proizvajalce znanja. Študija, objavljena leta 2013, je pokazala, da so skoraj vse države (92 %), vključene v študijo, navedle, da nacionalne in regionalne vlade podpirajo razvoj zmogljivosti za prenos znanja in spretnosti na univerzah in v drugih javnih raziskovalnih organizacijah. Nekatere države članice so strateško vlagale v infrastrukturo in storitve za prenos znanja, kot so uradi za prenos tehnologije in drugi posredniki, nekatere pa so izvajale posebne politike na področju intelektualne lastnine, kot je nacionalni protokol o intelektualni lastnini na Irskem. Kljub tem dosežkom EU še vedno zaostaja za svojimi svetovnimi konkurentkami pri pretvarjanju znanstveno utemeljenih idej v inovacije, kroženje znanja v EU pa ostaja neusklajeno. Digitalizacija, odprta znanost in odprte inovacije so temeljito spremenile ekosistem, v katerem delujejo akterji na področju raziskav in inovacij, EU pa se mora temu ustrezno prilagoditi. Izboljšanje prenosa in valorizacije znanja v EU je bilo v delovnem dokumentu služb Komisije iz leta 2020, ki spremlja sporočilo Komisije z naslovom „Novi ERP za raziskave in inovacije“, opredeljeno kot nerešen izziv. Manjka nam celovita evropska strategija valorizacije, ki bi zagotavljala usmeritve in cilje ter dajala smernice o upravljanju odnosov na področju raziskav in inovacij za spodbujanje sodelovanja na področju valorizacije, vključno z nasveti o upravljanju in uporabi intelektualne lastnine. Upoštevati je treba kompleksnejše raziskovalne in inovacijske ekosisteme ter vključiti širši nabor deležnikov in akterjev, da se zagotovi dinamičen pretok znanja. Predhodna vodilna načela iz leta 2008 so bila sprejeta kot priporočilo Komisije. Izbrani instrument za sedanja vodilna načela je priporočilo Sveta, in sicer zaradi političnega konteksta, zlasti potrebe po izboljšanju ustvarjanja vrednosti ter povečanju družbenih in gospodarskih učinkov raziskav in inovacij, kot je navedeno v priporočilu Sveta o Paktu za raziskave in inovacije v Evropi. To bo državam članicam dalo večji občutek odgovornosti do načel, povečalo njihovo prepoznavnost in spodbudilo EU k sprejetju stališča, da bi iz rezultatov raziskav in inovacij pridobila večjo družbeno-gospodarsko vrednost, brez uvajanja pravno zavezujočih določb. 3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z DELEŽNIKI IN OCEN UČINKA •Posvetovanja z deležniki Mnenja deležnikov so bila zbrana ob več priložnostih. Ta predlog je rezultat procesa soustvarjanja z državami članicami v okviru foruma ERA za prehod (ustanovljenega kot neformalna strokovna skupina Komisije), zlasti podskupine foruma za valorizacijo znanja, ki je imela posebno nalogo in potrebno strokovno znanje, da Komisiji svetuje pri snovanju vodilnih načel za valorizacijo znanja. Med aprilom in majem 2021 je bila na države članice in države Evropskega gospodarskega prostora naslovljena anketa „Vodilna načela za valorizacijo znanja“, v kateri so bile zbrane povratne informacije o trenutnem stanju in učinku priporočila Komisije iz leta 2008 o upravljanju intelektualne lastnine pri dejavnostih prenosa znanja. Med julijem in septembrom 2021 je potekalo tudi javno posvetovanje o vodilnih načelih za valorizacijo znanja, da bi pridobili mnenja najrazličnejših deležnikov. Rezultati teh posvetovanj jasno kažejo, da je potrebna posodobitev za spodbujanje kulturne spremembe, pri čemer je treba s tradicionalnega koncepta prenosa znanja preiti na valorizacijo intelektualnih sredstev, ustvarjenih