Potrebe po odobritvah za človeške vire in druge upravne odhodke se krijejo z odobritvami GD, ki so že dodeljene za upravljanje ukrepa in/ali so bile prerazporejene znotraj GD, po potrebi skupaj z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v postopku letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve.

Komisija se zavezuje k vzpostavitvi političnega dialoga in rednemu usklajevanju z Mavretanijo, da se izboljša upravljanje Sporazuma in Protokola ter okrepi prispevek Unije k trajnostnemu upravljanju virov. Za vsako plačilo, ki ga Komisija izvede na podlagi Sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu, veljajo običajna pravila ter proračunski in finančni postopki Komisije. Zlasti se v celoti identificirajo bančni računi tretjih držav, na katere se plačajo finančni prispevki. V členu 5(8) Protokola oziroma Prilogi 2 k Protokolu je določeno, da je treba finančni prispevek za dostop in finančni prispevek za razvoj sektorja plačati na račun državne zakladnice. Poleg tega člen 5(17) Protokola zdaj dovoljuje, da evropski organi izvedejo preglede na kraju samem v zvezi s projekti, financiranimi s finančnim prispevkom za sektorsko podporo, ki se plača partnerski državi na podlagi Protokola.

Sektorska podpora se prvič izplača v treh mesecih po dogovoru Skupnega odbora o letnem in večletnem programu izvajanja; naslednja leta pa na podlagi doseženih rezultatov. Doseženi rezultati in stopnja izvajanja se nadzirajo v skladu s pogoji za izvajanje sektorske podpore za mavretansko ribiško politiko v skladu s Prilogo 2 k Protokolu na podlagi poročil ali dokazil, ki jih predloži partnerska država, ter ocenjevanj in preverjanj, ki jih izvede predstavnik za ribištvo.

Ugotovljeni tveganji sta nezadostna uporaba ribolovnih možnosti s strani lastnikov plovil Unije in nezadostna izkoriščenost ali zamude pri izkoriščanju sredstev, namenjenih za financiranje sektorske ribiške politike, s strani Mavretanije. Predviden je okrepljen dialog o načrtovanju in izvajanju sektorske politike iz Sporazuma in Protokola. Eden od načinov nadzora je tudi skupna analiza rezultatov iz člena 8 Protokola. Poleg tega Sporazum in Protokol vsebujeta posebne klavzule za prekinitev njunega izvajanja, ki se lahko uporabijo pod določenimi pogoji in v določenih okoliščinah.

Poleg tega Sporazum o partnerstvu o trajnostnem ribištvu določa najmanj eno letno zasedanje Skupnega odbora, na katerem Komisija in Mavretanija pregledata izvajanje Sporazuma in Protokola ter po potrebi prilagodita načrtovanje in finančni prispevek.

Komisija (GD za pomorske zadeve in ribištvo v sodelovanju s svojim predstavnikom za ribištvo, pristojnim za Mavretanijo, s sedežem v Nouakchottu, in z ustreznimi službami Komisije) bo zagotovila redno spremljanje izvajanja Protokola glede uporabe ribolovnih možnosti s strani gospodarskih subjektov, glede podatkov o ulovu in spoštovanja pogojev za sektorsko podporo.

–◻ subjektom zasebnega prava države članice, ki so pooblaščeni za izvajanje javno-zasebnih partnerstev in ki zagotavljajo ustrezna finančna jamstva,

Sredstva, zagotovljena kot finančno nadomestilo za dostop na podlagi Sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu, so zamenljivi prihodki v nacionalnem proračunu Mavretanije. Vendar so sredstva za sektorsko podporo dodeljena (navadno prek vpisa v letni zakon o proračunu) ministrstvu, pristojnemu za ribištvo, saj je to pogoj za sklenitev in spremljanje sporazumov o partnerstvu o trajnostnem ribištvu. Ti finančni viri so združljivi s finančnimi sredstvi drugih mednarodnih donatorjev, namenjenimi izvajanju projektov in/ali programov v ribiškem sektorju na nacionalni ravni.

Pogodbenici sta na podlagi analize podatkov o preteklih ulovih na ribolovnem območju Islamske republike Mavretanije in novejših ulovih v okviru podobnih protokolov v regiji ter ocen in razpoložljivih znanstvenih mnenj določili ribolovne možnosti, izražene v omejitvi ulova (TAC) ali referenčni tonaži, za kategorije, navedene v obrazložitvenem memorandumu zgoraj. Pred začetkom tretjega leta bodo te ribolovne možnosti predmet skupne ocene in po potrebi prilagoditve, kot je določeno v členu 7 Protokola. Pri sektorski podpori se upoštevajo potrebe v smislu krepitve zmogljivosti organov za ribištvo Islamske republike Mavretanije in prednostne naloge nacionalne strategije na področju ribištva, ki vključujejo zlasti znanstvene raziskave ter dejavnosti nadzora in spremljanja ribolovnih dejavnosti.

Novi protokol bo zagotavljal okvir za ureditev ribolovnih dejavnosti flote Unije na ribolovnem območju Mavretanije, lastnikom plovil Unije pa bo omogočil, da zaprosijo za dovoljenja za ribolov na navedenem območju. Poleg tega bo novi protokol krepil sodelovanje med Unijo in Mavretanijo ter tako spodbujal razvoj trajnostne ribiške politike v vseh njenih razsežnostih. Med drugim določa spremljanje plovil s sistemom VMS in elektronsko sporočanje podatkov o ulovu. Sektorska podpora, na voljo v skladu s Protokolom, bo Mavretaniji pomagala pri nacionalni strategiji na področju ribištva, vključno z bojem proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu, pri tem pa spodbujala dostojne delovne pogoje pri ribolovnih dejavnostih.

Prispevek k zaposlovanju in dostojnim delovnim pogojem v ribištvu ter k ustvarjanju dodane vrednosti v Uniji in stabilizaciji trga Unije (v povezavi z drugimi sporazumi o partnerstvu o trajnostnem ribištvu).

Zbiranje in analiza podatkov o ulovu in komercialna vrednost Sporazuma.

Sporazum in Protokol bosta prispevala k trajnostnemu izkoriščanju morskih virov Mavretanije in njenemu ribiškemu gospodarstvu, saj bosta spodbujala rast in dostojne delovne pogoje, povezane z gospodarskimi dejavnostmi na področju ribištva.

Sporazum in Protokol bosta prispevala tudi k boljšemu upravljanju in ohranjanju ribolovnih virov s finančno pomočjo (sektorska podpora) za izvajanje programov, ki jih partnerska država sprejme na nacionalni ravni, zlasti glede celovitega načrta za ribištvo, spremljanja nezakonitega ribolova in boja proti njemu ter podpore sektorju malega ribolova.

S sklenitvijo Sporazuma in njegovega protokola o izvajanju se omogočita nadaljevanje in krepitev strateškega partnerstva na področju ribištva med Evropsko unijo in Mavretanijo. S sklenitvijo Protokola se bodo ustvarile ribolovne možnosti za plovila Unije na ribolovnem območju Mavretanije.

Sporazumi o partnerstvu o trajnostnem ribištvu prav tako zagotavljajo skladnost med načeli, po katerih deluje skupna ribiška politika, in zavezami, sprejetimi v okviru drugih evropskih politik (trajnostno izkoriščanje virov tretjih držav, boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu, vključevanje partnerskih držav v svetovno gospodarstvo, prispevanje k trajnostnemu razvoju v vseh njegovih razsežnostih ter boljše upravljanje ribolova s političnega in finančnega vidika).

Splošni cilj pogajanj o sporazumih o partnerstvu o trajnostnem ribištvu s tretjimi državami in njihove sklenitve je ribiškim plovilom Evropske unije omogočiti dostop do ribolovnih območij tretjih držav in z navedenimi državami razviti partnerstvo za okrepitev trajnostnega izkoriščanja ribolovnih virov zunaj voda Unije.

2.2.3.Ocena in utemeljitev stroškovne učinkovitosti kontrol (razmerje „stroški kontrol ÷ vrednost z njimi povezanih upravljanih sredstev“) ter ocena pričakovane stopnje tveganja napake (ob plačilu in ob zaključku)

1.5.2.Dodana vrednost ukrepanja Unije (ki je lahko posledica različnih dejavnikov, npr. boljšega usklajevanja, pravne varnosti, večje učinkovitosti ali dopolnjevanja). Za namene te točke je „dodana vrednost ukrepanja Unije“ vrednost, ki izhaja iz ukrepanja Unije in predstavlja dodatno vrednost poleg tiste, ki bi jo sicer ustvarile države članice same.

(4)S členom 14 Sporazuma je ustanovljen Skupni odbor, pristojen za spremljanje izvajanja Sporazuma in njegovega protokola o izvajanju. Prav tako lahko Skupni odbor na podlagi člena 7(1) Protokola odobri določene spremembe Protokola. Da bi olajšali odobritev takšnih sprememb, bi bilo treba pod posebnimi vsebinskimi in postopkovnimi pogoji Komisijo pooblastiti, da jih odobri v imenu Unije po poenostavljenem postopku.

(2)Cilj Sporazuma o partnerstvu in Protokola je Uniji in Islamski republiki Mavretaniji omogočiti tesno sodelovanje pri nadaljnjem spodbujanju razvoja trajnostne ribiške politike ter omogočiti odgovorno izkoriščanje ribolovnih virov na ribolovnem območju Mavretanije in v Atlantskem oceanu, pri tem pa prispevati k dostojnim delovnim pogojem v ribiškem sektorju.

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(2) Pogodbe v povezavi s členom 218(6)(a)(v) in členom 218(7) Pogodbe,

Letni finančni prispevek za dostop plovil Unije do mavretanskih voda in ribolovnih virov v njih znaša največ 57 500 000 EUR za prvi dve leti uporabe Protokola. Ta znesek bo predmet revizije pred tretjim letom uporabe Protokola. Ta revizija je potrebna, da se upoštevajo spremembe stanja ribjih staležev, zajetih v Protokolu, ukrepi za upravljanje teh staležev, ki jih bo zelo kmalu sprejela Mavretanija, ter dolgoročni učinki tehničnih ukrepov, uvedenih za izboljšanje privlačnosti Protokola za evropske flote. Ta revizija bo zlasti omogočila, da se ribolovne možnosti uskladijo z dejanskimi dejavnostmi evropske flote v mavretanskih vodah, finančni prispevek Unije pa po potrebi prilagodi. Poleg tega se na ravni sedanjega protokola na splošno ohrani finančni prispevek za podporo razvoju sektorske ribiške politike v Mavretaniji, in sicer v višini 16 500 000 EUR za celotno trajanje Protokola, ki pa je porazdeljen na petletno obdobje ob upoštevanju dinamike črpanja sredstev in zneskov, ki ostanejo na voljo v okviru sedanjega protokola. Ta podpora izpolnjuje cilje nacionalnega strateškega načrta Mavretanije za ribištvo. Letni znesek za odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil je določen v letnem proračunskem postopku, vključno z rezervno vrstico za protokole, ki še ne začnejo veljati v začetku leta.

V okviru ocene so bila opravljena posvetovanja z državami članicami, predstavniki sektorja, mednarodnimi organizacijami civilne družbe ter mavretansko ribiško upravo in predstavniki mavretanske civilne družbe. Posvetovanja so potekala tudi v okviru Svetovalnega sveta za ribolov v oddaljenih vodah.

Za Unijo je zaradi obsega ribolovnega območja v mavretanski pristojnosti pomembno ohraniti instrument, ki omogoča poglobljeno sektorsko sodelovanje s pomembnim akterjem na področju upravljanja oceanov na podregionalni ravni. Krepitev odnosov z Mavretanijo bo omogočala tudi sklepanje zavezništev v okviru ICCAT in drugih regionalnih organov, zlasti CECAF. To pa za floto Unije pomeni tudi ohranjanje dostopa do pomembnega ribolovnega območja za uporabo ribolovnih strategij na podlagi večletnega mednarodnega pravnega okvira. Cilj mavretanskih organov je nadaljevati sodelovanje z Unijo, da bi izboljšali upravljanje oceanov, izkoristili namensko sektorsko podporo, ki zagotavlja večletne možnosti financiranja, in z dejavnostjo plovil začeli industrializacijo sektorja predelave v okviru diverzifikacije gospodarstva.

V oceni je navedeno, da se ribiški sektor Unije izrazito zanima za možnost izvajanja ribolova v mavretanskih vodah in da je obnovitev Protokola v interesu obeh pogodbenic. Poleg tega bi obnovitev Protokola pripomogla k okrepitvi spremljanja, kontrole in nadzora ter prispevala k boljšemu upravljanju ribištva v regiji.

Predlog je sorazmeren s ciljem vzpostavitve pravnega, okoljskega, ekonomskega in socialnega okvira upravljanja za ribolovne dejavnosti, ki jih plovila Unije izvajajo v vodah tretjih držav, kot je določeno v členu 31 uredbe o skupni ribiški politiki. Predlog je skladen z navedenimi določbami in prav tako z določbami glede finančne pomoči tretjim državam iz člena 32 navedene uredbe.

V skladu s členom 17(1) Pogodbe o Evropski uniji Komisija zagotavlja zunanje zastopanje Unije razen na področjih, ki jih zadeva skupna zunanja in varnostna politika. Zato so za pošiljanje uradnega obvestila o sklenitvi sporazuma med Unijo in tretjo državo pristojni izključno uradniki, ki jih imenuje Komisija.

V primeru Mavretanije Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju spada v dvostranski okvir širšega partnerstva, povezanega z različnimi področji, med katerimi so sodelovanje pri razvoju, politike varnosti, človekovih pravic, priseljevanja, delovnih razmer in okolja ter politike v korist najbolj oddaljenih regij.

Pogajanja o novem sporazumu o partnerstvu o trajnostnem ribištvu z Mavretanijo in protokolu o njegovem izvajanju so del zunanjega delovanja Unije v zvezi z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami (države AKP), pri teh pogajanjih pa se upoštevajo zlasti cilji Unije s področja spoštovanja demokratičnih načel in človekovih pravic.

