SL    SL  
 EVROPSKA  
KOMISIJA 
Bruselj, 8.8.2014  
COM(2014) 508 final 
  
POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU 
o poslanstvu in organizaciji Evropskega odbora za sistemsk a tveganja (ESRB) 
{SWD(2014) 260 final}  
 
2 
 POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU 
o poslanstvu in organizaciji Evropskega odbora za sistemsk a tveganja (ESRB) 
1. U VOD 
Svetovna finan čna kriza leta 2008 je izpostavila pomanjkljivosti v regulativnem in 
nadzornem okviru Evropske unije. Nadzor je bil razdrobljen v okviru nacionalnih 
meja, premalo je bil osredoto čen na medsebojno odvi snost znotraj finan čnega 
sistema, primanjkovalo je izmenjave informacij in usklajevanja med nadzorniki, 
prav tako je bilo premalo poudarka na  makrobonitetnemu nadzoru. Na podlagi 
priporočil iz de Larosièrjevega poro čila iz leta 20091 je bil leta 2010 ustanovljen nov 
organ, zadolžen za makrobonitetni nadzor na ravni EU, in sicer Evropski odbor za 
sistemska tveganja (v nadaljnjem besedi lu: ESRB), ki je del novega Evropskega 
sistema finan čnega nadzora (v nadaljnjem besedilu: ESFS), ki zajema tudi tri 
evropske organe za izvajanje sektorsk ega mikrobonitetnega nadzora, in sicer 
evropske nadzorne organe2. 
V skladu s členom 20 uredbe o ustanovitvi ESRB3 to poročilo vsebuje pregled 
poslanstva in organizacije ESRB, vklju čno z vprašanji v zvezi z imenovanjem 
predsednika ESRB ob upoštevanju izkušenj iz preteklih treh letih. V skladu s 
členom 5(1) navedene uredbe je predsedni k Evropske centralne banke (v nadaljnjem 
besedilu ECB) imenovan za predsednika ESRB za obdobje petih let po za četku 
veljavnosti navedene uredbe, tj. 16. decembra 2010. Za poznejša obdobja je 
predsednik ESRB imenovan v skladu s postopkom, ki se mora dolo čiti. To poro čilo 
je tudi odziv na zahtevo o poro čanju iz člena 8 druge uredbe o ESRB4, ki 
opredeljuje na čin podpore ECB za ESRB.  
Zaradi doslednosti in ker so štirje organi  del istega nadzorne ga sistema, se je 
Komisija odlo čila vzporedno pregledati ESRB in evr opske nadzorne organe, da bi 
hkrati sprejela in  objavila dve poro čili o pregledu, pri čemer eno zajema ESRB, 
drugo pa evropske nadzorne  organe. Namen tega poro čila je oceniti poslanstvo in 
organizacijo ESRB od njegove  ustanovitve v skladu s klavzulami o pregledu iz dveh 
uredb o ESRB. Komisija je pol eg lastnih izkušenj, ki jih je pridobila s sodelovanjem 
v splošnem odboru ESRB in drugih vodstv enih ali svetoval nih odborov ESRB, za 
pregled ESRB informacije pridobila iz razli čnih virov. Najprej je 24. maja 2013 
preučila dokaze iz javne obravnave o pregledu ESRB. Nato je ocenila povratne 
informacije, ki jih je prejela v posve tovalnem postopku, ki je potekal med 
26. aprilom in 31. julijem 2013. Ta post opek je obsegal javno in usmerjeno 
                                                 
1 Skupina na visoki ravni za finan čni nadzor, (ki ji je predsedoval Jacques de Larosière), poro čilo, 
25. februar 2009; http://ec.europa.eu/internal_market/finances/docs/de_larosiere_report_en.pdf. 
2 Za uredbe o ustanovitvi evropskih nadzornih organov glej UL L 331, 15.12.2010, str. 12.  
3 Uredba (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o 
makrobonitetnem nadzoru nad finan čnim sistemom Evropske unije in ustanovitvi Evropskega odbora 
za sistemska tveganja (UL L 331, 15.12.2010, str. 1) (uredba o ESRB). 
4 Uredba Sveta (EU) št. 1096/2010 z dne 17. novembra 2010 o dodelitvi posebnih nalog Evropski 
centralni banki v zvezi z delovanjem Evropske ga odbora za sistemska tveganja (UL L 331, 
15.12.2010, str. 162). 
 
3 posvetovanje, vklju čno s podrobnejšimi in tehni čnimi vprašanji, namenjenimi 
evropskim nadzornim organom, nacionalnim organom, ustreznim institucijam in 
agencijam ter klju čnim interesnim skupinam. Ko misija je skupaj prejela 
137 odzivov (94 na javno posvetovanje in 43 na usmerjeno posvetovanje). Komisija 
je preučila tudi prispevek Skupine na visoki ravni ESRB za pregled ESRB5 in 
skupno mnenje evropskih nadz ornih organov o pregledu ESRB6. Poleg tega je 
upoštevala druge študije in poro čila o tej zadevi, ki jih je predstavil Mednarodni 
denarni sklad (v nada ljnjem besedilu: MDS)7. Pozorno je preu čila tudi študijo o 
pregledu ESRB, ki jo je naro čil Evropski parlament8, resolucija Evropskega 
parlamenta s priporo čili Komisiji o pregledu ESFS9 ter predhodne razprave. Glede 
na prispevke teh razli čnih zunanjih virov, ki se bodo v nadaljevanju imenovali 
preprosto „interesne skupin e“, je Komisija nadaljeval a z oceno, ki jo zahteva 
ustrezna zakonodaja10.  
Ocenjevanje delovanja ESRB je na tej to čki zapletena naloga  iz dveh razlogov. 
Prvič, težko je oceniti uspešnost ESRB kot  v prihodnost usmerjenega organa za 
makrobonitetni nadzor, saj je bil ta  odbor ustanovljen na vrhuncu finan čne krize, 
njegova glavna naloga pa je ravno prepre čiti pojav take krize. Drugi č, obstajata dve 
pomembni reformi finan čnega okvira v postopku izvaja nja, ki bosta vplivali na 
vlogo ESRB, in sicer vzpostavitev enotnega mehanizma nadzora (EMN)11 v 
euroobmo čju ter v državah članicah zunaj euroobmo čja, ki so vzpostavile tesno 
sodelovanje z ECB, ter dolo čbe v zvezi z makrobonitetnimi instrumenti v novi 
direktivi in uredbi o kapita lskih zahtevah (CRD IV/CRR)12. Kljub temu se oddelki v 
                                                 
