ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
EU se sooča z vse večjim strukturnim pomanjkanjem strokovnega znanja in njegovo neusklajenostjo s povpraševanjem v nekaterih ključnih sektorjih (npr. informacijsko-komunikacijske tehnologije, inženirstvo, zdravstvo), v katerih se pogosto zahteva visoka raven strokovnega znanja. V naslednjih desetletjih se bo soočala tudi z demografskimi izzivi zaradi hitro starajočega se prebivalstva, postopnega krčenja delovne sile in naraščajočega koeficienta starostne odvisnosti starejših. To ogroža rast, inovacijsko zmogljivost in konkurenčnost EU, ki pri privabljanju talentov tekmuje z drugimi velikimi gospodarstvi. Trenutno si Evropo za cilj izbere 48 % nižje izobraženih migrantov iz tretjih držav, 68 % višje izobraženih pa daje prednost neevropskim destinacijam OECD. Leta 2009 je bila sprejeta direktiva o modri karti EU, da bi EU postala privlačnejša destinacija za tuje visoko usposobljene delavce in da bi se okrepilo njeno gospodarstvo, ki temelji na znanju. Vendar EU na podlagi nacionalnih sistemov in sistema modre karte EU po državah članicah v mednarodnem merilu še vedno ne privabi in zadrži zadostnega števila visoko usposobljenih delavcev. Med glavnimi težavami so: – strukturne pomanjkljivosti sistema modre karte: omejevalni pogoji za sprejem (npr. visok plačni prag), omejena mobilnost znotraj EU in nizka stopnja uskladitve (države članice imajo manevrski prostor glede osrednjih vidikov) vodijo k slabi „tržljivosti“; – strukturne pomanjkljivosti vzporednih nacionalnih sistemov za visoko usposobljene delavce: čeprav jih je mogoče bolje prilagoditi posebnostim nacionalnih trgov dela, znatne razlike med državami članicami kažejo, da jih je le nekaj mogoče šteti za razmeroma uspešne, pri čemer po svoji naravi ne morejo ponujati mobilnosti znotraj EU, ki je pomemben element privlačnosti, kar vodi k neučinkoviti (pre)razporeditvi delovne sile po vsej EU. Posledica so različni in vzporedno veljavni sklopi pravil in postopkov za sprejem visoko usposobljenih delavcev v EU, kar povzroča zapleten in neučinkovit sistem EU na področju priseljevanja, ki se ni sposoben učinkovito in hitro odzvati na naraščajoče povpraševanje po visoko usposobljenih delavcih ter ne more reševati pomanjkanja delovne sile in strokovnega znanja. Poleg tega EU ne sprejme drugih nadarjenih in visoko usposobljenih državljanov tretjih držav . Vendar so številni dejavniki, ki vplivajo na privlačnost EU za visoko usposobljene delavce, zunaj področja uporabe migracijske politike, vključno z življenjskim standardom, poklicnimi možnostmi, sistemi socialnega varstva in davčnimi sistemi, jeziki, ravnjo plač itd.
SL

EVROPSKA KOMISIJA

Bruselj, 20.7.2010

COM(2010) 913 konč.

PRIPOROČILO KOMISIJE SVETU

o pooblastilu Komisije, da v imenu Evropske unije začne pogajanja za obnovitev protokola k Sporazumu o partnerstvu v ribiškem sektorju z Zelenortskimi otoki

PRIPOROČILO KOMISIJE SVETU

o pooblastilu Komisije, da v imenu Evropske unije začne pogajanja za obnovitev protokola k Sporazumu o partnerstvu v ribiškem sektorju z Zelenortskimi otoki

A.OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Evropska unija in Republika Zelenortski otoki sta sklenili protokol k Sporazumu o ribištvu, ki sta ga obe strani parafirali 16. decembra 2005 in je začel veljati 30. marca 2007. Protokol, ki podeljuje ribolovne možnosti za plovila EU in določa finančno nadomestilo, bo prenehal veljati 31. avgusta 2011.