– kategorija 5 – plovila za ribolov tuna z ribiškimi palicami in plovila s parangalom: 7 000 ton (referenčna tonaža) in 15 plovil;

– kategorija 2 – plovila z vlečno mrežo (nezamrzovalna) in plovila s pridnenim parangalom za ribolov senegalskega osliča: 6 000 ton in 4 plovila;

– kategorija 1 – plovila za ribolov rakov, razen rarogov in rakovic: 5 000 ton in 15 plovil;

Cilj Protokola je, da se plovilom Evropske unije zagotovijo ribolovne možnosti na ribolovnem območju Mavretanije v skladu z najboljšim razpoložljivim znanstvenim mnenjem ter resolucijami in priporočili Mednarodne komisije za ohranitev tunov v Atlantskem oceanu (ICCAT) in Odbora za ribištvo za vzhodni srednji Atlantik (CECAF) v okviru omejitev razpoložljivega presežka. Evropska komisija je svoje pogajalsko stališče med drugim oprla na rezultate ocene prejšnjega protokola (2015–2019) in v prihodnost usmerjene ocene smotrnosti sklenitve novega protokola. Obe oceni so izvedli zunanji strokovnjaki. Cilj je tudi okrepiti sodelovanje med Evropsko unijo in Islamsko republiko Mavretanijo pri spodbujanju trajnostne ribiške politike in odgovornega izkoriščanja ribolovnih virov na mavretanskem ribolovnem območju in v Atlantskem oceanu v interesu obeh pogodbenic. To sodelovanje bo prispevalo tudi k ustvarjanju delovnih mest in spodbujanju dostojnih delovnih pogojev na področju ribolovnih dejavnosti.

Glavni cilj novega sporazuma je posodobiti okvir ob upoštevanju prednostnih nalog prenovljene skupne ribiške politike in njene zunanje razsežnosti, da bi se strateško partnerstvo med Evropsko unijo in Islamsko republiko Mavretanijo na področju ribištva nadaljevalo in okrepilo.

Novi protokol o izvajanju zajema obdobje petih let od datuma začetka začasne uporabe, ki je določen v členu 19, tj. od datuma, na katerega ga pogodbenici podpišeta. Določa klavzulo o reviziji v drugem letu uporabe zaradi morebitne prilagoditve ribolovnih možnosti in finančnega prispevka.

Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju med Islamsko republiko Mavretanijo in Evropsko skupnostjo je bil podpisan in se je začel začasno uporabljati 8. avgusta 2008 za obdobje šestih let. Sporazum se tiho podaljšuje, tako da je še vedno veljaven. Zadnji protokol o izvajanju Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju, ki je imel sprva obdobje veljavnosti štiri leta (2015–2019), je bil dvakrat podaljšan, vsakokrat za eno leto. Veljati preneha 15. novembra 2021. Evropska komisija je na podlagi pogajalskih smernic opravila pogajanja z vlado Islamske republike Mavretanije (v nadaljnjem besedilu: Mavretanija), da bi v imenu Evropske unije sklenila nov sporazum o partnerstvu o trajnostnem ribištvu in protokol o izvajanju. Po koncu pogajanj so pogajalci 28. julija 2021 parafirali Sporazum in Protokol.

EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 28.9.2021 COM(2021) 589 final PRILOGI k Predlogu sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med Evropsko unijo in Islamsko republiko Mavretanijo ter protokola o izvajanju navedenega sporazuma







PRILOGA I SPORAZUM O PARTNERSTVU o trajnostnem ribištvu med Evropsko unijo in Islamsko republiko Mavretanijo EVROPSKA UNIJA, v nadaljnjem besedilu: Unija, in ISLAMSKA REPUBLIKA MAVRETANIJA, v nadaljnjem besedilu: Mavretanija, v nadaljnjem besedilu skupaj: pogodbenici, vsaka od njiju posamično: pogodbenica, STA SE – UPOŠTEVAJOČ tesno sodelovanje med Unijo in Mavretanijo, zlasti v okviru Sporazuma iz Cotonouja o vzpostavitvi tesnega sodelovanja med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Mavretanijo na drugi strani ali sporazuma med Evropsko unijo in državami AKP, ki bo od datuma začetka začasne uporabe ali začetka veljavnosti nasledil Sporazum iz Cotonouja; ZAVEZANI doslednemu spoštovanju mednarodnega prava in temeljnih človekovih pravic ob hkratnem zagotavljanju obojestranskih koristi zadevnima pogodbenicama; OB UPOŠTEVANJU določb Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu (UNCLOS), sklenjene v Montego Bayu leta 1982; ZAVEDAJOČ SE pomembnosti načel iz Kodeksa odgovornega ribištva, sprejetega na konferenci Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) leta 1995; OB PRIZNAVANJU pomembnosti Sporazuma o ukrepih države pristanišča za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje in ob prizadevanju, da sprejmeta vse potrebne ukrepe za njegovo učinkovito izvajanje; ODLOČENI, da bosta uporabljali sklepe in priporočila ustreznih regionalnih organizacij za upravljanje ribištva, katerih članici sta pogodbenici; V ŽELJI, da se v ta namen upoštevajo razpoložljiva in relevantna znanstvena mnenja in relevantni načrti upravljanja, ki so jih sprejele pristojne regionalne organizacije za upravljanje ribištva, da bi se zagotovila okoljska trajnost ribolovnih dejavnosti in spodbudilo upravljanje oceanov na mednarodni ravni; ODLOČENI, da v ta namen vzpostavita dialog, zlati glede upravljanja ribištva, boja proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu ter kontrole, spremljanja in nadzora ribolovnih dejavnosti; V ŽELJI, da je dostop do ribolovnega območja v skladu z dejavnostjo ribiške flote Unije in da evropska flota prejme prilagojen delež presežnih ribolovnih virov pod istimi tehničnimi ribolovnimi pogoji, kot se uporabljajo za vse flote; V PREPRIČANJU, da mora partnerstvo temeljiti na dopolnjevanju ukrepov, ki zagotavljajo usklajenost in sinergijo naporov, ne glede na to, ali se izvajajo skupaj ali posamično;

ODLOČENI, da v okviru sektorske ribiške politike Mavretanije spodbujata partnerstvo, da se zlasti opredelijo najprimernejša sredstva, ki bodo zagotavljala, da se bo ta politika učinkovito izvajala in da bodo v proces vključeni gospodarski subjekti in civilna družba; V ŽELJI, da določita pogoje dostopa plovil Unije do ribolovnega območja, pri čemer se upoštevajo ribolovne zmogljivosti flot, ki opravljajo dejavnost na območju, hkrati pa se posebna pozornost nameni čezconski in izrazito selivski naravi nekaterih vrst; ZAVEDAJOČ SE vloge, ki jo imajo sektor morskega ribolova in z njim povezane industrije pri gospodarskem in družbenem razvoju Mavretanije in nekaterih regij Unije; ODLOČENI, da si bosta prizadevali za tesnejše gospodarsko in družbeno sodelovanje, namenjeno vzpostavitvi in krepitvi trajnostnega ribištva ter prispevanju k boljšemu upravljanju oceanov, vključno z razvojem naložb, ki vključujejo podjetja obeh pogodbenic in so povezane z razvojnimi cilji Mavretanije – DOGOVORILI O NASLEDNJEM: SPLOŠNE DOLOČBE Člen 1 Opredelitev pojmov V tem sporazumu: (a) „organi Mavretanije“ pomeni ministrstvo za ribištvo in pomorsko gospodarstvo; (b) „organi Unije“ pomeni Evropsko komisijo; (c) „Sporazum“ pomeni ta sporazum o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med Evropsko unijo in Islamsko republiko Mavretanijo, Protokol o izvajanju Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in Islamsko republiko Mavretanijo, njegove priloge in dodatke; (d) „ribolovna dejavnost“ pomeni iskanje rib, metanje, namestitev, vlečenje in izvleko ribolovnega orodja, prenos ulova na krov, pretovarjanje, obdržanje na krovu, predelavo na krovu, premestitev, rejo v mrežastih kletkah, pitanje in iztovarjanje rib in ribiških proizvodov; (e) „ribiško plovilo“ pomeni katero koli plovilo, ki je opremljeno za gospodarsko izkoriščanje morskih bioloških virov; (f) „plovilo Unije“ pomeni katero koli ribiško plovilo, ki pluje pod zastavo države članice Unije in je registrirano v Uniji; (g) „lastnik plovila“ pomeni katero koli osebo, ki je pravno odgovorna za ribiško plovilo, zanj skrbi in ga nadzoruje; (h) „ribolovno območje“ pomeni vode, ki so pod suverenostjo ali jurisdikcijo Islamske republike Mavretanije. Ribolovna dejavnost plovil Unije, predvidena v tem sporazumu, se izvaja izključno na območjih, kjer je ribolov dovoljen z mavretansko zakonodajo. Ta opredelitev ne bo vplivala na morebitna pogajanja v zvezi z razmejitvijo morskih območij obalnih držav, ki mejijo na ribolovno območje, in na splošno na pravice tretjih držav; (i) „območje upravljanja“ pomeni območje dejavnosti, ki ga omejujejo zemljepisne koordinate, uporabna ribolovna orodja ali dovoljene vrste; (j) „dovoljenje za ribolov“ pomeni dovoljenje za gospodarski ribolov, ki ga mavretanski organi izdajo ribiškemu plovilu Unije in na podlagi katerega lahko to plovilo opravlja ribolovne dejavnosti na ribolovnem območju; (k) „stalež“ pomeni morski biološki vir, ki je prisoten na zadevnem območju;

(l) „ribiški proizvodi“ pomeni vodne organizme, pridobljene z ribolovno dejavnostjo; (m) „proizvodi iz ribogojstva“ pomeni vodne organizme v kateri koli fazi življenjskega cikla, pridobljene s katero koli dejavnostjo ribogojstva, ali proizvode iz njih; (n) „ribiški sektor“ pomeni gospodarski sektor, ki zajema vse dejavnosti proizvodnje, predelave in trženja ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva; (o) „ribolovne možnosti“ pomeni količinsko opredeljeno ribolovno pravico, izraženo v ulovu ali številu plovil; (p) „trajnostno ribištvo“ pomeni ribištvo v skladu s cilji in načeli iz Kodeksa vedenja za odgovorno ribištvo, sprejetega na konferenci FAO leta 1995. Člen 2 Predmet urejanja Ta sporazum določa okvir za pravno, okoljsko, gospodarsko in socialno upravljanje ribolovnih dejavnosti, ki jih opravljajo ribiška plovila Unije, pri čemer opredeljuje zlasti: (a) pogoje, pod katerimi lahko plovila Unije opravljajo ribolovne dejavnosti na ribolovnem območju; (b) gospodarsko in finančno sodelovanje v ribiškem sektorju za vzpostavitev partnerstva v podporo ribiškemu sektorju in za krepitev upravljanja oceanov; (c) upravno sodelovanje za izvajanje finančnega prispevka iz člena 13(2), točki (b) in (c); (d) znanstveno in tehnično sodelovanje za zagotovitev trajnostnega izkoriščanja ribolovnih virov na ribolovnem območju in razvoj ribiškega sektorja; (e) sodelovanje pri ukrepih kontrole in nadzora dejavnosti na ribolovnem območju, da se zagotovita spoštovanje veljavnih pravil ter učinkovitost ukrepov za ohranjanje ribolovnih virov in upravljanja ribolovnih dejavnosti, zlasti zaradi boja proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu. Člen 3 Načela in cilji v zvezi z izvajanjem tega sporazuma 1. Pogodbenici se zavezujeta, da bosta spodbujali trajnostno ribištvo na ribolovnem območju po načelu nediskriminacije med različnimi flotami, ki so prisotne na navedenem območju. 2. Organi Mavretanije se zavezujejo, da bo dostop do ribolovnega območja v skladu z dejavnostjo ribiške flote Unije. Mavretanija si prizadeva, da evropska flota prejme primeren delež presežnih ribolovnih virov. Evropski floti bodo zagotovljeni isti tehnični ribolovi pogoji in dostop, kot se uporabljajo za vse druge flote. 3. Mavretanija se zavezuje, da bo zaradi preglednosti javno objavila in izmenjevala informacije o vsakem sporazumu, s katerim bo tujim plovilom dovolila na svoje ribolovno območje, ter o posledičnem ribolovnem naporu, zlasti o številu izdanih dovoljenj za ribolov, prijavljenem ulovu in odobrenih ribolovnih območjih. 4. Pogodbenici se strinjata, da ribiška plovila Unije lovijo le presežek dovoljenega ulova iz člena 62(2) in (3) UNCLOS, kot je jasno in pregledno določen na podlagi razpoložljivih znanstvenih mnenj in relevantnih informacij, ki si jih pogodbenici izmenjata o celotnem ribolovnem naporu vseh flot na ribolovnem območju za zadevne staleže. 5. Kar zadeva čezconske ali izrazito selivske staleže rib, bosta pogodbenici pri določitvi dostopnih virov ustrezno upoštevali znanstvene ocene, opravljene na regionalni ravni, ter ohranitvene in upravljalne ukrepe, ki so jih sprejele pristojne regionalne organizacije za upravljanje ribištva.

