Južnegejsko regijo med Bordumom (Turčija) in otokom Kos (Grčija) je 20. julija 2017 prizadel potres z magnitudo 6,6 po Richterjevi lestvici, ki so mu sledili številni popotresni sunki. Nastala škoda je večinoma prizadela javno infrastrukturo in premoženje ter pomembno kulturno dediščino.

(11)Vloga Bolgarije vsebuje kratek opis izvajanja zakonodaje Unije o preprečevanju in upravljanju tveganj nesreč glede na naravo nesreče. V skladu s tem sta bili Direktiva 2000/60/ES (okvirna direktiva o vodah) in Direktiva 2007/60/ES (direktiva o poplavah) preneseni v bolgarski zakon o vodah. Direktiva Sveta 2008/114/ES o kritični infrastrukturi je bila prenesena v bolgarski zakon o zaščiti pred nesrečami.

(8)Prizadete regije so v skladu z evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi (skladi ESI) (2014–2020) opredeljene kot manj razvite regije. Bolgarski organi Komisiji niso sporočili, da nameravajo prerazporediti sredstva iz programov skladov ESI za obnovitvene ukrepe.

(6)Bolgarija je stroške nujnih operacij in operacij za okrevanje, ki so upravičeni na podlagi člena 3(2) Uredbe, ocenila na 90,1 milijona EUR ter jih predstavila ločeno po vrsti operacije. Daleč največji delež upravičenih stroškov (skoraj 65 milijonov EUR) se nanaša na prometni sektor.

(5)Bolgarija je v svoji vlogi natančno opisala meteorološke razmere in posledice nevihte. 25 in 26. oktobra 2017 so intenzivne in obilne padavine, močan veter in nevihte s Črnega morja prizadeli ozemlje okraja Burgas in povzročili kritične razmere. Država je razglasila izredne razmere in začela izvajati regionalni načrt za zaščito pred nesrečami. Poplave so terjale 5 smrtnih žrtev in prizadele približno 6 000 ljudi, poplavljenih je bilo 142 stanovanjskih in 1 200 nestanovanjskih nepremičnin. Narasle reke in plimski valovi so poplavili mostove in uničili cestno infrastrukturo, odtočne kanale, odtoke in podporne zidove, vključno z nacionalnim cestnim omrežjem. Občinska infrastruktura je bila poškodovana ali uničena, vključno s cestami, mostovi, vodovodnimi cevmi, podpornimi zidovi, varnostnimi odtoki, nasipi, rečnimi strugami ter infrastrukturo za zdravstveno oskrbo in varstvo otrok. Regionalno odlagališče trdnih odpadkov je bilo precej poškodovano in začasno zaprto. Čistilna naprava odpadnih voda v Dolnem Ezerovu je bila poplavljena in je začasno prenehala delovati.

(4)Bolgarski organi so v vlogi zaprosili za izplačilo predplačila. Po predhodni oceni vloge je Komisija menila, da navedeni znesek škode, ki le rahlo presega prag upravičenosti, zahteva temeljitejšo oceno in zato izplačilo predplačila ni upravičeno.

(3)Bolgarski organi so skupno neposredno škodo, ki jo je povzročila nesreča, ocenili na 90,3 milijona EUR. Vloga je bila vložena na podlagi določb za „regionalne nesreče“ iz člena 2(3) Uredbe, ki določa „regionalno nesrečo“ kot katero koli naravno nesrečo, ki v regiji na ravni 2 NUTS upravičene države povzroči neposredno škodo, višjo od 1,5 % bruto domačega proizvoda (BDP) te regije. Škoda, ki so jo povzročile poplave v Burgasu, predstavlja 1,6 % BDP zadevne Jugovzhodne regije na ravni 2 NUTS in tako presega prag 1,5 %, ki je določen v Uredbi. Vloga Bolgarije je zato upravičena do prispevka iz Solidarnostnega sklada EU.

Jugovzhodni del Bolgarije so 25. in 26. oktobra 2017 prizadele neobičajno obilne padavine in silovite nevihte, ki so povzročile škodo na mostovih, odtočnih kanalih in podpornih zidovih ter na osnovni infrastrukturi.