5 ESRB, skupina na visoki ravni za pregled ESRB, prispevek k pregledu ESRB (predviden v uredbi o 
ESRB), marec 2013:  
http://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/other/130708_h ighlevelgroupreport.pdf?e913faa529f509c934cd48
4435ad13a8 . 
6 Skupno mnenje evropskih nadzornih organov – pregled Evropskega odbora za sistemska tveganja 
(ESRB, 17. december 20 13, ESAs-2013-035; 
https://eiopa.europa.eu/fileadmin/tx_dam/files/pu blications/opinions/ESAs _opinion_on_the_ESRB_re
view.pdf ). 
7 Evropska unija: Objava dokumentacije ocenjevalnega programa finan čnega sektorja – tehni čno 
obvestilo o makrobonitetnem nadzoru in vlogi ESRB; Poro čilo Mednarodnega denarnega sklada o 
posameznih državah št. 13/70; marec 2013. 
8 Evropski parlament, pregled novega evropskega sistema finan čnega nadzora (ESFS) – del 2: Delo 
Evropskega odbora za sistemska tveganja (ESRB)  (avtorja: Samuel McPhilemy in John Roche 
(Oxford Analytica)), oktober 2013:  
http://www.europarl.europa.eu/RegData/ etudes/etudes/join/2013/507490/IPOL-
ECON_ET(2013)507490_EN.pdf .  
9 Resolucija Evropskega parlamen ta z dne 11. marca 2014 s priporo čili Komisiji o pregledu Evropskega 
sistema finan čnega nadzora (ESFS) (2013/2166(INL))  
http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc .do?pubRef=-//EP// TEXT+TA+P7-TA-2014-
0202+0+DOC+XML+V0//SL . 
10 Glej člen 20 uredbe o ESRB in člen 8 Uredbe Sveta (ES) št. 1096/2010. Pri čakuje se mnenje ECB. 
11 Uredba Sveta (EU) št. 1024/2013 z dne 15. oktobra 2013 o prenosu posebnih nalog, ki se nanašajo na 
politike bonitetnega nadzora kreditnih institucij, na  Evropsko centralno banko (UL L 287, 29.10.2013, 
str. 63) (uredba o ustanovitvi EMN). 
12 Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah 
za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 
27.6.2013, str. 1) ter Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetn em nadzoru kreditnih institucij in investicijskih 
 
 
4 nadaljevanju poro čila osredoto čajo na dosedanje dejavnosti ESRB, pri čemer 
poudarjajo glavne prednosti in dosežke ter opred eljujejo podro čja za morebitno 
izboljšanje.  
2. D ELOVANJE ESRB  (POSLANSTVO IN ORGANIZACIJA ) OD USTANOVITVE  
2.1. Poslanstvo ESRB 
Naloge ESRB so v širšem smislu opredeljene v uredbi o ESRB. ESRB je 
odgovoren za makrobonitetni nadzor nad finan čnim sistemom v Uniji, da bi 
pripomogel k prepre čitvi ali ublažitvi sistemskih tveganj za finan čno stabilnost, ki 
so posledica dogajanj znotraj finan čnega sistema. Prispeva k nemotenemu delovanju 
notranjega trga in s te m zagotavlja, da finan čni sektor s podbuja trajnostno 
gospodarsko rast. Uredba o ESRB opredelju je sistemsko tveganje kot „tveganje 
motenj v finan čnem sistemu, ki ima lahko resne ne gativne posledice za notranji trg 
in realno gospodarstvo. Vse vrste finan čnih posrednikov, trgov in infrastrukture so 
lahko do neke mere sistemati čno pomembne“13.  
Uredba o ESRB poudarja preventivno vlogo ESRB , v okviru katere naj bi 
„pripomogel k prepre čitvi sistemskih tveganj“ in  zagotovil da bi se „izognili 
obdobjem obsežnejših finan čnih težav“. Poleg tega je naloga ESRB, da „ugotavlja 
sistemska tveganja in jih razvrš ča po prednosti“. 
ESRB v okviru izpolnjevanja svojega nal og v zvezi z makrobonitetnim nadzorom 
izvaja številne klju čne funkcije, in sicer spreml janje tveganja, ocenjevanje 
tveganja in po potrebi tudi sp rejemanje opozoril in priporo čil za korektivne 
ukrepe14. Poleg priporo čil politike je ESRB izdal ve č dokumentov v zvezi s svojim 
delovanjem in analiti čnim delom: četrtletne prikaze tveganja, poro čila svetovalnega 
znanstvenega odbora in druge ob časne dokumente in komentarj e, pa tudi dve letni 
poročili. V skladu z uredbo o ESRB lahko slednji izda le tista opozorila in 
priporočila, ki niso zavezujo ča in za katera velja postopek „ukrepaj ali pojasni“. 
Uporaba nezavezujo čih instrumentov ESRB omogo ča, da svobodno komunicira z 
vsakim javnim organom, ki ga zadevajo finan čna vprašanja, in zagotovi ve čji obseg 
pri oblikovanju morebitnih priporo čil. ESRB na podlagi svojeg a vpliva in avtoritete 
(tj. moči ugleda) zagotavlja, da se sprejmejo ustrezni ukrepi kot odziv na njegova 
opozorila in priporo čila politike. Opoz orila in priporo čila se lahko na podlagi sklepa 
splošnega odbora ESRB javno objavijo po pos ameznih primerih. ESRB je do zdaj 
izdal sedem priporo čil politike15.  
                                                                                                                                                 
podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES 
(UL L 176, 27.6.2013, str. 338). 
13 Glej člen 2(c) uredbe o ESRB. 
14 Glej člen 3 uredbe o ESRB. 
15 Priporo čilo o dajanju posojil v tujih valutah (UL C 342, 22.11.2011, str. 1); priporo čilo o financiranju 
v ameriških dolarjih (UL C 72, 10.3.2012, str. 1), priporo čilo o makrobonitetnem mandatu nacionalnih 
organov (UL C 41, 14.2.2012, str. 2); priporo čilo o financiranju kreditnih institucij (UL C 119, 
25.4.2013, str. 1), priporo čilo o skladih denarnega trga (UL C 146, 25.5.2013, str. 1); priporo čilo o 
vmesnih ciljih in instrumentih makrobonitetne politike (UL C 170, 15.6.2013, str. 1); priporo čilo o 
smernicah za dolo čanje stopenj proticikli čnih blažilnikov (ESRB/2014/1; 30.6.2014). 
 
5 Z začetkom veljavnosti makrobonitetnega okvira CRD IV/CRR 1. januarja 2014 
ESRB razvija analiti čen in organizacijski okvir, da bi lahko prevzel nove naloge, 
ki mu jih nalaga zakonodaja, to so priprava mnenj in/ali priporo čil državam 
članicam v zvezi z uporabo novih makr obonitetnih orodij (tj. proticikli čnih 
kapitalskih blažilnikov,  blažilnikov sistemsk ega tveganja), vklju čno z možnostjo 
uvedbe strožjih bonitetn ih zahtev v skladu s členom 458 CRR („klavzula o 
fleksibilnosti“). ESRB je z namenom operacionalizacije makrobonitetnega okvira 
marca 2014 izdal vodilno poro čilo16, ki je vsebovalo prvi pregled novega 
makrobonitetnega okvira v EU, pa tudi iz črpen priro čnik17, katerega namen je 
zagotoviti navodila za nacionalne organe pri uporabi novih instrumentov. ECB bo 
prav tako imel v prihodnosti klju čno vlogo na tem podro čju. V skladu s členom 5 
uredbe o ustanovitvi EMN bo imela ECB posebne makrobonitetne pristojnosti v 
euroobmo čju, pa tudi v državah članicah zunaj euroobmo čja, ki so vzpostavile tesno 
sodelovanje z ECB, in bo zlasti lahko uvedla strožje makrobonitetne blažilnike od 
tistih, sprejetih na nacionalni ravni.  
2.2. Organizacija ESRB 
ESRB ima zapleteno organizacijsko strukt uro, kar je izraz prizadevanja, da bi 
zbrali potrebno strokovno znanje tako na nacionalni ravni (vklju čno z 
nacionalnimi centralnimi bankami in nadz orniki) kot tudi na evropski ravni 
(vključno z ECB, Komisijo, Ekonomsko-finan čnim odborom in evropskimi 
nadzornimi organi).  Institucionalni okvir ESRB sestavljajo splošni odbor, 
pripravljalni odbor, svetovalni tehni čni odbor in svetovalni znanstveni odbor. Delo 
teh različnih forumov podpira sekretariat ESRB18. Splošni odbor ESRB trenutno 
sestavlja 67 članov in je glavni organ odlo čanja ESRB. Vsak od 38 članov 
splošnega odbora z glasovalno pravico19 ima en glas, pri čemer se splošni odbor 
običajno odlo či v skladu z navadno ve čino. Za sprejetje priporo čila ali javno objavo 
opozorila ali priporo čila je potrebna dvotretjinska ve čina20. Člane splošnega odbora 
brez glasovalnih pravic (trenutno je članov 29) sestavljajo po en predstavnik na 
visoki ravni na državo članico iz pristojnega nacionaln ega nadzornega organa in pa 
predsednik Ekonomsko-finan čnega odbora. Na splošno interesne skupine menijo, da 
so načini glasovanja znotraj splo šnega odbora ustrezni. Prip ravljalni odbor, ki ga 
sestavlja 14 članov splošnega odbora, je odgovoren  za pripravo sej splošnega 
                                                 
16 Flagship Report on Macro-prudential Policy in the Banking Sector (Vodilno poro čilo o makrobonitetni 
politiki v ban čnem sektorju); 
http://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/other/140303_f lagship_report.pdf?31b5f8e9c568a6ca55d8bd08d3
6b1eb8 . 
17 ESRB Handbook on Operationalising Macro-prud ential Policy in the Banking Sector (Priro čnik ESRB 
o operacionalizaciji makrobonitetne politike v ban čnem sektorju); 
http://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/other/140303_esrb_handbook.pdf?d15dae97dfb3b9136f3d130ba18
5dfe9 . 
18  Člen 2(e) Uredbe Sveta (EU) št. 1096/2010. 
19 Predsednik in podpredsednik ECB; guvernerji nacionalnih centralnih bank; član Komisije; predsednik 
evropskega nadzornega organa (Evropski ban čni organ); predsednik evropskega nadzornega organa 
(Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine); predsednik evropskega nadzornega organa 
(Evropski organ za vrednostne papirje in trge); predsednik in podpredsednika svetovalnega 
znanstvenega odbora; pred sednik svetovalnega tehni čnega odbora. 
20 Člen 10 uredbe o ESRB. 
 
