SL Uradni list Evropske unije C 345/130

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Oblikovanje evropskega podatkovnega gospodarstva

(COM(2017) 9 final)

(2017/C 345/22)

Poročevalec: Joost VAN IERSEL

Zaprosilo Evropska komisija, 17. 2. 2017 Pravna podlaga člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo Datum sprejetja mnenja strokovne skupine 14. 6. 2017 Datum sprejetja na plenarnem zasedanju 5. 7. 2017 Plenarno zasedanje št. 527 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 148/0/7

1. Sklepi in priporočila

Sklepi

1.1 Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) pozdravlja sporočilo Oblikovanje evropskega podatkovnega gospodarstva, ki govori o tem, da morajo biti podatki tudi v prihodnje med osrednjimi in ključnimi dejavniki novega gospodarstva (1).

1.2 V sporočilu so obravnavani neosebni in/ali v celoti anonimizirani podatki. Za podatke, ki veljajo za osebne, se uporablja okvir za varstvo podatkov, zlasti pa splošna uredba o varstvu podatkov.

1.3 Glavna tema sporočila je vzpostavitev evropskega podatkovnega ekosistema kot nepogrešljivega nosilca gospodarskega in družbenega napredka ter doseganje zanesljive konkurenčnosti v svetu, ki je sredi radikalne preobrazbe, ob močni konkurenci v Združenih državah Amerike in Aziji. Da bi izboljšali povezljivost in shranjevanje, so po vsej celini močno potrebne javno-zasebne naložbe v infrastrukturo.

1.4 Vzpostavitev podatkovnega ekosistema terja predvsem večjo ozaveščenost podjetij, javnih služb, družbe in držav članic, potrebnega pa je tudi več zaupanja in odprtosti ter pripravljenosti za izmenjavo podatkov med vsemi akterji.

1.5 EESO poudarja, da to še zdaleč ni zgolj vprašanje pravnih in praktičnih določb. Evropske ključne kompetence je treba nujno prilagoditi sedanjemu procesu preoblikovanja, saj Evropa na tem strateškem področju zaostaja. V podjetjih je potreben proaktiven način razmišljanja, da se bodo lahko odprla vedno večji količini podatkov in razvila zmogljivosti za obdelavo velepodatkov. Vzpostaviti je treba prožne in bolj prilagodljive poslovne modele.

1.6 Instrumenti, ki omogočajo inovacije, ob tem pa ščitijo legitimne interese podjetij in državljanov, vključujejo platforme in delavnice, področne laboratorije, vzpostavljanje centrov odličnosti, oblikovanje skupnosti, tovarne prihodnosti, preizkuševališča, izmenjave, programske vmesnike, medsebojno usposabljanje podjetij, vzorčne pogodbe, sodelovanje med znanostjo in podjetji ter skupne tehnološke pobude, pa tudi pogodbena javno-zasebna partnerstva, v katerih sodelujeta javni in zasebni sektor, na primer pri velikih predstavitvenih projektih, in sicer po vsej Evropi.

1.7 Nujno sta potrebna zasebni kapital in bolje razvit evropski trg tveganega kapitala.

Priporočila

1.8 Komisija bi morala opraviti natančno analizo stanja in defenzivnega odnosa do prostega pretoka podatkov v državah članicah ter s sprejetjem ustreznih pravnih in tehničnih določb odpraviti neupravičene ovire. Odprava neupravičenih ovir za prost pretok podatkov bi morala biti sestavni del vseevropske industrijske politike, odpiranje nacionalnih trgov pa bi bilo treba vključiti tudi v evropski semester.

1.9 Lokalizacija podatkov še posebej močno vpliva na mala in srednja podjetja (MSP) in inovacije. EESO močno podpira predlog Komisije, da bi bilo treba shranjevanje podatkov v državah članicah urejati na podlagi načela prostega pretoka. EESO poziva k določitvi časovnega razporeda in rokov za odprtje nacionalnih trgov. To vprašanje bi bilo treba vključiti tudi v evropski semester.

1.10 Javne raziskave so izjemno pomemben vir podatkov in Komisija bi se morala zavzeti, da bi bili ti podatki bolj razširjeni po vsej Evropi.

1.11 Pogodbeno svobodo v zasebnem sektorju je načeloma treba spoštovati. Zaželeno je, da bi v EU imeli splošni okvir standardov, vendar pa ti v nobenem primeru ne bi smeli ovirati inovacij. Treba bi bilo spodbujati prenosljivost podatkov.

