P9_TA(2022)0068

Novi strateški okvir EU za varnost in zdravje pri delu za obdobje po letu 2020

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2022 o novem strateškem okviru EU za varnost in zdravje pri delu za obdobje po letu 2020 (vključno z boljšo zaščito delavcev pred izpostavljenostjo škodljivim snovem, stresom pri delu in poškodbami zaradi ponavljajočih se gibov) (2021/2165(INI))

(2022/C 347/10)

Evropski parlament,

— ob upoštevanju člena 3 Pogodbe o Evropski uniji,

— ob upoštevanju členov 153 in 168 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

— ob upoštevanju člena 3 Evropske socialne listine Sveta Evrope,

— ob upoštevanju člena 3 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

— ob upoštevanju konvencij in priporočil Mednarodne organizacije dela na področju zdravja in varnosti pri delu,

— ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja do leta 2030, zlasti cilja 8.8 z naslovom Varstvo pravic delavcev in zagotavljanje varnega delovnega okolja,

— ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov, h kateri so pristopile EU in vse njene države članice,

— ob upoštevanju nedavnega šestega ocenjevalnega poročila Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC) z naslovom Climate change 2021: the Physical change basis (Podnebne spremembe 2021: podlaga fizičnih sprememb),

— ob upoštevanju evropskega okvira Svetovne zdravstvene organizacije za ukrepanje na področju duševnega zdravja za obdobje 2021–2025 (1),

— ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (2),

— ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. februarja 2021 z naslovom Evropski načrt za boj proti raku (COM(2021)0044),

— ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. junija 2021 z naslovom Strateški okvir EU za varnost in zdravje pri delu za obdobje 2021–2027 – Varnost in zdravje pri delu v spreminjajočem se svetu dela (COM(2021)0323),

— ob upoštevanju mnenja odbora strokovnjakov o učinkovitih načinih za vlaganje v zdravje z dne 23. junija 2021 z naslovom Supporting mental health of health workforce and other essential workers (Podpiranje duševnega zdravja zdravstvenega osebja in drugih kritičnih delavcev),

— ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, zlasti načel 5 do 10, ki so ga 17. novembra 2017 skupaj razglasili Parlament, Svet in Komisija (steber),

— ob upoštevanju akcijskega načrta Komisija za evropski steber socialnih pravic z dne 4. marca 2021,

— ob upoštevanju izjave Evropskega sveta iz Porta z dne 8. maja 2021,

— ob upoštevanju sklepov Sveta iz oktobra 2019 o ekonomiji blaginje, v katerih je poudarjen odločilni pomen spodbujanja duševnega zdravja na delovnem mestu,

— ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 20. oktobra 2021 z naslovom Varnost in zdravje pri delu – strateški okvir EU za obdobje 2021–2027,

— ob upoštevanju evropskega okvira EU za ukrepanje na področju duševnega zdravja, sprejetega na zaključni konferenci o skupnem ukrepanju na področju duševnega zdravja in dobrega počutja, ki je potekala 21. in 22. januarja 2016 (3),

— ob upoštevanju strategije EU o pravicah invalidov za obdobje 2021–2030,

— ob upoštevanju prvega skupnega poročila o izvajanju okvirnega sporazuma evropskih socialnih partnerjev o digitalizaciji (2021),

— ob upoštevanju smernic Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu (EU-OSHA) z dne 24. aprila 2020 z naslovom COVID-19: nazaj na delovna mesta – Prilagajanje delovnih mest in zaščita delavcev,

— ob upoštevanju poročila Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu (EU-OSHA) z dne 22. oktobra 2021 z naslovom Telework and health risks in the context of the COVID-19 pandemic: evidence from the field and policy implications (Delo na daljavo in tveganje za zdravje med pandemijo covida-19: dokazi s terena in posledice za politiko),

— ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. septembra 2018 o možnostih za ponovno vključevanje delavcev, ki okrevajo po poškodbi in bolezni, v kakovostno zaposlitev (4),

— ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. junija 2020 o evropskem varstvu čezmejnih in sezonskih delavcev v okviru krize zaradi COVID-19 (5),

— ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. decembra 2020 o močni socialni Evropi za pravičen prehod (6),

— ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 s priporočili Komisiji o pravici do odklopa (7),

— ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. septembra 2021 o poštenih delovnih pogojih, pravicah in socialni zaščiti za platformne delavce – nove oblike zaposlovanja, povezane z digitalnim razvojem (8),

— ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2021 s priporočili Komisiji o varstvu delavcev pred azbestom (9),

— ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

— ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A9-0023/2022),

A. ker je treba pri opredeljevanju in izvajanju vseh politik in dejavnosti Unije zagotoviti visoko stopnjo zdravstvenega varstva ljudi;

B. ker je v skladu z opredelitvijo Svetovne zdravstvene organizacije zdravje stanje popolne fizičnega, duševnega in socialnega dobrega počutja, in ne zgolj stanje brez bolezni ali onemoglosti (10);

C. ker je po opredelitvi Svetovne zdravstvene organizacije duševno zdravje stanje dobrega počutja, v katerem lahko vsak posameznik razvija svoje zmožnosti, se spoprijema z običajnim stresom v življenju, produktivno dela in prispeva k skupnosti (11);

D. ker je bilo v EU-27 leta 2018 več kot 3 300 nesreč s smrtnim izidom in 3,1 milijona nesreč brez smrtnega izida; ker vsako leto več kot 200 000 delavcev umre zaradi bolezni, povezanih z delom (12); ker ti podatki ne vključujejo vseh nesreč, ki se zgodijo pri opravljanju neprijavljenega dela, zato je mogoče predvidevati, da dejanske številke znatno presegajo uradno statistiko (13); ker podatki Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer iz leta 2017 kažejo, da je 20 % delovnih mest v Evropi „slabe kakovosti“ in da so povezana z večjimi tveganji za zdravje delavcev; ker je 14 % delavcev izpostavljenih visokim psihosocialnim tveganjem (14); ker 23 % evropskih delavcev meni, da sta zaradi njihovega dela ogrožena njihova varnost ali zdravje; ker je evropska raziskava o delovnih pogojih iz leta 2015 pokazala, da je 21 % delovnih mest v Evropi „odličnih“ (15); ker je bilo terensko delo evropske raziskave o delovnih pogojih za leto 2020 prekinjeno zaradi pandemije covida-19, vendar se je julija 2021 ponovno začelo in naj bi bilo objavljeno konec leta 2022;

E. ker pri zaposlenih v prvih štirih tednih na delovnem mestu obstaja več kot trikrat večje tveganje za delovno poškodbo kot pri delavcih, ki so na svojem delovnem mestu zaposleni več kot eno leto (16);

F. ker se trendi zmanjševanja nezgod in smrtnih primerov pri delu med državami razlikujejo;

G. ker se z evropskim načrtom za boj proti raku želi zmanjšati breme raka za paciente, njihove družine in zdravstvene sisteme; ker je rak, povezan z delovnim mestom, najpogostejši vzrok smrti, saj v EU povzroči 52 % z delom povezanih smrti; ker pride vsako leto do približno 100 000 smrtnih primerov zaradi rakotvornih snovi na delovnem mestu (17); ker so različne agencije, deležniki in Svetovna zdravstvena organizacija na prednostni seznam rakotvornih, mutagenih in reprotoksičnih snovi, prisotnih na delovnem mestu, za katere je treba določiti zavezujoče mejne vrednosti, uvrstile 50 do 70 snovi; ker so delavci na delovnem mestu včasih izpostavljeni kombinaciji snovi, ki lahko povečajo tveganja za zdravje, imajo škodljive učinke na njihove reproduktivne organe ter zmanjšujejo plodnost ali povzročajo neplodnost, lahko pa negativno vplivajo tudi na razvoj zarodka in dojenje;

H. ker zaradi izpostavljenosti azbestu vsako leto v Evropi umre približno 88 000 ljudi, pri čemer gre v 55–75 % primerih za pljučnega raka, do katerega je prišlo na delovnem mestu, in ker je azbest v 45 % primerov glavni vzrok za pljučnega raka (18); ker se ocenjuje, da se bo stopnja umrljivosti zaradi izpostavljenosti do konca leta 2020 in v 30. letih 21. stoletja še naprej povečevala (19); ker je azbest v EU prepovedan od leta 2005, a je še vedno prisoten v številnih upravnih stavbah, šolah, stanovanjih, infrastrukturi, objektih javnega prevoza in vodovodnih omrežjih; ker je 80 % rakavih obolenj, povezanih z delovnim mestom in odkritih v državah članicah, povezanih z azbestom;

I. ker so vsi dejavniki, kot so sevanje, stres, organizacija dela in delovni pogoji, razlog za raka, povezanega z delom; ker je kožni rak ena od najpogostejših poklicnih bolezni, katere pojavnost narašča zaradi različnih dejavnikov, kot so podnebne spremembe, in ker je le zelo majhen delež vrst kožnega raka, povezanega z delom, v Evropi priznan kot poklicna bolezen; ker so delavci na prostem, zlasti tisti, ki delajo v kmetijskem, gozdarskem, gradbenem ali turističnem sektorju, izpostavljeni velikemu tveganju za nastanek nemelanomskega kožnega raka zaradi večje izpostavljenosti ultravijoličnemu sevanju; ker so tudi delavci v zdravstvu in v sektorju nujne pomoči, ki imajo osrednjo vlogo pri pripravljenosti in odzivanju na izredne razmere, kot so gasilci in medicinske sestre, podobno izpostavljeni, doživljajo pa še dodaten stres zaradi povečane delovne obremenitve, kar lahko poveča psihosocialna tveganja; ker glede izpostavljenosti ultravijoličnemu sevanju še ni skupnega evropskega pristopa za preprečevanje (20); ker trenutno ni dovolj zanesljivih in primerljivih podatkov na ravni EU o izpostavljenosti dejavnikom tveganja za raka na delovnem mestu (21); ker je približno 2 % evropskega bremena raka mogoče pripisati ionizirajočemu sevanju in ker je drugi najpogostejši vzrok za pljučnega raka v Evropi izpostavljenost radonu in njegovim razpadnim produktom v zaprtih prostorih (22) (23);

