Države članice in regije bi bilo treba spodbujati, da v celoti izkoristijo evropska sredstva, ki so na voljo v večletnem finančnem okviru in instrumentu „Next Generation EU“, vključno z mehanizmom za okrevanje in odpornost, in Kohezijski sklad, Sklad za razvoj podeželja, Sklad za pravični prehod ter finančne instrumente in tehnično pomoč, ki je na razpolago v programu InvestEU, za spodbujanje zasebnih in javnih naložb v ukrepe za izboljšanje energijske učinkovitosti. Naložbe v energijsko učinkovitost lahko prispevajo h gospodarski rasti, zaposlovanju, inovacijam in zmanjšanju energijske revščine v gospodinjstvih, zaradi česar pozitivno vplivajo na ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo ter zeleni prehod. Med področji, ki bi lahko bila financirana, so ukrepi za energijsko učinkovitost javnih stavb in stanovanj ter zagotavljanje novih spretnosti in znanj za spodbujanje zaposlovanja v sektorju energijske učinkovitosti. Komisija bo zagotovila sinergije med različnimi instrumenti financiranja, zlasti skladi z deljenim upravljanjem in z neposrednim upravljanjem (kot sta programa s centralnim upravljanjem Obzorje Evropa ali LIFE) ter med nepovratnimi sredstvi, posojili in tehnično pomočjo, da bi pri njih dosegli čim večji učinek finančnega vzvodja na zasebno financiranje in vpliv na doseganje ciljev politike energijske učinkovitosti.

Države članice, regije , mesta in občine bi bilo treba spodbujati, da v celoti izkoristijo evropska sredstva, ki so na voljo v večletnem finančnem okviru in instrumentu „Next Generation EU“, vključno z mehanizmom za okrevanje in odpornost, in Kohezijski sklad, Sklad za razvoj podeželja, Sklad za pravični prehod ter finančne instrumente in tehnično pomoč, ki je na razpolago v programu InvestEU, za spodbujanje zasebnih in javnih naložb v ukrepe za izboljšanje energijske učinkovitosti , zlasti na lokalni ravni . S tem bi morali biti zagotovljeni aktivno vključevanje lokalnih organov v pripravo in izvajanje partnerskih sporazumov in operativnih programov, neposredna podpora tem organom za njihov trajnostni razvoj in zadostni viri v okviru političnega cilja za bolj zeleni, nizkoogljični prehod na gospodarstvo z ničelnim ogljičnim odtisom. Naložbe v energijsko učinkovitost lahko prispevajo h gospodarski rasti, zaposlovanju, inovacijam in zmanjšanju energijske revščine v gospodinjstvih, zaradi česar pozitivno vplivajo na ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo ter zeleni prehod. Med področji, ki bi lahko bila financirana, so ukrepi za energijsko učinkovitost javnih stavb in stanovanj ter usposabljanje, preusposabljanje in izpopolnjevanje strokovnjakov, zlasti na delovnih mestih s področja prenove stavb, za spodbujanje zaposlovanja v sektorju energijske učinkovitosti. V ta namen bo treba okrepiti prizadevanja na evropski ravni in ravni držav članic, da se povečajo zmogljivosti lokalnih in regionalnih organov za upravljanje z evropskimi skladi in s tem splošna absorpcijska sposobnost regij in mest EU. Komisija si bo prizadevala za enostaven dostop mest in regij do centralno upravljanih programov ter za več sredstev, ki jih bo mogoče prejeti neposredno. Zagotovila bo sinergije med različnimi instrumenti financiranja, zlasti skladi z deljenim upravljanjem in z neposrednim upravljanjem (kot sta programa s centralnim upravljanjem Obzorje Evropa ali LIFE) ter med nepovratnimi sredstvi, posojili in tehnično pomočjo, da bi pri njih dosegli čim večji učinek finančnega vzvodja na zasebno financiranje in vpliv na doseganje ciljev politike energijske učinkovitosti.