COM(2020) 659 final of 16.10.2020 downgraded on 8.12.2020.

–„kanabis in kanabisova smola“ sta vključena v Tabelo I Konvencije o mamilih. Poleg tega sta „kanabis in kanabisova smola“ vključena tudi v Tabelo IV Konvencije o mamilih, ki vsebuje substance, ki se štejejo za posebej nevarne;

Kanabis in s kanabisom povezane substance, ki so bili predmet kritičnega pregleda z 41. zasedanja Strokovnega odbora za odvisnost od drog ter šestih priporočil SZO z dne 24. januarja 2019, se na mednarodni ravni trenutno nadzorujejo na podlagi Konvencije o mamilih ali Konvencije o psihotropnih substancah:

Spremembe tabel konvencij neposredno vplivajo na področje uporabe prava Unije na področju nadzora nad drogami za vse države članice. Člen 1(1)(a) Okvirnega sklepa Sveta 2004/757/PNZ z dne 25. oktobra 2004 o opredelitvi minimalnih določb glede elementov kaznivih dejanj in kazni na področju nedovoljenega prometa s prepovedanimi drogami (v nadaljnjem besedilu: Okvirni sklep) določa, da je v tem okvirnem sklepu „prepovedana droga“ substanca, zajeta bodisi v Konvenciji o mamilih bodisi v Konvenciji o psihotropnih substancah, ter vsaka substanca, navedena v Prilogi k Okvirnemu sklepu. Okvirni sklep se zato uporablja za substance, navedene v tabelah, priloženih Konvenciji o mamilih in Konvenciji o psihotropnih substancah. Zato vse spremembe tabel, priloženih tema konvencijama, neposredno vplivajo na skupna pravila EU in spreminjajo njihovo področje uporabe v skladu s členom 3(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). To velja ne glede na to, ali je bil za zadevno substanco že uveden nadzor po vsej Uniji.

Komisija ZN za droge (v nadaljnjem besedilu: CND) je komisija Ekonomskega in socialnega sveta ZN (v nadaljnjem besedilu: ECOSOC), njene naloge in pristojnosti pa so med drugim določene v obeh konvencijah. Sestavljena je iz 53 držav članic ZN, ki jih izvoli ECOSOC. Decembra 2020 bo med članicami CND z glasovalno pravico 12 držav članic EU. Unija ima v CND status opazovalke.

S Konvencijo ZN o psihotropnih substancah iz leta 1971 (v nadaljnjem besedilu: Konvencija o psihotropnih substancah) je bil vzpostavljen mednarodni sistem nadzora nad psihotropnimi substancami. Konvencija je bila odziv na diverzifikacijo in razširitev spektra prepovedanih drog in z njo je bil uveden nadzor nad številnimi sintetičnimi drogami glede na njihov potencial za zlorabo na eni strani in njihovo terapevtsko vrednost na drugi.

Cilj Enotne konvencije Združenih narodov (v nadaljnjem besedilu: ZN) o mamilih iz leta 1961, kakor je bila spremenjena s Protokolom iz leta 1972 (v nadaljnjem besedilu: Konvencija o mamilih), je boj proti zlorabi drog z usklajenimi mednarodnimi ukrepi. Obstajata dve vrsti intervencije in nadzora, ki se dopolnjujeta. Po eni strani si Konvencija prizadeva omejiti posedovanje, uporabo, trgovino, distribucijo, uvoz, izvoz, izdelovanje in proizvodnjo drog izključno na medicinske in znanstvene namene. Po drugi strani gre za boj proti prometu s prepovedanimi drogami, in sicer v okviru mednarodnega sodelovanja, namenjenega odvračanju preprodajalcev drog od trgovine z drogami.

Ta predlog se nanaša na sklep o določitvi stališča, ki se zastopa v imenu Unije na ponovno sklicanem 63. zasedanju Komisije ZN za droge o vključitvi substanc v tabele v okviru Enotne konvencije ZN o mamilih iz leta 1961, kakor je bila spremenjena s Protokolom iz leta 1972, in Konvencije ZN o psihotropnih substancah iz leta 1971. Ponovno sklicano 63. zasedanje Komisije ZN za droge bo predvidoma potekalo 3. in 4. decembra 2020.

Sklepi CND o vključitvi v tabele so „akti s pravnim učinkom“ v smislu člena 218(9) PDEU. V skladu s Konvencijo o mamilih in Konvencijo o psihotropnih substancah so sklepi CND samodejno zavezujoči, razen če pogodbenica ne predloži sklepa za pregled svetu ECOSOC v ustreznem roku. Sklepi ECOSOC v zvezi s tem so dokončni. Sklepi CND o vključitvi v tabele imajo tudi pravne učinke v pravnem redu EU v skladu s pravom Unije, saj lahko odločilno vplivajo na zakonodajo EU, na primer Okvirni sklep Sveta 2004/757/PNZ. Spremembe tabel Konvencij neposredno vplivajo na področje uporabe tega pravnega instrumenta EU.

