Na podlagi določb člena 43 Uredbe (EU) št. 1306/2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike so prejemki, ki izvirajo iz finančnih popravkov na podlagi sklepov o potrditvi obračunov in skladnosti, iz nepravilnosti in iz dajatev na mleko, namenski prejemki za financiranje odhodkov EKJS. Namenski prejemki se lahko v skladu s temi določbami uporabijo za financiranje vseh odhodkov EKJS. Če se del teh prejemkov v proračunskem letu ne porabi, se neporabljeni del samodejno prenese v naslednje proračunsko leto. Treba je opozoriti, da je proračunsko leto 2016 zadnje leto, ko se zbirajo prejemki iz dajatev za mleko, zaradi izteka kvot za mleko 31. marca 2015.

Razlika med odobritvami za prevzem obveznosti in odobritvami plačil nastane, ker so za nekatere ukrepe, ki jih neposredno izvaja Komisija, uporabljena diferencirana sredstva. Ta se v glavnem nanašajo na ukrepe za promocijo kmetijskih proizvodov, strategijo politike in koordinacijske ukrepe za kmetijstvo.

Evropski parlament je proračun EKJS za leto 2016 sprejel 25. novembra 2015. Proračun je vključeval odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil v višini 42 220,3 milijona EUR oziroma 42 212,0 milijona EUR za ukrepe kmetijskega trga in za neposredna plačila.

To je posledica počasnejše porabe sredstev v vseh shemah, ki se financirajo v okviru tega člena. Opozoriti je treba, da hitrosti porabe proračunskih odobritev za krizne ukrepe ni bilo mogoče zanesljivo oceniti in verjetno odstopa od triletne povprečne sestave porabe, ki je osnova za kazalnik za večino shem, ki se financirajo v okviru tega člena. Trenutno ta položaj velja za začasen, izvrševanje tega člena pa službe Komisije skrbno spremljajo.

Pri odobrenih sredstvih zgornja raven izvajanja ni značilna zaradi odhodkov za operativna sredstva za shemo organizacij proizvajalcev in druge ukrepe v sektorju sadja in zelenjave, ki se financirajo z odobrenimi proračunskimi sredstvi in namenskimi prejemki za to shemo v proračunu za leto 2016 (opomba: za podrobnosti glej točko 2 zgoraj). Raven izvajanja je posledica uporabe kazalnika za obdobje do 29. februarja 2016 za odobrena proračunska sredstva, ki ne vključujejo namenskih prejemkov za ta sektor.

Uporaba odobritev za intervencije na kmetijskih trgih je bila za 93 milijonov EUR nižja od ravni odobrenih proračunskih sredstev, določene po kazalniku z dne 29. februarja 2016. To razhajanje je neto učinek poteka izvrševanja, predvsem v sektorjih sadja in zelenjave, vina, mleka in mlečnih izdelkov ter prašičjega mesa.

Začasno izvajanje proračuna za obdobje od 16. oktobra 2015 do 29. februarja 2016 je prikazano v Prilogi 2. Primerjano je s sestavo odhodkov na podlagi kazalnika, določenega v skladu z ureditvijo iz člena 28 Uredbe (EU) št. 1306/2013. V nadaljevanju je kratko pojasnilo za nekatere proračunske člene, pri katerih se kažejo največje razlike med dejansko in pričakovano ravnijo izvrševanja proračuna za leto 2016.

V Prilogi 2, ki prikazuje začasno izvrševanje proračuna za leto 2016 za obdobje do 29. februarja 2016, se pri proračunskih sredstvih za člene za sektor sadja in zelenjave ter za nevezana neposredna plačila ne upoštevajo zgoraj navedeni namenski prejemki. Predstavljajo odobrena sredstva za te člene, ki znašajo 611,8 milijona EUR oziroma 34 269,2 milijona EUR. Če prištejemo namenske prejemke za te člene, znašajo skupni zneski v proračunu za leto 2016 za sektor sadja in zelenjave 1 211,8 milijona EUR, za sektor nevezanih neposrednih plačil pa 36 649,2 milijona EUR.