s širokim naborom raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti, ki vključujejo vse več soustvarjanja med različnimi vrstami akterjev v raziskovalnih in inovacijskih ekosistemih. V primerjavi s priporočilom Komisije iz leta 2008 bi bilo treba smernice razširiti z univerz in javnih raziskovalnih organizacij na širši krog akterjev, kot so posamezni raziskovalci, inovatorji in podjetja vseh velikosti, javne uprave in civilna družba. Zaradi večjega soustvarjanja in izmenjave rezultatov raziskav je treba zgodaj razmisliti o nadzoru in lastništvu vseh vrst intelektualnih sredstev v vsaki fazi procesa raziskav in inovacij. Ustrezni deležniki in krovne organizacije so bili povabljeni, da si na srečanju deležnikov ERA 16. marca 2022 izmenjajo svoja stališča. V tem predlogu so upoštevana ta mnenja. •Ocena učinka Za ta predlog ni potrebna ocena učinka, ki niti ni bila izvedena. Vendar kot ukrep, opredeljen v sporočilu Komisije z naslovom „Novi ERP za raziskave in inovacije“, večinoma temelji na analitičnem delu in dokazih v podporo novemu evropskemu raziskovalnemu prostoru (delovni dokument služb Komisije iz leta 2020, ki spremlja sporočilo Komisije z naslovom „Novi ERP za raziskave in inovacije“). V njem je bilo ugotovljeno, da so zasebni in javni akterji razvili številne strategije, instrumente in ukrepe na ravni EU ter nacionalni in regionalni ravni, da bi izboljšali prenos in valorizacijo znanja. Kljub temu pa je zaradi učinkovitejše politike valorizacije znanja potreben prehod na bolj celosten pristop, da bi iz znanja ustvarili vrednost ter rezultate raziskav in inovacij spremenili v trajnostne rešitve gospodarske vrednosti in koristi za družbo. 4.PRORAČUNSKE POSLEDICE Ni relevantno. 5.DRUGI ELEMENTI Za ta predlog kot del akcijskega načrta ERA bo veljal ustrezen mehanizem spremljanja, ocenjevanja in poročanja, določen v njem.

2022/0233 (NLE) Predlog PRIPOROČILO SVETA o vodilnih načelih za valorizacijo znanja SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti prvega in drugega stavka člena 292 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, ob upoštevanju naslednjega: (1)Komisija je 10. aprila 2008 sprejela priporočilo o upravljanju intelektualne lastnine pri dejavnostih prenosa znanja in kodeks ravnanja za univerze in druge javne raziskovalne organizacije. Svet je v svoji resoluciji z dne 30. maja 2008 pozdravil in podprl priporočilo in kodeks ravnanja. Priporočilo in kodeks ravnanja sta skupaj dala zagon številnim javno financiranim proizvajalcem znanja. Nekatere države članice so izvedle strateške naložbe v infrastrukture in storitve za prenos znanja, kot so uradi za prenos tehnologije in drugi posredniki, druge pa so izvajale posebne politike na področju intelektualne lastnine, kot je nacionalni protokol o intelektualni lastnini na Irskem. Nadaljnje dejavnosti za spodbujanje prenosa znanja na ravni EU so bile razvite v okviru Unije inovacij (2010). (2)V Sklepih Sveta o hitrejšem kroženju znanja v EU, sprejetih 29. maja 2018, je navedeno, da mora EU v celoti izkoristiti ustrezno znanstveno in tehnološko znanje, ki ga ustvarja, ter zagotoviti učinkovitejše prenašanje rezultatov znanstvenih in inovacijskih projektov v družbo in industrijo ter tako zagotoviti maksimalni učinek naložb v raziskave in inovacije. Prav tako so v njih države članice pozvane, naj preučijo in si izmenjujejo najboljše prakse za prenos znanja, Komisija pa, naj razvije in začne izvajati strategijo za razširjanje