CND je glede na to, da je organ, ki ga je ustanovil Ekonomski in socialni svet ZN in da so mu dodeljene posebne naloge v okviru Konvencije o mamilih in Konvencije o psihotropnih substancah, v smislu tega člena „organ, ustanovljen s sporazumom“.

Zato Komisija predlaga, da stališče Unije v imenu Evropske unije izrazijo države članice, ki bodo decembra 2020 članice CND, na ponovno sklicanem 63. zasedanju CND o vključitvi substanc v tabele Konvencije o mamilih in Konvencije o psihotropnih substancah. Komisija tokrat šestič predstavlja takšen osnutek predloga za stališče Unije. Svet je sprejel stališča Unije, kar je EU omogočilo enotno nastopanje na prejšnjih zasedanjih CND v zvezi z vključitvijo substanc v tabele na mednarodni ravni, saj so države članice, ki sodelujejo v CND, glasovale v skladu s sprejetim stališčem Unije.

Predlog Komisije za stališče Unije je podprto z dokazi. Temelji na razpoložljivih dokumentih za zasedanja Strokovnega odbora SZO za odvisnost od drog, na odgovorih, ki so jih na 4. in 5. vmesnem zasedanju CND, ki sta potekali 24. junija 2019 ter 23. septembra 2019, v okviru svojih pristojnosti podali Svetovna zdravstvena organizacija, Mednarodna uprava za kontrolo narkotikov (v nadaljnjem besedilu: INCB) in Urad Združenih narodov za droge in kriminal (v nadaljnjem besedilu: UNODC), na analizi učinka priporočil SZO s strani INCB ter na tematskih razpravah, ki jih je CND organizirala 25. in 26. junija in 24. in 25. avgusta. Prav tako upošteva izmenjave z državami članicami v Horizontalni delovni skupini za droge in delo Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami (v nadaljnjem besedilu: EMCDDA) na tem področju.

–„farmacevtski pripravki iz kanabisa in dronabinola“ so pod nadzorom kot pripravki, ki temeljijo na kanabisu, v Tabeli I Enotne konvencije o mamilih ali kot pripravki, pri katerih je uporabljen sintetični delta-9-tetrahidrokanabinol, v Tabeli II Konvencije o psihotropnih substancah.

–„pripravki iz kanabidiola“ so pod nadzorom pod vnosom „ekstrakti in tinkture kanabisa“ v Tabeli I Konvencije o mamilih;

–„ekstrakti in tinkture kanabisa“ so vključeni v Tabelo I Konvencije o mamilih;

Za Dansko je zavezujoč Okvirni sklep Sveta 2004/757/PNZ, kakor se uporablja do 22. novembra 2018 in ki v členu 1 določa, da „prepovedane droge“ pomenijo vse substance, zajete bodisi v Konvenciji o mamilih bodisi v Konvenciji o psihotropnih substancah.

Zato je materialna pravna podlaga predlaganega sklepa člen 83(1) PDEU, ki opredeljuje nedovoljen promet s prepovedanimi drogami kot eno od oblik kriminala s posebnimi čezmejnimi posledicami ter pooblašča Evropski parlament in Svet, da določita minimalna pravila glede opredelitve kaznivih dejanj in sankcij na področju nedovoljenega prometa s prepovedanimi drogami.

(5)Spremembe tabel obeh konvencij neposredno vplivajo na področje uporabe prava Unije na področju nadzora nad drogami. Okvirni sklep Sveta 2004/757/PNZ se uporablja za substance, navedene v tabelah, priloženih navedenima konvencijama. Zato vse spremembe tabel iz navedenih konvencij neposredno vplivajo na skupna pravila Unije in spreminjajo njihovo področje uporabe v skladu s členom 3(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

(6)Komisija ZN za droge bo na ponovno sklicanem triinšestdesetem zasedanju, ki bo potekalo 3. in 4. decembra 2020 na Dunaju, sprejela sklepe v zvezi s kanabisom in s kanabisom povezanimi substancami, ki so že pod nadzorom na podlagi Konvencije o mamilih ali Konvencije o psihotropnih substancah.

(7)Unija ni pogodbenica zadevnih konvencij ZN. Ima status opazovalke v Komisiji ZN za droge, v kateri bo imelo decembra 2020 dvanajst držav članic glasovalno pravico. Zato je treba te države članice pooblastiti, da izrazijo stališče Unije o vključitvi substanc v tabele Konvencije o mamilih in Konvencije o psihotropnih substancah, saj odločitve o vključevanju substanc na mednarodni ravni v tabele konvencij spadajo v izključno pristojnost Unije.

