SL 
 
 
MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE 
z dne 8. januarja 2009 
na zahtevo slovenskega Ministrstva za finance 
o predlogu uredbe o merilih in pogojih za izvedbo  kapitalskih naložb države in za konverzijo 
terjatev države v kapitalski delež po prvem in šestem odstavku 81.a člena Zakona o javnih financah 
(CON/2009/3) 
 
Uvod in pravna podlaga  
Evropska centralna banka (ECB) je dne 30. decemb ra 2008 prejela zahtevo slovenskega Ministrstva za 
finance (v nadaljevanju: Ministrstvo) za mnenje o predlogu uredbe o merilih in pogojih za izvedbo 
kapitalskih naložb države in za konverzijo terjatev dr žave v kapitalski delež po prvem in šestem odstavku 
81.a člena Zakona o javnih financah (v nadaljevanju: predlog uredbe).  
Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz člena 105(4) Pogodbe o ustanov itvi Evropske skupnosti in iz 
šeste alinee člena 2(1) Odlo čbe Sveta 98/415/ES z dne 29. jun ija 1998 o posvetovanju nacionalnih 
organov z Evropsko centralno banko gl ede osnutkov pravnih predpisov1, saj je predlog uredbe povezan s 
pravili, ki se nanašajo na finan čne institucije, koli kor pomembno vplivajo na stabilnost finan čnih 
institucij in trgov. V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika Evropske centralne banke je to 
mnenje sprejel Svet ECB. 
 1. Namen predloga uredbe 1.1 Pravna podlaga za sprejetje pred loga uredbe je Zako n o javnih financah (v nadaljevanju: Zakon)
2, v 
katerem so dolo čene štiri kategorije ukrepov za omejitev u činkov svetovne finan čne krize v 
Sloveniji in ohranitev stabilnosti doma čega finan čnega sistema. Enega teh ukrepov predstavljajo 
kapitalske naložbe države v kreditne institucije , zavarovalnice, pozavarovalnice in pokojninske 
družbe s sedežem v Sloveniji. V skladu s prvim odstavkom 88.a člena Zakona bo merila in pogoje 
ter višino provizije za izvedbo zgoraj omenjenih ukrepov sprejela vlada z uredbami za vsak 
posamezni ukrep posebej. To mnenje se osredoto ča samo na tiste vidike predloga uredbe, ki se 
nanašajo na kapitalske naložb e države v kreditne institucije. 
                                                 
1  UL L 189, 3.7.1998, str. 42.  
2  Uradni list RS, št. 79/1999, 124/2000, 79/2001, 30 /2002, 56/2002, 110/2002, 127/2006, 14/2007 in 109/2008. 
2 1.2 V skladu s predlogom uredbe lahko kapitalske na ložbe države pridobijo tiste kreditne institucije, 
kot so opredeljene v Zakonu o ban čništvu3, s sedežem v Sloveniji, ki zaradi u činkov svetovne 
finančne krize verjetno ne bodo mogle izpolnjevati zahteve po minimalnem kapitalu po veljavni 
zakonodaji brez kapitalske naložbe države.  
1.3 Kapitalske naložbe države so v obliki nava dnih ali prednostnih delnic ali v obliki drugih 
instrumentov z lastnostmi temeljnega kapita la, kot je opredeljeno z veljavno zakonodajo. V 
predlogu uredbe so podrobno opredeljene pravice, ki jih država pridobi na podlagi kapitalske 
naložbe v obliki prednostnih delnic (tj. gl asovalna pravica, pravica do dividende, dolo čene pravice 
v primeru zmanjšanja osnovnega ka pitala kreditne institucije, ki je namenjeno kritju izgube, in 
pravica do deleža v ste čajni oziroma likvidacijski masi). 
1.4 Ministrstvo bo odgovorno za obdela vo vlog za kapitalske naložbe države. Če bo na podlagi ocene o 
potrebnosti in primernosti kapitalske naložbe države,  ki jo izda Banka Slovenije kot pristojna 
nadzorna institucija, ocenilo, da  je kreditna institucija upravi čena do kapitalske naložbe države, bo 
lahko vladi predlagalo, da sprejme sklep, s katerim bo odlo čila o kapitalski naložbi države v to 
kreditno institucijo. V tem sklepu vlade bodo dolo čeni pogodbeni pogoji in zaveze, ki jih mora 
prevzeti prejemna kreditna institucija (npr. ome jitve glede prejemkov in drugih bonitet vodilnih 
oseb v družbi, vklju čno z opcijami na delnice družbe, in omejitve v zvezi z izpla čilom dividend in 
drugimi pravicami delni čarjev), vlada pa bo z vsakim sprejetim sklepom seznanila Banko 
Slovenije. 
1.5 V primeru unov čenja poroštvene obveznosti, izdane  kreditni instituciji po 86.a členu Zakona, ali v 
primeru nastanka terjatve države do kreditne ins titucije na podlagi posojila  iz prvega odstavka 
81.a člena Zakona lahko vlada sprejme sklep o spre membi terjatev države v kapitalski delež 
družbe, kadar država ne more na drug na čin izterjati svojih terjatev do kreditne institucije. Za 
takšno konverzijo terjatve v kapitalski del ež se smiselno uporabljajo pravila za pridobitev 
kapitalske naložbe države. 
1.6 V skladu s 15. členom predloga uredbe bo ure dba veljala do 31. decembra 2010. 
 2. Splošne pripombe 
Predlog uredbe se sprejema na podlagi Zakona, o katerem je ECB že izdala mnenje CON/2008/76
4. Ker 
je ECB sedaj zaprošena za mnenje o predpisu, ki izvaja Zakon, veljajo stališ ča, ki jih je izrazila v mnenju 
CON/2008/76, tudi za predlog uredbe. 
 