6. Pogodbenici se zavezujeta, da bosta Sporazum izvajali v skladu s členom 9 Sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja ali ustreznim členom sporazuma med Evropsko unijo in državami AKP, ki bo od datuma začetka začasne uporabe ali začetka veljavnosti nasledil Sporazum iz Cotonouja, glede bistvenih elementov v zvezi s človekovimi pravicami, demokratičnimi načeli in pravno državo ter temeljnimi elementi v zvezi z dobrim upravljanjem. 7. Pogodbenici se zavezujeta, da bosta v skupnem interesu vzpostavili tesen dialog, spodbujali usklajevanje in se obveščali zlasti o izvajanju sektorske ribiške politike in upravljanju oceanov. 8. Pogodbenici se pred sprejetjem odločitev, ki bi lahko vplivale na dejavnosti plovil Unije v okviru tega sporazuma, medsebojno posvetujeta. 9. Pogodbenici se zavezujeta, da se za vse mornarje, vkrcane na plovilih Unije, v celoti uporablja Deklaracija Mednarodne organizacije dela (MOD) o temeljnih načelih in pravicah pri delu, zlasti kar zadeva svobodo združevanja in kolektivna pogajanja delavcev ter odpravo diskriminacije pri zaposlovanju in opravljanju poklica. 10. Pogodbenici sodelujeta tudi pri izvajanju predhodnih, sprotnih in naknadnih ocen ukrepov, programov in dejavnosti, ki se izvajajo na podlagi določb tega sporazuma. Člen 4 Dostop plovil Unije do ribolovnega območja Organi Mavretanije se zavezujejo, da bodo plovilom Unije dovolili opravljanje ribolovnih dejavnosti na ribolovnem območju v skladu s tem sporazumom. Člen 5 Pogoji za opravljanje ribolova in klavzula o izključnosti 1. Plovila Unije lahko ribolovne dejavnosti na ribolovnem območju iz tega sporazuma opravljajo samo, če imajo dovoljenje za ribolov, izdano na podlagi tega sporazuma. Vsaka ribolovna dejavnost, ki ni v okviru tega sporazuma, je prepovedana. 2. Organi Mavretanije plovilom Unije izdajo dovoljenja za ribolov samo v okviru tega sporazuma. Prepovedano je izdajanje kakršnih koli dovoljenj za ribolov plovilom Unije, ki ni v okviru tega sporazuma, zlasti v obliki neposrednih dovoljenj. 3. Postopek za pridobitev dovoljenja za ribolov za plovilo, veljavne pristojbine in način plačila, ki ga morajo uporabiti lastniki plovil, so določeni v Protokolu, njegovih prilogah in dodatkih. 4. Pogodbenici pravilno uporabo teh pogojev in ureditev zagotavljata z ustreznim upravnim sodelovanjem med svojimi pristojnimi organi. Člen 6 Zakoni in predpisi, ki se uporabljajo za ribolovne dejavnosti 1. Da se zagotovi regulativni okvir za trajnostno ribištvo, plovila Unije, ki opravljajo dejavnost na ribolovnem območju, ravnajo v skladu z mavretanskimi zakoni in predpisi, ki urejajo ribolovne dejavnosti na tem območju, razen če je v Sporazumu določeno drugače. Organi Mavretanije organe Unije uradno obvestijo o zakonih in predpisih, ki se uporabljajo, najpozneje en mesec pred začetkom uporabe tega sporazuma. 2. Unija se zavezuje, da bo sprejela vse ustrezne ukrepe za zagotovitev skladnosti svojih plovil s tem sporazumom ter zakoni in predpisi, kot so bili sporočeni, ter učinkovite uporabe ukrepov spremljanja, kontrole in nadzora ribištva iz tega sporazuma. 3. Plovila Unije morajo sodelovati z organi Mavretanije, pristojnimi za spremljanje, kontrolo in nadzor. 4. Pogodbenici se medsebojno obveščata o vsaki splošno veljavni odločitvi, ki lahko vpliva na dejavnosti plovil Unije v okviru tega sporazuma. Pogodbenici se medsebojno obveščata o vsaki spremembi svoje ribiške politike in zakonodaje, ki bi lahko vplivala na dejavnosti plovil Unije v okviru tega sporazuma.

5. Vsaka sprememba zakonodaje, ki vpliva na dejavnosti plovil Unije na ribolovnem območju, je za plovila Unije izvršljiva od 60. dneva po tem, ko organi Unije prejmejo uradno obvestilo Mavretanije, razen v izjemnih okoliščinah, v katerih se ta rok ne uporablja. Člen 7 Partnerstvo Pogodbenici se strinjata, da bosta okrepili svoje partnerstvo, vključno z znanstvenim sodelovanjem, regionalnim sodelovanjem, sodelovanjem med gospodarskimi subjekti in sodelovanjem na področju spremljanja, kontrole in nadzora ter boja proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu ter upravnim sodelovanjem za izvajanje trajnostne ribiške politike. Člen 8 Znanstveno sodelovanje 1. V obdobju veljavnosti Sporazuma pogodbenici sodelujeta pri spremljanju stanja virov na ribolovnem območju in si zato prizadevata dati na voljo razpoložljive podatke. V ta namen se uvede skupno znanstveno srečanje, ki poteka v okviru rednega sestanka enkrat letno, izmenično v Uniji in Mavretaniji. 2. Na podlagi zaključkov znanstvenega srečanja in najboljših razpoložljivih znanstvenih mnenj se pogodbenici medsebojno posvetujeta v okviru Skupnega odbora iz člena 14, da po potrebi sporazumno sprejmeta ukrepe za trajnostno upravljanje ribolovnih virov. 3. Pogodbenici se zavezujeta, da se bosta neposredno ali v okviru pristojnih mednarodnih organizacij medsebojno posvetovali, da zagotovita upravljanje in ohranjanje bioloških virov, ter da bosta sodelovali v zadevnih znanstvenih raziskavah. Člen 9 Regionalno sodelovanje 1. Pogodbenici se zavezujeta, da bosta sodelovali v okviru regionalnih organizacij za upravljanje ribištva in regionalnih ribiških organizacij, katerih članici sta, da bi spodbudili ohranjanje in trajnostno upravljanje bioloških virov ter zagotovili, da ribolovne dejavnosti ne bi negativno vplivale na morski ekosistem. 2. Pogodbenici se prav tako zavezujeta, da se bosta redno posvetovali v okviru srečanj regionalnih organizacij za upravljanje ribištva in regionalnih ribiških organizacij, katerih članici sta, in sicer pred in med srečanji teh organizacij, vključno z možnostjo predložitve skupnih predlogov v teh organizacijah. Člen 10 Sodelovanje med gospodarskimi subjekti 1. Pogodbenici spodbujata gospodarsko, znanstveno in tehnično sodelovanje v ribiškem sektorju in sorodnih sektorjih. Medsebojno se posvetujeta, da bi lajšali in spodbujali različne ukrepe, ki se lahko sprejmejo v ta namen. 2. Pogodbenici se zavezujeta, da bosta spodbujali izmenjavo informacij o ribolovnih tehnikah in orodjih, načinih ohranjanja in postopkih industrijske predelave ribiških proizvodov. 3. Pogodbenici si prizadevata ustvariti ugodne pogoje za krepitev odnosov med njunimi podjetji na tehničnem, gospodarskem in trgovinskem področju s spodbujanjem vzpostavitve okolja, naklonjenega razvoju poslovanja in naložb. 4. Pogodbenici se ob upoštevanju veljavne zakonodaje zavzemata zlasti za spodbujanje naložb, ki so v skupnem interesu. Člen 11

Sodelovanje na področju spremljanja, kontrole in nadzora ter boja proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu 1. Pogodbenici se zavezujeta, da bosta sodelovali pri spremljanju, kontroli in nadzoru ribolovnih dejavnosti na ribolovnem območju ter se borili proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu, da bi vzpostavili trajnostno ribištvo. 2. Mavretanija zagotovi učinkovito uporabo določb glede kontrole ribištva iz tega sporazuma in Protokola k temu sporazumu. Plovila Unije sodelujejo z mavretanskimi organi, odgovornimi za izvajanje teh kontrol. ZAVEZE IN SPLOŠNE OBVEZNOSTI Člen 12 Upravno sodelovanje Za zagotovitev učinkovitosti ukrepov za ohranjanje in upravljanje ribolovnih virov pogodbenici: –razvijata upravno sodelovanje, da se zagotovi skladnost plovil Unije z določbami tega sporazuma, –sodelujeta pri preprečevanju nezakonitega ribolova in boju proti njemu, zlasti z izmenjavo informacij in tesnim upravnim sodelovanjem. Člen 13 Finančni prispevek 1. Finančni prispevek je opredeljen v Protokolu, njegovih prilogah in dodatkih. 2. Finančni prispevek iz odstavka 1 vključuje: (a) finančno nadomestilo, ki ga Unija odobri za dostop plovil Unije do ribolovnega območja; (b) pristojbine, ki jih plačajo lastniki plovil Unije; (c) sektorsko podporo, ki jo Unija odobri v podporo izvajanju trajnostne ribiške politike, spodbujanju ribiškega sektorja in upravljanju oceanov ter je predmet letnih in večletnih programov. 3. Finančni prispevek, ki ga odobri Unija, se izplača pod pogoji iz Protokola. 4. Skupni odbor lahko znesek finančnega prispevka iz odstavka 2, točka (a), revidira v naslednjih primerih:

(a) v primeru zmanjšanja ribolovnih možnosti, dodeljenih ribiškim plovilom Unije, zlasti zaradi ukrepov upravljanja zadevnih staležev, ki se na podlagi najboljših razpoložljivih znanstvenih mnenj štejejo za potrebne za ohranjanje in trajnostno izkoriščanje virov, ali (b) v primeru povečanja ribolovnih možnosti, dodeljenih ribiškim plovilom Unije, če na podlagi najboljših razpoložljivih znanstvenih mnenj stanje virov to dopušča, (c) v primeru začasne prekinitve ali odpovedi iz členov 21 in 22 Sporazuma. 5. Finančni prispevek iz odstavka 2, točka (c), je: (a) ločen od plačil, povezanih s stroški dostopa iz odstavka 2, točki (a) in (b); (b) odvisen od uresničitve ciljev sektorske podpore in določen glede na te cilje v skladu s Protokolom ter letnimi in večletnimi programi za njegovo izvajanje. 6. Znesek finančnega prispevka iz odstavka 2, točka (c), lahko Skupni odbor revidira v primeru ponovne ocene pogojev finančne podpore za izvajanje sektorske politike. INSTITUCIONALNE DOLOČBE Člen 14 Skupni odbor 1. Ustanovi se Skupni odbor, ki ga sestavljajo predstavniki pogodbenic. Pristojen je za spremljanje uporabe tega sporazuma ter lahko sprejme spremembe Protokola, njegovih prilog in dodatkov. 2. Skupni odbor: (a) nadzoruje izpolnjevanje, razlago in uporabo tega sporazuma; (b) opredeljuje in ocenjuje letno in večletno programsko načrtovanje finančnega prispevka iz člena 13(2)(c); (c) zagotavlja potrebno povezavo za vprašanja skupnega interesa na področju ribištva; (d) deluje kot forum za sporazumno reševanje sporov, ki lahko nastanejo zaradi razlage ali uporabe Sporazuma. 3. Skupni odbor lahko odobri spremembe Protokola in njegovih prilog v zvezi s: (a) pregledom ribolovnih možnosti in posledično pripadajočega finančnega prispevka iz člena 13(2)(a) in (b); (b) pogoji sektorske podpore in posledično pripadajočega finančnega prispevka iz člena 13(2)(c);

(c) tehničnimi pogoji in ureditvami, pod katerimi plovila Unije opravljajo ribolovne dejavnosti; (d) katero koli drugo nalogo, ki mu jo pogodbenici sporazumno dodelita, vključno na področju preprečevanja nezakonitega ribolova in upravnega sodelovanja ter upravljanja oceanov. 4. Skupni odbor se sestane najmanj enkrat letno, izmenično v Mavretaniji in Uniji, ali drugje, če se tako dogovorita pogodbenici, in sicer pod predsedstvom pogodbenice, ki gosti zasedanje. Na zahtevo ene od pogodbenic se lahko sestane tudi izredno. Sklepi zasedanj Skupnega odbora se zapišejo v zapisniku, ki ga podpišeta obe pogodbenici. 5. Skupni odbor lahko po potrebi odloči z izmenjavo pisem. Člen 15 Območje uporabe Ta sporazum se uporablja na eni strani za ozemlja, na katerih se uporablja Pogodba o Evropski uniji, in na drugi strani za ozemlje Mavretanije in vode v mavretanski pristojnosti. Člen 16 Reševanje sporov Pogodbenici se posvetujeta v primeru sporov glede razlage ali uporabe tega sporazuma. Člen 17 Status Protokola, prilog in dodatkov Protokol, priloge in njegovi dodatki so sestavni del tega sporazuma in jih prav tako urejajo te končne določbe. Člen 18 Jeziki in začetek veljavnosti Ta sporazum je sestavljen v angleškem, arabskem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, hrvaškem, irskem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku, pri čemer je vsako od teh besedil enako verodostojno. Veljati začne na dan, ko se pogodbenici medsebojno uradno obvestita o zaključku za ta namen potrebnih postopkov. KONČNE DOLOČBE Člen 19

Trajanje Ta sporazum se uporablja za obdobje šestih let od datuma začetka njegove veljavnosti; podaljša se s tihim soglasjem, razen v primeru odpovedi v skladu s členom 22. Člen 20 Začasna uporaba Ko pogodbenici podpišeta ta sporazum, se začne začasno uporabljati pred začetkom njegove veljavnosti, razen če se ena pogodbenica ob podpisu odloči, da se Sporazum ne bo začasno uporabljal. Člen 21 Začasna prekinitev 1. Uporaba tega sporazuma se lahko začasno prekine na pobudo ene od pogodbenic v enem ali več naslednjih primerih: (a) kadar okoliščine, ki niso naravni pojavi in so zunaj razumnega nadzora ene od pogodbenic, preprečujejo opravljanje ribolovnih dejavnosti na ribolovnem območju; (b) kadar med pogodbenicama pride do spora glede razlage ali izvajanja tega sporazuma; (c) kadar ena od pogodbenic krši določbe tega sporazuma, zlasti člen 3(6) tega sporazuma o spoštovanju človekovih pravic; (d) kadar pride do bistvenih sprememb v sektorski politiki, ki je privedla do sklenitve tega sporazuma, zaradi česar ena od pogodbenic vloži zahtevo za njegovo spremembo. 2. Pogodbenica pobudnica drugo pogodbenico uradno pisno obvesti o začasni prekinitvi uporabe Sporazuma, ki začne učinkovati tri mesece po prejemu uradnega obvestila. Po uradnem obvestilu pogodbenici začneta medsebojna posvetovanja, da bi v treh mesecih dosegli sporazumno rešitev spora. 3. Če razhajanja niso sporazumno rešena in je izvajanje Sporazuma začasno prekinjeno, pogodbenici nadaljujeta medsebojna posvetovanja, da bi dosegli rešitev spora. Če pogodbenici dosežeta takšno rešitev, se izvajanje Sporazuma nadaljuje, znesek finančnega prispevka iz člena 13(2) pa se zniža sorazmerno in po načelu časovne porazdelitve glede na obdobje začasne prekinitve izvajanja Sporazuma, razen če se pogodbenici dogovorita drugače. Člen 22 Odpoved 1. Ta sporazum se lahko odpove na pobudo ene od pogodbenic v enem ali več naslednjih primerih: (a) kadar okoliščine, ki niso naravni pojavi in so zunaj razumnega nadzora ene od pogodbenic, preprečujejo opravljanje ribolovnih dejavnosti na ribolovnem območju; (b) v primeru zmanjšanja zadevnih staležev; (c) v primeru zmanjšanega izkoriščanja ribolovnih možnosti, dodeljenih plovilom Unije;

(d) v primeru kršitve zavez, ki sta jih pogodbenici sprejeli glede boja proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu; (e) v primeru spora med pogodbenicama glede razlage ali izvajanja tega sporazuma, če ni sporazumno rešen v šestih (6) mesecih; (f) kadar ena od pogodbenic ne ravna v skladu s tem sporazumom; (g) kadar pride do bistvenih sprememb sektorske politike, ki je privedla do sklenitve tega sporazuma, zaradi česar ena od pogodbenic vloži zahtevo za njegovo spremembo, o katerih ni odločeno v šestih (6) mesecih. 2. Pogodbenica pobudnica drugo pogodbenico uradno pisno obvesti o odpovedi Sporazuma, ki začne učinkovati šest mesecev po prejemu uradnega obvestila, razen če se pogodbenici sporazumno odločita, da ta rok podaljšata. 3. Takoj po uradnem obvestilu o odpovedi se pogodbenici posvetujeta, da bi v šestih mesecih dosegli sporazumno rešitev spora. 4. Plačilo finančnega prispevka iz člena 13 za leto, v katerem odpoved začne veljati, se zmanjša sorazmerno in po načelu časovne porazdelitve. Takšno zmanjšanje se uporablja tudi v primeru, če ena od pogodbenic preneha začasno uporabljati Sporazum. Člen 23 Revizija Pogodbenici se strinjata, da bosta ta sporazum pregledali, da bi se upoštevale vse spremembe okvira pravnega, okoljskega, gospodarskega in socialnega upravljanja, ki bi lahko vplivale na ribolovne dejavnosti Unije. Člen 24 Razveljavitev Sporazum med Evropsko skupnostjo in Islamsko republiko Mavretanijo o partnerstvu v ribiškem sektorju, ki se uporablja od 8. avgusta 2008, je razveljavljen.



