KRATICE

CATS : Clearance Audit Trail System (podatkovna zbirka, ki vsebuje informacije v zvezi s plačili iz evropskih kmetijskih skladov)

EKJS : Evropski kmetijski jamstveni sklad

EKSRP : Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja

Eurostat : Statistični urad Evropske unije

GAEC : dobri kmetijski in okoljski pogoji

GVŽ : glava velike živine

LFA : območje z omejenimi možnostmi

PZR : predpisane zahteve ravnanja

SEP : shema enotnega plačila

SEPP : Shema enotnega plačila na površino

STO : Svetovna trgovinska organizacija (Ženeva)

SKP : skupna kmetijska politika

URAA : Sporazum o kmetijstvu iz urugvajskega kroga pogajanj

GLOSAR IZRAZOV

Agenda 2000 : Ta reforma je postavila SKP na dva glavna stebra, ki se financirata iz proračuna Skupnosti prek dveh evropskih kmetijskih skladov. Prvi steber (Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS)) zagotavlja tržne ukrepe in dohodkovno podporo v obliki neposrednih plačil. Drugi steber (Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP)) sofinancira ukrepe za razvoj podeželja na področjih, kot so kmetijsko okolje, spodbujanje kakovosti hrane, višji tehnični standardi in dobro počutje živali.

Faktorski dohodek kmetijstva : Ta kaže neto dodano vrednost kmetijskih dejavnosti (ter neločljivih nekmetijskih, sekundarnih dejavnosti) po faktorskih stroških. Izračuna se tako, da se od vrednosti kmetijske proizvodnje po osnovnih cenah odštejejo vrednost vmesne potrošnje, poraba fiksnega kapitala in davki na proizvodnjo, prišteje pa se vrednost (drugih) subvencij za proizvodnjo. Gospodinjstva pogosto prejemajo dohodke iz drugih virov (nekmetijske dejavnosti, plače, socialni prejemki, dohodek od lastnine), zato kmetijski dohodek ni nujno enak dejanskemu dohodku kmečkih gospodinjstev.

Ločevanje pomoči od proizvodnje : Proces ločevanja plačil neposredne pomoči od dejanske kmetijske proizvodnje.

Podjetniški dohodek kmetijstva : To je dohodek, ki ga ustvarjajo kmetijske dejavnosti in se uporablja za poplačilo lastnih proizvodnih faktorjev (delo in/ali podjetje, lastni kapital in lastniška zemljišča). Ustreza faktorskemu dohodku brez stroškov, povezanih z izposojanjem kapitala in najemanjem dela.

Pregled stanja : Pregled reforme SKP iz leta 2003, izveden leta 2008. Sprejetje predlogov Komisije za nadaljnje ločevanje neposrednih pomoči od proizvodnje in dodatno prožnost SEP, večje prenose odhodkov na ukrepe za razvoj podeželja, spremembe intervencijskega sistema, povečanje mlečnih kvot in druge ukrepe, značilne za posamezne sektorje.

Reforma iz leta 1992 : Prva večja reforma SKP ("MacSharryjeva reforma"), s katero so bile znižane intervencijske cene za sektorja poljščin in govejega mesa. Kot nadomestilo za pričakovane izgube dohodka so bila z reformo uvedena neposredna plačila proizvajalcem poljščin in za zemljišča, umaknjena iz proizvodnje (v prahi).

Reforma iz leta 2003 : Reforma SKP ("vmesni pregled"), namenjena zmanjšanju cenovne podpore in kompenzaciji tega zmanjšanja z neposredno dohodkovno podporo, s katero se je nadaljeval proces iz leta 1992 ("MacSharryjeva reforma"), ki je bil potrjen leta 1999 (z reformo Agenda 2000). Z reformo iz leta 2003 sta bili uvedeni proizvodno nevezana pomoč in navzkrižna skladnost, hkrati pa se je povečala pomoč za razvoj podeželja.

Sporazum STO o kmetijstvu : Rezultat pogajanj urugvajskega kroga v obdobju 1986–94, kjer so se države članice STO dogovorile o izboljšanju dostopa do trgov in zmanjšanju kmetijskih subvencij, ki izkrivljajo trgovino.

POVZETEK

I. Shema enotnega plačila (SEP) je ključna značilnost reforme skupne kmetijske politike iz leta 2003. Njena cilja sta spodbuditi kmete k boljšemu odzivu na povpraševanje na trgu in podpreti njihove dohodke. SEP se trenutno uporablja v 17 do 27 držav članic EU, odhodki te sheme pa so leta 2009 znašali približno 28,8 milijarde EUR.

II. Sodišče se je pri svoji reviziji izvajanja SEP osredotočilo na:

- upravičence politike, dostop do enotnih plačil in opredelitev upravičenih zemljišč;

- prispevek sheme k ciljema podpiranja dohodkov kmetov in ohranjanja zemljišč v GAEC;

- specifične učinke, ki izhajajo iz različnih modelov izvajanja sheme.

III. Upravičenci SEP so "kmetje", ki izvajajo "kmetijsko dejavnost" in imajo na "razpolago" "upravičena zemljišča". Vendar so nenatančne opredelitve teh izrazov in poznejši načini uporabe s tem povezanih določb omogočili, da plačila iz SEP prejemajo tudi osebe ali subjekti, ki se ne ukvarjajo z nobeno kmetijsko dejavnostjo ali se s kmetijsko dejavnostjo ukvarjajo le obrobno.

IV. Komisija in Svet sta leta 2008 izvedla pregled SKP, znan kot "pregled stanja", ki je privedel do spoznanja, da pomoč iz SEP ne bi smela biti namenjena "fizičnim ali pravnim osebam, katerih kmetijske dejavnosti predstavljajo le majhen delež vseh gospodarskih dejavnosti ali katerih glavna dejavnost ali dejavnost družbe ni opravljanje kmetijske dejavnosti". Vendar doslej še nobena država članica ni izkoristila te možnosti, da bi se bolje usmerila na upravičence pomoči iz SEP.

V. Za nove kmete je bil dostop do SEP včasih omejen. Poleg tega merila za upravičenost zemljišč niso bila dovolj jasna, zahtevana minimalna kmetijska dejavnost pa je bila včasih skrčena na nič.

VI. Neposredna plačila, ki zajemajo pomoč iz SEP in proizvodno vezano pomoč, predstavljajo pomemben delež dohodka kmetije. Glavni del pomoči prejme majhno število velikih upravičencev, medtem ko velika večina upravičencev prejme samo majhne zneske pomoči.

VII. Prejemanje pomoči iz SEP je pogojeno z upoštevanjem obveznosti navzkrižne skladnosti. Vendar je Sodišče ugotovilo, da ni neposredne povezave med pomočjo iz SEP in stroški, ki so jih imeli kmetje zaradi izpolnjevanja teh obveznosti. Podobno ni mogoče vzpostaviti neposredne povezave med pomočjo iz SEP in pozitivnimi učinki za javnost, ki jih ustvarjajo kmetijske dejavnosti.

VIII. Države članice so imele za izvajanje SEP na voljo več možnosti ("modelov"). Možnost izbire med razpoložljivimi modeli je pomembno vplivala na razdelitev pomoči znotraj držav članic (med kmeti). To pomeni, da je SEP trenutno metoda za podpiranje dohodkov kmetov, ki je slabo ciljno usmerjena.

IX. Večina držav članic, ki je doslej uvedla SEP, je ohranila pretekli model, pri katerem zneski pomoči v bistvu temeljijo na parametrih, določenih v obdobju 2000–2002, ki ne ustrezajo več sedanji dejavnosti. Če organi držav članic niso vzpostavili pravih omejitev, se lahko ta model povezuje tudi s špekulativnimi prenosi in kopičenjem plačilnih pravic s strani upravičencev.

X. Regionalni model daje prednost pravičnejši porazdelitvi pomoči. Vendar se je pokazalo, da krepi "kapitalizacijo" pomoči v cenah zemljišč in zakupninah zanje. Takšna kapitalizacija sicer obstaja v vseh sistemih pomoči, ki temeljijo na površini obdelovane zemlje, vendar v večji meri pri regionalni obliki izvajanja SEP.

XI. Čeprav je SEP prispevala k doseganju ciljev SKP, zlasti s spodbujanjem kmetov k boljšemu odzivanju na povpraševanje na trgu in s podpiranjem dohodka kmetijskega sektorja kot celote, Sodišče poziva Komisijo, naj razmisli, ali bi bilo treba te značilnosti sheme ponovno pregledati v skladu z naslednjimi priporočili.

XII. Sodišče priporoča, naj:

- se sedanja zakonodaja spremeni tako, da bo zagotavljala usmerjenost pomoči iz SEP na aktivne kmete, zlasti z izključitvijo upravičencev, ki ne izvajajo kmetijske dejavnosti ali pa jo izvajajo v nepomembnem obsegu;

- se upravičena zemljišča in kmetijske dejavnosti bolj jasno opredelijo, da se iz koriščenja pomoči iz SEP izključijo nekmetijske parcele in dejavnosti, ki ne prispevajo k povečanju kmetijske produktivnosti (člen 39 Pogodbe, glej opombo 5) ali dejavnemu ohranjanju okoljske vrednosti zemljišč;

- se izračunavanje pomoči iz SEP spremeni tako, da bo ta pomoč bolje odražala stroške okoljskih in drugih zunanjih dejavnikov;

- standardi GAEC zahtevajo, da kmetje dobijo polni znesek pomoči samo, če izvajajo konkretne in redne dejavnosti. Znižanja plačil za neupoštevanje obveznosti navzkrižne skladnosti bi morala postati bolj odvračilna;

- se poišče bolj uravnoteženo razdeljevanje pomoči kmetom bodisi z nadaljnjo modulacijo plačil bodisi z določitvijo zgornje meje višjih posameznih plačil bodisi z upoštevanjem specifičnih razmer kmetij;

- izračun pravic temelji na sedanjih pogojih za kmetovanje v različnih regijah.

UVOD

OZADJE

1. SKP je do reforme leta 1992 v večini sektorjev temeljila na sistemu cenovne podpore, združenem z javno intervencijo na kmetijskih trgih in zaščito meja [1]. Zaradi cenovne podpore so nastali skoraj stalni presežki glavnih kmetijskih proizvodov, tako da je bilo stabilizacijo trgov mogoče dosegati samo z ukrepi, kot so zasebno skladiščenje, ukrepi za prodajo, izvozne subvencije ali celo uničevanje kmetijskih proizvodov, kar je pomenilo visoke proračunske stroške. Poleg tega je bila cenovna podpora sistematično kritizirana tudi med večstranskimi trgovinskimi pogajanji.

2. Z reformo SKP leta 1992 so bile znižane intervencijske cene za žita in goveje meso, večje kmetije pa so morale del svojih zemljišč obvezno pustiti v prahi. Vzporedno s tem so bili z reformo uvedeni spremljevalni ukrepi za zaščito okolja, predčasno upokojevanje za kmete in ukrepi pogozdovanja. Kot nadomestilo za pričakovane izgube dohodka zaradi znižanja cen žit in govejega mesa so proizvajalci prejemali neposredna plačila, vezana na posejane površine ali število živali. Skupni zneski teh plačil so bili omejeni z regionalnimi ali nacionalnimi zgornjimi mejami, določenimi za posamezne sektorje.

OKVIR 1

PODPORA DOHODKOM KMETIJ IN MEDNARODNE OBVEZNOSTI EVROPSKE UNIJE

Leta 1994 so Evropska unija in države članice Svetovne trgovinske organizacije podpisale Sporazum o kmetijstvu iz urugvajskega kroga pogajanj (URAA). V njem so različne oblike kmetijske podpore razvrščene glede na njihov učinek na izkrivljanje mednarodne trgovine. Učinek neposredne cenovne podpore je še posebej izkrivljajoč in države članice STO so se zavezale, da jo bodo zmanjšale. "Proizvodno nevezana" neposredna plačila naj ne bi izkrivljala trgovine, zato so dovoljena [2].

3. Leta 1999 se je Evropski svet v Berlinu dogovoril za nadaljnjo reformo SKP. Podpora kmetijstvu je bila organizirana okoli dveh glavnih "stebrov", ki se financirata iz proračuna Skupnosti prek dveh skladov. Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS) še naprej zagotavlja financiranje tržnih ukrepov in dohodkovno podporo v obliki proizvodno vezanih neposrednih plačil. Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) sofinancira ukrepe za razvoj podeželja, kot so varstvo okolja in trajnostno kmetijstvo, spodbujanje kakovosti hrane, višji tehnični standardi in standardi za dobro počutje živali.

Z REFORMO SKP LETA 2003 JE BILA UVEDENA SHEMA ENOTNEGA PLAČILA

4. Izvajanje URAA in spreminjajoče se politične prioritete so privedli do reforme SKP leta 2003. Ta naj bi kmete spodbudila k odzivanju na povpraševanje na trgu in podpirala kmetijske prakse, ki varujejo okolje.

5. Kar zadeva prvi steber SKP (EKJS), iz katerega se financirata tržna in neposredna pomoč, je reforma leta 2003 temeljila na štirih ključnih elementih:

- Uvedba sheme enotnega plačila (SEP). Ta shema nadomešča večino obstoječih plačil neposredne pomoči. V SEP pomoč "ni vezana" na nobeno obvezno proizvajanje.

- Za celotno plačilo neposredne pomoči morajo kmetje vsa svoja zemljišča ohranjati v dobrih kmetijskih in okoljskih pogojih (GAEC) ter upoštevati predpisane zahteve ravnanja (PZR). To se imenuje "navzkrižna skladnost". GAEC in PZR predpisujejo ali prepovedujejo prakse, povezane z zaščito proizvodnega potenciala kmetijskih zemljišč, okolja, zdravja in dobrega počutja živali, rastlin in varnosti hrane.

- Uvedba obveznega mehanizma za zmanjšanje vseh neposrednih plačil, ki presegajo 5000 EUR v koledarskem letu, za določen odstotek ("modulacija") [3]. Sredstva, ki izhajajo iz modulacije, se prenesejo v EKSRP.

