SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 22.12.2004 
KOM(2004) 832 koncno 
  
SPOROČILO KOMISIJE SVETU IN EV ROPSKEMU PARLAMENTU 
K EVROPSKI STRATEGIJI UPRAVLJANJA FISKALNE STATISTIKE 
 
SL 2   SL SPOROČILO KOMISIJE SVETU IN EV ROPSKEMU PARLAMENTU 
K EVROPSKI STRATEGIJI UPRAVLJANJA FISKALNE STATISTIKE 
1. UVOD 
V okviru ekonomske politike EU se skladnost s prora čunsko disciplino preverja na podlagi 
kvantitativnih meril za javnofinan čni primanjkljaj in javni  dolg. Zato je kakovost 
proračunskih statisti čnih podatkov bistvena za zagot ovitev ustreznega izvajanja 
dogovorjenega okvira za nadzor in u činkovito usklajevanje fisk alnih politik. Novembra 2002 
je Komisija sprejela Sporo čilo o potrebi in sredstvih za izboljšanje kakovosti prora čunske 
statistike1, s katerim je predlagala, da Ekonomsko-finan čni svet potrdi kodeks najboljše 
prakse pri zbiranju in zagotavljanju podatkov v okviru postopka v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem. Ekonomsko-finan čni svet z dne 18. februarja 2003 je sprejel sklepe, ki 
vključujejo kodeks najboljše prakse. 
Vprašanju kakovosti in zanesljivosti podatkov priman jkljaja ter dolga za fiskalni nadzor EU 
se v zadnjem času posve ča veliko pozornosti. Pojavile so se  bistvene revizije podatkov v 
proračunskih obvestilih in verodostojnost prora čunskega nadzora je bila v časih ogrožena. 
Svet ministrov (Ekonomsko-finan čni svet) z dne 2. junija 2004 je priznal pomanjkljivosti pri 
zbiranju fiskalnih statistik in poro čanju Komisiji in zlasti njihove ob čutljivosti na politi čne in 
volilne cikluse. Potem ko je ugotovil, da so „ zanesljive statistike bist vene za verodostojnost 
postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem “ je pozval Komisijo, da „ okrepi spremljanje 
kakovosti posredovanih dav čnih podatkov in poro ča Svetu pred koncem leta 2004 “. Komisijo 
je tudi pozval, da do junija 2005 pripravi predlog za razvoj „ minimalnih evropskih standardov 
za institucionalno oblikovanje statisti čnih organov “ [...], „ ki krepijo neodvisnost, celovitost in 
odgovornost nacionalnih statisti čnih uradov držav članic . Ti standardi naj tudi pripomorejo k 
reševanju posebnih vprašanj gled e kakovosti fiskalnih statistik.“  
Komisija je 3. septembra 2004 sprejela Sporo čilo o „Krepitvi gospod arskega vodenja in 
pojasnitvi izvajanja Pakta stabilnosti in rasti“(COM (2004) 581 kon č.). V tem Sporo čilu 
Evropska komisija predlaga mo žne izboljšave za uveljavitev dav čnega okvira EU: 
„Izvajanje dav čnega okvira in njegova verodostojnost sta odvisni od kakovosti, pravo časnosti 
in zanesljivosti fiskalne statistike ter ocene prora čunskega stanja. Izboljšano spremljanje 
sporočenih podatkov na ravni EU bo prispevalo k uresni čitvi tega cilja: na podlagi sklepov 
Ekonomsko-finan čnega sveta z dne 2. junija 2004 bo Komisi ja pripravila minimalne evropske 
standarde za institucionalno oblikovanje statisti čnih organov .“ 
Proračunsko obvestilo Gr čije za mesec september 2004 je pokazalo pomembne revizije 
podatkov primanjkljaja in dolga za leta od 2000 do 2003. To je povzro čilo zaskrbljenost glede 
zanesljivosti podatkov primanjkljaja in dolga, ki jih je prej uradno sporo čila Grčija, ter 
pokazalo morebitno šibkost spremljanja fiskalne statistike. 
                                                 
1  Sporo čilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o potrebi in sredstvih za izboljšanje kakovosti 
proračunske statistike (COM(2002)670 kon č.). 
 
