OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Mirovna pomoč za Afriko je bila prvič vzpostavljena leta 2003 v okviru Sporazuma iz Cotonouja in se financira iz Evropskega razvojnega sklada (ERS), ki ne spada v splošni proračun Unije. Postala je eden od ključnih instrumentov za izvajanje sodelovanja med Afriko in EU na področju miru in varnosti.

V okviru sedanjega 11. ERS je bil mirovni pomoči za Afriko za obdobje 2014–2020 prvotno dodeljen znesek v višini 750 milijonov EUR. Ta znesek, ki je temeljil na obveznostih mirovne pomoči za Afriko v okviru 10. ERS, ni zadostno upošteval velikega povečanja finančnih sredstev mirovne pomoči za Afriko po letu 2012, ki se je nadaljevalo do leta 2015, ko je Komisija omejila financiranje operacij v podporo miru na 80 % višine takratnih plačil ZN napotenim vojaškim enotam in policiji, ki so sodelovale pri operacijah v podporo miru pod afriškim vodstvom. Z uvedbo te zgornje meje so se izplačila sredstev za mirovno pomoč za Afriko stabilizirala, vendar ne zmanjšala, saj so se prihranki, pridobljeni z uvedbo zgornje meje prispevkov mirovne pomoči za Afriko za plačila vojaškim enotam in policiji, izravnali s povečanjem skupnega števila financiranih operacij v podporo miru. Zato so zahteve za financiranje s prispevki mirovne pomoči za Afriko kmalu presegle razpoložljivi znesek. Mirovna pomoč za Afriko je bila do zdaj trikrat dopolnjena v skupnem znesku 835 milijonov EUR. In sicer je šlo za dve dopolnitvi v višini po 150 milijonov EUR (sklepa o tem sta bila sprejeta 24. septembra 2015 oziroma 2. avgusta 2016) za akcijski program za obdobje 2014–2016 ter tretjo dopolnitev v višini 535 milijonov EUR (sklep o tem je bil prav tako sprejet 2. avgusta 2016) za financiranje akcijskega programa za obdobje 2017–2018. Povečanje zahtev je zlasti posledica nadaljevanja financiranja obstoječih operacij (misija Afriške unije v Somaliji – AMISOM) ter začetka novih operacij v podporo miru (misija Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav v Gvineji Bissau – ECOMIB, Mednarodne skupne združene namenske sile za boj proti skupini Boko Haram – MNJTF, skupne sile držav Sahela G5). V okviru 11. ERS je bilo za mirovno pomoč za Afriko do zdaj skupaj prevzetih za 1 627,3 milijona EUR obveznosti. Ta znesek je precej večji od obveznosti iz prejšnjih ERS, kar kaže na večja prizadevanja ERS za financiranje področja miru in varnosti.

V Sklepu Coreperja z dne 10. maja 2016 o dopolnitvi sredstev za mirovno pomoč za Afriko so določena sredstva, ki so na voljo za mirovno pomoč za Afriko do konca leta 2018, vendar ta sklep ni vključil finančnih potreb za zadnji dve leti 11. ERS, ki ustrezata akcijskemu programu za mirovno pomoč za Afriko za obdobje 2019–2020. Sredstva za obdobje 2019–2020 bi morala pokriti stalne potrebe Afriške unije in afriških regionalnih organizacij za reševanje sedanjih in prihodnjih varnostnih kriz v Afriki. Zagotoviti je treba predvidljivost in trajnost financiranja mirovne pomoči za Afriko. Finančne potrebe mirovne pomoči za Afriko do konca leta 2020 so trenutno ocenjene na 814 860 000 EUR.

Namen tega osnutka predloga sklepa Sveta je pridobiti pooblastilo Sveta za uporabo sredstev, sproščenih iz 10. ERS, za dopolnitev sredstev mirovne pomoči za Afriko z dodatnim zneskom v višini do 445 860 000 EUR, od katerih bo 431 000 000 EUR namenjenih za financiranje potreb mirovne pomoči za Afriko do konca leta 2020, 14 860 000 EUR pa bo krilo odhodke za podporo, ki jih bo imela Komisija. Ta sredstva bodo uporabljena na podlagi razdelitvenega ključa za prispevke držav članic za 10. ERS. Za dopolnitev teh sredstev iz rezerve za uspešnost („réserve non-mobilisable“) bodo uporabljena dodatna sredstva za mirovno pomoč za Afriko iz rezerve nacionalnih okvirnih programov / regionalnih okvirnih programov 11. ERS (369 000 000 EUR).

•Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

Globalna strategija EU opredeljuje področje miru in varnosti kot enega od ključnih interesov EU, k čemur dodaja, da je varnost v Evropi tesno povezana z mirom v našem sosedstvu in okoliških regijah. Prenovljeno Evropsko soglasje o razvoju, sprejeto leta 2017, uvršča „mir“ med eno od petih glavnih področij in ponovno potrjuje zavezanost EU na pravilih temelječi svetovni ureditvi z multilateralizmom v središču. Mirovna pomoč za Afriko je eden od ključnih instrumentov za izvajanje sodelovanja med Afriko in EU na področju miru in varnosti v okviru skupne strategije Afrika-EU, ki je bila sprejeta leta 2007 v Lizboni. Na četrtem vrhu Afrika-EU leta 2014 je bilo področje miru in varnosti ponovno potrjeno kot eno od petih prednostnih področij za izvajanje skupne strategije. Na petem vrhu AU-EU novembra 2017 so se voditelji dogovorili o štirih skupnih strateških prednostnih nalogah za obdobje do naslednjega vrha, pri čemer je ena od njih „krepitev odpornosti, miru, varnosti in upravljanja“. Sodelovanje na področju miru in varnosti, ki temelji na novem Evropskem soglasju o razvoju, ki opozarja na povezavo med varnostjo in razvojem, in globalni strategiji EU, ki poudarja potrebo po celostnem pristopu h konfliktom, je zato še naprej v središču partnerstva med Afriko in EU. V tem okviru sta Evropska komisija in Komisija Afriške unije 23. maja 2018 podpisali memorandum o soglasju o miru, varnosti in upravljanju, ki določa okvir za okrepljeno sodelovanje med Afriško unijo in EU pri spopadanju z izzivi na področju miru in varnosti. Ta predlog bo omogočil nadaljevanje dejavnosti mirovne pomoči za Afriko do leta 2020 ter tako prispeval k ciljem trajnostnega razvoja, zlasti cilju 16, ki je „spodbujati miroljubne in vključujoče družbe za doseganje trajnostnega razvoja, vsem omogočiti dostop do sodnega varstva in vzpostaviti učinkovite, odgovorne in vključujoče institucije na vseh ravneh“. Mirovna pomoč za Afriko se običajno financira iz sredstev ERS, namenjenih sodelovanju znotraj AKP. Dejavnosti, ki se financirajo z dodatnimi sredstvi za mirovno pomoč za Afriko iz rezerve za uspešnost („réserve non-mobilisable“), bodo ostale skladne s splošnimi in posebnimi cilji mirovne pomoči za Afriko, navedenimi v strategiji sodelovanja znotraj AKP. Dodatna sredstva se bodo uporabila v skladu s pravili in postopki, ki se uporabljajo za 11. ERS. Načrtovanje teh sredstev bo določeno v prihodnjem akcijskem programu za mirovno pomoč za Afriko za obdobje 2019–2020, ki ga mora odobriti Coreper, preden ga sprejme Komisija, kot je določeno v členu 15(b) uredbe o izvajanju 11. ERS.

•Skladnost z drugimi politikami Unije

Ni relevantno.

2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

•Pravna podlaga