Komisija bo storila vse v svoji moči, da bo mogoč hiter dogovor. Danes predlagamo pošten in uravnotežen sveženj, ki bo, če bo sprejet, Uniji 27 članic zagotovil proračun, ki bo učinkovito služil vsem deležnikom. Pozitiven proračun za pozitivno agendo. Sodoben proračun za Unijo, ki varuje, opolnomoča in ščiti. Proračun, ki bo našo Unijo dobro pripravil na prihodnost.

Zato je naša dolžnost do vseh Evropejcev, da prihodnja pogajanja o dolgoročnem proračunu EU začnemo z jasnim ciljem doseči sporazum še pred volitvami v Evropski parlament in vrhom voditeljev v mestu Sibiu 9. maja 2019.

Pogajanja o sedanjem večletnem finančnem okviru so trajala predolgo, zato se je začetek ključnih finančnih programov zavlekel. Šlo je za več kot le za upravno nevšečnost. Pomenilo je namreč, da so bili odloženi projekti z resničnim potencialom za spodbujanje oživitve gospodarstva in trajalo je dlje, da so ključni viri financiranja prišli do tistih, ki jih potrebujejo.

Komisija bo na teh temeljih med 29. majem in 12. junijem predstavila podrobne predloge za prihodnje finančne programe. Nato bodo prišli v roke Evropskega parlamenta in Sveta.

Predlogi temeljijo na pošteni oceni sredstev, ki jih bo Unija potrebovala za uresničitev skupnih ambicij. Ponujajo pragmatičen in uravnotežen pristop k izzivom, ki jih predstavljata podpiranje političnih prioritet in obravnavanje finančnih posledic izstopa Združenega kraljestva. Prikazujejo, kako bo prenovljen, enostavnejši in prožnejši proračun Uniji omogočil, da vsak evro porabi v korist vseh držav članic in Evropejcev.

Predlogi Komisije o prihodnjem večletnem finančnem okviru so začetek procesa, ki bo določil, ali ima Unija na voljo sredstva za uresničevanje pozitivne agende, dogovorjene v Bratislavi in Rimu. Končno odločitev bo nato soglasno sprejel Svet po odobritvi Evropskega parlamenta.

Vključitev Evropskega razvojnega sklada v proračun EU bo moralo spremljati povišanje zgornjih mej, določenih v sklepu o lastnih sredstvih. Poleg tega je potrebna zadostna razlika med zgornjo mejo plačil in zgornjo mejo lastnih sredstev, da bo lahko Unija v vseh okoliščinah izpolnjevala svoje finančne obveznosti, tudi v času upada gospodarske rasti. Komisija zato predlaga povečanje zgornje meje lastnih sredstev za plačila in obveznosti na 1,29 % oziroma 1,35 % bruto nacionalnega dohodka EU-27.

Predlagane reforme sistema lastnih sredstev so namenjene spremembi načina financiranja proračuna in ne njegove skupne velikosti. Razpršitev virov proračunskih prihodkov bo povečala odpornost proračuna EU. Skupaj s postopnim ponovnim uravnoteženjem proračuna, tj. prehodom z nacionalno dodeljenih programov na nove prioritete, bo to pripomoglo k večjemu osredotočanju na evropsko dodano vrednost in pomagalo zagotoviti, da obe strani proračuna prispevata k političnih prioritetam Unije.

·Nacionalni prispevek, izračunan na podlagi količine nereciklirane odpadne plastične embalaže. To bo ustvarilo spodbudo za države članice, da zmanjšajo količino odpadne embalaže, in spodbudilo prehod Evrope v krožno gospodarstvo z izvajanjem evropske strategije za plastiko.

V okviru modernizacije sistema virov lastnih sredstev Komisija poleg tradicionalnih carinskih dajatev in prispevkov v proračun EU na podlagi bruto nacionalnega dohodka predlaga poenostavitev lastnih sredstev iz naslova davka na dodano vrednost, tako da bi temeljila samo na dobavah, za katere se uporablja splošna stopnja, hkrati pa ostala v celoti skladna z nedavnim predlogom Komisije o celovitem sistemu DDV v EU. Komisija predlaga tudi, da se vzpostavi močnejša povezava med financiranjem proračuna in politikami Unije z uvedbo košarice novih virov lastnih sredstev. Košarica je sestavljena iz deleža prihodkov iz naslednjih virov:

Da bi se preprečilo znatno in nenadno povečanje prispevkov teh držav članic od leta 2021, se predlaga, da se sedanji rabati ukinejo postopoma. V ta namen bodo vsi popravki na strani prihodkov proračuna pretvorjeni v pregledna plačila pavšalnih zneskov po posameznih državah članicah. Ti pavšalni zneski se bodo pet let postopoma zmanjševali, dokler nacionalni prispevki (izraženi v odstotku bruto nacionalnega dohodka) ne dosežejo poštene ravni, primerljive z drugimi državami članicami, ki niso upravičene do rabata.

To predstavlja priložnost za poenostavitev in reformo sistema ter povečanje usklajenosti s politikami in prioritetami Unije. Komisija predlaga, da se odpravijo vsi popravki na strani prihodkov kot del pravičnega in uravnoteženega proračunskega paketa. Stroški zbiranja, ki jih zadržijo države članice pri tradicionalnih lastnih sredstvih, se bodo z 20 % vrnili na prvotno raven 10 %, da bi se finančna podpora za carinsko opremo, osebje in informacijske sisteme bolje uskladila z dejanskimi stroški in potrebami. Učinek teh ukrepov na breme carinskega nadzora se bo pozorno spremljal.

Z izstopom Združenega kraljestva se bo z njim povezani proračunski rabat končal. Enako velja za rabate pri kritju rabata za Združeno kraljestvo, ki so bili odobreni nekaterim državam članicam. Rabati, povezani z znižanimi vpoklicnimi stopnjami za lastna sredstva iz naslova davka na dodano vrednost in pavšalnega znižanja za prispevke na podlagi bruto nacionalnega dohodka, bodo samodejno prenehali veljati konec leta 2020.

Stran odhodkov in stran prihodkov proračuna sta dve plati iste medalje. Obe je treba posodobiti, da se bo kar najbolj povečal prispevek proračuna EU k političnim prioritetam Unije. V skladu s priporočili skupine na visoki ravni o prihodnjem financiranju EU, ki ji predseduje Mario Monti, Komisija predlaga posodobitev in poenostavitev obstoječega sistema lastnih sredstev ter diverzifikacijo virov prihodkov.

·„Posebni instrumenti“. Komisija je pregledala področje uporabe posebnih instrumentov, kot so rezerva za nujno pomoč, Solidarnostni sklad Evropske unije in Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji. Ti instrumenti omogočajo, da se v proračun EU vključijo dodatna finančna sredstva, s katerimi se presežejo zgornje meje iz finančnega okvira. Komisija predlaga, da se, kadar je to primerno, razširi področje uporabe instrumentov, na primer tako, da se omogoči aktiviranje rezerve za nujno pomoč za odziv na izredne razmere znotraj EU. Prav tako predlaga poenostavitev postopkov za mobilizacijo teh instrumentov in povečanje velikosti instrumenta prilagodljivosti na 1 milijardo EUR (v cenah iz leta 2018) letno.

·Prožnost med razdelki in leti. Poleg zagotovitve zadostnih nerazporejenih razlik do zgornjih mej Komisija predlaga, da se v celoti izkoristi skupna razlika v okviru zgornje meje za plačila, ki je bila uvedena s sedanjim okvirom. Komisija predlaga razširitev obsega in področja uporabe skupne razlike v okviru obveznosti, da se vzpostavi „rezerva Unije“. Ta se bo financirala iz razpoložljivih razlik pod zgornjimi mejami za obveznosti iz preteklega proračunskega leta ter sredstvi, ki so bila dodeljena v proračun EU, vendar se pri izvajanju programov niso porabila. Ta rezerva je nov pomemben instrument za odzivanje na nepredvidene dogodke in izredne razmere na področjih, kot sta varnost in migracije. Pomagala bo tudi pri reševanju gospodarskih in socialnih posledic motenj v trgovini, ko drugih razpoložljivih instrumentov ne bo več mogoče izkoristiti.

·Prilagodljivost znotraj programov in med njimi. Komisija bo predlagala vgrajene rezerve za zagotavljanje prožnosti znotraj programov. Poleg tega se predlaga, da se znesek, ki ga je mogoče prenesti iz enega programa v druge program znotraj istega razdelka, poveča z 10 % na 15 %. Komisija predlaga tudi možnost kombiniranja različnih oblik finančne podpore, prehajanja med različnimi načini upravljanja, „reprogramiranja“ financiranja sredi obdobja ter posebne revizije nacionalnih dodelitev, da se prilagodijo razvoju dogodkov v obdobju. To bo še povečalo prožnost, hkrati pa ohranjalo pravičen sistem.

Nedavne izkušnje so pokazale, da je prožnost okvira bistvenega pomena. Zaradi številnih izzivov, s katerimi se Unija sooča v zadnjih letih, je bila obstoječa prožnost izkoriščena do skrajnosti. Proračun EU mora biti dovolj prožen, da Uniji omogoča hitro in učinkovito odzivanje na nepredvidene potrebe. Komisija zato predlaga preoblikovanje obstoječih mehanizmov prožnosti in uvedbo nove „rezerve Unije“.

Predlagani finančni okvir bo potekal sedem let, od leta 2021 do leta 2027, z vmesnim pregledom v letu 2023. Komisija se zaveda prednosti postopne uskladitve trajanja finančnega okvira s petletnim političnim ciklom evropskih institucij, vendar prehod na petletni cikel v letu 2021 ne bi zagotovil optimalne usklajenosti. Predlagani sedemletni cikel bo Komisiji, ki bo nastopila mandat po evropskih volitvah leta 2024, omogočil, da, če se tako odloči, predloži nov okvir, ki bo trajal pet let in se začel leta 2028.

Ta raven obveznosti pomeni 1 246 milijard EUR v plačilih, kar ustreza 1,08 % bruto nacionalnega dohodka EU-27, za izvajanje sedanjih in prihodnjih programov porabe do leta 2027. Da se zagotovi spoštovanje trenutno veljavne zgornje meje lastnih sredstev, zlasti v prvih dveh letih naslednjega večletnega finančnega okvira, Komisija predlaga zmanjšanje ravni predhodnega financiranja za programe v okviru kohezijske politike in programe za razvoj podeželja.

Na splošno Komisija s kombinacijo dodatnih prispevkov in prihrankov predlaga večletni finančni okvir v višini 1 279 milijard EUR v obveznostih v obdobju 2021–2027, kar je enako 1,114 % bruto nacionalnega dohodka EU-27. To je realno gledano primerljivo z velikostjo sedanjega finančnega okvira, vključno z Evropskim razvojnim skladom.

Hkrati je Komisija kritično preučila, kje je mogoče privarčevati, ne da bi zmanjšali dodano vrednost programov EU. V okviru teh prizadevanj Komisija predlaga, da se dodeljena proračunska sredstva za skupno kmetijsko in kohezijsko politiko nekoliko znižajo, tako da se bodo odražale nove okoliščine in sprostila sredstva za druge dejavnosti. Posodobitev teh politik jima bo omogočala, da še naprej izpolnjujeta svoje temeljne cilje, obenem pa prispevata k novim prednostnim nalogam. Kohezijska politika bo imela na primer vse pomembnejšo vlogo pri podpiranju strukturnih reform in vključevanju migrantov.

Da bo lahko proračun EU pomembno prispeval k številnim novim prednostnim področjem, zlasti kadar se oblikujejo novi instrumenti, bo treba sedanje ravni financiranja povečati. Če danes vlagamo v področja, kot so raziskave in inovacije, mladi ter digitalno gospodarstvo, se bo to prihodnjim generacijam bogato poplačalo. Zato Komisija predlaga znatno povečanje sredstev na prednostnih področjih.

Ključni izziv za prihodnji proračun EU je zagotoviti zadostno podporo za nove in obstoječe prioritete, hkrati pa obravnavati primanjkljaj nacionalnih prispevkov zaradi izstopa Združenega kraljestva. Komisija predlaga uravnotežen pristop. Nove prioritete bi bilo treba financirati predvsem z novimi sredstvi. Primanjkljaj zaradi odhoda Združenega kraljestva bi bilo treba delno pokriti z novimi sredstvi in delno s prihranki ter prerazporeditvami iz obstoječih programov.

Predlogi Komisije temeljijo na natančni oceni sredstev, potrebnih za učinkovito doseganje ciljev Unije, in učinkovitosti ter dodane vrednosti porabe na vsakem področju. Prek dobro zasnovanih programov, učinkovitega izvajanja in pametnega kombiniranja z drugimi viri financiranja ima lahko tudi zmeren proračun EU znaten učinek. Vendar pa obstajajo omejitve glede tega, kaj je mogoče doseči, in če želi Evropa skupaj napredovati pri izpolnjevanju svoje pozitivne agende, bo za to potrebovala ustrezen proračun.

Zgornja meja, določena za upravne odhodke Unije v letu 2020, znaša 6,7 % celotnega večletnega finančnega okvira. To vključuje upravne odhodke vseh institucij EU, pokojnine in stroške evropskih šol. Zaradi velikih prizadevanj, zlasti s strani Komisije, v tekočem obdobju bi nadaljnje krčenje ogrozilo delovanje institucij EU ter učinkovito pripravo in izvajanje politik. Močna Evropska unija s številnimi dodatnimi nalogami, ki ji jih zaupajo države članice, potrebuje učinkovito in prilagodljivo javno upravo, ki je sposobna privabiti nadarjene ljudi iz vseh držav članic, da bi delali v korist vseh Evropejcev. Komisija zato predlaga, da se delež upravnih odhodkov ohrani na sedanji ravni.