6 odbora. Svetovalni tehni čni odbor odraža zgradbo splošnega odbora na bolj tehni čni 
ravni. Svetovalni znanstveni  odbor je bil ustanovljen zato, da bi delu ESRB 
zagotovil druga čno in bolj zunanjo znanstveno pe rspektivo. Sestavlja ga 15 članov, 
ki predstavljajo širok razpon sp retnosti in strokovnega znanja. 
ESRB od ECB pri čakuje analiti čno, finan čno in upravno podporo . Ob ustanovitvi 
ESRB je izbira ECB kot institucije gostite ljice temeljila na številnih premislekih. 
Osnovni cilj je bil črpati iz obstoje čega strokovnega znanja ECB na podro čju 
finančne stabilnosti. Prav tako se je za pre dnost štelo, da je makrobonitetna politika 
blizu funkciji denarne politike. Dejst vo, da bi ERSB lahko prejemal analiti čno, 
finančno in upravno podporo ECB,  se je štelo za klju čno za njegovo uspešnost v 
prihodnosti. Še pomembneje pa je , da bi ECB lahko ESRB zagotovila 
prepoznavnost, neodvisnost in velik ugled. V tem okviru se je sklenilo, da bo prvi 
predsednik ESRB tudi pr edsednik ECB za obdobje petih let. Ker ESRB nima 
zavezujočih pooblastil, ampak se zanaša na mo ralno pregovarjanje in medsebojni 
pritisk, se je štelo za primerno, da se za predsednika ESRB izbere poznana in 
zanesljiva oseba. Klavzula o pregledu v ur edbi o ESRB posebej navaja postopke za 
imenovanje ali izvolitev predsednika ESRB21. 
ESRB je odgovoren Parlamentu in Svetu. O svojem delovanju mora obveš čati 
Evropski parlament in Svet22. Najmanj enkrat na let o, pogosteje pa v primeru 
vsesplošne finan čne krize, je predsednik ESRB povabljen na predstavitev v 
Evropskem parlamentu. Predstavitve pr edsednika ESRB na splošno potekajo 
istočasno kot predstavitve predsednika ECB.  Predsednik ESRB vsaj dvakrat letno 
tudi zaupno ustno razpravlja s pred sednikom in podpredsedniki Odbora za 
ekonomske in monetarne zadeve Evropskega parlamenta.  
ESRB je del ESFS in v uredbah o ustanovitvi je bila posebna pozornost 
namenjena interakciji med ESRB in evropskimi nadzornimi organi. Ena od 
najpomembnejših lekcij finan čne krize je bila, da morajo biti za stabilen finan čni 
sistem mikrobonitetni nadzorniki tes no povezani z novo makrobonitetno ravnjo. 
Oba stebra novega nadzor nega sistema sta klju čna za doseganje dragocenih sinergij 
med mikro- in makroravnjo, da se medsebojno okrepijo u činki na finan čno 
stabilnost in zagotovi popolnoma povezan nadzorni okvir. Tesna povezanost se 
zagotovi z navzkrižnim članstvom med štirimi organi. Uredbe o ustanovitvi 
evropskih nadzornih organov23 določajo tudi postopke, ki jih morajo evropski 
nadzorni organi upoštevati pri ukrepanju na podlagi priporo čila ESRB, in na čin, 
kako naj uporabijo svoja poobl astila za zagotovitev pravo časnega upoštevanja 
priporočil, naslovljenih na enega ali ve č pristojnih nacionalnih nadzornih organov. 
Na podro čju testiranja izjemnih situacij je prav tako pomembno sodelovanje med 
ESRB in evropskimi nadzornimi organi.  
                                                 
21 Glej člen 20 v povezavi s členom 5 uredbe o ESRB. 
22 Glej člen 19 uredbe o ESRB. 
23 Glej člen 36 uredb o ustanovitvi evropskih nadzornih organov (glej opombo 2). 
 
7 3. O CENA DELA ESRB:  GLAVNE PREDNOSTI IN PODRO ČJA ZA IZBOLJŠANJE  
Interesne skupine so bile v številnih  pogledih zadovoljne z delom ESRB v prvih 
letih po njegovi ustanovitvi. Skoraj vsi so poudarili po men makrobonitetnega 
nadzora in potrebo po usklajevanju držav članic pri uporabi ma krobonitetnih orodij. 
Vendar so na splošno menili, da je prez godaj za oblikovanje utemeljenega mnenja o 
učinku opozoril in priporo čil ESRB. ESRB je ravno kon čal svoj okvir za ocene 
učinka in potrebno je ve č časa, da se oblikuje boljš e in bolj pogl obljeno stališ če o 
odzivu naslovnikov.  
Čeprav ESRB velja za klju čni sestavni del ESFS, je ve č interesnih skupin ugotovilo 
področja, na katerih so potrebne izboljšave. Ta so predvsem povezana s 
organizacijsko identiteto, notranjim upravljanjem in razpoložljivimi orodji 
(tj. opozorila in priporo čila).  
3.1. G LAVNE PREDNOSTI  
Prednosti in uspehe ESRB je izpostavilo ve č interesnih skupin. ESRB se opira na 
enkratno in obsežno strokovno znanje, uspešno je pove čal ozaveš čenost o zadevah 
finančne stabilnosti med obli kovalci politik in za čel je razvijati uporabno in 
obetavno analiti čno delo, zlasti o medsebojni povezanosti.  
Kar zadeva naloge in pooblastila ESRB,  se je velika ve čina interesnih skupin 
strinjala, da so bile na loge ESRB dovolj široke , vse pa so bile zadovoljne, da je 
narava nalog ESRB usmerjena v prihodnost in prepre čevanje. Vse interesne skupine 
so bili tudi zadovoljne z nezavezujo čo naravo opozoril in priporo čil ESRB, ki se je 
po njihovem mnenju dobro ujemal a z razponom nalog in podro čjem delovanja 
ESRB. Na tem podro čju nobena interesna skupina ni pozvala k spremembi. Obstaja 
široko soglasje, da mora mehanizem  „ukrepaj ali pojasni“ ostati klju čni del sistema 
opozoril in priporo čil, ki mora biti zmožen zagotoviti rezultate pravo časno in na 
prilagodljiv na čin. 
ESRB je ves čas krize zagotavljal edinstven forum za razprave  o vprašanjih 
finančne stabilnosti na najvišji  ravni med centralnimi ban čniki, nacionalnimi 
nadzorniki in evropskimi organi. ESRB združuje zelo široko strokovno znanje med 
finančnimi sektorji in državami,  kar je bila po mnenju  mnogih interesnih skupin 
glavna prednost. Vloga sekretariata ESRB  je pri interesnih skupinah na splošno 
veljala za pozitivno. Imel je klju čno vlogo pri vzpostavlja nju notranjih postopkov, 
razvijanju delovnih metod in orodij (npr . spletno mesto ESRB, aplikacija IT ESRB) 
ter učinkoviti pripravi in organiziranju se j. Bil je tudi dejavno udeležen pri 
analitičnem delu ESRB. Vendar so nekatere interesne skupine menile, da so bila 
sredstva, dodeljena sekretariatu ESRB, nezadostna. 
ESRB je prispeval k uvedbi makrobonitetne razsežnosti finan čnih politik in uredb. 
Makrobonitetna politika je  bila glavna novost v de Larosièrjevem poro čilu. Pred 
ustanovitvijo ESRB v Evropski uniji ni bilo organa, ki bi dejavno sodeloval pri makrobonitetnem nadzoru. Medtem ko so evropski nadzorni organi zlasti 
nadaljevali dejavnosti, ki so bile že izvedene na nacion alni ravni, je bilo podro čje 
pristojnosti ESRB v veliki meri nedolo čeno. ESRB je s svojimi dejavnostmi, med 
 