Komisija predlaga pogajanja o sklenitvi novega protokola, ki upošteva dejanske možnosti in potrebe flote držav članic ter je v skladu s smernicami Sveta iz julija 2004 o sporazumih o partnerstvu v ribiškem sektorju.

Svet se poziva, naj sprejme pogajalske smernice, ki so priložene temu priporočilu.

B.PRIPOROČILO

Glede na zgoraj navedeno Komisija priporoča, da:

–Svet pooblasti Komisijo, da začne in izvede pogajanja za obnovitev protokola v okviru Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju z Republiko Zelenortski otoki;

–se Komisija imenuje za pogajalca Unije o tem vprašanju;

–Komisija izvaja ta pogajanja ob posvetovanju s posebnim odborom v skladu z določbami iz Pogodbe o delovanju Evropske unije;

–Svet odobri pogajalske smernice, ki so priložene temu priporočilu.

PRILOGA
[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 21.3.2007

SEC(2007) 356 konč.

Osnutek

SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP

o spremembi Protokola 31 k Sporazumu EGP o sodelovanju na posebnih področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode

- Osnutek skupnega stališča Skupnosti - (predložen s strani Komisije)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. Protokol 31 k Sporazumu EGP vsebuje posebne določbe o sodelovanju med Skupnostjo in državami EGP-EFTA na področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode.

2. Namen priloženega osnutka sklepa Skupnega odbora EGP je spremeniti Protokol 31, da se razširi sodelovanje na področju kulture. Sklep določa okvir za sodelovanje in podrobnosti za polno udeležbo držav EGP-EFTA v programih in dejavnostih Skupnosti na tem področju z učinkom od 1. januarja 2007 ter zadeva:

- 32006 D 1855 : Sklep št. 1855/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o uvedbi programa Kultura (2007–2013) (UL L 372, 27.12.2006, str. 1).

3. Člen 1(3)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 2894/94 o pravilih za izvajanje Sporazuma EGP predvideva, da Svet na predlog Komisije oblikuje stališče Skupnosti do takih sklepov.

4. Osnutek sklepa Skupnega odbora EGP se predloži v odobritev Svetu, nato pa Komisija v najkrajšem možnem času predstavi stališče Skupnosti v Skupnem odboru EGP.

Osnutek

SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP

o spremembi Protokola 31 k Sporazumu EGP o sodelovanju na posebnih področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode

SKUPNI ODBOR EGP JE –

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor je bil spremenjen s Protokolom o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, v nadaljnjem besedilu „Sporazum“, in zlasti členov 86 in 98 Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Protokol 31 k Sporazumu je bil spremenjen s Sklepom Skupnega odbora EGP št. …/... z dne …[1].

(2) Sodelovanje pogodbenic Sporazuma je primerno razširiti tako, da se vključi Sklep št. 1855/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o uvedbi programa Kultura (2007–2013)[2].

(3) Protokol 31 k Sporazumu bi bilo zato treba spremeniti tako, da se omogoči začetek tega razširjenega sodelovanja z učinkom od 1. januarja 2007 –

SKLENIL:

Člen 1

V členu 13(4) Protokola 31 k Sporazumu se doda naslednja alinea:

„– 32006 D 1855 : Sklep št. 1855/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o uvedbi programa Kultura (2007–2013) (UL L 372, 27.12.2006, str. 1).“

Člen 2

Ta sklep začne veljati dan po predložitvi zadnjega uradnega obvestila Skupnemu odboru EGP v skladu s členom 103(1) Sporazuma*.

Uporablja se od 1. januarja 2007.

Člen 3

Ta sklep se objavi v sklopu EGP Uradnega lista Evropske unije in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije .

V Bruslju, […]

Za Skupni odbor EGP

Predsednik

Sekretarja

Skupnega odbora EGP

[1] UL L …

[2] UL L 372, 27.12.2006, str. 1.