Ta sklep obravnava uporabo sredstev Solidarnostnega sklada Evropske unije v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 (v nadaljnjem besedilu: Uredba) v znesku 33 992 206 EUR za pomoč Bolgariji, Grčiji, Litvi in Poljski po nesrečah, ki so v letu 2017 prizadele te države. Hkrati se predloži tudi predlog spremembe proračuna (PSP) št. 4/2018, v katerem se predlaga vknjižba potrebnih odobritev v splošni proračun za leto 2018.

(1)Grčija je zaprosila za prispevek iz Solidarnostnega sklada EU 11. oktobra 2017, tj. v roku 12 tednov od nastanka prve škode, ki je bila zabeležena 21. julija 2017. Vloga je bila predložena na podlagi meril za „regionalno naravno nesrečo“ v skladu s členom 2(3) Uredbe. Grčija je 9. marca 2018 na zahtevo Komisije posredovala dodatne informacije, potrebne za dokončanje ocene te zadeve.

(2)Gre za nesrečo naravnega izvora, zato spada na področje uporabe sklada.

(3)Grški organi so skupno neposredno škodo, ki jo je povzročila nesreča, ocenili na 101,4 milijona EUR. Vloga je bila vložena na podlagi določb za „regionalne nesreče“ iz člena 2(3) Uredbe, ki določa „regionalno nesrečo“ kot katero koli naravno nesrečo, ki v regiji na ravni 2 NUTS upravičene države povzroči neposredno škodo, višjo od 1,5 % bruto domačega proizvoda (BDP) te regije. Škoda, ki jo je povzročil potres na Kosu, predstavlja 1,8 % BDP zadevne Južnegejske regije na ravni 2 NUTS in tako presega prag 1,5 %, ki je določen v Uredbi. Vloga Grčije je zato upravičena do prispevka iz Solidarnostnega sklada EU.

(4)Grški organi so v vlogi zaprosili za izplačilo predplačila. Komisija je menila, da izplačilo predplačila ni upravičeno, ker je potrebovala pomembne dodatne informacije s strani Grčije, da bi lahko opravila predhodno oceno, določeno v členu 4a Uredbe.

(5)Po potresu so bile na prizadeta območja poslane reševalne ekipe, da bi ocenile razmere, izvajale reševalne dejavnosti, ponovno vzpostavile delovanje ključnih infrastruktur na otoku (letališče, pristanišče, bolnišnica) in koordinirale delo lokalnih organov za obvladovanje nesreč. Pri iskanju ujetih in poškodovanih oseb so sodelovali gasilci in nacionalna reševalna služba. Posebne ekipe so ponovno vzpostavile prekinjene električne vode. Grčija je poročala o 10 smrtnih žrtvah in več kot 100 poškodovanih. Prebivalci in številni turisti so morali več noči spati v šolah, parkih in na prostem. Pristanišče na Kosu je bilo močno poškodovano in je bilo več dni neuporabno. 150 hiš je potrebovalo popravila, 10 hiš pa je bilo treba ponovno zgraditi. 33 poslovnih objektov je potrebovalo popravila, 5 pa jih je bilo treba ponovno zgraditi. Poškodovane so bile tudi 3 javne zgradbe. Poškodovane je bilo veliko kulturne dediščine, zlasti na vzhodni strani otoka, ki je bližje epicentru potresa, zlasti spomeniki in arheološka najdišča v mestu Kos.

(6)Grčija je stroške nujnih operacij in operacij za okrevanje, ki so upravičene na podlagi člena 3(2) Uredbe, ocenila na 93,9 milijona EUR ter jih predstavila ločeno po vrsti operacije. Največji delež (več kot 47,8 milijonov EUR) upravičenih stroškov se nanaša na ukrepe za zaščito kulturne dediščine. Drugi največji delež (približno 41,1 milijonov EUR) se nanaša na stroške za ponovno vzpostavitev prometne infrastrukture.

(7)Grški organi so navedli, da za upravičene stroške ni zavarovalnega kritja.

(8)Prizadeta regija je v skladu z evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi (2014–2020) opredeljena kot bolj razvita regija. Grški organi so Komisiji sporočili, da nameravajo sredstva iz programov v okviru skladov ESI prerazporediti ukrepom za okrevanje.