8 drugim zlasti s svojimi opozorili in priporo čili, uspel dose či, da oblikovalci politik 
bolj upoštevajo sistemsko tvegan je in pomisleke glede finan čne stabilnosti.  
ESRB ima klju čno vlogo pri vzpostavitvi ma krobonitetnega okvira v Evropski 
uniji. Svetovalni tehni čni odbor dejavno sodeluje pri vzpostavljanju doslednega 
okvira v državah članicah. V zvezi s tem je pripravil dve priporo čili, ki ju je sprejel 
in izdal splošni odbor: eno o nujnosti vz postavitve nacionalnih makrobonitetnih 
organov s posebnimi nalogami, drugo pa o ci ljih in instrumen tih makrobonitetnih 
politik. Priporo čilo o makrobonitetnih organih je imelo zelo oprijemljiv u činek. Na 
podlagi tega, pa tudi zaradi za četka veljavnosti CRD IV/CRR januarja 2014, v 
skladu s katerima morajo države članice imenovati „imenovani organ“, zadolžen za 
aktiviranje novih makrobonitetnih blažilnikov, so vse države članice ustanovile 
nacionalne makrobonitetne organe a li pa jih še ustanavljajo ( čeprav je treba 
poudariti, da trenutno niso vsi navedeni organi zastopani v ESRB). Nova vloga 
ESRB kot koordinatorja makrobonitetnih politik držav članic v okviru 
CRD IV/CRR je skladna s ciljem iz ure dbe o ESRB, da mora neposredno prispevati 
k povezani nadzorni strukturi Unije, ki  je potrebna za spodbujanje pravo časnih in 
doslednih odzivov politike med državami članicami, s čimer prepre čuje različne 
pristope in izboljšuje delovanje notra njega trga. Ob upoštevanju prihodnjih 
makrobonitetnih pristojnosti ECB v euroobmo čju in državah članicah zunaj 
euroobmo čja, ki so vzpostavile tesno sode lovanje z ECB, bo treba zagotoviti 
ustrezno povezanost med ECB in ESRB. 
ESRB razvija pomembno analiti čno delo o medsektorskih makrobonitetnih 
vprašanjih (npr. o ban čništvu, medsebojni povezanosti). V zvezi s tem je zlasti 
zanimivo nedavno delo o škodljivih vplivih, ki  se širijo prek zamenjav kreditnega 
tveganja ali medban čnih posojil. Veliko interesnih skupin je poudarilo pomen tega 
nedavnega dela in predlaga, da ga je  treba nadalje razviti. Sodelovanje 
makrobonitetnih nadzornikov pri delu ESRB,  pa tudi sodelovanje ESRB pri delu 
evropskih nadzorni h organov sta klju čna za zagotovitev, da ocena makrobonitetnega 
tveganja temelji na celovitih in to čnih informacijah. Na splošno se sodelovanje med 
ESRB in evropskimi nadzornimi organi  ocenjuje kot dobro, vendar bi veliko 
interesnih skupin želelo ve č skupnega dela, npr. vzpos tavitev skupnega prikaza 
tveganja. Vedno ve čja vloga ESRB pri testiranju izjemnih situacij je prav tako 
pomembna in jo je pozdravilo  veliko interesnih skupin.  
Sedanja ureditev glede odgovornosti se je  interesnim skupinam zdela primerna,  
saj omogo ča resničen dialog, hkrati pa zagotavlja popolno zaupnost glede 
občutljivih informacij. 
3.2. P ODROČJA, KI JIH JE TREBA IZBOLJŠATI  
Področja, ki bi se lahko izboljšala, se po ugotovitvah interesnih skupin nanašajo 
zlasti na tri vidike: organi zacijsko identiteto ESRB, not ranjo organizacijo ESRB in 
njene delovne strukture ter orodja in pooblastila , ki jih ima na voljo in ki bi se lahko 
razširila, da bi se izboljšal a funkcija zgodnjega opozarjanja. 
3.2.1. Organizacijska identiteta  
 