1.12 Odgovornost je zelo občutljiva tema: morda bo potrebna revizija direktive o odgovornosti za proizvode in morda bo treba razmisliti o posebnih pravnih določbah za komunikacijo med napravami (angl. machine-to-machine, M2M).

1.13 Komisijo bi bilo treba pozvati, naj pri prostem pretoku podatkov in dostopu do njih upošteva tudi vidike podatkov v različnih jezikih.

1.14 Človeški dejavnik je bistvenega pomena. Vzpostaviti je treba programe EU, s katerimi bi zaposlene in mlade pripravili na prihodnji razvoj. Da bi na primer lahko izpolnili velike potrebe po več podatkovnih analitikih, sta daleč najbolj pomembna izobraževanje in usposabljanje na delovnem mestu.

1.15 Te procese morajo tako podjetja kot Komisija in države članice ustrezno spremljati, da bo mogoče na evropski ravni vzpostaviti resnično enake konkurenčne pogoje.

2. Ozadje

2.1 Med osebnimi in neosebnimi podatki, oziroma med množičnimi podatki, vezani na osebo, in nespecifičnimi množičnimi podatki, obstaja razlika. Tako eni kot drugi so del digitalnega trga, vendar se nanašajo na različna področja, urejajo pa jih različne regulativne določbe EU (2).

2.2 V sporočilu o velepodatkih (3), ki temelji na sporočilu Uspešnemu podatkovno vodenemu gospodarstvu naproti (4), so obravnavani neosebni ali anonimni podatki.

2.3 V specifičnih primerih se osebni in neosebni podatki prekrivajo zaradi morebitnih povezav med obema področjema ter zaradi povezave med zasebnim in javnim sektorjem. V zdravstvu, na primer, se deloma prekrivajo osebni interesi pacientov, poslovni interesi in javni interes.

2.4 Spremembe so raznolike in nepredvidljive. Stalni procesi, povezani z vertikalnimi in horizontalnimi učinki podatkov, ustvarjajo vedno nove priložnosti za zbiranje, analiziranje in obdelovanje podatkov. Velepodatki so ključni sestavni del prihodnjega gospodarstva, usmerjenega k uporabniku.

2.5 Podatki močno vplivajo na proizvodne linije, povezavo med storitvami in proizvodnjo ter vrednostne verige in še bolj prispevajo k razdrobljenosti slednjih.

2.6 Vedno večje število zagonskih podjetij in podjetij v fazi širitve ponazarja, kako bistvena je vloga podatkov. MSP so močno odvisna od ugodnega mednarodnega (evropskega) okolja ter financiranja.

2.7 K uporabniku usmerjeno gospodarstvo se je razvilo na podlagi velepodatkov, komunikacije med napravami in prostega pretoka podatkov, proizvaja pa napredne izdelke in storitve. Tem spremembam se prilagajajo vsi sektorji in vse ravni podjetij. Vendar pa so med sektorji precejšnje razlike, tako kot med velikimi in malimi podjetji ter med položaji podjetij v vrednostnih verigah. Različne so stopnje odvisnosti posameznih podjetij, različni obeti glede proizvodnje in nudenja storitev, zaradi tega pa so izjemno raznolika tudi stališča v poslovnem svetu.

2.8 Če EU ne bo v celoti izkoristila vseh možnosti digitalizacije, bi lahko do leta 2025 izgubili 605 milijard EUR dodane vrednosti. Prednosti digitalizacije pa so po drugi strani še bolj občudovanja vredne: po projekcijah iz študije nemškega industrijskega združenja naj bi do leta 2025 v Evropi ustvarili 1,25 bilijona EUR dodane vrednosti.

2.9 Podobni procesi potekajo tudi na globalni ravni. Primerjalne študije dokazujejo, da EU na tem področju zaostaja, čeprav ima trenutno na svetovni ravni v več sektorjih odlične gospodarske rezultate.

2.10 Med ameriškimi in evropskimi podjetji so bistvene kulturne razlike; v Evropi največ podatkov nastaja v nekaterih delih predelovalne industrije (5). Nasprotno pa v ZDA industrijo velepodatkov poganjajo zlasti storitvena podjetja in podatkovna podjetja, t. i. podjetja GAFA, od nedavnega pa tudi podjetja NATU (6). ZDA imajo velik in dinamičen notranji trg ter izjemne finančne pogoje, podjetja pa so vajena tvegati. Ameriška podjetja imajo poleg tega na voljo hitra omrežja in velikanske zmogljivosti za shranjevanje. Narašča pa tudi število velikih kitajskih platform.