* [Navedena ni nobena ustavna zahteva.] [Navedene so ustavne zahteve.]
[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 6.3.2007

SEC(2007) 304

DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE

Spremni dokument k PREDLOGU UREDBE EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o spremembi Uredbe št. 11 o odpravi diskriminacije pri prevozninah in pogojih za prevoz po členu 79(3) Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in Uredbe št. 852/2004 Evropskega parlamenta in Sveta o higieni živil Povzetek ocene učinka (Uredba 11 – Prevozni dokument) {COM(2007) 90 konč}{SEC(2007) 303}{SEC(2007) 301}{SEC(2007) 302}

DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE

Spremni dokument k PREDLOGU UREDBE EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o spremembi Uredbe št. 11 o odpravi diskriminacije pri prevozninah in pogojih za prevoz po členu 79(3) Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in Uredbe št. 852/2004 Evropskega parlamenta in Sveta o higieni živil Povzetek ocene učinka (Uredba 11 – Prevozni dokument)

Povzetek

Predlog, ki mu je priložena ta ocena učinka, je del obsežnega izvajanja zmanjševanja upravnih obremenitev. Uredba št. 11 o odpravi diskriminacije pri prevozninah in pogojih za prevoz je bila sprejeta leta 1960 in od prevoznikov blaga preko notranjih mej EU zahteva predložitev informacij o tarifah, sporazumih, cenovnih dogovorih in pogojih za prevoz, navedenih na prevoznem dokumentu, ki ga morajo med prevažanjem blaga hraniti pri sebi. Te zahteve izvirajo iz časov, ko je bil prevoz znotraj EU močno reguliran, za usklajevanje z veljavnimi pravili pa je bilo treba predložiti veliko informacij. Z liberalizacijo prevoza blaga mnoge zahteve po informacijah niso več potrebne. Poleg tega so iste informacije v vsakem primeru vključene v drugo dokumentacijo, kot je na primer tovorni list. Zahteva, da se kljub temu izpolni še poseben dokument, ne prinaša dodatne koristi, od špediterjev pa za pripravo dokumenta zahteva čas in denar. Oportunitetni strošek za čas, ki je trenutno potreben za izpolnitev teh obrazcev, je ocenjen letno na približno 160 milijonov EUR. Ker v mnogih državah EU sektor špedicije obsega znaten delež MSP, so ta še posebej prizadeta z obstoječo zahtevo.

Glavni cilj predloga je prispevati k lizbonski strategiji za več rasti in delovnih mest, zlasti z zmanjševanjem nepotrebnih upravnih obremenitev. Operativni cilj je zagotoviti, da se zastarele zahteve za poročanje odstrani, sektor špedicije pa lahko tako postane bolj učinkovit. Glede na to, da je cilj teh ukrepov zmanjšanje upravnih obremenitev za podjetja in izboljšanje konkurenčnosti EU ob sočasnem ohranjanju stopnje zaščite, so ti ukrepi popolnoma usklajeni z lizbonsko strategijo in strategijo za trajnostni razvoj.

Ocena učinka je proučila dve politični možnosti:

Možnost 1 Brez sprememb politike.

Možnost 2 Odprava obveznosti posredovanja informacij o poti, razdaljah, prevozninah in drugih pogojih za prevoz ter olajšanje uporabe informacij, ki so na voljo v drugih virih, kot so tovorni listi in prevoznikov računovodski sistem, da se še naprej zagotovi dosegljivost potrebnih informacij.

