SL    SL SL 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 11.6.2008 
SEC(2008) 2013 kon č. 
  
Priporočilo 
MNENJE SVETA 
 
o dopolnitvi programa st abilnosti Belgije, 2007–2011 
(predložila Komisija) 
SL 2   SL OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM  
1. S PLOŠNO OZADJE  
Pakt stabilnosti in rasti temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje 
pogojev za stabilnost cen in za mo čno trajnostno rast, ki prispeva  k ustvarjanju delovnih mest. 
Reforma Pakta iz leta 2005 je potrdila njegovo koris tnost pri utrjevanju fi skalne discipline, je 
pa poskusila okrepiti njegovo u činkovitost in gospoda rsko podlago ter zavarovati dolgoro čno 
vzdržnost javnih financ. 
Uredba Sveta (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad prora čunskim stanjem ter o nadzoru in 
usklajevanju gospodarskih politik1, ki je del Pakta stabilnosti in rasti, dolo ča, da morajo vse 
države članice Svetu in Komisiji predložiti programe stabilnosti ali konvergen čne programe 
ter njihove letne dopolnitve. Države članice, ki so že sprejele enotno valuto, predložijo 
programe stabilnosti ali n jihove dopolnitve, države članice, ki je še niso sprejele, predložijo 
konvergen čne programe oziroma njihove dopolnitve. Pr vi program stabilnosti Belgije je bil 
predložen decembra 1998. V skladu z Uredbo je Svet na podlagi priporo čila Komisije in po 
posvetovanju z Ekonomsko-finan čnim odborom podal mnenje 15. marca 1999. Kar zadeva 
dopolnitve programov stabilnosti in konvergen čnih programov Uredba dolo ča, da jih oceni 
Komisija in prou či Odbor, po potrebi pa jih prou či še Svet po istem postopku, kot je naveden 
zgoraj. 
2. O ZADJE OCENE DOPOLNITVE PROGRAMA  
Komisija je prou čila najnovejšo dopolnitev programa st abilnosti Belgije, predloženo 21. 
aprila 2008, in priporo ča zadevno mnenje Sveta (glej okvir z glavnimi to čkami ocene). 
Kot ozadje za oceno prora čunske strategije v dopolnitvi programa stabilnosti naslednji 
odstavki povzemajo: 
(1) najnovejšo oceno stanja države pri preven tivnem delu Pakta st abilnosti in rasti 
(povzetek mnenja Sveta o predhodni  dopolnitvi programa stabilnosti); 
(2) usmeritve prora čunskih politik, ki jih je apr ila 2007 sprejela Euroskupina; 
(3) dopolnitev širših smernic ekonomskih politik za posamezno državo na podro čju 
proračunskih politik iz maja 2008; 
(4) oceno Komisije glede poro čila o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 
2007. 
2.1. Ocena v mnenju Sveta o p redhodni dopolnitvi programa 
Svet je v mnenju z dne 27. marca 2007 povzel oceno predhodne dopolnitve programa 
stabilnosti, ki obravnava obdobje 2006–2010: „Svet meni, da st rategija neprestanega 
zmanjševanja še vedno visokega stanja  dolga zagotavlja dober zgled prora čunskih politik, ki 
                                                 
1 UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 
7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani: 
 http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. 
SL 3   SL se izvajajo v skladu s Paktom. Tudi če program predvideva postopno pove čanje presežkov 
(zlasti z zmanjšanimi odhodki za obresti ) na podlagi uravnoteženega prora čuna v nominalnem 
smislu, obstajajo nekatera tveganja , ki so povezana z doseganjem prora čunskih ciljev. Kljub 
temu se pri čakuje, da se bo srednjero čni cilj v programskem obdobju dosegel.“  
Svet ob upoštevanju ocene Belgijo poziva,  naj: „zagotovi, da se doseže prora čunski cilj za 
leto 2007 in nato pospeši ritem prilagoditve v smeri srednjero čnega cilja, tudi z zmanjšanjem 
poseganja po enkratnih ukrepih “ in „ob upoštevanju visoke ra vni dolga in napovedanega 
povečanja izdatkov, povezanih s starostjo, izboljša dolgoro čno vzdržnost javnih financ, in 
sicer z doseganjem vsaj srednjero čnega cilja in izvajanjem reform“. 