Evropska javna uprava bi si morala prizadevati delati čim bolj učinkovito. Komisija nenehno poskuša kar najbolje izkoristiti sinergije in učinkovitost. Vendar mora imeti uprava zadostna sredstva za opravljanje svojih bistvenih funkcij. Potreba po vlaganju v informacijske tehnologije in posodobitev stavb v prihodnje ne bo izginila. Izstop Združenega kraljestva bo privedel do delne preusmeritve nekaterih funkcij v upravi, vendar se področje njenih dejavnosti ne bo spremenilo – in se bo na nekaterih novih prednostnih področjih celo okrepilo. Storitve prevajanja in tolmačenja v angleškem jeziku prav tako ne bodo doživele sprememb.

Treba je opozoriti, da so bile reforme izvedene v času, ko so morali uslužbenci Unije delati več, prevzemati nove naloge na novih prednostnih področjih in se ukvarjati z nepredvidenimi izzivi, kot sta migracijska in begunska kriza.

V zadnjih letih je bila evropska javna uprava deležna korenitih reform. Kot del sporazuma o sedanjem večletnem finančnem okviru iz decembra 2013 je reforma kadrovskih predpisov uvedla pomembne ukrepe za večjo učinkovitost. Poleg tega so se institucije zavezale, da bodo zmanjšale število zaposlenih za 5 %. Komisija se je te zaveze držala v celoti in druge institucije, organi in agencije prav tako zmanjšujejo število zaposlenih, kar je privedlo do zmanjšanja relativnega deleža uslužbencev Komisije v vseh evropskih organih. Računsko sodišče je nedavno ugotovilo, da so na splošno zmanjšanje dosegle vse institucije in organi.

Evropska javna uprava je majhna v primerjavi z nacionalnimi ter tudi številnimi regionalnimi in lokalnimi upravami. Kljub temu pomembno podpira Unijo pri doseganju njenih prioritet in izvajanju politik in programov, ki so v skupnem evropskem interesu.

Unija mora prispevati tudi k preprečevanju kriz, ponovni vzpostavitvi miru, javnemu redu ali stabilizaciji vseh držav ali regij na svetu, ki se soočajo s spopadi ali nemiri. V skladu s Pogodbama proračun EU ne more zajeti vseh področij delovanja EU v zvezi z zunanjo varnostjo in obrambo. To slabi učinek, uspešnost in vzdržnost splošnega delovanja EU. Da bi rešili ta problem, bo visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ob podpori Komisije predlagala ločen zunajproračunski mehanizem financiranja, Instrument za evropsko mirovno pomoč. Ta instrument naj bi premostil sedanjo vrzel v zmožnosti EU za izvajanje misij v okviru skupne varnostne in obrambne politike ter zagotavljanje vojaške in obrambne pomoči zadevnim tretjim državam ter mednarodnim in regionalnim organizacijam. Instrument bo Uniji omogočal, da stori več in ukrepa hitreje za preprečevanje konfliktov, spodbujanje človekove varnosti, odpravljanje nestabilnosti in prizadevanje za varnejši svet.

Unija bo skupaj s svojimi mednarodnimi partnerji in ukrepi držav članic še naprej imela vodilno vlogo na področju humanitarne pomoči. Komisija predlaga okrepitev instrumenta za humanitarno pomoč, da se bo pomoč EU zagotavljala na podlagi potreb, s tem pa se bo zagotovilo reševanje in ohranjanje življenj, preprečevanje in lajšanje človeškega trpljenja ter zaščita integritete in dostojanstva prebivalcev, ki so jih prizadele naravne nesreče ali krize, ki jih povzroči človek.

Instrument za predpristopno pomoč bo podpiral države kandidatke in potencialne kandidatke pri prizadevanjih za izpolnitev meril za pristop. Poleg tega bo prispeval k doseganju širših evropskih ciljev, tj. zagotavljanju stabilnosti, varnosti in blaginje v neposredni soseščini Unije. Prav tako bo umeščen v okvir strategije za Zahodni Balkan in bo upošteval razvoj odnosov s Turčijo.

Na podlagi evropskega načrta za zunanje naložbe in Evropskega sklada za trajnostni razvoj bo nova struktura za zunanje naložbe omogočala privabljanje dodatnih sredstev od drugih donatorjev in zasebnega sektorja. To bo pomagalo pri obravnavanju razvojnih izzivov z dopolnjevanjem nepovratnih sredstev s proračunskimi jamstvi, drugimi tržnimi instrumenti, tehnično pomočjo, „kombiniranjem“ in morebitno udeležbo v kapitalu razvojnih finančnih institucij, kar bo omogočalo nadaljnje spodbujanje ciljev in politik Unije. Poleg tega bo makrofinančna pomoč prispevala k obvladovanju gospodarskih kriz.

Ta široki instrument bo razpolagal z ločenimi, namenskimi proračunskimi sredstvi po geografskih regijah, vključno s sosedstvom in Afriko. Hkrati bo zagotovil večjo prožnost in odzivnost ter več različnih možnosti za delovanje, kar bo bolje podpiralo prednostne naloge Unije. To bo vključevalo rezervo za nove izzive in prioritete, ki bo omogočala prožen odziv na obstoječe ali nastajajoče nujne prioritete, zlasti na področjih stabilnosti in migracij.

Komisija predlaga združitev večine svojih obstoječih instrumentov v širok instrument za sosedstvo, razvoj in mednarodno sodelovanje, s katerim bi se zajel ves svet. Finančna struktura se bo še dodatno poenostavila z vključitvijo Evropskega razvojnega sklada, do zdaj glavnega instrumenta EU za zagotavljanje pomoči afriškim, karibskim in pacifiškim državam ter čezmorskim državam in ozemljem .

Predlagana nova struktura za instrumente Unije za zunanje delovanje odraža dejstvo, da se je na strateške prioritete treba osredotočiti tako geografsko (evropsko sosedstvo, Afrika in Zahodni Balkan, in države, ki so ranljive in potrebujejo največ pomoči) kot tudi tematsko (varnost, migracije, podnebne spremembe in človekove pravice).

Komisija zato predlaga obsežno prestrukturiranje instrumentov Unije za zunanje delovanje za zagotovitev večje usklajenosti med instrumenti, izkoriščanje ekonomij obsega in sinergij med programi ter za poenostavitev postopkov. Tako bo Unija lažje uresničevala svoje cilje in predstavljala svoje interese, politike in vrednote na svetovni ravni.

Izzivi za zunanje delovanje EU, vključno s tistimi, ki so opredeljeni v globalni strategiji EU za zunanjo in varnostno politiko, revidirani evropski sosedski politiki in novem evropskem soglasju o razvoju, zahtevajo znatno posodobitev zunanje razsežnosti proračuna, da se bosta povečala njegova učinkovitost in prepoznavnost. Potrebna je tudi tesnejša koordinacija med zunanjimi in notranjimi politikami za uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja in pariškega podnebnega sporazuma ter partnerskega okvira za migracije s tretjimi državami.

Dogajanja v zadnjih letih so pokazala, da mora imeti Unija možnost hitro uporabiti operativno pomoč za obravnavanje nepričakovanih dogodkov, naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek. Zato Komisija predlaga povečanje sredstev na voljo za krizno odzivanje. To se bo doseglo s pomočjo okrepljenega mehanizma na področju civilne zaščite (rescEU) in večje rezerve za nujno pomoč, da se bodo lahko v primeru izrednih razmer v Uniji in zunaj nje zagotovila finančna sredstva, ki presegajo zgornje meje, določene v finančnem okviru. Komisija prav tako predlaga ohranitev nedodeljenih rezerv v nekaterih programih, kot sta Sklad za azil in migracije ter Sklad za notranjo varnost, ki bi se uporabile v primeru kriznih in izrednih razmer.

Na področju obrambe bo morala Unija prevzeti večjo odgovornost za zaščito svojih interesov, vrednot in evropskega načina življenja z dopolnjevanjem dela Organizacije Severnoatlantske pogodbe. Čeprav Evropa ne more nadomestiti prizadevanj držav članic na področju obrambe, lahko spodbuja in izboljša njihovo sodelovanje pri razvoju obrambnih zmogljivosti, potrebnih za reševanje skupnih varnostnih izzivov. Komisija predlaga okrepitev evropskega obrambnega sklada za spodbujanje konkurenčnosti in inovativne zmogljivosti obrambne industrije v vsej Uniji s podpiranjem sodelovanja na vseh stopnjah industrijskega cikla, od raziskav dalje. To bo preprečilo podvajanje, omogočile ekonomije obsega in na koncu vodilo do učinkovitejše porabo davkoplačevalskega denarja. Poleg tega Komisija predlaga, da Unija prek instrumenta za povezovanje Evrope okrepi svojo strateško prometno infrastrukturo tako, da bo primerna za vojaško mobilnost.

Unija bo še naprej zagotavljala natančno usmerjeno finančno pomoč za razgradnjo objektov in varnost jedrskih dejavnosti v nekaterih državah članicah (Litva, Bolgarija in Slovaška) ter za svoje jedrske objekte. Proračun EU bo tudi zagotovil trajno podporo za zdravje delavcev in splošne javnosti, preprečevanje degradacije okolja ter prispevanje k jedrski varnosti in zaščiti.

Komisija predlaga tudi okrepitev Agencije Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol). S tem se bo povečala njena sposobnost podpore delu nacionalnih organov in zagotavljanja evropskega odziva na varnostne grožnje.

Komisija predlaga okrepitev Sklada za notranjo varnost, da se bodo lahko razvila omrežja in skupni sistemi za učinkovito sodelovanje med nacionalnimi organi ter izboljšale zmogljivosti Unije za spopadanje s temi varnostnimi grožnjami. To bodo dopolnjevala prizadevanja za krepitev kibernetske varnosti v vseh ustreznih programih, osredotočena na digitalne tehnologije, infrastrukturo in omrežja, raziskave in inovacije ter ciljno usmerjeno obrambo pred kibernetsko kriminaliteto, zlasti prek programa za digitalno Evropo in programa Obzorje Evropa.

Varnostne grožnje v Evropi so se v zadnjih letih povečale in postale raznovrstnejše. Prihajajo v obliki terorističnih napadov, novih vrst organiziranega kriminala in kibernetske kriminalitete. Varnost ima sama po sebi čezmejno razsežnost, zato je potreben trden in usklajen odziv EU. Poleg notranjih varnostnih izzivov se Evropa sooča z zapletenimi zunanjimi grožnjami, s katerimi se nobena država članica ne more spoprijeti sama. Da bo pripravljena na zaščito svojih državljanov, potrebuje Evropa tudi korenite spremembe za okrepitev svoje strateške neodvisnosti in vzpostavitev dobro zasnovanih ter racionaliziranih instrumentov v zvezi z obrambo.

Skupno se bo proračun EU za upravljanje zunanjih meja, migracij in begunskih tokov znatno povečal in bo skupaj znašal več kot 33 milijard EUR v primerjavi z 12,4 milijarde EUR za obdobje 2014–2020.

Ta prizadevanja je treba dopolniti z močno in popolnoma operativno evropsko mejno in obalno stražo (FRONTEX), ki bo jedro v celoti integriranega sistema EU za upravljanje meja. Komisija predlaga ustanovitev stalne enote z okrog 10 000 mejnimi policisti do konca finančnega obdobja. Poleg tega bosta zagotovljena finančna podpora in usposabljanje za povečanje komponente nacionalnih mejnih straž v državah članicah. To bo tudi omogočilo okrepitev operativnih zmogljivosti, izboljšanje obstoječih orodij in razvoj vseevropskih informacijskih sistemov za meje, upravljanje migracij in varnost.

Komisija predlaga okrepitev Sklada za azil in migracije, da bi podprla delo nacionalnih organov za zagotavljanje sprejema prosilcev za azil in migrantov neposredno po njihovem prihodu na ozemlje EU, pa tudi za razvoj skupne azilne in migracijske politike ter zagotavljanje učinkovitega vračanja. Kohezijska politika bo zagotavljala podporo za olajšanje dolgoročnega vključevanja po začetnem sprejemu. Instrumenti v okviru zunanje politike bodo obravnavali temeljne vzroke za migracije in podpirali sodelovanje s tretjimi državami pri upravljanju migracij in varnosti ter s tem prispevali k izvajanju partnerskega okvira za migracije.

V vse bolj povezanem svetu in zaradi demografskih sprememb in nestabilnosti v evropskem sosedstvu bodo migracije ostale dolgoročen izziv za Unijo. Jasno je, da lahko to bolje upravljajo države članice s finančno in tehnično podporo EU. Vloga proračuna Unije je zato ključna pri podpori upravljanju prosilcev za azil in migrantov, pri razvoju zmogljivosti za iskanje in reševanje, da bi rešili življenja tistih, ki poskušajo doseči Evropo, pri upravljanju učinkovitega vračanja in pri drugih ukrepih, za katere je potreben usklajen odziv, ki presegajo zmogljivosti posameznih držav članic.

Učinkovito varovanje naših zunanjih meja je predpogoj za zagotavljanje varnega območja za prost pretok oseb in blaga znotraj Unije. To vključuje ustrezno upravljanje tokov oseb in blaga ter zaščito integritete carinske unije. Nov, združen sklad za upravljanje meja bo zagotavljal nujno in intenzivnejšo podporo državam članicam, ki si delijo odgovornost za varovanje skupnih zunanjih meja Unije. Sklad bo namenjen za upravljanje meja, vizume ter opremo za carinski nadzor. Zagotovil bo enako izvajanje carinskih kontrol na zunanjih mejah. To se bo doseglo z odpravo obstoječih neravnovesij med državami članicami, ki so posledica različnih geografskih pogojev, zmogljivosti in razpoložljivih virov. S tem se ne bodo zgolj izboljšale carinske kontrole, temveč tudi olajšala zakonita trgovina, kar bo prispevalo k varni in učinkoviti carinski uniji.

Izzivi, povezani z upravljanjem tokov beguncev in migracije, potrjujejo potrebo po ukrepanju na evropski ravni. Proračun EU je odigral ključno vlogo pri financiranju skupnega odziva na različne razsežnosti migracijske krize. Komisija predlaga povečanje podpore za učvrstitev naših zunanjih meja, izboljšanje azilnega sistema v Uniji in okrepitev upravljanja ter dolgoročnega vključevanja migrantov.