Možnost 2 je najprimernejša možnost, saj omogoča prihranek pri stroških in večjo produktivnost, še naprej pa bo na voljo enaka stopnja bistvenih informacij
[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 30.8.2006

SEC(2006) 1022

DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE

Povzetek ocene učinka Sporočila „Upravljanje v Evropskem soglasju o razvoju: usklajenemu pristopu v okviru Evropske unije naproti“ {COM(2006) 421 konč.}{SEC(2006) 1020}{SEC(2006) 1021}

POVZETEK

Upravljanje je postalo prednostna naloga v razvojnih politikah in programih sodelovanja številnih donatorjev. Pojavlja se v središču velikega števila razvojnih strategij držav partneric. Vzpostavitev zadovoljivega upravljanja oziroma „dobrega upravljanja“ v državah v razvoju pomeni glavni zdajšnji izziv za uresničevanje razvojnih ciljev tisočletja v okviru povečanja proračunskih sredstev, namenjenih pomoči, zavez, sprejetih za zagotovitev učinkovitosti mednarodne pomoči, ter naraščajoče gospodarske in finančne medsebojne odvisnosti.

EU mora postopoma zavzeti stališče v mednarodni razpravi o upravljanju. Komisija zato poziva države članice, naj se zavežejo k skupnim načelom in sodelujejo pri dveh operativnih predlogih, ki zadevata vključevanje upravljanja pri načrtovanju programov sodelovanja z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami ter posebno podporo afriškim mehanizmom, najavljeno v Sklepih Sveta z dne 19. decembra 2005 o strategiji EU za Afriko.

Komisija obravnava v tej oceni učinka tri možnosti (i) scenarij „nobenih sprememb“, po katerem bi se Komisija omejila na izvajanje svojih predlogov, potem ko bi jih sporočila državam članicam v skladu s pravili komitologije; (ii) scenarij, po katerem bi Komisija za vsak posamezni primer spodbujala ukrepe, o katerih bi se podrobno dogovorila z državami članicami, na dveh zadevnih področjih dejavnosti, in ne da bi na tej stopnji izdelala politični dokument o upravljanju; (iii) scenarij, po katerem bi Komisija postavila temelje za bolj usklajen dolgoročen pristop k upravljanju v okviru razvojnega sodelovanja s predstavitvijo sporočila, ki bi obsegalo politična načela, ki naznanjajo izvajanje dejanskih pobud v tej smeri v odnosih z državami AKP in Afriko (upravljanje pri načrtovanju programov za države AKP in podpora mehanizmu afriškega vzajemnega pregledovanja) in ki opisujejo pristop Skupnosti do demokratičnega upravljanja v drugih državah v razvoju.

Komisija daje zaradi učinkovitosti, zmogljivosti in skladnosti prednost tretji možnosti.

Ob upoštevanju narave tega ukrepa je težko izmeriti morebitni učinek te spodbude na področju upravljanja. Vendar se zdi, da bodo ukrepi v tem političnem okviru omogočili izboljšanje stopnje skladnosti v Uniji s svojo podporo postopku demokratičnega upravljanja na področju razvojnega sodelovanja ter imeli motivacijski učinek za države partnerice in s tem pripomogli k uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja.

Posegi, ki se izvajajo v okviru operativnega dela Sporočila, se bodo redno spremljali in presojali, da bi analizirali rezultate postopka demokratičnega upravljanja v državah partnericah in stopnjo skladnosti pristopov Unije ter njenih podpor programom reforme.
[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 13.07.2006

SEC(2006) 983

DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE

SPOROČILO KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTUMedsebojno povezovanje Afrike: Partnerstvo EU-Afrika za infrastrukturoPOVZETEKOCENE UČINKA{COM(2006) 376}{SEC(2006) 896}

POVZETEK OCENE UČINKA

Po sklepu Sveta z dne 19. decembra 2005 o strategiji EU za Afriko je Komisija sprejela ukrepe za pripravo predloga za partnerstvo EU-Afrika za infrastrukturo.

Partnerstvo je odziv EU na infrastrukturni akcijski načrt Novega partnerstva za razvoj Afrike (NEPAD). Zagotavlja referenčni okvir za povečanje skladnosti med ukrepi ES in držav članic EU na celinski in regionalni ravni ter v okviru nacionalnih programov. Na podlagi Strategije EU za Afriko je konkreten predlog za države članice EU, kako usklajeno usmeriti svoja prizadevanja za povečanje pomoči Afriki.