- Mehanizem finančne discipline, katerega namen je zagotoviti, da zneski, dogovorjeni za financiranje prvega stebra SKP, v nobenem letu niso preseženi [4]. Mehanizem je začel veljati leta 2007, vendar doslej še ni bil sprožen.

6. SEP je zasnovana tako, da je skladna z glavnimi cilji skupne kmetijske politike, ki si prizadeva "povečati kmetijsko produktivnost" in "s tem zagotoviti primerno življenjsko raven kmečke skupnosti, zlasti s povečanjem individualnega zaslužka oseb, ki se ukvarjajo s kmetijstvom" [5]. Zato so dohodki kmetov, ki so bili ena glavnih skrbi SKP od njene uvedbe, še vedno njena glavna skrb.

7. Za leto vložitve zahtevkov 2008 (proračunsko leto 2009) so nacionalne zgornje meje, na voljo za razdelitev plačilnih pravic v 17 državah članicah, ki so uvedle SEP, doslej znašale skupaj 31,5 milijarde EUR [6]. V proračunu za leto 2009 je SEP predstavljala 72,1 % plačil neposredne pomoči EU in 49,8 % proračuna za kmetijstvo in razvoj podeželja.

TABELA 1

LETNE PRORAČUNSKE ZGORNJE MEJE SHEME ENOTNEGA PLAČILA

(v 1000 EUR) |

Država članica | Leto vložitve zahtevkov |

| 2006 | 2007 | 2008 |

Belgija | 475641 | 488660 | 502200 |

Danska | 981539 | 987356 | 993338 |

Nemčija | 5644898 | 5693330 | 5741963 |

Irska | 1335311 | 1337919 | 1340752 |

Grčija | 2041887 | 2069049 | 2234039 |

Španija | 3529453 | 3542583 | 3600357 |

Francija | 6060555 | 6107448 | 6159613 |

Italija | 3593132 | 3612988 | 3827342 |

Luksemburg | 36602 | 37051 | 37051 |

Malta | | 1668 | 3017 |

Nizozemska | 325103 | 730632 | 743163 |

Avstrija | 540440 | 643956 | 649473 |

Portugalska | 365645 | 413774 | 434232 |

Slovenija | | 50454 | 62902 |

Finska | 519628 | 521285 | 523362 |

Švedska | 630000 | 714201 | 719414 |

Združeno kraljestvo | 3914945 | 3931186 | 3947375 |

Skupaj | 29994779 | 30883540 | 31519593 |

KLJUČNI ELEMENTI SHEME ENOTNEGA PLAČILA IN IZVEDBENI MODELI

8. Kot je bilo že omenjeno, je bila SEP temelj reforme SKP iz leta 2003 in je nadomestila večino obstoječih plačil neposredne pomoči [7]. Do SEP so upravičeni samo kmetje. Kmet je oseba, ki izvaja kmetijsko dejavnost. Kmetijska dejavnost je opredeljena kot proizvodnja rastlin, vzreja živali ali ohranjanje zemljišč v dobrih kmetijskih in okoljskih pogojih (GAEC) [8].

9. Kmet, ki želi izkoristiti pomoč iz SEP, mora imeti "plačilne pravice" in razpolagati z upravičenimi kmetijskimi zemljišči. Vsaka plačilna pravica, prijavljena skupaj s hektarjem upravičenega zemljišča, daje pravico do plačila iz SEP v višini vrednosti posamezne prijavljene plačilne pravice [9]. Plačilne pravice so v bistvu pogojna pravica do plačila dohodkovne podpore EU, se pravi sredstva. Lahko so ločene od zemljišč, z njimi pa se lahko samostojno trguje.

10. Plačilne pravice dodelijo nacionalni organi. Nacionalne zgornje meje ustrezajo vrednosti vseh razpoložljivih plačilnih pravic, ki jih lahko kmetje aktivirajo z upravičenimi zemljišči na ozemlju iste države članice. Ta vrednost je višja od dejansko izplačanih zneskov, ker so vsa neposredna plačila kmetom, vključno s plačili iz SEP, znižana zaradi modulacije (v letu 2008, na primer, za 5 %), ker države članice niso v celoti dodelile vseh razpoložljivih zneskov, ker kmetje niso uporabili ("aktivirali") vseh plačilnih pravic (ker so na primer v nekem letu obdelovali manj hektarjev, kot imajo pravic) ali pa ker so bila plačila zmanjšana zaradi upravnih sankcij (če je bila vloga za pomoč oddana prepozno, na primer). Tako so skupna plačila iz sheme za proračunsko leto 2009 znašala 28,8 milijarde EUR [10].

11. Belgija, Danska, Nemčija, Irska, Italija, Luksemburg, Avstrija, Portugalska, Švedska in Združeno kraljestvo so SEP uvedli leta 2005. Španija, Francija, Nizozemska, Finska in Grčija so izkoristile prehodno obdobje in SEP uvedle leto pozneje, leta 2006.

12. Za nove države članice, ki so se pridružile EU leta 2004 ali 2007, veljajo posebna pravila. Načeloma bi lahko uvedle SEP kot ostale države članice, vendar sta to doslej storili le Malta in Slovenija leta 2007. Bolgarija, Češka, Estonija, Ciper, Latvija, Litva, Madžarska, Romunija, Poljska in Slovaška so izkoristili možnost, ki jim omogoča odložitev uvedbe SEP do leta 2013. Do takrat uporabljajo poenostavljeno shemo podpore, ki temelji na površini (SEPP) [11]. SEPP ni bila zajeta v obseg revizije, ki je predstavljena v tem poročilu.

13. Za izračun in dodelitev plačilnih pravic je bilo danih na voljo več možnosti izvajanja, kar pomeni, da je bilo opredeljenih več "modelov", med katerimi so lahko izbirale države članice: pretekli model, regionalni (pavšalni) model in mešani modeli, ki so kombinacija obeh:

a) Pretekli model [12]: Vsakemu kmetu se odobrijo plačilne pravice, ki praviloma temeljijo na povprečnem znesku plačil pomoči, ki jih je prejel v triletnem (2000, 2001 in 2002) referenčnem obdobju (referenčni znesek, določen na podlagi preteklega obdobja) in povprečnem številu hektarjev, obdelovanih v istem obdobju v okviru katere koli prejšnje proizvodno vezane sheme podpore (referenčna površina) [13]. Tako je vrednost posamezne plačilne pravice enaka referenčnemu znesku, deljenemu s številom pravic. Ta način izračunavanja povzroča precejšnje razlike v vrednostih posameznih plačilnih pravic, ki so posledica različnih podpor posameznim kmetijskim sektorjem v referenčnem obdobju.

b) Regionalni (pavšalni) model [14]: Pri regionalnem modelu imajo vse plačilne pravice, dodeljene kmetom v opredeljeni regiji/podregiji, enako vrednost ("pavšal") in vsakemu kmetu se dodeli po ena plačilna pravica za vsak upravičen hektar, prijavljen v prvem letu uporabe ali pa v zadnjem letu pred letom uvedbe SEP.

c) Mešani ("hibridni") modeli: Pri teh modelih so združeni elementi preteklega in regionalnega modela. Kmetje prejmejo osnovni pavšalni znesek na upravičen hektar in fiksen odstotek plačil pomoči, ki so jih prejemali v referenčnem obdobju. Hibridni modeli so lahko statični ali dinamični, kar pomeni, da lahko ostaja kombinacija zneskov, določenih na podlagi preteklega obdobja, in pavšalnih zneskov nespremenjena ali pa se sčasoma spreminja in razvija v smeri popolnega regionalnega (pavšalnega) modela. Modeli za izračun in dodelitev pravic, ki jih je izbralo 17 držav članic, so prikazani v Prilogi I.

14. Države članice so imele pravico, da dodelijo del plačil, določenih na podlagi preteklega obdobja, v nacionalno rezervo, ki se lahko uporablja za dodelitev plačilnih pravic novim kmetom, ki so začeli izvajati kmetijsko dejavnost po referenčnem obdobju, kmetom v posebnih razmerah ali kmetom, ki so jih prizadeli programi prestrukturiranja ali razvojni programi.

SPREMEMBE, UVEDENE PO "PREGLEDU STANJA" SKUPNE KMETIJSKE POLITIKE LETA 2008

15. Komisija in Svet sta leta 2008 izvedla pregled SKP, ki je znan kot "pregled stanja". Svet je sprejel predloge Komisije, naj sheme neposredne podpore, ki so bile še vedno proizvodno vezane, še bolj loči od proizvodnje [15]. Preostale proizvodno vezane sheme pomoči za suho krmo, škrob, lan in konopljo bodo prav tako ločene od proizvodnje in vključene v SEP do leta 2013. Poleg tega so se po pregledu stanja SKP še dodatno poenostavila pravila, ukinjena pa je bila tudi obveznost, da morajo kmetje del svojih zemljišč ohranjati neobdelan (obvezna praha).

16. Svet je državam članicam tudi dovolil, da preverijo svojo prvotno odločitev o izbiri posameznega modela za izvajanje SEP. Države članice, ki so izbrale pretekli model, se lahko odločijo, da zmanjšajo razliko med vrednostmi posameznih plačilnih pravic ali pa preidejo na (popolni ali hibridni) regionalni model. Države članice, ki so že uvedle hibridni regionalni model, se lahko odločijo za zmanjšanje komponente vrednosti plačilnih pravic, določene na podlagi preteklega obdobja, in jih tako bolj uskladijo z vrednostjo v regionalnem modelu. Države članice lahko pregledajo tudi sestavo regij [16]. Kot zadnje je bilo državam članicam tudi dovoljeno, da porabijo do 10 % svojih "nacionalnih zgornjih meja" za podporo specifičnim zadevam [17].

OBSEG REVIZIJE, CILJI IN PRISTOP

17. Sodišče je že revidiralo izvajanje SEP v 17 državah članicah, ki uporabljajo sistem od leta 2006. O rezultatih teh revizij je poročalo v svojih letnih poročilih.

18. Poleg tega se je odločilo, da za namene tega poročila opravi dodatno revizijsko delo v letih 2009 in 2010. To je zajemalo revizijske obiske pri Evropski komisiji in v treh državah članicah (Francija, Združeno kraljestvo in Italija) ter analizo dokumentov in pregled študij in vrednotenj.

19. Poročilo je osredotočeno na:

- opredelitev upravičencev politike, pogoje za dostop do enotnih plačil in opredelitev upravičenih zemljišč;

- prispevek sheme k ciljema podpiranja dohodkov kmetov in ohranjanja kmetijskih zemljišč v GAEC;

- specifične učinke, ki izhajajo iz različnih modelov izvajanja sheme;

- napake, povezane z zapletenimi izračuni, potrebnimi za določitev plačilnih pravic.

OPAŽANJA

UPRAVIČENCI POLITIKE, POGOJI ZA DOSTOP DO ENOTNIH PLAČIL IN VZPOSTAVITEV KLJUČNIH ELEMENTOV SHEME

20. Med revizijo je bilo ugotovljeno, da so bile države članice premalo natančne pri opredelitvi upravičencev SEP, upravičenih dejavnosti in upravičenih zemljišč ter da so ključne elemente sheme v veliki meri vzpostavljale in izvajale po lastni presoji.

OPREDELITEV "KMETIJSKEGA GOSPODARSTVA", "KMETIJSKE DEJAVNOSTI" IN "ZEMLJIŠČA NA RAZPOLAGO KMETU"

21. Upravičenci SEP so "kmetje", ki izvajajo "kmetijsko dejavnost" in imajo na "razpolago" "upravičena zemljišča". Vendar sta premalo natančna opredelitev teh elementov (kmet, kmetijska dejavnost itn.) in način njihove poznejše uporabe omogočila, da plačila iz SEP izkoriščajo tudi osebe ali subjekti, ki se ne ukvarjajo z nobeno kmetijsko dejavnostjo ali pa se z njo ukvarjajo le kot s postransko dejavnostjo.

22. Pravne določbe [18] opredeljujejo kmetijsko gospodarstvo kot vse proizvodne enote, s katerimi upravlja kmet in ki so na ozemlju iste države članice. Proizvodna enota je parcela kmetijskega zemljišča (vključno s krmnimi površinami) ali žival, ki daje pravico do neposrednih plačil v referenčnem obdobju. Kmetijska dejavnost je proizvodnja, vzreja ali gojenje kmetijskih proizvodov vključno z žetvijo, molžo, rejo živali in kmetijsko rejo živali ali ohranjanje zemljišča v GAEC.

23. Pravni okvir torej od upravičencev ne zahteva,

(a) da so lastniki zemljišč ali katerih koli drugih sredstev za kmetijsko proizvodnjo,

(b) da so proizvajalci kmetijskih proizvodov in

(c) da zaslužijo svoj dohodek s prodajo proizvodov svoje kmetijske dejavnosti na trgu.

24. Kar zadeva razpoložljivost zemljišč, je prvotni pravni okvir za SEP od vlagateljev zahteval, da imajo vsaj 10 mesecev [19] na razpolago upravičena zemljišča, ki ustrezajo številu plačilnih pravic, ki jih imajo v lasti. Določbo, za katero je bilo presojeno, da je preveč omejujoča, je leta 2008 nadomestila obveznost, da morajo biti zemljišča kmetu na voljo na določen dan [20]. Vendar izraza "na voljo kmetu" in "upravljanje proizvodnih enot" v pravnih določbah nista opredeljena. Posledično je lahko prijavljeno zemljišče v istem koledarskem letu na voljo kateri koli drugi osebi za kakršno koli obdobje zunaj tega določenega datuma, ne da bi to vplivalo na upoštevanje vlagatelja zahtevka kot "kmeta".

25. Nekatere države članice so si prizadevale, da bi pomoč iz SEP usmerile na specifične kategorije kmetov. Luksemburg, na primer, zahteva, da imajo vlagatelji potrebne kmetijske stroje ali opremo. Organi v Franciji menijo, da je kmet oseba, ki nosi gospodarsko tveganje kmetijskih dejavnosti, ki jih izvaja na zemljiščih, prijavljenih za SEP. To je oseba, ki sprejema gospodarske odločitve, se pravi oseba, ki ima proizvodne dejavnike (kot so zemljišča, stroji, semena itn.) in pridobiva dohodek s prodajo proizvodov s kmetije.