SL 3   SL Komisar Almunia je 23. septembra 2004 o reviziji  podatkov grškega primanjkljaja in dolga 
izjavil: „ V naši strukturi EMU statistik a je in bo tudi v okviru nove ustave ostala nacionalna 
odgovornost. Zato je izredno pomembno, da se neodvisnost, celovitost in odgovornost 
nacionalnih statisti čnih uradov držav članic v prihodnosti okrepi jo. Kot je poudarjeno v 
našem Sporo čilu o gospodarskem vodenju in v skladu s sklepi Ekonomsko-finan čnega sveta z 
dne 2. junija 2004, bo Komisija v ta namen kmalu pripravila predloge.“  
Komisija je 1. decembra 2004 sprejela Sporo čilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu 
glede „Poro čila o odgovornosti v zvezi z revizijo grških prora čunskih podatkov“2, ki 
predstavlja analizo sistemskih  vprašanj na globalni ravni. 
Cilj tega sporo čila je predstaviti dosledno strategijo Komi sije za krepitev upravljanja fiskalne 
statistike EU na podlagi naslednjih treh na činov ukrepanja: 
– prvič, zadevne dolo čbe o kakovosti statisti čnih podatkov, uporabljen ih v okviru postopka v 
zvezi s čezmernim primanjkljajem, je treba podr obno opredeliti. Predstavljen bo predlog s 
ciljem dopolniti obstoje ča pravila s pomo čjo krepitve mehanizmov za spremljanje 
podatkov. Po obstoje či zakonodaji Komisija (Eurostat) nima pristojnosti za neposredno 
spremljanje ra čunov države. Obstoje či niz pravil je treb a razširiti, da bi zagotovili, da lahko 
Eurostat kot statisti čni organ izvaja u činkovito preverjanje podat kov, ki so jih uradno 
sporočile države članice; 
– drugič, treba je izboljšati operativne zmogljivosti Komisije, zlasti Eurostata in Generalnega 
direktorata za gospodarske in finan čne zadeve. Potrebno je sistemati čno načrtovanje 
obstoječih misij skupaj z daljšimi misijami in misijami, ki bodo izvajale bolj temeljita 
preverjanja. Treba je tudi aktivirati vse obstoje če strokovno znanje, vklju čno s tistim na 
nacionalni ravni; 
– tretjič, treba je vzpostaviti vseevropske stan darde glede neodvisnosti, celovitosti in 
odgovornosti nacionalnih statisti čnih organov.  
2. U POŠTEVANJE OBSTOJE ČIH IZKUŠENJ  
2.1. Pravni okvir EU 
Člen 104 Pogodbe ES dolo ča, da se države članice izogibajo čezmernemu javnofinan čnemu 
primanjkljaju in da Komisija spremlja gibanje prora čunskega stanja in vi šine javnega dolga v 
državah članicah zato, da bi ugotovila ve čje napake, z namenom zagotoviti izpolnjevanje 
zahtevane prora čunske discipline. 
Protokol o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priložen k Pogodbi, med 
drugim dolo ča, da države članice redno in br ez odlašanja poro čajo Komisiji o na črtovanih in 
dejanskih primanjkljajih ter ravneh dolga . Statistične podatke za njegovo uporabo pa zagotovi 
Komisija. 
Podrobna pravila Protokola (vklju čno s postopkom obveš čanja Komisije) so dolo čena v 
Uredbi Sveta (ES) št. 3605/933 (spremenjeni z Uredbo Sveta (ES) št. 475/20004 in Uredbo 
                                                 