(9)Grčija ni aktivirala mehanizma Unije na področju civilne zaščite.

(10)Potres je sprožil lokalni cunami, ki je prizadel obalo polotoka Bodrum in dele obale otoka Kos. Mednarodna skupina znanstvenikov iz Turčije, Grčije in Skupnega raziskovalnega središča Komisije je izvedla raziskavo po dogodku.

(11)Kar zadeva izvajanje zakonodaje Unije o preprečevanju in obvladovanju tveganj nesreč, trenutno ne poteka noben postopek za ugotavljanje kršitev.

(12)Vloga Grčije vsebuje opis izvajanja zakonodaje Unije o preprečevanju in upravljanju tveganj nesreč glede na naravo nesreče. Zaradi močnih potresov, ki so Grčijo prizadeli v obdobju 1978–1981, je grška vlada vzpostavila politiko za preprečevanje in obvladovanje tveganj naravnih nesreč, da bi se izboljšala odpornost lokalnih skupnosti na podlagi okvira za izvajanje politik, namenjenih zmanjšanju znanih tveganj, obvladovanje posledic potresov in postopke/dejavnosti za preprečevanje novih tveganj.

2.3Litva – poplave

Poleti in jeseni je Litvo prizadelo neprekinjeno deževje, zaradi česar popolnoma namočena tla niso več mogla absorbirati odvečne vode. Posledično je prišlo do poplav, ki so povzročile škodo predvsem na omrežnih infrastrukturah in v kmetijstvu.

(1)Litva je zaprosila za prispevek iz Solidarnostnega sklada EU 22. decembra 2017, tj. v roku 12 tednov od nastanka prve škode, ki je bila zabeležena 4. oktobra 2017. Vloga je bila predložena na podlagi meril za „večjo nesrečo“ v skladu s členom 2(2) Uredbe. Litva je dodatne informacije predložila 6. februarja 2018.

(2)Gre za nesrečo naravnega izvora, zato spada na področje uporabe sklada.

(3)Litva je skupno neposredno škodo, ki so jo povzročile poplave, ocenila na 407,4 milijona EUR. Ta znesek presega prag za večjo nesrečo za uporabo sredstev iz Solidarnostnega sklada EU za Litvo v letu 2017 v višini 214,9 milijona EUR (tj. 0,6 % BND po podatkih iz leta 2015). Ker ocenjena skupna neposredna škoda presega ta prag, se nesreča opredeli kot „večja naravna nesreča“ in je zato upravičena do prispevka iz Solidarnostnega sklada EU.

(4)Litva ni zahtevala predplačila.

(5)Litva je v svoji vlogi natančno opisala meteorološke razmere in posledice dolgotrajnega deževja. Večmesečno obdobje obilnega deževja s količino padavin, ki je dosegala 280 % običajnih padavin, je povzročilo razmočena tla, narasle kopenske vode in kritično preobremenitev sistemov odvajanja vode. Litva je 4. oktobra 2017 razglasila izredne razmere po vsej državi. Dolgotrajni tok odvečne vode z nenadnimi spremembami vodostaja, nastajanjem melja in kopičenjem odpadkov ter visoko obremenitvijo sistemov za odvajanje vode je povzročil kritično stanje. Sistemi za pridobivanje zemljišč in odvajanje vode po vsej državi niso uspeli absorbirati vode. Razlite reke so poplavile polja s pridelki, kmetije in domove, elektrarne ter poškodovale pokopališča. Močno deževje je poškodovalo tudi 100 km lokalnih cest. Zabeleženih je bilo okrog 50 izpadov električne energije, prav tako so bili poškodovani cevovodi za ogrevanje in toplotna izolacija.

(6)Litva je stroške nujnih operacij in operacij za okrevanje, ki so upravičene na podlagi člena 3(2) Uredbe, ocenila na 240,2 milijona EUR ter jih predstavila ločeno po vrsti operacije. Skoraj vsi upravičeni stroški se nanašajo na ponovno vzpostavitev delovanja infrastrukture na področju upravljanja voda/odpadnih voda, vključno z jezovi in sistemi odvajanja vode. Vendar se prispevek iz Solidarnostnega sklada EU ne sme uporabiti za popravila, ki presegajo stanje te infrastrukture pred nesrečo.