[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 2.10.2006

COM(2006) 565 konč.

2006/0180 (COD)

Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 577/98 o organizaciji vzorčne raziskave delovne sile v Skupnosti

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

OZADJE PREDLOGA |

110 | Razlogi za predlog in njegovi cilji Po vmesnem pregledu lizbonske strategije je Komisija februarja 2005 predstavila sporočilo o rasti in delovnih mestih, s katerim je predlagala nov začetek lizbonske strategije s še močnejšo usmeritvijo prizadevanj k dvema ciljema: doseči večjo, trajno rast ter več in boljša delovna mesta. Predlog je vključeval popolno presojo vodenja evropske strategije zaposlovanja za maksimalno povečanje učinkovitosti in sinergije med nacionalnimi ukrepi ter ukrepi Skupnosti. V tej zvezi je osrednji sestavni del osebni prejemek, ki vpliva na skupne stroške proizvodnje, stopnjo zaposlovanja in dohodek ter socialni položaj zaposlenih in njihovih družin. Podatki o plačah in z njimi povezanih dejavnikih so ključni element pri spremljanju politike na področju gospodarstva, zaposlovanja, izobraževanja in enakosti med spoloma, ki zagotavlja, da ukrepi EU za rast in delovna mesta prinašajo korist vsakemu posamezniku v družbi. Pripomogli bodo tudi k ovrednotenju nove socialne agende 2005–2010. Za doseganje teh ciljev Komisija potrebuje informacije o strukturi in razdelitvi osebnih prejemkov v državah članicah po socialno-ekonomskih parametrih ter v odnosu do različnih oblik plačane zaposlitve. Te informacije so bistvene za analizo in razumevanje trga delovne sile in sprememb, ki potekajo v strukturi delovne sile. Prednosti razpoložljivosti podatkov o plačah v odnosu do drugih parametrov zaposlitve so splošno priznane. Raziskava delovne sile (LFS) je pravzaprav prvi in najbolj veljaven referenčni vir informacij o trgu delovne sile, zato je treba plače kot temeljno spremenljivko za razlago obnašanja trga delovne sile vključiti v to raziskavo, da se omogoči popolnejša analiza trgov delovne sile. |

120 | Splošno ozadje Leta 1998 je Uredba Sveta (ES) št. 577/98 uvedla dohodek kot nov parameter raziskave, za katerega je treba zagotoviti podatke raziskave delovne sile. Vendar pa je bilo to zaradi občutljivosti te vrste informacij uvedeno zgolj kot možnost, da bi države članice lahko preskusile izvedljivost zbiranja tovrstnih informacij v raziskavi delovne sile, da bi se določil najboljši način zbiranja teh informacij brez povečevanja splošnega deleža neodgovorov ter da bi se preverila kakovost zbranih informacij. Uvodoma, v izvedbeni uredbi, je bil modul o dohodku sestavljen iz petih spremenljivk: mesečna neto plača za glavno delo, dodatna plačila za glavno delo, podpora za brezposelnost, dodatna plačila iz naslova podpore za brezposelnost, boleznina, invalidnina. Ta predlog omejuje zahtevane podatke na „mesečno plačo za glavno delo“. Namen te spremenljivke ni zbiranje informacij na ravneh plač v državah članicah EU; uporabila naj bi se kot spremenljivka za razlago obnašanja trga delovne sile. Leta 1998 sta te informacije zbirali in jih poslali Eurostatu samo dve državi članici. Odtlej so bile državam članicam, pripravljenim preskusiti uvedbo te spremenljivke v svoje raziskave ali preučiti povezavo med rezultati LFS in upravnimi viri, dodeljene subvencije. Trenutno približno polovica držav članic zadovoljivo zbira podatke o plačah s pomočjo LFS, ugotovljeno pa je bilo tudi, katere so najboljše prakse za zbiranje podatkov. Vrednost zbiranja teh informacij za namene politike je splošno priznana, treba pa bi bilo zajeti celotno EU. Vendar nekatere države članice zahtevajo poenostavitev spremenljivk, ki so bile prej poljubne, da bi lahko začele zbirati podatke, nekatere druge pa lahko spremenljivko vključijo v svoj običajni vprašalnik LFS samo, če obstaja pravna obveznost za zagotovitev teh informacij. Zato je bistveno ustrezno spremeniti Uredbo Sveta (ES) št. 577/98 in plačo za glavno delo vključiti v LFS kot obvezno spremenljivko. |

