1.UVOD

Raziskave in inovacije so ključnega pomena za vzdrževanje družbenoekonomskega modela in vrednot Evrope ter njene svetovne konkurenčnosti. To še zlasti velja v hitro spreminjajočem se svetu, v katerem je naš uspeh vse bolj odvisen od proizvodnje znanja in njegove hitre pretvorbe v inovacije, namesto od izkoriščanja naravnih virov ali zniževanja plač. Trajnostna rast v prihodnje lahko temelji le na današnjem vlaganju v raziskave in inovacije.

Okvirni program EU za raziskave in inovacije Obzorje 2020 za obdobje 2014–2020 je ključni način EU za dosego tega cilja. Njegovi cilji so spodbujanje gospodarske rasti in ustvarjanje delovnih mest s povezovanjem raziskav in inovacij, spodbujanjem odlične znanosti in vodilnega položaja v industriji ter spoprijemanjem z družbenimi izzivi.

Službe Komisije so v skladu s smernicami za boljše pravno urejanje izvedle celovito vmesno oceno napredka programa v prvih treh letih izvajanja. Odziv deležnikov na javno posvetovanje o vmesni oceni je bil zelo velik, z več kot 3 500 respondenti in več kot 300 pripravljenimi dokumenti o stališču.

Tri dodatne, samostojne vmesne ocene so zajele Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo (EIT), javno-javna partnerstva (P2P), vzpostavljena v skladu s členom 185 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), in javno-zasebna partnerstva (PPP, ki se izvajajo prek skupnih podjetij), ki so bila vzpostavljena v skladu s členom 187 PDEU. Ločene neodvisne strokovne skupine so izvedle tudi en vmesni pregled devetih pogodbenih javno-zasebnih partnerstev in en pregled neposrednih ukrepov Skupnega raziskovalnega središča.

Vmesna ocena je dokazni temelj poročila in v prihodnost usmerjenih priporočil neodvisne skupine na visoki ravni za zagotavljanje čim večjega učinka programov EU za raziskave in inovacije, ki ji predseduje Pascal Lamy (v nadaljnjem besedilu: Lamyjeva skupina na visoki ravni).

V skladu z zahtevami člena 32 uredbe o vzpostavitvi programa Obzorje 2020 je namen tega sporočila opozoriti institucije EU na ključne ugotovitve (oddelek 2) in spoznanja, pridobljena na podlagi skupne ocene (oddelek 3). To zajema morebitna izboljšanja in usmeritve v prihodnje, vključno s prvimi odzivi na priporočila Lamyjeve skupine na visoki ravni o zagotavljanju čim večjega učinka.

2.Ključne ugotovitve iz vmesne ocene programa Obzorje 2020

Druge institucije EU so potrdile ugotovitve iz vmesne ocene: Evropski parlament (EP), Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO), Odbor regij (OR) in nedavno Svet za konkurenčnost prek sklepov Sveta z dne 1. decembra 2017. Države članice so sprejele mnenje tudi prek Odbora za evropski raziskovalni prostor in inovacije (ERAC). Skupno stališče je, da je izvajanje programa Obzorje 2020 v veliki meri uspešno.

Program Obzorje 2020 je privlačen in pomemben. Udeleženci prihajajo iz najboljših institucij in podjetij v Evropi in zunaj nje ter pokrivajo številna področja. Deležniki so izrazili veliko zadovoljstvo s programom, kar je razvidno tudi iz trajnega zanimanja za njegove zelo konkurenčne razpise. V primerjavi s predhodnim sedmim okvirnim programom (v nadaljnjem besedilu: FP7) je več kot polovica udeležencev programa Obzorje 2020 novih. Udeležba industrije se je povečala, saj je malim in srednjim podjetjem namenjenih 23,9 % proračuna za industrijske in omogočitvene tehnologije ter družbene izzive, kar precej presega cilj 20 %. Program Obzorje 2020 se je pri odzivu na razvijajoče se politične prednostne naloge, kot so migracije, in nujne primere, kot sta izbruha virusov ebola in zika, izkazal kot prilagodljiv.

Program ponuja edinstvene priložnosti za sodelovanje in mrežno povezovanje. Ena od petih znanstvenih publikacij iz programa Obzorje 2020 je rezultat sodelovanja med akademskim svetom in zasebnim sektorjem. Rezultat programa Obzorje 2020 je več interdisciplinarnih publikacij kot na podlagi FP7. Pogodbena javno-zasebna partnerstva, ki združujejo zasebni sektor in Komisijo pri skupno opredeljenih agendah na področju raziskav in inovacij, imajo dodano vrednost, saj krepijo medsektorsko sodelovanje in spodbujajo inovacije.

Program Obzorje 2020 je na dobri poti, da bo znatno prispeval k ustvarjanju delovnih mest in rasti. Čeprav program Obzorje 2020 predstavlja manj kot 10 % skupne javne porabe za raziskave in razvoj v EU, pa se na podlagi makroekonomskih modelov predvideva, da bo njegov družbenoekonomski učinek do leta 2030 približno 600 milijard EUR in 179 000 delovnih mest. Poleg tega pa podpira tudi doseganje ciljev politik EU z osredotočanjem na odlično znanost, vodilni položaj v industriji in družbene izzive.