2 COM(2004) 784 kon č. 
 
SL 4   SL Komisije (ES) št. 351/20025). Pojmi, uporabljeni v Protokolu in Uredbi (na primer „država“ 
ali „primanjkljaj“), so opredeljeni v skladu z Evropskim sistemom integriranih ekonomskih računov („ESR 95“), ki je bil vzpostav ljen z Uredbo Svet a (ES) št. 2223/96
6. ESR 95 je 
sistem statisti čnega sklicevanja za standarde, opredelitve in ra čunovodske dolo čbe, katerega 
cilj je zagotovitev skladnosti in primerl jivosti podatkov, ki ji h predložijo države članice.  
Na podlagi predloga Komisije7 je Ekonomsko-finan čni svet z dne 18. fe bruarja 2003 sprejel 
kodeks najboljše prakse za zbiranje, posredova nje in objavo podatkov za namene postopka v 
zvezi s čezmernim primanjkljajem, da se jasn o opredelijo postopki na ravni držav članic in 
Komisije. 
Kodeks dolo ča, da vlogo Komisije kot statisti čnega organa v okviru postopka v zvezi s 
čezmernim primanjkljajem v imenu Komisij e prevzame Eurostat. Vendar Komisija 
neposredno ne zbira nacionalnih podatkov držav članic, ampak je odvisna od podatkov, ki jih 
zbirajo nacionalni organi in o njih poro čajo. 
Kodeks najboljše prakse vklju čuje tudi dolo čbe za zagotavljanje kakovosti prora čunskih 
podatkov z dolo čanjem smernic za rešitev metodoloških vprašanj in spremljanje skladnosti 
podatkov z ra čunovodskimi pravili.  
Nedavni dogodki in zlasti obšir ne revizije uradno sporo čenih statistik grškega primanjkljaja in 
dolga kažejo na potrebo po dopolnitvi obstoje čega niza pravil. 
2.2. Izkušnje s statisti čnim spremljanjem 
Za natančno spremljanje razvoja prora čuna držav članic je potrebna celovita, zanesljiva in 
pravočasna fiskalna statistika. V skladu z evro psko zakonodajo morajo fiskalni podatki, 
sporočeni Komisiji, izpolnjevati zahteve, opredel jene v Evropskem sistemu integriranih 
gospodarskih ra čunov, ESR 95. Fiskalni podatki po ESR 95 statisti čnem standardu so ustrezni 
za primerjalno analizo. 
Države članice sporo čajo Komisiji svoje ESR podatke javnofinan čnega primanjkljaja in dolga 
v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem odkar se je leta 1994 za čel izvajati. 
Izkušnje kažejo, da je kakovost ESR podatkov, posredovanih Komisiji v teh desetih letih 
stalno naraš čala. 
                                                                                                                                                         
3 Uredba Sveta (ES) št. 3605/93 z dne 22. novembra 1993 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s 
čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (UL L 332, 
31.12.1993, str.7). 
4 Uredba Sveta (ES) št. 475/2000 z dne 28. februarja 2000 o spremembah Uredbe (ES) št. 3605/93 o 
uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem v prilogi Pogodbe o ustanovitvi 
Evropske skupnosti (UL L 58, 3.3.2000, str.1). 
5 Uredba Komisije (ES) št. 351/2002 z dne 25. februarja 2002 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 
3605/93 glede sklicevanja na ESR 95 (UL L 55, 26.2.2002, str. 23). 
6 Uredba Sveta (ES) št. 2223/96 z dne 25. junija 1996 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih 
računov v Skupnosti (UL L 310, 30.11.1996, str. 1), nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1267/2003 
Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. junija 2003 (UL L 180, 18.7..2003, str. 1). 
7 COM(2002) 670 kon č. 
 