Komisija predlaga nadaljevanje in okrepitev dobro uveljavljenega programa za okoljske in podnebne ukrepe LIFE, ki bo prav tako podpiral ukrepe za spodbujanje energijske učinkovitosti in čiste energije. Za dopolnitev ciljno usmerjenih prizadevanj za ohranjanje narave bo Komisija tudi okrepila sinergije s kohezijsko politiko in skupno kmetijsko politiko za financiranje naložb v naravo in biotsko raznovrstnost.

Proračun EU bo prek Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo še naprej podpiral trajnosten ribiški sektor EU in obalne skupnosti, ki so odvisne od njega. Spodbujanje modrega gospodarstva na področju ribištva in akvakulture, turizma, čiste energije oceanov ali modre biotehnologije zagotavlja resnično evropsko dodano vrednost s spodbujanjem vlad, industrije in deležnikov, da razvijejo skupne pristope za pospeševanje rasti, hkrati pa varujejo morsko okolje.

Nova politika bo zahtevala večje okoljske in podnebne ambicije, in sicer z okrepitvijo pogojev za neposredna plačila, skladnih z okoljskimi politikami, namenjanjem znatnega dela sredstev za razvoj podeželja ukrepom, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje, ter uvedbo prostovoljnih ekoloških shem v proračunu za neposredna plačila v strateškem okviru, ki bo temeljil na uspešnosti.

Neposredna plačila kmetom bodo še naprej bistven del politike, vendar se bodo racionalizirala in bolj ciljno usmerila. Spodbujala se bo bolj uravnotežena porazdelitev plačil, na ravni kmetij pa se bo uvedla obvezna zgornja meja za prejete zneske ali postopnjo zniževanje plačil. To pomeni, da se bo podpora prerazporedila na srednje in manjše kmetije, morda pa tudi na razvoj podeželja. Ravni neposrednih plačil na hektar držav članic se bodo še naprej zbliževale s povprečjem EU.

Reformirana politika bo s 365 milijardami EUR še naprej temeljila na dveh stebrih: na neposrednih plačilih kmetom in financiranju razvoja podeželja. Za slednje Komisija predlaga povišanje nacionalnih stopenj sofinanciranja. Upravljale jo bodo deljeno EU in države članice. Komisija predlaga uvedbo novega modela izvajanja, ki bo pomenil prehod s sedanje politike, ki temelji na skladnosti, na politiko rezultatov, usmerjeno v uresničevanje skupnih ciljev, ki se določijo na ravni EU, vendar se na nacionalni ravni izvajajo bolj prožno.

Komisija predlaga prenovljeno, posodobljeno skupno kmetijsko politiko. To bo omogočilo ohranitev popolnoma integriranega enotnega trga za kmetijske proizvode v EU. Omogočilo bo tudi dostop do varne, visokokakovostne, cenovno dostopne, hranljive in raznolike hrane. Reformirana politika bo okolju in podnebju namenila večji poudarek. Podpirala bo prehod na popolnoma trajnosten kmetijski sektor in razvoj dinamičnih podeželskih območij.

Trajnost je rdeča nit dela Unije na vrsti različnih področij. Temu botrujeta tako nuja kot lastna izbira. Proračun EU je s posodobljeno kmetijsko in pomorsko politiko, namenskim financiranjem podnebnih ukrepov in varstva okolja, vključevanjem podnebnih ukrepov v celoten proračun in okrepljenim povezovanjem okoljskih ciljev gonilo trajnosti.

Instrumenti EU za krizno upravljanje so se v zadnjih letih izkazali za koristne. Zunaj proračuna EU Komisija predlaga ohranitev in okrepitev Solidarnostnega sklada Evropske unije, ki podpira države članice pri obnovi po hudih naravnih nesrečah, in Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji, ki nudi enkratno pomoč delavcem, ki so izgubili zaposlitev v okviru znatnega števila nepričakovanih odpuščanj zaradi negativnih posledic sprememb v svetovni trgovini in gospodarskih motenj.

Kultura je in mora biti v središču evropskega projekta. Kulturna in jezikovna raznolikost kot tudi naša kulturna dediščina sta opredeljujoči značilnosti naše celine in naše evropske identitete. Komisija želi v okviru Programa za ustvarjalno Evropo v naslednjemu proračunu dati velik poudarek podpori kulturnemu in avdiovizualnemu sektorju, vključno z močno komponento programa MEDIA z okrepljenim financiranjem za podporo evropskemu ustvarjalnemu in avdiovizualnemu sektorju.

Komisija predlaga nov Sklad za pravosodje, pravice in vrednote, ki zajema programa za pravice in vrednote ter za pravosodje. V času, ko se evropske družbe soočajo z ekstremizmom, radikalizmom in delitvami, je bolj kot kdaj koli prej pomembno spodbujati, krepiti in braniti pravosodje, pravice in vrednote EU, ki imajo globok in neposreden vpliv na politično, družbeno, kulturno in gospodarsko življenje v Evropi: spoštovanje človekovega dostojanstva, svobodo, demokracijo, enakost, načelo pravne države in človekove pravice. Ustvarjanje priložnosti za sodelovanje in demokratično udeležbo v politični in civilni družbi spada med bistvene naloge prihodnjega proračuna EU. Program za pravosodje bo kot del novega sklada še naprej podpiral razvoj povezanega evropskega pravosodnega prostora in čezmejno sodelovanje.

Komisija v naslednjem finančnem okviru predlaga večjo osredotočenost na mlade. To se bo doseglo z več kot podvojitvijo obsega programa Erasmus+ in evropsko solidarnostno enoto. Program Erasmus+, ki je ena najvidnejših zgodb o uspehu Unije, bo še naprej ustvarjal priložnosti za izobraževanje in mobilnost mladih. Poudarek bo na vključevanju in doseganju več mladih iz okolij z omejenimi možnostmi. To bo mladim omogočilo, da se preselijo v drugo državo in se tam učijo ali delajo. Močnejši program Erasmus+ bo v tem obdobju dosegel vrednost 30 milijard EUR, vključeval pa bo tudi znesek v višini 700 milijonov EUR za železniške vozovnice Interrail za mlade. Komisija predlaga tudi vzpostavitev enotne evropske solidarnostne enote z vključitvijo obstoječega programa Prostovoljci EU za humanitarno pomoč. To bo evropskim državljanom dalo edinstveno priložnost za udeležbo v humanitarnih dejavnostih za ljudi v stiski v Evropi in zunaj nje.

Proračun EU ima pomembno vlogo tudi pri izpolnjevanju obljub voditeljev s socialnega vrha v Göteborgu novembra 2017. To pomeni krepitev socialne razsežnosti Unije, tudi s polnim izvajanjem evropskega stebra socialnih pravic. V okviru kohezijske politike bo okrepljen in prestrukturiran Evropski socialni sklad v tem obdobju znašal približno 100 milijard EUR, kar pomeni približno 27-odstoten delež kohezijskih odhodkov. Zagotovil bo usmerjeno podporo za zaposlovanje mladih, izpopolnjevanje in prekvalificiranje delavcev, socialno vključenost in zmanjševanje revščine. Da bi se na tem področju dosegel čim večji učinek financiranja, Komisija predlaga združitev virov Evropskega socialnega sklada, pobude za zaposlovanje mladih, Sklada za evropsko pomoč najbolj ogroženim, Programa za zaposlovanje in socialne inovacije ter programa za zdravje v enoten, celovit instrument.

Nova evropska stabilizacijska funkcija za naložbe bo dopolnjevala obstoječe instrumente na nacionalni in evropski ravni za obvladovanje obsežnih asimetričnih makroekonomskih šokov v evrskem območju. Izkušnje iz nedavne krize so pokazale, da nacionalni samodejni stabilizatorji ne zadostujejo nujno za obvladovanje obsežnih asimetričnih šokov, kar pogosto vodi v zmanjšanje naložb. Predlaga se, naj poleg obstoječih mehanizmov proračun EU zagotovi jamstva za vzajemna kritna posojila v višini do 30 milijard EUR. Posojila bodo na voljo državam članicam, ki izpolnjujejo stroga merila za upravičenost za dobro fiskalno in gospodarsko politiko. Evropska stabilizacijska funkcija za naložbe bo zagotovila tudi subvencionirano obrestno mero, da se zagotovijo potrebna finančna sredstva, da lahko nacionalni proračuni ohranijo ravni naložb. Ta subvencija se bo financirala s prispevki držav članic evrskega območja, ki bodo ustrezali deležu denarnega dohodka (prihodka od izdajanja denarja). Evropska stabilizacijska funkcija za naložbe bi se sčasoma lahko dopolnila z dodatnimi viri financiranja zunaj proračuna EU, kot je na primer mehanizem zavarovanja, ki se financira iz prostovoljnih prispevkov držav članic, ter z morebitno vlogo evropskega mehanizma za stabilnost in prihodnjega Evropskega denarnega sklada. Evropska stabilizacijska funkcija za naložbe bo na voljo državam članicam, ki niso del evrskega območja, če bodo prispevale k njenemu financiranju v skladu s ključem za vpis kapitala Evropske centralne banke.

Nov, okrepljen Program za podporo reformam bo nudil tehnično in finančno podporo za reforme na nacionalni ravni, njegov skupni proračun pa bo znašal 25 milijard EUR. Ta novi program bo sicer ločen od prihodnjih evropskih strukturnih in investicijskih skladov, vendar jih bo dopolnjeval. Zajemal bo orodje za izvajanje reform, ki bo v vseh državah članicah dajalo finančne spodbude za izvajanje ključnih reform, opredeljenih v okviru evropskega semestra. Osredotočen bo na tiste reforme, ki lahko največ prispevajo k večji odpornosti nacionalnih gospodarstev in imajo pozitivne učinke prelivanja na druge države članice. Te vključujejo reforme na proizvodnih trgih in trgih dela, izobraževanje, davčne reforme, razvoj kapitalskih trgov, reforme za izboljšanje poslovnega okolja, naložbe v človeški kapital in reforme javne uprave. Novi program bo vključeval tudi namenski konvergenčni instrument za podporo državam članicam zunaj evrskega območja, ki želijo sprejeti enotno valuto v obdobju naslednjega večletnega finančnega okvira. Če upravičena država članica do konca leta 2023 ne sprejme potrebnih korakov za prejem podpore iz konvergenčnega instrumenta, se predvidene dodelitve za konvergenčni instrument prenesejo na orodje za izvajanje reform. Udeležba v vseh treh delih programa za podporo reformam bo prostovoljna in države članice bodo še naprej v celoti odgovorne za izvedene reforme.

Stabilno evrsko območje je predpogoj za finančno stabilnost in blaginjo celotne Unije. Kot je bilo napovedano v svežnju o poglobitvi evropske ekonomske in monetarne unije z dne 6. decembra 2017, Komisija predlaga nove proračunske instrumente za stabilno evrsko območje in za zbliževanje v smeri evrskega območja v okviru Unije. Ti novi instrumenti dopolnjujejo druge sklade EU, tudi evropske strukturne in investicijske sklade in InvestEU, pri podpiranju gospodarske konvergence, finančne stabilnosti, ustvarjanja delovnih mest in naložb.

PRORAČUN EU IN EKONOMSKA IN MONETARNA UNIJA

Kot je napovedala Komisija decembra 2017, prihodnosti proračuna EU ni mogoče ločiti od cilja vzpostavitve stabilnejše in učinkovitejše ekonomske in monetarne unije, ki bo koristila interesom Unije kot celote. V skladu s Pogodbama so vse države članice EU tudi članice ekonomske in monetarne unije, vključno z državami članicami z odstopanjem ali izvzetjem, zato vse tudi sodelujejo v procesu evropskega semestra. V skladu s Pogodbama je evro valuta EU, ekonomska konvergenca in stabilnost pa sta cilja Unije kot celote. Orodja za krepitev ekonomske in monetarne unije zato ne smejo biti ločena, ampak nepogrešljiv sestavni del celotne finančne arhitekture Unije.

Novi pravni okvir bo omogočil tudi učinkovitejše povezave z drugimi programi EU. Države članice bodo na primer lahko prenesle del svojih dodeljenih sredstev v sklad InvestEU, da bodo s tem pridobile dostop do jamstva iz proračuna EU. Prav tako bodo lahko financirale projekte „pečata odličnosti“, ki so bili v okviru programa Obzorje Evropa opredeljeni kot mednarodno odlični projekti v svojih regijah. To bo pomagalo zagotoviti, da bodo naložbe v infrastrukturo dobro usklajene z drugimi naložbami EU na ključnih področjih, kot so raziskave in inovacije, digitalna omrežja, razogljičenje, socialna infrastruktura in pridobivanje spretnosti.

Gospodarske in socialne razmere se v posameznih regijah močno razlikujejo. Na mnogih območjih je sicer prišlo do znatnega zbliževanja navzgor, vendar so se razlike v nekaterih regijah, celo v sorazmerno bogatejših državah, v preteklih letih dejansko povečale. Ta razvoj bi se moral odražati v kohezijski politiki, tako da nobena regija ne bo zapostavljena. Najpomembnejše merilo za dodeljevanje finančnih sredstev bo sicer ostal relativni bruto domači proizvod na prebivalca, saj je in ostaja glavni cilj kohezijske politike državam članicam in regijam, ki v gospodarskem smislu ali strukturno zaostajajo, pomagati, da dohitijo ostale dele EU, vendar se bodo upoštevali tudi drugi dejavniki, kot so brezposelnost (zlasti brezposelnost mladih), podnebne spremembe in sprejem/vključevanje migrantov. Komisija tudi predlaga povišanje nacionalnih stopenj sofinanciranja, da bi se bolje upoštevala sedanja gospodarska stvarnost. Tako se bo povečala odgovornost na nacionalni ravni, podprl večji obseg naložb in izboljšala njihova kakovost. Ustrezno bo upoštevala posebnosti najbolj oddaljenih regij in redko poseljenih območij.