Odličnost kot glavno temeljno načelo zagotavlja kakovost. Ob odličnosti kot glavnem merilu za dodelitev finančnih sredstev so bile prve znanstvene publikacije v okviru programa Obzorje 2020 citirane dvakrat pogosteje od svetovnega povprečja. Patenti, pripravljeni v okviru programa, so kakovostnejši in imajo podobno tržno vrednost kot podobni patenti, pripravljeni drugod. Program Obzorje 2020 je že podprl približno 17 Nobelovih nagrajencev.

Napredek pri poenostavitvi se je izplačal. Uvedeni obsežni ukrepi poenostavitev (na primer enotni sklop pravil, elektronski podpis sporazuma o nepovratnih sredstvih, portal za udeležence, kjer vsa interakcija z udeleženci poteka na enem mestu, enotna stopnja povračila, pavšalna stopnja za posredne stroške) so znatno zmanjšali upravno breme in stroške, kar je povzročilo precejšnje skrajšanje časa do dodelitve (110 dni hitreje kot v FP7). Deležniki pozdravljajo poenostavljen model financiranja, zaradi katerega se sofinanciranje upravičencev ni zmanjšalo.

Iz programa Obzorje 2020 je razvidna jasna dodana vrednost EU. V primerjavi s podporo raziskavam in inovacijam na državni in regionalni ravni to ustvarja ekonomije obsega, razpona in hitrosti, s čimer se povečuje privlačnost EU kot lokacije za raziskave in inovacije. Dodatnost programa (tj. program ne nadomešča nacionalnih finančnih sredstev) je velika. Deli programa z enim upravičencem, kot so instrument za MSP, ERC in ukrepi Marie Skłodowska Curie, dodajajo vrednost EU prek vseevropske konkurence in strukturnih učinkov, ki jih imajo na nacionalne sisteme raziskav in inovacij.

Program Obzorje 2020 je gospodaren. Upravni režijski stroški programa Obzorje 2020 so nižji kot v FP7, saj je bil obsežen del izvajanja programa prenesen na specializirane izvajalske agencije, izvajanje pa je usklajeno prek skupnega podpornega centra programa Obzorje 2020. Upravni izdatki so nižji od ciljnih 5 %. Še zlasti nizki so pri izvajalskih agencijah in EIT.

Iz ocen partnerskih pobud, podprtih s programom Obzorje 2020, je razvidno, kako učinkovite so pri pridobivanju znatnih dodatnih zasebnih in javnih finančnih sredstev ter pri usklajevanju prednostnih nalog na področju raziskav in inovacij po vsej Evropi.

Iz vmesne ocene EIT je razvidno, da prispeva k obravnavi strukturnih pomanjkljivosti inovacijske zmogljivosti EU. Skupnosti znanja in inovacij (SZI) EIT dodajo vrednost EU s spodbujanjem tesnih in učinkovitih povezav med izobraževanjem, raziskavami in inovacijami na različnih področjih svetovnih izzivov. EIT je platforma za vzpostavitev in rast SZI, katerih izobraževalni programi združujejo strokovno znanje s podjetniškim izobraževanjem in izobraževanjem na področju inovacij, neposrednim dostopom do podjetij in mednarodno mobilnostjo.

Na podlagi javno-javnih partnerstev v skladu s členom 185, na primer Eurostars2 ter skupnega raziskovalnega in razvojnega programa za Baltsko morje (BONUS), so se vzpostavila dolgoročna partnerstva in mreže na področju raziskav in inovacij med vlagatelji v raziskave in vladami, kar je prispevalo k Evropskemu raziskovalnemu prostoru (ERP). Spodbujajo pomembne naložbene in transnacionalne raziskovalne projekte na pomembnih področjih politik ter z vse bolj globalnim dosegom ukrepov. Ključna prednost vseh javno-zasebnih partnerstev v skladu s členom 187, na primer CleanSky2 ali skupnega podjetja za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase (BBI), je njihova sposobnost privabiti in povečati sodelovanje strateških industrijskih partnerjev na prednostnih področjih ukrepanja za Unijo, ki presegajo meje in poslovne sektorje, ter njihov neposredni prispevek h konkurenčnosti in ciljem politik EU. Povezujejo dejavnosti v celotnem inovacijskem ciklu in prispevajo k premagovanju razdrobljenosti na posameznih sektorjih z vzpostavljanjem dolgoročnih predkonkurenčnih sodelovalnih mrež, ki združujejo prej nepovezane deležnike. Ugotovljeno je bilo, da pogodbena javno-zasebna partnerstva, na primer tovarne prihodnosti in energijsko učinkovite stavbe, večinoma dosegajo svoje cilje, saj so prilagodljiva in učinkovito upravljana, v strategijah s podporo EU združujejo večje industrijske partnerje, ki razumejo rezultate po posameznih industrijah in imajo visoko stopnjo preglednosti in odprtosti za sodelovanje, vključno z MSP.