(8)SZO je 24. januarja 2019 predložila šest priporočil iz kritičnega pregleda, ki je bil izveden na 41. zasedanju Strokovnega odbora za odvisnost od drog (v nadaljnjem besedilu: Strokovni odbor SZO) v zvezi s kanabisom in s kanabisom povezanimi substancami. Namen teh priporočil ni dovoliti rekreativno uporabo kanabisa ali s kanabisom povezanih substanc.

(9)Glede na oceno Strokovnega odbora SZO ni zelo verjetno, da bi kanabis in kanabisova smola povzročila škodljive učinke, podobne učinkom drugih substanc v Tabeli IV Konvencije o mamilih. Poleg tega so pripravki iz kanabisa pokazali terapevtski potencial za zdravljenje bolečin in drugih zdravstvenih stanj, kot sta epilepsija in spastičnost, povezana z multiplo sklerozo.

(10)Svetovna zdravstvena organizacija je menila, da bi morala biti kanabis in kanabisova smola vključena na ravni nadzora, ki bo preprečevala škodo, ki jo povzroča uporaba kanabisa, hkrati pa ne bo ovirala dostopa do uporabe ter raziskav in razvoja s kanabisom povezanih pripravkov za medicinsko uporabo. SZO je zato sklenila, da vključitev kanabisa in kanabisove smole v Tabelo IV ni v skladu z merili za uvrstitev droge v Tabelo IV.

(11)Navedeno priporočilo ne pomeni spremembe mednarodne ravni nadzora nad kanabisom in kanabisovo smolo. V njem je ustrezno upoštevan znanstveni razvoj na tem področju od prvega vnosa kanabisa in kanabisove smole v Konvencijo o mamilih. Črtanje kanabisa in kanabisove smole iz Tabele IV Konvencije o mamilih bi koristilo razvoju skupnega znanja o terapevtski uporabnosti in morebitnih škodljivih učinkih kanabisa.

(12)Zato bi moralo stališče Unije biti, da se kanabis in kanabisova smola črtata iz Tabele IV Konvencije o mamilih.

(13)V skladu z oceno Strokovnega odbora SZO lahko delta-9-tetrahidrokanabinol in njegov aktivni stereoizomer dronabinol, zlasti v nezakonito pridobljenih oblikah visoke stopnje čistosti, povzročita škodljive učinke, odvisnost in potencial zlorabe, ki je vsaj tako velik kot pri kanabisu, ki je uvrščen v Tabelo I Konvencije o mamilih. Substanca, ki se lahko podobno zlorablja in ima podobne škodljive učinke kot substanca, ki je že vključena v Konvencijo o mamilih, bi bila običajno vključena na enak način kot navedena substanca. Ker se delta-9-tetrahidrokanabinol lahko zlorablja podobno kot kanabis in ima podobne škodljive učinke, izpolnjuje merila za vključitev v Tabelo I Konvencije o mamilih.

(14)Poleg tega bi po mnenju SZO uvrstitev delta-9-tetrahidrokanabinola v isto konvencijo in v isto tabelo kot kanabis, tj. Tabelo I Konvencije o mamilih, zelo olajšala izvajanje nadzornih ukrepov konvencij v državah članicah. Zato je SZO priporočila, da se delta-9-tetrahidrokanabinol in njegov aktivni stereoizomer dronabinol uvrstita v Tabelo I Konvencije o mamilih ter da se, če bo to priporočilo sprejeto, črtata iz Tabele II Konvencije o psihotropnih substancah.

(15)Navedeno priporočilo ne pomeni spremembe ravni mednarodnega nadzora nad delta-9-tetrahidrokanabinolom in njegovim aktivnim stereoizomerom dronabinolom. Lahko bi tudi olajšalo izvajanje nadzornih ukrepov v državah članicah.

(16)Zato bi moralo stališče Unije biti, da se delta-9-tetrahidrokanabinol in njegov aktivni stereoizomer dronabinol dodata v Tabelo I Konvencije o mamilih ter, če bo navedeno priporočilo sprejeto, črtata iz Tabele II Konvencije o psihotropnih substancah.

(17)V skladu z oceno Strokovnega odbora SZO uporabatetrahidrokanabinola (izomeri delta-9-tetrahidrokanabinola), ki je uvrščen v Tabelo I Konvencije o psihotropnih substancah, ne pomeni zlorabe in nima škodljivih učinkov, podobnih tistim, ki so povezani z delta-9-tetrahidrokanabinolom, vendar je zaradi kemične podobnosti vsakega od šestih izomerov z delta-9-tetrahidrokanabinolom z uporabo standardnih metod kemijske analize zelo težko razlikovati med temi šestimi izomeri in delta-9-tetrahidrokanabinolom. Poleg tega bi uvrstitev teh šestih izomerov v isto konvencijo in v isto tabelo kot delta-9-tetrahidrokanabinol, tj. Tabelo I Konvencije o mamilih, olajšala izvajanje mednarodnega nadzora nad delta-9-tetrahidrokanabinolom, državam članicam pa bi pomagala pri izvajanju nadzornih ukrepov na državni ravni. Zato je SZO priporočila, da se tetrahidrokanabinol (izomeri delta-9-tetrahidrokanabinola) doda v Tabelo I Konvencije o mamilih, pod pogojem, da CND sprejme priporočilo, da se dronabinol in njegovi stereoizomeri (delta-9-tetrahidrokanabinol) dodajo v Tabelo I Konvencije o mamilih ter, če bo to priporočilo sprejeto, da se črtajo iz Tabele I Konvencije o psihotropnih substancah.