2.11 Evropa pri tem zaostaja, nenavadno pa je, da Komisija v svojem sporočilu sploh ne omeni glavnih mednarodnih tekmecev Evrope, čeprav so ti poglavitni razlog, zakaj bi morala nemudoma povečati svojo storilnost in izboljšati usklajenost svojih politik. V ZDA in na Kitajskem so nacionalne cilje določili nedavno, da bi si pridobili in zagotovili vodilni gospodarski položaj v svetovnem merilu. Tako ZDA kot Kitajska, ki so jima sledili tudi ostali, namenoma podpirata in spodbujata velepodatke kot instrument, s katerim naj bi utrdili konkurenčno prednost ameriških oziroma kitajskih podjetij. V ZDA je Obamova administracija sprejela zelo jasen pristop glede ameriške tretje industrijske revolucije, ki ustreza Industriji 4.0 v Evropi, kot podlage za povečanje ameriške konkurenčnosti in gospodarske prevlade. Strategija Najprej Amerika (angl. America First) bo to politiko najbrž samo še okrepila. Nadaljnji razvoj velepodatkov je poleg tega treba obravnavati tudi kot geopolitični dejavnik.

3. Prost pretok podatkov med državami članicami

3.1 Evropska komisija povezavo med ovirami za prost pretok podatkov in počasnim razvojem evropskega trga upravičeno navaja kot enega od razlogov, zakaj „evropsko digitalno gospodarstvo v primerjavi z ZDA počasi sprejema podatkovno revolucijo, prav tako pa nima primerljive industrijske zmogljivosti“ (7).

3.2 Varstvo podatkov v ZDA temelji predvsem na načelu namenskega zagotavljanja podatkov in – v primeru zasebnih podatkov – spada na področje varstva potrošnikov, medtem ko je večina evropskih držav sprejela predpise o varstvu podatkov, ki v številnih primerih velja tudi za ustavno pravico. Evropski pristop glede varnosti podatkov je lahko po eni strani konkurenčna prednost; po drugi pa je videti, da sta uporaba in obdelava velepodatkov tako omejeni, da to ovira inovacije.

3.3 Treba je odpraviti razdrobljenost trga. Komisijo je treba zadolžiti, naj preuči, kako in v kakšni meri je treba odpraviti razlike med državami članicami, da bi uskladili razvoj in pristope.

3.4 Glede na to, da zaradi interneta stvari, tovarn prihodnosti in avtonomnih povezanih sistemov nastaja vedno več podatkov, so ukrepi na evropski ravni še posebej nujni in strateško pomembni. Vzpostavitev razsežnega in trdnega digitalnega gospodarstva mora temeljiti na pravni in tehnični podlagi za prost pretok podatkov po Evropi (8).

3.5 Vzpostaviti je treba industrijsko politiko EU ter odpraviti neupravičene ovire za prost pretok podatkov. Notranji trg ni združljiv z 28 različnimi industrijskimi politikami, od katerih ima vsaka lastne instrumente in cilje. Nič drugače ni tudi v digitalni dobi (9). Komisija in vlade bi zato morale delovati kot moderatorke in v dolgoročni viziji na podlagi javno-zasebnega partnerstva opredeliti okvirne pogoje delovanja (10).

3.6 Komisija upravičeno opozarja na argumente nacionalnih organov za omejevanje pretoka podatkov. Namesto ukrepov za lokalizacijo podatkov, ki dejansko ponovno uvajajo digitalni „nadzor meja“ (11), je treba sprejeti ustrezen evropski okvir.

3.7 EESO priporoča izvedbo natančne analize trenutnega stanja v državah članicah in velikih razlik v Evropi. Pri proizvodnji podatkov so najbolj napredna vodilna proizvodna podjetja v Nemčiji, tem pa sledijo napredni proizvodni grozdi v drugih – velikih in majhnih – državah. Močno se, na primer, povečuje tudi količina velepodatkov v sektorju storitev v Franciji in Združenem kraljestvu, pa tudi v nekaterih manjših gospodarstvih.

3.8 Velika ovira za prost pretok podatkov je defenzivni odnos držav članic. Doslej je bilo ugotovljeno, da obstaja vsaj 50 različnih pravnih in upravnih ovir. Države članice se precej razlikujejo tudi pri zahtevah glede javnega naročanja. Razširjene so različne kulture in tradicije. Nacionalne industrijske politike ustvarjajo različna zakonodajna okolja, ni pa skupnega okvira industrijske politike. Razlog za nezaupanje, povezano z neosebnimi podatki, je lahko tudi v različnih pristopih glede tega, kako pravno obravnavati osebne podatke. Defenzivne drže v vladi in poslovnem sektorju v različnih državah se lahko medsebojno krepijo.