26. Upravičenec, ki izvaja zahtevano kmetijsko dejavnost s pomočjo plačanih delavcev, se šteje za kmeta. Če pa je zemljišče v zakupu in je nosilec gospodarskega tveganja kmetijske dejavnosti zakupnik, ta ne prejema pomoči iz SEP, če je v zakupni pogodbi določeno, da je gospodarski upravičenec dejavnosti, ki se izvaja, še vedno lastnik zemljišča. Med revizijo so bili ugotovljeni številni takšni primeri [21], v katerih je bila pomoč iz SEP lastnikom zemljišč izplačana, če so zakupniki v njihovem imenu ohranjali zemljišča.

OKVIR 2

UPRAVIČENCI DO POMOČI IZ SEP, KI NISO NOSILCI GOSPODARSKEGA TVEGANJA PRI KMETOVANJU

Sodišče je med revizijo odkrilo številne primere, ko je kmet zakupnik prejel plačilo iz podporne sheme za območja z omejenimi možnostmi, enotno plačilo za isto parcelo pa je bilo izplačano drugemu upravičencu (lastniku zemljišča). Takšni primeri so bili pogosti v regionalnem (hibridnem) modelu, ker so bile v letu uvedbe sheme plačilne pravice dodeljene vsaki osebi, ki je prijavila upravičeno zemljišče, ne glede na to, ali je bila takrat ali pred tem kmetijski proizvajalec.

PLAČILA UPOKOJENIM KMETOM ZA IZPOLNJEVANJE MINIMALNIH OBVEZNOSTI GLEDE DOBRIH KMETIJSKIH IN OKOLJSKIH POGOJEV

27. Pred uvedbo SEP, se pravi v okviru prejšnjih proizvodno vezanih shem plačila, kmet po upokojitvi ni bil več upravičen do neposredne pomoči, ker je opustil kmetijsko proizvodnjo. Z uvedbo SEP so lahko kmetje, ki so prodali svoje prvotno kmetijsko gospodarstvo, obdržali svoje pravice in jih aktivirali za najeta zemljišča, na katerih niso izvajali nobene dejavnosti, tako da so vstopali v zapletene konstrukte, zasnovane zato, da so izpolnili zahteve iz uredb. V takšnih primerih je lahko prevzemnik prvotnega kmetijskega gospodarstva prejel nove pravice iz nacionalne rezerve.

28. V skladu s študijo, ki jo je naročila Komisija [22], je uvedba SEP odložila dejansko upokojevanje kmetov, ker jim omogoča, da ohranijo svoje plačilne pravice in kmetijska gospodarstva (ki lahko zajemajo samo najeta zemljišča nizke vrednosti z minimalnimi obveznostmi GAEC). Vendar nacionalni organi Sodišču niso mogli zagotoviti zanesljivih informacij o obsegu takšnih primerov. Sodišče je ugotovilo, da zakonodaja v eni državi članici (Francija) v izogib takšnim primerom določa, da je dostop do nacionalne pokojninske sheme za kmete dovoljen samo, če kmetje prenesejo vse svoje plačilne pravice in zemljišča na druge, pri čemer je edina možna izjema parcela za samooskrbo. Vendar na splošno obstaja tveganje, da bo odloženo upokojevanje kmetov, ki ga je spodbudila uvedba SEP, negativno vplivalo na prestrukturiranje kmetijskega sektorja.

OKVIR 3

UPRAVIČENCI DO SEP, KI SO PRODALI SVOJA PRVOTNA GOSPODARSTVA

V Italiji je Sodišče odkrilo nekdanje proizvajalce žit in tobaka s plačilnimi pravicami visoke vrednosti, ki so vsa svoja zemljišča prenesli na druge kmete in po nizkih cenah najeli pašnike slabe kakovosti v gorskih regijah precej daleč stran od svojih prvotnih kmetijskih gospodarstev in svojega bivališča. V praksi so lokalnim kmetom dovolili, da zastonj pasejo svoje živali na teh zemljiščih, kar se je štelo za ustrezno za njihovo ohranjanje v GAEC. V drugem primeru je upokojeni kmet prenesel lastništvo svojega kmetijskega gospodarstva na družinske člane in prijavil javno zemljišče z izključnim namenom aktiviranja svojih pravic, ne da bi imel kakršno koli pravico do uporabe prijavljenega zemljišča [23].

NOVI UPRAVIČENCI

29. Sodišče je ugotovilo, da so se po uvedbi SEP pojavili številni novi upravičenci, katerih kmetijske dejavnosti predstavljajo le nepomemben del njihovih ekonomskih dejavnosti ali katerih glavna poslovna dejavnost ni izvajanje kmetijske dejavnosti. Med takšnimi primeri so rekreativni in športni klubi, železniške družbe, naravni rezervati, letališča in mestni sveti, lovska in športna zemljišča, državni uradi, šole in kampi.

30. Med revizijo so bili med temi novimi upravičenci odkriti investitorji, ki so kupili plačilne pravice (včasih visoke vrednosti) in jih aktivirali na zemljiščih nizke vrednosti, s čimer so si zagotovili zelo privlačne donose za svoje naložbe (glej odstavka 66 in 67).

31. Med pregledom stanja je bilo ugotovljeno, da se kmetijska dohodkovna podpora ne bi smela dodeljevati "fizičnim ali pravnim osebam, katerih kmetijske dejavnosti predstavljajo le majhen delež vseh gospodarskih dejavnosti ali katerih glavna dejavnost ali dejavnost družbe ni opravljanje kmetijske dejavnosti" [24]. Vendar je uredba izločitev takšnih upravičencev z ustreznimi pravnimi določbami prepustila državam članicam. Doslej še nobena od njih ni izkoristila te možnosti in tem upravičencem se še vedno izplačuje pomoč iz SEP. Niti obiskane države članice niti Komisija nimajo natančnih informacij o njihovem številu in o znesku pomoči iz SEP, ki so ga prejeli. Glede na to, da so nacionalne zgornje meje jasno določene, se s sprejemanjem takšnih novih upravičencev zmanjša znesek pomoči, ki je na voljo glavnim ciljnim upravičencem pomoči iz SEP.

DRŽAVE ČLANICE SO VZPOSTAVILE KLJUČNE ELEMENTE SHEME ENOTNEGA PLAČILA NA ZELO RAZLIČNE NAČINE

32. Podrobno izvajanje več ključnih elementov SEP je prepuščeno državam članicam. Med temi so dostop za nove kmete, opredelitev minimalnih kmetijskih dejavnosti, ki se morajo izvajati na prijavljenem zemljišču, ali pogoji za izkoriščanje konsolidacije plačilnih pravic.

DOSTOP ZA NOVE KMETE DO SHEME ENOTNEGA PLAČILA JE V VELIKI MERI ODVISEN OD IZVAJALSKIH POLITIK DRŽAV ČLANIC

33. Osebe, ki želijo začeti izvajati kmetijsko dejavnost, načeloma nimajo nobene pravice do pomoči iz SEP, razen če ne pridobijo upravičenega kmetijskega gospodarstva s pripadajočimi plačilnimi pravicami ali teh pravic ne kupijo na trgu. Države članice smejo za dodelitev plačilnih pravic novim kmetom, ki začenjajo svojo kmetijsko dejavnost, uporabiti tudi svoje nacionalne rezerve. To lahko storijo pod pogojem, da ti novi kmetje pet let pred začetkom kmetijske dejavnosti niso opravljali kmetijske dejavnosti v lastnem imenu in na lastno odgovornost [25].

34. Med revizijo je bilo ugotovljeno, da so nekatere države članice svojo rezervo uporabljale kot instrument politike za spodbujanje vstopa v kmetijski sektor z zagotavljanjem plačilnih pravic novim kmetom.

35. Druge države članice pa kljub temu, da novi kmetje povprašujejo po plačilnih pravicah, nimajo posebne politike in v nacionalni rezervi nimajo za to na voljo nobenih sredstev. Zato morajo novi kmetje plačilne pravice kupiti, kar lahko zanje pomeni precejšnja vlaganja in predstavlja precejšnje ovire pri vstopu v kmetijski sektor. Sčasoma bo lahko imelo čedalje več novih kmetov težave pri pridobivanju plačilnih pravic. Medtem pa je 57,5 % kmetov v Evropski uniji starejših od 55 let, vsak tretji pa je starejši od 65 let [26]. Zato je v interesu dinamičnega in inovativnega kmetijskega sektorja, da se novim kmetom olajša pridobitev statusa aktivnega kmetovalca.

ZAHTEVANA UPRAVIČENA ZEMLJIŠČA IN MINIMALNE KMETIJSKE DEJAVNOSTI NISO BILE VEDNO JASNO OPREDELJENE

36. Obstajajo tri vrste upravičenih zemljišč – orna zemljišča, trajni pašniki in trajni nasadi [27]. Vendar so podrobne opredelitve upravičenih parcel prepuščene državam članicam. V nekaterih državah članicah se kot upravičena zemljišča sprejemajo tudi obrobna zemljišča in gozdne površine, ki se tradicionalno uporabljajo za občasno pašo, medtem ko so v drugih državah članicah takšna zemljišča izključena iz pomoči iz SEP. Takšna obrobna zemljišča se lahko hitro zarastejo z grmovjem in gozdom in tako postanejo neprimerna za kmetijske namene.

37. Kar zadeva opredelitev konkretnih dejavnosti, ki jih morajo izvajati kmetje za ohranjanje svojih zemljišč v GAEC, so v zakonodaji EU določeni le splošni cilji glede erozije tal, organske snovi v tleh, strukture tal in zahtevane minimalne ravni vzdrževanja. Zadnji vidik je še posebej pomemben za zemljišča, ki se ne uporabljajo več za proizvodne namene. Opredelitev minimalnih standardov, ki morajo biti upoštevani, je prepuščena presoji držav članic, ki jih prilagodijo specifičnim značilnostim svojih regij. Posledično lahko kmetje prejmejo letna plačila, ne da bi jim bilo treba izvajati kakršno koli posebno vzdrževanje ali pa se zahteva samo minimalno neredno vzdrževanje, kot sta preprečevanje širjenja neželenega rastlinja ali košnja trave na tri ali pet let. Če kmetje ne opravijo niti zahtevanega minimuma, tvegajo zmerno zmanjšanje plačil iz SEP v skladu s pravili o navzkrižni skladnosti [28].

OKVIR 4

ŠIROKA OPREDELITEV UPRAVIČENIH ZEMLJIŠČ IN MINIMALNIH KMETIJSKIH DEJAVNOSTI

Določbe o GAEC imajo precejšen učinek v Združenem kraljestvu (Škotska), kjer glavnino kmetijskih zemljišč predstavljajo ekstenzivni pašniki, od katerih jih je skoraj polovica prijavljenih v SEP [29]. Večina teh zemljišč je na območjih z omejenimi možnostmi. Veljavna nacionalna pravila za območja z omejenimi možnostmi zahtevajo, da se na zemlji aktivno kmetuje. V nasprotju s tem je v SEP isto zemljišče upravičeno samo pod pogojem, da se vlagatelji zahtevkov zavežejo, da ne bodo izvajali specifičnih dejavnosti, ki bi spremenile naravno stanje zemljišča, kot so npr. drenažna dela ali oranje. Sodišče je odkrilo posamezne upravičence, ki so prejemali med več sto tisoč in več kot milijon evrov pomoči iz SEP na leto, ne da bi na takšnih zemljiščih izvajali kakršno koli kmetijsko dejavnost, vključno z naravnim rezervatom, ki se že desetletja ne uporablja za kmetovanje. Po ocenah se pomoč iz SEP trenutno plačuje za približno 150000 hektarjev takšnih parcel.

+++++ TIFF +++++

Vir: Evropsko računsko sodišče.

+++++ TIFF +++++

Vir: Evropsko računsko sodišče.

V Španiji so bili delno gozdnati in skalnati planinski pašniki sprejeti kot upravičeni, čeprav kmetom ni bilo treba izvajati nobenega posebnega vzdrževanja. Upoštevanje zahtev glede gostote živali, s katerimi se zagotavlja ohranjanje stalnih pašnikov na ustrezni ravni, ni bilo obvezno.

V Italiji morajo biti stalni pašniki košeni ali pa se morajo na njih pasti živali. Ta obveznost velja tudi za gozdnata ali gorska območja, ki se uporabljajo za pašo. Nacionalni organi so uvedli sistem zniževanja koeficientov za opredeljevanje neupravičenih površin, na katerih ni travnatega rastlinja. Kot je Sodišče opozorilo že v svojem letnem poročilu za proračunsko leto 2007, so koeficienti znižanja podcenjevali takšne površine.

+++++ TIFF +++++

Vir: Evropsko računsko sodišče.

Sodišče je prav tako ugotovilo, da upravičenci v Italiji še vedno prejemajo plačila na podlagi nepravilnih informacij o rabi zemljišč, čeprav so se prijavljene parcele že spremenile spet v svoje naravno stanje in jih ni več mogoče uporabljati za pašo živine.

V Franciji nacionalna pravila določajo, da morajo kmetje ohranjati zemljišča v GAEC s pašo živali ali letno košnjo, vendar se lahko na lokalni ravni sprejmejo posebni standardi. To je povzročilo, da se lahko v nekaterih regijah pomoč iz SEP v celoti izplača za parcele, ki imajo do 30 % neupravičenih površin, kot so skalovje, grmovje in drevje.

+++++ TIFF +++++

Vir: Evropsko računsko sodišče.

ZAČASNA UPORABA ZEMLJIŠČ ZA NEKMETIJSKE DEJAVNOSTI

38. Zakonodaja ob uvedbi SEP ni dovoljevala plačila pomoči, kadar so se parcele uporabljale za nekmetijske dejavnosti. Kot rezultat pregleda stanja [30] se zdaj takšna zemljišča štejejo za upravičena, če se kmetijska dejavnost lahko izvaja, ne da bi bila znatno ovirana z intenzivnostjo, naravo, trajanjem in periodičnostjo nekmetijske dejavnosti [31]. Vendar je natančna opredelitev takšnih razmer prepuščena državam članicam. Sodišče je odkrilo primere, ko so nacionalni organi dodelili plačilne pravice, ki so bile aktivirane za zemljiške parcele, ki se uporabljajo predvsem za rekreativne dejavnosti.