                                                 
3  Uradni list RS, št. 131/2006, 124/2000, 79/2001,  30/2002, 56/2002, 110/2002, 127/2006, 14/2007 in 109/2008. 
4  Mnenje ECB CON/2008/76 z dne 25. novembra 2008 na zahtevo slovenskega Ministrstva za finance o predlogu zakona o 
spremembah in dopolnitvah Zakona o javnih financah. Vsa mn enja ECB so dostopna na sple tni strani ECB na naslovu 
www.ecb.europa.eu. 
3 3. Posamezne pripombe 
3.1 Pogoji za kapitalske naložbe države in razmerje z enotno denarno politiko v euroobmo čju 
3.1.1 V skladu z Izjavo o usklajenem evropskem akcijskem na črtu držav euroobmo čja (Declaration on a 
concerted European action plan of the euro area countries ), ki so jo dne 12. oktobra 2008 izdali 
voditelji držav euroobmo čja (v nadaljevanju: Izjava)5, morajo države članice ravnati usklajeno, da 
bi se izognile znatnim razlikam v nacionalni im plementaciji, ki bi imele kontraproduktiven u činek 
in izkrivljale globalne ban čne trge. Izjava priznava tudi pot rebo po sodelovanju z ECB, da bi 
zagotovili skladnost z upravljanjem likvidnosti v Eurosistemu in združljivost z Eurosistemovim operativnim okvirom delovanja. Glede na navede no ECB ponovno poudarja, da bi se bilo treba 
izogniti neusklajenim odlo čitvam med državami članicami, saj bi te lahko povzro čile fragmentacijo 
denarnega trga v euroobmo čju. S tem v zvezi ECB podaja glede kapitalskih naložb države po 
predlogu uredbe naslednje pripombe , pomembne z vidika denarne politike. 
3.1.2 V skladu s 5. členom predloga uredbe so kapitalske  naložbe države v obliki navadnih ali 
prednostnih delnic ali v obliki drugih instru mentov z lastnostmi temeljnega kapitala, kot je 
opredeljeno z veljavno zakonodajo. V tem smislu ECB ugotavlja, da so ukrepi rekapitalizacije v 
državah članicah namenjeni krepitvi kapitals ke pozicije v osnovi trdnih finan čnih institucij, da bi se 
izboljšala delovanje in stabilnost ban čnega sistema ter zagotovilo ustrezno financiranje 
gospodarstva. Zlasti bi bilo treba uporabiti usklajen pristop pri opredelitvi pogojev za 
rekapitalizacijo in dolo čitvi cene instrumentov, s katerimi se finan čnim institucijam zagotovi 
kapital 1. reda. ECB poudarja pomembnost ustrezne dolo čitve cene za rekapitalizacijo v smislu 
doseganja ve čje stabilnosti finan čnega sistema, olajšanja vrnitve k normalnim pogojem na trgu in 
zagotavljanja ustreznega financiranja gospodars tva. V zvezi z navedenim je ECB objavila 
priporočila Sveta ECB o dolo čanju cene za rekapitalizacijo (v nadaljevanju: Priporo čila)
6. ECB 
poudarja, da bi morali pogoji dolo čanja cene za kapitalsko podporo temeljiti na tveganju in biti 
tržno usmerjeni ter dolo čeni ob upoštevanju specifi čnega tveganja posameznega instrumenta, 
izbranega za izvedbo dokapitalizacije, in  zadevne institucije. Posebne zna čilnosti instrumentov za 
izvedbo dokapitalizacije (kot so prednostne delnice)  bi morale biti ustrezno izbrane, tako da, kljub 
spodbujanju čimprejšnjega konca državne kapitals ke podpore za banke, ne bi povzro čile 
prekomernega pove čanja stroškov kapitala. 
3.1.3 V skladu s 15. členom predloga uredbe bo uredba velja la do 31. decembra 2010. ECB v skladu z 
Izjavo poudarja, da je harmonizacija glede poteka veljavnosti nacionalnih sistemov finan čne 
podpore v EU in zlasti znotraj euroobmo čja ključnega pomena. Čeprav 1. člen predloga uredbe 
omenja, da bodo kapitalske naložbe po Zakonu in predlogu uredbe za časne narave ter bodo 
uvedene zaradi namena omejitve u činkov svetovne finan čne krize in ohranitve stabilnosti 
finančnega sistema, bi moral pr edlog uredbe izrecno dolo čiti začasnost intervencije slovenske 
                                                 