PROTOKOL o izvajanju Sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med Evropsko unijo in Islamsko republiko Mavretanijo Člen 1

Opredelitev pojmov V tem protokolu se uporabljajo opredelitve pojmov iz člena 1 Sporazuma, razen spodaj navedenih sprememb in dopolnitev: 1. „sporazum o ribištvu“ pomeni Sporazum o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med Evropsko unijo in Islamsko republiko Mavretanijo; 2. „Protokol“ pomeni ta protokol o izvajanju sporazuma o ribištvu, njegove priloge in dodatke; 3. „iztovarjanje“ pomeni raztovarjanje kakršne koli količine ribiških proizvodov s krova ribiškega plovila na kopno; 4. „pretovarjanje“ pomeni raztovarjanje dela ali celote ribiških proizvodov s krova plovila na drugo plovilo; 5. „opazovalec“ pomeni katero koli osebo, ki jo nacionalni organ v skladu z določbami Priloge pooblasti za opazovanje ribolovne dejavnosti v znanstvene namene; 6. „dovoljenje za gospodarski ribolov“ pomeni upravno dovoljenje, ki ga lastniku plovila izda oddelek proti plačilu pristojbin in ki mu daje pravico do ribolova v obdobju, za katero je bilo izdano; 7. „ribolovne možnosti“ pomeni količinsko opredeljeno ribolovno pravico, izraženo v ulovu in/ali ribolovnem naporu; 8. „gospodarski subjekt“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo, ki vodi ali ima v lasti podjetje, ki opravlja katero koli dejavnost, povezano s katero koli fazo proizvodne verige, predelave, trženja, distribucije in maloprodaje ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva; 9. „delegacija“ pomeni delegacijo Evropske unije v Mavretaniji; 10. „ministrstvo“ pomeni ministrstvo za ribištvo in pomorsko gospodarstvo; 11. „zastopnik“ pomeni osebo, kot je opredeljena v členu 538 zakonika o trgovskem ladijskem prometu Islamske republike Mavretanije. Člen 2 Cilj Cilj tega protokola je izvajanje določb sporazuma o ribištvu, in sicer zlasti z določitvijo pogojev dostopa plovil Unije do mavretanskega ribolovnega območja, kot je opredeljeno v členu 1, točka (h), Sporazuma, in določb o izvajanju partnerstva o trajnostnem ribištvu. Člen 3 Ribolovne možnosti

1. Od datuma začetka uporabe tega protokola in za obdobje, opredeljeno v členu 20, so ribolovne možnosti, dodeljene na podlagi člena 5 sporazuma o ribištvu, določene v preglednici, priloženi temu protokolu, in v skladu s pogoji iz obrazcev o ribolovu iz Priloge 1 k temu protokolu. 2. Odstavek 1 se uporablja ob upoštevanju določb členov 7, 10 in 23 tega protokola. 3. V skladu s členom 5 sporazuma o ribištvu lahko plovila Unije opravljajo ribolovne dejavnosti na ribolovnem območju le, če imajo dovoljenje za ribolov v obliki dovoljenja za gospodarski ribolov, izdanega v skladu z določbami tega protokola in pod pogoji iz Priloge in dodatkov. Člen 4 Skupni ribolovni napor v mavretanskih vodah in preglednost 1. Dostop do ribolovnih virov mavretanskih ribolovnih območij se tujim flotam odobri glede na presežek, opredeljen v členu 62 Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu, in ob upoštevanju zmogljivosti mavretanskih nacionalnih flot za izkoriščanje ribolovnih virov. 2. V skladu z mavretansko zakonodajo cilje na področju načrtovanja in trajnostnega upravljanja ter celotni dovoljeni ulov za vsako vrsto ribolova določi mavretanska država, in sicer na podlagi mnenja organa, ki se ukvarja z oceanografskimi raziskavami v Mavretaniji, in pristojnih regionalnih organizacij za upravljanje ribištva. 3. S tem protokolom je flotam Unije zagotovljen prednostni dostop do presežkov na mavretanskem ribolovnem območju. Ribolovne možnosti, dodeljene flotam Unije in določene v členu 3 tega protokola, se vzamejo iz presežkov, ki so na voljo, in imajo prednost pred ribolovnimi možnostmi, dodeljenimi drugim tujim flotam, ki jim je dovoljen ribolov na mavretanskem ribolovnem območju. 4. Vsi tehnični ukrepi ohranjanja, načrtovanja in upravljanja virov ter podrobna finančna pravila, pristojbine, vključno z javnim finančnim prispevkom in drugimi dajatvami, ki so pogoj za izdajo dovoljenj za ribolov in so za vsako vrsto ribolova navedeni v Prilogi 1 k temu protokolu, se uporabljajo za vse tuje industrijske flote, ki lovijo na mavretanskih ribolovnih območjih v podobnih tehničnih pogojih kot flote Unije. 5. Mavretanija se zavezuje, da bo objavila vsak javni ali zasebni sporazum, ki tujim plovilom omogoča dostop do njenega ribolovnega območja, pri čemer bo navedla: – države ali druge subjekte, ki sodelujejo v sporazumu; – časovno obdobje ali obdobja, ki jih sporazum zajema; – število dovoljenih plovil in vrst orodja; – vrste ali staleže, dovoljene za ribolov, vključno z vsako veljavno omejitvijo ulova; – zahtevane ukrepe prijave, spremljanja, kontrole in nadzora; – izvod pisnega sporazuma. 6. Mavretanija za uporabo odstavkov 4 in 5 vsako leto Uniji predloži podrobno poročilo, v katerem navede število dovoljenj za ribolov po ribolovnih kategorijah, izdanih za plovila, ki plujejo pod zastavo tretjih držav, ustrezne dovoljene količine ulova, dejanski ulov ter finančne in tehnične pogoje za dostop navedenih plovil do mavretanskega ribolovnega območja. To poročilo, ki ga prouči Skupni odbor, se lahko da na voljo skupnemu neodvisnemu znanstvenemu odboru iz člena 9. 7. Vzorec poročila iz odstavka 6 je vključen v Prilogo 3 k temu protokolu. Člen 5

Finančni prispevek A. Finančni prispevek za dostop 1. Za obdobje iz člena 20 letni finančni prispevek za dostop iz člena 13, točka (a), Sporazuma znaša 57 500 000 EUR na leto brez poseganja v odstavka 4 in 6 ter ob upoštevanju odstavka 10. 2. Za prvo leto uporabe Protokola Unija plača finančni prispevek za dostop v dveh obrokih: (a) znesek v višini 50 000 000 EUR plača najpozneje 90 dni od datuma začetka začasne uporabe Protokola; (b) znesek v višini 7 500 000 EUR plača v šestdesetih dneh po tem, ko Skupni odbor potrdi načrt upravljanja za male pelagične vrste na mavretanskem ribolovnem območju iz člena 9(9). 3. Za drugo leto uporabe Protokola Unija plača finančni prispevek iz odstavka 1 najpozneje na datum obletnice prvega dne uporabe Protokola. 4. Od tretjega leta uporabe Protokola se finančni prispevek za dostop določi na podlagi postopka iz člena 7. 5. Finančni prispevek za dostop, kot je določen v skladu z odstavkom 4, se za naslednja leta plača v celoti najpozneje na datum obletnice prvega dne uporabe Protokola. 6. Če ulov na mavretanskem ribolovnem območju, ki ga opravijo plovila Unije za ribolov tuna, pri ribolovnih kategorijah 4 in 5 (plovila za ribolov tuna) preseže referenčno tonažo, kot je določena za vsako od teh kategorij v Dodatku 2, Unija poleg finančnega prispevka iz odstavkov 1 do 3 za vsako dodatno ulovljeno tono plača znesek 45 EUR, ne glede na znesek pristojbine, ki ga morajo plačati lastniki plovil, kot je določen v ustreznih obrazcih o ribolovu. Vendar znesek, ki ga plača Unija za prekoračitev, ne sme presegati zneska, ki ustreza dvakratni ustrezni referenčni tonaži. Če količine ulova plovil Unije presegajo ustrezno dvakratno referenčno tonažo, se znesek za preseženo količino plača naslednje leto. 7. Pristojbine, ki jih morajo plačati lastniki plovil, so določene v Prilogi 1 in obrazcih o ribolovu iz Dodatka 2 k temu protokolu. Lastniki plovil jih plačajo v skladu z ustreznimi določbami iz Priloge 1 in Dodatka 2. 8. Finančni prispevek za dostop iz prejšnjih odstavkov se plača v državno blagajno Islamske republike Mavretanije. Vključi se v državni proračun, zanj pa veljajo pravila in postopki upravljanja mavretanskih javnih financ. 9. Mavretanski organi Uniji vsako leto sporočijo podatke bančnih računov iz odstavka 7 v treh mesecih pred predvidenim datumom plačila. 10. Mavretanski organi so edini odgovorni za uporabo finančnega prispevka iz prejšnjih odstavkov. 11. Ta člen se uporablja ob upoštevanju členov 7, 9, 10, 11, 13 tega protokola. B. Finančni prispevek za sektorsko podporo 12. Za obdobje iz člena 20 skupni finančni prispevek, ki ga Unija dodeli za sektorsko podporo iz člena 13(2), točka (b), Sporazuma, znaša: 16 500 000 EUR. Letno porazdelitev tega zneska določi Skupni odbor pod pogoji iz člena 8 in Priloge 2. 13. Finančni prispevek iz odstavka 1 dodelita skupaj Mavretanija in Unija v skladu s postopki iz člena 8 in Priloge 2 k temu protokolu. 14. Unija plača finančni prispevek iz odstavka 12 v skladu s postopki iz člena 8 in Priloge 2 k temu protokolu.

15. Mavretanski organi Uniji vsako leto sporočijo podatke bančnih računov iz člena 8(12) v treh mesecih pred predvidenim datumom plačila. 16. Finančni prispevek iz odstavka 1 se vključi v državni proračun, zanj pa veljajo pravila in postopki upravljanja mavretanskih javnih financ. Upošteva načela dobrega finančnega poslovodenja, zlasti načela gospodarnosti, učinkovitosti in uspešnosti, in je zlasti v skladu z načeli preglednosti, sorazmernosti, nediskriminacije in enakega obravnavanja. 17. Za ukrepe in projekte, financirane s sektorsko podporo, lahko službe Evropske komisije in Evropskega računskega sodišča izvedejo revizije, Evropski urad za boj proti goljufijam pa preiskave. 18. Odstavek 12 tega člena se uporablja ob upoštevanju določb členov 13, 14, 15, 21 in 23 tega protokola. Člen 6 Spremljanje celotnega dovoljenega ulova in referenčne tonaže 1. Celotni dovoljeni ulov (kategorije 1, 2, 2a, 3, 6, 7 in 8) in referenčne tonaže (kategoriji 4 in 5) so opredeljeni v obrazcih o ribolovu iz Priloge 1 k temu protokolu. Določijo se na podlagi koledarskega leta, od 1. januarja do 31. decembra zadevnega leta. Če prvo in zadnje obdobje uporabe Protokola ne ustrezata koledarskemu letu, se celotni dovoljeni ulov določi po načelu časovne porazdelitve ob upoštevanju letnih trendov porazdelitve ulova po ribolovnih kategorijah. 2. Skupni ulov na ribiških plovilih Unije na mavretanskem ribolovnem območju razen pri kategorijah 4 in 5 (kategoriji plovil za ribolov tunov), za kateri se uporabljajo referenčne tonaže, in posebnih določbah, ki se uporabljajo za celotni dovoljeni ulov iz kategorije 6, ne sme presegati celotnega dovoljenega ulova. V primeru presežene količine se uporabijo pravila o odbitku kvot, ki se uporabljajo v skladu z zakonodajo Unije. 3. Mavretanija in Unija v skladu z odstavkom 2 skupaj zagotavljata spremljanje dejavnosti ribiških plovil Unije na mavretanskem ribolovnem območju, da bi zagotovili ustrezno upravljanje zgoraj navedenega celotnega dovoljenega ulova. Mavretanija in Unija se med tem spremljanjem medsebojno obvestita, takoj ko raven ulova ribiških plovil Unije na mavretanskem ribolovnem območju doseže 80 % celotnega dovoljenega ulova v ustrezni ribolovni kategoriji. Unija nato o tem obvesti države članice. 4. Takoj ko ulov doseže 80 % ustreznega celotnega dovoljenega ulova, Mavretanija in Unija zagotovita dnevno spremljanje ulova, opravljenega z ribiškimi plovili Unije. Mavretanija in Unija se medsebojno obvestita, takoj ko je dosežen ustrezni celotni dovoljeni ulov. Unija nato o tem obvesti države članice, da bi ustavile ribolovne dejavnosti. Člen 7 Pregled ribolovnih možnosti 1. Ribolovne možnosti iz člena 3 tega protokola lahko Skupni odbor brez poseganja v odstavek 2 na zahtevo ene od pogodbenic v skladu s členom 14(3), točka (a), sporazuma o ribištvu in členom 11 tega protokola sporazumno pregleda, kolikor pri tem upošteva trajnost virov na ribolovnem območju. Ta pregled se lahko nanaša na število plovil Unije, ciljne vrste ali kvote, dodeljene v skladu s členom 3 tega protokola za posamezno kategorijo, pri njem se upoštevajo dejanske dejavnosti evropske flote na ribolovnem območju in prilagodi pripadajoči finančni prispevek. 2. Skupni odbor na podlagi odstavka 1 in najpozneje šest mesecev pred koncem drugega leta uporabe Protokola izvede prvo oceno uporabe ribolovnih možnosti s strani plovil Unije, ki delujejo na ribolovnem območju. 3. Vendar se po pregledu iz odstavka 1 ribolovne možnosti ne morejo povečati tako, da bi bil znesek finančnega nadomestila iz člena 5(1), ki ga plača Unija, najmanj dvakrat višji. Člen 8 Sektorska podpora