2.2. Usmeritve prora čunskih politik, ki jih je ap rila 2007 sprejela Euroskupina 
Dne 20. aprila 2007 so ministri Euroskupine za izboljšanje usklajevanja  fiskalnih politik v 
euroobmo čju obravnavali nacionalni prora čunski razvoj v letu 2007 in predhodna 
predvidevanja glede politike za leto 2008 ter njihove u činke na euroobmo čje. 
Ponovno so potrdili svojo privrženost uresni čevanju na čel zdrave fiskalne politike iz 
revidiranega Pakta stabilnosti in rasti ter naci onalnih fiskalnih predpisov, kot tudi zavezanost 
k (i) nadgrajevanju prora čunskih rezultatov, ki so bili  leta 2006 boljši od pri čakovanih, da se 
dosežejo prora čunski cilji, ki bodo ambicioznejši od tistih, ki so dolo čeni v dopolnitvah 
programov stabilnosti iz konca leta 2006; (ii) na črtovanemu izvrševanju prora čunov za leto 
2007 s prepre čevanjem prekora čitve pri odhodkih in z uporabo nepri čakovanih dodatnih 
prihodkov za zmanjševanje javnofinan čnega primanjkljaja in dolga ter (iii) skrbnemu 
oblikovanju na črtov fiskalne politike za leto 2008 za pospešeno prilagoditev za dosego 
srednjeročnega cilja tistih držav članic, ki cilja še niso dosegle, ter za prepre čitev 
makroekonomskih neravnovesij na splošno pri tistih državah članicah, ki so cilj že dosegle2. 
2.3. Posodobitev širših smernic ekonomskih  politik posameznih držav na podro čju 
proračunskih politik iz maja 2008 
Svet je 14. maja 2007 sprejel priporo čilo o posodobitvah širših smernic ekonomskih politik 
držav članic in Skupnosti v letu 2008 ter o iz vajanju politik za poslovanja držav članic3. 
Belgiji se na podro čju proračunskih politik priporo ča, naj „krepi prora čunsko konsolidacijo“ 
in se osredoto či na „polno izvajanje strategije, katere cilj je zagotoviti dolgoro čno vzdržnost 
javnih financ, vklju čno z omejitvijo izdatkov, prora čunskimi presežki in stalnim zmanjšanjem 
javnega dolga“. Poleg tega so bila za države članice euroobmo čja sprejeta tudi naslednja 
priporočila: „nadaljevati prora čunsko konsolidacijo glede na posamezne srednjero čne cilje v 
skladu s Paktom stabilnosti in rasti, ob tem pa si prizadevati za letno strukturno prilagoditev v 
višini najmanj 0,5 % BDP kot referen čne vrednosti“ in „pregledati javnofinan čne odhodke in 
obdavčitve ter s posodobitvijo javn e uprave izboljšati kakovost javnih financ, z namenom 
okrepiti produktivnost in inovativnost, pri tem pa  prispevati h gospodarski rasti, zaposlitvi in 
proračunski vzdržnosti“. 
                                                 
2 Celotna izjava je na voljo na spletni strani: 
 www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-
finalCLEAN.rtf 
3 UL L 139, 29.5.2008, str. 59. 
SL 4   SL 2.4. Ocena Komisije glede poro čila o izvajanju nacionalnega programa reform iz 
oktobra 2007  
Komisija je 11. decembra 2007 sprejela Strateško poro čilo o prenovljeni li zbonski strategiji za 
rast in delovna mesta, ki vklju čuje oceno poro čila o izvajanju nacionalnega programa reform 
Belgije iz oktobra 20074, in ga lahko povzamemo: 
Belgijski nacionalni program reform kot klju čne naloge za rast in ustvarjanje delovnih mest 
opredeljuje: vzdržnost javnih financ, zmanjšanje  stroškov delovne si le, vzpostavitev bolj 
dinamičnega trga dela, spodbujanje gospodarstva z investicijami in reformami, okrepitev 
sistema socialne varnosti ter okrepitev sinerg ije med varstvom okolja in rastjo. Komisija 
ocenjuje, da je Belgija dobro napredovala pr i izvajanju nacionalnega programa reform v 
obdobju 2005–2007, kljub upo časnitvi leta 2007.  