(18)Navedeno priporočilo ne pomeni spremembe mednarodne ravni nadzora nad tetrahidrokanabinolom (izomeri delta-9-tetrahidrokanabinola). Je v skladu z načeli boljšega pravnega urejanja in bi lahko olajšalo izvajanje nadzornih ukrepov v državah članicah.

(19)Zato bi moralo stališče Unije biti, da se tetrahidrokanabinol (izomeri delta-9-tetrahidrokanabinola) doda v Tabelo I Konvencije o mamilih, pod pogojem, da CND sprejme priporočilo, da se dronabinol in njegovi stereoizomeri (delta-9-tetrahidrokanabinol) dodajo v Tabelo I Konvencije o mamilih ter, če bo navedeno priporočilo sprejeto, da se črtajo iz Tabele I Konvencije o psihotropnih substancah.

(20)Da bi se zagotovila skladnost vključitve delta-9-tetrahidrokanabinola in njegovih aktivnih stereoizomerov dronabinola ter tetrahidrokanabinola (izomerov delta-9-tetrahidrokanabinola) v tabele in da se prepreči tveganje, da bi bila katera koli od teh substanc uvrščena v tabele Konvencije o mamilih in Konvencije o psihotropnih substancah, bi moralo biti državam članicam omogočeno, da v zvezi s temi substancami s skupnim glasovanjem izrazijo stališče Unije.

(21)V skladu z oceno Strokovnega odbora SZO je variabilnost psihoaktivnih lastnosti ekstraktov in tinktur kanabisa, kot so navedeni v Konvenciji o mamilih, v glavnem posledica razlik v koncentracijah delta-9-tetrahidrokanabinola, ki jih vsebujejo ti ekstrakti in tinkture. Nekateri ekstrakti in tinkture kanabisa brez psihoaktivnih lastnosti, ki vsebujejo predvsem kanabidiol, imajo obetavno terapevtsko uporabo. Dejstvo, da se različni pripravki z variabilno koncentracijo delta-9-tetrahidrokanabinola nadzorujejo pod istim vnosom „ekstrakti in tinkture“ in v isti tabeli, je izziv za odgovorne organe, ki izvajajo nadzorne ukrepe v državah. Poleg tega lahko opredelitev pripravkov v skladu s Konvencijo o mamilih zajema vse izdelke, ki so „ekstrakti in tinkture“ kanabisa, kot „pripravke“ iz kanabisa, če se bo upoštevalo priporočilo Strokovnega odbora SZO, da se dronabinol prestavi v Tabelo I Konvencije o mamilih, pa tudi kot „pripravke“ iz dronabinola in njegovih stereoizomerov. Zato je SZO priporočila, da je treba ekstrakte in tinkture črtati iz Tabele I Konvencije o mamilih.

(22)Informacije, ki jih je SZO predložila po izdaji tega priporočila, in analiza učinka tega priporočila, ki jo je opravila Mednarodna uprava za kontrolo narkotikov (INCB), pojasnjujejo, da to priporočilo ne pomeni spremembe mednarodne ravni nadzora nad ekstrakti in tinkturami kanabisa, prav tako ni pričakovati, da bi priporočilo vplivalo na obveznosti držav članic glede nadzora in/ali poročanja. Poleg tega bo sprememba zagotovila večjo zanesljivost nadzora nad izdelki, pridobljenimi brez uporabe topila, ampak z uporabo toplote in tlaka.

(23)Zato bi moralo biti stališče Unije, da bi bilo treba glasovati o priporočilu za črtanje „ekstraktov in tinktur“ iz Tabele I Konvencije o mamilih.

(24)V skladu z oceno Strokovnega odbora SZO je kanabidiol vsebovan v kanabisu in kanabisovi smoli, vendar nima psihoaktivnih lastnosti ter nima potenciala za zlorabo in ne povzroča odvisnosti. Nima bistvenih škodljivih učinkov. Poleg tega se je izkazalo, da je kanabidiol učinkovit pri obvladovanju nekaterih epileptičnih motenj, odpornih na zdravljenje, ki se pojavljajo pri otrocih.