130 | Obstoječe določbe na področju, na katero se nanaša predlog Uredba Sveta (ES) št. 577/98 je uvedla dohodek kot nov neobvezen parameter raziskave, za katerega je treba zagotoviti podatke raziskave delovne sile. Cilji predloga uredbe, predstavljeni v tem memorandumu, so: – spremeniti neobvezni status tega parametra raziskave; – informacije, ki jih je treba zagotoviti o dohodku, omejiti na „plačo za glavno delo“; – državam članicam, ki bodo predložile te informacije z uporabo upravnih virov, omogočiti 18-mesečni rok za pošiljanje podatkov in posledično zmanjšati obremenitev poročanja. |

141 | Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije Se ne uporablja. |

POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENA UčINKA |

Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi |

211 | Posvetovalne metode, glavni ciljni sektorji in splošni profil anketirancev Opravljeno je bilo posvetovanje s člani delovne skupine za statistiko trga delovne sile in z direktorji s področja socialne statistike, njihovo mnenje pa je bilo upoštevano. Ta predlog je dobil široko podporo direktorjev s področja socialne statistike in delovne skupine za statistiko trga delovne sile. |

212 | Povzetek odgovorov in njihovo upoštevanje Da bi se izognili dodatni obremenitvi, je več držav članic predlagalo, naj se kot podlaga za zagotavljanje teh podatkov uporabijo administrativni podatki. Zaradi uporabe administrativnih podatkov bo pošiljanje podatkov trajalo dlje. Komisija je sprejela to stanje, ki je izraženo v predlogu uredbe. Pri vprašanjih o plačah je delež neodgovorov na splošno visok, saj je to občutljivo področje. Kljub temu je stopnjo odziva mogoče izboljšati. Nekatere države so dosegle dobro stopnjo odziva za to spremenljivko, razlogi za tak uspeh pa so bili ugotovljeni in predstavljeni kot dobre prakse. Druga pogosto omenjena težava je težava glede sprejetja usklajene opredelitve plače. Nekatere države lahko zagotovijo samo bruto plače, druge neto plače in tretje opredelitve, ki ne ustrezajo nobenemu od teh dveh konceptov. Pri ravneh ali težnjah v zvezi s plačami je bistvenega pomena skupna opredelitev. Vendar pa bodo podatki o plačah, zbrani v LFS, uporabljeni zgolj kot informacije o ozadju pri razvrščanju plač (decili), in sicer za analizo učinkov plač na obnašanje trga delovne sile. V tem primeru skupna opredelitev ni tako pomembna in ne bo znatno vplivala na razvrščanje. Nazadnje so nekatere države članice predlagale, da se bi v podporo analizi na podlagi plač lahko uporabila statistika o dohodku in življenjskih pogojih EU-SILC, saj je videti, da so težave z opredelitvijo in stopnjo odziva manjše, kadar se uporablja ta vir. Medtem ko LFS morda ni najboljši vir podatkov o plačah, omogoča povezavo s širšo vrsto socialno-ekonomskih spremenljivk, velikost vzorca pa je veliko večja. Ta zadnja značilnost omogoča podrobnejšo navzkrižno klasifikacijo. Ta dva vidika se štejeta kot zadovoljiva za utemeljitev uporabe LFS v tej zvezi. |

Zbiranje in uporaba izvedenskih mnenj |

221 | Zadevna znanstvena področja Nacionalni predstavniki v delovni skupini Eurostata za „statistiko trga delovne sile“ so strokovnjaki z zelo dobrim znanjem s področja osebnih prejemkov in raziskav trga delovne sile. |

222 | Uporabljena metodologija Odprta razprava med strokovnjaki na sestankih delovne skupine za „statistiko trga delovne sile“ s sklepi v zapisniku ter pilotne študije v večini držav članic. Državam članicam, pripravljenim preskusiti uvedbo te spremenljivke v svoje raziskave ali preučiti povezavo med rezultati LFS in upravnimi viri, so bile dodeljene subvencije. Na podlagi tehničnih poročil, ki so jih države članice zagotovile v okviru teh subvencij, so bile ugotovljene najboljše prakse zbiranja tovrstnih podatkov. |

223 | Glavne organizacije/strokovnjaki, s katerimi so potekala posvetovanja Strokovnjaki so bili z nacionalnih statističnih uradov. |

2249 | Povzetek prejetih in uporabljenih nasvetov Obstoj morebitnih velikih tveganj z nepopravljivimi posledicami ni bil omenjen. |