Glede na ugotovljene mo čne in šibke to čke ter dokaze o doseženem napredku je Komisija 
priporočila, naj Belgija prednostno obravnava izzive na podro čju visoke dav čne obremenitve 
dela, hkrati pa okrepi fiskalno konsolidacijo  in izboljša delovanje trga dela.  
Poleg tega bi se morala Belgija osredoto čiti tudi na: dolgoro čno vzdržnost javnih financ, 
konkurenco na trgu plina in elektri čne energije, rezultate na podro čju raziskav, razvoja in 
inovacij ter stopnjo zaposle nosti za starejše delav ce in ranljive skupine. 
Na podlagi strateškega poro čila Komisije je Svet 14. maja 2008 sprejel priporo čila o 
posodobitvah širših smernic ekonomskih politik držav članic, vklju čno z Belgijo, v letu 2008. 
                                                 
4 Sporočilo Komisije Evropskemu Svetu „Strateško poro čilo o prenovljeni lizbonski strategiji za rast in 
delovna mesta: uvedba novega cikla (2008–2010)“, COM(2007) 803, 11.12.2007. 
SL 5   SL  
Okvir: glavne to čke za oceno  
Kot določata člen 5(1) (za programe stabilnosti) in člen 9(1) (za konvergen čne programe) Uredbe 
Sveta (ES) št. 1466/97, ocena upošteva naslednje to čke: 
• ali so ekonomske pre dpostavke, na katerih te melji program, verjetne; 
• srednjeročni proračunski cilj, ki ga je predložila država članica, in ali so prilagoditvene poti za 
njegovo dosego ustrezne; 
• ali ukrepi, sprejeti in/ali predlagani za upoštevanje teh prilagoditvenih poti, zadoš čajo za 
uresničitev srednjero čnega cilja v okviru konj unkturnega cikla; 
• ali so pri oceni prilagoditvenih poti za dosego srednjero čnega prora čunskega cilja prizadevanja za 
usklajevanje ve čja v času ugodnih gospodarskih razmer, medtem ko so lahko prizadevanja v času 
slabih gospodarskih razmer manjša, in ali si za države članice euroobmo čja in MDT II zadevna 
država članica prizadeva za letno izboljšanje svojega prora čunskega stanja, iz katerega so izlo čeni 
vplivi konjunkture ter enkratnih in za časnih ukrepov, z 0,5 % BDP kot merilom za dosego 
srednjeročnega prora čunskega cilja; 
• izvajanje ve čjih strukturnih reform, ki imajo neposredne dolgoro čne učinke na prihranek pri 
izdatkih (vklju čno s spodbujanjem potencialne rasti) in torej preverljiv u činek na dolgoro čno 
vzdržnost javnih financ (pod pogojem, da se glede referen čne vrednosti 3 % BDP ohrani ustrezna 
varnostna rezerva in se pri čakuje vrnitev prora čunskega stanja v pr ogramskem obdobju na 
srednjeročni proračunski cilj), in sicer pri dolo čanju postopkov prilagajanja za dosego 
srednjeročnega prora čunskega cilja (za države članice, ki ga še niso dosegle) ali pri odobritvi 
začasnega odklona od srednjero čnega prora čunskega cilja (za države članice, ki so ga dosegle), pri 
tem pa se nameni posebna pozornost pokojninskim reformam, ki uvajajo ve čstebrni sistem, ki 
vključuje obvezen, v celoti naložbeni pokojninski steber; 
• ali so ekonomske politike zadevne države članice skladne s širšimi smernicami ekonomskih politik. 
Verjetnost makroekonomskih predpostavk programa se oceni glede na napovedi služb Komisije iz 
pomladi 2008 in tudi z uporabo skupno dogovorje ne metodologije za ocenjevanje potencialnih 
rezultatov in cikli čno prilagojenih saldov. 