Cilj partnerstva je podpreti programe, ki olajšujejo medsebojno povezovanje na ravni celine in na regionalni ravni. Ukrepi partnerstva bodo tudi dopolnili sektorski pristop EU k infrastrukturi na ravni države in prispevali k izvajanju sporazumov o gospodarskem partnerstvu (SGP). Ti pristopi bodo zagotovili, da bodo vlaganja na ravni celine in regionalni ravni skladna z nacionalnimi strategijami za zmanjševanje revščine in infrastrukturo. Tako dopolnjevanje bo povečalo tudi trajnost ukrepov na regionalni ravni in ravni države.

Komisija v tej presoji vplivov določa tri možnosti za ukrepanje, (i) scenarij „nespremenjena politika“, (ii) scenarij Afriške agencije za infrastrukturo in (iii) scenarij „partnerstva“. Zaradi uspešnosti, učinkovitosti in usklajenosti je Komisiji ljubša tretja možnost v obliki partnerstva EU-Afrika za infrastrukturo.

Glede na precejšen delež financiranja, ki ga EU nameni za infrastrukturo v Afriki, bo imelo predlagano partnerstvo EU-Afrika precejšen vpliv na delo vseh zainteresiranih strani EU, ki podpirajo infrastrukturo. V Afriki bo to partnerstvo vplivalo na Afriško unijo, regionalne gospodarske skupnosti in veliko Afriških držav ter tudi na zainteresirane strani, ki potrebujejo infrastrukturo in njene storitve in imajo koristi od nje. Poseben vpliv se bo razlikoval po sektorjih in zainteresiranih straneh in se bo s časom spreminjal.

Uvedeno bo redno spremljanje in ocenjevanje operacij, izvedenih v okviru partnerstva, s katerim se bodo ocenili rezultati in vplivi na uresničevanje ciljev partnerstva.
1. UVOD

Pomen sektorja čebelarstva presega njegovo majhnost v primerjavi z drugimi kmetijskimi sektorji. Poleg tega, da zagotavlja med in druge čebelarske proizvode, tudi neprecenljivo prispeva k opraševanju kmetijskih rastlin, sadja in druge flore. Skupna kmetijska politika EU (SKP) ima številna orodja za podporo čebelarskemu sektorju, med katerimi so čebelarski programi, določeni v Uredbi (EU) št. 1308/2013 (uredba o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov, uredba o SUT).

Na podlagi člena 225, točka (a), uredbe o SUT mora Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu vsaka tri leta predložiti poročilo o izvajanju ukrepov v zvezi s sektorjem čebelarstva, kakor določajo členi 55, 56 in 57. Poročilo mora vključevati tudi novosti v zvezi s sistemi za identifikacijo čebeljih panjev. To poročilo izpolnjuje zahtevo člena 225, točka (a).

Poročilo zajema izvajanje nacionalnih čebelarskih programov za obdobje 2020–2022, ki so bili pripravljeni za čebelarska leta 2020–2022, ki potekajo od 1. avgusta 2019 do 31. julija 2022, in kakor je bila do 15. marca 2019 o njih uradno obveščena Komisija. Ti programi so bili nato v letu 2021 spremenjeni, da bi bili podaljšani do 31. decembra 2022, kakor zahteva člen 55(1) uredbe o SUT in kakor so bili spremenjeni s prehodno uredbo. Prav tako se je s spremembo letna proračunska dodelitev EU v letu 2021 zvišala s 40 milijonov EUR na 60 milijonov EUR. Podaljšanje programov omogoča nemoten prehod s trenutnih na prihodnje intervencije, vključene v strateške načrte SKP. Poročilo ne zajema izvajanja med podaljšanim čebelarskim letom od 1. avgusta 2021 do 31. decembra 2022. Popolno poročilo o izvajanju med podaljšanim letom bo mogoče pripraviti šele ob koncu leta 2023, saj so plačila upravičencem podaljšana do 15. oktobra 2023.