1. Sektorska podpora iz člena 13(2), točka (c), sporazuma o ribištvu in člena 5(2), točka (b), tega protokola prispeva k izvajanju sektorske ribiške politike, kot jo je opredelila Islamska republika Mavretanija. 2. Ta finančna podpora prispeva k razvoju trajnostnega ribištva v Islamski republiki Mavretaniji in ne spada med sredstva za dostop plovil Evropske unije do mavretanskega ribolovnega območja. Prispeva k izvajanju nacionalnih sektorskih strategij na področju trajnostnega razvoja ribištva na eni strani ter varovanja okolja, obalnih območij in morskih zavarovanih območij na drugi. 3. Skupni odbor najpozneje šest mesecev po datumu začetka uporabe tega protokola sprejme večletni sektorski program in podrobna pravila za njegovo izvajanje, ki zajemajo zlasti: (a) letne in večletne smernice glede uporabe posebnega zneska sektorske podpore v skladu s členom 13(5) sporazuma o ribištvu; (b) letne in večletne cilje, ki jih je treba doseči za razvoj trajnostnih ribolovnih dejavnosti, ob upoštevanju prednostnih nalog, ki jih organi Islamske republike Mavretanije določijo v okviru nacionalne sektorske politike; (c) merila, poročila in postopke, vključno s proračunskimi in finančnimi kazalniki ter kontrolnimi in revizijskimi metodami, ki se uporabljajo za oceno dobljenih rezultatov, na letni ravni. 4. Vse spremembe smernic, ciljev, meril in kazalnikov odobrita pogodbenici v Skupnem odboru. 5. Organi Islamske republike Mavretanije predložijo letno poročilo o napredku projektov, ki se izvajajo v okviru sektorske podpore, ki ga prouči Skupni odbor. Struktura tega poročila je predstavljena v Prilogi 2. 6. Organi Islamske republike Mavretanije pred iztekom veljavnosti tega protokola predložijo končno poročilo o izvajanju sektorske podpore na podlagi tega protokola. 7. Pogodbenici po potrebi še naprej spremljata izvajanje sektorske podpore, in sicer največ šest mesecev po izteku veljavnosti, začasni prekinitvi ali odpovedi tega protokola, kot je določeno v tem protokolu. Za morebitno podaljšanje spremljanja sektorske podpore za ukrep ali projekt za dodatno največ šestmesečno obdobje pa se upošteva vsak tak ukrep ali projekt, ki ga predhodno potrdi Skupni odbor. 8. Sektorska podpora se izvaja s pomočjo usklajevalne enote, ki je odgovorna za spremljanje izvajanja sklepov Skupnega odbora in katere naloge so podrobno določene v Prilogi 2. Ukrepi za podporo delu te usklajevalne enote so lahko opredeljeni na podlagi sklepa Skupnega odbora in se po potrebi financirajo iz sredstev, posebej namenjenih sektorski podpori. 9. Finančna podpora iz odstavka 1 je namenjena posebnim skupno določenim dejavnostim in projektom. Te podpore ni mogoče uporabiti za kritje upravnih stroškov prejemnikov, razen po potrebi sredstev iz odstavka 8, namenjenih ukrepom podpore za usklajevalno enoto. 10. Pogodbenici vzpostavita načrt komuniciranja in prepoznavnosti v zvezi s sporazumom o ribištvu. Načrt odobri Skupni odbor na prvem zasedanju. 11. Finančni prispevek iz člena 13(2), točka (c), Sporazuma, namenjen sektorski podpori, se plača: (a) za prvo leto najpozneje dva meseca po tem, ko Skupni odbor odobri letni in večletni program iz člena 8(3) tega protokola; (b) za naslednja leta najpozneje dva meseca po tem, ko Skupni odbor odobri dosežene rezultate preteklega leta in letni program, predviden za naslednje proračunsko leto. 12. Evropska unija plača sredstva sektorske podpore na račun državne blagajne, odprt pri centralni banki Mavretanije, ta pa jih čim prej prenese na poseben namenski račun, odprt v knjigah pri centralni banki Mavretanije v korist ministrstva za ribištvo in pomorsko gospodarstvo, ki se uporablja samo za sektorsko podporo. Mavretanski organi Evropski uniji sporočijo podatke tega bančnega računa takoj po začetki veljavnosti Protokola. 13. Evropska unija finančno podporo iz odstavka 1 izplačuje v letnih obrokih. Odločitev o izplačilu obrokov se sprejme glede na stopnje uresničitve, ocenjene v Skupnem odboru v skladu s členom 7(2) in členom 15(1), točka (b), Sporazuma, in pod pogojem, da se predloži letno poročilo o napredku iz odstavka 5 in izvede letna delavnica, opredeljena v odstavku 14. Praktična podrobna pravila o izvajanju so opredeljena v skladu z odstavkoma 3 in 4 tega člena in v Prilogi 2 k temu protokolu. Ta praktična podrobna pravila lahko po potrebi podrobneje določi ali revidira Skupni odbor. 14. Pogodbenici prejemnike sektorske podpore enkrat letno povabita k udeležbi na delavnici za predstavitev in načrtovanje ukrepov, financiranih s sektorsko podporo. 15. Finančna podpora iz odstavka 1, razen sredstev iz odstavka 8, namenjenih ukrepom za podporo delu usklajevalne enote, se lahko izplača le, če so zneski, ki jih je Evropska unija plačala kot sektorsko podporo za obdobja 2015–2019, 2019–2020 in 2020–2021, v celoti preneseni na poseben namenski račun iz odstavka 12, z njihovo skupno vsoto pa so izpolnjene finančne obveznosti v skladu z veljavnim skupnim načrtovanjem programov.

Člen 9 Znanstveno sodelovanje na področju trajnostnega ribištva 1. Pogodbenici se zavezujeta, da bosta spodbujali odgovoren ribolov na mavretanskem ribolovnem območju po načelih trajnostnega izkoriščanja ribolovnih virov in morskih ekosistemov. 2. V skladu s členoma 3 in 8 Sporazuma se pogodbenici zavezujeta, da bosta redno ali po potrebi organizirali znanstvena srečanja, da bi proučili znanstvena vprašanja ter po potrebi in na zahtevo Skupnega odbora ocenili vrednost ulova ob prvi prodaji na kraju iztovarjanja ali na ciljnih trgih. 3. Pogodbenici bosta v obdobju veljavnosti tega protokola sodelovali pri spremljanju razvoja stanja virov in ribolova na mavretanskem ribolovnem območju. V ta namen se bo vsaj enkrat letno sestal skupni neodvisni znanstveni odbor, in sicer izmenično v Mavretaniji in Uniji. 4. Skupni neodvisni znanstveni odbor na prvem zasedanju sprejme svoj poslovnik. Ta poslovnik potrdi Skupni odbor. 5. V dopolnitev člena 8(1) in (3) Sporazuma se lahko v skupni neodvisni znanstveni odbor po potrebi vključijo znanstveniki iz znanstvenih inštitutov držav članic in tretjih držav, pa tudi opazovalci, predstavniki zainteresiranih strani ali predstavniki regionalnih organov za upravljanje ribištva, kot je Odbor za ribištvo za vzhodni srednji Atlantik (CECAF). 6. Mandat skupnega neodvisnega znanstvenega odbora vključuje zlasti naslednje dejavnosti: (a) pripravo letnega znanstvenega poročila o ribolovu, ki ga ureja ta protokol, in ocenjevanju ustreznih staležev. Skupni neodvisni znanstveni odbor pri pripravi poročila v celoti upošteva informacije o dejavnostih mavretanskih nacionalnih flot in drugih tujih flot ter ukrepe in načrte upravljanja, ki jih je sprejela Mavretanija; (b) opredelitev izvajanja programov ali ukrepov in njihovo predložitev Skupnemu odboru, da se izboljša razumevanje dinamike ribiškega sektorja, stanja virov in sprememb v morskih ekosistemih; (c) analizo znanstvenih vprašanj, ki se pojavljajo med izvajanjem tega protokola, in po potrebi na zaprosilo Skupnega odbora oblikovanje znanstvenega mnenja, in sicer na podlagi postopka, soglasno odobrenega v odboru; (d) zbiranje in analizo podatkov o ribolovnem naporu in ulovu ter njihovem trženju za vse segmente nacionalnih flot ter flot držav Unije in tretjih držav, ki na mavretanskem ribolovnem območju lovijo tiste vire in izvajajo tiste vrst ribolova, ki jih ureja ta protokol; (e) določitev in načrtovanje izvedbe letnih kampanj za oceno staležev, vključno s skupnimi znanstvenimi kampanjami, da bi se določili presežki, ribolovne možnosti in možnosti izkoriščanja, ki zagotavljajo ohranjanje virov in njihovega ekosistema; (f) oblikovanje znanstvenih mnenj glede ciljev, strategij in ukrepov za upravljanje, ki se zdijo potrebni za trajnostno izkoriščanje staležev in ribolova, ki jih ureja ta protokol, in sicer na lastno pobudo ali kot odgovor na zahtevo Skupnega odbora ali ene od pogodbenic; (g) po potrebi predlog v okviru Skupnega odbora za program pregleda ribolovnih možnosti na podlagi člena 7 tega protokola. 7. Mavretanija za uporabo odstavkov 2, 3 in 6, vključno z določbami člena 4(6), vsako leto skupnemu neodvisnemu znanstvenemu odboru in Uniji predloži podrobno poročilo, v katerem po ribolovnih kategorijah navede število plovil, ki plujejo pod mavretansko zastavo in imajo dovoljenje za ribolov, ustrezne količine dovoljenega ulova, dejansko izvedeni ulov ter vse relevantne informacije o finančnih in tehničnih ukrepih, ki jih je sprejela in izvedla Mavretanija. 8. Plovila za ribolov tuna upoštevajo vsa priporočila, ki jih je sprejela Mednarodna komisija za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT). 9. Mavretanija najpozneje šest mesecev od datuma začetka uporabe Protokola sprejme načrt za trajnostno upravljanje ribištva za male pelagične vrste, ki se uporablja za vse flote, ki opravljajo dejavnost v mavretanskih vodah. Ta načrt priglasi Uniji najpozneje en mesec pred datumom začetka njegove uporabe. Po potrebi ga lahko oceni skupni znanstveni odbor.

Člen 10 Znanstveni ribolov, poskusni ribolov in nove ribolovne možnosti 1. Znanstveni ribolov 1.1 Skupni odbor lahko odobri znanstvene raziskave, namenjene zbiranju podatkov in informacij o bioloških virih in morskih ekosistemih, ki vključujejo plovila Unije in/ali Mavretanije, na podlagi mnenja skupnega neodvisnega znanstvenega odbora. Za vodenje teh raziskav prevzamejo skupno odgovornost mavretanski in evropski inštituti za znanstvene raziskave. 1.2 Pogodbenici morata za vsako od teh raziskav v Skupnem odboru določiti podrobna pravila o opremi in zakupu plovil Unije in/ali Mavretanije. 1.3 Izsledke teh raziskav bo treba uporabiti za boljše ocenjevanje staležev, omogočili pa bodo tudi sprejetje ustreznih ukrepov upravljanja. 1.4 Izsledki znanstvenega programa in/ali ocenjevanj na podlagi člena 9 za kategorijo 8 (glavonožci) lahko vodijo do ponovnega pregleda omejitev ulova in ohranitvenih ukrepov, ki se uporabljajo za plovila Unije. 2. Poskusni ribolov 2.1 Če ribiška plovila Unije izrazijo zanimanje za ribolovne dejavnosti, ki niso določene v členu 3, se pogodbenici posvetujeta v Skupnem odboru o izdaji morebitnega dovoljenja za te nove dejavnosti v skladu s členom 5(2) Sporazuma. Če je primerno, Skupni odbor določi pogoje, ki se uporabljajo za te nove ribolovne možnosti, ter po potrebi spremeni ta protokol in njegovo prilogo v skladu s členom 7 Protokola. 2.2 Dovoljenje za izvajanje ribolovnih dejavnosti iz odstavka 2.1 se izda ob upoštevanju najboljših razpoložljivih znanstvenih mnenj na nacionalni in regionalni ravni ter po potrebi na podlagi izsledkov znanstvenih raziskav, ki jih potrdi skupni neodvisni znanstveni odbor. 2.3 Po posvetovanjih iz odstavka 2.1 lahko Skupni odbor dovoli poskusni ribolov na mavretanskem ribolovnem območju, da se preskusita tehnična izvedljivost in ekonomska donosnost novih vrst ribolova. Za to v skladu z določbami poglavja XI Priloge 1 k temu protokolu za vsak primer posebej določi vrste, pogoje in vsa druga ustrezna merila. Pogodbenici morata izvajati poskusni ribolov v skladu s pogoji, ki jih je opredelil skupni neodvisni znanstveni odbor. Člen 11 Skupni odbor 1. Skupnemu odboru je poleg nalog, ki jih ima v skladu s členom 14 Sporazuma, podeljena pristojnost odločanja, na podlagi katere lahko odobri spremembe tega protokola, prilog in dodatkov, ki se nanašajo na: (a) po potrebi pregled ribolovnih možnosti in s tem povezano posledično raven finančnega prispevka; (b) oblike sektorske podpore, kakor so opredeljene v členu 8 in Prilogi 2; (c) pogoje izvajanja ribolova s plovili Unije. 2. V primeru iz odstavka 1, točka (a), se finančni prispevek prilagodi sorazmerno in po načelu časovne porazdelitve. 3. O spremembah Protokola, prilog in dodatkov v skladu z odstavkom 1 odloča Skupni odbor s sprejetjem sklepa. Ta sklep začne veljati na dan, ko se pogodbenici medsebojno uradno obvestita o koncu potrebnih postopkov za njegovo sprejetje.