in izkoriščanje ter tako še poveča razpoložljivost in uporabo rezultatov raziskovalnih in inovacijskih projektov ter pospeši njihovo potencialno prevzemanje. (3)Sporočilo Komisije z naslovom „Novi ERP za raziskave in inovacije“, sprejeto 30. septembra 2020, vključuje krepitev inovacijskih ekosistemov za kroženje in ustvarjanje vrednosti znanja kot enega od ključnih ciljev novega ERP ter ukrep „Posodobitev in razvoj vodilnih načel za ustvarjanje vrednosti znanja in kodeksa ravnanja za pametno uporabo intelektualne lastnine“. (4)Nova industrijska strategija za Evropo in njena posodobitev leta 2021 poudarjata pomen upravljanja intelektualne lastnine, zlasti ozaveščanje raziskovalne skupnosti o intelektualni lastnini, in napovedujeta strategijo za standardizacijo v podporo odločnejšemu stališču glede interesov EU. Med ključnimi prednostnimi nalogami akcijskega načrta EU za intelektualno lastnino sta „spodbujanje k učinkoviti uporabi in razvoju intelektualne lastnine“ ter zagotavljanje „enostavnejšega dostopa do sredstev, zavarovanih z intelektualno lastnino, in njihove souporabe“. (5)Strategija EU za standardizacijo poudarja pomen strateškega ozaveščanja med raziskovalci o standardizaciji ter zgodnje vključitve skupnosti na področju raziskav in inovacij v standardizacijo kot načina za razvoj ustreznega strokovnega znanja in spretnost. V strategiji je tudi navedeno, da bo Komisija do sredine leta 2022 razvila kodeks ravnanja za raziskovalce na področju standardizacije, s katerim se bo okrepila povezava med standardizacijo ter raziskavami in inovacijami. (6)V Sklepih Sveta o novem evropskem raziskovalnem prostoru, sprejetih 1. decembra 2020, je bila pozdravljena pobuda Komisije za pregled priporočila iz leta 2008 o upravljanju intelektualne lastnine pri dejavnostih prenosa znanja in za kodeks ravnanja v skladu z novo industrijsko strategijo za Evropo. (7)V Priporočilu Sveta z dne 26. novembra 2021 o Paktu za raziskave in inovacije v Evropi je vrednotenje znanja opredeljeno kot eno od prednostnih področij skupnega ukrepanja v podporo ERA. Pakt tudi priznava ustvarjanje vrednosti ter družbeni in gospodarski učinek kot del skupnega sklopa vrednot in načel za raziskave in inovacije v Uniji, ki naj jih države članice upoštevajo pri razvoju svojih raziskovalnih in inovacijskih sistemov. (8)Program politike ERA za obdobje 2022–2024, ki je priložen Sklepom Sveta o prihodnjem upravljanju evropskega raziskovalnega prostora (ERA) z dne 26. novembra 2021, vključuje ukrep „Nadgraditi smernice EU za boljšo valorizacijo znanja“. Prvi rezultat tega bo „[r]azvoj in potrditev vodilnih načel za valorizacijo znanja“. Ukrep vključuje tudi pripravo kodeksa ravnanja za pametno uporabo intelektualne lastnine in kodeksa ravnanja za raziskovalce in raziskovalke na področju standardizacije, da bi se zagotovile podrobnejše smernice za izvajanje nekaterih vidikov valorizacije znanja. (9)Odprta znanost je standardna metoda dela v okviru okvirnih programov EU za raziskave in inovacije ter še eno prednostno področje skupnega ukrepanja v programu politike ERA za obdobje 2022–2024. Priporočilo Komisije o dostopu do znanstvenih informacij in njihovem arhiviranju države članice spodbuja, naj določijo in izvajajo nacionalne politike za razširjanje znanstvenih objav in odprti dostop do njih ter za upravljanje raziskovalnih podatkov, zlasti prek evropskega oblaka za odprto znanost. V končnem poročilu platforme za politiko odprte znanosti sta med