–pričakovani namenski prejemki v proračunskem letu 2016 so bili ocenjeni na 2 090 milijonov EUR; pričakovani so bili prejemki iz popravkov pri potrditvi skladnosti in prejemki iz nepravilnosti v višini 1 125 milijonov EUR oziroma 155 milijonov EUR; prejemki iz dajatev za mleko so bili ocenjeni na 810 milijonov EUR;

Ob pripravi proračuna za leto 2016 so razpoložljivi namenski prejemki po ocenah Komisije znašali 2 980 milijonov EUR, in sicer:

Proračun EKJS za leto 2016 vključuje oboje: najnovejše ocene Komisije glede potreb za financiranje pričakovanih odhodkov za tržne ukrepe in neposredna plačila ter ocene namenskih prejemkov, ki naj bi bili prejeti med zadevnim proračunskim letom, in prenesenega zneska namenskih prejemkov, ki je ostal iz prejšnjega proračunskega leta. Komisija je v svojem predlogu za odobritve proračunskih sredstev EKJS za leto 2016 upoštevala skupne pričakovane namenske prejemke in za proračun 2016 zahtevala raven odobritev, izračunanih tako, da so bili ocenjeni namenski prejemki odšteti od ocenjenih potreb. Proračunski organ je sprejel proračun EKJS, v katerem je upošteval pričakovane namenske prejemke.

Takšna premajhna poraba je posledica počasnejšega plačevanja držav članic v primerjavi s sestavo odhodkov uveljavljenega kazalnika za nacionalne vinogradniške programe. Po zdajšnjih ocenah naj bi bilo stanje začasno.

3.1.3.Mleko in mlečni izdelki (–77,3 milijona EUR)

Glavni razlog za raven izvajanja v tem členu je mogoče pripisati napredku pri izvrševanju in uporabi usmerjene pomoči za živinorejske sektorje. Sredstva v višini 420 milijonov EUR odobritev za shemo usmerjene pomoči so bila v proračunu predvidena pod postavko 05 02 12 99 – Drugi ukrepi (mleko in mlečni izdelki). Ker pa države članice lahko pomoč dodelijo proizvajalcem v vseh živinorejskih sektorjih, bo poraba sredstev iz tega člena nižja in bo treba predvideti potrebne prerazporeditve za kritje odhodkov, prijavljenih v drugih členih.

Kar zadeva hitrost porabe, kazalnik Komisije ocenjuje odhodke, enakomerno porazdeljene v obdobju upravičenosti do 30. junija 2016. Vendar trenutna premajhna poraba velja za začasno, izvrševanje tega člena pa službe Komisije skrbno spremljajo. .

3.1.4.Prašičje meso, jajca in perutninsko meso ter čebelarski in drugi živalski izdelki (19,8 milijona EUR)

Ta prevelika poraba je posledica ukrepa usmerjene pomoči, navedenega v točki 3.1.3 zgoraj, pri čemer so odhodki za ustrezno pomoč v sektorju prašičjega mesa zajeti v tem členu, medtem ko se celotni znesek proračunskih odobritev vnese v členu 05 02 12 – Mleko in mlečni izdelki. Zaradi tega se pojavi previsoka poraba odobrenih sredstev za ta člen, ki se krije s prerazporeditvami sredstev iz prej omenjenega proračunskega člena 05 02 12.

3.2.Neposredna plačila

Poraba odobritev za neposredna plačila je bila v primerjavi z vrednostmi kazalnika z dne 29. februarja 2016 nižja za 13 732,9 milijona EUR.