NEGATIVNI UČINKI KONSOLIDACIJE PLAČILNIH PRAVIC

39. Plačilo pomoči iz SEP je povezano s ciljem preprečevanja opuščanja kmetijskih zemljišč [32]. V preteklem modelu morajo kmetje še naprej obdelovati enako število hektarjev, kot so jih v referenčnem obdobju, če želijo prejeti celoten teoretični znesek plačil [33]. Zakonodaja [34] omogoča izjeme za kmete, na katere so vplivali programi prestrukturiranja in razvoja. Kmetje, na katere so vplivali takšni ukrepi, so lahko svoje plačilne pravice, določene na podlagi preteklega obdobja, zamenjali za manjše število pravic višje vrednosti. Ta postopek se imenuje "konsolidacija". Kmetje potrebujejo manj zemljišč za aktiviranje svojih plačilnih pravic, pri čemer ohranijo svojo raven pomoči iz preteklega obdobja. Med takšnimi primeri so kmetijska zemljišča, ki so bila pogozdena v skladu z javnim programom, ali kmetje, ki so izgubili nekaj svojih parcel zaradi reorganizacije kmetijskih zemljišč v okviru komasacije.

40. Sodišče je ugotovilo, da se je konsolidacija plačilnih pravic izvajala tudi v okoliščinah, ki v zakonodaji niso predvidene.

41. Ker kmetje, ki so izkoristili takšno konsolidacijo, potrebujejo manj zemljišč za prejemanje enakega zneska pomoči, lahko preostala zemljišča uporabi kateri koli drug kmet, ki lahko na njih aktivira svoje plačilne pravice, ali pa nov kmet, ki prejme plačilne pravice iz nacionalne rezerve. Zato se za isto površino izplačuje več pomoči, ali pa obstaja tveganje, da se presežna zemljišča opustijo in se ne ohranjajo več v GAEC.

OKVIR 5

KONSOLIDACIJA V OKOLIŠČINAH, KI NISO DOLOČENE V ZAKONODAJI

V Franciji je Sodišče ugotovilo, da organi niso upoštevali vseh kmetijskih zemljišč, ki so jih imeli nekateri proizvajalci mleka v lasti, ko je bila mlečna premija ločena od proizvodnje leta 2006, in dodelili znesek te premije za veliko manjšo površino zemljišč. V enem primeru so kmetu, ki je prej uporabljal 70 ha, pravice porazdelili na samo 2 ha. Prav tako tudi niso bili upoštevani skupni pašniki, ki so jih upravičenci do ekstenzifikacijskih plačil v referenčnem obdobju uporabljali kot krmne površine. To je upravičencem dejansko omogočilo, da so svoje plačilne pravice konsolidirali na manjših površinah zemljišč v razmerah, ki v uredbah niso predvidene.

VELIK DELEŽ POMOČI IZ SHEME ENOTNEGA PLAČILA PREJEMAJO VEČJE KMETIJE IN PRISPEVEK SHEME K OKOLJU PRIJAZNEMU KMETIJSTVU JE OMEJEN

POMOČ IZ SHEME ENOTNEGA PLAČILA PREDSTAVLJA POMEMBEN DELEŽ DOHODKOV KMETOV, VENDAR NE RAZLIKUJE MED KMETI Z NIZKIMI DOHODKI IN TISTIMI Z VISOKIMI

42. Leta 2008 je bilo 4,49 milijona upravičencev do pomoči iz SEP, plačila iz sheme pa so skupaj znašala 28,7 milijarde EUR za leto vložitve zahtevkov 2008 [35]. Vendar se raven dohodkovne podpore precej razlikuje tako med državami članicami kot med kmeti. Razdelitev pomoči iz SEP med države članice je v veliki meri odvisna od njihove velikosti in pomembnosti njihovih kmetijskih sektorjev, kar se odraža v nacionalnih zgornjih mejah. Razdelitev med posamezne upravičence je odvisna od modela izvajanja, ki ga je izbrala država članica, površine kmetijskih zemljišč, obdelovanih v referenčnem obdobju, ravni subvencije v sektorju, v katerem so kmetje delovali v referenčnem obdobju, in od števila hektarjev, ki jih trenutno obdelujejo.

DIAGRAM 1

NEPOSREDNA PLAČILA PO KMETIJSKIH GOSPODARSTVIH V LETU 2008

+++++ TIFF +++++

Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi podatkov Evropske komisije o plačilih.

43. Neposredna plačila, ki zajemajo SEP in proizvodno vezano pomoč, predstavljajo pomemben delež dohodka kmetij [36], kar kaže na visoko odvisnost kmetijskega sektorja kot celote od podpore EU. Vendar Sodišče opaža, da po vsej EU 74,4 % kmetov svoje dejavnosti ne opravlja s polnim delovnim časom, se pravi, da ne zaslužijo vsega svojega dohodka s kmetijstvom [37].

44. Čeprav se zdi, da je SEP dosegla svoj cilj precejšnjega prispevanja k dohodkom kmetov, pa razdeljevanje subvencij posameznim kmetom v bistvu še vedno temelji na površini obdelovanih zemljišč, zato velik delež pomoči iz SEP tako kot v prejšnjem sistemu še vedno prejemajo velike kmetije. SEP je v osnovi zasnovana protislovno, saj je po eni strani mišljena kot podpora individualnim prihodkom, po drugi strani pa se pri razdeljevanju le malo upoštevajo specifične okoliščine prejemnika.

ANALIZA RAZDELJEVANJA: SHEMA ENOTNEGA PLAČILA KORISTI PREDVSEM NEKAJ VELIKIM UPRAVIČENCEM

45. Pri reformi SKP leta 2003 je bil ohranjen koncept kompenzacijskih plačil, kar je pomenilo, da bi se moral z novo SEP ohraniti približno takšen znesek subvencij, kot jih je kmet pred tem prejemal v okviru prejšnje sheme neposredne pomoči. V vseh modelih imajo velike kmetije višjo raven dohodkovne podpore [38].

46. Pretekli in v določenem obsegu hibridni modeli na ravni kmetov ohranjajo precejšnje razlike zaradi ravni podpore v preteklem obdobju, značilne za posamezne sektorje. Komisijina analiza porazdelitve plačilnih pravic z vidika vrednosti na hektar kaže, da je to privedlo do precejšnjih razlik med državami članicami, ki so izbrale pretekli model, in tistimi, ki so uvedle hibridni model [39]. To je še posebej očitno v državah članicah s sektorji, ki so prejemali visoke ravni podpore na hektar, kot so oljčno olje, bombaž ali surov tobak, čeprav so lahko posamezna kmetijska gospodarstva razmeroma majhna. V državah članicah z intenzivno živinorejo, kot je Nizozemska, je lahko pomoč iz SEP na hektar prav tako visoka, če imajo kmetje malo zemljišč glede na svojo živinorejsko dejavnost, medtem ko so lahko na območjih z ekstenzivnim kmetijstvom plačila na hektar zelo nizka. Samo na Danskem, v Nemčiji in Združenem kraljestvu (Anglija) bodo takšne razmere postopoma izginile do leta 2013, ker so se te države članice odločile, da zmanjšajo komponento, določeno na podlagi preteklega obdobja, da bi dosegle enotno vrednost vseh plačilnih pravic.

OKVIR 6

RAZLIKE V VREDNOSTIH POSAMEZNIH PLAČILNIH PRAVIC V PRETEKLEM MODELU

Pomoč za proizvodnjo je glede na intenzivnost proizvodnje v sektorju oljčnega olja znašala od več sto do več tisoč evrov na hektar. V sektorju tobaka je pomoč znašala več tisoč evrov na hektar. V sektorju bombaža je proizvodno vezana pomoč, zajeta v referenčnem znesku, znašala od 966 EUR na hektar v Grčiji do 1202 EUR na hektar na Portugalskem. Vrednost posamezne plačilne pravice za hektar lahko pri premijah za živali v primerih intenzivne reje znaša do 5000 EUR. Po drugi strani je lahko vrednost posamezne plačilne pravice na območjih z ekstenzivno rejo ovac in koz zanemarljiva.

47. Analiza razdelitve pomoči iz SEP med upravičence kaže koncentracijo podpore na majhno število kmetov. Leta 2009 (za leto vložitve zahtevkov 2008) je 84 % upravičencev prejelo manj kot 10000 EUR, kar je predstavljalo 25 % skupne vrednosti plačil. Nasprotno je 0,41 % upravičencev prejelo več kot 100000 EUR, kar je predstavljalo 12,78 % skupne vrednosti plačil [40]. To je ponazorjeno v tabeli 2 in diagramu 2.

48. Komisija je v okviru pregleda stanja SKP razmišljala o določitvi zgornje meje za neposredna plačila posameznim upravičencem. Svet se je nazadnje odločil [41], da malo poveča obvezno modulacijo za zelo velike upravičence, za plačila nad 300000 EUR pa uvede dodatno modulacijo v višini 4 %. Ta dodatna prilagoditev, ki vpliva na zelo omejeno število upravičencev (približno 2500), nima bistvenega učinka na celotno razdelitev pomoči.

TABELA 2

PORAZDELITEV PLAČIL IZ SEP (LETO VLOŽITVE ZAHTEVKOV 2008)

Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi podatkov Evropske komisije o plačilih (CATS).

Letna plačila podpore iz SEP (v EUR) | Število upravičencev | % skupnega števila upravičencev | % prejetega zneska od vseh plačil |

< 500 | 1395721 | 31,08 % | 1,18 % |

≥ 500 in < 5000 | 1912824 | 42,60 % | 12,48 % |

≥ 5000 in <10000 | 458464 | 10,21 % | 11,43 % |

≥10000 in < 50000 | 642954 | 14,32 % | 47,67 % |

≥ 50000 in < 100000 | 62210 | 1,39 % | 14,46 % |

≥ 100000 in < 300000 | 15927 | 0,35 % | 8,30 % |

≥ 300000 in < 500000 | 1500 | 0,03 % | 1,99 % |

≥ 500000 in < 1000000 | 783 | 0,02 % | 1,81 % |

≥ 1000000 | 144 | 0,00 % | 0,68 % |

Skupaj | 4490527 | | |

PODPORA IZ SHEME ENOTNEGA PLAČILA NE ODRAŽA NITI STROŠKOV VZDRŽEVANJA ZEMLJIŠČ NITI POZITIVNIH UČINKOV ZA JAVNOST

49. Z reformo leta 2003 je postalo polno plačilo pomoči iz SEP kmetom pogojeno z izpolnjevanjem okoljskih obveznosti in obveznosti trajnostnega kmetijstva (tako imenovane obveznosti navzkrižne skladnosti), uvedenih s to reformo. Navzkrižna skladnost je tako postala pomemben argument pri utemeljevanju plačil kmetom. Ti standardi, ki so večinoma že obstajali pred reformo leta 2003, naj bi imeli za "posledico … povišanje stroškov proizvodnje za kmetijska gospodarstva v Skupnosti" [42].

50. Ohranjanje zemljišč v GAEC je v javnem interesu, ker se ohranja proizvodni potencial zemljišč in ker prinaša druge pozitivne učinke, ki so lahko posledica rednega vzdrževanja, kot so na primer varstvo voda pred onesnaževanjem, preprečevanje požarov ali ohranjanje krajinskih značilnosti in habitatov.

DIAGRAM 2

PORAZDELITEV DOHODKOVNE PODPORE IZ SEP V LETU 2008 (V EUR NA LETO)

+++++ TIFF +++++

Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi podatkov Evropske komisije o plačilih (CATS).

51. Med pomočjo iz SEP in stroški, ki jih imajo kmetje zaradi izpolnjevanja obveznih standardov, ki veljajo za kmetijske prakse v okviru navzkrižne skladnosti, ni nobene neposredne povezave niti niso bili ti stroški količinsko opredeljeni. Zato je mogoče, da kmetije na območjih z visokimi donosi prejemajo visoke ravni pomoči brez posebej zahtevnih obveznosti GAEC, medtem ko po drugi strani kmetija na območju z nizkimi donosi z zahtevnimi obveznostmi GAEC prejme le nizko raven pomoči.

52. Neizpolnjevanje obveznosti navzkrižne skladnosti praviloma povzroči samo znižanje polnega plačila pomoči iz SEP in drugih pomoči kmetu, ki teh obveznosti ni izpolnil. Sodišče je ugotovilo, da je v praksi takšno znižanje večinoma zanemarljivo in redko uporabljeno (že zato, ker se neizpolnjevanje pogosto ne ugotovi, saj se zaradi navzkrižne skladnosti letno preveri zelo majhno število kmetov) [43].

53. Prav tako danes ni mogoče vzpostaviti neposredne povezave med pomočjo iz SEP in pozitivnimi učinki za javnost, ki izhajajo iz kmetijskih dejavnosti, se pravi storitvami, ki jih upravičenci SEP zagotavljajo širši javnosti z upoštevanjem okoljskih zahtev pri obdelovanju svojih kmetij in z ohranjanjem kmetijskih zemljišč v GAEC.

SPECIFIČNI UČINKI, KI IZHAJAJO IZ ZASNOVE SHEME IN IZVAJALSKIH POLITIK DRŽAV ČLANIC

CELA VRSTA MODELOV, RAZLIČIC IN IZVAJALSKIH POLITIK V DRŽAVAH ČLANICAH

54. Kot je bilo že omenjeno, lahko države članice izbirajo med številnimi načini izvajanja, pri čemer vsak model zajema zapleteno izračunavanje posameznih pravic do pomoči.

55. Večina držav članic EU 17 se je odločila za pretekli model. Samo Malta in Slovenija sta izbrali takojšen prehod na regionalni pavšalni model. Na Danskem, v Nemčiji in v eni od regij Združenega kraljestva (Anglija) se bo dinamični hibridni model po prehodnem obdobju, v katerem bo kmetom omogočena prilagoditev novim razmeram, spremenil v povsem regionalni model, tako da bodo imeli kmetje v isti regiji plačilne pravice z enotno vrednostjo na hektar.