SL 5   SL Izkušnje pa tudi kažejo, da bi se dalo  stvari nadalje izboljšati, kajti razli čne težave še vedno 
vplivajo na kakovost statistike in zdaj bi bilo primerno sprejeti ukrepe za zagotovitev 
usklajenega izvajanja pravil na tem klju čnem podro čju, kot je navedeno v Oddelku 3.  
Glede tega je zelo pomembno zag otoviti pravilno razlago ra čunovodskih pravil ESR 95 in 
dosledno izvajanje metodoloških zahtev. Poleg tega je treba zagotoviti, da imajo države 
članice zadostno statisti čno zmogljivost za izdajanje zanesljivih podatkov v dolo čenem roku. 
Nazadnje je treba potrditi, da imajo države članice mo čne sisteme zbiranja in razvrš čanja 
osnovnih javnih podatkov, da izdelajo kakovostno prora čunsko računovodstvo, ter da v 
skladu z dolo čenim časovnim razporedom statistikom omogo čajo dostop do kvantitativnih 
informacij. 
Eurostat ima klju čno odgovornost za zagotavljanje ustrez ne kakovosti potrebnih statisti čnih 
standardov pri uporabljanju podatkov v fiskal nem nadzoru EU. To zahteva reden in 
poglobljen dialog z nacionalnimi statisti čnimi uradi. Eurostat je  neprekinjeno poostroval 
spremljanje kakovosti podatkov, sporo čenih v okviru postopka v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem. Statisti čna zakonodaja EU se je v letih sprejemala z namenom razvijati 
pokrivanje in pravo časnost posredovanja statistik državnih ra čunov držav članic, vklju čenih v 
ESR 95, Eurostatu.  
3. KOMISIJA PREDLAGA TRI NA ČINE UKREPANJA  
Za spopadanje s trenutnim st anjem je Komisija v Sporo čilu o vprašanju odgovornosti v zvezi 
z revizijo grških prora čunskih podatkov8 predlagala tri na čine ukrepanja, ki se nanašajo na 
poglobitev zakonodajnega okvira, izboljševanje operativnih zmogljivosti Eurostata in 
Generalnega direktorata za gospodarske in finan čne zadeve (GD ECFI N) ter nazadnje na 
vzpostavitev evropskih standardov za  neodvisnosti nacionalnih statisti čnih uradov. Glavni cilj 
je vzpostavitev mo čnejšega in skupnega pregleda upravljan ja s fiskalno statistiko na evropski 
ravni, kar je bistveno za gospodarsko vodenje.  
3.1. Dopolnjevanje pravnega okvira 
Za začetek bo Komisija predlagala dopolnitev obstoje čih pravil zaradi krepitve mehanizma za 
spremljanje podatkov. Komisija po zdajšnji zakonodaji nima pravice do neposrednega 
spremljanja javnih ra čunov, še manj pa za zbiran ja podatkov namesto držav članic. Komisija 
v skladu z na čelom subsidiarnosti ne more razširiti svojih pravic do te mere, da bi namesto 
držav članic zbirala, sestavljala in sporo čala podatke, če zakonodajalec za to ni poskrbel. Ker 
mora Eurostat kot statisti čni organ imeti možnost, da dejans ko preverja dane podatke, je treba 
dopolniti sedanje dolo čbe z instrumentom, ki bi okrepil naslednje vidike: 
– priznanje revizije na podlagi dokumentov, s ka terimi ima Komisija pravico, da neposredno 
preverja javne ra čune – skupaj z ustrezno obveznostjo za nacionalne organe, da hranijo in 
dajo na razpolago vse pomembne vire podatkov; 
                                                 