J. ker podnebne spremembe že imajo in bodo še naprej imele škodljive učinke na zdravje ljudi, varnost pri delu in delovne pogoje; ker bodo po podatkih najnovejšega poročila Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC) na delovne pogoje vse bolj vplivale velike spremembe v vremenskih vzorcih, na primer vročinski valovi in močna deževja; poudarja, da bo večja izpostavljenost visokim temperaturam na delovnem mestu povečala tveganje vročinskih kapi, dehidracije, utrujenosti, nezbranosti in zapletov pri kroničnih boleznih; poudarja, da podnebne spremembe vplivajo tudi na z delom povezane bolezni, ki jih povzročajo biološki dejavniki, kot je vpliv vse višjih temperatur na geografsko porazdelitev vektorjev (klopi, komarji) bioloških dejavnikov, zaradi česar se lažje širijo bolezni, ki so v posamezni regiji nove; ker je bistveno prilagoditi delovne prakse tako, da se upoštevajo učinki podnebnih sprememb (24);

K. ker dobro psihosocialno delovno okolje izboljšuje duševno in fizično počutje delavcev; ker so psihosocialna tveganja lahko posledica slabega načrtovanja, organizacije in vodenja dela ter slabih socialnih razmer pri delu in lahko povzročijo negativne psihološke, fizične in družbene učinke, kot so stres, tesnoba, izgorelost ali depresija, ki sodijo v drugo največjo skupino zdravstvenih težav, o katerih poročajo delavci (25); ker lahko delovni stres znatno poveča tveganje za sprožitev in poslabšanje kostno-mišičnih obolenj, koronarne srčne bolezni, avtoimunih bolezni ter revmatičnih in kroničnih vnetnih bolezni (26); ker po podatkih Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer in Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu več kot 25 % delavcev v Evropi zaradi dela doživlja pretiran stres; ker 51 % delavcev v EU meni, da je stres na delovnem mestu pogost, skoraj 80 % vodstvenih delavcev pa je zaskrbljenih zaradi delovnega stresa (27), kar kaže, da psihosocialna tveganja v večini podjetij vzbujajo zaskrbljenost (28); ker je več kot polovica vseh izgubljenih delovnih dni v EU posledica delovnega stresa (29); ker se pristopi in zakonodaja glede psihosocialnih tveganj med državami članicami močno razlikujejo; ker lahko na duševno zdravje in dobro počutje evropskega prebivalstva pozitivno vpliva upoštevanje strategij, ki se izvajajo na delovnem mestu; ker bosta preprečevanje težav z duševnim zdravjem in spodbujanje duševnega zdravja prispevala tudi k zmanjšanju zdravstveno tveganih oblik vedenja, kot so uživanje alkohola, drog in tobaka, telesna nedejavnost in slaba prehrana; ker je izboljšana raven psihičnega in fizičnega počutja neposredno povezana z večjo uspešnostjo na delovnem mestu;

L. ker so lahko delovna mesta zaradi svojih logističnih virov pomembna za javno zdravje pri spodbujanju zdravega načina življenja, spodbujanju športnih in telesnih dejavnosti ter širšem spodbujanju vseh vidikov zdravja med zaposlenimi;

M. ker ima zdravstvena pismenost temeljno vlogo pri pripravljenosti in blaženju učinkov zdravstvenih groženj ter prispeva k temu, da prebivalstvo boljše razume protiukrepe in ocene tveganja različnih groženj za zdravje;

N. ker je pandemija covida-19 pokazala, da je treba poskrbeti za varnost in zaščito delavcev, tudi za njihovo duševno zdravje; ker je pokazala, kako pomembno je vlagati v javno zdravje; ker se je zaradi pandemije nenadno zelo povečalo delo na daljavo, ko je skoraj polovica vseh zaposlenih v EU med zaustavitvijo javnega življenja začela vsaj del svojega delovnega časa delati od doma (30) in obenem prevzela tudi večje obveznosti oskrbe; ker je dokazano, da delo na daljavo močno vpliva na razporeditev delovnega časa, saj povečuje prilagodljivost in stalno razpoložljivost delavcev (31), kar pogosto privede do neravnovesja med zasebnim in poklicnim življenjem; ker se pričakuje, da se bo delo na daljavo še nadaljevalo in ga bo več kot pred covidno krizo ali da se bo celo povečalo (32); ker delo na daljavo med krizo delovalo tudi kot blažilnik in omogočilo ohranitev delovnih mest, ki bi jih sicer lahko izgubili (33); ker delo na daljavo delavcem tudi omogoča, da svoj delovni čas in urnik prilagodijo svojim osebnim in družinskim potrebam (34); ker nekatere študije kažejo, da se je dojemanje dela na daljavo od začetka pandemije bistveno izboljšalo, kar je privedlo do splošne naklonjenosti hibridni ureditvi dela (35);

O. ker je za ljudi, ki redno delajo od doma, več kot dvakrat bolj verjetno, da bodo presegli največ 48 delovnih ur na teden, in redkeje upoštevajo predpisanih 11 ur počitka med delovnimi dnevi; ker skoraj 30 % delavcev, ki delajo na daljavo, poroča, da vsak dan ali večkrat tedensko delajo tudi v svojem prostem času, v primerjavi z manj kot 5 % delavcev, ki delajo v pisarni; ker so najpogostejša zdravstvena tveganja, povezana z delom na daljavo, psihosocialna tveganja (36); ker velika razširjenost dela na daljavo povzročila tudi večjo razširjenost telesnih težav, kot so kostno-mišična obolenja, povezanih s sedečim življenjskim slogom, slabimi ergonomskimi razmerami, dolgim delovnim časom in delovnim stresom;

P. ker spreminjajoči se trg dela z demografskim razvojem, uvajanjem novih tehnologij, kot so nanotehnologije in umetna inteligenca, in generacijami že obstoječih orodij in naprav, novimi snovmi ter kemikalijami in novimi vrstami delovnih mest lahko vpliva na zdravje in varnost pri delu ter na delovne razmere; ker se več delavcev seli v platformno delo, netradicionalno delo ali netipično zaposlitev;

Q. ker je kriza zaradi covida-19 razkrila ranljivost delavcev v nestandardnih oblikah zaposlitve, tudi delavcev, ki delajo prek digitalnih delovnih platform, in samozaposlenih; ker se bo platformno delo na trgu dela zelo verjetno še naprej povečevalo; ker so samozaposleni izključeni iz področja uporabe strateškega okvira za zdravje in varnost pri delu, saj samozaposlitev ni zajeta v zakonodaji EU o zdravju in varnosti pri delu; ker so platformni delavci lahko izpostavljeni večjemu zdravstvenemu in varnostnemu tveganju, ki ni omejeno zgolj na fizično zdravje, ampak lahko zaradi nepredvidljivega delovnega časa, intenzivnosti dela, tekmovalnega okolja, prenasičenosti z informacijami in izolacije vpliva tudi na psihosocialno zdravje; ker algoritemsko upravljanje pomeni nove izzive za prihodnost dela, saj lahko povzroči prevelik pritisk na delavce v zvezi s hitrostjo in učinkovitostjo; ker je lahko zaradi takšnega sloga vodenja ogrožena prometna varnost platformnih delavcev v prometnem in dostavnem sektorju, zlasti kolesarjev kot ranljivih udeležencev v cestnem prometu, in tudi varnost drugih udeležencev v prometu; ker so lahko platformne delavke, zlasti voznice in ženske, ki zagotavljajo storitve čiščenja in oskrbe v zasebnih prebivališčih, izpostavljene večjemu tveganju, da postanejo žrtve spolnega nadlegovanja in nasilja, in tega morda ne prijavijo zaradi pomanjkanja možnosti za prijavo, ker nimajo stika s človeškim nadrejenim ali iz strahu pred slabimi ocenami in izgubo prihodnjega dela; ker se spolno nadlegovanje in nasilje v platformnem delu premalo prijavlja (37);

R. ker je pandemija razkrila, da so lahko delovna mesta veliko žarišče okužb; ker so bile negotove delovne in življenjske razmere sezonskih delavcev v Evropi, zlasti v kmetijskem sektorju, dobro dokumentirane že pred pandemijo (38); ker so skrb vzbujajoča poročila o kršitvah pravic čezmejnih in sezonskih delavcev v zvezi z delovnimi in življenjskimi pogoji pokazala, da se je med pandemijo njihov položaj še poslabšal; ker delavci, najeti za krajši čas, pogosto živijo v skupinskih nastanitvah, kjer je težko vzdrževati medsebojno razdaljo, kar povečuje njihovo tveganje za okužbo; ker je prišlo do obsežnih okužb s covidom-19 v panogah, kot je predelava živil; ker so delavci v negotovih oblikah zaposlitve, kot so začasno delo, navidezna samozaposlitev ali delo v podizvajalskih verigah, pogosto izključeni iz storitev in usposabljanja na področju varnosti in zdravja pri delu; ker je namen Evropskega organa za delo zagotoviti pravično mobilnost delavcev, in sicer podpira države članice in Komisijo pri učinkovitem izvajanju in izvrševanju prava Unije na področju delovnega prava ter pri usklajevanju sistemov socialne varnosti v EU, poroča pa tudi o domnevnih nepravilnostih, ki se odkrijejo pri izvajanju teh nalog, na primer o kršitvah pravil o delovnih pogojih ali o zdravju in varnosti pri delu;

S. ker lahko preventiva, ozaveščanje, aktivnosti za dobro počutje ter spodbujanje kulture zdravja in varnosti pri delu prinesejo pozitivne rezultate, izboljšajo zdravje zaposlenih ter odprejo nove priložnosti za zaposlitev ali prostovoljstvo;

T. ker imajo pri regionalnem in lokalnem izvajanju politik, ki zadevajo zdravje in varnost pri delu, pomembno vlogo inšpekcije dela; ker Mednarodna organizacija dela priporoča enega inšpektorja za delo na 10 000 delavcev, da bi se inšpekcijski pregledi izvajali učinkovito in pravočasno ter da bi se odpravile vse oblike zlorab; ker glede na raziskavo Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu 88 % delodajalcev navaja, da je glavni razlog, zakaj se ukvarjajo z zdravjem in varnostjo pri delu, spoštovanje zakonodaje (39);

U. ker se zdravstveni delavci med pandemijo covida-19 spopadajo z izjemnimi pritiski in zahtevami; ker imata zahtevno delovno okolje ter bojazen za osebno varnost in varnost družine negativen psihološki vpliv; ker zdravstveni delavci doživljajo višjo raven stresa, tesnobe in depresije v primerjavi z delavci z drugih področij (40); ker mora Evropska unija uporabiti izkušnje iz krize zaradi covida-19 in vzpostaviti učinkovit sistem za usklajevanje odziva na najrazličnejše prihodnje nevarnosti za javno zdravje, vključno s preprečevanjem, pripravljenostjo in načrtovanjem odziva pri delu;