To je osmo poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o izvajanju čebelarskih programov. Poročilo ne zajema vseh vidikov čebelarstva, temveč se osredotoča na izvajanje čebelarskih programov. Vendar ponuja kratek pregled sektorja čebelarstva v EU in informacije o podpori EU za sektor čebelarstva v okviru prihodnjih strateških načrtov SKP.

EU neposredno podpira sektor čebelarstva od leta 1997. Državam članicam daje možnost, da pripravijo nacionalne programe za svoje sektorje čebelarstva. Cilj teh programov je izboljšati splošne pogoje za proizvodnjo in trženje čebelarskih proizvodov: medu, matičnega mlečka, cvetnega prahu, propolisa in čebeljega voska.

Čebelarske programe 50-odstotno sofinancira Evropska unija, trajajo pa tri leta. Programi so prostovoljni, vendar so se za njihovo uvedbo odločile vse države članice, kar kaže na velik interes držav članic in potrebe sektorja. Od leta 2023 bo sektor še naprej prejemal podporo v okviru obveznih intervencij za čebelarstvo, ki so del nedavno odobrenih strateških načrtov SKP. Države članice lahko stopnjo sofinanciranja tudi zvišajo z najmanj 50 % na največ 70 %.

2. METODOLOGIJA

To poročilo temelji na naslednjih virih informacij:
1.Ozadje

Uredba (EU) 2017/1004 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira Unije za zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov v ribiškem sektorju in podporo znanstvenemu svetovanju v zvezi s skupno ribiško politiko na Komisijo prenaša pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov. V skladu s členom 4 te uredbe mora Komisija sprejeti večletni program za zbiranje in upravljanje bioloških, okoljskih, tehničnih in socialno-ekonomskih podatkov v sektorjih ribištva in akvakulture. Člen 4(1) na Komisijo prenaša pooblastilo za sprejetje delegiranega akta s podrobnim seznamom zahtev glede podatkov za dosego ciljev iz členov 2 in 25 Uredbe (EU) št. 1380/2013 o skupni ribiški politiki, ki je del tega večletnega programa.

Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se prenese za obdobje 3 let od 10. julija 2017. To pooblastilo se samodejno podaljšuje za triletna obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet temu nasprotuje. V skladu s členom 24(2) Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila. To poročilo izpolnjuje to obveznost.

2.Izvajanje pooblastil, prenesenih na Komisijo v skladu z Uredbo (EU) 2017/1004

Večletni program za obdobje 2020–2021 se je iztekel 31. decembra 2021. Komisija je uporabila preneseno pooblastilo za sprejetje Delegiranega sklepa Komisije (EU) 2021/1167 z dne 27. aprila 2021 o vzpostavitvi večletnega programa Unije za zbiranje in upravljanje bioloških, okoljskih, tehničnih in socialno-ekonomskih podatkov v sektorjih ribištva in akvakulture od leta 2022. Delegirani sklep Komisije spreminja ustrezne določbe in pravila Delegiranega sklepa Komisije (EU) 2019/910. Za namene večletnega programa je treba ta sklep obravnavati v povezavi z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2021/1168, ki je bil sprejet 27. aprila 2021.