3.9 Zato bo samo večje zaupanje med državami članicami omogočilo vzpostavitev enotnega trga, ki bo postal zavetišče za podatke in nudil ugodno okolje za inovacije.

3.10 Nacionalne cilje, kot so spodbujanje inovacij in postopno ustvarjanje dodane vrednosti, je mogoče najbolje uresničevati z vzpostavitvijo skupnega trga za velepodatke, zagotavljanjem varne hrambe podatkov na podlagi najnovejših praks za upravljanje IKT v velikem obsegu ter združevanjem možnosti.

3.11 Lokalizacija podatkov škoduje preglednosti in ovira inovacije, obenem pa negativno vpliva predvsem na MSP, ki poslujejo čez mejo. EESO zato močno podpira predlog Komisije, da „bi moral vsak ukrep držav članic, ki vpliva na shranjevanje ali obdelavo podatkov, temeljiti na ‚načelu prostega pretoka podatkov v EU‘“ (12).

3.12 EESO poudarja, da bi bilo treba vprašanje odprtja nacionalnih trgov za vseevropsko razširjanje podatkov vključiti tudi v letni evropski semester ter v priporočila za posamezne države. Odprtost javnih podatkov po vsej Evropi bo omogočila dokončanje enotnega trga in zagotovila enotne konkurenčne pogoje. Splošna uredba o varstvu podatkov prispeva k vzpostavitvi skupne podlage (13).

3.13 Dinamične podatke imajo na voljo tudi regije in mestna območja. Regionalne platforme z javnimi in zasebnimi akterji bodo spodbudile regionalna gospodarstva, lahko pa okrepijo tudi regionalne grozde v mednarodnem okviru. Regije in mesta bi bilo treba prepričati, naj delujejo v duhu odprtosti. Tudi tu ima lahko EU pomembno vlogo pri izmenjavi dobre prakse in zagotavljanju najnovejšega strokovnega znanja regionalnim subjektom.

3.14 Javne raziskave so izjemno pomemben vir podatkov in glede na to, da se plačujejo z denarjem davkoplačevalcev, je treba poskrbeti, da bodo ti podatki bolj razširjeni. Zaloge podatkov, pridobljenih z raziskavami, lahko še zlasti koristijo MSP.

3.15 Takšni javni podatki pogosto ovirajo zasebne dejavnosti; pogodbeni dogovori s komercialnim sektorjem seveda terjajo drugačno obdelavo podatkov. To so na primer neosebni podatki, pridobljeni v prometu, energetskem sektorju, s sateliti, v zemljiških knjigah ter pri opravljanju drugih javnih storitev.

3.16 Obžalovanja vredno je, kako velike so razlike v Evropi, zato EESO poudarja, da bi neoviran pretok podatkov po Evropi lahko pripomogel k zbliževanju nacionalnih gospodarstev, kar je posebej zanimivo tako za bolj razvita gospodarstva kot tudi za gospodarstva v zaostanku. Javne uprave bi lahko zaprosili, da se medsebojno podprejo in usposabljajo ter tako vzpostavijo ustrezne mehanizme.

3.17 V sporočilu niso obravnavani vidiki podatkov v različnih jezikih, povezani s prostim pretokom podatkov ali dostopom do njih. Jezikovne podatke je namreč mogoče ustvarjati tudi samo strojno, zato EESO meni, da bi si morala Komisija bolj prizadevati za podporo raziskavam in inovacijam ter uvedbo samodejnega prevajanja podatkov v različnih jezikih v vse uradne jezike EU.

3.18 EESO poudarja, da je treba sprejeti celovit pristop ter v Svetu za konkurenčnost in širše spodbuditi skupno razumevanje ciljev, s tem pa vzpostaviti vzajemno zaupanje. Slednje je bistvenega pomena. Odprtje evropskega trga za prost pretok neosebnih podatkov ima tudi velik politični vpliv. V zvezi s tem se pojavljajo različna vprašanja, kot so na primer krepitev temeljev enotnega trga ter spodbujanje inovacij v velikih in malih podjetjih, izboljšanje možnosti za gospodarsko rast in nova delovna mesta, spodbujanje ekonomske konvergence držav članic ter konkurenčnost.