Pri oceni se preu čijo tudi: 
• razvoj deleža dolga in obeti za dolgoro čno vzdržnost javnih financ, ki jim je treba posve čati 
„zadostno pozornost pri nadzoru prora čunskih stanj“ v skladu s poro čilom Sveta z dne 20. marca 
2005 o „Izboljšanju izvajanja Pakta stabilnosti in rasti“. Sporo čilo Komisije z dne 12. oktobra 2006 
določa pristop k oceni dolgoro čne vzdržnosti javnih financ5; 
• stopnja skladnosti z nacionalnim programom reform, ki ga predložijo države članice v skladu z 
lizbonsko strategijo za rast in  delovna mesta, in poro čilom o izvajanju iz oktobra 2007. V spremni 
opombi Evropskemu svetu z dne 7. junija 2005 o širših smernicah ekonomskih politik za obdobje 
2005–2008 je Svet Ecofin navedel,  da morajo biti nacionalni prog rami reform skladni s programi 
stabilnosti in konvergen čnimi programi;  
• skladnost s kodeksom ravnanja6, ki med drugim dolo ča skupno strukturo in vrsto razpredelnic s 
podatki za programe stabilnosti in konvergen čne programe.  
 
                                                 
5 Sporo čilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu „Dolgoro čna vzdržnost javnih financ v EU“, 
12.10.2006, COM(2006) 574 kon č. in Generalni direktorat za gospodarske in finan čne zadeve pri 
Evropski komisiji (2006), „The long-term sustainability of public finances in the European Union“, European Economy, št. 4/2006. 
6 „Posebnosti izvajanja Pakta stabilnosti in rasti ter smernice za obliko in vsebino programov stabilnosti in konvergence “, ki jih je 11. oktobra 2005 potrdil Svet Ecofin. 
SL 6   SL Priporočilo 
MNENJE SVETA 
 
o dopolnitvi programa st abilnosti Belgije, 2007–2011 
SVET EVROPSKE UNIJE JE – 
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES)  št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad 
proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
7 ter zlasti člena 5(3) 
Uredbe, 
ob upoštevanju priporo čila Komisije, 
po posvetovanju z Ekonomsko-finan čnim odborom – 
PODAL NASLEDNJE MNENJE: (1) Dne [8. julija 2008] je Svet prou čil dopolnitev programa stabilnosti Belgije, ki 
obravnava obdobje od 2007 do 2011
8. 
(2) Realni BDP je v zadnjih 10 letih povpre čno zrasel za okoli 2,25 %, kar je malo nad 
povprečno rastjo v euroobmo čju. Ta relativno visoka  rast BDP je povzro čila 
zmanjšanje stopnje brezposelnosti, medtem ko sta stopnja zaposlenos ti (zlasti mladih 
in starejših delavcev) in število opravlj enih ur ostala nizka, kar odraža visoko 
obdavčitev dela in nefleksibilen trg dela, ni zke zahteve za iskanje zaposlitve in nizko 
dejansko upokojitveno starost. Prora čun se je od leta 2000 na prej (razen leta 2005) 
gibal okoli uravnoteženega položaj a in delež dolga, ki je padel s 134 % BDP leta 1993 
na 108 % BDP leta 2000 se je še naprej zelo  zmanjševal in sedaj znaša manj kot 85 % 
BDP. Pove čanje stopnje zaposlenosti in ambiciozni prora čunski položaj bi prispevala 
k dolgoro čni vzdržnosti javnih financ. 
(3) Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo rast 
realnega BDP zmanjšala z 2,8 % leta 2007 na 1,9  % leta 2008 ter se v naslednjih letih 
ustalila pri okoli 2 %. Glede na trenutno raz položljive podatke9 se zdi, da ta scenarij za 
leto 2008 in 2009 temelji na ugodnih predpostavkah o rasti, če upoštevamo 
                                                 
7 UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 
7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani: 
 http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. 
8 Dopolnitev je bila predložena, ko je bila vzpostavl jena nova vlada z vsemi pooblastili, tj. precej po roku 
1. decembra, ki ga dolo ča kodeks ravnanja. 
9 Ocena upošteva zlasti napoved služb Komisije in oceno Komisije iz pomladi 2008 in oceno Komisije 
glede poro čila o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007. 
SL 7   SL poslabšanje zunanjega okolja in višjo inflacijo po zaklju čenih napovedih iz programa. 