3.Zaključek

Komisija je izvedla svoja prenesena pooblastila po izteku veljavnosti Delegiranega sklepa Komisije (EU) 2019/910 leta 2021. Delegirani sklep Komisije (EU) 2021/1167 vzpostavlja večletni program Unije za zbiranje in upravljanje bioloških, okoljskih, tehničnih in socialno-ekonomskih podatkov v sektorjih ribištva in akvakulture od leta 2022 ter s tem zagotavlja izvajanje Uredbe (EU) 2017/1004. Čeprav večletni program ne vsebuje končnega datuma, ga bo treba v bližnji prihodnosti revidirati, da bi se upoštevale nastajajoče potrebe po podatkih ter da bi se njegovo področje uporabe prilagodilo spreminjajočim se profilom ribištva in zahtevam politike. Komisija meni, da je treba trajanje pooblastila podaljšati, da se sprejmejo nadaljnji delegirani akti o vzpostavitvi večletnih programov Unije.
(f) Prerazporeditve v razvoj podeželja (EKSRP), navedene v opombah od (a) do (d), vključujejo: 4 milijone EUR, letno prerazporejenih za celotno obdobje 2014–2020 iz sektorja bombaža (Grčija) na podlagi člena 66(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013, 296,3 milijona EUR za prostovoljno prilagoditev, prerazporejenih za proračunsko leto 2014 (UK) na podlagi členov 10b in 10c(2) Uredbe (ES) št. 73/2009, 51,6 milijona EUR za neporabljene zneske, prerazporejene vsako leto za proračunski leti 2014 in 2015 (SE in DE) na podlagi členov 136 in 136b Uredbe (ES) št. 73/2009, ter 4 313,9 milijona EUR za zmanjšanje plačil in prilagodljivost med stebri na podlagi členov 7(2) in 14(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013.
Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o izvajanju pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov, podeljenega Komisiji v skladu s členom 26 Direktive 2012/18/EU o obvladovanju nevarnosti večjih nesreč, v katere so vključene nevarne snovi

1. UVOD

Cilj Direktive 2012/18/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o obvladovanju nevarnosti večjih nesreč, v katere so vključene nevarne snovi, ki spreminja in nato razveljavlja Direktivo Sveta 96/82/ES (direktiva Seveso III) , je, da se s povečanim varstvom za državljane, skupnosti in okolje zmanjšajo verjetnost in posledice industrijskih nesreč.

Člen 25 Direktive Komisijo pooblašča za sprejemanje delegiranih aktov zaradi prilagoditve prilog II do VI tehničnemu napredku. Te priloge vsebujejo informacije, ki jih je treba obravnavati v varnostnem poročilu, politiki preprečevanja večjih nesreč in načrtih ukrepov za izredne razmere organizacij ali služb Seveso, informacije, ki jih je treba dati na voljo javnosti, ter merila, ki določajo obveznost držav članic, da uradno obvestijo Komisijo o večjih nesrečah.

2. PRAVNA PODLAGA

To poročilo se zahteva v skladu s členom 26(2) Direktive 2012/18/EU. V skladu z navedeno določbo se pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov prenese na Komisijo za obdobje petih let z začetkom 13. avgusta 2012, Komisija pa mora pripraviti poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju v skladu s pravili iz člena 26. Zadnje poročilo je bilo izdano leta 2017, tako da to poročilo zajema obdobje 2017–2021.

3. IZVAJANJE POOBLASTILA

Izvajanje pooblastila se je štelo za potrebno zaradi prilagoditve več določb iz direktive Seveso III tehničnemu napredku.

Komisija v obdobju 2017–2021 ni izvajala prenesenega pooblastila, saj ni bilo očitnega tehničnega napredka, ki bi zahteval prilagoditev zadevnih prilog o informacijah, ki jih je treba obravnavati/zajeti v varnostnih poročilih, politiki preprečevanja večjih nesreč in načrtih ukrepov za izredne razmere, ter o informacijah, ki jih je treba dati na voljo javnosti, in merilih, ki določajo obveznost držav članic, da Komisijo uradno obvestijo o večjih nesrečah.

4. SKLEP

Komisija v preteklih petih letih ni izvajala prenesenih pooblastil, ki so ji bila podeljena v skladu z Direktivo 2012/18/EU. Evropski parlament in Svet poziva, naj se seznanita s tem poročilom.