elementi, ki jih mora vključevati skupni raziskovalni sistem za inovacije, navedena ozaveščanje o vrednosti intelektualne lastnine in upravljanje sredstev intelektualne lastnine. V Sklepih Sveta o ocenjevanju raziskav in izvajanju odprte znanosti, sprejetih 10. junija 2022, se predlaga, da je treba pri razvoju sistemov za ocenjevanje raziskav v Evropi upoštevati valorizacijo znanja. (10)V sporočilu Komisije z naslovom „Evropska strategija za podatke“, sprejetem 19. februarja 2020, se poziva k izkoriščanju priložnosti, ki jo podatki predstavljajo za družbeni in gospodarski napredek, ter tega potenciala za prilagajanje potrebam posameznikov in s tem ustvarjanje vrednosti za gospodarstvo in družbo. Podatkovne inovacije bodo prinesle znatne koristi za državljane in državljanke, na primer s personalizirano medicino, novo mobilnostjo in prispevkom k evropskemu zelenemu dogovoru. (11)V sporočilu Komisije z naslovom „Boljše pravno urejanje: združujemo moči za pripravo boljše zakonodaje“, sprejetem 29. aprila 2021, je poudarjeno, da so znanstveni dokazi eden od temeljev boljšega pravnega urejanja, ki je bistvenega pomena za natančen opis problema, resnično razumevanje vzročnosti in s tem logike ukrepanja ter vrednotenje učinkov. Visoko kakovostnih raziskav ni mogoče izvesti čez noč, zato je za zagotovitev, da so ustrezni dokazi na voljo, kadar je to potrebno, treba bolje predvideti in uskladiti potrebe po dokazih. To pomeni tudi boljšo mobilizacijo in vključevanje raziskovalne skupnosti v regulativni proces. (12)Spodbujanje prečnih znanj in spretnosti, kot so podjetništvo, ustvarjalnost, kritično mišljenje in državljanska udeležba, so med cilji sporočil Komisije „o uresničitvi evropskega izobraževalnega prostora do leta 2025“, „o evropski strategiji za univerze“ in „Program znanj in spretnosti za Evropo za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost“. Strateški okvir evropskega izobraževalnega prostora spodbuja sodelovanje in vzajemno učenje med državami članicami in ključnimi deležniki, na primer v obliki delovnih skupin.

(13)Raziskovalni in inovacijski ekosistem se je od priporočila Komisije iz leta 2008 o upravljanju intelektualne lastnine pri dejavnostih prenosa znanja močno spremenil. Potrebna je posodobitev, ki se bo osredotočila na valorizacijo celotnega fonda znanja, ki ga ustvarjajo različne vrste akterjev v dinamičnem raziskovalnem in inovacijskem ekosistemu. Obravnavati je treba nove izzive, kot so vse bolj kompleksne vrednostne verige znanja, nove tržne priložnosti, ki jih ustvarjajo nastajajoče tehnologije, nove oblike sodelovanja med industrijo in akademskimi krogi ter javnim sektorjem in akademskimi krogi, vključevanje državljank in državljanov ter vzajemnost pri upravljanju intelektualnih sredstev v okviru mednarodnega sodelovanja na področju raziskav in inovacij. (14)Pri obravnavi trajnostnih in socialnih inovacij ter inovacij na področju politike je treba upoštevati raznolikost kanalov in orodij za valorizacijo znanja ter spodbujati multidisciplinarno sodelovanje, ki presega tehnološka področja in vključuje vede, kot so družboslovje, humanistične in umetnostne vede, na primer preučevanje medsebojnih povezav med socialno in okoljsko ali gospodarsko in okoljsko politiko. (15)Cilj vodilnih načel za valorizacijo znanja je sprejeti skupno stališče o ukrepih in pobudah politike za izboljšanje valorizacije znanja v EU – SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO: Vodilna načela