4. Skupni odbor izvaja svoje naloge v skladu s cilji Sporazuma in ustreznimi pravili, ki so jih sprejele regionalne ribiške organizacije. 5. Skupni odbor se prvič sestane najpozneje v treh (3) mesecih od začetka začasne uporabe tega protokola. Člen 12 Sodelovanje med gospodarskimi subjekti Pogodbenici v skladu z veljavno zakonodajo in predpisi spodbujata stike in prispevata k sodelovanju med gospodarskimi subjekti, tudi v povezavi s sektorsko podporo iz člena 8, na naslednjih področjih: (a) razvoj proste cone Nouadhibou ali drugih območij, ki se štejejo za primerna; (b) razvoj morskih zavarovanih območij (nacionalna parka Banc d’Arguin in Diawling); (c) upravljanje pristanišč; (d) razvoj ribiške industrije, namenjene za prehrano ljudi; (e) ladjedelništvo, popravljanje ladij, proizvodnja ribiškega materiala in ribolovnega orodja; (f) razvoj trgovine, da bi se izboljšali poklicna usposobljenost, zlasti v ribiškem sektorju, organiziranju ribolova, ribogojstvu in ribolovu v celinskih vodah, ladjedelnicah in pomorskem nadzoru ter nadzoru ribištva; (g) trženje ribiških proizvodov; (h) ribogojstvo in modro gospodarstvo. Člen 13 Odpoved zaradi znižanja ravni izkoriščanja ribolovnih možnosti Unija v primeru ugotovljenega znižanja ravni izkoriščanja ribolovnih možnosti mavretansko stran po pošti obvesti o svoji nameri, da odpove Protokol. Ta odpoved začne veljati štiri (4) mesece po uradnem obvestilu. Ta člen se lahko uporabi, če se ni mogoče sporazumeti glede obsega pregleda ribolovnih možnosti in prilagoditve finančnega prispevka iz člena 7. Člen 14

Začasna prekinitev Uporaba tega protokola se lahko začasno prekine na pobudo ene od pogodbenic v skladu s členom 21 sporazuma o ribištvu. Člen 15 Začasna ustavitev in prilagoditev plačila finančnega prispevka in sektorske podpore 1. Finančni prispevek iz člena 13 Sporazuma se lahko prilagodi ali začasno ustavi, če je izpolnjen vsaj eden od naslednjih pogojev: (a) nastanek neobičajnih razmer razen naravnih pojavov, ki ovirajo izvajanje ribolova na mavretanskem ribolovnem območju; (b) znatne spremembe v opredelitvi in izvajanju ribiške politike ene od pogodbenic, ki vplivajo na določbe tega protokola; (c) sprožitev posvetovalnih mehanizmov iz člena 96 Sporazuma iz Cotonouja ali sporazuma med Unijo in državami AKP, ki bo od datuma začetka začasne uporabe ali začetka veljavnosti nasledil Sporazum iz Cotonouja, v zvezi s kršitvijo bistvenih in temeljnih vidikov človekovih pravic, kot so določeni v členu 9 navedenega sporazuma. 2. Unija lahko delno ali v celoti prilagodi ali začasno ustavi plačilo sektorske podpore iz člena 8 tega protokola, če so izpolnjeni pogoji iz odstavka 1, točki (b) in (c), če se sektorska podpora ne izvaja ali če Skupni odbor pri oceni ugotovi, da rezultati niso v skladu z načrtovanjem. 3. Plačilo finančnega prispevka iz člena 5 se začne ponovno izvajati po posvetu z obema pogodbenicama in ob njunem soglasju, takoj ko se vzpostavi stanje pred dogodki iz odstavka 1 in/ali če to upravičujejo rezultati izvajanja finančne podpore iz odstavka 2. Vendar se plačilo finančne podpore iz člena 8 lahko izvede največ šest (6) mesecev po izteku veljavnosti Protokola. Člen 16 Elektronska izmenjava podatkov 1. Pogodbenici zagotovita vzpostavitev sistemov za spremljanje in elektronsko izmenjavo vseh informacij in dokumentov v zvezi s tehničnim upravljanjem tega protokola, ki se nanašajo na dejavnost flote Unije, kot so podrobno opredeljeni v Prilogi 1. 2. Elektronska različica dokumenta se vedno obravnava kot enakovredna tiskani različici. 3. Mavretanija in Unija se nemudoma uradno obvestita o kakršnih koli motnjah v delovanju elektronskega sistema. Informacije in dokumenti, povezani z izvajanjem Sporazuma, se v takem primeru samodejno nadomestijo s tiskano različico v skladu z določbami iz Priloge 1. Člen 17 Zaupnost 1. Pogodbenici se zavezujeta, da se bodo vsi poslovno občutljivi in osebni podatki v zvezi z ribiškimi plovili Unije in njihovimi ribolovnimi dejavnostmi, pridobljeni v okviru sporazuma o ribištvu, vključno s podatki, ki jih zbirajo opazovalci, obdelovali v skladu z načeloma zaupnosti in varstva podatkov. 2. Pristojni organi podatke uporabljajo izključno za izvajanje sporazuma o ribištvu in zlasti za upravljanje, znanstvene raziskave ter za spremljanje, kontrolo in nadzor ribištva.

3. Za dobro izvajanje Protokola se obdeluje več vrst osebnih podatkov: (a) identifikacijski in kontaktni podatki; (b) dejavnosti plovila ali v zvezi s plovilom, njegov položaj in premiki, njegova ribolovna dejavnost ali dejavnost, povezana z ribolovom; (c) podatki, ki se nanašajo na lastnike in upravljavce (položaj ali vloga), poveljnike in posadko plovil; (d) vsi drugi podatki, povezani s predmetom Sporazuma. 4. Osebni podatki se ne hranijo dlje, kot je potrebno za namen, za katerega so bili izmenjani, hranijo se največ deset let, razen če so potrebni, da se omogočijo nadaljnji postopki v zvezi z ugotavljanjem kršitev, inšpekcijski pregled ali sodni ali upravni postopki. V teh primerih se lahko navedeni osebni podatki hranijo 20 let. Če se osebni podatki hranijo dlje, se anonimizirajo. 5. Pogodbenici zagotovita, da so javno dostopni samo zbirni podatki o ribolovnih dejavnostih na ribolovnem območju. 6. Pristojna organa za obdelavo podatkov sta Evropska komisija ali država članica zastave v imenu Unije in ministrstvo v imenu Mavretanije. 7. Skupni odbor lahko določi ustrezne zaščitne ukrepe in pravna sredstva. Člen 18 Neupoštevanje določb in obveznosti Protokola Mavretanski organi si v skladu z določbami tega protokola in veljavne zakonodaje na mavretanskem ribolovnem območju pridržujejo pravico, da ob neupoštevanju določb tega protokola in obveznosti, ki izhajajo iz njegove uporabe, uporabijo sankcije, določene v Prilogi k temu protokolu. Člen 19 Začasna uporaba Ta protokol se lahko začasno uporablja na podlagi skupnega dogovora, sklenjenega z izmenjavo uradnih obvestil med pogodbenicama, in sicer od datuma podpisa, ki ga odobri Svet Evropske unije. Člen 20 Trajanje Ne glede na člen 19 Sporazuma se ta protokol uporablja za obdobje petih let od datuma začetka njegove veljavnosti ali, kjer je to ustrezno, datuma začetka njegove začasne uporabe. Člen 21 Odpoved

Ta protokol se lahko odpove na pobudo ene od pogodbenic v skladu z določbami člena 22 sporazuma o ribištvu. Člen 22 Začetek veljavnosti Ta protokol začne veljati na dan, ko se pogodbenici medsebojno uradno obvestita o zaključku za ta namen potrebnih postopkov. Člen 23 Revizija Ta protokol se lahko revidira na pobudo ene od pogodbenic v skladu z določbami člena 23 sporazuma o ribištvu. Preglednica ribolovnih kategorij iz člena 3(1) Ribolovne kategorije Celotni dovoljeni ulov in referenčne tonaže 1 Plovila za lov na rake, razen rarogov in rakovic 5 000 ton 2 Plovila z vlečno mrežo (nezamrzovalna) in plovila s pridnenimi parangali za ribolov senegalskega osliča 6 000 ton 2a Plovila z vlečno mrežo (zamrzovalna) za ribolov senegalskega osliča senegalski oslič: 3 500 ton ligenj: 1 450 ton sipa: 600 ton 3 Plovila za ribolov pridnenih vrst, razen senegalskega osliča, z orodji, ki niso vlečne mreže 3 000 ton 4 Plovila za ribolov tuna s potegalko 14 000 ton (referenčna tonaža) 5 Plovila za ribolov tuna z ribiškimi palicami in plovila s površinskim parangalom 7 000 ton (referenčna tonaža) 6 Zamrzovalna plovila z vlečno mrežo za pelagični ribolov 225 000 ton* 7 Plovila za pelagični ribolov, namenjen prodaji svežih rib 15 000 ton** 8 Glavonožci [pm] ton * Pri čemer je dovoljeno 10-odstotno odstopanje brez vpliva na finančni prispevek, ki ga plača Unija za dostop. ** Če se te ribolovne možnosti uporabijo, jih je treba odšteti od celotnega dovoljenega ulova, dodeljenega za kategorijo 6. Pogodbenici se bosta lahko na podlagi razpoložljivih znanstvenih mnenj v Skupnem odboru dogovorili o dodelitvi ribolovnih možnosti za zamrzovalna plovila z vlečno mrežo za ribolov pridnenih vrst, za katere je določen presežek.



PRILOGA 1 POGOJI ZA IZVAJANJE RIBOLOVNIH DEJAVNOSTI PLOVIL EVROPSKE UNIJE NA MAVRETANSKIH RIBOLOVNIH OBMOČJIH POGLAVJE I SPLOŠNE DOLOČBE 1. Določitev pristojnega organa Če ni navedeno drugače, v tej prilogi vsak sklic na pristojni organ Evropske unije ali Mavretanije pomeni:

–za Evropsko unijo: Evropsko komisijo, po potrebi prek delegacije Evropske unije v Nouakchottu (kontaktna točka), v nadaljnjem besedilu: Unija; –za Mavretanijo: ministrstvo za ribištvo in pomorsko gospodarstvo, v nadaljnjem besedilu: ministrstvo. 2. Ribolovno območje Mavretanije Koordinate ribolovnega območja Mavretanije so opredeljene v Dodatku 1. Plovila Unije lahko izvajajo ribolovne dejavnosti v mejah, določenih za vsako kategorijo v obrazcih o ribolovu iz Dodatka 2. 3. Identifikacija plovil 3.1 Identifikacijske oznake vseh plovil Unije morajo biti v skladu z ustrezno zakonodajo Unije na tem področju. O tej zakonodaji je treba ministrstvo obvestiti pred začetkom začasne uporabe Protokola. O vseh spremembah te zakonodaje je treba ministrstvo obvestiti vsaj en mesec pred začetkom njihove veljavnosti. 3.2 Vsako plovilo, ki prikrije svoje označbe, ime ali registrsko številko, se kaznuje v skladu z veljavno mavretansko zakonodajo. 4. Bančni računi Finančni zneski, ki jih plačujejo plovila Unije, se nakažejo na račune državne blagajne Mavretanije, odprte za ta namen pri državni zakladnici Mavretanije. Mavretanija Uniji pred začetkom veljavnosti Protokola sporoči podatke bančnih računov (kodi BIC in IBAN), na katere je treba nakazati finančne zneske, ki jih v okviru Protokola plačujejo plovila Unije. Stroške bančnih nakazil plačajo lastniki plovil. 5. Načini plačevanja Plačila se izvršujejo v evrih: – za pristojbine: z nakazilom na enega od bančnih računov iz odstavka 4, na račun državne blagajne Mavretanije; – za stroške parafiskalnih dajatev iz poglavja III, odstavek 3: z nakazilom na enega od bančnih računov iz odstavka 4, na račun mavretanske obalne straže; – za denarne kazni: z nakazilom na enega od bančnih računov iz odstavka 4, na račun državne blagajne Mavretanije. 6. Imenovanje zastopnika Vsako plovilo Unije, ki opravlja dejavnosti v okviru Sporazuma, mora zastopati zastopnik s stalnim prebivališčem v Mavretaniji. POGLAVJE II DOVOLJENJA Pogodbenici se sporazumeta, da bosta spodbujali vzpostavitev sistema elektronskih dovoljenj.

1. Vloge za dovoljenja 1.1 Unija ministrstvu elektronsko pošlje vloge za dovoljenja v mejah, določenih v obrazcih o ribolovu iz Protokola. 1.2 Te vloge se pošljejo 20 (dvajset) koledarskih dni pred začetkom obdobja veljavnosti zahtevanih dovoljenj. 1.3 Unija lahko ministrstvu elektronsko pošlje tudi sezname plovil, in sicer 20 (dvajset) koledarskih dni pred začetkom obdobja veljavnosti zahtevanih dovoljenj. 1.4 Na seznamih so po ribolovnih kategorijah navedeni: (a) število plovil; (b) glavne tehnične značilnosti vsakega plovila iz Dodatka 3, ki so navedene v registru ribiških plovil Unije; (c) ribolovno orodje; (d) znesek zapadlih plačil, razčlenjenih po rubrikah; (e) število mavretanskih mornarjev, ki se morajo vkrcati v skladu s poglavjem IX te priloge. 1.5 Pri obnovitvi dovoljenja v okviru tega protokola se vsake tri mesece ali vsako leto za plovilo, katerega tehnične značilnosti se niso spremenile, vlogi za obnovitev priložijo samo dokazila o plačilu pristojbin in parafiskalne dajatve. 2. Zahtevana dokumentacija za vlogo za dovoljenje 2.1 Unija pri ministrstvu vloži vlogo za dovoljenja za vsako plovilo, ki vključuje: – informacije iz Dodatka 3, – dokazila o plačilih, dolgovanih iz naslova dovoljenja in parafiskalnih dajatev. 2.2 Pri prvi zahtevi za ribolov v Mavretaniji je treba v elektronski obliki predložiti tudi naslednje dokumente: (a) izvod mednarodnega potrdila o tonaži, ki ga potrdi država zastave in v katerem je navedena tonaža plovila, izražena v BT, overili pa so ga pristojni mednarodni organi; (b) novejšo barvno fotografijo (staro manj kot eno leto), ki so jo overili pristojni organi države zastave in ki prikazuje profil plovila v trenutnem stanju, iz katere sta razvidna ime plovila in po potrebi njegov mednarodni radijski klicni znak. Fotografija, predložena v elektronski obliki, ima resolucijo najmanj 72 dpi (1 400 × 1 050 slikovnih pik). Če se predloži v papirni obliki, je njena najmanjša velikost 15 cm × 10 cm; (c) informacije, ki se v skladu z mavretansko zakonodajo zahtevajo za vpis v nacionalni mavretanski register plovil. Ta vpis je brezplačen. Ob vpisu v nacionalni register plovil se opravi inšpekcijski pregled, ki je izključno upravne narave. 2.3 Ob vsakršni spremembi tonaže plovila mora lastnik zadevnega plovila predložiti izvod novega mednarodnega potrdila o tonaži, izraženi v BT, in spremno dokumentacijo v zvezi s spremembo, zlasti izvod vloge, ki jo je lastnik plovila vložil pri pristojnih organih, soglasje navedenih organov in podrobne podatke o izvedenih spremembah. Če je spremenjena zgradba ali zunanja podoba plovila, je treba predložiti tudi novo fotografijo plovila.