V. ker so se med pandemijo covida-19 pokazale in še povečale neenakosti med spoloma; ker med najbolj izpostavljenimi kritičnimi delavci v zdravstvenem in socialnem sektorju ter v sektorjih izobraževanja in nege prevladujejo ženske; ker so te delavke na vrhuncu pandemije nosile breme dolgega delovnega časa in poročale o težavah pri usklajevanju poklicnega in družinskega življenja; ker so ti poklici, čeprav veljajo za kritične, še vedno med najbolj podcenjenimi in premalo plačanimi delovnimi mesti v EU; ker negativne gospodarske in socialne posledice krize zaradi covida-19 še posebej prizadenejo ženske oziroma so temu tveganju še posebej izpostavljene (41);

W. ker je za varnost in zdravje pri delu pomembno upoštevati tudi spol, saj lahko spol delavcev vpliva na njihovo izpostavljenost različnih vrstam snovi ali tveganja in njihovo ranljivost zanje; ker bi bilo treba vidike spola obravnavati tudi v okviru pravice do odklopa;

X. ker je reševanje problema izpostavljenosti nevarnim snovem in drugim dejavnikom tveganja na delovnem mestu izrazito pomembno, da bi odpravili neenakosti v zvezi z zdravjem, saj so jim lahko prav nekatere najranljivejše kategorije delavcev preveč izpostavljene; ker so v krizi zaradi covida-19 še posebej ranljivi invalidi, mladi in starejši; ker je verjetno, da bodo utrpeli nesorazmerne posledice in da bodo imeli posebne potrebe po podpori, kar je treba upoštevati v strategiji za varnost in zdravje pri delu v zvezi z odzivom na pandemijo; ker invalidi, bolniki s kroničnimi boleznimi ali osebe, ki okrevajo po poškodbah ali boleznih, potrebujejo individualno podporo in prilagoditev delovnega mesta, ko se želijo udejstvovati na trgu dela; ker raziskave kažejo, da so te skupine izpostavljene velikemu tveganju za nastanek težav z duševnim zdravjem; ker lahko to, da ni določb za razumno prilagoditev delovnega mesta (vključno s postopki evakuacije v kriznih razmerah), zlasti v primeru invalidnih delavcev, povzroči fizične, duševne in psihične obremenitve, ki lahko ogrozijo njihovo zdravje in varnost, zlasti če poleg tega ni dosežena popolna dostopnost digitalnih orodij za invalide;

Y. ker Konvencija Združenih narodov o pravicah invalidov, ki je v Evropski uniji začela veljati leta 2011, določa, da „/d/ržave pogodbenice sprejmejo učinkovite in ustrezne ukrepe, s katerimi invalidom, tudi z medsebojno pomočjo, omogočajo doseganje in ohranjanje največje mogoče samostojnosti in polne telesne, duševne, socialne in poklicne zmožnosti ter polno vključenost in sodelovanje na vseh življenjskih področjih“, in „priznavajo invalidom pravico do dela enako kot drugim, ki vključuje pravico do možnosti za preživljanje s svobodno izbranim ali sprejetim delom na trgu dela in v delovnem okolju, ki je odprto, vključujoče in dostopno invalidom“;

Z. ker Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer poroča (42), da državljani EU nimajo nekih možnosti, da se med poškodbo ali boleznijo oziroma po njej vrnejo na delo, ker le vsak tretji delavec v EU, katerega vsakodnevne dejavnosti so resno ali vsaj nekoliko omejene zaradi kronične bolezni, poroča, da je delovno mesto prilagojeno njegovi zdravstveni težavi; ker je Eurofound prav tako poudaril, da za delavce z nizko izobrazbo in tiste v nizkokvalificiranih poklicih ni le bolj verjetno, da bodo imeli kronično bolezen in se srečevali z omejitvami pri svojih vsakodnevnih dejavnostih, ampak tudi manj verjetno, da bodo njihova delovna mesta temu prilagojena;

AA. ker se je v zadnjih letih izjemno povečalo znanstveno védenje o izpostavljenosti različnim nevarnostim; ker bi bilo zato treba posodobiti unijski seznam poklicnih bolezni; ker Komisija v Priporočilu 2003/670/ES z dne 19. septembra 2003 o evropskem seznamu poklicnih bolezni (43) priporoča državam članicam, naj v svoje nacionalne zakone čim prej vključijo predpise ali administrativne določbe o poklicnih boleznih, ki urejajo nadomestilo; ker bi države članice morale v svoji nacionalni zakonodaji predpisati, da ima vsak delavec pravico do odškodnine iz naslova poklicne bolezni, če trpi zaradi zdravstvenih težav, za katere je mogoče dokazati, da so poklicnega izvora in narave; ker lahko sedanja neusklajenost pri priznavanju poklicnih bolezni vodi v diskriminacijo nekaterih delavcev iz držav EU, ki imajo strožja ali blažja merila za priznavanje poklicnih bolezni;

AB. ker bi lahko visoki standardi zdravja in varnosti pri delu, dobro ravnovesje med poklicnim in zasebnim življenjem, starosti primerno delovno okolje, manjše kvantitativne zahteve in samostojna izbira delovnega časa omogočili in spodbudili starejše, da prostovoljno ostanejo na trgu dela; ker je treba posebno pozornost nameniti potrebam delavcev, ki so zaposleni na fizično ali psihološko zelo zahtevnih delovnih mestih;

AC. ker se z delom povezane prometne nesreče z motornimi vozili dogajajo na delovnem mestu ali pa pri z delom povezani vožnji, največkrat s službenim vozilom; ker se o smrtnih nesrečah pri delu in smrti na cestah med državami članicami poroča različno, kar otežuje primerjave statističnih podatkov o nesrečah pri delu; ker se ocenjuje, da z delom povezane prometne nesreče prispevajo med približno četrtino in več kot tretjino vseh smrti, povezanih z delom; ker v EU ni standardizirane opredelitve z delom povezanih smrtnih žrtev na cesti; ker obstaja več vseevropskih ciljev za zmanjšanje umrljivosti zaradi prometnih nesreč, nobeden pa se ne nanaša neposredno na z delom povezane prometne nesreče;

AD. ker tradicionalna zdravstvena tveganja, kot so ročno prenašanje težkih bremen, hrup, neudobna telesna drža pri delu ali ponavljajoči se gibi rok, še vedno ogrožajo številne delavce in so dejansko po rezultatih, predstavljenih v peti Eurofoundovi raziskavi delovnih pogojev, označena kot najbolj problematična (44); ker dejavniki tveganja za revmatična in kostno-mišična obolenja na delovnem mestu vključujejo vibracije, dvigovanje težkih bremen, delo s slikovnimi zasloni, uporabo strojev in delovne opreme; ker od vseh poklicnih obolenj največjo izgubo produktivnosti povzročajo revmatična in kostno-mišična obolenja (45);

AE. ker so bolezni srca in ožilja ter bolezni dihal, povezane z delom, na drugem mestu med dejavniki, ki najbolj prispevajo k smrtim, povezanim z delom; ker so z njimi neposredno povezani velik psihološki pritisk, delovna obremenitev, dolg delovni čas, duševne motnje, negotovost zaposlitve in telesna nedejavnost (46);

AF. ker morajo podjetniki varnost in zdravje pri delu obravnavati kot dolžnost, ki ni zgolj regulativne, temveč tudi etične in družbene narave;

1. pozdravlja strateški okvir Komisije, zlasti pristopa „vizija nič“ k delovnim nezgodam in boleznim, vključno s prihodnjim novim pregledom socialnih kazalnikov o delovnih nesrečah s smrtnim izidom; obžaluje pa, da ambicioznost strategije za varnost in zdravje pri delu ne ustreza cilju vizije nič, in poziva Komisijo, naj predstavi predloge, ki bodo enako ambiciozni; poziva k oblikovanju časovnega načrta za zmanjšanje nezgod in smrtnih primerov pri delu, pri čemer bi se državam članicam zagotovila ustrezna unijska in nacionalna finančna sredstva za izvedbo prehoda za uresničitev vizije nič; vendar poudarja, da vizija nič ne bi smela povzročiti zmanjšanja poročanja o nesrečah in boleznih, povezanih z delom; poziva Komisijo, naj v pristop „vizija nič“ vključi vse poškodbe in nezgode, pa tudi fizično in psihično izčrpanost; poziva Komisijo in države članice, naj se bolj osredotočijo na strategije za preprečevanje, kot je okrepitev delovnih inšpektoratov, nacionalnih služb za zdravje in varnost ter dialoga s socialnimi partnerji, in s tem zagotovijo, da bodo imeli vsi zaposleni, ne glede na vrsto ali velikost delodajalca, pravico do najvišje ravni varovanja zdravja in varnosti na delovnem mestu; poziva k ambicioznemu izvajanju in spremljanju novega strateškega okvira za varnost in zdravje pri delu za obdobje 2021–2027, tudi glede na posledice pandemije covida-19; poziva k rednemu posodabljanju strateškega okvira in izboljšanju aktualnih nacionalnih strategij v skladu z razvojem na trgih dela in tehnološkim in zelenim prehodom; meni, da je za več vidikov politike EU na področju zdravja in varnosti pri delu potrebno močno sodelovanje s socialnimi partnerji in odločni zakonodajni ukrepi, ki bodo dopolnjevali vse načrtovane mehke ukrepe, če naj bi zares udejanjili vizijo nič; poziva, naj se pri pristopu vizija nič nameni posebna pozornost spodbujanju udeležbe zaposlenih in okrepljenemu sodelovanju s socialnimi partnerji; poziva, naj bo vrh o varnosti in zdravju pri delu leta 2023 osredotočen zlasti na napredek pri tem pristopu;