za valorizacijo znanja Okvir in področje uporabe Leta 2008 je Evropska komisija izdala priporočilo o upravljanju intelektualne lastnine pri dejavnostih prenosa znanja in kodeks ravnanja za univerze in druge javne raziskovalne organizacije. Priporočilo je bilo namenjeno predvsem javnim raziskovalnim organizacijam. Valorizacija znanja je proces ustvarjanja družbene in gospodarske vrednosti znanja s povezovanjem različnih področij in sektorjev ter preoblikovanjem podatkov in rezultatov raziskav v trajnostne izdelke in rešitve, ki koristijo družbi v smislu gospodarske blaginje, koristi za okolje, napredka in boljšega oblikovanja politik. Zaradi osredotočanja na valorizacijo znanja je treba razširiti področje uporabe priporočila iz leta 2008, da bi zajelo celoten raziskovalni in inovacijski ekosistem in njegove akterje. Valorizacija znanja je sprememba paradigme, ki prinaša nove vidike za ustvarjanje vrednosti obstoječih in prihodnjih raziskav in inovacij ter fonda znanja, vključno s tihim znanjem. Valorizacija znanja bo prinesla koristi za oblikovanje politik ter nove načine spremljanja in vrednotenja raziskav in inovacij z razvojem kazalnikov in merilnih orodij. Vplivala bo na financiranje raziskav in inovacij ter znanosti in raziskavam ter njihovim rezultatom zagotovila dodano vrednost. Valorizacija znanja zahteva sodelovanje akterjev v raziskovalnem in inovacijskem ekosistemu ter uporabnikov/upravičencev do znanja in inovacij, s posebnim poudarkom na uporabi in ponovni uporabi znanja v korist družbe. Kot tak je širši pojem od razširjanja, ki vključuje seznanjanje z znanjem in rezultati ter njihovo dostopnost. Upravljanje intelektualnih sredstev je ključnega pomena za učinkovito valorizacijo znanja. Intelektualna sredstva zajemajo katere koli rezultate ali izdelke, ustvarjene pri raziskovalnih in inovacijskih dejavnostih (npr. patenti, avtorske pravice, blagovne znamke, objave, podatki, strokovno znanje, prototipi, procesi, prakse, tehnologije, izumi, programska oprema itd.). Osredotočanje na upravljanje in varstvo pravic intelektualne lastnine omejuje možnosti ustvarjanja vrednosti. Za izkoriščanje celotne vrednosti intelektualnih sredstev, ustvarjenih z raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi, morajo organizacije, ki izvajajo raziskovalne in inovacijske dejavnosti, upravljati intelektualna sredstva v širšem smislu, tako tista intelektualna sredstva, ki jih je mogoče pravno zavarovati (patenti, avtorske pravice, blagovne znamke itd.), kot tudi druga intelektualna sredstva, ki se lahko uporabijo pri dejavnostih valorizacije. To zahteva razvoj strategij upravljanja ter spodbujanje specifičnih in prečnih znanj in spretnosti za izkoriščanje celotne vrednosti ustvarjenih intelektualnih sredstev. Odprtost kot načelo podpira ustvarjanje vrednosti, uporaba orodij za upravljanje intelektualnih sredstev pa lahko vodi k boljši uporabi rezultatov, pozitivno prispeva k inovacijam in poveča splošno dodano vrednost znanstvenih rezultatov. V skladu z načelom „odprto, kolikor je mogoče, in zaprto, kolikor je potrebno“ je pomembno priznati, da odprta znanost in odprte inovacije uporabljajo orodja za upravljanje intelektualnih sredstev in črpajo iz njih. Smiselna uporaba rezultatov raziskav za ustvarjanje družbeno-gospodarskih koristi bo prav tako prispevala k splošni vrednosti in pomenu znanstvenih raziskav za družbo. Podjetniške prakse, procesi in znanja in spretnosti ter tisti, ki omogočajo sodelovanje