8 COM(2004) 784 kon č. 
 
SL 6   SL – vzpostavitev preverjanja na kraju samem, ki bo vklju čevalo misije preverjanja z natan čno 
opredelitvijo obsega pooblastil Komisije za ta ke naloge, kot je na  primer zagotovljen 
dostop do vseh lokacij, podatkov in posameznikov; 
– natančna opredelitev izjem pri zaupnos ti, kadar jo uveljavlja država članica in je tak 
pravno utemeljen interes; Komisija pa  ima odgovornost, da ohranja zaupnost;  
– pravila, po katerih se ta preverjanja izvajaj o, na primer, ali lahko pri tem sodelujejo tudi 
strokovnjaki iz ostalih državnih uprav. 
Komisija namerava predlagati osnutek zakonodaje, ki ji bo omogo čila temeljitejše preverjanje 
podatkov. Osnutek zakonodaje bo vseboval tudi ukrepe, po katerih bodo države članice 
resnično odgovorne za prora čunske podatke, ki jih  posredujejo Komisiji, zlasti z dolo čbami, 
po katerih so tisti, ki podatk e posredujejo, odgovorni zanje. 
Osnutek zakonodaje bo nadalje vseboval izvajanj e številnih pobud za izbo ljšanje preglednosti, 
kot na primer razdeljevanje fiskalnih obve stilnih razpredelnic ter izdajanje poro čil o misijah 
za preverjanje po državah članicah.  
Predlog se bo naslanjal na izkuš nje, pridobljene z izvajanjem Kodeksa najboljše prakse in bo 
namenjen vzpostavitvi nadzornih mehanizm ov, reševanju metodoloških vprašanj in 
naraščanju odgovornosti ter preglednosti. Komi sija bo opredelila in sprejela na čine izvajanja 
Uredbe Sveta ob upoštevanju pridobljenih izkušenj.  
Komisija namerava zakonodajni predlog sprejeti v prvih mesecih leta 2005. 
3.2. Razvoj operativne zmogljivosti 
Nadalje je treba obravnavati operativno zmogljivost Eurostat a in medsebojno povezanost med 
statističnim preverjanjem Eurostata ter prora čunskim nadzorom GD ECFIN v okviru Pakta za 
stabilnost in rast. To obsega naslednje: 
– sistematično načrtovanje misij za preverjanje, poleg tistih misij, ki se trenutno izvajajo; 
– aktiviranje vsega obstoje čega strokovnega znanja: intele ktualni viri na strokovnem 
področju iz nacionalnega ra čunovodstva, predvsem v javnem sekt orju, niso neomejeni. Cilj 
je torej omogo čati Eurostatu izkoriš čanje strokovnega znanja, ki v državah članicah že 
obstaja, tako da se Komisiji zagotovi  podporo državnih organov in statisti čnih 
strokovnjakov; 
– proračunsko podporo za krepitev in sistemizacijo preverjanj ra čunov nacionalnih javnih 
uprav. Treba je analizirati potrebe po finan čnih sredstvih in človeških virih, in morebiti jih 
bo treba prerazporediti, zato da bosta lahko Eurostat in GD ECFIN opravila poglobljeno 
vrednotenje fiskalne statistike in prora čunskega stanja. 
3.3. Na poti k minimalnim evropskim standardom 
Tretji način ukrepanja zadeva razvoj minimalnih evropskih standardov za institucionalno 
oblikovanje statisti čnih organov. Ta ukrep zahteva teme ljito posvetovanje s pristojnimi 
državnimi organi za zagotovitev skladnega, primerljivega in u činkovitega okvira, ki se ga 
 
SL 7   SL uporabi takoj, ko je mogo če, ter natan čen pregled pravne podlage ob upoštevanju na čela 
subsidiarnosti.  
Komisija trenutno pripravlja sm ernice za izboljšanje statisti čnega upravljanja. Treba je uvesti 
vseevropske minimalne standarde na podro čju statistike, ki krepijo neodvisnost, celovitost in 
odgovornost Nacionalnih statisti čnih uradov, zaradi odziva na poziv Sveta ministrov ECOFIN 
z dne 10. septembra 2004. Komisija preu čuje različne možne pravne instrumente za sestavo 
okvira, kakršen je Kodeks ravnanja ali direktiva.  
Ti standardi bi morali imeti dvoj ni namen; po eni strani pove čanje zaupanja v statisti čne 
organe in pove čanje njihove zanesljivos ti s predlaganjem dolo čenih institucionalnih in 
organizacijskih ukrepov ter, po drugi strani, krepitev verodo stojnosti in kakovos ti statistik, ki 
jih pripravljajo in razdelju jejo, s spodbujanjem dosledne upor abe najboljših mednarodnih 
statističnih načel, metod in praks pri vseh izdelova lcih uradnih statistik v Evropi.  
Eurostat je imel novembra 2004 priložnost za razpravo z državami članicami glede predloga o 
takem kodeksu v okviru Odbora za statisti čni program, kjer so bili tudi generalni direktorji 
Nacionalnih statisti čnih inštitutov. Delo v prvih meseci h 2005 nadaljuje projektna skupina, 
sestavljena iz predstavnikov držav članic in Eurostata, ki bo do junija 2005 do konca 
oblikovala minimalne evropske  standarde, kot je dolo čil Svet ministrov ECOFIN.