2. poziva Komisijo, naj v evropskem načrtu za boj proti raku poveča svoje ambicije glede raka, povezanega z delom; poziva, naj se Direktiva 2004/37/ES o varovanju delavcev pred nevarnostmi zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem pri delu ( 47 ) posodablja redno in v ambicioznem časovnem okviru ter naj se po objavi akcijskega načrta in po posvetovanju s Svetovalnim odborom za varnost in zdravje pri delu do konca leta 2022 v direktivo nemudoma vključijo mejne vrednosti za poklicno izpostavljenost za vsaj 25 dodatnih snovi; glede tega poudarja, da mora Komisija povečati število zaposlenih v ustreznih službah in organih; poudarja, da je treba postaviti celovite nacionalne registre za vse države članice, ki bodo omogočali zbiranje podatkov o izpostavljenosti rakotvornim snovem po vsej Evropi, in da bi morale biti zajete vse ustrezne rakotvorne snovi; poziva k tesnemu sodelovanju med institucijami EU in ustreznimi agencijami, državami članicami in ustreznimi deležniki, pri katerem bodo tudi socialni partnerji močno vključeni v aktivno uporabo zbranih podatkov za sprejemanje potrebnih zakonodajnih in nezakonodajnih ukrepov za boj proti raku, povezanemu z delom; poziva države članice, naj v skladu z nacionalno prakso vsem delavcem zagotovijo pravico do prekinitve dela v primeru neposredne nevarnosti in izjemno nevarnih delovnih pogojev;

3. 3 in biološko mejno vrednost 150 μg svinca na liter krvi, kar pomeni korak v pravo smer, predlagana biološka mejna vrednost ne ščiti dovolj žensk, zlasti nosečnic pozdravlja zavezo Komisije, da bo v Direktivi 2004/37/ES revidirala mejne vrednosti za izpostavljenost svincu in njegovim spojinam ter diizocianatom; ugotavlja, da čeprav Odbor za oceno tveganja pri Evropski agenciji za kemikalije (ECHA) priporoča atmosfersko mejno vrednost 4 μg/min biološko mejno vrednost 150 μg svinca na liter krvi, kar pomeni korak v pravo smer, predlagana biološka mejna vrednost ne ščiti dovolj žensk, zlasti nosečnic ( 48 ) ; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo vsak predlog za revidirane mejne vrednosti za izpostavljenost svincu in njegovim spojinam zagotavljal enako zaščito vsem delavcem na delovnem mestu ne glede na spol; pozdravlja zavezo Komisije, da bo dodala endokrine motilce v posebno kategorijo snovi, ki vzbujajo veliko zaskrbljenost, v Uredbi (ES) št. 1907/2006 ( 49 ) (uredba REACH) in jih razvrstila v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008 ( 50 ) (uredba o razvrščanju, označevanju in pakiranju kemikalij); poudarja, da bi bilo treba delavce z zakonodajo EU zaščititi pred izpostavljenostjo endokrinim motilcem; poudarja, da je mogoče z avtomatizacijo in robotizacijo nekaterih dejavnosti bistveno zmanjšati tveganje, da bi bili delavci na delovnem mestu izpostavljeni rakotvornim snovem; poudarja, da so potrebni dodatni ukrepi za preprečevanje, odkrivanje in boljše prepoznavanje rakavih obolenj, povezanih z delom v nočni izmeni; poziva Komisijo, naj posebno pozornost nameni tistim delom prebivalstva, ki so izrazito izpostavljeni nevarnim kemikalijam, kot so delavci v kemični industriji in kmetijstvu, ali ki so izrazito ranljivi, kot so noseče ali doječe delavke;

4. 3 (1 000 vlaken/m 3 ); poziva Komisijo, naj predloži zakonodajni predlog za okvirno direktivo EU za nacionalne strategije za odstranitev azbesta; poziva Komisijo, naj posodobi Direktivo 2010/31/EU pozdravlja zavezo Komisije, da bo leta 2022 predstavila zakonodajni predlog za nadaljnje zmanjšanje izpostavljenosti delavcev azbestu; poziva Komisijo, naj okrepi svoje ambicije in predstavi predlog za evropsko strategijo za odstranitev vsega azbesta v skladu s poročilom Parlamenta s priporočili Komisiji o varstvu delavcev pred azbestom; poziva Komisijo, naj si močno prizadeva za popolno odstranitev vsega azbesta in glede vizije ter naj revidira Direktivo 2009/148/ES ( 51 ) v zvezi z usposabljanjem in certificiranjem delavcev, izpostavljenih azbestu, ter naj prednostno posodobi mejno vrednost izpostavljenosti azbestu, ki bi morala biti določena pri 0,001 vlakna/cm(1 000 vlaken/m); poziva Komisijo, naj predloži zakonodajni predlog za okvirno direktivo EU za nacionalne strategije za odstranitev azbesta; poziva Komisijo, naj posodobi Direktivo 2010/31/EU ( 52 ) z namenom uvedbe zahteve za obvezni pregled stavb in odstranitev azbesta in drugih nevarnih snovi pred začetkom prenovitvenih del, s čimer bi prepovedali zatesnitev in inkapsulacijo azbestnih materialov, ki jih je tehnično mogoče odstraniti; poziva Komisijo, naj predstavi zakonodajni predlog, ki bo upošteval veljavne nacionalne predpise in tudi oceno učinka najučinkovitejših modelov obveznega pregledovanja stavb pred prodajo ali oddajo v najem, ki bo zajemal površinsko ugotavljanje prisotnosti azbesta, kar bo moral izvajati ustrezno usposobljen poklicni subjekt z dovoljenji, in v katerem bodo določene minimalne zahteve za potrdila o azbestu za stavbe, zgrajene pred letom 2005 oziroma pred letom ustrezne nacionalne prepovedi glede uporabe azbesta; poziva Komisijo in države članice, naj poskrbijo za boljše priznavanje bolezni, povezanih z azbestom, in odškodnine za vse izpostavljene delavce, da bi v zelenem prehodu bolje varovali zdravje gradbenih in drugih delavcev; poziva k uporabi analitične prenosne elektronske mikroskopije (ATEM) ali podobno naprednih metod za štetje vlaken, ko je to mogoče;

5. meni, da Direktiva Sveta 89/391/EGS o uvajanju ukrepov za spodbujanje izboljšav varnosti in zdravja delavcev pri delu ( 53 ) morda ne bo zadostovala za svet dela v 21. stoletju in najnovejše spremembe na trgih dela ter za oceno in obravnavanje psihosocialnih tveganj; zato meni, da bi jo bilo treba dopolniti in ta vidik okrepiti; ponovno poziva Komisijo, naj v strateški okvir za varnost in zdravje pri delu vključi pravico do odklopa, zlasti pa naj kot del okvira pripravi nove psihosocialne ukrepe; poziva jo tudi, naj poveča ambicioznost tega strateškega okvira; poziva Komisijo, naj po posvetovanju s socialnimi partnerji predstavi predlog direktive o psihosocialnih tveganjih in dobrem počutju na delovnem mestu, ki bo med drugim namenjena učinkovitemu preprečevanju psihosocialnih tveganj na delovnem mestu, kot so tesnoba, depresija, izgorelost in stres, in tudi tveganj, ki jih povzročajo strukturni problemi, kot je organizacija dela (na primer slabo upravljanje, slaba zasnova dela, neusklajenost med delavčevim znanjem in zmožnostmi in njegovimi nalogami); poziva Komisijo in države članice, naj uvedejo mehanizme za preprečevanje teh tveganj in za ponovno vključitev prizadetih delavcev na delovno mesto ter naj raje ukrepajo na ravni organizacije dela namesto na ravni posameznika, kar je v skladu z načeli hierarhije preprečevanja, ki so zapisana v Direktivi 89/391/EGS; poziva Komisijo, naj pripravi smernice v zvezi z minimalnim številom osebja za storitve medicine dela, ki so potrebne za zagotavljanje ustreznega nadzora nad zdravjem pri delu ( 54 ) ; meni, da bi morali v načrte za varnost in zdravje pri delu, katerih namen je pripravljenost na prihodnje zdravstvene krize, vključiti zaščito in spodbujanje duševnega zdravja; poudarja, da je treba posebno pozornost nameniti duševnemu zdravju zdravstvenih delavcev in drugih kritičnih delavcev; v zvezi s tem pozdravlja prispevek odbora strokovnjakov o učinkovitih načinih za vlaganje v zdravje v obliki mnenja o podpiranju duševnega zdravja zdravstvenih delavcev in drugih kritičnih delavcev; poziva Komisijo in države članice, naj poskrbijo za ustrezne nadaljnje ukrepe in izvajanje teh priporočil;

6. poudarja, da je pomembno zagotoviti ustrezne možnosti za delavce, da bodo lahko v primeru poklicnih bolezni zahtevali odškodnino; poziva Komisijo, naj v posvetovanju s socialnimi partnerji revidira svoje priporočilo iz leta 2003 z evropskim seznamom poklicnih bolezni in nanj doda z delom povezana kostno-mišična obolenja, psihosocialne motnje, zlasti depresijo, izgorelost, tesnobo in stres, vse bolezni, povezane z azbestom, kožnega raka ter revmatična in kronična vnetja; poziva Komisijo, naj to priporočilo po posvetovanju s socialnimi partnerji pretvori v direktivo, ki bo vsebovala minimalni seznam poklicnih bolezni, minimalne zahteve za priznanje teh bolezni in ustrezno odškodnino za prizadete delavce;

7. poudarja, da se delavke spoprijemajo z večjimi izzivi za zdravje in dobro počutje pri delu, zlasti v sektorju zdravstva in oskrbe; pozdravlja, da Komisija na področju varnosti in zdravja pri delu vse bolj uporablja pristop, ki upošteva vidika spola; poziva Komisijo in države članice, naj vključijo vidik spola in upoštevajo razlike med spoloma v vseh ukrepih s področja zdravja in varnosti pri delu; poziva Komisijo, naj prihodnjo zakonodajno pobudo o preprečevanju in odpravljanju nasilja nad ženskami na podlagi spola in nasilja v družini opre na okvirni sporazum o nadlegovanju in nasilju na delovnem mestu; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se bodo preventivni in zaščitni ukrepi proti nasilju, diskriminaciji in nadlegovanju v svetu dela (vključno z nasiljem in nadlegovanjem tretjih oseb, na primer strank, obiskovalcev ali pacientov) po možnosti uporabljali ne glede na povod in vzroke za nadlegovanje in da ne bodo omejeni zgolj na primere diskriminacije; poziva vlade držav članic, naj ratificirajo konvencijo Mednarodne organizacije dela št. 190 in njeno priporočilo št. 206 ter sprejmejo potrebne zakone in politike za prepoved, preprečevanje nasilja in nadlegovanja na delovnem mestu ter ukrepanje proti njima;