4. Dostop do podatkov in njihov prenos na trgu

4.1 V sporočilu so preučene številne možnosti povezovanja med podjetji vseh velikosti na področju podatkov (poslovanje med podjetji, angl. business-to-business, B2B). Upoštevati je treba tudi javne storitve. Podatki so izjemno raznoliki, zato je njihov razvoj nepredvidljiv.

4.2 Komisija je dostop do velikih in raznolikih naborov podatkov za vse tržne akterje upravičeno opredelila kot prednostni cilj. V sporočilu opozarja na številne ovire za prost dostop in ugotavlja, da je „izmenjava podatkov omejena“ (14).

4.3 Jasno je, zakaj želijo podjetja podatke zadržati zase. Proizvodi in storitve nastajajo na podlagi proizvodne sheme podjetja oziroma, gledano širše, na podlagi strategije podjetja, ki je ne deli z drugimi. Pogodbeno svobodo je načeloma treba spoštovati in jo zagotavljati (15).

4.4 Razlike so velike. Velika podjetja imajo pogosto lastne oddelke za raziskave in velike možnosti uporabe. Majhna podjetja imajo po definiciji omejeno področje delovanja. V vseh primerih pa prepričljivo prevladajo argumenti za izmenjavo podatkov z drugimi podjetji, saj to vsem vpletenim podjetjem prinaša neposredne koristi.

4.5 Pravice intelektualne lastnine praviloma ne vključujejo podatkov o komunikaciji med napravami. Zato je bila za posebne vrste uporabe, ki terjajo pravno varstvo, sprejeta zakonodaja EU. V drugih primerih se za tovrstne podatke in način njihove obdelave uporabljajo pogodbene določbe, na primer glede lastništva podatkov in glede cen.

4.6 Pravni okvir za podatke bi moral v enaki meri omogočiti tako varstvo pravic podjetij kot zaščito fizičnega blaga.

4.7 Novi zakonodajni ukrepi niso potrebni. Veljavna zakonodaja zajema večino področij, po potrebi pa bi jo bilo mogoče v skladu z zahtevami digitalne dobe preoblikovati.

4.8 Morebitni splošni okvir standardov glede na sedanje dogajanje in nepredviden razvoj v nobenem primeru ne bi smel ovirati inovacij. Veljavni standardi namreč pogosto omejujejo inovacije, nove pa bi bilo težko določiti brez boljšega poznavanja razvoja dogodkov. Zato je treba razmisliti o novih načinih pravnega urejanja. Treba bi bilo spodbujati prenosljivost podatkov.

4.9 Odgovornost je zelo občutljiva tema (16). Zaradi širjenja področja uporabe tehnologije bo morda treba nekatere veljavne direktive spremeniti, tako da bi na primer direktivo o odgovornosti za proizvode prilagodili tudi internetu stvari in umetni inteligenci. Za komunikacijo med napravami bo morda treba sprejeti posebne pravne določbe o odgovornosti. Glede na to, da so odnosi med podjetji v zvezi s podatki izjemno raznoliki in se stalno spreminjajo, EESO meni, da so večidel ustrezno urejeni z veljavno zakonodajo. Vsi novi predpisi bi morali spodbujati inovacije, zagotovo pa jih ne bi smeli ovirati.

4.10 Večji pretok in prenos podatkov je mogoče doseči s pogodbami med podjetji, z uporabo obstoječih ali novih platform in delavnic, po možnosti na mednarodni ravni, programskimi vmesniki (17) ter z okrepitvijo usmerjenih odnosov med znanostjo in podjetji. Znanost bi morala biti zastopana tudi na platformah in delavnicah. Številni od teh so že vzpostavljeni v okviru Industrije 4.0, na primer regionalni področni laboratoriji. Razširjanje podatkov, ki jih proizvedejo raziskovalna središča in so financirani iz javnih sredstev, bi moralo postati obvezno (18).

4.11 EESO se zavzema za t. i. preizkuševališča in odprte trge za izmenjavo podatkov, da bi spodbudili tiste, ki so naklonjeni večji odprtosti. Lahko bi opredelili in konsolidirali področja konsenza. Za opredelitev morebitnih potreb v zvezi s preizkuševališči in omogočanje plodnega in kakovostnega sodelovanja med vpletenimi agencijami bi bilo treba zadolžiti eno samo organizacijo.