Kohezijska politika bo imela čedalje pomembnejšo vlogo pri podpori tekočega procesa gospodarskih reform v državah članicah. Komisija predlaga okrepitev povezave med proračunom EU in evropskim semestrom za usklajevanje ekonomskih politik, ki upošteva regionalne posebnosti. Komisija bo predlagala namenske naložbene smernice, ki bodo spremljale letna priporočila za posamezne države, in sicer tako pred postopkom načrtovanja programov kot tudi sredi obdobja izvajanja, da se zagotovi jasen načrt za naložbe v reforme, ki so ključne za uspešno prihodnost.

Komisija predlaga posodobitev in okrepitev kohezijske politike. V sodelovanju z drugimi programi bodo sredstva še naprej zagotavljala bistveno podporo evropskim državam članicam in regijam. Cilji so pospešitev konvergence, prispevek k zmanjšanju gospodarskih, socialnih in ozemeljskih razlik tako znotraj držav članic kot po vsej Evropi ter podpora uresničevanju političnih prioritet, o katerih je bil dogovor dosežen v Bratislavi in Rimu.

Gospodarske in socialne razmere se po vsej Evropi izboljšujejo in zaposlenost je v mnogih delih Unije na visoki ravni. Vendar se v nekaterih delih Evrope še vedno občutijo posledice gospodarske krize. Nekatere regije so še dodatno nazadovale, deloma tudi zaradi učinkov globalizacije in digitalne preobrazbe. Velike razlike v Uniji so še vedno prisotne in družbe se soočajo z vrsto novih izzivov. Proračun EU ima bistveno vlogo pri prispevanju k trajnostni rasti in socialni koheziji, pa tudi pri spodbujanju skupnih vrednot in občutka pripadnosti EU.

Komisija predlaga podaljšanje in okrepitev programa Carina, da bi podprli nadaljnjo digitalizacijo in posodobitev carinske unije, ki letos praznuje 50. obletnico. Hkrati bo program Fiscalis podlaga za poglobljeno sodelovanje med davčnimi upravami, vključno s skupnimi prizadevanji za boj proti davčnim goljufijam in izogibanju davkom.

Evropska komisija predlaga tudi nov, namenski program podpore za nemoteno delovanje enotnega trga, ki je največji adut Evrope pri ustvarjanju rasti na svetovnih trgih, hkrati pa bi program prispeval k razvoju unije kapitalskih trgov. Komisija na podlagi uspeha sedanjega programa za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (COSME) predlaga okrepitev podpore za mala podjetja, ki so gonilna sila našega gospodarstva, pri povečanju obsega dejavnosti in širitvi prek meja. Novi program bo podjetjem in potrošnikom pomagal bolje izkoristiti možnosti, ki jih ponuja enotni trg, in sicer z uvedbo informacijskih orodij, razvojem standardov in podpiranjem sodelovanja med upravami.

V celoti integriran vesoljski program bo združeval vse naše dejavnosti na tem strateško izjemno pomembnem področju. S tem bo vzpostavljen usklajen okvir za prihodnje naložbe, kar bo omogočilo večjo prepoznavnost in več prožnosti. Program bo z izboljšanjem učinkovitosti v končni fazi pripomogel tudi k uvedbi novih storitev, povezanih z vesoljem, ki bodo koristile vsem državljanom EU. Proračun EU bo poleg tega še naprej financiral evropski prispevek k razvoju projekta mednarodnega termonuklearnega poskusnega reaktorja (ITER) za razvoj delujočega vira varne in okolju prijazne energije za prihodnost.

Da bi premostili sedanje vrzeli v digitalnih naložbah, Komisija predlaga ustanovitev novega programa za digitalno Evropo, namenjenega snovanju in podpori digitalne preobrazbe evropske družbe in gospodarstva. Tehnološke spremembe in digitalizacija spreminjajo naše gospodarske panoge, družbe, delovna mesta in poklicne poti, pa tudi naše izobraževalne sisteme in mreže socialne varnosti. Novi program bo s podpiranjem strateških projektov na najnaprednejših področjih, kot so umetna inteligenca, superračunalniki, kibernetska varnost, digitalizacija industrije in naložbe v digitalne spretnosti, pripomogel k dokončanju enotnega digitalnega trga, ki je ena ključnih prioritet Unije. Komisija predlaga, naj se naložbe v raziskave, inovacije in digitalno v okviru neposrednega upravljanja v naslednjem finančnem okviru skupaj povečajo za 64 odstotkov. Te naložbe bodo dopolnjevali raziskovalni, inovacijski in digitalni projekti s podporo evropskih strukturnih in investicijskih skladov.

Čezmejna infrastruktura je steber enotnega trga, ki prispeva k temu, da se blago, storitve, podjetja in državljani prosto gibljejo prek meja. Unija bo z reformiranim Instrumentom za povezovanje Evrope še naprej vlagala v razvoj vseevropskih prometnih, telekomunikacijskih in energetskih omrežij. Prihodnji program bo bolje izkoriščal sinergije med prometno, digitalno in energetsko infrastrukturo, na primer z razvojem infrastrukture za alternativna goriva ali trajnostnih in pametnih omrežij, na katerih bosta slonela enotni digitalni trg in energetska unija. Na osnovi izkušenj iz uspešnega pristopa sedanjega programskega obdobja se bo del dodeljenih sredstev Kohezijskega sklada (11,3 milijarde EUR) prenesel v Instrument za povezovanje Evrope, in sicer za prometne projekte z visoko evropsko dodano vrednostjo.

Komisija na podlagi uspeha Evropskega sklada za strateške naložbe pri spodbujanju zasebnih naložb po vsej Evropi predlaga ustanovitev novega, popolnoma integriranega naložbenega sklada InvestEU. Na ta način se lahko z razmeroma omejenim obsegom javnih virov mobilizirajo znatna zasebna sredstva za nujno potrebne naložbe. Sklad InvestEU bo skupaj s skupino Evropske investicijske banke kot glavnim partnerjem pri izvajanju in drugimi partnerji, kot so nacionalne spodbujevalne banke, ki bodo prispevali k uresničevanju ciljev, vpel vse centralno upravljane finančne instrumente znotraj EU v enotno, racionalizirano strukturo. S tem novim pristopom se bodo zmanjšala podvajanja, poenostavil dostop do financiranja in zmanjšalo upravno breme. S prispevkom iz proračuna EU v višini 15,2 milijarde EUR bo po vsej Evropi spodbudil za več kot 650 milijard evrov dodatnih naložb.

Novi evropski program za raziskave Obzorje Evropa bo Evropi pomagal ostati na čelu svetovnih raziskav in inovacij. Kot je bilo poudarjeno v poročilu skupine na visoki ravni, ki ji predseduje Pascal Lamy, bodo naložbe v raziskave Uniji omogočile, da bo lahko tekmovala z drugimi razvitimi gospodarstvi in gospodarstvi v vzponu, zagotovila uspešno prihodnost za svoje državljane in ohranila svoj edinstveni socialni model. Novi evropski program bo na podlagi uspeha programa Obzorje 2020 še naprej spodbujal odličnost na področju raziskav z večjim poudarkom na inovacijah, na primer z razvojem prototipov, neopredmetenimi sredstvi, znanjem in prenosom tehnologije. Novi Evropski svet za inovacije bo vzpostavil enotno kontaktno točko za tehnologije z visokim potencialom in disruptivne inovatorje, da bi Evropa lahko prevzela vodilni položaj na področju inovacij, ki ustvarjajo nove trge.

Prihodnja blaginja Evrope je odvisna od naložbenih odločitev, ki jih sprejemamo danes. Proračun EU je že dolgo pomemben vir naložb za vso Evropo. Danes okrepljene naložbe na področjih, kot so raziskave, strateška infrastruktura, digitalna preobrazba in enotni trg, bodo ključnega pomena za spodbuditev prihodnje rasti in reševanje skupnih izzivov, kot so razogljičenje in demografske spremembe.

·Jedrska varnost in razgradnja (tudi za Bolgarijo in Slovaško)

·Program za enotni trg (tudi program za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja – COSME, varnost hrane, konkurenca, statistika, računovodsko poročanje in revizija)

Podrobnejše informacije o ciljih, zasnovi in evropski dodani vrednosti posameznih programov so v Prilogi k temu sporočilu.

Formalna sestava proračuna razkriva samo delno sliko. Številne prioritete Unije so zapletene in večplastne. Vseh vidikov ne bi bilo mogoče obravnavati z enim samim programom. V skladu s predlogi Komisije se bodo združile naložbe iz več programov, da se bodo obravnavale ključne medsektorske prioritete, kot so digitalno gospodarstvo, trajnost, varnost, migracije, človeški kapital in pridobivanje spretnosti, pa tudi podpora za mala podjetja in inovacije. Komisija predlaga poenostavitev teh interakcij v prihodnjem okviru, da se omogoči bolj usklajen odziv na izzive, s katerimi se srečuje Evropa. V nadaljevanju so navedene glavne reforme in programi v okviru posameznih prioritet pri porabi.

Prihodnji dolgoročni proračun bo proračun za prioritete Unije. S predlogi Komisije bodo sestava in programi proračuna EU v celoti usklajeni s pozitivno agendo Unije za obdobje po letu 2020, o kateri je bil dogovor dosežen v Bratislavi in Rimu. Nova sestava prihodnjega večletnega finančnega okvira bo zagotovila večjo preglednost glede tega, čemu je proračun EU namenjen in kako bodo prispevali različni deli proračuna. Zagotovila bo tudi potrebno prožnost za odzivanje na razvijajoče se potrebe.

Sklep, ki bo določal, ali bi lahko sistemska pomanjkljivost v zvezi z načelom pravne države vplivala na finančne interese EU, bo predlagala Komisija in sprejel Svet z obrnjeno kvalificirano večino . Upoštevala bo zadevne informacije, kot so odločitve Sodišča Evropske unije, poročila Evropskega računskega sodišča in ugotovitve ustreznih mednarodnih organizacij. Pred sprejetjem kakršne koli odločitve bo imela zadevna država članica možnost utemeljiti svoje poglede.

Komisija zdaj predlaga okrepitev zaščite proračuna EU pred finančnimi tveganji, povezanimi s splošnimi pomanjkljivostmi v zvezi z načelom pravne države v državah članicah. Če takšne pomanjkljivosti zmanjšujejo ali ogrožajo dobro finančno upravljanje ali zaščito finančnih interesov Unije, je treba omogočiti, da to vpliva na financiranje s strani EU. Vsak ukrep, sprejet v okviru tega novega postopka, bi moral biti sorazmeren z naravo, resnostjo in obsegom sistemskih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države. To ne bi vplivalo na obveznosti zadevnih držav članic v zvezi z upravičenci.

V skladu s sedanjimi pravili se od vseh držav članic in upravičencev zahteva, naj dokažejo, da je regulativni okvir za finančno poslovodenje trden, da se upoštevajo ustrezna pravila EU in da so na voljo potrebne upravne in institucionalne zmogljivosti. Sedanji večletni finančni okvir vsebuje tudi določbe, namenjene zagotavljanju, da učinkovitosti financiranja EU ne ogrožajo neustrezne gospodarske in fiskalne politike.

Bistvenega pomena je tudi okrepiti povezavo med financiranjem EU in spoštovanjem načela pravne države. EU je skupnost, ki temelji na načelu pravne države, kar pomeni tudi, da so neodvisna sodišča na nacionalni ravni in ravni EU pooblaščena za nadzor nad spoštovanjem naših skupno dogovorjenih pravil in predpisov ter njihovega izvajanja v vseh državah članicah. Spoštovanje načela pravne države je bistven predpogoj za dobro finančno poslovodenje in učinkovito financiranje EU. Komisija zato predlaga nov mehanizem za zaščito proračuna EU pred finančnimi tveganji, povezanimi s splošnimi pomanjkljivostmi v zvezi z načelom pravne države.

Oblikovanje prihodnjih programov je šele prvi korak. Bistveno vprašanje je, ali bodo programi prinašali rezultate na terenu. Glavna prioriteta je zato učinkovito in uspešno izvajanje naslednje generacije programov. Za to so soodgovorni Komisija, države članice, regionalni organi in vsi, ki sodelujejo pri upravljanju proračuna EU.

·Proračun, ki prinaša rezultate. Proračun EU se lahko šteje za uspešnega samo, če prinaša oprijemljive rezultate na terenu. Komisija predlaga, naj se pri vseh programih okrepi osredotočenost na smotrnost, med drugim z določitvijo jasnejših ciljev in osredotočenostjo na manjše število bolj kakovostnih kazalnikov uspešnosti. To bo omogočilo lažje spremljanje in merjenje rezultatov ter sprejemanje sprememb, če bodo te potrebne.

·Prožnejši, bolj prilagodljiv proračun. V nestabilnem geopolitičnem okolju se mora biti Evropa sposobna hitro in učinkovito odzivati na nepredvidene potrebe. Komisija predlaga nadgradnjo obstoječih mehanizmov, da bi proračun postal okretnejši. Predlog vključuje večjo prožnost znotraj programov in med njimi, okrepitev instrumentov za krizno upravljanje ter oblikovanje nove „rezerve Unije“ za odzivanje na nepredvidene dogodke in izredne razmere na področjih, kot sta varnost in migracije.

·Manj birokracije za upravičence. Komisija predlaga, naj se usklajenost predpisov izboljša na podlagi enotnega pravilnika. To bo občutno zmanjšalo upravno breme za upravičence in organe upravljanja. Olajšalo bo sodelovanje v programih EU in pospešilo njihovo izvajanje. Prav tako bo s tem postalo lažje sodelovanje različnih programov in instrumentov, da se poveča učinek proračuna EU. Poleg tega bo Komisija predlagala poenostavitev in racionalizacijo pravil o državni pomoči za lažje povezovanje instrumentov iz proračuna EU z nacionalnim financiranjem.