3. Izpolnjevanje pogojev za ribolov 3.1 Vloge za dovoljenja za gospodarski ribolov se vložijo samo za tista plovila, za katera je bila poslana dokumentacija, zahtevana v skladu z odstavkoma 2.1 in po potrebi 2.2 zgoraj. 3.2 Vsako plovilo, ki želi izvajati ribolovno dejavnost v okviru tega protokola, mora biti vpisano v register ribiških plovil Unije in izpolnjevati pogoje za ribolov na mavretanskem ribolovnem območju. Plovilo ne sme biti uvrščeno med plovila IUU. 3.3 Plovilo izpolnjuje pogoje, če njegovemu lastniku, poveljniku in plovilu samemu ni prepovedana ribolovna dejavnost v Mavretaniji. Imeti morajo urejene odnose z mavretansko upravo, to pomeni, da so izpolnili vse predhodne obveznosti, ki izhajajo iz njihovih ribolovnih dejavnosti v Mavretaniji. 4. Izdajanje dovoljenj 4.1 Ministrstvo izda dovoljenja za plovila v desetih (10) koledarskih dneh po prejemu popolne vloge in izdaji potrdila o plačilu s strani državne blagajne. 4.2 Izvirniki dovoljenj se lahko dobijo pri pristojnih službah ministrstva. Ministrstvo Uniji (delegaciji EU in Evropski komisiji) elektronsko pošlje skeniran izvod teh izvirnikov. 4.3 V dovoljenjih so navedeni tudi njihovo obdobje veljavnosti, tehnične značilnosti plovila, število mavretanskih in tujih mornarjev ter sklici na plačila pristojbin. 4.4 Plovila, ki prejmejo dovoljenje, se vpišejo na seznam plovil z dovoljenjem za ribolov, ki se hkrati nemudoma pošlje mavretanski obalni straži in Uniji. Ministrstvo Unijo uradno obvesti o vlogah za dovoljenja, katerih izdajo je zavrnilo. Če je primerno, ministrstvo zagotovi dobropis za vsa morebitna plačila, povezana z njimi, in sicer po pokritju vseh morebitnih neplačanih denarnih kazni. 4.5 Dovoljenje za gospodarski ribolov je treba vedno hraniti na krovu plovila, ki izpolnjuje pogoje, in ga ob vsakem pregledu predložiti pristojnim organom. Na plovilu je mogoče med opravljanjem dejavnosti v Mavretaniji prehodno hraniti en izvod dovoljenja, in sicer največ 30 koledarskih dni od datuma izdaje dovoljenja, če je plovilo dejansko vpisano na seznam dovoljenih plovil iz odstavka 4.4. Izvod dovoljenja se tedaj šteje za enakovrednega izvirniku. 5. Veljavnost in uporaba dovoljenj 5.1 Dovoljenje velja samo za obdobje, ki ga krije plačilo pristojbine, in pod pogoji, določenimi v obrazcu o ribolovu za zadevno kategorijo. Dovoljenja se po kategorijah izdajo za tri ali dvanajst mesecev: –tri mesece za plovila kategorij 1 (plovila za ribolov kozic), 2, 2a, 3 (plovila za pridneni ribolov) in 6 (plovila za male pelagične vrste); –dvanajst mesecev za plovila kategorij 4 in 5 (plovila za ribolov tuna). Lahko se obnovijo. Dovoljenja začnejo veljati prvi dan obdobja, navedenega v vlogi. Trimesečna dovoljenja za plovila kategorij 1 (plovila za ribolov kozic), 2, 2a, 3 (plovila za pridneni ribolov), 6 in 7 (plovila za male pelagične vrste) začnejo veljati 1. januarja, 1. aprila, 1. julija ali 1. oktobra, razen za prvo obdobje, ki se začne na datum začetka začasne uporabe Protokola. Obdobje veljavnosti dovoljenj za kategoriji 4 in 5 se določi na podlagi letnih koledarskih obdobij, od 1. januarja do 31. decembra. Prvo obdobje Protokola se začne na datum začetka njegove začasne uporabe in se konča 31. decembra istega leta. Veljavnost vseh dovoljenj se konča s prenehanjem veljavnosti Protokola.

Dovoljenje ne sme začeti veljati med enim letnim obdobjem in se izteči v naslednjem. Da se olajšajo številni vstopi na ribolovno območje in izstopi z njega, se lahko za plovila za ribolov tuna s potegalko, plovila za ribolov tuna z ribiškimi palicami in plovila s parangalom, v zvezi s katerimi so bila izdana dovoljenja za gospodarski ribolov v državah podregije, v vlogi za dovoljenje navedejo zadevna država, vrste in obdobje veljavnosti dovoljenj. 5.2 Izdaja dovoljenja ne vpliva na to, ali je plovilo med njegovo veljavnostjo dejansko prisotno na mavretanskem ribolovnem območju. 5.3 Vsako dovoljenje se izda za določeno plovilo. Dovoljenja niso prenosljiva. Če pa se plovilo izgubi ali dalj časa zadrži zaradi hujše tehnične okvare ali zaradi višje sile, se dovoljenje za prvotno plovilo nadomesti z dovoljenjem za drugo plovilo iz iste ribolovne kategorije, ne da bi se presegla dovoljena bruto tonaža (BT) za navedeno kategorijo. 5.4 Lastnik okvarjenega plovila ali njegov zastopnik mora dovoljenje za gospodarski ribolov vrniti ministrstvu, ki ga razveljavi. 5.5 Dodatna plačila zaradi nadomestitve dovoljenja se izvedejo pred izdajo nadomestnega dovoljenja. 6. Tehnični pregledi 6.1 Enkrat na leto in po vsakršni spremembi tonaže ali ribolovne kategorije, ki zahteva uporabo drugačnih vrst ribolovnih orodij, se morajo plovila Unije javiti v pristanišču Nouadhibou, da se na njih opravijo pregledi, ki jih določa veljavna mavretanska zakonodaja. Te preglede je treba obvezno opraviti v največ 48 urah po vplutju plovila v pristanišče. 6.2 Pri plovilih za ribolov tuna s potegalko, plovilih za ribolov tuna z ribiškimi palicami in plovilih s površinskim parangalom se pred prejemom dovoljenja opravi inšpekcijski pregled v skladu z veljavno mavretansko zakonodajo za vsako plovilo, ki prvič izvaja dejavnosti v okviru Sporazuma. Ti inšpekcijski pregledi se lahko opravijo v tujem pristanišču, o katerem se je treba dogovoriti. Vse stroške tega inšpekcijskega pregleda tedaj krije lastnik plovila. 6.3 Po uspešno opravljenem tehničnem pregledu se poveljniku plovila izda potrdilo, ki ima enako obdobje veljavnosti kot dovoljenje in se brezplačno dejansko podaljša za plovila, ki med letom podaljšajo svoje dovoljenje. To potrdilo je treba vedno imeti na krovu. Pri kategoriji plovil za pelagični ribolov je v njem navedena pretovorna zmogljivost plovila. 6.4 Namen tehničnega pregleda je preverjanje skladnosti tehničnih značilnosti in orodja na krovu ter izpolnjevanja določb o mavretanski posadki. 6.5 Stroške pregledov krijejo lastniki plovil, določijo pa se na podlagi lestvice, ki jo določa mavretanska zakonodaja in o kateri je Unija obveščena pred začetkom uporabe Protokola. Ne smejo biti višji od zneskov, ki jih druga plovila običajno plačajo za enake storitve. 6.6 Neupoštevanje ene od določb iz odstavkov 6.1 in 6.2 zgoraj povzroči začasni preklic veljavnosti dovoljenja, za plovilo pa se uvedejo veljavne sankcije, dokler lastnik plovila ne izpolni svojih obveznosti. POGLAVJE III PRISTOJBINE 1. Pristojbine 1.1 Pristojbine se izračunavajo za vsako plovilo posebej pod pogoji in na podlagi stopenj, določenih v obrazcih o ribolovu iz Protokola. Zneski pristojbin vključujejo vse druge dajatve ali z njimi povezane takse, razen parafiskalne dajatve, pristaniških taks ali taks za opravljene storitve. 1.2 Ministrstvo izračuna pristojbine ob upoštevanju ulova, izraženega v kilogramih žive teže, kot je naveden v ribolovnih ladijskih dnevnikih in popravljen med pregledom in v skladu z določbami ustreznega obrazca o ribolovu iz Dodatka 2. 1.3 Ministrstvo predloži obračun pristojbin lastnikom plovil ali njihovim zastopnikom v mesecu po koncu obdobja veljavnosti dovoljenj. Hkrati se en izvod navedenega obračuna predloži Uniji.

1.4 Višina pristojbine se izračuna sorazmerno z dejansko veljavnostjo dovoljenja za gospodarski ribolov ob upoštevanju morebitnih lovopustov. Če se dejansko obdobje veljavnosti dovoljenja skrajša za več kot en mesec iz razlogov, nastalih po plačilu pristojbine, se uporablja odstavek 1.5. 1.5 Pristojbine se plačajo z nakazilom na enega od bančnih računov iz odstavka 4 poglavja I. Državna blagajna Mavretanije v primeru preplačila izda dobropis lastniku plovila ali njegovemu zastopniku. Ta dobropis se lahko odšteje od poznejšega plačila. 1.6 Unija pripravi finančno poročilo na podlagi podatkov o skupnem ulovu iz svoje zbirke podatkov, zneskov pristojbin in plačanih predplačil (brez parafiskalnih dajatev) ter ga pošlje Mavretaniji, ki preveri skladnost s pristojbinami, ki jih je ta država izračunala na podlagi določb odstavka 1.2. Pogodbenici se v primeru nestrinjanja glede zneska določenih pristojbin nemudoma posvetujeta, po potrebi tudi v Skupnem odboru, ter preverita obračune ulova in izračun ustreznih pristojbin. 1.7 Končni obračun letnega ulova je predmet sporazuma med pogodbenicama ob zasedanju Skupnega odbora. 2. Dajatve v naravi 2.1 Lastniki zamrzovalnih plovil z vlečno mrežo za pelagični ribolov in plovil za ribolov kozic (kar zadeva njihove prilove rib) iz Unije, ki lovijo na podlagi tega protokola, prispevajo k politiki razdeljevanja rib pomoči potrebnim, in sicer v višini 2 % pretovorjenega ali iztovorjenega pelagičnega ulova po ribolovnem potovanju. 2.2 Za zamrzovalna plovila z vlečno mrežo kategorije 6 se ta 2 % izračunata na podlagi celotnega ulova, ne glede na vrsto in tržno vrednost ulova, izračunani odstotek pa se prišteje k celotnemu dovoljenemu ulovu. Ulov, ki se izroči kot dajatev v naravi, mora odražati sestavo (glede na vrste) skupnega ulova, ki je prisoten na krovu plovila v času pretovarjanja navedenih 2 % ulova. Vendar bo mogoče pri plovilih za ribolov šura in skuše 2 % pobrati od ulova velikosti L, sicer pa M. Za plovila kategorije 1 se 2 % izračunata glede na celotni prilov rib. 2.3 Ulov se kot dajatev v naravi izroči Société Nationale de Distribution de Poisson (v nadaljnjem besedilu: nacionalna družba za razdeljevanje rib). Obrazec, ki potrjuje prejetje te dajatve v naravi, se sestavi sistematično, podpiše pa ga predstavnik nacionalne družbe za razdeljevanje rib; izvod tega obrazca se izroči poveljniku plovila. 2.4 Ulov kot dajatev v naravi se lahko izroči z iztovarjanjem na obali ali s pretovarjanjem v sidrišču pristanišča. Če se ulov pretovori v sidrišču, morajo biti čolni, s katerimi se pretovarja ta ulov, povsem primerni za zahtevane postopke, da bi se zagotovil njihov ustrezni potek. Poveljnik plovila za pelagični ribolov se lahko skupaj s svojim zastopnikom in nacionalno družbo za razdeljevanje rib odloči za mavretanski čoln, ki je najprimernejši za izvedbo teh postopkov. 2.5 Poveljnik ribiškega plovila lahko v primeru očitne nevarnosti ali ogrožanja varnosti ribiškega plovila, mavretanskega čolna ali njune posadke zavrne, da se ulov iztovori z navedenim mavretanskim čolnom. V tem primeru to sporoči predstavniku nacionalne družbe za razdeljevanje rib, ki mu dodeli drug čoln. 2.6 Postopki iztovarjanja ulova kot dajatve v naravi morajo biti načrtovani in organizirani tako, da ne posegajo bistveno v ustrezen potek dejavnosti ribiškega plovila. 2.7 V primeru pomanjkanja skladiščnega prostora na mestu iztovarjanja ulova je poveljnik ribiškega plovila v celoti in dokončno oproščen obveznosti iztovarjanja dajatve v naravi za zadevno ribolovno potovanje. V tem primeru mu predstavnik nacionalne družbe za razdeljevanje rib izda potrdilo, da dajatve ni bilo mogoče iztovoriti zaradi pomanjkanja skladiščnega prostora na kopnem. Ulov, ki ni bil iztovorjen zaradi pomanjkanja skladiščnega prostora in se hrani na krovu, je treba odšteti od celotnega dovoljenega ulova. 2.8 Dajatev v naravi izrecno izključuje kakršno koli drugo obliko predpisanega prispevka. Nikakor je ni mogoče pretvoriti v denarno nadomestilo niti je ni mogoče obravnavati kot sestavni del dolga. 2.9 Ulov, ki ustreza dajatvi v naravi, prevzame nacionalna družba za razdeljevanje rib, nato pa se razdeli pomoči potrebnim pod pogoji, določenimi z mavretansko zakonodajo. 2.10 Nacionalna družba za razdeljevanje rib vsako leto pripravi poročilo o uporabi navedene dajatve v naravi, njenih prejemnikih, razdeljenih količinah in pogojih njihovega razdeljevanja. To poročilo oceni Skupni odbor. 2.11 Pogodbenici se v primeru težave pri uporabi teh določb posvetujeta, tudi v Skupnem odboru, da bi izmenjali vse koristne informacije o tej uporabi in poiskali najboljše rešitve za navedene težave. 3. Parafiskalna dajatev