3.2.1.Nevezana neposredna plačila (–12 296,2 milijona EUR glede na odobrena sredstva)

Pri odobrenih sredstvih zgornja raven izvajanja ni povsem značilna zaradi odhodkov za shemo osnovnega plačila, ki se financira z odobrenimi proračunskimi sredstvi in namenskimi prejemki za to shemo v proračunu za leto 2016 (opomba: za podrobnosti glej točko 2 zgoraj). Ta raven izvajanja je posledica uporabe kazalnika za obdobje do 29. februarja 2016 za odobrena proračunska sredstva, ki ne vključujejo namenskih prejemkov za ta člen.

Opomba * v preglednici začasnega izvrševanja v Prilogi 2 kaže, kakšno bi bilo stanje, če bi se kazalnik uporabil za skupne odobritve, predvidoma na voljo za financiranje sektorja nevezanih neposrednih plačil. Če bi kazalnik uporabili za skupna sredstva v višini 36 649,2 milijona EUR, predvidoma na voljo za nevezana neposredna plačila, bi bila poraba premajhna za –14 612,6 milijona EUR.

To znatno razhajanje v ravni izvrševanja proračuna za nevezana neposredna plačila je predvsem posledica začasnih zamud upravne narave, s katerimi se je v prvem letu izvajanja reformirane sheme neposrednih plačil srečevalo več držav članic. Komisija mesečno pozorno spremlja razmere in ravni izvrševanja držav članic ter napovedi prihodnjih odhodkov in v tem trenutku meni, da je to razhajanje začasno, ter pričakuje, da se bodo nevezana neposredna plačila nazadnje izvršila, kot je predvideno v proračunu za leto 2016.

3.2.2.Druga neposredna plačila (–1 436,6 milijona EUR)

Ta premajhna poraba odobrenih sredstev za druga neposredna plačila v primerjavi s sestavo odhodkov uveljavljenega kazalnika je tudi predvsem posledica začasnih zamud upravne narave, s katerimi se je v prvem letu izvajanja srečevalo več držav članic, večinoma pri izvajanju ukrepa prostovoljne vezane podpore, ki je del reformirane sheme neposrednih plačil. Razvoj porabe odhodkov natančno spremlja Komisija, ki v tem trenutku pričakuje popolno izvrševanje proračuna za leto 2016 za druga neposredna plačila.

3.3.Revizija odhodkov za kmetijstvo (–15,7 milijona EUR)

Poleg neposrednih odhodkov za spremljanje in preventivne ukrepe ter odhodkov za finančne popravke v korist držav članic v skupni višini 29,1 milijona EUR je proračun za leto 2016 vključeval ocenjena plačila za poravnavo sporov v višini 29,5 milijona EUR. Pri določanju sestave odhodkov za poravnavo sporov se je ob odsotnosti ugotovljene sestave izvrševanja v preteklosti predpostavljalo, da bi države članice te zneske plačevale enakomerno skozi leto. Vendar do 29. februarja 2016 države članice še niso izvedle nobenega takega plačila. Poleg tega so bile obveznosti, ki naj bi bile po pričakovanjih prevzete do 29. februarja 2016 za nadzorne in preventivne ukrepe, odložene. Posledično je bila poraba za to poglavje proračuna za leto 2016 glede na vrednost kazalnika premajhna. Za zdaj to stanje velja za začasno in se pričakuje izvršitev proračuna v celoti.

4.Izvrševanje namenskih prejemkov za EKJS

Preglednica v Prilogi 2 prikazuje, da so bili do 29. februarja 2016 zbrani namenski prejemki v višini 1 305,4 milijona EUR, in sicer:

–prejemki, ki izvirajo iz popravkov na podlagi sklepov o potrditvi obračunov in skladnosti, so znašali 447,7 milijona EUR, pri čemer se do konca proračunskega leta pričakujejo še precejšnji zneski;

–prejemki, ki izvirajo iz nepravilnosti, so znašali 45,6 milijona EUR, pri čemer se do konca proračunskega leta prav tako pričakujejo še dodatni zneski, in