z državljani in državljankami, civilno družbo in oblikovalci politik, so nujni sestavni deli uspešnih pobud za valorizacijo znanja. Za pretvorbo znanja v novo vrednost, ne glede na to, ali gre za inkrementalne ali disruptivne inovacije, z dokazi podprto oblikovanje politik ali dobrobit državljank in državljanov, so potrebni proaktivni/podjetniški in soustvarjalni/medsektorski pristopi ali kulture ter podjetniška prizadevanja na nekaterih ali vseh stopnjah procesa valorizacije. Tako bi lahko proces valorizacije spodbudil prilagoditve izobraževalnih sistemov, da bi ti bolje poskrbeli za znanja in spretnosti, kompetence in odnos, ki bi vodili k večji ustvarjalnosti in ustvarjanju družbene vrednosti. Razvoj in uporaba podjetniških pristopov in pristopov, usmerjenih v sodelovanje, sta zato ključnega pomena za učinkovitost valorizacije. Podjetniški procesi in metode so na eksperimentih temelječe odkrivanje, soustvarjeni ukrepi, ki presegajo organizacijske meje in vključujejo številne dopolnjujoče se kompetence. Taki procesi in metode zahtevajo potrebna družbeno-podjetniška znanja in spretnosti ter zmogljivosti, da se omogoči prelivanje družbenega znanja onkraj komercializacije. Uporaba mrež, orodij in instrumentov za odprto metodo koordinacije iz strateškega okvira evropskega izobraževalnega prostora bo spodbudila valorizacijo znanja in razvoj povezanih znanj in spretnosti. Vodilna načela morajo zato zajemati razvoj, uporabo in upravljanje podjetniških praks, procesov ter znanj in spretnosti na vseh ravneh družbe v zasebnem in javnem sektorju, vključenih v valorizacijo znanja. To novo področje uporabe od oblikovalcev politik zahteva, da ustrezno prilagodijo cilje politik in uvedejo nove pristope, potrebne za valorizacijo znanja. Namen teh vodilnih načel je pomagati oblikovalcem politik v državah članicah pri tem. Vodilna načela v tem priporočilu se zato nanašajo na pobude politike, namenjene vsem kategorijam akterjev v ekosistemu, vključenih v raziskovalne in inovacijske dejavnosti, kot so: ·akademski krogi, univerze, raziskovalne in tehnološke organizacije ter druge javne raziskovalne organizacije, pa tudi akademije in znanstvena združenja, ·organizacije civilne družbe, državljani in državljanke ter nevladne organizacije; ·zasebni vlagatelji, organizacije za financiranje in naložbe, vključno s fundacijami in dobrodelnimi organizacijami, ·posamezniki, na primer inovatorji, raziskovalci, znanstveniki in študenti,

·industrija, vključno z malimi in srednjimi podjetji (MSP), zagonskimi podjetji, spin-off podjetji, podjetji v razširitveni fazi in socialnimi podjetji, ·posredniki (npr. strokovnjaki za prenos znanja in tehnologije, inkubatorji, znanstveni parki, regionalna, nacionalna in evropska inovacijska središča, strokovnjaki za intelektualno lastnino, svetovalci in strokovnjaki za podporo inovacijam, ekipe za znanstveno komuniciranje in vključevanje v politiko, organizacije znanja za politiko/znanstveno svetovanje, strokovnjaki za vključevanje državljanov itd.), ·nacionalni, regionalni in lokalni organi, oblikovalci politike ter javni in zasebni ponudniki storitev (npr. bolnišnice ter ponudniki javnega prevoza in energije), ·zasebne raziskovalne organizacije, ·raziskovalne in inovacijske infrastrukture ter najsodobnejši pilotni objekti, ·standardizacijski organi. Spodnja vodilna načela so oblikovana tako, da se uporabljajo za vse ali večino zgornjih kategorij. Vendar je treba izvajanje načel prilagoditi ciljnim