225 | Ugotovljene in razširjene so bile najboljše prakse zbiranja podatkov o plačah v LFS. Primeri dobrih praks bi lahko vključevali naslednje: – Vprašanja morajo biti preprosta in številčno omejena; anketarji morajo zagotoviti vse potrebne informacije o vključenosti ali izključenosti posebnih nadomestil. – Bolje je začeti z vprašanjem o natančnem znesku plače, če je mogoče s primerjavo plačilnega lista, in če oseba ne more odgovoriti, navesti razpon nekaj razredov osebnih prejemkov. – Kar zadeva pripravljenost odgovarjanja na vprašanja o tej temi, uvodno pismo ali razlaga anketarja ponavadi prispeva k uspehu. Poleg tega bi bilo v številnih državah neodgovore mogoče popraviti z imputiranjem ob uporabi drugih virov, kot so administrativni registri ali druge raziskave (npr. raziskava o strukturi osebnih prejemkov). Več držav je to poskusilo in so dosegle pozitivne rezultate. |

226 | Sredstva za omogočanje javne dostopnosti strokovnih nasvetov Vsa končna poročila na podlagi subvencij, dodeljenih za preskušanje vprašanj o plačah v LFS ali za povezavo upravnih virov s podatki LFS, so vključena v spletno stran Circa. Enako bodo obravnavane informacije o imputiranju. Analiza učinkov in posledic Preučili smo naslednje tri možnosti: Možnost A: Ohraniti neobvezni status spremenljivke „dohodek“ in uporabiti EU-SILC za zbiranje informacij o strukturi in razdelitvi osebnih prejemkov v državah članicah po socialno-ekonomskih parametrih. Možnost B: Spremeniti neobvezno spremenljivko LFS „dohodek“ (kakor je podrobno opredeljeno v Uredbi št. 577/98) v obvezno, z določitvijo splošne opredelitve plače in istega roka za pošiljanje podatkov, kakor velja za druge spremenljivke LFS (12 tednov po koncu obdobja opazovanja). Možnost C: Spremeniti neobvezno spremenljivko LFS „plača za glavno delo“ v obvezno spremenljivko, s prožno uporabljeno opredelitvijo in možnostjo daljšega, 18-mesečnega roka za pošiljanje podatkov za države, ki uporabljajo upravne vire. Izbrana je bila možnost C, ker pomeni dober kompromis med potrebami politike Skupnosti in relativno manjšo obremenitvijo za države članice. Sprejetje pristopa s prožno opredelitvijo plače zagotavlja potrebne informacije za potrebe politike in omogoča lažje izvajanje v državah članicah, saj bo v vprašalnik LFS vključenih manj vprašanj. Poleg tega se državam članicam s tem omogoča uporaba administrativnih podatkov brez škodljivih vplivov. Možnost A je zelo nezadovoljiva v smislu potreb politike, ker vse države ne bodo mogle zagotoviti podatkov z uporabo LFS, EU-SILC pa ne zagotavlja enako izčrpnih informacij. Možnost B je prestroga in obremenjujoča za države članice. Z izbiro te možnosti bi bilo treba v vprašalnik LFS dodati več vprašanj, zaradi visokega tveganja povečanja deleža neodgovorov bi bila morebiti vprašljiva splošna kakovost LFS, uporaba administrativnih podatkov pa ne bi bila možna. |

PRAVNI VIDIKI PREDLOGA |

305 | Povzetek predlaganih ukrepov Glavni cilj je Komisiji dati na voljo orodje za pripravo socialno-ekonomskih analiz s povezavo plače za glavno delo s parametri dela, in sicer za vse države članice. Instrument za dosego tega cilja je uredba Sveta in Parlamenta, ki spreminja neobvezno spremenljivko LFS „plača za glavno delo“ v obvezno. Hkrati se omogoča dodatni čas za pošiljanje teh podatkov za države, ki so pripravljene uporabiti upravne vire. |

310 | Pravna podlaga Člen 285 določa pravno podlago za statistične podatke Skupnosti. Svet v skladu s postopkom soodločanja sprejme ukrepe za pripravo statističnih podatkov, kjer je to potrebno za izvajanje dejavnosti Skupnosti. Ta člen določa zahteve, ki se nanašajo na pripravo statistike Skupnosti, in zahteva skladnost s standardi nepristranskosti, zanesljivosti, objektivnosti, znanstvene neodvisnosti, stroškovne učinkovitosti in zaupnosti statistike. |

Načelo sorazmernosti Predlog je skladen z načelom sorazmernosti iz razloga(-ov) v nadaljnjem besedilu: |

331 | – s tem predlogom se omogoča uporaba upravnih virov za zmanjšanje obremenitve anketirancev. Pristop s prožno opredelitvijo plače zagotavlja potrebne informacije za potrebe politike in omogoča lažje izvajanje v državah članicah, saj bo lahko v vprašalnik LFS vključenih manj vprašanj. |