56. Za posamezne sektorje so države članice lahko izbrale delno ali popolno nevezanost na proizvodnjo. Prav tako so lahko uvedle nove posebne pomoči, ki so bile vezane na kakovostno proizvodnjo v specifičnih kmetijskih sektorjih [44].

57. Zaradi tako velike izbire vsaka od 17 držav članic izvaja shemo na svoj način. Trenutno se uporablja 20 različnih modelov in različic [45]. Takšno stanje ne omogoča, da bi načrtovana poenostavitev sistema dohodkovne podpore dosegla svoj polni učinek, zlasti ne v tistih državah članicah, kjer del neposrednih plačil ostaja vezan na proizvodnjo. Nove možnosti, ki so jih države članice dobile na voljo v okviru pregleda stanja, za usmeritev v "bolj pavšalen" sistem, razmer niso bistveno spremenile.

58. Širok razpon možnosti izvajanja ima pomembne posledice za razdeljevanje pomoči iz SEP med kmete po državah članicah. To razdeljevanje je v veliki meri odvisno od sprejetega modela. To pomeni, da je SEP trenutno slabo usmerjena metoda za zagotavljanje dohodkovne podpore.

PRETEKLI MODEL SE JE SČASOMA LOČIL OD PROIZVODNJE, …

POMOČ IZ SEP NE TEMELJI NA SEDANJI DEJAVNOSTI

59. V preteklem modelu je raven pomoči iz SEP odvisna od tega, ali je kmet v referenčnem obdobju za svojo dejavnost prejemal neposredno pomoč (praviloma v letih 2000, 2001 in 2002). Podobno v hibridnem modelu komponenta vrednosti plačilne pravice, določena na podlagi preteklega obdobja, še vedno odraža raven sektorske podpore, ki jo je prejemal posamezen kmet. Kot je bilo že navedeno, je bil vodilno načelo koncept "kompenzacije" v okviru zniževanja intervencijskih cen. Vendar obstaja le šibka povezava med ravnmi podpore v preteklem obdobju in sedanjim povpraševanjem na trgu, kmetijskim potencialom obdelovanih zemljišč, strukturami kmetij in okoljskimi merili.

60. Kmetje, ki niso prejeli plačilnih pravic, ker v referenčnem obdobju njihova dejavnost ni bila upravičena do neposredne pomoči za proizvodnjo, ne prejemajo pomoči iz SEP, tudi če so v vmesnem času spremenili svojo proizvodnjo. Če želijo prejemati takšno pomoč, morajo plačilne pravice kupiti na trgu.

61. To lahko privede do stanja, ko sta dva kmeta, ki gojita enako poljščino na enako velikih površinah v isti regiji, obravnavana zelo različno, odvisno od tega, kaj sta proizvajala v referenčnem obdobju in ali sta posledično prejela plačilne pravice.

62. S pregledom stanja je Svet ugotovil, da je postajalo čedalje težje utemeljevati precejšnje razlike v ravneh podpore, ki so temeljile samo na preteklih dejavnostih. Zato je Komisija želela uvesti "bolj pavšalen" sistem, se pravi izravnati velike razlike v vrednosti posameznih plačilnih pravic. Vendar se doslej še nobena država članica ni odločila za uporabo možnosti, ki so jih dobile z reformami po pregledu stanja, in za pregled že izbranega modela.

PRI PRETEKLEM MODELU JE TRGOVANJE S PLAČILNIMI PRAVICAMI OMOGOČALO ŠPEKULATIVNE [46]PRENOSE IN KOPIČENJE PLAČILNIH PRAVIC

63. Z uvedbo SEP je bila pravica do plačila ločena od zemljišča: s plačilnimi pravicami se lahko trguje neodvisno od prenosa zemljišča, za katerega so bile dodeljene, in se lahko aktivirajo na kateri koli vrsti upravičenega zemljišča, ne glede na kmetijsko dejavnost, ki se izvaja na njem. To je omogočilo nastanek trgov za plačilne pravice, s katerimi se trguje v regijah, kjer so nastale, in zunaj njih.

64. Trg za plačilne pravice je bil mišljen kot sredstvo za povečanje učinkovitosti sheme podpore. Ta predpostavka temelji na ekonomskem sklepanju, da lahko kmetje po dodelitvi plačilnih pravic svojo raven pomoči zvišajo samo s pridobitvijo dodatnih plačilnih pravic od drugih imetnikov, in sicer z zemljišči ali brez njih. Pričakuje se, da bodo šle na odprtem in preglednem trgu plačilne pravice tistim kmetom, ki so pripravljeni največ plačati zanje, kar prispeva k učinkoviti dodelitvi podpore.

65. V zakonodaji EU je predvidenih več možnosti prenosa plačilnih pravic [47]. Določene države članice so omejile trgovanje s plačilnimi pravicami brez zemljišč z omejitvijo aktivacije takšnih pravic na regije, v katerih so bile dodeljene (Francija, Združeno kraljestvo (Anglija)), ali z uporabo "zadrževanj" pri nekaterih prenosih pravic z zemljišči ali brez njih (npr. Francija). V zadnjem primeru se vrednost vsake prenesene plačilne pravice zniža za določen odstotek. Druge države članice niso razmišljale o omejitvi prenosov pravic (Združeno kraljestvo (Škotska)) ali pa so celo odpravile uporabo zadrževanj, da bi spodbudile trgovanje [48]. Zadnjo izbiro je motivirala zaskrbljenost, da bi kmetje, ki bi želeli prodati plačilne pravice, pri tem oklevali, ker bi zadrževanja precej znižala vrednost prihodnjih plačil in zato tudi prodajno ceno vsake plačilne pravice.

66. Sodišče je ugotovilo, da sta imela pomanjkanje zakonske ureditve takšnih prenosov in heterogen kmetijski potencial zemljišč negativne učinke: možnost zakupa obrobnih zemljišč z nizkimi oportunitetnimi stroški, pri katerih upravičencem ni treba upoštevati posebno zahtevnih obveznosti GAEC, je pomagala omogočiti špekulativne pridobitve in kopičenje plačilnih pravic brez zemljišč pri investitorjih, ki so te pravice aktivirali na zemljiških parcelah, ki ne zahtevajo nobene "prave" kmetijske dejavnosti.

67. Sodišče je z revizijo potrdilo primere investitorjev, ki so pridobili plačilne pravice visoke vrednosti, dodeljene v rodovitnih regijah in v intenzivnih proizvodnih sektorjih, ter jih nato aktivirali na obrobnih zemljiščih z nizko tržno vrednostjo, daleč od svojega kmetijskega gospodarstva ali stalnega prebivališča, na katerih ni bilo treba opravljati nobene kmetijske dejavnosti ali pa je bil njen obseg zelo majhen. Kot je bilo že poudarjeno, je to že povzročilo nastanek kategorije upravičencev, ki so izpolnjevali le minimalne obveznosti GAEC, prejemali pa precejšnje zagotovljene prihodke.

OKVIR 7

PRIMERI INVESTICIJ

Sodišče je svojem letnem poročilu za proračunsko leto 2008 poročalo o primerih vlagateljev zahtevkov v Združenem kraljestvu (Škotska), ki so kupili plačilne pravice visoke vrednosti in po zelo nizkih cenah najeli velika zemljišča, ki so zahtevala samo minimalno vzdrževalno dejavnost ali pa sploh nobene. V letih 2007 in 2008 je bilo 40 % plačilnih pravic, prenesenih brez zemljišč, aktiviranih na ekstenzivnih pašnikih. Skoraj vsa dodatna zemljišča, ki so bila na Škotskem prijavljena za SEP od leta 2007 (pribl. 58000 ha) so bila ekstenzivni pašniki (pribl. 50000 ha), čeprav se število ovac na Škotskem že leta zmanjšuje.

V Italiji, kjer standardi GAEC zahtevajo, da morajo biti zemljišča pokošena ali popasena, je Sodišče odkrilo upravičence, ki so pridobili plačilne pravice in zakupili pašnike na obrobnih območjih. Leta 2008 je na primer en upravičenec pridobil plačilne pravice brez zemljišč po skoraj nominalni vrednosti pribl. 197000 EUR. Po modulaciji bi plačilne pravice po sedanjih pogojih upravičencu do leta 2013 zagotovile skupno dohodkovno podporo v višini pribl. 1088000 EUR. Upravičenec je skoraj vse te plačilne pravice aktiviral na 45 ha zakupljenih pašnikov slabe kakovosti skoraj 400 km od svojega stalnega prebivališča. Letna zakupnina za zemljišča je znašala 7650 EUR. Upravičenec na njih ne izvaja nobene kmetijske dejavnosti, pašne pravice pa je brezplačno prepustil lokalnemu kmetu, da s tem izpolni svoje upoštevanje obveznosti v okviru GAEC.

68. Zakonodaja EU je državam članicam dala možnosti, da sprejmejo ustrezna pravila za preprečevanje špekulativnih prenosov, ki povzročajo kopičenje plačilnih pravic pri upravičencih brez ustrezne kmetijske osnove [49]. Vendar izvajanje teh določb ni obvezno.

NEUSPEŠNI POPRAVNI MEHANIZMI ZA OBRAVNAVO NEPRIČAKOVANIH DOBIČKOV

69. V preteklem in regionalnem (hibridnem) modelu lahko velja za kmete, ki so po referenčnem obdobju opustili ali zmanjšali svojo dejavnost, "klavzula o nepričakovanih dobičkih" [50]. To je omogočilo, da se njihove pravice, ki so temeljile na njihovi dejavnosti v referenčnem obdobju, znižajo za do 90 %. Dohodki od teh znižanj se pripišejo nacionalni rezervi. Vendar se je klavzula o nepričakovanih dobičkih uporabljala samo pri prenosih, izvršenih do 15. maja 2004.

70. Za uporabo te klavzule so se odločile Belgija, Francija, Danska, Italija, Luksemburg, Grčija in Švedska, vendar so jo omejile na kmete v nekaterih sektorjih. V drugih državah članicah so kmetje smeli obdržati vse svoje pravice, izračunane na podlagi preteklega obdobja.

71. V Italiji in Franciji je Sodišče odkrilo primere, ko so kmetje prenesli pravice do premije za tobak po 15. maju 2004 in tako prejeli plačilne pravice visoke vrednosti, ki so izhajale iz njihove prejšnje proizvodnje tobaka, ne da bi imeli organi pravico, da del ustreznih zneskov "iztrgajo nazaj".

72. Drug primer je bil razkrit v letnem poročilu Sodišča za leto 2006 [51]: "Pravice iz nacionalne rezerve se lahko dodelijo tudi kmetom, ki so izvedli naložbe v proizvodno zmogljivost ali kupili zemljišča. […] V Združenem kraljestvu je 10-odstotno povečanje prihodka veljalo za zadosten dokaz o naložbi. Paradoksalno je, da so kmetje lahko izpolnili to merilo za naložbo tako, da so povečali število zaklanih govedi v letu 2002 (to je zmanjšanje staleža). Posledično se je pojavilo veliko povpraševanje po premijah za govedo." Zato so lahko kmetje, ki so zaklali vso živino na kmetijskem gospodarstvu pred koncem referenčnega obdobja, za čas trajanja SEP obdržali vse svoje referenčne zneske, določene na podlagi preteklega obdobja.

73. Leta 2009 je Svet sprejel predlog Komisije za spremembo pravil o nepričakovanih dobičkih ter s tem odprl možnost, da države članice izterjajo do 100 % referenčnih zneskov pri nepričakovanih dobičkih, ki so jih kmetje morda imeli v sektorjih, kjer bo preostala proizvodno vezana podpora vključena v SEP do leta 2012 [52]. Vendar uporaba takšnih določb ni obvezna in z njimi se ne popravljajo nobeni stari primeri, pri katerih klavzula ni bila uporabljena.

… REGIONALNI MODEL PA POVZROČA DRUGE NEGATIVNE UČINKE

ČEPRAV REGIONALIZACIJA PRINAŠA PRAVIČNEJŠO RAZDELITEV POMOČI, ŠE VEDNO DAJE PREDNOST VEČJIM KMETIJAM

74. Regionalni model je povezan z enotnimi vrednostmi posameznih plačilnih pravic v vsej zadevni regiji ne glede na vrsto kmetijske dejavnosti, ki se je izvajala pred uvedbo SEP. V dinamično hibridni različici, v okviru katere se regionalni model uvaja postopno in ki se trenutno uporablja na Danskem, v Nemčiji in Združenem kraljestvu (Anglija), se komponenta, določena na podlagi preteklega obdobja, postopno zmanjšuje in porazdeljuje na vse plačilne pravice v regiji. Sodišče je v svojem letnem poročilu za leto 2006 že poudarilo, da se bo neposredna pomoč EU v "veliki meri prerazporedila od tistih, ki se dejansko ukvarjajo s kmetijstvom, k lastnikom zemljišč, ki se jim bo vrednost pravic povečala za štirikrat na Danskem in v Nemčiji ter za desetkrat v Angliji" [53]. To velja zlasti za nove upravičence, ki niso prejemali neposrednih plačil iz prejšnje proizvodno vezane sheme.

75. Plačilne pravice v regionalnem ali hibridnem modelu se ne glede na ta specifičen prerazporeditveni učinek v prvem letu dodelijo strogo na podlagi hektarjev, tako da glavni upravičenci do pomoči ostajajo velike kmetije. Posledično se je kmetom, ki uporabljajo manjše površine zemljišč, na primer kmetom, ki se ukvarjajo z intenzivno govedorejo, dohodkovna podpora zmanjšala v primerjavi z njihovo ravnijo proizvodno vezanih plačil iz preteklega obdobja. Poleg tega bodo po mnenju Komisije sektorji, ki se trenutno spopadajo z gospodarskimi težavami, kot je sektor proizvodnje mleka, utrpeli izgube pri znesku pomoči, ki jo prejemajo, če se bodo države članice, v katerih opravljajo svojo dejavnost, odločile za regionalizacijo, saj v povprečju obdelujejo manj kmetijskih zemljišč kot kmetje v drugih sektorjih [54].