Predpostavke o rasti za obdobje 2010–2011 so na splošno uresni čljive. V posodobitvi 
programa se pri čakuje, da se bo inflacija leta 2008 pove čala na 3,0 %, v obdobju 
2009–2011 pa zmanjšala na 1,75 %. Napovedana inflacija v programu za obdobje 2008–2009 se zdi nizka, če upoštevamo opazno pove čanje cen blaga in predelane 
hrane v zadnjih mesecih. Poleg tega se zdi napovedana letna rast zaposlenosti v 
posodobitvi programa, ki znaša okoli 1 % , precej visoka, če upoštevamo, da je bila 
rast BDP v programskem obdobju pod poten cialno rastjo. Napovedana rast pla č v 
programu za leto 2008 je nizka, za naslednj a leta pa se zlasti glede na predvideno 
nizko stopnjo inflacije zd i visoka (3,25 – 3,5 %). 
(4) Javnofinan čni primanjkljaj je v letu 2007 znašal 0,2 % BDP, pri čemer je bil ciljni 
presežek v predhodni dopolnitvi programa stabilnosti 0,3% BDP. Vzrok za slabši 
rezultat leta 2007 je bila ve čja rast odhodkov od na črtovane, ki sta jo samo delno 
izravnala majhen pozitivni bazni u činek rezultata, ki je bil leta 2006 boljši od 
pričakovanega, ter presenetljiva rast pr ihodkov. Odhodki, ki so bili višji od 
načrtovanih, so zlasti odražali mo čno povečanje subvencij, ki se pla čajo podjetjem v 
okviru sheme bonov za storitve, in u činek enkratnih ukrepov, ki je bil manjši od 
pričakovanega. Vzrok za presene čenje na strani prihodkov so bili predvsem socialni 
prispevki, ki so bili višji od pri čakovanih, do njega pa je prišlo kljub temu, da številni 
načrtovani enkratni ukrepi za pove čanje prihodkov niso bili izvedeni. Izvrševanje 
proračuna leta 2007 tako ni bilo popolnoma v sk ladu s pozivom iz mnenja Sveta z dne 
27. marca 2007 o predhodni dopolnitvi programa stabilnosti
10 in usmeritvami 
proračunskih politik, ki jih je pripravila Euroskupina aprila 2007, saj so bili 
nepričakovani dodatni prihodki uporabljeni za odhodke , ki so bili višji od predvidenih 
v proračunu. 
(5) Glavni cilj srednjero čne proračunske strategije programa je zagotoviti neprekinjeno 
zniževanje še vedno visokega deleža dolga  s skoraj 85 % BDP v letu 2007 na okoli 
71 % BDP v letu 2011 s postopnim nastankom nominalnega prora čunskega presežka 
1 % BDP leta 2011 z izhodiš čnega uravnoteženega prora čuna leta 2008. Predvideva 
se, da se bo primarni presežek, ki se je isto časno z znižanjem dolga zmanjševal od leta 
2001 (s 7,0 % na 3,7 % BDP leta 2007), pove čal na 4,4 % BDP do leta 2011. 
Proračunski cilji so zaradi rezult atov, ki so bili leta 2007 tako v nominalnem kot v 
strukturnem smislu slabši od pri čakovanih, v celotnem programskem obdobju pod cilji 
iz predhodne dopolnitve. Na črtuje se, da se bo strukturni saldo, izra čunan v skladu s 
skupno dogovorjeno metodologijo, izboljšal s primanjkljaja leta 2007 v višini 0,25 % BDP na presežek okoli 1,5 % BDP leta 2011. V primerjavi s tem, kar je bilo predvideno v predhodni dopolnitvi pr ograma stabilnosti, bo srednjero čni cilj, tj. 
presežek v višini 0,5 % BDP v st rukturnem smislu (tj. v cikli čno prilagojenem smislu 
brez enkratnih in drugih za časnih ukrepov) dosežen leto pozneje, kar pomeni leta 
2009. Prilagoditev poteka na strani odhodkov in prihodkov. Na črtovano znižanje 
odhodkov za 0,7 odstotne to čke BDP v nominalnem smislu je predvsem posledica 
upada odhodkov za obresti, ki izhaja iz predvidenega znižanja deleža dolga. Pove čanje 
prihodkov znaša 0,5 % BDP in do nj ega je prišlo zaradi pri čakovane rasti dav čnih 
osnov. V nasprotju s predhodno dopol nitvijo je v programu iz recno navedeno, da se po 
letu 2008 ne bo ve č posegalo po enkratnih ukrepih. 