·Bolj racionaliziran in pregleden proračun. Komisija predlaga bolj razumljiv, osredotočen in pregleden okvir. Struktura proračuna bo jasnejša in bolj usklajena s prioritetami. Komisija predlaga, da se število programov omeji za več kot tretjino, na primer z združevanjem razdrobljenih virov financiranja z novimi celostnimi programi in radikalno poenostavitvijo uporabe finančnih instrumentov.

·Večji poudarek na evropski dodani vrednosti. Proračun EU je majhen v primerjavi z velikostjo evropskega gospodarstva in nacionalnimi proračuni, zato je bistvenega pomena, da vlaga v področja, na katerih lahko Unija zagotovi resnično evropsko dodano vrednost za javno porabo na nacionalni ravni. Združevanje sredstev lahko prinese rezultate, ki jih države članice same ne morejo doseči . To na primer velja za vrhunske raziskovalne projekte, ki združujejo najboljše raziskovalce iz vse Evrope, in opolnomočanje malih podjetij in mladih, da v celoti izkoristijo priložnosti, ki jih prinašata enotni trg in digitalno gospodarstvo. Med primere, ko je združevanje virov pripomoglo, da smo storili več, spada tudi spodbujanje ključnih strateških naložb. Te naložbe so bistvenega pomena za prihodnjo blaginjo Evrope in njeno vodilno vlogo pri svetovnih ciljih trajnostnega razvoja. Enako velja, kar zadeva opremljanje Unije za obrambo in zaščito njenih državljanov v hitro spreminjajočem se svetu, kjer mnoga najbolj pereča vprašanja presegajo državne meje.

V obsežnih posvetovanjih Komisije je bilo jasno in glasno slišati glavno sporočilo. Enotnejša, močnejša in bolj demokratična Evropa potrebuje nov, sodoben proračun. Prav tako potrebuje tudi nove zamisli o tem, kako bi proračun lahko prinašal koristi ljudem po vsej Uniji. Komisija je opravila temeljit pregled porabe , ki je pomagal natančneje opredeliti, kaj je v preteklosti dobro delovalo in kaj velja ohraniti tudi v prihodnjem proračunu. Po drugi strani je pregled pokazal tudi področja, kjer so potrebne reforme, da bi lahko izkoristili celotni potencial proračuna EU. Komisija na tej podlagi predlaga sodoben okvir in sklop novih in reformiranih programov, oblikovanih po naslednjih načelih:

Nedavne izkušnje so razkrile nekatere pomanjkljivosti v sedanjem okviru. Kljub nekaterim izboljšavam je proračun EU še vedno preveč tog. Zaradi premajhne prožnosti se Evropa v hitro spreminjajočem se svetu ni mogla odzvati dovolj hitro in učinkovito. Pravila financiranja so zapletena in raznolika, kar otežuje dostop do financiranja EU in preusmerja pozornost od tistega, kar zares šteje, kar je doseganje rezultatov na terenu. Sredstva so porazdeljena prek prevelikega števila programov in instrumentov, tako znotraj kot zunaj proračuna. Storimo lahko več za posodobitev in poenostavitev največjih dveh področij porabe v proračunu, skupne kmetijske politike in kohezijske politike. Za uresničitev ambicij številnih novih prioritet za Unijo, ki varuje, opolnomoča in ščiti, so potrebni novi, njim prilagojeni instrumenti.

Proračun EU je že dolgo za vso Evropo pomemben vir naložb, ki spodbujajo rast. Uniji je celo v času krize omogočil podpiranje rasti in ustvarjanja delovnih mest ter spodbujanje dolgoročnih inovacij in gospodarskih reform. Ustanovitev Evropskega sklada za strateške naložbe („Junckerjevega sklada“) dobro kaže, kako je proračun EU v ključnem trenutku lahko zagotovil prepotrebno oživitev evropskega gospodarstva. Proračun EU se je izkazal tudi kot odločilen del odziva na številne resne izzive, kot so veliki migracijski tokovi, varnostne grožnje in podnebne spremembe.

Leto 2019 bo nov začetek za našo Unijo sedemindvajsetih članic. Nanj moramo biti pripravljeni. Nimamo veliko časa, da vzpostavimo nov okvir in poskrbimo, da bodo novi programi že od prvega dne zmogli uspešno delovati v korist državljanov in podjetij EU. Novi proračun EU bo enostavnejši, prožnejši in bolj ciljno usmerjen. Proračun, ki ga usmerjajo načela blaginje, trajnosti, solidarnosti in varnosti. Proračun za Evropsko unijo, ki varuje, opolnomoča in ščiti. Proračun, ki združuje in ne deli. Proračun, ki je pravičen do vseh držav članic. Proračun za prihodnost Evrope. Delo se mora začeti takoj.

V Evropi trenutno poteka najpomembnejša razprava o njeni prihodnosti v času sedanje generacije. Začela se je z Belo knjigo o prihodnosti Evrope, ki jo je Komisija objavila 1. marca 2017, vrhunec pa bo dosegla 9. maja 2019 na neuradnem srečanju voditeljev in voditeljic v mestu Sibiu v Romuniji. V času le nekaj tednov pred odhodom Evropejcev na volišča bo to priložnost, da se voditelji in voditeljice 27 držav članic in Evropskega parlamenta zavzamejo za Evropo, kakršno si želijo, in Unijo opremijo tako, da bo lahko izpolnjevala pričakovanja. Odločilen napredek, dosežen do takrat v zvezi s prihodnjim dolgoročnim proračunom, bo jasen prikaz zavezanosti in odločenosti, da napredujemo skupaj.

Predlogi prav tako pomenijo realističen in uravnotežen odziv na proračunske posledice izstopa Združenega kraljestva. Odhod pomembne vplačnice v proračun EU bo imelo finančen vpliv, ki ga je treba upoštevati v prihodnjem finančnem okviru. Za ohranjanje ravni podpore, ki ustreza našim ambicijam na vseh prednostnih področjih, bodo potrebni dodatni pravični in uravnoteženi prispevki vseh držav članic. Hkrati si moramo z vsemi močmi prizadevati za večjo učinkovitost proračuna EU. Komisija predlaga prihranke na nekaterih glavnih področjih porabe in reforme po celotnem proračunu, da bi ta postal kar najbolj racionalen in bi se vsak evro kar najbolje izkoristil.

Komisija predlaga nov, sodoben dolgoročen proračun, ukrojen po meri političnih prioritet Unije sedemindvajsetih. Predlagani proračun združuje nove instrumente s posodobljenimi programi za uspešno doseganje prioritet Unije in spoprijemanje z novimi izzivi. Predlogi prav tako kažejo, kako je mogoče poenostaviti in reformirati proračun, da bi bil tesneje povezan s političnimi prioritetami. Zasnovani so tako, da bodo lahko edinstveno vplivali na izgradnjo uspešne, varne in povezane Evrope. Da bi bilo to mogoče, so predlogi osredotočeni na področja, na katerih lahko Unija najbolje izkoristi svoj potencial.

Predlogi glede večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027, ki jih je Komisija predstavila danes, bodo pripomogli k odzivanju na te priložnosti in izzive. So rezultat odprte in vključujoče razprave. Komisija je možnosti za prihodnji proračun EU predstavila v sporočilu z dne 14. februarja 2018. Pozorno je prisluhnila Evropskemu parlamentu, državam članicam, nacionalnim parlamentom, upravičencem do sredstev EU in drugim deležnikom. V javnih posvetovanjih, ki so potekala v začetku tega leta, je bilo zbranih prek 11 000 odgovorov.

Odločitve v prihodnjih mesecih bodo zaznamovale več desetletij prihodnosti Unije. Veliko je na kocki. Tehnološke in demografske spremembe preoblikujejo naša gospodarstva in družbe. Zaradi podnebnih sprememb in pomanjkanja virov smo primorani temeljito razmisliti, kako lahko poskrbimo, da bo naš način življenja vzdržen. V številnih delih Evrope brezposelnost ostaja na visoki ravni, zlasti med mladimi. Nove varnostne grožnje terjajo nove odzive. Begunska kriza, ki sta jo povzročila vojna in terorizem v evropskem sosedstvu, je pokazala potrebo po okrepitvi naše zmogljivosti za obvladovanje migracijskih pritiskov in odpravo njihovih temeljnih vzrokov. Geopolitične razmere so vse bolj nestabilne. Vrednote in demokratična načela, na katerih temelji naša Unija, so na preizkušnji.

Pogajanja o prihodnjem večletnem finančnem okviru se odvijajo v času, ko v Uniji vlada nova dinamika in nastajajo veliki izzivi. Unija se je v času finančne in gospodarske krize odločno odzvala, da bi položila trdne temelje za trajno okrevanje. Gospodarstvo zdaj raste in ustvarja delovna mesta. Pozornost Unije je vedno bolj usmerjena na učinkovito in pravično obravnavanje vprašanj, ki so resnično pomembna za vsakdanje življenje državljanov. In to na način, ki koristi državljanom v vseh državah članicah Unije. Poziv predsednika Junckerja, naj se premostijo razhajanja, da bi Unija postala enotnejša, močnejša in bolj demokratična, bi bilo zato treba upoštevati tudi pri oblikovanju novega proračuna.

Gre za ključen trenutek za našo Unijo. Državam članicam in evropskim institucijam se ponuja priložnost, da se povežejo okrog jasne vizije prihodnosti Evrope. Pravi čas, da nedvoumno pokažemo, da je Unija pripravljena svoje besede podpreti s potrebnimi dejanji za uresničitev naše skupne vizije. Sodoben, ciljno usmerjen proračun EU bo pripomogel k nadaljnjemu uresničevanju pozitivne agende, ki jo je predsednik Jean-Claude Juncker predlagal v svojem govoru o stanju v Uniji 14. septembra 2016 v Evropskem parlamentu, voditelji 27 držav članic pa so jo sprejeli v Bratislavi 16. septembra 2016 in v okviru Rimske izjave z dne 25. marca 2017. Sodoben, ciljno usmerjen proračun EU bo prispeval k temu, da bo imela Unija veliko vlogo pri velikih vprašanjih in majhno pri manj pomembnih zadevah, kot je bilo dogovorjeno v Rimu.

EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 2.5.2018 COM(2018) 321 final PRILOGA

k SPOROČILU KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU SVETU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ Sodoben proračun za Unijo, ki varuje, opolnomoča in ščiti



Večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027 {SWD(2018) 171 final}



RAZISKAVE IN INOVACIJE Obzorje Evropa Obzorje Evropa je vodilni program EU v podporo raziskavam in inovacijam. 1.EVROPSKA DODANA VREDNOST Raziskave in inovacije so ključni element družbe znanja, pri katerem močna evropska razsežnost lahko spodbudi dodatna sredstva na nacionalni ravni, ne da bi jih nadomestila. Običajno je rezultat projektov na področju raziskav in inovacij, ki so izbrani za financiranje EU, višja raven sodelovanja na ravni EU ali v mednarodnem merilu. Teh projektov zaradi njihovih razsežnosti, obsega in ravni kompleksnosti zgolj na podlagi nacionalnega financiranja v mnogih primerih ne bi bilo mogoče razvijati. Brez podpore EU 83 % projektov EU s področja raziskav in inovacij, ki so bili ocenjeni kot „odlični“, ne bi bilo uresničenih. V svetu, kjer vlada vrhunska tehnološka konkurenca, hitro prehajamo v nizkoogljično družbo, v kateri se digitalne tehnologije pospešeno približujejo fizični in biološki stvarnosti. Ob upoštevanju navedenega bi odsotnost naložb v raziskave in inovacije na ravni EU povzročila upad naše konkurenčnosti v svetu. To bi se odražalo v gospodarskih, družbenih in okoljskih učinkih. Specifične koristi naložb EU na področju raziskav in inovacij so: ·združevanje javnih in zasebnih virov ter znanja za doseganje večjih učinkov in kritične mase z namenom reševanja globalnih izzivov in prevzema vodilne vloge v EU in na svetovnih trgih; ·spodbujanje konkurenčnosti EU z ustvarjanjem transnacionalnih in multidisciplinarnih mrež, vrednostnih verig in trgov, s pozitivnim razširjanjem znanja ter prenosi tehnologije po vsej Uniji za pripravo in uvedbo novih izdelkov in storitev; ·krepitev znanstvene odličnosti s konkurenco in sodelovanjem na ravni EU; ·krepitev podpore za prodorne inovacije ali inovacije, ki ustvarjajo trge, ob spoštovanju poštene konkurence; ·povečanje privlačnosti EU kot destinacije za izobraževanje, raziskave, inovacije in poslovanje; ·pozitivni strukturni učinek na nacionalne ekosisteme raziskav in inovacij ter vseevropske raziskovalne infrastrukture; ·podpora in krepitev ciljev Unije ter učinkovit prispevek k uresničevanju prioritet politike. 2.CILJI Obzorje Evropa se osredotoča na znanost in inovacije z namenom: ·krepitve znanstvene in tehnološke baze EU; ·spodbujanja konkurenčnosti EU in njene uspešnosti na področju inovacij; ·uresničevanja strateških prioritet EU in reševanja globalnih izzivov. 3.IZVAJANJE IN POENOSTAVITEV Program je zasnovan okrog treh stebrov: 1) Odprta znanost – nadgradnja uspehov Evropskega raziskovalnega sveta, ukrepov Marie Skłodowske-Curie in raziskovalnih infrastruktur, pri čemer je v okviru tega stebra več virov dodeljenih projektom z večjimi učinki. Projekti, ki jih opredelijo in razvijajo raziskovalci in mreže, so izbrani s pristopom „od spodaj navzgor“ in ocenjeni na podlagi enega samega merila, tj. odličnosti. Cilj tega je spodbujanje inovacij in podjetništva pri izobraževanju po vsej Evropi, da se zagotovijo spretnosti in veščine, ki so potrebne za doseganje večje konkurenčnosti Evrope v svetovnem merilu.