REGIONALIZACIJA IN MOŽNA KAPITALIZACIJA PODPORE V CENAH ZEMLJIŠČ

76. V regionalnem (in hibridnem) modelu je število plačilnih pravic skoraj enako skupnemu številu hektarjev upravičenih kmetijskih zemljišč [55]. Takšno stanje je pomembno vplivalo na cene zemljišč, ker je kmete z več plačilnimi pravicami kot zemljišči spodbudilo k zakupu zemljišč zaradi aktivacije čim večjega mogočega deleža njihovih plačilnih pravic. To povečuje splošno povpraševanje po zakupljenih zemljiščih in povzroča višje cene zakupnin.

77. Čeprav je bilo mogoče "kapitalizacijo" pomoči v cenah zemljišč opaziti tudi v prejšnjih shemah pomoči, vezanih na površino, je več študij neodvisno druga od druge prišlo do zaključka, da uvedba SEP tega učinka ni zmanjšala, ampak ga je včasih celo okrepila, zlasti v državah članicah, ki so izbrale regionalni model in v katerih obstaja velika odvisnost od zakupljenih kmetijskih zemljišč. To zmanjšuje učinkovitost podpornih plačil, ker morajo kmetje za kmetijska zemljišča plačevati več kot pred reformo. SEP je močneje vplivala na zakupnine zemljišč kot na njihove prodajne cene in "kapitalizacija" je odvisna od deleža razpoložljivih zakupljenih kmetijskih zemljišč. Sodišče vidi v tem stanju tveganje, da bi lahko razširitev regionalizacije na druge države članice, kot je predvideno v okviru pregleda stanja, močno vplivala na donosnost kmetij [56].

PRILAGODITEV REGIONALNI RAZDELITVI IN PREGLED VREDNOSTI POSAMEZNIH PRAVIC NISTA OBVEZNA

78. Ob uvedbi SEP so morale države članice, ki so želele uvesti regionalno obliko izvajanja, opredeliti obseg regij na podlagi objektivnih meril. Svoje odločitve glede tega so utemeljile s svojo upravno strukturo [57], kmetijskim potencialom opredeljenih regij [58] ali specifičnimi vzorci kmetovanja [59].

79. Po pregledu stanja SKP je Svet sprejel predlog Komisije, ki je državam članicam, ki so uporabljale pretekli model, omogočil, da vrednosti posameznih plačilnih pravic bolj uskladijo ali da preidejo na (popolni ali hibridni) regionalni model. Države članice, ki so se odločile za regionalni model, lahko ponovno pregledajo svoje odločitve, prenovijo zasnovo regij in bolj uskladijo vrednost plačilnih pravic med regijami. Te odločitve morajo biti sprejete "v skladu s cilji iz člena 33 Pogodbe" (sedanji člen 39) ter v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili, kot so kmetijski potencial in okoljska vprašanja. Namen teh ukrepov je državam članicam omogočiti večjo prožnost pri ciljnem usmerjanju neposredne podpore. Doslej se še nobena država članica ni odločila za pregled svojega modela.

UVEDBA SHEME ENOTNEGA PLAČILA JE ZAHTEVALA ZAPLETENE IZRAČUNE IN POVZROČILA NAPAKE

80. Sodišče je med revizijo ugotovilo, da so nacionalni organi vrednost plačilnih pravic na splošno izračunali v skladu z zakonodajo EU. Vendar so bile opažene napake zaradi napačnih ali manjkajočih referenčnih podatkov za preteklo obdobje, ker ti niso bili posodobljeni, kadar je prišlo do sprememb na kmetijskih gospodarstvih ali sprememb statusa, in zaradi neustreznega obravnavanja zahtevkov za plačilne pravice iz nacionalne rezerve. Doslej takšne napake še niso bile v celoti popravljene.

81. Sodišče je v svojih letnih poročilih za proračunska leta 2006, 2007 in 2008 poročalo o pomanjkljivostih pri izračunavanju plačilnih pravic in uporabi pravil, ki veljajo za dejavnosti nacionalne rezerve [60].

82. Sodišče je pregledalo nadaljnje ukrepanje Komisije glede napak, ki so nastale med izvajanjem SEP. V času revizije so postopki še vedno potekali, sprejeta in objavljena pa je bila samo ena uradna odločba o skladnosti [61].

83. Sodišče ugotavlja, da je Svet sklenil [62], da se od 1. januarja 2010 vse plačilne pravice, dodeljene pred 1. januarjem 2009, štejejo za zakonite in pravilne, razen če so bile dodeljene na podlagi vsebinsko napačnih zahtevkov. Čeprav to kmetom daje pravno varnost, pa pomeni, da finančni popravki, sprejeti po postopku potrditve skladnosti, ne bodo veljali za plačila po letu 2009 [63]. Zaradi te odločitve bodo napačne plačilne pravice "legalizirane" in dokončne, kar pomeni, da se bodo v prihodnjih letih na podlagi tega izplačevala letna plačila.

ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA

84. SEP je prispevala k doseganju dveh glavnih ciljev skupne kmetijske politike: k spodbujanju kmetov k boljšemu odzivanju na povpraševanje na trgu in k podpiranju dohodkov celotnega kmetijskega sektorja. Vendar je skupni zaključek tega poročila, da je izvajanje sheme privedlo do številnih vprašljivih elementov v zvezi z opredelitvijo upravičencev politike, naravo upravičenih parcel in dejavnosti, okoljskim učinkom sheme, razdelitvijo pomoči med države članice in znotraj njih ter specifičnimi učinki preteklega in regionalnega modela. Zato Sodišče Komisijo poziva, naj razmisli, ali ne bi bilo treba teh značilnosti sheme ponovno pregledati v skladu z naslednjimi priporočili.

UPRAVIČENCI, UPRAVIČENA ZEMLJIŠČA IN KMETIJSKE DEJAVNOSTI

85. Opredelitev upravičencev sheme je bila oblikovana in pozneje uporabljana tako, da je omogočila izkoriščanje plačil iz SEP osebam ali subjektom, ki ne izvajajo kmetijske dejavnosti ali pa jo izvajajo le kot obrobno dejavnost.

86. Sodišče je o takšnem stanju že poročalo v svojih letnih poročilih, enako pa je bilo ugotovljeno tudi leta 2008 med preučitvijo SKP, imenovano "pregled stanja". Zakonodajalec je nato državam članicam omogočil, da takšne upravičence izključijo iz prejemanja pomoči iz SEP. Vendar v času revizije še nobena država članica ni izkoristila te možnosti in stanje je še vedno takšno, kot je opisano zgoraj.

87. Kadar države članice niso uspele vzpostaviti učinkovitih omejitev, je popolna ločitev plačilnih pravic od zemljišč, za katera so bile prvotno dodeljene, spodbudila naložbe subjektov, ki jih kmetijstvo kot dejavnost v bistvu ne zanima, ampak izkoriščajo zagotovljene donose, ki jih nudi SEP.

88. Vstop novih kmetov v kmetijski sektor pogosto ovirajo sedanji pogoji za dostop do plačilnih pravic.

89. Pogoji, v skladu s katerimi je zemljiška parcela upravičena do pomoči iz SEP in je neka dejavnost določena kot upravičena kmetijska dejavnost, so opredeljeni na splošno in ne prispevajo k usmerjanju te pomoči v dejavnosti in zemljišča, ki "povečujejo kmetijsko produktivnost".

PRIPOROČILO 1

Sedanjo zakonodajo in pravila za njeno izvajanje bi bilo treba spremeniti tako, da se zagotovi usmerjenost pomoči iz SEP na aktivne kmete in da se izključijo upravičenci, ki ne izvajajo kmetijske dejavnosti ali pa jo izvajajo v nepomembnem obsegu.

PRIPOROČILO 2

Upravičena zemljišča in kmetijske dejavnosti je treba opredeliti bolj jasno, da se iz koriščenja pomoči iz SEP izključijo nekmetijske parcele in dejavnosti, ki ne prispevajo k povečanju kmetijske produktivnosti [64] ali aktivnemu ohranjanju okoljske vrednosti zemljišč.

OKOLJSKI UČINEK

90. S sočasno uvedbo navzkrižne skladnosti in SEP je postalo polno plačilo pomoči odvisno od izpolnjevanja meril, ki temeljijo na okoljskih in drugih dobrih kmetijskih praksah. Navzkrižna skladnost je tako postala ključna utemeljitev za plačila iz SEP. Vendar je pomoč iz SEP samo posredno povezana z okoljskimi obveznostmi.

91. Kot prvo je Sodišče opazilo, da ni nobene neposredne povezave med ravnijo pomoči iz SEP in stroški, ki jih imajo kmetje zaradi ohranjanja zemljišč v GAEC ali zaradi upoštevanja specifičnih predpisanih zahtev ravnanja (PZR). Prav tako ne odraža vrednosti pozitivnih učinkov, ki jih ustvarjajo kmetijske dejavnosti.

92. Kot drugo ohranjanje zemljišč v GAEC pogosto ne zahteva nobenih ukrepov ali pa le občasne.

PRIPOROČILO 3

Izračunavanje pomoči iz SEP je treba spremeniti tako, da bo ta pomoč bolje odražala stroške okoljskih in drugih zunanjih dejavnikov.

PRIPOROČILO 4

Standardi GAEC zahtevajo, da kmetje dobijo polni znesek pomoči samo, če izvajajo konkretne in redne dejavnosti. Znižanja plačil zaradi neupoštevanja obveznosti navzkrižne skladnosti bi morala postati bolj odvračilna.

RAZDELJEVANJE POMOČI IZ SEP

93. Določanje plačil iz SEP posameznim kmetom še vedno temelji (a) na številu obdelovanih hektarjev in (b), v preteklem modelu, na zneskih, izplačanih v preteklosti (referenčna leta od 2000 do 2002). Iz tega sledi, da ta pomoč še naprej koristi predvsem velikim kmetijam.

94. Za razdeljevanje pomoči iz SEP je značilno, da glavni del pomoči prejme majhno število velikih upravičencev, medtem ko velika večina upravičencev prejme le omejen znesek pomoči. Mehanizem modulacije, s katerim se znižujejo zneski, izplačani največjim kmetom, se nanaša na zelo omejeno število prejemnikov. Poleg tega ne prispeva k popravljanju sedanje razdelitve, saj je njegov glavni cilj preusmeriti sredstva iz stebra neposredne pomoči v steber razvoja podeželja v okviru SKP.

PRIPOROČILO 5

Treba si je prizadevati za bolj uravnoteženo razdeljevanje pomoči iz SEP kmetom bodisi z nadaljnjo modulacijo plačil bodisi z določitvijo zgornje meje višjih posameznih plačil bodisi z upoštevanjem specifičnih razmer kmetij.

SPECIFIČNI UČINKI MODELOV IZVAJANJA

95. Trenutno se v EU izvaja okoli dvajset različic SEP. To stanje v veliki meri pojasnjuje velike razlike v ravneh pomoči na hektar med državami članicami ter v vzorcih razdeljevanja znotraj države članice.

96. Izvajata se dva glavna modela. Na eni strani je pretekli model, ki se je sčasoma ločil od sedanjih proizvodnih pogojev.

97. Na drugi stani je regionalni model, ki je povezan z enotno vrednostjo posamezne plačilne pravice v vsej zadevni regiji. Vendar lahko prehod na ta model v nekaterih regijah negativno vpliva na določene sektorje kmetijske proizvodnje in povzroči zvišanje tržnih cen kmetijskih zemljišč in zakupnin, kar bi zmanjšalo uspešnost pomoči.

PRIPOROČILO 6

Izračun pravic bi moral temeljiti na sedanjih pogojih za kmetovanje v različnih regijah. Vendar bi morala biti ob takšnem prehodu zagotovljena omejitev neželenih učinkov, kot sta zvišanje zakupnin in cen zemljišč.

To poročilo je sprejel senat I, ki ga vodi g. Olavi ALANISSILÄ, član Računskega sodišča, v Luxembourgu na svojem zasedanju 6. aprila 2011.

Za Računsko sodišče

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Predsednik

[1] V nekaterih kmetijskih sektorjih so bila uvedena plačila neposredne pomoči za izboljšanje dohodkov proizvajalcev. Primer je Uredba Sveta št. 136/66/EGS z dne 22. septembra 1966 o vzpostavitvi skupne ureditve trga za olja in masti (UL 172, 30.9.1966, str. 3025/66), s katero je bila uvedena pomoč za proizvodnjo oljčnega olja in namiznih oliv. Proizvajalci bombaža so prejemali podporo posredno prek pomoči obratom za odzrnjevanje bombaža.

[2] Sporazum o kmetijstvu (UL L 336, 23.12.1994, str. 22) dovoljuje javno podporo kmetijam pod natančno določenimi pogoji. V skladu s Prilogo 2 k Sporazumu se upravičenost do plačil dohodkovne podpore določi z merili, kot so raven dohodka, status proizvajalca ali lastnika zemlje, uporaba faktorjev ali proizvodna raven v referenčnem obdobju. Znesek takih plačil v katerem koli določenem letu ne sme biti povezan z določeno vrsto ali obsegom proizvodnje (vključno z glavami živine) po referenčnem obdobju niti s cenami take proizvodnje. Plačila prav tako ne smejo temeljiti na faktorjih proizvodnje, uporabljenih v katerem koli letu po referenčnem obdobju, niti se od kmetov ne sme zahtevati opravljanje proizvodnje za upravičenost do takih plačil.

[3] Neposredna plačila so bila leta 2005 zmanjšana za 3 %, leta 2006 za 4 % in od leta 2007 naprej za 5 %. Od leta 2009 se bodo letna znižanja za modulacijo še povečevala, in sicer s 7 % leta 2009 na 10 % leta 2012. Z reformo Agenda 2000 je bil že uveden mehanizem prostovoljne modulacije, ki je državam članicam omogočal, da modulirajo do 20 % skupnega zneska neposrednih plačil. Za uvedbo teh ukrepov prostovoljne modulacije so se odločili samo Združeno kraljestvo, Francija, Nemčija in Španija. Po reformi SKP leta 2003 lahko države članice takšno prostovoljno modulacijo uporabljajo poleg obvezne modulacije. Trenutno jo uporabljata Združeno kraljestvo in Portugalska.