                                                
 
10 UL C 89, 24.4.2007, str. 2. 
SL 8   SL (6) Možno je, da bodo prora čunski rezultati slabši od na črtovanih v programu. Prvi č, 
makroekonomsko okolje bo lahko slabše od napovedanega v dopolnitvi programa, 
zlasti v letih 2008 in 2009. Ugodne predpos tavke glede rasti zaposlenosti, pla č in 
potrošnje bi bile lahko gla vni vzrok za precenitev dav čnih prihodkov. Poleg tega se 
zdi, da je pri čakovana elasti čnost davkov leta 2008 ocenjena previsoko. Program v 
zvezi s primarnimi odhodki ne vklju čuje ukrepov, ki se zdijo potrebni za doseganje 
načrtovane prilagoditve v zvezi z naraš čajočimi stroški zaradi staranja prebivalstva in 
predvidenim relativno velikim pove čanjem pla č. Poleg tega je sestava prilagoditve z 
izjemo zmanjšanja odhodkov za obresti mo čno usmerjena na stran prihodkov, kar 
lahko vpliva na manjšo trajnost prilagoditve. Čeprav je prora čun v zadnjih letih ostal 
na splošno uravnotežen, je bi lo doseganje ciljnih prora čunskih presežk ov preloženo. 
Proračunski cilj kljub dobrim makroekonomskim pogojem leta 2007 ni bil dosežen, saj 
po junijskih zveznih volitvah ni bilo vlade z vsemi pristojnostmi. Zdi se, da so leta 2008 potrebni nadaljnji ukrepi za doseganje  cilja. Glede na tveganja za 
makroekonomske obete in za zgoraj navedene prora čunske cilje, bo razvoj deleža 
dolga verjetno nekoliko manj ugoden, kakor je predvideno v programu, čeprav se dolg 
stalno znižuje. 
(7) Glede na to oceno tveganja je mogo če, da prora čunska naravnanost v programu ne bo 
zadostna za zagotovitev, da se  do leta 2009 doseže srednjero čni cilj, kot je predvideno 
v programu. Vendar bo v celotnem program skem obdobju dovolj varnostne rezerve, 
da se prepre či prekora čitev praga primanjkljaja v višini 3 % BDP ob obi čajnih 
cikličnih nihanjih. Ritem prilaga janja za dosego srednjero čnega cilja iz programa je 
treba leta 2008 pove čati z izvajanjem dodatnih strukturnih prora čunskih ukrepov v 
zvezi z na črtovanim nadzorom prora č
una, da bi se zagotov il uravnotežen prora čun. 
Leta 2009 morajo slediti podporn i ukrepi, zlasti na stra ni odhodkov, da bi se prora čun 
izboljšal v skladu z merilom 0,5 % BDP iz Pa kta stabilnosti in ra sti in da bi bil 
srednjeročni cilj dosežen, kot je bi lo predvideno. Svet t udi ugotavlja, da prora čunski 
načrti za leto 2008 niso v celoti skladni z usmeritvami prora čunskih politik, ki jih je 
aprila 2007 sprejela Euroskupina. Čeprav je možno, da se bo delež dolga zmanjšal 
manj, kot je predvideno v programu, se zdi, da se v program skem obdobju zadostno 
zmanjšuje proti referen čni vrednosti. 
(8) Zdi se, da je Belgija izpostavljena sre dnjemu tveganju, kar zadeva vzdržnost javnih 
financ. Dolgoro čni vpliv staranja prebivalstva na prora čun je večji od povpre čja EU-
27, na kar vpliva predvsem relativno veliko pove čanje deleža odhodkov za pokojnine 
v BDP v prihodnjih desetletjih. Dejanska upokojitvena starost v Belgiji je ena od 
najnižjih v EU in njeno povišanje je cilj generacijskega pakta, ki je v pokojninski 
sistem uvedel številne spremembe. To je sicer korak v pravo sm er, vendar nacionalne 
napovedi kažejo, da ta reforma ne bo zm anjšala vrzeli v vzdržnosti. V programu 
ocenjeno prora čunsko stanje leta 2007, ki je si cer nekoliko slabše od izhodiš čnega 
stanja iz predhodnega programa, prispeva  k zmanjševanju napovedanega dolgoro čnega 
vpliva staranja prebivalstva na prora čun, vendar ne zadostuje za popolno odpravo 
prihodnjih pritiskov glede porabe. Ohranj anje visokih primarnih presežkov v 
srednjeročnem obdobju, znižanje deleža dolga pod referen čno vrednost iz Pogodbe in 
nadaljnje izvajanje ukrepov, namenjenih upo časnitvi znatnega pove čanja odhodkov 
zaradi staranja prebivalstva, bi prispevali k zmanjšanju tv eganja za vzdržnost javnih 
financ. 