332 | Predlog bi zajemal minimalno delovno obremenitev in ne bi imel bistvenih finančnih posledic, saj predvideva, da se bi na nacionalni vprašalnik raziskave delovne sile dodalo le eno ali dve vprašanji ali pa se bi podatki o plači imputirali iz upravnega vira. |

Izbira instrumentov |

341 | Predlagani instrument: uredba. |

342 | Drugi instrumenti ne bi bili primerni iz razloga(-ov) v nadaljnjem besedilu. Izbira ustrezne kategorije akta EP/Sveta je odvisna od zakonodajnega cilja. Glede na potrebe po informacijah na evropski ravni je na področju statistike Skupnosti trend, da se za temeljne akte raje uporabijo uredbe kot direktive. Uredba ima prednost, saj določa enako zakonodajo po celotni Skupnosti in državam članicam ne dopušča, da bi jih uporabile samo delno ali selektivno; uporablja se neposredno, kar pomeni, da je ni treba prenesti v nacionalno pravo. Na drugi strani so direktive, katerih cilj je uskladitev nacionalnih zakonov, obvezujoče za države članice glede njihovih ciljev, nacionalnim organom pa prepuščajo izbiro oblike in metod za dosego ciljev, dogovorjenih na ravni Skupnosti. Direktive je treba prenesti v nacionalno pravo. Uporaba uredbe je v skladu z drugimi pravnimi akti o statističnih podatkih, sprejetimi od leta 1998. |

PRORAčUNSKE POSLEDICE |

409 | Predlog ne vpliva na proračun Skupnosti. |

DODATNE INFORMACIJE |

560 | Evropski gospodarski prostor Predlagani akt zadeva vprašanja EGP in ga je zato treba razširiti na Evropski gospodarski prostor. |

1. 2006/0180 (COD)

Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 577/98 o organizaciji vzorčne raziskave delovne sile v Skupnosti

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 285(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[1],

po posvetovanju z Odborom za statistični program v skladu s členom 3 Sklepa Sveta 89/382/EGS, Euratom z dne 19. junija 1989[2],

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe[3],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) V skladu z lizbonsko strategijo in po potrditvi po njenem vmesnem pregledu leta 2005 mora Evropa za dosego lizbonskih ciljev še naprej usmeriti svoje politike v rast in zaposlovanje.

(2) Razvoj Skupnosti in delovanje notranjega trga povečujeta potrebo po primerljivih podatkih, ki omogočajo vpliv strukture in razdelitve plač, ki bosta preučeni, na trg delovne sile, zlasti kot sredstvo za analizo napredka ekonomske in socialne kohezije.

(3) Komisija potrebuje za izvedbo dodeljenih nalog podatke o razvrščanju plač po socialno-ekonomskih parametrih in tudi v odnosu do različnih oblik plačane zaposlitve, ki so bistveni za analizo in razumevanje trga delovne sile ter sprememb, ki potekajo v strukturi delovne sile. V zvezi s tem so prednosti razpoložljivosti podatkov o plačah po decilih v odnosu do drugih parametrov zaposlitve splošno priznane.

(4) Raziskava delovne sile Skupnosti je pravzaprav prvi in najbolj veljaven referenčni vir informacij o trgu delovne sile v Evropski uniji, informacije o plačah kot temeljni spremenljivki za razlago obnašanja trga delovne sile pa morajo biti standardna sestavina te raziskave, da se omogoči popolnejša analiza trgov delovne sile.

(5) Uredbo Sveta (ES) št. 577/98[4] je zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 577/98 se spremeni:

1. V členu 4 se točka (1) odstavka 1 nadomesti z naslednjim:

„(l) plača za glavno delo;“

2. Člen 6 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„Člen 6

Posredovanje rezultatov

Najpozneje v dvanajstih tednih od konca obdobja opazovanja države članice posredujejo Eurostatu rezultate raziskave, brez neposrednih označb.

Podatki, ki ustrezajo parametru raziskave „plača za glavno delo“, se Eurostatu lahko pošljejo v roku osemnajstih mesecev od konca obdobja opazovanja, če se za predložitev teh informacij uporabljajo administrativni podatki.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,

Za Evropski parlament Za Svet

Predsednik Predsednik

[1] UL C […], […], str. […].

[2] UL L 181, 28.6.1989, str. 47.

[3] UL C […], […], str. […].

[4] UL L 77, 14.3.1998, str. 3. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2257/2003 (UL L 336, 23.12.2003, str. 6).