akterjem z dokumenti kodeksa ravnanja, ki jih je treba oblikovati skupaj z deležniki. Vsak kodeks ravnanja je lahko tematski (npr. o intelektualnih sredstvih, sodelovanju med akademskimi krogi in industrijo ali med akademskimi krogi in javnim sektorjem) ali bolj usmerjen v enega ali več zgoraj navedenih akterjev (npr. v strokovnjake za prenos znanja, zagonska podjetja ali podjetja vseh velikosti). Kodeksom ravnanja bodo koristile izmenjave s skupnostjo Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo (EIT). Vodilna načela Ta vodilna načela bodo nezavezujoča. To pomeni, da bi se morala pri uporabi vodilnih načel spoštovati mednarodna in nacionalna zakonodaja ter pravo EU (vključno s pravili o državni pomoči) in da bi jih bilo treba upoštevati pri prizadevanjih, da bi pravni okvir EU podpiral valorizacijo znanja. Vsa vodilna načela je treba uporabljati ob upoštevanju najširše možne družbene uporabe, vključno s prispevkom k trajnostni družbi v skladu s smernicami EU za obravnavanje tujega vmešavanja v raziskave in inovacije. Valorizacija znanja je kompleksen proces, ki zahteva znatne vire za zagotovitev, da se v EU razvijejo in ohranijo potrebna znanja in spretnosti ter zmogljivosti nadgradnje. Še naprej in v večjem obsegu je treba vlagati v razvoj strokovnjakov in spodbujevalcev za prenos znanja in posredovanje, ki delujejo kot posredniki med ustreznimi akterji na področju raziskav in inovacij. Zlasti pomembno je spodbujati MSP prek močnih regionalnih univerzitetnih inovacijskih ekosistemov ter spodbujati proaktivnost zagonskih podjetij, podjetij v razširitveni fazi in podjetij vseh velikosti ter prepričati industrijske partnerje, da so odprti za sprejemanje tveganj. Države članice, oblikovalci politik in drugi ustrezni akterji bi morali storiti naslednje na naslednjih področjih. Valorizacija znanja v politiki na področju raziskav in inovacij ·Zagotoviti, da so vzpostavljene nacionalne podporne strukture, ki bodo organizacijam pomagale spoznati področje uporabe tega priporočila o valorizaciji znanja, oceniti njegove posledice zanje, mobilizirati finančne in nefinančne vire za uvedbo v praksi ter razviti potrebne strategije in prakse za njegovo izvajanje in obveščanje o njem. ·Zagotoviti, da so politike in prakse ustvarjanja vrednosti opredeljene, izvajane in objavljene na organizacijski ravni. ·Zagotoviti, da se pri raziskovalnih in inovacijskih dejavnostih, ki jih financira država, upoštevata najširša možna družbena uporaba in valorizacija intelektualnih sredstev, ustvarjenih z raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi, ter da sodelujejo vsi akterji ekosistema, in sicer v skladu s pravili EU o državni pomoči. ·Okrepiti strukturne procese in prakse pri uporabi rezultatov raziskav in znanstvenega znanja za oblikovanje in izvajanje javne politike ter razvoj in revizijo standardov. ·Spodbujati enakost, raznolikost in vključevanje pri dejavnostih valorizacije znanja, njenih ciljih in osebah, vključenih v te dejavnosti, na primer z raznolikimi raziskovalnimi skupinami in vsebinami raziskav in inovacij, ki izražajo poglede, vedenje in potrebe različnih družbenih skupin. Znanja in spretnosti ter zmogljivosti ·Spodbujati in podpirati razvoj znanj in spretnosti ter zmogljivosti, potrebnih za razvoj in izvajanje postopkov valorizacije znanja, ki vključujejo vse deležnike, od študentov, raziskovalcev in izumiteljev do strokovnih posrednikov ter od uporabnikov tehnologije do oblikovalcev politike.