8. poziva Komisijo in države članice, naj zasnujejo strategije za pripravo na staranje delovne sile, večjo razširjenost kroničnih bolezni med delavci in na to, da bo treba delovna mesta prilagoditi invalidnim delavcem, za dejavno podporo ponovnemu vključevanju, nediskriminacijo in prilagoditev delovnih pogojev invalidom, osebam s kroničnimi boleznimi ali osebam, ki okrevajo po bolezni; poudarja, da je treba opredeliti in izvajati prilagojene in individualizirane strategije, s katerimi bi olajšali okrevanje in rehabilitacijo delavcev; poudarja, da bi bilo treba v teh strategijah spodbujati izobraževanje, usposabljanje in vseživljenjsko učenje oseb vseh starosti, boljše usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja ter medgeneracijske izmenjave na delovnem mestu; poudarja, da je treba posebno pozornost nameniti tudi oskrbovalcem;

9. poziva Komisijo, naj v okviru strategije EU o pravicah invalidov za obdobje 2021–2030 državam članicam in delodajalcem ponudi jasne in ambiciozne smernice o zagotavljanju razumne prilagoditve delovnega mesta za invalide; poziva Komisijo k ambiciozni reviziji Direktive 2000/78/ES o enakem obravnavanju glede na vse povedano; vztraja, da je enako pomembno nameniti pozornost položaju delavcev s kroničnimi boleznimi;

10. poziva Komisijo in države članice, naj v strategijah za varnost in zdravje pri delu posvetijo posebno pozornost mladim delavcem, s posebnim poudarkom na delavcih, mlajših od 18 let; opozarja na statistične podatke, da za delavce med 18. in 24. letom starosti obstaja večja verjetnost kot pri starejših odraslih, da se jim zaradi neizkušenosti, odsotnosti ustreznega usposabljanja in nadzora, slabega poznavanja svojih pravic in delodajalčevih obveznosti, neseznanjenosti delodajalcev s potrebami teh delavcev ter izpostavljenosti negotovim delovnim razmeram pripeti resna nesreča pri delu, kar vodi v nastanek poklicnih bolezni že v mladosti ali pa pozneje v življenju ( 55 )

11. opozarja, da so lahko platformni delavci izpostavljeni povečanemu zdravstvenemu in varnostnemu tveganju tako pri delu na lokaciji kot na spletni platformi; poudarja, da ta tveganja niso omejena le na fizično zdravje, ampak lahko vplivajo tudi na psihosocialno zdravje zaradi nastajajočih dejavnikov tveganja: nepredvidljivega delovnega časa, delovne intenzivnosti, tekmovalnega okolja, preobremenjenosti z informacijami in izolacije; pozdravlja, da namerava Komisija do konca leta 2021 predstaviti zakonodajno pobudo za izboljšanje delovnih pogojev platformnih delavcev; poudarja, da imajo vsi platformni delavci pravico do odškodnine v primeru nezgod pri delu in poklicnih bolezni ter da jim je treba zagotoviti socialno zaščito, vključno z zdravstvenim in invalidskim zavarovanjem, in sicer z uvedbo izpodbojne domneve o delovnem razmerju za platformne delavce v skladu z nacionalnimi opredelitvami v ustrezni zakonodaji ali kolektivnih pogodbah držav članic; ponovno opozarja na svoja priporočila v resoluciji z dne 16. septembra 2021 o poštenih delovnih pogojih, pravicah in socialni zaščiti za platformne delavce – nove oblike zaposlovanja, povezane z digitalnim razvojem;

12. poziva Komisijo, naj zagotovi, da se bodo zakonodaja in politike na področju varnosti in zdravja pri delu uporabljale za vse delavce s pogodbo o zaposlitvi oziroma pogodbenim razmerjem, opredeljenim v nacionalnem pravu, kolektivnih sporazumih ali praksi, tudi tiste v nestandardnih oblikah zaposlitve ( 56 ) , resnično in na videz samozaposlene ter mobilne delavce; poudarja odločilno vlogo kolektivnih pogajanj za zagotovitev visokih standardov zdravja in varnosti pri delu; poudarja, da evropski in mednarodni instrumenti o človekovih pravicah vsem delavcem zagotavljajo pravico, da se organizirajo in pridružijo sindikatu, sodelujejo v kolektivnih pogajanjih, izvajajo kolektivne ukrepe in uživajo zaščito v skladu s kolektivnimi pogodbami, ne glede na zaposlitveni status ( 57 )

13. poziva Komisijo, naj zdravje in varnost vključi v ustrezne strategije in politike EU za zeleni in digitalni prehod, vključno s politikami na področju umetne inteligence; poudarja, da morajo biti rešitve umetne inteligence na delovnem mestu etične in osrediščene na človeka, pregledne in poštene ter da ne smejo imeti negativnih posledic za zdravje in varnost delavcev; poziva Komisijo, naj po posvetovanju s socialnimi partnerji predstavi zakonodajno pobudo, v kateri bo pojasnila obveznosti in odgovornosti glede varnosti in zdravja pri delu v zvezi s sistemi umetne inteligence in novimi oblikami dela; poudarja, da so za uvedbo in uporabo umetne inteligence na delovnem mestu potrebni izobraževanje in usposabljanje delavcev ter ukrepi za učinkovite strategije varnosti in zdravja pri delu; poudarja, da umetna inteligenca in digitalizacija prepričljivo podpirata sinergijo med človekom in strojem ter prinašata ekonomske in družbene koristi in odpirata nove priložnosti za podjetja, a povzročata tudi pomisleke glede zdravja in varnosti pri delu, na primer zaradi novih oblik spremljanja in upravljanja delavcev na podlagi zbiranja velikih količin podatkov v realnem času, kar lahko sproži pravne, regulativne in etične pomisleke; izrecno poziva k uvedbi zaščitnih ukrepov proti škodljivim vplivom algoritemskega upravljanja na zdravje in varnost delavcev; poudarja, da morajo biti algoritmi, ki se uporabljajo na področjih dela, pregledni, nediskriminatorni in etični in da morajo biti algoritemske odločitve odgovorne, izpodbojne, po potrebi reverzibilne in da jih mora v končni fazi nadzorovati človek; poudarja pomembno vlogo socialnih partnerjev pri predvidevanju, katera nova poklicna tveganja se bodo pojavila zaradi novih prelomnih tehnologij;

14. opozarja, da podnebne spremembe neposredno vplivajo na zdravje državljanov; želi opozoriti, da bo povečevanje ekstremnih vremenskih pojavov privedlo do več fizičnih poškodb in da bodo podnebne spremembe najbrž povečale tudi tveganje za kožnega raka, izpostavljenost prahu in psihosocialna tveganja; trdi, da se lahko razmere poslabšajo tudi zaradi neustrezne organizacije dela; poudarja pomembno vlogo socialnih partnerjev pri predvidevanju, katera nova poklicna tveganja se bodo pojavila zaradi podnebnih sprememb; opozarja, da sta zdravje in varnost delavcev v pristojnosti EU in da je treba delavce v skladu z Direktivo 89/391/EGS zaščititi pred vsemi tveganji, vključno z novonastajajočimi tveganji; poziva Komisijo, naj temeljito in nujno oceni nova in novonastajajoča tveganja podnebnih sprememb za varnost in zdravje pri delu, da bi delavce bolje zaščitili pred izpostavljenostjo višjim temperaturam, naravnemu ultravijoličnemu sevanju ter drugim nevarnostim za zdravje in varnost;

15. podpira povečanje zaščite proti izpostavljanju ultravijoličnem sevanju na ravni EU, zlasti v okviru zakonodaje o zdravju in varnosti pri delu za delavce na prostem; zato poziva Komisijo, naj revidira Direktivo 2006/25/ES v zvezi z izpostavljenostjo delavcev tveganjem, ki nastanejo zaradi fizikalnih dejavnikov (umetnih optičnih sevanj) ( 58 ) , ter naj na njeno področje uporabe vključi tudi sončno sevanje; poziva Komisijo, naj oceni izvajanje in učinkovitost sedanjih ukrepov za zaščito delavcev, ki so izpostavljeni ionizirajočemu sevanju, kot so letalske posadke, delavci v jedrskih elektrarnah, zaposleni v nekaterih industrijskih okoljih, raziskovalci, zdravstveni in veterinarski delavci, ki delajo na področju radiologije, radioterapije ali jedrske medicine, ter naj te ukrepe po potrebi popravi, da bodo sorazmerni;

16. poziva Komisijo, naj v sedanji medinstitucionalni strukturi vzpostavi mehanizem zgodnjega opozarjanja za zaznavanje potrebnih prilagoditev in revizij veljavnih direktiv o varnosti in zdravju pri delu, ki bi zajemal zadeve na področjih trajnih sprememb, kot so novi znanstveni podatki o nevarnih proizvodih ali razvoj na trgih dela in sprememb v delovnih pogojih zaradi digitalnega in zelenega prehoda; poudarja, da je treba v ta mehanizem vključiti zlasti sektorske socialne partnerje, saj se prvi srečajo s spremembami;

17. poziva države članice, naj zasnujejo nacionalno politiko za zaščito zdravja in varnosti pri delu, ki bo temeljni del javnih naročil;

18. poziva Komisijo, naj se v prihodnjih trgovinskih sporazumih EU zavzema za širšo temo dostojnega dela in zagotovi, da se bodo standardi zdravja in varnosti pri delu ustrezno upoštevali kot del zavezujočih obveznosti glede delovnih in socialnih standardov; poziva Komisijo, naj podpre države kandidatke pri usklajevanju njihovih pravnih okvirov s pravnim redom EU o varnosti in zdravju pri delu; poziva Komisijo in države članice, naj tesno sodelujejo z Mednarodno organizacijo dela in Svetovno zdravstveno organizacijo za spodbujanje pravice do varnih in zdravih delovnih pogojev v okviru temeljnih delovnih načel in pravic Mednarodne organizacije dela ter pri zagotavljanju spoštovanja teh načel v svetovnih dobavnih verigah; pozdravlja namero Komisije, da bo za vso EU predlagala prepoved izdelkov, proizvedenih s prisilnim delom;

19. pozdravlja nameravano okrepljeno sodelovanja s partnerskimi državami EU, regionalnimi in mednarodnimi organizacijami ter drugimi mednarodnimi forumi za zvišanje standardov zdravja in varnosti pri delu po vsem svetu; poziva Komisijo, naj dejavno sodeluje pri prizadevanjih za vključitev pravice do varnih in zdravih delovnih pogojev v okvir Mednarodne organizacije dela o temeljnih načelih in pravicah pri delu;