(9) Zdi se, da je program stabilnos ti do neke mere skladen s poro čilom o izvajanju 
nacionalnega programa reform iz oktobra 2007. Zlasti je v obeh poro čilih navedeno, 
SL 9   SL da je vzdržnost javnih financ ob upoš tevanju staranja prebivalstva klju čni izziv 
belgijskega gospodarstva. Program stabil nosti pa ne vsebuje kvalitativne ocene 
splošnega u činka nacionalnega programa reform v okviru srednjero čne fiskalne 
strategije iz poro čila o izvajanju iz oktob ra 2007 niti sistemati čnih informacij o 
neposrednih prora čunskih stroških ali prihrankih glavnih reform, predvidenih v 
nacionalnem programu reform. Na drugi strani pa se zdi, da prora čunske napovedi iz 
programa upoštevajo u činek ukrepov, ki so že bili iz vedeni na podlagi nacionalnega 
programa reform, na javne finance. 
(10) Proračunska strategija v programu je na sp lošno skladna s širšimi smernicami 
ekonomskih politik posameznih držav, ki so vklju čene v integrirane smernice, in s 
smernicami za države članice euroobmo čja na podro čju proračunskih politik, izdanih v 
okviru lizbonske strategije. 
(11) Kar zadeva zahtevo  po podatkih, dolo čeno v kodeksu ravnanja za programe stabilnosti 
in konvergen čne programe, manjkajo nekate ri obvezni in neobvezni podatki11. 
Splošni zaklju ček je, da se po velikem zmanjševanju deleža dolga od leta 1993 naprej na 85 % 
leta 2007 v programu po poslabšanju prora čunskega položaja leta 2007 predvideva nadaljnje 
in hitro zmanjšanje s postopnim na stankom nominalnih presežkov. Prora čunska konsolidacija 
temelji predvsem na zmanjšanju odhodkov za obresti in pove čanju davčnih prihodkov, 
medtem ko prizadevanja za izboljšanje pr imarnih odhodkov ostajajo majhna. Obstajajo 
tveganja za doseganje prora čunskih ciljev zlasti glede na precej ugodne temeljne 
makroekonomske postavke in dejstvo, da program ne dolo ča ukrepov, ki se zdijo potrebni za 
dosego ciljev. Zdi se, da pril agajanje za dosego srednjero čnega cilja leta 2008 ni bilo zadostno 
in če ne bo dodatnih ukrepov, cilj verjetno ne bo dosežen leta 2009, kot je bilo sprva 
načrtovano. 
Ob upoštevanju zgornje ocene in usmeritev fiskal nih politik, ki jih je pripravila Euroskupina 
aprila 2007, se Francijo poziva, naj: 
(i) zagotovi, da bo cilj uravnoteženega prora čuna dosežen leta 2008 in srednjero čni cilj 
leta 2009 z izvajanjem strukturne pril agoditve v skladu z merilom 0,5 % BDP, 
vključno z izvajanjem dodatnih struktur nih ukrepov, zlasti na strani odhodkov; 
(ii) si glede na še vedno vis oko raven dolga in predvideno pove čanje odhodkov, 
povezanih s staranjem prebivalstva, še naprej prizadeva za dolgoro čno vzdržnost 
javnih financ z doseganjem visokih primar nih presežkov v strukturnem smislu ter 
izvajanjem reform za pove čanje stopnje zaposlenosti in potencialne rasti ter za 
zmanjšanje prora čunskih stroškov, ki jih povzro ča staranje prebivalstva. 