4.12 EESO opozarja na zelo koristno pobudo, ki sta jo leta 2014 začela Komisija in združenje Big Data Value Association (19). V nedavni izjavi obeh partnerjev so izpostavljeni štirje glavni instrumenti, ki naj bi jih izvajali v okviru javno-zasebnega partnerstva: — veliki predstavitveni projekti (t. i. usmerjevalni projekti, angl. lighthouse projects) v industrijskih sektorjih; — vključevanje podatkov in eksperimentiranje z njimi (t. i. inovacijski prostori); — tehnični projekti na ključnih področjih; — mreženje, oblikovanje skupnosti in podpora politike. To je zgleden primer za nadaljnje evropske pobude. Poleg raziskovalnih javno-zasebnih partnerstev obstajajo tudi skupne tehnološke pobude, usmerjene v inovacije.

4.13 Ena od možnosti bi bile lahko evropske vzorčne pogodbe za sodelovanje.

5. Ozaveščanje in način razmišljanja v podjetjih

5.1 Za trdno digitalno gospodarstvo je poleg uredbenih in praktičnih določb potrebna tudi večja odprtost evropskih podjetij. Predvsem se je treba zavedati, da se je treba s spremembo načina razmišljanja proaktivno odzvati na spremembo paradigme.

5.2 Celotno svetovno gospodarstvo je v globoki fazi preoblikovanja in v tem procesu morajo sodelovati vsi – veliki in mali – sektorji, pri čemer se ne sme razlikovati med uveljavljenimi in mlajšimi sektorji, med „starim“ in „novim“. Hitreje in učinkoviteje je treba preoblikovati evropske ključne kompetence in vsi sektorji morajo imeti možnost, da v tem procesu sodelujejo.

5.3 Ta proces sicer v veliki meri poteka od spodaj navzgor, zato vključuje poslovni sektor in podjetja. Komisija v sporočilu predstavlja pomembne instrumente (20), s katerimi naj bi trgi postali bolj dovzetni za proaktivno prilagajanje, EESO pa poleg tega opozarja, da je v velikem delu poslovnega okolja v Evropi treba spremeniti tudi način razmišljanja.

5.4 Podatki so v podjetjih občutljiva tema, ki bo v prihodnje postala samo še bolj občutljiva. Za odprte podatke se zavzema samo omejeno število podjetij. Koristno bi bilo, če bi Komisija sestavila seznam primerov. Številna podjetja so poleg tega še vedno napačno prepričana, da jim bo njihova trenutna stopnja izpopolnjenosti proizvodnje tudi v prihodnje zagotovila položaj na trgu.

5.5 Razlike med ZDA in Evropo so zelo vpadljive. Tradicija inženiringa v Evropi teži k zaprtemu načinu razmišljanja. Za konkurenčno prednost pa sta odločilnega pomena napreden inženiring in visoko izpopolnjena obdelava podatkov. ZDA so izrazito napredne na področju poslovanja med podjetji in potrošniki (angl. business-to-consumer, B2C), hkrati pa so tudi bolj naklonjene prostemu dostopu. Evropa je zelo napredna na področju proizvodnje visoke kakovosti in poslovanja med podjetji, vendar pa želijo podjetja še naprej imeti nadzor nad svojimi podatki.

5.6 Resno je treba razmisliti o tem, ali ima Evropa trenutno primerne zmogljivosti za ustrezno ravnanje z velepodatki. Povedano drugače, podjetja v EU se morajo soočiti z izzivom, da je večina zmogljivosti za uporabo podatkov v poslovne namene v ZDA, kar pomeni, da so podatki, s katerimi razpolagajo, shranjeni na strežnikih ameriških podjetij, vključno z ustreznimi algoritmi za ustvarjanje novih zamisli (21).

5.7 Nujno so potrebne spremembe. Najboljši način za napredek na tem področju je sprejetje strategije za ohranitev sedanjih prednosti proizvodnje, obenem pa vedno večja dovzetnost za pretok podatkov. Spremembe se ne morejo zgoditi čez noč, temveč zgolj postopoma. Evropska podjetja morajo najti najučinkovitejši evropski način: ne plavati proti toku, temveč se odločiti za sprejemljive spremembe (22).

5.8 Številna evropska podjetja morajo zmanjšati zaostanek ter okrepiti svoje zmogljivosti za delo s podatki in izboljšati proizvodnjo. V številnih podjetjih bi morali v zvezi z velepodatki začeti ravnati bolj odprto in pregledno tako, da bi spremenili svoje notranje postopke in pristope, čeprav morda to zveni nenavadno.