20. meni, da bi bilo treba v čezmejnih regijah spodbujati skupno čezmejno usposabljanje in izmenjavo dobre prakse za zdravstveno in javnozdravstveno osebje;

Načrt za pripravljenost na prihodnje zdravstvene krize: izkušnje, pridobljene na podlagi pandemije covida-19 in njenih posledic za delo

21. poudarja, da se je bistveno iz primera pandemije covida-19 učiti in povečati pripravljenost na morebitne prihodnje zdravstvene krize; podpira poziv državam članicam, naj po posvetovanju z nacionalnimi socialnimi partnerji v svojih nacionalnih strategijah za varnost in zdravje pri delu pripravijo načrte za pripravljenost na prihodnje krize, vključno z izvajanjem smernic in orodij EU; poudarja, da so potrebni učinkoviti mehanizmi EU za usklajevanje teh načrtov; meni, da bi moral vsakršen načrt za pripravljenost na področju zdravja temeljiti na izboljšanem sporočanju preverjenih informacij, meni, da bi morali v načrte za varnost in zdravje pri delu, katerih namen je pripravljenost na prihodnje zdravstvene krize, vključiti zaščito in spodbujanje duševnega zdravja, in poudarja, da je treba posebno pozornost nameniti duševnemu zdravju zdravstvenih delavcev in drugih kritičnih delavcev; pozdravlja, da namerava Komisija začeti poglobljeno oceno učinkov pandemije ter učinkovitosti evropskega in nacionalnih okvirov varnosti in zdravja pri delu, na podlagi katere bo razvila postopke za izredne razmere in smernice za hitro uvedbo, izvajanje in spremljanje ukrepov v morebitnih prihodnjih zdravstvenih krizah, in sicer v tesnem sodelovanju z akterji na področju javnega zdravja; poziva države članice, naj posebno pozornost namenijo čezmejnim regijam, vključno s sosednjimi obmejnimi regijami, da bi okrepili sodelovanje; meni, da bi morala razglasitev izrednih razmer v javnem zdravju na ravni Unije, predvidena z načrtovano uredbo o resnih čezmejnih grožnjah za zdravje ( 59 ) , sprožiti izvajanje in evropsko usklajevanje ukrepov, predvidenih v nacionalnih načrtih za pripravljenost na področju zdravja in varnosti pri delu;

22. opozarja na zavezo Komisije, da bo preučila, ali so potrebni dodatni ukrepi za izboljšanje delovanja sedanjega regulativnega okvira EU na področju zdravja in varnosti ter spremembe Direktive 2000/54/ES o bioloških dejavnikih; poziva Komisijo, nemudoma ciljno usmerjeno revidira direktivo o bioloških dejavnikih, pri čemer naj uporabi izkušnje iz pandemije, da bi izboljšala pripravljenost in odzivanje ter povečala odpornost zoper zdravstvene krize v vseh delovnih okoljih; poudarja, da bi bilo treba z revizijo zagotoviti, da bo z direktivo mogoče predvideti pandemije, oblikovati nacionalne načrte za pandemijske razmere in zagotoviti, da bodo delodajalci pripravili pisna navodila vsem delavcem, po potrebi prevedena v različne jezike, o tveganjih na področju varnosti in zdravja pri delu, sanitarnih ukrepih in organizaciji dela v tovrstnih primerih; poziva Komisijo, naj vključi covid-19 v priporočilo o evropskem seznamu poklicnih bolezni;

23. poziva Komisijo in države članice, naj nujno prednostno obravnavajo in ustrezno financirajo povečanje raziskav in zbiranja podatkov na ravni EU in nacionalni ravni o zdravju in varnosti pri delu, zlasti o različnih vzrokih in vplivih na duševno zdravje, psihosocialnih in ergonomskih tveganjih, kostno-mišičnih obolenjih, poklicnih bolezni obtočil, z delom povezanih oblik raka, kroničnih vnetnih boleznih vseh sektorjih, ter naj podrobno ocenijo problematiko in vplive spreminjajočega se sveta dela, njegove priložnosti in izzive glede zdravja in varnosti pri delu zaradi dela na daljavo in glede pravice do odklopa, pri tem pa naj analizirajo tudi vpliv spola, starosti in invalidnosti; poziva Komisijo, naj na podlagi raziskav in po posvetovanju s socialnimi partnerji sprejme zakonodajne in nezakonodajne ukrepe za zaščito zdravja in varnosti delavcev;

24. poziva Komisijo, naj izvede dodatno raziskavo o ekonomskih stroških zdravstvene izključenosti in izključenosti na delovnem mestu;

25. poziva Komisijo, naj predlaga zakonodajni okvir, s katerim bi za vso Unijo določili minimalne zahteve za delo na daljavo in bi zagotovili, da delo na daljavo ne bo vplivalo na zaposlitvene pogoje teh delavcev; se zaveda, da bi bilo treba ta okvir razviti v posvetovanju z državami članicami in evropskimi socialnimi partnerji ter ob popolnem spoštovanju nacionalnih tržnih modelov in z upoštevanjem okvirnih sporazumov socialnih partnerjev o delu na daljavo in digitalizaciji; poudarja, da bi moral okvir razjasniti delovne pogoje, vključno z zagotavljanjem in uporabo opreme ter odgovornostjo glede opreme pa tudi z obstoječimi in novimi digitalnimi orodji, ter zagotoviti, da se bo delo opravljalo prostovoljno in da bodo pravice, usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, delovna obremenitev in standardi uspešnosti delavcev na daljavo enakovredni tistim, kot jih imajo primerljivi delavci, ki so fizično navzoči na delovnem mestu; poudarja, da bi morala ta zakonodajna pobuda temeljiti na celoviti oceni psihosocialnih in drugih tveganj, povezanih s praksami digitalnega dela in dela na daljavo ter prepustnimi delovnimi okolji; poziva Komisijo in države članice, naj vanj vključijo preventivne ukrepe v zvezi z dostopnostjo in vključujočo tehnologijo za invalide pri prehodu na delo na daljavo oziroma pri poklicnem usposabljanju na daljavo;

26. poziva Komisijo, naj v posvetovanju s socialnimi partnerji predlaga direktivo o minimalnih standardih in pogojih, s katerimi bi zagotovili, da bodo lahko delavci učinkovito uveljavljali pravico do odklopa ter uredili uporabo obstoječih in novih digitalnih orodij za delo, v skladu z resolucijo Parlamenta z dne 21. januarja 2021 s priporočili Komisiji o pravici do odklopa, a tudi ob upoštevanju okvirni sporazum socialnih partnerjev o digitalizaciji;

27. pozdravlja zavezo Komisije, da bo posodobila zakonodajni okvir o varnosti in zdravju pri delu s pregledom Direktive Sveta 89/654/EGS ( 60 ) in Direktive Sveta 90/270/EGS ( 61 ) o minimalnih varnostnih in zdravstvenih zahtevah za delovno okolje in delo s slikovnimi zasloni; poziva Komisijo, naj ambiciozneje pristopi in naj nemudoma predlaga širšo in celovitejšo direktivo o preprečevanju in obvladovanju z delom povezanih kostno-mišičnih obolenj in revmatičnih bolezni, države članice pa poziva, naj intenzivirajo raziskave in zbiranje podatkov; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo v direktivi zajeta vsa z delom povezana tveganja, ki lahko povzročijo revmatična ali kronična vnetna obolenja in kostno-mišična obolenja, kot so dvigovanje težkih bremen, ponavljajoči se gibi, vibracije ali dolgotrajno stanje/sedenje; želi spomniti, da prizadenejo kostno-mišične bolezni pogosteje prizadenejo ženske kot moške; želi spomniti Komisijo, da mora predlog o kostno-mišičnih obolenjih vključevati močno razsežnost spola pri oceni, preprečevanju in zdravljenju teh bolezni; poziva Komisijo in države članice, naj razmislijo o uvedbi gibljivega delovnega časa za delavce, ki trpijo za kostno-mišičnimi obolenji ali revmatičnimi oziroma kroničnimi vnetnimi boleznimi; poziva Komisijo in države članice, naj obravnavajo poklicna tveganja, povezana z boleznimi srca in ožilja;

28. poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo podjetja, da si bodo prizadevala spodbujati zdravje delavcev z uporabo logističnih sredstev, ki so jim na voljo, s priporočili o zdravem življenjskem slogu, s spodbujanjem telesne dejavnosti, omogočanjem dostopa do namenskih zunanjih objektov, spodbujanjem ustanavljanja športnih ekip, zagotovitvijo garaž za kolesa, spodbujanjem dobre prehrane in zagotavljanjem zdravih, uravnoteženih in raznolikih obrokov v menzi in avtomati z naravnimi pijačami, z napisi za odvračanje od puščanja škodljivih snovi (na primer cigaretnega dima) ob vhodih in izhodih ter z drugimi izobraževalnimi ukrepi v ta namen, na primer s spodbujanjem evropskega kodeksa proti raku; poudarja pozitivni učinek ustreznega izobraževanja in usposabljanja vodstvenih in kadrovskih delavcev za preprečevanje psihosocialnih tveganj in nadlegovanja pri delu; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da vodstveni in kadrovski delavci opravijo ustrezno usposabljanje, vključno z usposabljanjem za preprečevanje psihosocialnih tveganj in tečaji proti nadlegovanju, preden začnejo opravljati svoje delovne naloge; poziva države članice in socialne partnerje, naj prevzamejo pobudo in v skladu z nacionalnimi zakoni in praksami nadgradijo usposabljanje s področja zdravja in varnosti za predstavnike in vodstvene delavce; poziva države članice, naj podprejo dejavno udeležbo delavcev pri izvajanju preventivnih ukrepov za varnost in zdravje pri delu ter naj zagotovijo, da imajo predstavniki za zdravje in varnost možnost, da se udeležijo usposabljanja, ki je na višji ravni od zgolj osnovnega;