3.1 V skladu z določbami odredbe o uvedbi parafiskalne dajatve so stopnje te dajatve za ribiška plovila, plačljive v tujih valutah, naslednje: Kategorija za ribolov rakov, glavonožcev in pridnenih vrst: uporablja se za kategorije 1, 2, 2a in 3 Tonaža (BT) Znesek za posamezno četrtletje (MRU) < 99 5 000 100–200 10 000 201–400 20 000 401–600 40 000 > 600 60 000 Kategorija za ribolov izrazito selivskih staležev rib in pelagičnih vrst: uporablja se za kategorije 4, 5, 6 in 7 Tonaža Znesek za posamezni mesec (MRU) < 2 000 5 000 2 001–3 000 15 000 3 001–5 000 50 000 5 001–7 000 75 000 7 001–9 000 100 000 > 9 000 130 000 3.2 Razen za kategoriji 4 in 5 se parafiskalna dajatev plača na izpolnjeno četrtletje ali njegov večkratnik, in sicer ne glede na morebitni lovopust. 3.3 Menjalni tečaj (MRU/EUR), ki se uporabi za plačilo parafiskalne dajatve za koledarsko leto, je povprečni tečaj predhodnega leta, ki ga izračuna centralna banka Mavretanije in ga ministrstvo sporoči najpozneje 1. decembra leta pred letom njegove uporabe. Če ta tečaj ni sporočen, se uporablja prejšnji tečaj. 3.4 Četrtletje zajema eno od trimesečnih obdobij, ki se začnejo 1. oktobra, 1. januarja, 1. aprila ali 1. julija, razen prvega in zadnjega obdobja Protokola. 4. Posebni pogoji, ki se uporabljajo za plovila za ribolov tuna 4.1 Poročila o ulovu, ki jih pripravi vsak poveljnik plovila za ribolov tuna in ki se prek sistema ERS dnevno pošiljajo mavretanski obalni straži, uporabljajo nacionalni znanstveni inštituti IRD (Institut de Recherche pour le Développement), IEO (Instituto Espanol de Oceanografia) in IPMA (Instituto Portugues Mar e Atmosfera). Unija jih vsako leto elektronsko pošlje tudi mavretanskemu inštitutu za raziskave v oceanografiji in ribištvu (Institut Mauritanien de Recherches Océanographiques et des Pêches). 4.2 Unija za vsako plovilo za ribolov tuna na podlagi podatkov o skupnem ulovu iz svoje zbirke podatkov, uporabljenih pristojbin in plačanih predplačil naredi končni obračun pristojbin, ki jih mora plačati določeno plovilo za ribolovno sezono predhodnega koledarskega leta. 4.3 Unija pošlje končni obračun Mavretaniji in lastniku plovila najpozneje do 30. junija leta, ki sledu letu, v katerem je bil izveden ulov. 4.4 Mavretanija lahko na podlagi dokazilnega gradiva izpodbija končni obračun v 30 dneh, potem ko je bil poslan. V primeru nestrinjanja se pogodbenici posvetujeta v Skupnem odboru. Če Mavretanija v 30 dneh končnemu obračunu ne ugovarja, se šteje, da je sprejet. 4.5 Če je končni obračun višji od predplačila pavšalne pristojbine, ki je bilo nakazano za pridobitev dovoljenja, lastnik plovila razliko nakaže v 45 dneh od dne, ko Mavretanija potrdi obračun. Če je končni obračun nižji od predplačila pavšalne pristojbine, se razlika lastniku plovila ne povrne. 4.6 Parafiskalna dajatev se plačuje sorazmerno s časom zadrževanja na mavretanskem ribolovnem območju. Šteje se, da mesečni obroki pokrivajo 30-dnevna obdobja dejanskega ribolova. Ta določba ohranja nedeljivo naravo dajatve, zato se mesečni obroki plačujejo za vsak začeti mesec. 4.7 Plovilo, ki je med letom ribarilo med 1 in 30 dnevi, plača dajatev za en mesec. Drugi mesečni obrok prispevka se plača po izteku prvega 30-dnevnega obdobja in tako naprej. Dodatni mesečni obroki se plačajo najpozneje 10 dni po prvem dnevu vsakega dodatnega obdobja. POGLAVJE IV PRIJAVA ULOVA 1. Elektronski sistem poročanja (Electronic Reporting System – ERS) 1.1 Pogodbenici se zavezujeta, da bosta izvajali in vzdrževali informacijske sisteme, potrebne za zagotovitev elektronske izmenjave vseh informacij, povezanih z izvajanjem Sporazuma. 1.2 Država zastave in Mavretanija imenujeta vsaka po enega korespondenta ERS, ki deluje kot kontaktna oseba za vprašanja v zvezi z izvajanjem teh določb, si sporočita podatke o svojem korespondentu ERS in te podatke po potrebi takoj posodobita. 1.3 Pogodbenici se strinjata, da bosta za izmenjavo informacij o ladijskem dnevniku najprej uporabljali standard ERS 3.1, nato pa se bo izvajal standard UN/FLUX (United Nations Fisheries Language for Universal eXchange) iz Dodatka 8 (FLUX ERS). 1.4 Pogodbenici v Skupnem odboru opredelita in odobrita podrobne ureditve za izvajanje različnih elektronskih izmenjav, zlasti za prijavo ulova prek elektronskega sistema evidentiranja in poročanja (ERS).

1.5 Ko bo sistem ERS deloval v celoti, plovilo, ki ni opremljeno s sistemom ERS, ne bo smelo opravljati ribolovnih dejavnosti v skladu s tem protokolom. 1.6 Mavretanija in Unija se med seboj nemudoma obvestita o vseh motnjah v delovanju informacijskega sistema, ki preprečujejo komunikacijo med centri za spremljanje ribištva. V takih primerih se uporabljajo določbe odstavka 4. 2. Ribolovni ladijski dnevnik: splošne določbe 2.1 Poveljnik plovila Unije, ki opravlja ribolovne dejavnosti na podlagi tega protokola, vodi elektronski ribolovni ladijski dnevnik, vključen v elektronski sistem evidentiranja in poročanja (ERS). 2.2 Za pravilnost podatkov v elektronskem ribolovnem ladijskem dnevniku je odgovoren poveljnik. Ribolovni ladijski dnevnik vsebuje vsaj informacije iz odstavka 3.3, je skladen z določbami, o katerih sta se dogovorili pogodbenici, v njem pa se upoštevajo veljavne resolucije in priporočila ICCAT. 2.3 Država zastave in Mavretanija zagotovita, da sta opremljeni z računalniško strojno in programsko opremo, ki je potrebna za samodejno pošiljanje podatkov ERS, ter izvajata postopke, potrebne za dobro delovanje te opreme. 2.4 Država zastave zagotovi, da se ti podatki prejmejo in vpišejo v računalniško podatkovno zbirko, ki omogoča varno hrambo vsaj 36 mesecev od začetka potovanja. 2.5 Center za spremljanje ribištva države zastave zagotovi, da so prek sistema ERS mavretanski obalni straži vsak dan samodejno na voljo ribolovni ladijski dnevniki, dokler je plovilo prisotno na ribolovnem območju, tudi če ne ulovi ničesar. 2.6 Brez poseganja v sankcije, ki jih določa mavretanska zakonodaja, se zaradi neupoštevanja ene od zgornjih določb v zvezi s plovilom samodejno začasno odvzame dovoljenje za gospodarski ribolov, dokler lastnik plovila ne izpolni svojih obveznosti. 3. Podatki elektronskih ribolovnih ladijskih dnevnikov 3.1 Poveljnik vsak dan za vsako ribolovno operacijo evidentira ocenjene količine vsake vrste, ulovljene in obdržane na krovu ali odvržene v morje. Ocenjene količine ulovljene ali zavržene vrste je treba evidentirati ne glede na težo. 3.2 Če je plovilo prisotno na ribolovnem območju, vendar ne izvaja ribolovne dejavnosti, se evidentira položaj plovila ob 23.59. 3.3 Podatki iz ribolovnega ladijskega dnevnika se samodejno in vsak dan pošiljajo centru za spremljanje ribištva države zastave. Ti poslani podatki vključujejo najmanj naslednje: (a) identifikacijske številke IMO ali CFR (registrska številka iz registra ribiške flote Unije) in ime plovila; (b) datum in čas izplutja iz mavretanskega pristanišča in vplutja vanj; (c) tričrkovno oznako FAO za posamezno vrsto; (d) zadevno geografsko območje, na katerem je bil ulov opravljen; (e) datum in čas ulova;

(g) vrsto orodja in tehnične specifikacije; (h) ocenjene količine vsake vrste, obdržane na krovu, izražene v kilogramih žive teže ali, kadar je primerno, v številu osebkov; (i) ocenjene zavržene količine vsake vrste, izražene v kilogramih žive teže ali, kadar je primerno, v številu osebkov. 4. Tehnična napaka ali okvara, ki vpliva na evidentiranje na krovu in pošiljanje elektronskih poročil s plovila 4.1 Center za spremljanje ribištva države zastave in mavretanska obalna straža se nemudoma medsebojno obvestita o kakršnem koli dogodku, ki bi lahko oviral pošiljanje podatkov ERS z enega ali več plovil. 4.2 Če mavretanska obalna straža ne prejme podatkov, ki bi mu jih moralo poslati plovilo, o tem nemudoma obvesti center za spremljanje ribištva države zastave. Center za spremljanje ribištva države zastave čim prej poizve, zakaj podatki ERS niso bili prejeti, in o rezultatu teh poizvedovanj obvesti mavretansko obalno stražo. 4.3 Če se pojavi okvara pri pošiljanju med plovilom in centrom za spremljanje ribištva države zastave, ta o tem nemudoma uradno obvesti poveljnika ali upravljavca plovila ali, če to ni mogoče, njegovega zastopnika. Po prejemu tega uradnega obvestila poveljnik plovila vsak dan najpozneje ob 23.59 pošlje manjkajoče podatke pristojnim organom države zastave prek vseh ustreznih telekomunikacijskih sredstev. 4.4 Poveljnik ali upravljavec plovila zagotovi, da se v primeru motenj v delovanju sistema za elektronsko pošiljanje, nameščenega na krovu plovila, sistem ERS popravi ali nadomesti v sedmih dneh od odkritja motenj v delovanju. Plovilu po tem roku ni več dovoljeno izvajati ribolova na ribolovnem območju in ga mora v 24 urah zapustiti ali pristati v pristanišču Mavretanije. Plovilo lahko zapusti to pristanišče ali se vrne na ribolovno območje šele, ko center za spremljanje ribištva njegove države zastave potrdi, da sistem ERS plovila znova pravilno deluje. 4.5 Če Mavretanija ne prejema podatkov ERS zaradi motenj v delovanju elektronskih sistemov pod nadzorom Unije ali Mavretanije, zadevna pogodbenica hitro sprejme vse ukrepe za čimprejšnjo odpravo teh motenj. Druga pogodbenica je takoj uradno obveščena o odpravi težave. 4.6 Center za spremljanje ribištva države zastave mavretanski obalni straži vsakih 24 ur z vsemi razpoložljivimi elektronskimi komunikacijskimi sredstvi pošlje vse dnevne podatke ERS svoje flote od zadnjega pošiljanja podatkov Mavretaniji. Če se ta določba upošteva, ribolovne dejavnosti niso prepovedane. Center za spremljanje ribištva države zastave zagotovi, da se v elektronsko podatkovno zbirko iz odstavka 2.5 vnesejo manjkajoči podatki in da so po ponovni vzpostavitvi samodejne komunikacijske storitve na voljo mavretanski obalni straži. 4.7 Enak postopek se uporabi v primeru vzdrževanja, ki traja več kot 24 ur in vpliva na sisteme pod nadzorom Unije. 4.8 Unija mavretansko obalno stražo obvesti o teh vzdrževalnih delih. Mavretanija obvesti svoje pristojne nadzorne službe. 4.9 Plovila Unije se do ponovne vzpostavitve normalne storitve zaradi nepošiljanja podatkov ERS ne obravnavajo kot plovila v prekršku. 5. Priloga k ribolovnemu ladijskemu dnevniku (prijave iztovarjanja ali pretovarjanja) 5.1 Poveljnik pošlje podatke o iztovarjanju ali pretovarjanju, zahtevane s tem sporazumom, mavretanskemu pristojnemu organu prek elektronskega sistema evidentiranja in poročanja (ERS). 5.2 V primeru iztovarjanja v mavretanskem pristanišču ali pretovarjanja v pristanišču ali na sidrišču mavretanskega pristanišča se prek sistema ERS pošlje predhodno obvestilo. 5.3 Zaradi neupoštevanja ene od določb iz odstavkov 6.1 in 6.2 zgoraj Mavretanija samodejno začasno odvzame dovoljenje za gospodarski ribolov in o tem obvesti gospodarski subjekt, dokler gospodarski subjekt te obveznosti ne izpolni.

6. Zanesljivost podatkov za znanstvene namene 6.1 Informacije, ki jih vsebujejo dokumenti iz zgoraj navedenih odstavkov, morajo odražati dejansko stanje ribolova, da lahko tvorijo eno od podlag za spremljanje razvoja ribolovnih virov. 6.2 Uporablja se veljavna mavretanska zakonodaja o najmanjši velikosti ulova na krovu. Navedena je v Dodatku 5. Glede na relevantne rezultate znanstvenih raziskav pa se lahko tudi spremeni. 6.3 V Dodatku 6 je naveden seznam pretvorbenih faktorjev, ki se uporabljajo za ulov rib brez glav/z glavami in/ali brez drobovja/celih. Ta seznam se lahko spremeni glede na relevantne rezultate znanstvenih raziskav. 7. Toleranca odstopanja Dovoljeno odstopanje med ulovom, vpisanim v ribolovni ladijski dnevnik, in oceno tega ulova, izvedeno na podlagi reprezentativnega vzorčenja med inšpekcijskim pregledom na morju ali iztovarjanjem na obali, je: 10 % za ribolov, namenjen prodaji svežih rib; 4 % za zamrznjeni ulov, vključno s pelagičnimi vrstami. Razl