9 Funkcija predsednika ESRB se zaupa predsedniku ECB za obdobje prvih pet let 
po ustanovitvi ESRB,  kar je  ESRB omogo čilo, da izkoristi prepoznavnost, 
neodvisnost in velik ugled ECB. Ker bo ma ndat prvega predsednika potekel pet let 
po začetku veljavnosti uredbe o ESRB, tj. 16. decembra 2015, bo treba uredbo 
revidirati, da se zagotovi pravna  jasnost. Ker ima ESRB nezavezujo ča pooblastila in 
se zanaša na moralno prepri čevanje in medsebojni prit isk, je zelo pomembno, da je 
na mestu predsednika ESRB poznana in zanesljiva oseba.  
Več interesnih skupin je poudarilo  potrebo po krepitvi identitete ESRB.  Več 
interesnih skupin je vztrajalo, da je treba izboljšati avtonomnost ESRB, hkrati pa mu 
omogočati, da se še naprej zanaša na ugled  in strokovno znanje ECB. To vprašanje 
se je obravnavalo tudi v resoluciji Evrops kega parlamenta. V tem okviru so nekatere 
interesne skupine predlagale možnost dvot irne vodstvene strukture. ESRB bi še 
naprej vodil predsednik ECB, vendar bi se uvedla nova funkcija poslovodje. 
Medtem ko bi predsednik ECB še naprej vodi l splošni odbor ESRB,  ki je najvišji 
organ odlo čanja ESRB, bi bil poslo vodja pristojen za vsakda njo dejavnost ESRB in 
bi lahko tudi zastopal ESRB v nekaterih klju čnih forumih, npr. v Ekonomsko-
finančnem odboru. Imenovanje novega „izvršne ga predsednika“ je bilo priporo čeno 
tudi v resoluciji Evropskega parlamenta.  
3.2.2. Notranja organizacija in delovne strukture  
Po mnenju ve čine interesnih skupin je mogo če sedanjo strukturo in ureditve glede 
upravljanja ESRB izboljšati, da se zagotovi u činkovitejše odlo čanje.  
Velikost splošnega odbora je mogo če zmanjšati . Skoraj vse interesne skupine so 
velikost splošnega odbora (67 članov) opredelile kot morebitno težavo in nekatere 
so pri tem izpostavile tudi  velikost svetovalnega tehni čnega odbora. Čeprav 
združevanje obsežnega strokovn ega znanja na splošno velja za prednost, je ve č 
interesnih skupin poudarilo, da  se slabosti zaradi sedanj e velikosti splošnega odbora 
odražajo pri izvajanju sej in razprav, možnostih za izmenjavo zaupnih in ob čutljivih 
informacij ter nemotenem odlo čanju. Pripravljalni odbor, ka terega velikost je bolj 
omejena (tj. 14 članov splošnega odbora), je ustreznejši za razprave o ob čutljivih 
vprašanjih, vendar nima pristojnosti za odlo čanje, s čimer je njegova vloga omejena 
na pripravo sej splošnega odbor a. Nekatere interesne skupine so predlagale, da bi 
pogostejše seje pripravljalnega odbora lahko prispevale k izboljšanju njegove vloge. 
Več interesnih skupin je trdilo, da je mogo če zmanjšati velikost splošnega odbora 
(npr. z omejitvijo predstavništva držav članic na enega predst avnika) ali dodeliti ve č 
pooblastil pripravljalnemu odboru, katerega  sestava bi se prav tako lahko 
spremenila, med drugim zlasti zaradi usta novitve enotnega nadzornega mehanizma.  
Nekatere interesne skupine so tudi predlagale, da bi bilo sestavo splošnega odbora 
mogoče spremeniti, s čimer bi se osredoto čenost ESRB preusmerila na sektorje in 
bi se okrepila evropska perspektiva. Člani bi lahko na primer zastopali ve č institucij 
znotraj iste države članice ali ve č držav članic. Še en dejavni k, ki bi po ugotovitvah 
lahko prispeval k dolo čeni „bančni pristranskosti“, je oseb je sekretariata ESRB, ki 
prihaja iz centralnih bank in se seveda bolj osredoto ča na bančna vprašanja (ve čina 
nacionalnih centralnih bank je pristojna za ban čni nadzor) kot na druge finan čne 
 