29. želi opozoriti, da so bile med pandemijo večkrat kršene pravice delavcev, zlasti pravice mobilnih delavcev, kot so čezmejni in sezonskimi delavci in delavci migranti, ki so bili izpostavljeni nezdravim ali nevarnim življenjskim in delovnim razmeram, na primer da so bivali v neustreznih ali prenapolnjenih nastanitvah, ali niso imeli ustreznih informacij o svojih pravicah; ponovno poziva Komisijo, naj nujno sprejme ukrepe za izboljšanje zaposlitvenih, delovnih, zdravstvenih in varnostnih razmer mobilnih delavcev in delavcev migrantov, kot so čezmejni, napoteni in sezonski delavci, vključno z vlogo agencij za začasno zaposlovanje, agencij za zaposlovanje, drugih posrednikov in podizvajalcev, zato da bi zaznala vrzeli v zaščiti glede na načelo enake obravnave, zlasti pa zdravstvene in varnostne izzive, s katerimi se spoprijemajo mobilni delavci in delavci migranti, kot so dostop do ustrezne opreme in objektov, kakovostna nastanitev, varen prevoz in dostojna prehrana ( 62 ) , ter da bi se odzvala na potrebo po pregledu sedanjega zakonodajnega okvira in po izboljšanju pripravljenosti na pandemije, pri čemer bi uporabila izkušnje s pandemijo covida-19; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo nastanitve za delavce, ki jih uredi delodajalec, varne, dostojne in skladne z minimalnimi standardi; poudarja, da ima Organ za delo pomembno vlogo, da državam članicam in Komisiji pomaga pri učinkoviti uporabi in izvrševanju prava EU v zvezi z mobilnostjo delovne sile v EU in pri koordinaciji sistemov socialne varnosti v EU; poudarja, da je treba ob oceni, ki naj bi bila opravljena leta 2024, razmisliti o pregledu mandata Evropskega organa za delo, da bi vključili tudi določbe o zdravju in varnosti pri delu; poziva Evropsko agencijo za varnost in zdravje pri delu in Evropski organ za delo, naj družno podpirata Komisijo in države članice pri izboljševanju zdravja in varnosti pri delu za mobilne delavce in delavce migrante; poziva Komisijo, naj preuči, kako lahko digitalna orodja prispevajo k izboljšanju čezmejnega izvrševanja standardov na področju varnosti in zdravja pri delu za vse mobilne delavce, vključno s samozaposlenimi in mobilnimi državljani tretjih držav, ki jih krijejo pravila EU o mobilni delovni sili na notranjem trgu dela v EU; poziva Komisijo, naj v tesnem sodelovanju z Evropskim organom za delo in po ustrezni oceni vloži zakonodajni predlog za evropsko kartice socialnega zavarovanja za vse mobilne delavce in državljane tretjih držav, ki jih zajemajo pravila EU o mobilni delovni sili na notranjem trgu dela v EU, s čimer bi ustreznim nacionalnim organom in socialnim partnerjem zagotovili instrument za pravično, učinkovito in izboljšano izvrševanje pravil EU o mobilnosti delovne sile in za koordinacijo sistemov socialne varnosti na trgu dela, tudi kar zadeva zaščito zdravja in varnosti mobilnih delavcev, kakor je Parlament zapisal v svoji resoluciji z dne 25. novembra 2021 o uvedbi evropske kartice socialnega zavarovanja za izboljšanje digitalnega uveljavljanja pravic socialne varnosti in pravično mobilnost ( 63 )

30. poudarja, da je treba zagotoviti vključevanje varnosti in zdravja pri delu v javna naročila, in v zvezi s tem poziva države članice, naj predložijo nacionalne politike za dosego tega cilja; poziva Komisijo, naj izmenja dobro prakso o tem, kako vključiti varnost in zdravje pri delu v pravila o javnem naročanju in kako v ustrezno nacionalno zakonodajo vključiti določbe o varnosti in zdravju pri delu v skladu z direktivo o javnih naročilih;

Izvajanje in izvrševanje

31. poudarja, da imajo inšpektorati za delo bistveno vlogo pri zagotavljanju skladnosti z zakonodajo o zdravju in varnosti ter pri preprečevanju bolezni in poškodb, povezanih z delom; poziva države članice, naj izvajajo priporočilo Mednarodne organizacije dela o enem inšpektorju za delo na 10 000 delavcev, da bi se inšpekcijski pregledi izvajali učinkovito in pravočasno ter tako odpravile vse oblike zlorab; poziva Komisijo, naj opravi in objavi študijo o tem, kako inšpektorati za delo izvajajo inšpekcijske preglede, ter o njihovem obsegu in vsebini, vključno s številom odkritih kršitev in podatki o naložitvi učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih kazni, da bi evidentirala njihovo zmožnost za uveljavljanje obstoječih predpisov o zdravju in varnosti pri delu, da se zagotovijo enaki konkurenčni pogoji za zadostno zaščito; poziva Komisijo, naj ustanovi posebno tristransko delovno skupino za izvrševanje pod okriljem Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu, ki bo spremljala raziskavo; poziva Komisijo in države članice, naj standarde na področju zdravja in varnosti pri delu vključijo v vse politike ter izboljšajo preventivne ukrepe in izvrševanje veljavnih predpisov o zdravju in varnosti pri delu; v zvezi s tem poudarja pomembno vlogo socialnih partnerjev ter nacionalnih služb za varnost in zdravje; poziva Komisijo in države članice, naj poskrbijo za boljše usklajevanje, sodelovanje in usposabljanje na evropski ravni;

32. poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo ustrezno financiranje in dostop za vse delavce do ustanov za usposabljanje in izobraževanje o zdravju in varnosti za preprečevanje nesreč in bolezni pri delu; poudarja, da je pri tem potrebno tesno sodelovanje s socialnimi partnerji;

33. poziva Komisijo, naj odpravi neskladnost med nacionalnimi zakonodajami o zdravju in varnosti pri delu, zaradi česar tako na notranjem trgu kot v odnosih s tretjimi državami nastaja nelojalna konkurenca;

34. poziva Komisijo, naj začne oceno dela zdravstvenih služb ter izkušenj, pridobljenih na področju zunanjih služb za zdravje in varnost od uvedbe člena 7(3) v Direktivo 89/391/EGS; poziva Komisijo, naj pripravi priporočila za okrepitev nacionalnih zunanjih služb za zdravje in varnost, da bi izboljšali preprečevanje tveganj na delovnem mestu;

35. poziva države članice, naj poročajo o ciljih, določenih v nacionalnih strategijah za varnost in zdravje pri delu, in zagotovijo ustrezno financiranje za podporo njihovemu izvajanju; poudarja, da bi bilo treba socialne partnerje popolnoma vključiti v izvajanje nacionalnih načrtov za varnost in zdravje pri delu oziroma v procese nadaljnjega ukrepanja na tem področju; poudarja, da je treba pri oblikovanju, izvajanju in izvrševanju zakonodajnega okvira za varnost in zdravje pri delu priznati in vanj vključiti socialne partnerje ter predstavnike za varnost in zdravje pri delu; poziva Komisijo, naj začne preučevati koncepte in prakse za boljše vključevanje delavcev in njihovih sindikalnih predstavnikov v vse faze ocenjevanja tveganja in politik na področju varnosti in zdravja pri delu na ravni podjetij ter naj uvede financirane programe za izboljšanje sodelovanja delavskih predstavnikov v dejavnostih podjetij na področju varnosti in zdravja pri delu; poziva države članice, naj odpravijo vso nacionalno zakonodajo, ki ovira kolektivna pogajanja, in naj sindikatom zagotovijo dostop do delovnih mest za namene organiziranja, izmenjave informacij in posvetovanja, ter naj okrepijo zastopanost delavcev in s tem zagotovijo ustrezne standarde zdravja in varnosti na delovnem mestu;

36. poudarja, da lahko sveženj o mobilnosti in njegove pobude, vključno s smernicami Komisije o pravilih o času vožnje in počitka, pomagajo izboljšati zdravje in varnost pri delu; poziva države članice, naj povečajo nadzor prometa, zagotovijo skladnost s pravili na tem področju in zagotovijo, da bodo delodajalci voznikom zagotovili ustrezen urnik, preprečili nesorazmerne obremenitve in s tem povečali varnost v cestnem prometu; poziva Komisijo in države članice, naj določijo jasne cilje za zmanjšanje števila smrtnih žrtev na cesti, povezanih z delom; poziva Komisijo, naj predstavi podobne zakonodajne pobude za izboljšanje zdravja in varnosti delavcev v letalstvu in pomorstvu; poziva Komisijo, naj poskrbi za poenoteno poročanje in statistike o nesrečah na cesti, povezanih z delom, v državah članicah;

37. poudarja, da bi morali biti ustrezno zaščiteni vsi delavci, ne glede na velikost podjetja, in da bi bilo treba zagotoviti podporo zlasti mikro, malim in srednjim podjetjem za pomoč pri pravilni uporabi določb o varnosti in zdravju pri delu; poudarja vlogo Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu pri zagotavljanju, da imajo mikro, mala in srednja podjetja prava orodja in standarde za oceno tveganja za njihovo delovno silo in za izvajanje ustreznih preventivnih ukrepov; meni, da bi bilo treba povečati vlogo Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za učinkovitejše spodbujanje zdravih in varnih delovnih mest v Uniji ter za nadaljnji razvoj pobud za izboljšanje preventivnih ukrepov na delovnem mestu v vseh gospodarskih sektorjih;

o

o o

38. naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

(1) Osnutek resolucije o evropskem okviru Svetovne zdravstvene organizacije za ukrepanje na področju duševnega zdravja za obdobje 2021–2025, enainsedemdeseti regionalni odbor za Evropo, 13. in 15. september 2021.

(2) UL L 303, 2.12.2000, str. 16.

(3) https://ec.europa.eu/research/participants/data/ref/h2020/other/guides_for_applicants/h2020-SC1-BHC-22-2019-framework-for-action_en.pdf

(4) UL C 433, 23.12.2019, str. 9.

(5) UL C 362, 8.9.2021, str. 82.

(6) UL C 445, 29.10.2021, str. 75.

(7) UL C 456, 10.11.2021, str. 161.

(8) Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0385.

(9) Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0427.

(10) https://www.who.int/about/governance/constitution

(11) Informativni povzetek WHO z naslovom Mental health: strengthening our response (Duševno zdravje, kako okrepiti naš odziv), marec 2018. https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/mental-health-strengthening-our-response

(12) Sporočilo Evropske komisije za medije o varnosti in zdravju pri delu v spreminjajočem se svetu dela, 28. junij 2021. https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/ sl/IP_21_3170

(13) Eurostat, statistični podatki o nesrečah pri delu, november 2020.

(14) Eurofound, Sixth European Working Conditions Survey – Overview report (2017 update) (Šesta evropska raziskava o delovnih pogojih – pregledno poročilo (posodobitev 2017)), Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg, 2017.