                                                 
11 Zlasti manjkajo podatki o sektorskih saldih. 
SL 10   SL Primerjava klju čnih makroekonomskih in prora čunskih napovedi 
    2006 2007 2008 2009 2010 2011 
PS apr. 2008  2,8 2,7 1,9 2,0 2,0 2,0 
COM apr. 2008 2,8 2,7 1,7 1,5 ni podatkov  ni podatkov Realni BDP 
(spremembe v %) 
PS dec. 2006 2,7 2,2 2,1 2,2 2,2 ni podatkov 
PS apr. 2008  2,3 1,8 3,0 1,7 1,8 1,8 
COM apr. 2008 2,3 1,8 3,6 2,3 ni podatkov  ni podatkov Inflacija po HICP 
(%) 
PS dec. 2006 2,4 1,9 1,8 1,8 1,9 ni podatkov 
PS apr. 2008  0,1 0,3 -0,1 -0,4 -0,5 -0,8 
COM apr. 20082 0,1 0,3 -0,3 -1,0 ni podatkov  ni podatkov Proizvodna vrzel1 
(v % 
potencialnega 
BDP) PS dec. 2006 -0,3 -0,4 -0,4 -0,4 -0,3 ni podatkov 
PS apr. 2008  ni 
podatkov ni 
podatkov ni 
podatkov ni 
podatkov ni 
podatkov  ni 
podatkov  
COM apr. 2008 3,4 3,2 2,6 2,4 ni podatkov  ni podatkov Neto 
posojanje/zadolže
vanje v razmerju 
do ostalega sveta  
(v % BDP) PS dec. 2006 2,0 2,0 2,2 2,4 2,7 ni podatkov 
PS apr. 2008  0,3 -0,2 0,0 0,3 0,7 1,0 
COM apr. 2008 0,3 -0,2 -0,4 -0,6 ni podatkov  ni podatkov Javnofinan čni 
saldo 
(v % BDP) PS dec. 2006 0,0 0,3 0,5 0,7 0,9 ni podatkov 
PS apr. 2008  4,3 3,7 3,7 3,8 4,1 4,3 
COM apr. 2008 4,3 3,7 3,3 2,9 ni podatkov  ni podatkov Primarni saldo 
(v % BDP) 
PS dec. 2006 4,1 4,2 4,1 4,1 4,2 ni podatkov 
PS apr. 2008  0,3 -0,4 0,0 0,5 1,0 1,4 
COM apr. 2008 0,3 -0,3 -0,2 -0,1 ni podatkov  ni podatkov Ciklično 
prilagojeni saldo1 
(v % BDP) PS dec. 2006 0,2 0,5 0,7 0,9 1,1 ni podatkov 
PS apr. 2008  -0,4 -0,3 0,0 0,5 1,0 1,4 
COM apr. 2008 -0,6 -0,3 -0,2 -0,1 ni podatkov  ni podatkov Strukturni saldo3  
(v % BDP) 
PS dec. 20064 -0,4 0,1 ni 
podatkov  ni 
podatkov  ni podatkov  ni podatkov 
PS apr. 2008  88,2 84,9 81,5 78,1 74,7 71,1 
COM apr. 2008 88,2 84,9 81,9 79,9 ni podatkov  ni podatkov Bruto javni dolg 
(v % BDP) 
PS dec. 2006 87,7 83,9 80,4 76,6 72,6 ni podatkov 
Opombe : 
1Proizvodne vrzeli in cikli čno prilagojenih saldi iz programov po ponovnih izra čunih služb Komisije na podlagi 
podatkov v programih. 
2Na podlagi ocenjene potencialne rast i v višini 2,5%, 2,5%, 2,2% in 2,2% v tem zaporedju v obdobju 2006–2009. 
3Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih za časnih ukrepov. Enkratni in drugi za časni ukrepi v skladu z 
najnovejšim programom  zmanjšujejo primanjkljaj za  0,7 % BDP leta 2006 in pove čujejo primanjkljaj za 0,1 % BDP leta 
2007. V skladu s spomladansko napovedjo sl užb Komisije enkratni in drugi za časni ukrepi zmanjšujejo primanjkljaj za 
0,9% BDP leta 2006 in pove čujejo primanjkljaj za 0,1 % BDP leta 2007. 
4 Dopolnitev programa stabilnosti iz decembra 2006 ni zag otovila informacij o uporabi enkratnih ukrepov v letih 2008–
2010. 
                
Vir: 
Program stabilnosti (PS); gospodarske napovedi sl užb Komisije iz pomladi 2008 (COM); izra čuni služb Komisije.