10 sektorje. Poleg tega je treb a opozoriti, da so banke obi čajno glavni viri  sistemskega 
tveganja, zato je motivacija za osredoto čenost tudi ve čje tveganje, ki ga ustvarja 
bančni sektor.  
Predlagalo se je, da bi se sestava ob eh svetovalnih odborov lahko pregledala. Med 
posvetovanjem o delu obeh svetoval nih odborov so bile prejete razli čne povratne 
informacije. Kar zadeva svetovalni tehni čni odbor, ga je velik o vprašanih pohvalilo, 
da je zagotovil redni prispevek k agendi  splošnega odbora ESRB. Vendar so drugi 
poudarili, da je bil preve č bančno usmerjen in na nacionalni ravni v dolo čeni meri 
pristranski pri svojem pristopu k sistemskem u tveganju. Predlagalo se je, da bi se 
število članov svetovalnega tehni čnega odbora lahko zmanjšalo, pri čemer bi se 
enaka rešitev lahko sprejela tudi za splo šni odbor. Interesne skupine so v zvezi s 
svetovalnim znanstvenim odborom ugotovile, da dosega manj rezultatov v 
primerjavi s svetovalnim tehni čnim odborom, vendar se njegovo delo v smislu 
vsebine na splošno dojema kot bolj inovati vno in manj konvencionalno v primerjavi 
z delom svetovalnega tehni čnega odbora. Nekateri vprašan i so predlagali združitev 
obeh svetovalnih odborov, s čimer bi se na čin dela svetovalnega tehni čnega odbora 
združil z nekonvencionalnim pristopo m svetovalnega znanstvenega odbora.  
3.2.3. Orodja ESRB 
Veliko interesnih skupin meni, da je kom unikacijo in povezanost ESRB z drugimi 
institucijami in organi mogo če izpopolniti ter da se preve č opirata na uradne 
instrumente opozoril in priporo čil. 
Interesne skupine so pozvale k ve čji preglednosti kot orodju za izboljšanje 
mehanizma „ukrepaj ali pojasni“  (npr. objave opozoril in priporo čil, večja 
preglednost nadaljnjih ukrepov naslovnikov itd.).  
Interesne skupine so tudi pr edlagale, da bi bilo mogo če mehanizem „ukrepaj ali 
pojasni“ izboljšati z boljšo povezanostjo z drugimi evropskimi organi, zlasti 
Ekonomsko-finan čnim odborom . Boljša in pravo časna povezanost bi lahko 
okrepila u činek ukrepov ESRB in pove čala ozaveš čenost med državami članicami o 
učinku njihovih odlo čitev politike na finan čno stabilnost. Nekateri, zlasti 
strokovnjaki na visoki ravni svetovalnega tehni čnega odbora in svetovalnega 
znanstvenega odbora v svojem poro čilu, so poudarili, da bi poslovodja ESRB za 
polni delovni čas24 lahko pripomogel k lažji povezanosti z morebitnimi naslovniki v 
zgodnji fazi, s čimer bi ukrepi ESRB postali u činkovitejši. 
V zvezi s posredovanjem ESRB na podro čju zakonodaje so nekatere interesne 
skupine predlagale, da bi lahko imelo boljši okvir , s čimer bi se izognili vklju čitvi 
v zelo pozni fazi zakonodajnega postopka ali celo po spre jetju zakonodaje. Z 
načrtovanjem zgodnjega prispevka  bi se lahko izognili neu činkovitostim zaradi 
pozne vklju čitve, kot se je zgodilo  v primeru CRD IV/CRR. V tem okviru se je 
trdilo, da bi se sodelovanje ESRB lahko omejilo na opredeljevanje podro čij za 
prihodnje zakonodajne ukrepe. Druge interesne s kupine so predlagale, da bi se lahko 
                                                 
24 Glej oddelek 3.2.1. tega dokumenta. 
 
11 posvetovalo z ESRB pred sprejetj em zakonodajnega predloga na podro čju finančne 
stabilnosti.  
Interesne skupine menijo, da bi bilo mogo če izboljšati zunanje komunikacije 
ESRB.  Vloga ESRB je, da spremlja in ocenjuje tveganja za finan čni sistem, vendar 
se opira na druge organe in države članice, da se izvedejo makrobonitetne politike 
za ublažitev navedenih tveganj. Njegova uspešnost je torej odvisna od tega, kako 
dobro upravlja odnose z drugimi interesnimi skupinami in državami članicami. 
Opira se tudi na informacije, ki mu ti organi sporo čajo med njegovim delom. 
Nekatere interesne skupine menijo, da bi se lahko izboljšala kakovost in 
pravočasnost komunikacije ESRB, in sicer no tranje, z drugimi organi ESFS in 
Evropskim sistemom centralnih bank (ES CB), pa tudi prek tujih in mednarodnih 
sorodnih organizacij (Svet za nadzor finan čne stabilnosti ZDA, Odbor za finan čno 
stabilnost, Baselski odbor za ban čni nadzor, MDS), tržnih  udeležencev in širše 
javnosti. Vloga morebitnega poslovodje s polnim delovnim časom bi lahko 
pomagala pove čati prepoznavnost ESRB ter spodbud ila proaktivnejšo in bolj 
usklajeno komunikac ijsko strategijo.  
Interesne skupine so ugotovile, da je  treba izboljšati postopke za obravnavo 
izmenjave podatkov med ESRB in evr opskimi nadzornimi organi znotraj ESFS . 
Obstaja podroben in dolg pos topek odobritve, prek kate rega ESRB prejema podatke, 
ki lahko vplivajo na pravo časnost in u činek njegovih rezultatov. Številni postopki 
odobritve se podvajajo. Trdilo se je, da je treba te postopke optimizirati, da se 
izboljšata u činkovitost in uspešnost. Zamude pri dostopanju do podatkov pomenijo, 
da ESRB morda ne bo mogel iz dati opozoril in priporo čil, preden bodo tveganja 
jasna, kar bi lahko ogrozilo nje govo zmožnost zgodnjega opozarjanja. 
Orodja ESRB bi se lahko razširila, da bi vklju čevala več „mehkih pooblastil“ . 
ESRB je v zadnjih treh letih izdal sklop uradnih priporo čil. Nekatere interesne 
skupine so kritizirali pravo časnost priporo čil ESRB, ker so nekatera priporo čila 
zamujala, v enem primeru pa so bila predložene šele, ko je bila težava že 
obravnavana. Postopek, s katerim splošni odbor sprejema priporo čila ESRB, in 
dejstvo, da so priporo čila ESRB pripravljena zelo fo rmalno, veljata za verjetna 
vzroka za zamude. Nekateri nasl ovniki menijo, da so priporo čila preveč uradna, 
zaradi česar so se odzvali ob rambno. Postopnejši pristop bi lahko izboljšal u činek 
ukrepov ESRB in omogo čil vključevanje v konstruktiven dialog z morebitnimi 
naslovniki v zgodnji fazi. Morda bi bilo mogo če povečati možnosti, da bi lahko 
ESRB izvajal ve č „mehkih“ pooblastil, na primer prek objavljenih dopisov ali 
javnih izjav, namenjenih izboljšanju pr ožnosti funkcije zgodnjega opozarjanja. 
Predlagalo se je, da bi lahko imel poslovodja ESRB za polni delovni čas pozitivno 
vlogo v tem pogledu, saj bi izboljšal prepoz navnost ESRB, s tem pa tudi njegovo 
zmožnost vplivanja, preden se izda jo uradna opozorila in priporo čila. 
4. Z AKLJUČEK 
Težko je oceniti uspešnost ESRB kot v prihodnost usmerjenega makrobonitetnega 
organa, saj je bil ustanovljen šele nedavno. Kljub temu povratne informacije, ki jih 
 