(15) Vzorci v kakovosti dela kažejo, da je stanje bolj kompleksna kot zgolj gola delitev na visokokakovostna in nizkokakovostna delovna mesta. Na podlagi analize so delavci razvrščeni v pet profilov glede na kakovost delovnih mest: „odlična“ delovna mesta (zajemajo 21 % delavcev), „nemoteno delo“ (25 %), „aktivno ročno delo“ (21 %), „delo pod pritiskom“ (13 %) in „slaba kakovost“ (20 %). Vzorec ocen kakovosti delovnih mest med profili je različen, kar potrjuje predpostavko, da kakovost dela zajema različne razsežnosti.

(16) https://www.safetyandhealthmagazine.com/articles/14053-new-workers-higher-risk

(17) Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu, An international comparison of the cost of work-related accidents and illnesses (Mednarodna primerjava stroškov nezgod in bolezni, povezanih z delom), 2017.

(18) Takala, J., delovni dokument Eliminating occupational cancer in Europe and globally (Odpravljanje z delom povezanega raka v Evropi in v svetovnem merilu), 2015, str. 6.

(19) Global Asbestos Disaster (Svetovna azbestna katastrofa), International Journal of Environmental Research and Public Health, 2018.

(20) https://www.euractiv.com/section/health-consumers/infographic/the-economic-impact-of-non-melanoma-skin-cancer-on-the-society-and-the-welfare-system/

(21) Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu, raziskava o izpostavljenosti delavcev dejavnikom tvegana za nastanek raka, 20. maj 2020.

(22) Informativni povzetek WHO z naslovom Radon and health (Radon in zdravje), 2. februar 2021. https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/radon-and-health

(23) Evropski parlament, GD IPOL, Strengthening Europe in the fight against cancer – Going further, faster 8krepitev Evrope v boju proti raku – naprej, hitreje), julij 2020. https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2020/642388/IPOL_STU(2020)642388_EN.pdf

(24) IPCC, šesto ocenjevalno poročilo, regionalni informacijski povzetek – Evropa. https://www.ipcc.ch/report/ar6/wg1/downloads/factsheets/IPCC_AR6_WGI_Regional_Fact_Sheet_Europe.pdf

(25) Eurostat, glavni statistični podatki o z delom povezanih zdravstvenih težavah in dejavnikih tveganja, o katerih delavci poročajo sami, september 2021.

(26) Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu, Musculoskeletal disorders: association with psychosocial risk factors at work (Kostno-mišična obolenja: povezava s psihosocialnimi dejavniki tveganja pri delu), 2021.

(27) Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer in Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu, Psychosocial risks in Europe: Prevalence and strategies for prevention (Psihosocialna tveganja v Evropi – razširjenost in strategije za preprečevanje), Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg, 2014.

(28) Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu, Psychosocial risks and stress at work (Psihosocialna tveganja in stres na delovnem mestu). https://osha.europa.eu/en/themes/ psychosocial-risks-and-stress

(29) Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu, OSH figures: stress at work – facts and figures (Podatki o zdravju in varnosti pri delu: stres na delovnem mestu – dejstva in številke), 2009.

(30) Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer, Living, working and COVID-19 (Življenje, delo in covid-19), Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg, 2020.

(31) Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer in Mednarodna organizacija dela, Working anytime, anywhere: The effects on the world of work (Delo kadar koli, kjer koli – posledice za svet dela), Eurofound in Mednarodna organizacija dela, 2017, Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg, in Mednarodna organizacija dela, Ženeva, 2017.

(32) Evropski sindikalni inštitut, Teleworking in the aftermath of the Covid-19 pandemic: enabling conditions for a successful transition (Delo na daljavo po pandemiji covida-19 – pogoji, ki omogočajo uspešen prehod), 2021.

(33) Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer in Skupno raziskovalno središče Evropske komisije (2021), What just happened? COVID-19 lockdowns and change in the labour market (Kaj točno se je zgodilo? Omejitveni ukrepi v odziv na covid-19 in spremembe na trgu dela), Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg, 2021.

(34) Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer, Telework and ICT-based mobile work: Flexible working in the digital age (Delo od doma in mobilno delo, ki se opira na IKT: prožno delo v digitalni dobi), New forms of employment series, Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg, 2020.

(35) Microsoft Work Trend Index, The next great disruption is hybrid work – are we ready? (Naslednja prelomna sprememba je hibridno delo – ali smo pripravljeni?), 2021.

(36) Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu, Telework and health risks in the context of the COVID-19 pandemic: evidence from the field and policy implications (Delo na daljavo in tveganje za zdravje med pandemijo covida-19: dokazi s terena in posledice za politiko), Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg, 2021.

(37) Mednarodna organizacija dela, World Employment and Social Outlook 2021 – The role of digital labour platforms in transforming the world of work (Svetovne zaposlitvene in socialne napovedi za leto 2021 – vloga platform digitalnega dela pri preoblikovanju sveta dela). https://www.ilo.org/global/research/global-reports/weso/2021/lang--en/index.htm; https://eige.europa.eu/publications/gender-equality-index-2020-digitalisation-and-future-work

(38) Evropska konfederacija sindikatov (ETUC), izjava za medije z naslovom National measures targeting seasonal workers to address labour shortages (particularly in the agricultural sector) (Nacionalni ukrepi za sezonske delavce za odpravo pomanjkanja delovne sile (zlasti v kmetijstvu)), 29. maj 2020. https://www.etuc.org/sites/default/ files/publication/file/2020-05/Covid-19%20Briefing%20Seasonal%20Workers %20Final_updated%2029%20May%202020.pdf

(39) Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu, Third European Survey of Enterprises on New and Emerging Risks (ESENER 3) (Evropska raziskava v podjetjih o novih in novonastajajočih tveganjih), 2019; https://www.enshpo.eu/pdfs/news01.pdf

(40) Da Silva Neto, AM in drugi, „Psychological effects caused by the COVID-19 pandemic in health professionals: A systematic review with meta-analysis“ (Psihološke posledice covida-19 pri zdravstvenih delavcih: sistemski pregled z metaanalizo), Progress in neuro-psychopharmacology & biological psychiatry. 10. januar 2021.

(41) Infografika Evropskega parlamenta, Posledice covida-19 za ženske, 1. marec 2021. https://www.europarl.europa.eu/news/sl/headlines/society/20210225STO98702/posledice-covida-19-za-zenske-infografika Evropski inštitut za enakost spolov. https://eige.europa.eu/covid-19-and-gender-equality/essential-workers

(42) Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer, članek „Just one in three workers with limiting chronic disease in adapted workplace“ (Samo vsak tretji delavec z ovirajočo kronično boleznijo ima ustrezno prilagojeno delovno mesto), 15. oktober 2019, https://www.eurofound.europa.eu/news/news-articles/just-one-in-three-workers-with-limiting-chronic-disease-in-adapted-workplace

(43) UL L 238, 25.9.2003, str. 28.

(44) Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer, evropske raziskave o delovnih pogojih za leto 2021, https://www.eurofound.europa.eu/sl/surveys/2021/evropska-raziskava-o-delovnih-razmerah-2021

(45) https://eular.org/myUploadData/files/eular_vision_paper_on_eu_health_policy_ branded.pdf

(46) Niedhammer I, Bertrais S, Witt K (2021), Psychosocial work exposures and health outcomes: a meta-review of 72 literature reviews with meta-analysis (Psihosocialna izpostavljenost pri delu in zdravstvene posledice: metapregled 72 pregledov literature z metaanalizo), Scand J Work Environ Health 2021; 47(7): 489–508.

(47) Direktiva 2004/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o varovanju delavcev pred nevarnostmi zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem pri delu (UL L 158, 30.4.2004, str. 50).

(48) European Trade Union Institute, Occupational Exposure Limits (OELs) for lead and lead compounds & equality of treatment of women and men at work (Mejne vrednosti za poklicno izpostavljenost svincu in svinčevim spojinam ter enaka obravnava žensk in moških pri delu), 14. december 2020.

(49) Uredba (ES) št. 1907/2006 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) (UL L 396, 30.12.2006, str. 1).

(50) Uredba (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi in zmesi (UL L 353, 31.12.2008, str. 1).

(51) Direktiva 2009/148/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o varstvu delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti azbestu pri delu (UL L 330, 16.12.2009, str. 28).

(52) Direktiva 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010 o energetski učinkovitosti stavb (UL L 153, 18.6.2010, str. 13).

(53) UL L 183, 29.6.1989, str. 1.

(54) Priporočilo Mednarodne organizacije dela št. 171 o zdravstvenih službah medicine dela. https://www.ilo.org/dyn/normlex/en/f?p=NORMLEXPUB:12100:0::NO::P12100_INSTRUMENT_ID:312509

(55) https://osha.europa.eu/en/themes/young-workers

(56) https://www.ilo.org/global/topics/non-standard-employment/lang--en/index.htm

(57) V 23. členu Splošne deklaracije človekovih pravic je zapisano, da ima vsakdo pravico do svobode mnenja in izražanja; Konvencija Mednarodne organizacije dela št. 87 o sindikalni svobodi in varstvu sindikalnih pravic; Konvencija Mednarodne organizacije dela št. 98 o uporabi načel o pravicah organiziranja in kolektivnega dogovarjanja.

(58) Direktivo 2006/25/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2006 o minimalnih zdravstvenih in varnostnih zahtevah v zvezi z izpostavljenostjo delavcev tveganjem, ki nastanejo zaradi fizikalnih dejavnikov (umetnih optičnih sevanj) (UL L 114, 27.4.2006, str. 38).

(59) Predlog Komisije z dne 11. novembra 2020 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o resnih čezmejnih grožnjah za zdravje in razveljavitvi Sklepa št. 1082/2013/EU (COM(2020)0727). Parlament je sprejel predloge sprememb k predlogu 14. septembra in 11. novembra 2021 (Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0377 in P9_TA(2021)0449).

(60) Direktiva Sveta 89/654/EGS z dne 30. novembra 1989 o minimalnih zahtevah za varnost in zdravje na delovnem mestu (UL L 393, 30.12.1989, str. 1).

(61) Direktiva Sveta 90/270/EGS z dne 29. maja 1990 o minimalnih varnostnih in zdravstvenih zahtevah za delo s slikovnimi zasloni (UL L 156, 21.6.1990, str. 14).

(62) https://www.ilo.org/global/about-the-ilo/newsroom/news/WCMS_075505/lang--en/index.htm

(63) Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0473.