o izvajanju dela v okviru programov za pomoč pri razgradnji jedrskih elektrarn za Bolgarijo, Slovaško in Litvo ter programa Skupnega raziskovalnega središča leta 2021 in v predhodnih letih

1.Povzetek in poudarki

S programi razgradnje jedrskih elektrarn, ki jih sofinancira Evropska unija v Bolgariji, na Slovaškem in v Litvi, so bili doseženi glavni cilji, določeni v prejšnjem večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020, zato so programi prešli v naslednje faze zadevnih načrtov razgradnje. Ker so dejavnosti razgradnje napredovale, se je raven radioloških nevarnosti na teh treh lokacijah v veliki meri zmanjšala. V zvezi s tem je bilo zlasti pomembno dokončanje odstranitve izrabljenega goriva iz reaktorskih stavb jedrske elektrarne Ignalina, dveh velikih reaktorjev tipa RBMK (enaka vrsta kot v Černobilu) v Litvi.

Za sedanji večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027 so bili določeni novi cilji, program razgradnje in ravnanja z radioaktivnimi odpadki Skupnega raziskovalnega središča Evropske komisije pa je bil vključen v iste uredbe o financiranju. Sofinanciranje, zagotovljeno od leta 2021, bo podprlo dokončanje programov razgradnje na Slovaškem in v Bolgariji, Litvi pa bo pomagalo pri začetku dejanske razgradnje reaktorjev v jedrski elektrarni Ignalina, kar je prvi tovrstni tehnološki izziv na svetovni ravni. S financiranjem se bo zagotovil tudi stalen napredek dejavnosti pred razgradnjo in dejavnosti razgradnje, zlasti na lokaciji Skupnega raziskovalnega središča v Ispri, ter ravnanje z odpadki in odstranitev zastarele opreme na drugih treh lokacijah Skupnega raziskovalnega središča z delujočo infrastrukturo za jedrske raziskave.

V letu 2021 so pripravljalne dejavnosti ključnih prihodnjih projektov kljub napredku pri delu na terenu, ki je bil v nekaterih primerih odličen, napredovale počasneje, kot je bilo načrtovano. Stopnja črpanja sredstev v Bolgariji in Litvi ni bila zadovoljiva, na Slovaškem pa so deležniki programa revidirali časovni načrt in odložili končni datum za dve leti, in sicer do konca leta 2027 zaradi preteklih zamud, pri katerih so bili uporabljeni blažitveni ukrepi manj učinkoviti, kot je bilo zaželeno; kljub temu pa se je proračun programa ob dokončanju zmanjšal. V Skupnem raziskovalnem središču je program večinoma napredoval po načrtih, čeprav so pandemija COVID-19 in druge nepredvidene okoliščine vplivale na gradnjo podpornih objektov za razgradnjo v Ispri.

Ključni poudarki izvajanja programov za leto 2021 so:

·napredek pri gradnji odlagališča odpadkov blizu zemeljskega površja za nizko in srednje radioaktivne odpadke v Bolgariji (nacionalni objekt za odstranjevanje odpadkov);

·dokončanje segmentacije in pakiranja dveh reaktorskih tlačnih posod, tj. ovojev glavnih reaktorjev, na Slovaškem;

·odstranitev zadnje serije izrabljenega goriva iz bazena izrabljenega goriva v Litvi, na podlagi česar bosta (po popolnem dokončanju aprila 2022) reaktorja pripravljena za razgradnjo;

·recikliranje velikih količin materialov, zlasti kovin, na vseh treh lokacijah: na Slovaškem je na primer stopnja izvzetja kovin iz regulativnega nadzora presegla 95 %, recikliranih pa je bilo več kot 1 800 ton;

·v Skupnem raziskovalnem središču dejavnosti pred razgradnjo in priprave vlog za izdajo dovoljenja v Ispri ter dejavnosti, povezane s programom, na drugih lokacijah z operativno infrastrukturo.

Pri razgradnji jedrskih objektov in ravnanju z nastalimi odpadki v okviru skupnega instrumenta v večletnem finančnem okviru 2021–2027 se bodo izkoristile sinergije in izmenjava znanja, da se zagotovita razširjanje znanja in izmenjava izkušenj. Medtem ko so bili v programih razgradnje oblikovani prvi sklopi produktov znanja, je Skupno raziskovalno središče začelo vzpostavljati namensko platformo v korist deležnikov EU. Sinergijski pristop, ki ga spodbuja Evropska komisija, je obrodil sadove v Bolgariji, kjer se oprema in postopki za dekontaminacijo, ki so se prej uporabljali na Slovaškem, zdaj uporabljajo z znatno večjo učinkovitostjo in prihranki pri stroških. Ta pozitivna izkušnja se bo po potrebi uporabila na vseh lokacijah pod pokroviteljstvom Evropske komisije, najprej v primeru izrednega varnostnega pregleda splošnega časovnega razporeda bolgarskega programa, da se upoštevajo izkušnje, pridobljene na Slovaškem, in zagotovi njegovo dokončanje do konca leta 2030, kot je načrtovano.

2.Okvir programov

Sedanji dolgoročni proračun EU, tj. večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027, vključuje programe financiranja za razgradnjo in ravnanje z radioaktivnimi odpadki, ki so določeni v dveh uredbah (v nadaljnjem besedilu: uredbi), ki zagotavljata skupni okvir za jedrske elektrarne Kozloduj (enote 1 do 4) v Bolgariji, jedrsko elektrarno Bohunice V1 na Slovaškem, jedrsko elektrarno Ignalina v Litvi in jedrske raziskovalne objekte Skupnega raziskovalnega središča Evropske komisije v Belgiji, Nemčiji, Italiji in na Nizozemskem.

V tem poročilu je predstavljeno izvajanje dela, opravljenega v okviru navedenih programov, v skladu z uredbama, člen 10.

2.1Program pomoči za razgradnjo jedrskih elektrarn

Prvi sklop programov, znan tudi kot programi pomoči pri razgradnji jedrskih elektrarn, zagotavlja finančno pomoč za razgradnjo osmih jedrskih reaktorjev s posebnega seznama na treh lokacijah v Bolgariji, Litvi in na Slovaškem. Programi so nastali v prvih letih od leta 2000 naprej in temeljijo na načrtih razgradnje, ki vsebujejo jasne določbe o obsegu, proračunu in načrtovanju. Odlaganje izrabljenega goriva in radioaktivnih odpadkov v globoko geološko odlagališče je izključeno iz programov in ga izvaja vsaka država članica v skladu z zahtevo Direktive Sveta 2011/70/Euratom.

Evropska komisija izvaja te programe v okviru posrednega upravljanja in je za njihovo izvajanje pooblastila Evropsko banko za obnovo in razvoj (EBRD) za vse tri lokacije (od leta 2001); osrednjo agencijo za vodenje projektov (CPMA) za program Ignalina (od leta 2003); in slovaško agencijo za inovacije in energijo (SIEA) za program Bohunice (od leta 2016).

Zagotovljena finančna podpora EU na podlagi uredb bo Bolgariji in Slovaški omogočila dokončanje razgradnje zadevnih reaktorjev, Litvi pa pomagala pri varni in neprekinjeni nadaljnji razgradnji jedrske elektrarne Ignalina, ki je prvi tovrstni postopek in največji doslej, pri katerem je treba odstraniti velike količine obsevanega grafita.

2.2Program Skupnega raziskovalnega središča za razgradnjo in ravnanje z odpadki