5  Dostopna na spletni strani francoskega  predsedstva na naslovu www.ue2008.fr. 
6  Glej priporo čila Sveta Evropske centralne banke o dolo čanju cene za rekapitalizacijo ( The pricing of recapitalisations ), 
izdana 20. novembra 2008, dost opna na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu.  
4 države. Poleg tega bi se moralo v skladu s prejšnjimi mnenji ECB7 zagotoviti tudi, da so takšni 
ukrepi skladni z zahtevami konkuren čnega prava Skupnosti, zlasti s pravili o državnih pomo čeh, in 
da je vloga države kot delni čarja časovno omejena. V tem smislu in v skladu s Priporo čili bi bilo 
treba pogoje za povrnitev ali konverzijo instrumentov v predlogu uredbe dolo čiti na podlagi bodisi 
časovnega obdobja bodisi gibanja pogojev na trgu. S tem bi se ohranila za časna narava vklju čitve 
države, finan čne institucije pa bi se odvrnile od ohranjanja te vklju čitve za daljše časovno obdobje.  
3.2 Sodelovanje centralne banke pri ukrepih podpore 3.2.1 Po razumevanju ECB bo Banka Slovenije po pr edlogu uredbe odgovorna za oceno o potrebnosti in 
primernosti kapitalske naložbe države v kreditno in stitucijo, iz katere bo razvidno, ali zadevna 
kreditna institucija izpolnjuje pogoje za kapitals ko naložbo države po Zakonu in predlogu uredbe 
ter ali je kapitalska naložba države najprimern ejši ukrep za dosego namena, ki ga predvideva 
Zakon
8. 
3.2.2 V skladu s prejšnjimi mnenji9 ECB opozarja slovenske organe, da morajo biti naloge, ki jih 
opravlja Banka Slovenije, v skladu s pr epovedjo denarnega financiranja po členu 101 Pogodbe in 
Uredbo Sveta (ES) št. 3603/93 z dne 13. decembra 1993 o opredelitvi pojmov za uporabo 
prepovedi iz členov 104 in 104b(1) Pogodbe10. Pričakuje se tudi, da bo Banka Slovenije opravljala 
vse naloge v zvezi z državnimi ukrepi podpore na na čin, ki bo popolnoma združljiv z njeno 
institucionalno in finan čno neodvisnostjo, s čimer se bo zavarovalo primerno opravljanje njenih 
nalog po Pogodbi in Statutu Evropskega sistem a centralnih bank in Evropske centralne banke.  
3.2.3 ECB nadalje razume, da se bodo vsi stroški za  izvedbo kapitalskih naložb države financirali 
izključno iz državnih sredstev, pridobljenih z dodatnim zadolževanjem države v skladu z 
81.a členom Zakona. Po razumevanju ECB to dodatno zadolževanje države ne bo vklju čevalo 
predfinanciranja ali refina nciranja državnega prora čuna s strani Banke Slovenije, npr. tako, da bi 
Banka Slovenije zagotavljala  slovenski državi prekora čitev pozitivnega stanja na ra čunu ali 
neposredno pridobivala državne dol žniške vrednostne papirje.  
 
                                                 
7  Glej npr. odstavek 3.8 mnenja ECB C ON/2008/68 z dne 13. novembra 2008 na zahte vo finskega ministrstva za finance o 
vladnem predlogu zakonov o spremembah Zakona o vladnem jamstvenem skladu in Zakona o kreditnih institucijah. 
8 Glej 7. člen predloga uredbe. 
9  Glej odstavek 3.3 mnenja ECB C ON/2008/88 z dne 19. decembra 2008 na zahtevo slovenskega Ministrstva za finance o 
predlogu uredbe o merilih in pogojih za izdajanje poroštev po 86.a členu Zakona o javnih financah in odstavek 3.2 
mnenja ECB CON/2008/92 z dne 30. decembra 2008 na zahtevo sl ovenskega Ministrstva za finance o predlogu uredbe o 
merilih in pogojih za dajanje poroštev po 81.a členu Zakona o javnih financah. 
10  UL L 332, 31.12.1993, str. 1. 
5 To mnenje bo objavljeno na spletni strani ECB.  
  V Frankfurtu na Majni, 8. januarja 2009 
 
[podpis] 
 
Predsednik ECB 
Jean-Claude TRICHET