12 je Komisija prejela od inte resnih skupin, kažejo, da je  ESRB v prvih treh letih 
obstoja postal klju čni sestavni del evropskega nadz ornega okvira. Interesne skupine 
so ugotovile, da ESRB zagotavlja edinst ven forum za razprave o vprašanjih 
finančne stabilnosti ves čas krize in da je pove čal ozaveščenost oblikovalc ev politik 
o makrobonitetni razsežnosti finan čnih politik in uredb. ESRB je še naprej 
pomemben sestavni del ESFS. 
Ob upoštevanju teh dosežkov pa je vendarl e koristno opozoriti na pomembne vidike 
okvira ESRB, da bi se izboljšala u činkovitost makrobonitetnega nadzora na ravni 
EU.  
Nekatere izboljšave lahko ESRB izvede kratkoro čno in zanje ne bi bilo treba 
spreminjati zakonodajnega okvira. Tako velja za naslednje primere:  
– Proaktivnejša komunikacijska strate gija in zgodnejša povezanost z 
morebitnimi naslovniki . To bi lahko vklju čevalo zlasti izmenjavo informacij z 
Ekonomsko-finan čnim odborom in ve čjo vključenost ESRB v razprave in seje 
Ekonomsko-finan čnega odbora. ESRB bi lahko tudi bolj uporabljal „mehka 
pooblastila“, na primer prek objavljeni h dopisov ali javnih izjav, namenjenih 
izboljšanju prožnosti funkcije  zgodnjega opozarjanja, pr eden se izdajo uradna 
opozorila ali priporo čila. 
– Večja pogostost sej pripravljalnega odbora.  Na ta na čin bi se la hko izboljšala 
vloga pripravljalnega odbora, pri čemer bi lahko natan čneje spremljal delo delovnih 
struktur ESRB med eno in drugo sejo splošnega odbora. 
– Manj uradnosti pri oblikovanju priporo čil ESRB . To bi lahko prispevalo k 
skrajšanju rokov za sprejetje priporo čil in izboljšalo odzivnost ESRB, s čimer bi se 
okrepila njegova funkcija zgodnjega opozarjanja.  
– Preusmeritev osredoto čenosti z zgolj ban čnih tveganj.  ESRB je za čel širiti 
svojo perspektivo in je nedavno vedno ve č dela posve čal nebančnim vprašanjem. 
Takšen razvoj dogodkov se pozd ravi in je zaželen, saj je pomembno, da se ohrani 
medsektorska razsežnost mandata ESRB. 
Hkrati veliko vprašanj, za katera je po mn enju interesnih skupi n potrebna nadaljnja 
pozornost, zadeva same uredbe o ustanovitvi ESRB. To bi zlasti veljalo za ureditev 
predsedniške funkcije (ker je bil pred sednik ECB imenovan za obdobje petih let, 
tj. do 16. decembra 2015); vzpostavitev f unkcije poslovodje s polnim delovnim 
časom; spremembe v strukturi odlo čanja (npr. spremembe sestave splošnega odbora 
in pripravljalnega odbora, zmanjšanje obs ega splošnega odbora, krepitev pooblastil 
pripravljalnega odbora za odlo čanje itd.). Komisija namerava dodatno preu čiti 
tehnične in pravne vidike razli čnih izpostavljenih vprašanj in za četi pripravljalno 
delo za oceno morebitnih možnosti za obravna vanje teh vprašanj. V okviru tega bo 
preučila zlasti:  
 
13 – Organizacijsko identiteto: okrepiti je treba pre poznavnost in avtonomnost 
ESRB, hkrati pa mu omogo čiti, da ima še naprej ugled in strokovno znanje ECB. 
Komisija se bo še naprej posve čala temu vprašanju. Dodatno bi se lahko preu čila 
možnost dvotirne vodstvene strukture, v kateri bi bil predsednik ECB tudi 
predsednik ESRB, novi pos lovodja s polnim delovnim časom pa zadolžen za 
dnevno dejavnost ESRB. 
– Notranje upravljanje:  sedanja notranja struktura ES RB bi se lahko reformirala. 
Zlasti bi se lahko opti mizirala ureditev odlo čanja, ki vklju čuje splošni odbor in 
pripravljalni odbor, pri čemer bi se zmanjšala velikos t splošnega odbora in bi se ve č 
pooblastil preneslo na pripravljalni odbor. Morda bi se u činkovitost in uspešnost 
podpornih svetovalnih odborov lahk o še dodatno izboljšali.  
– Orodja:  ESRB je v zadnjih treh letih izda l sklop uradnih opozoril in priporo čil. 
Vendar bi se lahko orodja ESRB razširila, da bi lahko izvajal ve č „mehkih 
pooblastil“ za izboljšanje pr ožnosti in spodbujanje z godnjega posredovanja. Po 
drugi strani bi se lahko jasneje opredel ila vloga ESRB v povezavi z zakonodajnimi 
spremembami. 
Komisija bo lahko pri svojem tehni čnem in pravnem delu upoštevala pomembne 
elemente splošne finan čne arhitekture, ki še niso vzpostavljeni: razli čni stebri 
bančne unije še niso v celoti vzpostavljeni; države članice še vedno ustanavljajo 
nacionalne makrobonitetne organe; obli kuje se makrobonitetna odgovornost znotraj 
ECB/ENM. Za vse te el emente je potrebna ve čja jasnost, preden se lahko za 
reformo ESRB predlaga kakršen koli mo žen zakonodajni ukrep, saj bi to jasno 
vplivalo na obliko predloga.