[4] Člen 12 Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike (UL L 209, 11.8.2005, str. 1).

[5] Člen 39 Pogodbe o delovanju Evropske unije (Lizbonska pogodba):"1.Cilji skupne kmetijske politike so:(a)povečati kmetijsko produktivnost s pospeševanjem tehničnega napredka in zagotavljanjem racionalnega razvoja kmetijske proizvodnje ter z optimalno uporabo proizvodnih dejavnikov, zlasti delovne sile;(b)s tem zagotoviti primerno življenjsko raven kmetijske skupnosti, zlasti s povečanjem individualnega zaslužka oseb, ki se ukvarjajo s kmetijstvom;(c)stabilizirati trge;(d)zagotoviti redno preskrbo;(e)zagotoviti, da je preskrba potrošnikom dostopna po primernih cenah.2.Pri oblikovanju skupne kmetijske politike in posebnih metod za njeno izvajanje se upošteva:(a)posebna narava kmetijske dejavnosti, ki je posledica socialne strukture kmetijstva ter strukturnih in naravnih neskladij med različnimi kmetijskimi regijami;(b)potreba, da se ustrezne prilagoditve izvedejo postopno;(c)dejstvo, da je kmetijstvo v državah članicah sektor, ki je tesno povezan s celotnim gospodarstvom".

[6] Člen 41 in Priloga VIII k Uredbi Sveta (ES) št. 1782/2003 (do 31. 12. 2008) (UL L 270, 21.10.2003, str. 1) in Priloga VIII k Uredbi Sveta (ES) št. 73/2009 (od 1. 1. 2009) (UL L 30, 31.1.2009, str. 16). Zneski v Prilogi VIII so izračunani na podlagi popolne proizvodne nevezanosti vseh neposrednih plačil. Če se je država članica odločila samo za delno proizvodno nevezanost plačil, se zgornja meja za SEP zniža, zgornja meja za sredstva, ki so na voljo za proizvodno vezana plačila, pa se ustrezno poviša (glej na primer Prilogo III k Uredbi Komisije (ES) št. 674/2008 (UL L 189, 17.7.2008, str. 5) o spremembi Priloge VIII k Uredbi Sveta (ES) št. 1782/2003 in določitvi zgornjih proračunskih mej za delno ali neobvezno izvajanje).

[7] Za podrobnosti o shemah podpore, ki so del SEP, glej Prilogo VI k Uredbi (ES) št. 1782/2003.

[8] Glej člen 1 in člen 2(a) in (c) Uredbe (ES) št. 1782/2003.

[9] Izjeme veljajo samo za nekatere proizvajalce govejega mesa, mleka ter ovac in koz brez zemljišč. Ti proizvajalci prejemajo dohodkovno podporo pod pogojem, da ohranjajo minimalno raven svoje pretekle vzreje živali. Pridelovalci poljščin so prejeli posebne pravice za svoje obveznosti prahe.

[10] Za podrobnosti o dejanskih plačilih dohodkovne podpore iz SEP glej Prilogo II.

[11] Člen 122 Uredbe (ES) št. 73/2009.

[12] Člen 43 Uredbe (ES) št. 1782/2003.

[13] Posebne določbe so veljale za sektor oljčnega olja, pri katerem so bila v referenčno obdobje zajeta tržna leta 1999/2000, 2000/01, 2001/02 in 2002/03.

[14] Člena 58 in 59 Uredbe (ES) št. 1782/2003.

[15] Države članice, ki so po letu 2005 le delno uvedle SEP, so smele ohraniti proizvodno vezane premije za krave dojilje ter ovce in koze.

[16] Členi od 45 do 48 Uredbe (ES) št. 73/2009.

[17] Člen 68 Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009. Za dodatno analizo teh specifičnih zadev glej Prilogo I.

[18] Člen 2 Uredbe (ES) št. 1782/2003 in člen 2 Uredbe Komisije (ES) št. 795/2004 (UL L 141, 30.4.2004, str. 1).

[19] Člen 44(3) Uredbe (ES) št. 1782/2003.

[20] Člen 1(3) Uredbe Sveta (ES) št. 146/2008 (UL L 46, 21.2.2008, str. 1). Razen v primeru višje sile ali izjemnih okoliščin so parcele na voljo kmetu na datum, ki ga je določila država članica, vendar ne po datumu, ki ga je država članica določila za spremembo vloge za pomoč.

[21] Sodišče je o tej praksi že poročalo v svojem letnem poročilu za leto 2006, odstavek 5.21.

[22] Swinnen, J., Ciaian, P. in Kancs, D.: Study on the functioning of land markets in the EU Member States under the influence of measures applied under the common agricultural policy, (študija o delovanju zemljiških trgov v državah članicah EU pod vplivom ukrepov, ki se izvajajo v okviru skupne kmetijske politike) Bruselj 2008, str. 149–150. Dokazi iz več študij držav (npr. Belgija, Finska, Irska, Švedska, Združeno kraljestvo) kažejo, da lahko SEP omejuje upokojevanje kmetov. V Združenem kraljestvu kaže, da so številni kmetje odložili svojo upokojitev do leta 2012, saj vedo, da se bo SEP izvajala vsaj do takrat. Študija tudi kaže, da ta učinek SEP deluje skupaj z nepopolno tržnostjo pravic.

[23] Glej odstavek 3.21 letnega poročila za proračunsko leto 2009.

[24] Člen 28(2) Uredbe (ES) št. 73/2009.

[25] Člen 41(2) Uredbe (ES) št. 73/2009 in člen 2(I) Uredbe Komisije (ES) št. 1120/2009 z dne 29. oktobra 2009 o podrobnih pravilih za izvajanje sheme enotnega plačila iz naslova III Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 (UL L 316, 2.12.2009, str. 1).

[26] Knjižice Eurostata – Kmetijski statistični podatki – Glavni rezultati 2007–2008 (izdaja 2009).

[27] Člen 2(h) Uredbe (ES) št. 73/2009.

[28] Sodišče je že ugotovilo, da je sistem kazni za navzkrižno skladnost šibek tako v zasnovi kot v izvajanju: Posebno poročilo št. 8/2008 – Ali je navzkrižna skladnost uspešna politika? http://eca.europa.eu/portal/page/portal/publications/auditreportsandopinions/specialreports

[29] V letu 2008 je bilo približno 2,375 milijona ha od 4,557 milijona ha kmetijskih zemljišč, prijavljenih v SEP, ekstenzivnih pašnikov. Ta zemljišča, ki naj bi jih bilo po statističnih podatkih približno 4,027 milijona ha, so v gorah, hribovju, na resavah in vresiščih. Ekstenzivni pašniki so večinoma zaraščeni z vresjem in praprotjo ter relativno neproduktivni. Tradicionalni kmetje jih običajno uporabljajo le za ekstenzivno pašo ovac.

[30] Člen 34(2)(a) Uredbe (ES) št. 73/2009.

[31] Člen 9 Uredbe (ES) št. 1120/2009.

[32] Glej uvodni izjavi 2 in 3 Uredbe (ES) št. 1782/2003.

[33] To je bilo kot splošno pravilo povprečno število hektarjev, na katerih so gojili subvencionirane poljščine, ali krmne površine, ki so bile vse leto na voljo živalim, za katere so prejemali premije.

[34] Člen 42(5) Uredbe (ES) št. 1782/2003. Ta ukrep se še izvaja za neposredne pomoči, ki so še vedno (delno) proizvodno vezane in bodo vključene v SEP do leta 2012.

[35] Za podrobnosti o plačilih iz SEP glej Prilogo II.

[36] Po podatkih Eurostata je med letoma 2005 in 2008 v EU-15 delež neposrednih plačil predstavljal 30 % faktorskih dohodkov ter med 52 % in 56 % podjetniškega dohodka. Kmetijski faktorski dohodek je neto dodana vrednost po faktorskih stroških in se izračuna tako, da se od vrednosti kmetijske proizvodnje po osnovnih cenah [= proizvajalčeva cena + subvencije za proizvod – davki na proizvod] odštejejo vrednost vmesne potrošnje, poraba fiksnega kapitala in davki na proizvodnjo ter prišteje vrednost drugih subvencij na proizvodnjo. Kmetijski podjetniški dohodek predstavlja delež prihodkov, ki jih ustvarjajo kmetijske dejavnosti, ki se uporablja za poplačilo lastnih proizvodnih faktorjev (delo in/ali podjetje, lastni kapital in lastniška zemljišča).

[37] Po podatkih Eurostata je leta 2007 delež kmetov, ki svoje dejavnosti ne opravlja s polnim delovnim časom, znašal od 33 % v Belgiji do 90 % na Malti.

[38] Tako pri preteklem modelu kmetije, ki so prej prejemale visoko raven neposrednih plačil, še vedno prejemajo visoko raven dohodkovne podpore pod pogojem, da obdelujejo podobno število hektarjev. Pri hibridnem in regionalnem modelu so bile v prvem letu pravice dodeljene strogo na podlagi števila hektarjev. Čeprav je to povzročilo nekatere učinke prerazporeditve med kmeti v različnih sektorjih (intenzivne mlečne kmetije so lahko, na primer, nekaj dohodkovne podpore izgubile, kmetije z ekstenzivno rejo goveda in ovac pa so jo pridobile), je tesna povezanost pravic s kmetijskimi zemljišči ponovno privedla do tega, da se velikim kmetijam izplačujejo precej visoka plačila.

[39] Komisija je v okviru pregleda stanja SKP leta 2008 analizirala porazdelitev plačilnih pravic. Glej Prilogo I, diagram 3 v "Health Check – Impact Assessment Note No 1" (Pregled stanja – dokument o oceni učinka št. 1) z dne 20. 5. 2008, dokument D (2008) AH/15325CAP.

[40] Več podrobnosti je v Prilogi III.

[41] Člen 7(2) Uredbe (ES) št. 73/2009.

[42] Uvodna izjava 24 Uredbe (ES) št. 1782/2003.

[43] Posebno poročilo št. 8/2008 – Ali je navzkrižna skladnost uspešna politika?

[44] Člen 69 Uredbe (ES) št. 1782/2003.

[45] Glej Prilogo I.

[46] Špekulativen se v tem oddelku uporablja v pomenu "prenosi in kopičenje pravic do plačila brez ustrezne kmetijske podlage". Uvodna izjava 28 Uredbe (ES) št. 73/2009 in uvodna izjava 30 Uredbe (ES) št. 1782/2003.

[47] Člen 46 Uredbe (ES) št. 1782/2003; člen 43 Uredbe (ES) št. 73/2009.

[48] Italija je od leta 2005 uporabljala "zadrževanja" v višini do 50 % vrednosti plačilih pravic, prodanih brez zemljišč (kot dovoljuje člen 9 Uredbe (ES) št. 795/2004). Leta 2007 so bile te omejitve ukinjene. Posledično se je vrednost plačilnih pravic, prenesenih brez zemljišč, povečala z 1,3 milijona EUR leta 2006 na 65,2 milijona EUR leta 2009.

[49] Glej uvodno izjavo 30 Uredbe (ES) št. 1782/2003 in uvodno izjavo 28 Uredbe (ES) št. 73/2009.

[50] Člen 42(9) Uredbe (ES) št. 1782/2003 in člen 10 Uredbe (ES) št. 795/2004.

[51] Letno poročilo za proračunsko leto 2006, odstavka 5.33 in 5.34.

[52] Člen 41(6) Uredbe (ES) št. 73/2009, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1250/2009 (UL L 338, 19.12.2009, str. 1).

[53] Letno poročilo za proračunsko leto 2006, odstavek 5.28.

[54] Evropska komisija: CAP Health Check – Impact Assessment – Impact of a change towards flatter rates of direct payments (Pregled stanja SKP – ocena učinka – učinek prehoda na bolj pavšalno stopnjo neposrednih plačil). December 2007.

[55] To je posledica dejstva, da sta regionalni in hibridni model v SEP zajela skoraj vsa upravičena zemljišča, medtem ko so bila pri preteklem modelu v število plačilnih pravic zajeta samo zemljišča, obdelovana v okviru proizvodno vezane sheme pomoči, in krmne površine.

[56] Swinnen, J., Ciaian, P., Kancs, D.: Study on the functioning of land markets in the EU Member States under the influence of measures applied under the common agricultural policy (Študija o delovanju zemljiških trgov v državah članicah EU pod vplivom ukrepov, ki se uporabljajo v okviru skupne kmetijske politike), Bruselj 2008, str. 141–145; Salhofer, K., Röder, N., Kilian, S., Henter, S. in Zirnbauer, M.: Märkte für Zahlungsansprüche. Endbericht zum Forschungsauftrag 05HS041 des Bundesministeriums für Ernährung, Landwirtschaft und Verbraucherschutz (Trgi plačilnih pravic, končno poročilo o raziskavi, ki jo je naročilo nemško ministrstvo za prehrano, kmetijstvo in varstvo potrošnikov), Bonn 2009; von Witzke, H., Noleppa, S. in Kennedy, P. L., Effects of the EU common agricultural policy and U.S. farm policy on agricultural land markets (Učinki skupne kmetijske politike EU in kmetijske politike ZDA na trge kmetijskih zemljišč), Washington D. C., 2007.

[57] Nemčija, Združeno kraljestvo.

[58] Na Švedskem in Finskem je zasnova regij temeljila na referenčnih donosih. V Združenem kraljestvu (Anglija) so odločitev za regionalno obliko izvajanja spodbudile predvsem nacionalne strategije za trajnostno kmetijstvo. Ravni podpore v Angliji so se vseeno razlikovale med območji z močno omejenimi možnostmi (npr. barja) in običajnimi zemljišči, kar posredno upošteva kmetijski potencial zemljišč.

[59] Združeno kraljestvo (Severna Irska). Na Danskem je bilo izbrano regionalno izvajanje, ki je na začetku povzročilo najmanjšo prerazporeditev med prejemniki pomoči.