2) Globalni izzivi in industrijska konkurenčnost – podlaga za ta steber so grozdi, katerih namen je izkoriščanje evropskih prednosti in sredstev z ustvarjanjem novih znanj in pretvarjanjem teh znanj v uporabne inovacije ter z razvojem in uporabo digitalnih tehnologij in ključnih omogočitvenih tehnologij, skupaj z novim pristopom misij. To bo nadalje zagotovilo, da dejavnosti raziskav in inovacij poleg drugih družbenih izzivov podprejo prioritete politike EU na področjih, kot so uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja, zdravje, viri hrane in naravni viri, odpornost in varnost, podnebje, energija in mobilnost za zagotovitev nizkoogljične in krožne družbe, odporne proti podnebnim spremembam, ter industrijske konkurenčnosti. V okviru tega stebra in v celotnem programu bo pomemben vodilni položaj industrije. 3) Odprte inovacije – ta novi steber bo nudil enotno vstopno točko za inovatorje, ki imajo velik potencial, z namenom, da Evropa s pristopom „od spodaj navzgor“ povede na področju inovacij, ki ustvarjajo trge. V okviru tega stebra se bodo razvijale prihodnje prodorne tehnologije in pritegnila inovativna podjetja s potencialom za rast na mednarodni ali evropski ravni. Omogočil bo hitro in prožno dodelitev nepovratnih sredstev in tržnih instrumentov v sodelovanju z zasebnimi vlagatelji, hkrati pa zagotavljal, da podpora, ki se navezuje na tržne dejavnosti, ne bo neupravičeno izkrivljala konkurence med inovatorji. Ti cilji se bodo uresničevali v okviru ustanovitve Evropskega sveta za inovacije. Dodatni ukrepi bodo spodbujali podporo za evropski ekosistem inovacij, zlasti prek pobud za partnerstva na področju sofinanciranja in povečane uporabe javnega naročanja inovativnih rešitev. Po zaslugi usmeritve prizadevanj za uporabo inovativnih tehnologij v vlade in javne uprave ter razpršitve rezultatov evropskih raziskav in inovacij, bodo evropski državljani in podjetja iz teh inovacij lahko črpali kar največje koristi. V okviru tega programa bo Skupno raziskovalno središče oblikovalcem politike EU zagotavljalo neodvisne znanstvene dokaze in tehnično podporo skozi celoten cikel politike. Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo bo podprl vse tri stebre in posebej naslovil globalne izzive, zlasti v okviru svojih skupnosti znanja in inovacij, ki vključujejo podjetja, raziskave, visoko šolstvo in podjetništvo. Program si bo prizadeval za nadaljnjo poenostavitev pravil za upravičence. Ključne operativne značilnosti bodo vključevale: ·nadaljnjo poenostavitev sedanjega sistema povračila dejanskih stroškov, vključno s pripadajočim poenostavljenim modelom financiranja in načelom ene stopnje financiranja za posamezni projekt. Poleg tega bo za namene zmanjšanja upravnega bremena preučena povečana uporaba pavšalnega zneska za financiranje projektov glede na izvedbo dejavnosti, poleg drugih poenostavljenih oblik financiranja, ki so določene z novo finančno uredbo. ·Z namenom povečanja prožnosti bo prihodnji program omogočil prerazporeditev sredstev med stebri in znotraj njih, da bi se bilo mogoče hitro odzvati na vprašanja ali izzive politike, ki se pojavljajo. ·Predvidene bodo nadaljnje izboljšave postopka predložitve in ocene predlogov. Odličnost tega programa in njegov učinek bosta temeljila na merilih in postopku ocenjevanja ter sodelovanju neodvisnih strokovnjakov. ·Instrumenti in sheme financiranja na področju raziskav in inovacij EU bodo poenostavljeni in usklajeni, da pripomorejo k izboljšanju dejavnosti na področju raziskav in inovacij. Z nadgradnjo uspehov skupnih podjetij in v povezavi s specifičnimi misijami bodo omogočene izboljšave na področju partnerstev. Zlasti bodo v okviru novo ustanovljenega Evropskega sveta za inovacije poenostavljene specifične sheme podpore za inovacije. Olajšano bo tudi kombiniranje nepovratnih sredstev iz naslova programa Obzorje Evropa in finančnih instrumentov iz naslova sklada InvestEU ter iz drugih zadevnih programov financiranja EU. ·Poleg tega obstaja manevrski prostor za nadaljnjo širitev uporabe novih načinov upravljanja, tudi prek prenosa upravljanja na agencije in poenostavljenega nabora partnerstev. 4.DOPOLNJEVANJE IN SINERGIJE Z DRUGIMI POLITIKAMI / USKLAJEVANJE VIROV EU Z NACIONALNIMI IN REGIONALNIMI VIRI Dopolnjevanje in sinergije z drugimi programi financiranja EU bodo v celoti izkoriščeni. V ta namen bodo evropski strukturni in investicijski skladi še naprej zagotavljali pomemben delež sredstev EU za raziskave in inovacije z večjim poudarkom na inovacijah. Razširjena bo shema „pečat odličnosti“, ki za projekte, uspešno ocenjene na podlagi meril programa Obzorje Evropa, omogoča financiranje na regionalni ravni iz naslova evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Cilji politike, ki jih uresničujejo drugi programi, bodo v mnogih primerih podprti z ukrepi s področja raziskav in inovacij v okviru programa Obzorje Evropa, pri čemer bodo imeli programi, na primer program za digitalno Evropo, koristi od prodorov na področju raziskav in inovacij, prav tako pa je dolgoročni napredek na področjih, kot sta kibernetska varnost in umetna inteligenca, močno odvisen od prodornih raziskav. Enako velja za kmetijstvo in ribištvo, zdravstvo, promet, energijo in mnoge druge sektorje. Skladi, kot sta Sklad za notranjo varnost in Sklad za integrirano upravljanje meja, bodo imeli koristi od rezultatov na področju raziskav in inovacij ter bodo spodbudili uporabo raziskovalnih dosežkov. V okviru sklada InvestEU bo mogoče prenesti rezultate iz programa Obzorje Evropa na trg prek specifičnih razdelkov za raziskave in inovacije ter podpreti inovativna mala in srednja podjetja. Zagotovljeni bodo tudi dopolnjevanje in sinergije z raziskavami v okviru Evropskega obrambnega sklada in programa za vesolje, tako da bodo rezultati vseh navedenih programov spodbujali inovacije na splošno. 5.PREDLAGANA DODELITEV PRORAČUNSKIH SREDSTEV ZA OBDOBJE 2021–2027 Zneski v tekočih cenah v milijonih EUR Sredstva za Obzorje Evropa 97 600* Sredstva za program Euratoma za raziskave in usposabljanje 2 400 Skupna sredstva za obdobje 2021–2027 100 000* * Ta sredstva vključujejo 3,5 milijarde EUR, dodeljene v okviru sklada InvestEU, in 10 milijard EUR za raziskave in inovacije na področju živil, kmetijstva, razvoja podeželja in biogospodarstva.



RAZISKAVE IN INOVACIJE Program Euratoma za raziskave in usposabljanje Program Euratoma za raziskave in usposabljanje zagotavlja financiranje za jedrske raziskave in usposabljanje v Evropski uniji.

1.EVROPSKA DODANA VREDNOST Ključna evropska dodana vrednost programa Euratoma je mobilizacija širšega kroga vrhunskih virov, strokovnega znanja in večdisciplinarnosti pri raziskavah na področju fisije in fuzije, kot bi bila možna na ravni posameznih držav članic. Jedrska tehnologija in tehnologija ionizirajočega sevanja imata še naprej pomembno vlogo v življenju evropskih državljanov, na primer pri energiji in varni oskrbi z njo, uporabi sevanja v medicini in industriji ali ravnanju z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki. Varna in zanesljiva uporaba teh tehnologij je izredno pomembna in raziskovalni programi prispevajo k ohranjanju najvišjih standardov glede varnosti, zanesljivosti in zaščitnih ukrepov na tem področju. Program Euratoma je osredotočen tudi na razvoj fuzijske energije, podnebju prijaznega vira energije, ki je potencialno neizčrpen. Pristop do jedrske varnosti na ravni EU je pomemben tudi, ker bi lahko jedrska nesreča imela negativne posledice za države po vsej Evropi, pa tudi zunaj nje. Program Euratoma prav tako omogoča širšo koordinacijo izobraževanja in usposabljanja širom Evrope, uporabo raziskovalne infrastrukture in mednarodno sodelovanje. To še posebej koristi manjšim državam članicam, ki lahko izkoristijo ekonomije obsega, ki jih omogoča učinek združevanja virov na evropski ravni. Ta program prek Skupnega raziskovalnega središča zagotavlja pomembno neodvisno znanstveno podporo pri izvajanju evropskih politik na področju jedrske varnosti, ravnanja z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki ter zaščite pred sevanjem. Z neodvisno infrastrukturo zagotavlja Skupno raziskovalno središče tudi edinstvene storitve na področju jedrske varnosti in zaščite ter ima ključno vlogo v Euratomovem sistemu jedrskih zaščitnih ukrepov. Sodelovanje evropske industrije pri fuzijskih raziskavah spodbuja inovacije, na primer z razvojem visokotehnoloških produktov, izpeljanih iz teh raziskav, v drugih sektorjih, kot sta zdravstvo in letalstvo. 2.CILJI Cilji programa Euratoma za raziskave in usposabljanje so spodbujanje in podpora raziskavam vseh vidikov jedrske varnosti in zaščite, zmanjševanja tveganj, povezanih z izpostavljenostjo sevanju, podpore pripravljenosti na izredne dogodke in odzivanje pri nesrečah, ki vključujejo sevanje, ter ravnanja z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki. S programom se želi tudi ohraniti prizadevanja za razvoj fuzijske energije, ker bi ta lahko pomembno vplivala k razogljičenju mešanice energetskih virov. 3.IZVAJANJE IN POENOSTAVITEV Program Euratoma zagotavlja nepovratna sredstva za raziskave prek konkurenčnih razpisov za zbiranje predlogov (posredni ukrepi) in financira raziskave, ki jih izvaja Skupno raziskovalno središče Komisije (neposredni ukrepi). Program se izvaja z uporabo instrumentov in pravil okvirnega programa za raziskave in inovacije. Program se bo dodatno poenostavil s predlogom enotnega seznama ciljev za neposredne in posredne ukrepe. 4.DOPOLNJEVANJE IN SINERGIJE Z DRUGIMI POLITIKAMI / USKLAJEVANJE VIROV EU Z NACIONALNIMI IN REGIONALNIMI VIRI Program Euratoma dopolnjuje in zagotavlja sinergije s programom Obzorje Evropa na področjih, kot so zdravje (uporaba ionizirajočega sevanja v medicini), varnost, energija ter izobraževanje in usposabljanje. Program Euratoma za fuzijske raziskave se bo izvajal tako, da se bo v celoti dopolnjeval in koordiniral z dejavnostmi mednarodnega termonuklearnega poskusnega reaktorja. S programom Euratoma se bo nadaljevalo medsebojno usklajevanje nacionalnih programov na področju fuzije, zaščite pred sevanjem in ravnanja z izrabljenim gorivom ter radioaktivnimi odpadki prek izvajanja skupnih evropskih programov. Poleg tega se pričakujejo sinergije s programi za razgradnjo jedrskih objektov na področjih, kot so razvoj in preizkušanje tehnologije, usposabljanje in izmenjava dobrih praks. 5.PREDLAGANA DODELITEV PRORAČUNSKIH SREDSTEV ZA OBDOBJE 2021–2027 Zneski v tekočih cenah v milijonih EUR Sredstva za Obzorje Evropa 97 600* Sredstva za program Euratoma za raziskave in usposabljanje 2 400 Skupna sredstva za obdobje 2021–2027 100 000* * Ta sredstva vključujejo 3,5 milijarde EUR, dodeljene v okviru sklada InvestEU, in 10 milijard EUR za raziskave in inovacije na področju živil, kmetijstva, razvoja podeželja in biogospodarstva.



RAZISKAVE IN INOVACIJE ITER – mednarodni termonuklearni poskusni reaktor ITER oziroma mednarodni termonuklearni poskusni reaktor je prvi dolgoročni projekt te vrste z namenom gradnje in obratovanja reaktorja, da se preskusi praktična izvedljivost fuzije kot vira energije. 1.EVROPSKA DODANA VREDNOST Fuzija je potencialno neizčrpen, podnebju prijazen vir energije, pri katerem ne nastanejo toplogredni plini ali dolgotrajna radioaktivnost. Glede na sedanje razmere, v katerih sta razogljičenje gospodarstva in soočanje s svetovnimi podnebnimi spremembami visoko na dnevnem redu, fuzija ponuja možnosti, ki jih ni mogoče spregledati. Nobena posamezna panoga ali država tega projekta ne bi mogli izvesti sami. Zato je Evropska skupnost za atomsko energijo (Euratom) leta 2006 podpisala mednarodno pogodbo, tj. Sporazum ITER, s šestimi partnericami (Združenimi državami, Rusijo, Japonsko, Kitajsko, Južno Korejo in Indijo). K temu projektu prispeva okrog 45 % gradbenih stroškov. Francija kot država gostiteljica financira 20 % prispevka Euratoma, pri čemer je preostalih 80 % zagotovljenih iz proračuna EU. Pri tem ukrepanje na ravni EU zagotavlja ekonomije obsega, manj fragmentacije in kritično maso virov ter strokovnega znanja in izkušenj. Uresničitev in izkoriščanje fuzije je dolgoročni cilj, vendar ta projekt že prinaša pomembne koristi industriji EU in raziskavam v fazah javnega naročanja in gradnje. Več kot tristo podjetij, vključno z malimi podjetji, iz 20 držav članic in Švice ter okrog šestdeset raziskovalnih organizacij je udeleženih pri najsodobnejših raziskavah in inovacijah za zagotavljanje komponent, s čimer imajo priložnost za razvoj izpeljanih izdelkov v drugih sektorjih (energiji, medicini, letalstvu in visoki tehnologiji).