·Zagotoviti, da so vzpostavljeni programi mobilnosti med akademskimi krogi, industrijo in javnim sektorjem, da se olajšata razvoj znanj in spretnosti ter medsebojno bogatenje kompetenc in praks med akterji valorizacije znanja na nacionalni ravni in ravni EU. ·Zagotoviti, da je tiho znanje tistih, ki ustvarjajo intelektualna sredstva, ki jih je treba ovrednotiti, sestavni del postopka valorizacije. To pomeni, da je treba spodbujati participativne pristope, ki omogočajo vključevanje talentov, znanj in spretnosti ter tihega znanja v inovacije in valorizacijo. ·Spodbujati in omogočiti multidisciplinarno sodelovanje, ki presega tehnološka področja in vključuje vede, kot so družboslovje ter humanistične in umetnostne vede, in soustvarjalne pristope. Sistem spodbud ·Razviti ustrezen in pravičen sistem spodbud ter zagotoviti, da so te spodbude na voljo vsem akterjem raziskovalnega in inovacijskega ekosistema, zlasti raziskovalcem, inovatorjem, študentom ter osebju univerz in javnih raziskovalnih organizacij, da se bodo lahko učili, uporabljali in izvajali valorizacijo znanja ter pritegnili in zadržali talenti. ·Zagotoviti ukrepe za MSP, civilno družbo, državljane in državljanke, končne uporabnike in javne organe, da bodo aktivni partnerji pri soustvarjanju inovacij z dodano vrednostjo, kar bo izboljšalo dostop do znanja, njegovo uporabo ter pridobivanje znanj in spretnosti ter spodbudilo skupno eksperimentiranje. Upravljanje intelektualnih sredstev ·Zagotoviti, da so politike in prakse za upravljanje intelektualnih sredstev opredeljene, izvajane in objavljene v vseh organizacijah, ki so vključene v valorizacijo znanja. ·Ozaveščati univerze, raziskovalne organizacije, javne organe in podjetja o pomenu upravljanja intelektualnih sredstev v mednarodnem okolju. ·Zagotoviti, da se intelektualna sredstva, razvita v okviru javno financiranih raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti v EU, upravljajo in nadzorujejo tako, da se upoštevajo in čim bolj povečajo družbeno-gospodarske koristi, vključno s prispevkom k trajnostnosti za EU kot celoto. ·Povečati ozaveščenost o praksah in orodjih za upravljanje intelektualnih sredstev v odprti znanosti ter njihovo uvajanje, da bi se olajšala uporaba rezultatov in podatkov za inovacije. ·Zagotoviti učinkovito upravljanje intelektualnih sredstev v procesih odprtih inovacij, na primer s pomočjo aktivnega oblikovanja portfelja in podpiranjem platform, ki povezujejo ponudbo in povpraševanje po intelektualnih sredstvih, da se čim bolj poveča ustvarjanje vrednosti za vse udeležence. Ustreznost v shemah javnega financiranja ·Zagotoviti, da državno financiranje raziskav in inovacij upošteva in krepi uporabo načel valorizacije znanja v raziskavah, ki se financirajo. ·Razmisliti je o posebnih shemah financiranja, ki bi dopolnjevale financiranje raziskav, da bi se zagotovilo spodbujanje valorizacije že na začetku raziskav s smernicami o dodatnih možnostih financiranja za valorizacijo znanja. Vzajemno učenje ·Spodbujati in podpirati nacionalne in transnacionalne procese in prakse vzajemnega učenja za razširjanje in spodbujanje izmenjave dobrih praks, študij primerov, zgledov, pridobljenih izkušenj in razvoja skupnih specifikacij za valorizacijo znanja. ·Primerjati uspešne organizacije, ekosisteme in pobude za valorizacijo znanja, da bi se razvili in spodbujali skupni koncepti, modeli in spodbude, ki se bodo uporabljali kot vodilo za ocenjevanje in izvajanje upravljanja in procesov valorizacije znanja. Uporabiti tudi strokovno znanje, mreže in pridobljene izkušnje ustreznih organizacij, kot so Urad Evropske unije za intelektualno lastnino, Evropski patentni urad, mreža Enterprise Europe Network, EIT in njegove skupnosti znanja in inovacij ter druge mednarodne, evropske ali nacionalne organizacije. ·Spodbujati univerze in javne raziskovalne organizacije k združevanju virov, strokovnega znanja, podatkov in infrastrukture med vedami, državami in regijami, da bi spodbudile več praks vzajemnega učenja. Metrika