5.9 Eno od ključnih vprašanj so prožni in lažje prilagodljivi poslovni modeli, ki postopoma nadomeščajo tradicionalno okolje vertikalno integriranih proizvodnih podjetij (23). Takšni poslovni modeli morajo podjetjem omogočiti učinkovitejše delovanje v okolju, za katerega sta značilna vedno večje število proizvodov in storitev ter popolna integracija proizvodnje in storitev. Če želijo podjetja pridobiti več ugodnosti, se morajo včasih sprijazniti tudi s pomanjkljivostmi.

5.10 Organizirati bi bilo treba izmenjave, na katerih bi razpravljali o trenjih med ohranjanjem identitete podatkov, povezanih s podjetji, ter nujno potrebo po inovacijah na mednarodni ravni, hkrati pa za podjetja poiskali najučinkovitejše pristope odpiranja podatkom. Komisija je lahko v veliko pomoč pri izvajanju teh izmenjav na evropski ravni.

5.11 Potrebne so zamisli, da bi vzpostavili središča odličnosti, ki bi tvorila protiutež Silicijevi dolini in velikim ameriškim univerzam.

5.12 Dober primer je potreba po poglobitvi premalo razvitega evropskega kapitalskega trga. Za dinamično obdelavo velepodatkov niso potrebna zgolj uspešna zagonska podjetja, temveč predvsem podjetja v fazi širitve, ki jih je premalo. Zato je nujen bolj dinamičen evropski trg tveganega kapitala. Treba bi bilo preučiti in prilagoditi ukrepe za okrepitev in spodbuditev njegovega razvoja, tako da se upoštevajo dobre prakse, kot je izraelski primer.

5.13 V Združenem kraljestvu imajo živahno gospodarstvo pridobivanja podatkov. EESO meni, da bi morali evropska in britanska industrija še naprej tesno sodelovati pri zagotavljanju preglednih odprtih podatkov.

6. Družba in trg delovne sile

6.1 V dobi prostega pretoka podatkov so še vedno relevantna tudi prejšnja mnenja EESO (24) o učinkih Industrije 4.0 na družbo in trg delovne sile. Nekatere vidike je treba izpostaviti.

6.2 Dinamika razvoja in razširjanja podatkov terja popolno razumevanje v družbi, zlasti pa med delavci v evropskih podjetjih. Da bi bila javnost ustrezno seznanjena s procesom temeljite preobrazbe in ga tudi sprejela, je potrebno sprotno obveščanje. Pri tem imajo določeno vlogo tudi socialni partnerji.

6.3 Človeški dejavnik je bistvenega pomena. Na vseh ravneh bi moral potekati socialni dialog, ki bi omogočil potrebne prilagoditve ter vzpostavitev programov, ki zaposlene in mlade pripravljajo na nove razmere. Zaposliti bi bilo treba mnogo več podatkovnih analitikov in znanstvenikov.

6.4 To kaže tudi na izziv razvoja novih oblik organizacij za usposabljanje in sodelovanje delavcev iz vseh družbenih slojev, saj se bo obseg njihovega dela zmanjšal. Sedanji socialni sistemi na te spremembe niso prilagojeni. Obstaja le nekaj redkih izjem, kot so na primer t. i. vmesne družbe, prek katerih na Finskem nekdanje zaposlene iz vrst pisarniških delavcev preusmerjajo v delo v spletni množici (angl. crowd working), pri čemer ohranijo svoje socialno zavarovanje. Vsi se moramo zavedati, da sedaj delamo v drugačnem okolju.

6.5 Tudi gibanje na trgu delovne sile in socialna vključenost sta del širšega koncepta industrijske politike. Projekcije iz študij glede izgub delovnih mest se gibljejo pri okrog 50 %, zlasti v vrstah pisarniških delavcev, nova delovna mesta pa naj bi se zaradi digitalizacije in najnovejših metod proizvodnje povečala za 20 %. Vse vpletene strani bi se morale osredotočiti na prehod ter tako odstraniti ovire za prilagajanje in spodbuditi rezultate, ki bodo za ljudi pomenili nove priložnosti, zlasti pri razvoju storitev.

6.6 V vseh sektorjih in vseh državah sta zelo pomembna izobraževanje in usposabljanje na delovnem mestu za vse kategorije delovne sile, kar ne bi smelo zajemati zgolj tehničnih področij.

6.7 EESO opozarja, da je lahko Komisija v pomoč pri nakazovanju poti naprej ter opredelitvi problemov in priložnosti. Za podjetja, socialne partnerje in vlade bi bilo treba na ravni EU organizirati delavnice in izmenjave, med drugim tudi o dobrih praksah. Med številnimi različnimi kulturami v Evropi je treba poiskati in oblikovati področja konsenza ter skupne pristope.