2.CILJI V skladu z mednarodnimi obveznostmi Euratoma program podpira gradnjo reaktorja na njegovi lokaciji v kraju Cadarache (Francija), tako da bo mogoče začeti poskuse z vodikovo plazmo do leta 2025, ti poskusi pa bodo podlaga za uspešen napredek k fazi polnega delovanja s popolno proizvodnjo električne energije do leta 2035. Ti mejniki predstavljajo nujne korake na poti do izkoriščanja fuzije kot možnega trajnostnega vira energije. Ta program ne samo prispeva k uresničevanju odporne energetske unije z napredno podnebno politiko, ampak spodbuja tudi ustvarjanje delovnih mest in rast, tako da evropskim visokotehnološkim panogam in malim podjetjem ponuja dragoceno priložnost za inovacije in razvoj izdelkov zunaj fuzije. Nazadnje, pravočasno zagotavljanje komponent s strani EU in dejavna udeležba pri postopkih upravljanja bosta zagotovila vodilno vlogo EU pri tem projektu tudi v prihodnje. 3.IZVAJANJE IN POENOSTAVITEV Ta program bo v imenu EU še naprej izvajalo skupno podjetje Fuzija za energijo. EU bo v uredbi o večletnem finančnem okviru ohranila zgornjo mejo za odhodke in zagotovila, da bo izplačevanje sredstev temeljilo na uspešnosti in dejanskih rezultatih na terenu. V zvezi s tem sta korenita prenova upravljanja projekta v letu 2015 in posodobitev izhodiščne vrednosti v letu 2016 povečali zanesljivost časovnih razporedov in stroškov projekta do njegovega dokončanja. 4.DOPOLNJEVANJE IN SINERGIJE Z DRUGIMI POLITIKAMI / USKLAJEVANJE VIROV EU Z NACIONALNIMI IN REGIONALNIMI VIRI Mednarodni termonuklearni poskusni reaktor kot eden največjih poskusnih projektov, ki so bili kdaj koli zgrajeni, prispeva k umestitvi EU na čelo raziskav in inovacij v svetovnem merilu. Mobilizira pomembne vire in strokovno znanje, s čimer pozitivno vpliva na raziskovalno skupnost industrijske baze EU. Razen tega je v popolni sinergiji s programom Euratom, ki podpira razvoj prodornih raziskav na področju jedrske fuzije. Je del splošnega časovnega načrta za fuzijo, ki ga je razvila evropska skupnost znanstvenikov za fuzijo. Poleg tega bo ta program nadalje utrdil verodostojnost in mednarodno razsežnost vodilnega položaja EU, ki izpolnjuje svoje mednarodne obveznosti in je zavezana svojim prizadevanjem v boju proti podnebnim spremembam. 5.PREDLAGANA DODELITEV PRORAČUNSKIH SREDSTEV ZA OBDOBJE 2021–2027 Zneski v tekočih cenah v milijonih EUR Skupna sredstva za obdobje 2021–2027 6 070



EVROPSKE STRATEŠKE NALOŽBE InvestEU Sklad InvestEU je nov naložbeni instrument Unije. Zagotavlja jamstvo EU z namenom mobilizirati javno in zasebno financiranje v obliki posojil, jamstev, lastniškega kapitala ali drugih tržnih instrumentov za strateške naložbe v podporo notranjim politikam EU. Sklad gradi na uspešnem izvajanju Evropskega sklada za strateške naložbe in drugih finančnih instrumentov v trenutnem obdobju 2014–2020. 1.EVROPSKA DODANA VREDNOST Dolgoročni cilji EU glede trajnosti, konkurenčnosti in vključujoče rasti zahtevajo znatne naložbe v nove modele mobilnosti, obnovljive vire energije, energetsko učinkovitost, raziskave in inovacije, digitalizacijo, izobraževanje in pridobivanje spretnosti, socialno infrastrukturo, krožno gospodarstvo, naravni kapital, podnebne ukrepe, ustanavljanje malih podjetij in ustvarjanje rasti. Potrebna so nova prizadevanja za spoprijemanje z vztrajnimi tržnimi pomanjkljivostmi, ki so posledica nenaklonjenosti tveganju zasebnih vlagateljev, omejenih zmogljivosti javnega sektorja in strukturnih neučinkovitosti naložbenega okolja. Države članice teh naložbenih vrzeli ne morejo vedno premostiti same. Prav tako samo nepovratna sredstva ne morejo odpraviti teh velikih naložbenih vrzeli. Uporaba finančnih instrumentov z učinkom finančnega vzvoda, ki so bližje trgu, učinkovito dopolnjuje nepovratna sredstva iz nabora proračunskih orodij EU. Posredovanje na ravni EU zagotavlja ekonomije obsega pri uporabi inovativnih finančnih instrumentov, ker spodbuja zasebne naložbe po vsej EU in v največji meri izkorišča evropske institucije in njihovo strokovno znanje za ta namen. Posredovanje na ravni EU omogoča tudi dostop do raznolikega portfelja evropskih projektov in omogoča razvoj inovativnih rešitev za financiranje, ki se lahko posnemajo ali uporabijo v večjem merilu v vseh državah članicah. Multiplikacijski učinek in učinek na terenu sta tako veliko večja, kot bi ju bilo mogoče doseči s pobudo v eni sami državi članici, zlasti pri obsežnih naložbenih programih. Posredovanje na ravni EU prav tako zagotavlja prožnost za podporo posrednikov in končnih upravičencev tam, kjer se najbolj potrebuje, pogosto na urbanih območjih, ki nimajo nujno koristi od evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Poleg tega omogoča učinkovito obravnavanje naložbenih potreb, povezanih s cilji politiki za celotno EU, pri čemer dopolnjuje prizadevanja za spodbujanje strukturnih reform in boljšega regulativnega okolja, da bi se tako odpravile preostale naložbene vrzeli v obdobju po letu 2020. 2.CILJI S skladom InvestEU se prizadeva za mobilizacijo naložb v EU, da bi se podprle politične prioritete in prispevalo k povezovanju evropskih trgov kapitala in krepitvi enotnega trga. Sklad bo osredotočen na naložbe za spodbujanje trajnostne infrastrukture, raziskav in inovacij, prehoda na digitalno tehnologijo, dostopa do financiranja za mala in srednja podjetja, izobraževanja, pridobivanja spretnosti, socialne infrastrukture ter razvoj in konsolidacijo tržnih struktur, na katerih temeljijo mikrokrediti in socialno gospodarstvo. Naložbe v digitalizacijo bodo ena ključnih medsektorskih prioritet za vse razdelke programa InvestEU. Poleg tega sklad InvestEU zagotavlja pomoč v obliki svetovanja ter spremljajočih ukrepov za spodbujanje in razvoj projektov.

3.IZVAJANJE IN POENOSTAVITEV Program InvestEU bodo sestavljali sklad InvestEU, pomoč InvestEU in portal InvestEU. Sklad InvestEU bo združil vse centralno upravljane finančne instrumente v enoten, prožen instrument jamstva na ravni EU, primeren za več politik, ki bo omogočal znatne ekonomije obsega – dosegel več z manj – in pritegnil zasebne vlagatelje. Kot nadgradnja Evropskega sklada za strateške naložbe bo sklad InvestEU odpravljal tržne vrzeli in neoptimalne naložbene situacije tako, da bo dajal jamstvo EU strateškemu partnerju Komisije za izvajanje, Skupini EIB, ter drugim partnerjem, kot so nacionalne spodbujevalne banke in institucije ali mednarodne finančne institucije (npr. Evropska banka za obnovo in razvoj). Da bi zagotovili najboljšo možno kombinacijo financiranja za strateške projekte po vsej EU, bo sklad InvestEU omogočal preprosto kombiniranje z nepovratnimi sredstvi iz proračuna EU ter evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi (na prostovoljni osnovi). Pomoč InvestEU, ki bo gradila na Evropskem svetovalnem vozlišču za naložbe, bo zagotavljala enotno vstopno točko za celovito, vsestransko podporo nosilcev projektov pri razvoju projektov. Pomoč InvestEU bo na podlagi močne partnerske mreže pomagala pri zagonu projektov in jih naredila primerne za vlaganje. Portal InvestEU bo združeval vlagatelje in nosilce projektov, pri čemer bo nadgrajeval Evropski portal naložbenih projektov. 4.DOPOLNJEVANJE IN SINERGIJE Z DRUGIMI POLITIKAMI / USKLAJEVANJE VIROV EU Z NACIONALNIMI IN REGIONALNIMI VIRI Sklad InvestEU bo kot orodje za izvajanje politik EU spodbujal naložbe v popolni sinergiji s povezanimi politikami in programi EU, kot so instrument za povezovanje Evrope, Obzorje Evropa, program za digitalno Evropo in program za enotni trg. Zagotovil bo dopolnjevanje z naložbami v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov in s podporo EU, zagotovljeno z zadevnimi programi porabe v obliki nepovratnih sredstev. Poleg tega bo program omogočal združevanje finančnih instrumentov z nepovratnimi sredstvi iz drugih programov, zlasti za projekte, ki ne ustvarjajo dovolj prihodkov. 5.PREDLAGANA DODELITEV PRORAČUNSKIH SREDSTEV ZA OBDOBJE 2021–2027 Zneski v tekočih cenah v milijonih EUR Razdelek Proračunsko jamstvo Mobilizirane naložbe (ocena) Trajnostna infrastruktura 11 500 185 000 Raziskave in inovacije 11 250 200 000 Socialne naložbe in spretnosti 4 000 50 000 Mala in srednja podjetja 11 250 215 000 Skupaj 38 000 650 000



Zneski v tekočih cenah v milijonih EUR Skupna sredstva za obdobje 2021–2027 15 725* od tega: rezervacije jamstvenega sklada 15 200* pomoč pri razvoju projektov 525 * Ta sredstva vključujejo 1 milijardo EUR pričakovanih prihodkov iz trenutnih finančnih instrumentov.



EVROPSKE STRATEŠKE NALOŽBE Instrument za povezovanje Evrope Instrument za povezovanje Evrope podpira naložbe v čezmejne infrastrukture v prometnem, energetskem in digitalnem sektorju. 1.EVROPSKA DODANA VREDNOST Enotni trg temelji na jamstvu, da se lahko blago, kapital, storitve in delovna sila prosto gibljejo med državami članicami. Vendar med državami članicami in regijami še vedno obstajajo vrzeli, zaradi katerih je EU razdrobljena in ki ovirajo nemoteno delovanje enotnega trga. To je na primer lahko posledica topografije ali odsotnosti interoperabilnih standardov. Za preseganje te razdrobljenosti in zagotavljanje, da enotni trg v celoti izpolni pričakovanja, je v členu 170 Pogodbe o delovanju Evropske unije določeno, da EU razvija vseevropska omrežja na področju prometne, telekomunikacijske in energetske infrastrukture. Poleg tega bi morala zaradi okoljskih vprašanj energetska politika EU spodbujati medsebojno povezovanje energetskih omrežij in čezmejno vključevanje obnovljivih virov energije. To je skladno tudi s potrebo po reševanju izzivov razogljičenja in digitalizacije evropskega gospodarstva. Instrument za povezovanje Evrope je zasnovan tako, da spodbuja naložbe v vseevropska omrežja. Ta omrežja in čezmejno sodelovanje niso le ključni za delovanje enotnega trga, temveč so tudi strateškega pomena za izvajanje energetske unije, enotni digitalni trg in razvoj trajnostnih načinov prevoza. Interoperabilna čezmejna omrežja so ključna za zmanjšanje sedanje razdrobljenosti. Brez posredovanja EU zasebni subjekti in nacionalni organi nimajo zadostnih spodbud za vlaganje v čezmejne infrastrukturne projekte. Instrument za povezovanje Evrope ponuja tudi priložnost za uvajanje tehnologij, razvitih na ravni EU, in sicer zlasti prek okvirnih programov EU za raziskave in inovacije, s čimer se spodbuja njihova uporaba na trgu in zagotavlja, da vseevropska omrežja uporabljajo najnaprednejšo opremo, ki je na voljo. 2.CILJI