V Bruslju, 5. julija 2017 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Georges DASSIS

(1) Sporočilo Oblikovanje evropskega podatkovnega gospodarstva, COM(2017) 9 final, 10. januar 2017. Glej tudi motivacijsko pismo 14 voditeljev držav ali vlad o prostem pretoku podatkov – Non-paper on the Free Flow of Data initiative (Delovni dokument o pobudi za prost pretok podatkov) z dne 2. decembra 2016.

(2) UL C 71, 24.2.2016, str. 65.

(3) Sporočilo Oblikovanje evropskega podatkovnega gospodarstva, COM(2017) 9 final, 10. januar 2017.

(4) COM(2014) 442 final, 2. julij 2014 (UL C 242, 23.7.2015, str. 61).

(5) The Digital Transformation of Industry (Digitalno preoblikovanje industrije), Bundesverband der Deutschen Industrie, 1. februar 2015.

(6) Kratica GAFA se nanaša na podjetja Google, Apple, Facebook in Amazon, katerih skupni promet znaša 468 milijard USD. Kratica NATU označuje podjetja Netflix, Airbnb, Tesla in Uber. Trenutna skupna tržna vrednost podjetij GAFA znaša 2,3 bilijona USD, kar je skoraj enako tržni vrednosti podjetij, vključenih v indeks EURO STOXX, tj. 2,9 bilijona EUR. To dejstvo je dokaz, kako veliko finančno moč imajo podjetja, ki se ukvarjajo z velepodatki in platformami, ter kako izjemno pomembna so za ustvarjanje vrednosti.

(7) COM (2017) 9 final, str. 2.

(8) Glej tudi motivacijsko pismo 14 voditeljev držav ali vlad o prostem pretoku podatkov – Non-paper on the Free Flow of Data initiative (Delovni dokument o pobudi za prost pretok podatkov) iz leta 2016. Je slabo znamenje, da pisma razen Velike Britanije ni podpisala še nobena druga velika država?

(9) UL C 71, 24.2.2016, str. 65 in UL C 389, 21.10.2016, str. 50.

(10) FME-CWM, nizozemsko združenje za tehnološko industrijo, priporoča ustanovitev ministrske ekipe na visoki ravni, ki bi usklajevala digitalizacijo na Nizozemskem, 16. marec 2017.

(11) COM (2017) 9 final, str. 5.

(12) COM (2017) 9 final, str. 7.

(13) Splošna uredba o varstvu podatkov, maj 2016. Za stališče EESO glej UL C 229, 31.7.2012, str. 90.

(14) COM (2017) 9 final, str. 10.

(15) Glej tudi pripombe o prihodnji pobudi Evropske komisije o oblikovanju evropskega podatkovnega gospodarstva, Orgalime, 21. september 2016, in uvodna stališča DIGITALEUROPE glede sporočila o oblikovanju evropskega podatkovnega gospodarstva, 14. februar 2017.

(16) COM(2017) 9 final, str. 14 in 15.

(17) COM (2017) 9 final, str. 12.

(18) Valonija namerava v zvezi s tem sprejeti odlok.

(19) Ta pobuda združuje Komisijo, industrijo in raziskovalne inštitute v okviru javno-zasebnega partnerstva, katerega namen je sodelovanje na področju raziskav in inovacij, povezanih s podatki, krepitev vzpostavljanja skupnosti na podlagi podatkov in priprava podlage za uspešno podatkovno vodeno gospodarstvo v Evropi (skupna izjava Evropske komisije in združenja Big Data Value Association).

(20) COM(2017) 9 final, str. 11–13.

(21) Dober primer je avtomobilska industrija, gonilna sila evropskega gospodarstva; podjetja, kot je Google, ki temeljijo na popolnoma novih konceptih, v nasprotju s podjetji v tem sektorju ne bodo prodajala avtomobilov, temveč mobilnost in svežnje mobilnosti, in sicer v sodelovanju s svojimi strankami.

(22) Glej WHITE PAPER DIGITAL PLATFORMS Digital regulatory policy for growth, innovation, competition and participation white paper (Bela knjiga o digitalni regulativni politiki za rast, inovacije, konkurenco in sodelovanje), nemško zvezno ministrstvo za gospodarske zadeve in energijo, marec 2017.

(23) Zgovoren primer je prihodnji razvoj avtomobilske industrije: glej poročilo EESO CCMI/148, 22. februar 2017.

(24) UL C 13, 15.1.2016, str. 161.