Instrument za povezovanje Evrope podpira naložbe in sodelovanje pri razvoju infrastrukture v prometnem, energetskem in digitalnem sektorju ter povezuje EU in njene regije. Poleg tega je usklajen s političnima ciljema razogljičenja in digitalizacije evropskega gospodarstva ter zajema tri komponente: ·pri prometu je cilj Instrumenta dokončati obe ravni evropskega omrežja za vse načine prevoza: strateško hrbtenico (tj. jedrno omrežje) do leta 2030 in širšo raven (tj. celovito omrežje) do leta 2050. Prav tako podpira uvajanje evropskih sistemov za upravljanje zračnega in železniškega prometa ter prispeva k prehodu EU k povezani, trajnostni, vključujoči, varni in zanesljivi mobilnosti. Prispeva tudi k razogljičenju prometa, na primer z vzpostavitvijo evropskega omrežja polnilne infrastrukture in alternativnih goriv ali s prednostno obravnavo okolju prijaznih načinov prevoza; ·pri energetiki je poudarek na dokončanju prednostnih odsekov energetskih omrežij, ki so bistveni za notranji trg. Poleg tega si prizadeva za pametna in digitalizirana energetska omrežja, s katerimi bi dosegli cilje povezanosti in izboljšali zanesljivost oskrbe. Ključno bo tudi spodbujanje sodelovanja držav članic pri vključevanju čezmejnih projektov na področju obnovljivih virov energije, ·na digitalnem področju pa Instrument kar najbolj povečuje koristi enotnega digitalnega trga za državljane in podjetja. Uvedba visokozmogljivih digitalnih omrežij podpira vse inovativne digitalne storitve, vključno s povezano mobilnostjo. Poleg tega prispeva k zagotavljanju dostopa do v prihodnost usmerjenih širokopasovnih povezav do leta 2025 za vse glavne spodbujevalce socialno-ekonomskega razvoja, kot so šole, bolnišnice, prometna vozlišča, glavni izvajalci javnih storitev in digitalno intenzivna podjetja. 3.IZVAJANJE IN POENOSTAVITEV Instrument za povezovanje Evrope bo s podporo Izvajalske agencije za inovacije in omrežja centralno upravljala Komisija. Agencija je dosegla odlične rezultate pri optimizaciji uporabe Instrumenta in si nabrala bogate izkušnje pri spremljanju projektov. Prenos vseh treh sektorjev Instrumenta na eno agencijo bo ustvaril tudi ekonomijo obsega ter sinergije med prometno, energetsko in digitalno komponento. Pri zapolnjevanju vrzeli, ki vplivajo na infrastrukturne projekte, bodo še naprej imela prednost nepovratna sredstva. Še bolj se bo spodbujala uporaba poenostavljenih oblik nepovratnih sredstev. Nepovratna sredstva se bodo uporabljala tudi v kombinaciji s finančnimi instrumenti, zlasti iz sklada InvestEU, ali s sredstvi javnih ali zasebnih finančnih institucij, da bi spodbudili podporo za naložbe. Program ne bo razpolagal z lastnimi finančnimi instrumenti, saj bodo ti zagotovljeni iz sklada InvestEU, da se bodo preprečila prekrivanja, do katerih prihaja v tekočem obdobju, in da se bo racionalizirala struktura finančnih instrumentov EU. Instrument bo v celoti izkoriščal sinergije med prometnim, energetskim in digitalnim sektorjem. Pri izvajanju svežnja „Čista energija za vse“ in svežnja predlogov za čisto mobilnost se je treba zlasti osredotočiti na inovativne infrastrukturne rešitve (kot so pametna omrežja, shranjevanje energije, e-mobilnost, polnilna infrastruktura in alternativna goriva). Pravila in izvajanje prihodnjega programa bodo zato dovolj prožni za podporo ukrepom na stičišču različnih komponent, kot so alternativna goriva in e-mobilnost pri vseh načinih prevoza (energetika/promet), avtomatizirana vozila in plovila (promet/digitalno), vključevanje digitalnih tehnologij (zlasti interneta stvari) v energetska omrežja, vzpostavitev interneta energije (energetika/promet/digitalno) ter vključevanje obnovljivih virov energije na podlagi delujoče čezmejne zelene infrastrukture (energetika/digitalno). 4.DOPOLNJEVANJE IN SINERGIJE Z DRUGIMI POLITIKAMI / USKLAJEVANJE VIROV EU Z NACIONALNIMI IN REGIONALNIMI VIRI Poleg sinergij znotraj programa bo Instrument bolje sodeloval tudi z drugimi programi EU. Na primer delo v okviru Instrumenta na področju fizične povezljivostne infrastrukture po vsej EU bo dopolnjevalo razvoj digitalnih storitev v okviru Programa za digitalno Evropo. Program ter evropski strukturni in investicijski skladi se bodo dopolnjevali tudi pri izvajanju naložb v infrastrukturo. V prometnem sektorju se bo Instrument na primer osredotočil na vseevropsko omrežje, zlasti na čezmejne koridorje, Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad pa bosta dajala prednost prometnim projektom s poudarkom na nacionalni, regionalni in mestni ravni. Podobno se bo na energetskem področju Instrument osredotočil na infrastrukturo, vključno s projekti, relevantnimi za vključevanje obnovljivih virov energije čezmejnega pomena, evropski strukturni in investicijski skladi pa se lahko usmerijo v lokalna pametna omrežja in projekte na področju obnovljivih virov energije. Digitalna komponenta se bo osredotočila na projekte z velikimi čezmejnimi in medsektorskimi vplivi in čim večje povečanje zasebnih naložb. Poleg tega bo cilj Instrumenta povečati svojo privlačnost za združevanje sredstev iz nacionalnih proračunov v projektih skupnega interesa v digitalnem sektorju. Program lahko podpira uvedbo inovativnih tehnologij, razvitih v okviru Obzorja Evropa, slednji pa lahko podpira predhodni tehnološki razvoj. Na podlagi pozitivnih izkušenj iz sedanjega obdobja bo za prometno komponento z neposrednim upravljanjem na voljo prispevek iz Kohezijskega sklada. Dodatno bodo za prometno komponento in da se zagotovi ustreznost prometne infrastrukture strateškega pomena za potrebe vojaške mobilnosti, na voljo sredstva iz obrambnega grozda. 5.PREDLAGANA DODELITEV PRORAČUNSKIH SREDSTEV ZA OBDOBJE 2021–2027 Zneski v tekočih cenah v milijonih EUR Skupna sredstva za obdobje 2021–2027 42 265 Digitalno 3 000 Energetika 8 650 Promet 30 615 od tega: splošna sredstva 12 830 prispevki iz Kohezijskega sklada 11 285 podpora za vojaško mobilnost 6 500



EVROPSKE STRATEŠKE NALOŽBE Program za digitalno Evropo Program za digitalno Evropo je nov program za digitalno preobrazbo javnih služb in podjetij s spodbujanjem najnujnejših naložb v visokozmogljivostno računalništvo in podatke, umetno inteligenco, kibernetsko varnost in napredne digitalne spretnosti ter obsežno uvajanje digitalnih tehnologij v vse gospodarske sektorje EU. Program temelji na obstoječih ukrepih, kot so interoperabilnostne rešitve za evropske javne uprave, podjetja in državljane ter pilotni projekti na področju kibernetske varnosti in visokozmogljivostnega računalništva.

1.EVROPSKA DODANA VREDNOST Digitalizacija je v osnovi čezmejen in medsektorski pojav. Z ukrepanjem na ravni EU se lahko uresniči enotni digitalni trg, kar pomeni, da se bodo digitalne politike usklajevale po vsej EU, da digitalne javne storitve in infrastrukture, ki jih uvajajo države članice, ne bodo več razdrobljene in da bo digitalna tehnologija enakomerno razširjena, s čimer se bodo odpravile vrzeli med programi digitalizacije na ravni EU in na ravni držav članic ter preprečil digitalni razkorak. Posredovanje EU bo prav tako spodbudilo sovlaganje in ustvarilo ekonomijo obsega na podlagi skupnega javnega naročanja superračunalnikov in prihrankov zaradi delitve stroškov vzdrževanja. Digitalne zmogljivosti so ključne za soočanje s svetovno konkurenco in analizo kritične mase velepodatkov za inovacije na področju umetne inteligence. Mednarodno konkurenčnost Evrope omejuje nizka stopnja digitalizacije malih in srednjih podjetij, zaradi česar je treba izboljšati dostop do financiranja, tehnologije in spretnosti. Poudarek je na digitalnih zmogljivostih in naprednih spretnostih, ki so bistvenega pomena za svetovno konkurenčnost, saj rešujejo družbene izzive ter zagotavljajo koristi digitalne preobrazbe za vse državljane in podjetja. Program bo podprl sklop ambicioznih projektov, ki bodo čim bolje izkoristili te digitalne zmogljivosti in najnovejše digitalne tehnologije na področjih javnega interesa, kot so zdravje, javna uprava, sodstvo in izobraževanje, pri čemer se bosta zagotovili razpoložljivost in interoperabilnost rešitev po vsej EU. Kibernetska varnost je ključna za zagotavljanje zaupanja v digitalne izdelke in storitve ter jo je treba zaradi hitrosti in obsega širjenja kibernetskih napadov obravnavati na evropski ravni. Naložbe na ravni EU bodo omogočile, da bosta imela javni in zasebni sektor zanesljivejšo infrastrukturo ter orodja in strokovno znanje za obravnavanje napadov in njihovega širjenja ter da jima bodo na voljo načini za njihovo odkrivanje in preprečevanje. Take naložbe bodo bistvene za zaščito državljanov, vlad in podjetij po vsej EU. 2.CILJI Digitalno transformacijo in mednarodno konkurenčnost Evrope je treba pospešiti s: ·krepitvijo zmogljivosti na področjih visokozmogljivostnega računalništva, kibernetske varnosti, umetne inteligence in digitalnih spretnosti; ·obsežnejšim razširjanjem in najboljšo uporabo digitalnih tehnologij v javnem in zasebnem sektorju, kjer obstaja nedelovanje trga (npr. v primeru malih in srednjih podjetij); ·usklajevanjem politik EU in držav članic ter regionalnih politik ter z združevanjem zasebnih in industrijskih virov za povečanje naložb in močnejše sinergije. 3.IZVAJANJE IN POENOSTAVITEV Program bo centralno upravljala Komisija v okviru petih stebrov, ki bodo med seboj odvisni in se bodo vzajemno krepili. 1)Oddajala se bodo skupna naročila za visokozmogljivostno računalništvo in infrastrukture za obdelavo podatkov, da se bo vzpostavil integriran evropski ekosistem superračunalnikov (vključno s strojno opremo, programsko opremo in aplikacijami), ki se bo uporabljal zlasti na področjih javnega interesa. 2)Zmogljivosti za kibernetsko varnost javne uprave in podjetij bodo okrepljene z (i) javnim naročanjem naprednih rešitev, opreme, orodij in podatkov; (ii) izboljšanim dostopom do infrastrukture za testiranje in certifikacijo ter (iii) zagotavljanjem tehnične pomoči in strokovnega znanja. 3)Odprte platforme in „skupni podatkovni prostor“ za umetno inteligenco bodo pridobljeni in dostopni po vsej EU v vozliščih za digitalne inovacije, kjer se bosta malim podjetjem in lokalnim inovatorjem zagotavljala infrastruktura za testiranje in znanje. 4)Steber naprednih digitalnih spretnosti bo študentom in strokovnjakom za tehnologijo omogočil usposabljanje na področju naprednih digitalnih tehnologij (podatkovna analitika, robotika, umetna inteligenca, blokovna veriga, kibernetska varnost, visokozmogljivostno računalništvo, kvantna tehnologija itd.), specializirano usposabljanje in delovne prakse v podjetjih, ki uvajajo napredne tehnologije. 5)Projekti obsežnega uvajanja bodo podpirali prehod v digitalno dobo na področjih širokega javnega interesa. Uskladili bodo naložbe držav članic in EU, da se bosta zagotovili široka razpoložljivost in interoperabilnost ugotovljenih rešitev, nadaljnjih ukrepov in storitev iz predhodnih programov. Podpora pa bo namenjena tudi malim in srednjim podjetjem, da bi začela digitalno preobrazbo, zlasti na področjih, kot je umetna inteligenca. 4.DOPOLNJEVANJE IN SINERGIJE Z DRUGIMI POLITIKAMI / USKLAJEVANJE VIROV EU Z NACIONALNIMI IN REGIONALNIMI VIRI Program za digitalno Evropo bo širše podpiral uresničevanje enotnega digitalnega trga, poleg tega pa bo zagotavljal tudi digitalno krepitev zmogljivosti in obsežno uvajanje, potrebno za številne druge programe EU. Na številnih področjih, kot so zdravje, javna uprava, pravosodje in izobraževanje, bo program prispeval k prizadevanjem EU za spodbujanje učinkovitih in sodobnih javnih storitev. Podpora za dinamičen gospodarski sektor bo prav tako okrepila programe, usmerjene v rast, in industrijsko politiko. Vzpostavitev varnega okolja za digitalne storitve bo v pomoč pri vseh digitalnih ukrepih in na področju kibernetske varnosti bo program zlasti dopolnjeval ukrepe iz Sklada za notranjo varnost. Program pa bo imel koristi od raziskovalnih in inovacijskih dosežkov v okviru programa Obzorje Evropa, ki jih bo postopoma uvajal na področja javnega interesa ter prispeval k njihovemu komercialnemu izkoriščanju. Instrument za povezovanje Evrope bo podpiral infrastrukturo za fizično povezljivost, ki je potrebna za storitve, ki se izvajajo v okviru programa za digitalno Evropo. Vozlišča za digitalne inovacije za mala in srednja podjetja in lokalne inovatorje ter usklajena digitalizacija regionalnih javnih uprav bodo izboljšali interoperabilnost in ustvarili sinergije z nacionalnimi/regionalnimi programi v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Organiziran bo odprti razpisni postopek za nepovratna sredstva z namenom, da se ustanovijo vozlišča za digitalne inovacije v vseh evropskih regijah, ki bodo zagotavljala infrastrukturo za testiranje umetne inteligence in znanje za lažjo digitalno preobrazbo malih podjetij.

Spodbujale se bodo tudi posebne sinergije z drugimi inovacijskimi instrumenti, kot je Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo, ter podpora iz Evropskega sklada za regionalni razvoj. Napredna shema o digitalnih možnostih dopolnjuje cilje Evropskega socialnega sklada+ in programa Erasmus+, tako da odpravlja vrzel med povpraševanjem in ponudbo v zvezi s strokovnjaki s področja novih digitalnih tehnologij. 5.PREDLAGANA DODELITEV PRORAČUNSKIH SREDSTEV ZA OBDOBJE 2021–2027 Zneski v tekočih cenah v milijonih EUR Skupna sredstva za obdobje 2021–2027 9 194



ENOTNI TRG Program za enotni trg Novi program za enotni trg podpira učinkovito delovanje enotnega trga z zagotavljanjem sodelovanja med organi ter storitev državljanom in podjetjem, zlasti malim in srednjim podjetjem. Podpira tudi določanje standardov in oblikovanje pravil na ravni EU na področjih, kot so dostop do trgov in financiranja, varstvo potrošnikov, varnost hrane, preprečevanje pranja denarja, konkurenca, statistike, računovodsko poročanje in revizija. Program združuje uspešne ukrepe, kot so COSME, program za mala in srednja podjetja ter program za statistike. Dopolnjeval se bo z orodji za upravljanje notranjega trga in storitvami, kot so portal Tvoja Evropa, Tvoja Evropa – nasveti, informacijska služba za notranji trg ter „SOLVIT“, mreža za učinkovito reševanje problemov na enotnem trgu. 1.EVROPSKA DODANA VREDNOST Enotni trg je temelj EU. Njegove koristi so še naprej na vrh