[60] V Franciji so organi sprejeli več neupravičenih programov, v katerih so kmetje prejeli plačilne pravice, kratkoročno najeto opremo so sprejeli kot naložbe, prav tako pa niso sistematično uporabljali obveznih določb za nove kmete, ki so začeli kmetovati v referenčnem obdobju. Neupravičeno dodeljene plačilne pravice so od leta 2006 povzročile letna plačila v višini okoli 60 milijonov EUR (letno poročilo za proračunsko leto 2007, odstavki od 5.21 do 5.25). V Italiji nepravilne dodelitve pravic za nove oljke, zasajene po predpisanem roku, ki niso bile zajete v specifičen program, velikodušno priznavanje težavnih primerov in dodeljene pravice za neupravičene površine v času revizije še niso bili popravljeni (letno poročilo za proračunsko leto 2007, odstavek 5.14). V Združenem kraljestvu (Anglija) so organi konec leta 2009 še vedno popravljali pravice, ki so bile napačno dodeljene leta 2005 (letno poročilo za proračunsko leto 2006).

[61] Odločba Komisije 2009/721/ES z dne 24. septembra 2009 o izključitvi nekaterih odhodkov držav članic iz naslova Jamstvenega oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS), Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) iz financiranja Skupnosti (UL L 257, 24.9.2009, str. 28).

[62] Člen 137 Uredbe (ES) št. 73/2009.

[63] Glej člen 137(3) Uredbe (ES) št. 73/2009.

[64] Glej opombo 5.

--------------------------------------------------

PRILOGA I

IZVAJANJE MODELOV ENOTNEGA PLAČILA, PRIHODNJA VKLJUČITEV PROIZVODNO VEZANE PODPORE IN POSEBNE POMOČI

Država članica | Začetek | Regija | Model | Sektorji, ki so ob uvedbi SEP ostali proizvodno vezani | Leto ločitve pomoči od proizvodnje | Neobvezno izvajanje za posebne vrste kmetovanja in kakovost proizvodnje 2005–2009 (člen 69 Uredbe (ES) št. 1782/2003) | Neobvezno izvajanje posebne podpore po letu 2009 (člen 68 Uredbe (ES) št. 73/2009) |

Belgija | 2005 | Flandrija + Bruselj | Pretekli | Lupinarji in semena (nekatere vrste) Klavna premija za teleta 100 % Stročnice Premija za krave dojilje 100 % | 2010 2012 2012 – | | Kakovostna proizvodnja |

2005 | Valonija | Pretekli | Lupinarji in semena (nekatere vrste) Stročnice Premija za krave dojilje 100 % | 2010 2012 – | | Premija za travinje (reja) |

Danska | 2005 | Ena regija | Dinamični hibridni model, ki se spreminja v skoraj popolnoma regionalni model | Stročnice Posebna premija za bike in vole 75 % Premija za ovce in koze 50 % Krompirjev škrob | 2010 2012 2012 2012 | | Kmetijskookoljski ukrepi |

Nemčija | 2005 | Zvezne dežele (Berlin zajet v Brandenburg, Bremen v Spodnjo Saško in Hamburg v SchleswigHolstein) | Dinamični hibridni model, ki se spreminja v povsem regionalni model | Plačila za hmelj 25 % Tobak 60 % Stročnice | 2009 2009 2012 | | Premija za travinje (sektor mleka) |

Irska | 2005 | – | Pretekli | Stročnice | 2012 | | Shema za travinje za ovce, program za travinje za krave molznice, ohranjanje okolja v območju Burren |

Grčija | 2006 | – | Prvotni | Semena Stročnice Riž Lupinarji Sadje in zelenjava: razen enoletne rastline Sadje in zelenjava: predelava citrusov 60 % Sadje in zelenjava: paradižnik 30 % Bombaž 35 % | 2010 2010 2010 2010 2010 2013 2011 – | Tobak, oljčno olje, sladkor, poljščine, sektor govedoreje, ovce in koze | Oljčno olje, trda pšenica, sladkor, sektor govedoreje (telice in krave dojilje), ovce in koze, mlečni sektor, nove pravice v območjih z omejenimi možnostmi, zavarovanje pridelkov |

Španija | 2006 | – | Pretekli | Premije za ovce in koze 50 % Tobak 60 % Oljčno olje Sadje in zelenjava: predelava citrusov Sadje in zelenjava: paradižnik Semena 100 % Poljščine 25 % Klavna premija za teleta 100 % Klavna premija za govedo 40 % Stročnice Riž Lupinarji Krompirjev škrob Premija za krave dojilje 100 % Najbolj oddaljene regije 100 % Bombaž 35 % | 2010 2010 2010 2010 2011 2012 2012 2012 2012 2012 2012 2012 2012 – – – | Tobak, bombaž, sladkor, sektor govedine, mlekarska plačila | Tobak, stročnice, ovce in koze, kolobarjenje, mlečni sektor (kakovost in območja z omejenimi možnostmi) |

Francija | 2006 | – | Pretekli | Plačila za hmelj 25 % Tobak 60 % Premija za ovce in koze 50 % Premija za krave dojilje 100 % Klavna premija za teleta 100 % Klavna premija za govedo Sadje in zelenjava, paradižnik Poljščine 25 % Stročnice Riž Semena (nekatere vrste) 100 % Lupinarji Krompirjev škrob Najbolj oddaljene regije 100 % 98 % zadevne nacionalne zgornje meje za sadovnjake, v katerih se pridelujejo slive, breskve in hruške za predelavo 75 % zadevne nacionalne zgornje meje za sadovnjake, v katerih se pridelujejo slive, breskve in hruške za predelavo | 2010 2010 2010 25% v letu 2010 2010 2010 2012 2012 2012 2012 2012 2012 2012 – do konca leta 2010 od leta 2011 do konca leta 2010 | | Stročnice, trda pšenica, ekološko kmetovanje, kolobarjenje, teleta, ovce in koze, proizvajalci mleka v gorskih območjih, zavarovanje pridelkov, vzajemni skladi za primer bolezni |

Italija | 2005 | – | Prvotni | Tobak Sadje in zelenjava, paradižnik 50 % Sadje in zelenjava, hruške, breskve in slive za predelavo 100 % Sadje in zelenjava, slive 75 % Semena Stročnice Riž Lupinarji | 2010 2011 25% v letu 2011 25% v letu 2011 2012 2012 2012 2012 | Sladkor, poljedeljstvo, sektor govedoreje, ovce in koze | Sektor govejega in telečjega mesa, ovčje in kozje meso, oljčno olje, mlečni proizvodi, tobak, sladkor, cvetličarski proizvodi, kolobarjenje, zavarovanje pridelkov |

Luksemburg | 2005 | Ena regija | Statični hibridni | Stročnice Lupinarji | 2010 2010 | | |

Malta | 2007 | Ena regija | Regionalni model | Noben | Noben | | |

Nizozemska | 2006 | – | Pretekli | Stročnice in lupinarji Klavna premija za teleta 100 % Klavna premija za govedo 100 % Semena za lan za vlakna 100 % Krompirjev škrob | 2010 2010 2010 2012 2012 | | Dobro počutje živali, zavarovanje pridelkov, ovce in koze, dodatek za transport vode |

Avstrija | 2005 | – | Pretekli | Klavna premija za teleta 100 % Klavna premija za govedo 40 % Plačila za hmelj 25 % Stročnice Lupinarji Krompirjev škrob Premija za krave dojilje 100 % | 2010 2010 2010 2010 2011 2012 – | | Premija za krave molznice |

Portugalska | 2005 | – | Pretekli | Tobak Sadje in zelenjava: paradižnik Stročnice Lupinarji Semena 100 % Premija za krave dojilje 100 % Klavna premija za teleta 100 % Klavna premija za govedo 40 % Premija za ovce in koze 50 % Najbolj oddaljene regije 100 % Bombaž 35 % | 2010 2011 2012 2012 2012 – – – – – – | Poljščine, riž, sektorja govedeoreje in ovčjereje, oljčno olje, sladkor | Sistemi ekstenzivne obravnave avtohtonih pasem, Kakovost (poljščine in živali), mlečni sektor in sektor ovčjereje, kmetijskookoljski ukrepi |

Slovenija | 2007 | Ena regija | Regionalni model | Premija za ovce in koze 50 % Plačilo za hmelj 25 % Stročnice Lupinarji Posebna premija za bike in vole 75 % | 2010 2010 2012 2012 2012 | Sektor govedoreje | Ekstenzivna reja ženskih govedi, plačilo za mleko, živinoreja na trajnih pašnikih |

Finska | 2006 | Tri regije (na podlagi referenčnega donosa) | Dinamični hibridni model, ki se spreminja v povsem regionalni model | Posebna premija za bike in vole 75 % Stročnice Krompirjev škrob Semena (seme travniškega mačjega repa) 100 % Premija za ovce in koze 50 % | 2010 2011 2012 2012 – | Poljščine, sektor govedoreje | Stročnice in oljnice, krompirjev škrob, zaklana jagnjeta, proizvodnja govejega in telečjega mesa, premija za krave molznice |

Švedska | 2005 | Pet regij (na podlagi referenčnega donosa) | Statični hibridni regionalni model | Stročnice Krompirjev škrob Posebna premija za bike in vole 74,55 % | 2010 2012 2012 | Kakovost in tržni ukrepi | Kakovost in tržni ukrepi |

Združeno kraljestvo | 2005 | Anglija – običajne površine | Dinamični hibridni model, ki se spreminja v povsem regionalni model | Stročnice Lupinarji | 2012 2012 | | |

2005 | Anglija – barja |

2005 | Anglija – območja z izrazito omejenimi možnostmi (brez barij) |

2005 | Scotland | Pretekli | Stročnice Lupinarji | 2010 2010 | Sektor govedoreje | |

| Wales | Pretekli | Stročnice Lupinarji | 2010 2010 | | |

2005 | Severna Irska | Statični hibridni regionalni model | Stročnice Lupinarji | 2010 2010 |

--------------------------------------------------

PRILOGA II

PLAČILA IZ SHEME ENOTNEGA PLAČILA (LETA VLOŽITVE ZAHTEVKOV OD 2006 DO 2008 – PRORAČUNSKA LETA 2007 DO 2009) (V MILIJONIH EUR)

Proračunska postavka 05 03 01 01 Shema enotnega plačila – Uredba (ES) št. 1782/2003, naslov III |

Leto vložitve zahtevkov | 2006 | 2007 | 2008 |

Proračunsko leto | 2007 | 2008 | 2009 | Total | 2008 | 2009 | Total | 2009 |

Belgija | 444,9 | 0,1 | | 445,0 | 453,4 | 0,4 | 453,8 | 467,3 |

Danska | 927,9 | 0,1 | -0,1 | 927,9 | 917,8 | 0,5 | 918,3 | 922,9 |

Nemčija | 5358,1 | 4,4 | 0,7 | 5363,2 | 5339,0 | 1,4 | 5340,4 | 5390,6 |

Irska | 1242,7 | 7,4 | 1,1 | 1251,2 | 1240,8 | 4,7 | 1245,5 | 1246,8 |

Grčija | 1905,0 | 7,3 | 4,3 | 1916,6 | 1886,8 | 16,2 | 1903,0 | 2056,6 |

Španija | 3294,0 | 30,0 | 14,8 | 3338,8 | 3246,5 | 29,6 | 3276,1 | 3342,8 |

Francija | 5722,1 | | 0,4 | 5722,5 | 5695,6 | 1,1 | 5696,7 | 5745,3 |

Italija | 3195,8 | 17,9 | 5,2 | 3218,9 | 3185,5 | 16,1 | 3201,6 | 3371,7 |

Luksemburg | 34,6 | | | 34,6 | 34,2 | | 34,2 | 34,1 |

Malta | | | | 0,0 | 1,6 | | 1,6 | 2,7 |

Nizozemska | 293,8 | 1,7 | 0,6 | 296,1 | 659,2 | 7,0 | 666,2 | 682,0 |

Avstrija | 508,5 | 0,3 | 0,1 | 508,9 | 598,9 | -0,1 | 598,8 | 604,0 |

Portugalska | 307,0 | 1,8 | 0,3 | 309,1 | 341,6 | 4,2 | 345,8 | 356,6 |

Slovenija | | | | 0,0 | 48,9 | 0,1 | 49,0 | 60,6 |

Finska | 493,9 | | | 493,9 | 488,9 | | 488,9 | 490,8 |

Švedska | 595,0 | 0,5 | | 595,5 | 661,3 | 0,2 | 661,5 | 661,5 |

Združeno kraljestvo | 3681,4 | 28,8 | -6,2 | 3704,0 | 3316,2 | 7,4 | 3323,6 | 3263,3 |

Skupaj | 28004,7 | 100,3 | 21,2 | 28126,2 | 28116,2 | 88,8 | 28205,0 | 28699,6 |

Vir: Evropska komisija – Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja.

Proračunska postavka 05 03 03 00 Dodatni zneski pomoči – člen 12 Uredbe (ES) št. 1782/2003 |

Leto vložitve zahtvkov | 2006 | 2007 | 2008 |

Proračunsko leto | 2007 | 2008 | 2009 | Total | 2008 | 2009 | Total | 2009 |

Belgija | 6,2 | | | 6,2 | 7,6 | | 7,6 | 7,4 |

Danska | 8,0 | | | 8,0 | 9,6 | | 9,6 | 9,3 |

Nemčija | 49,3 | | | 49,3 | 60,4 | | 60,4 | 59,6 |

Irska | 19,3 | 0,2 | | 19,5 | 24,3 | 0,1 | 24,4 | 24,2 |

Grčija | 60,2 | -0,1 | | 60,1 | 73,7 | -0,1 | 73,6 | 74,9 |

Španija | 74,4 | 0,6 | 0,2 | 75,2 | 91,3 | 1,1 | 92,4 | 94,9 |

Francija | 66,5 | 1,0 | | 67,5 | 83,7 | 0,3 | 84,0 | 84,4 |

Italija | 72,8 | 0,3 | 0,1 | 73,2 | 89,8 | 0,3 | 90,1 | 92,2 |

Luksemburg | 0,3 | | | 0,3 | 0,4 | | 0,4 | 0,4 |

Malta | | | | 0,0 | | | 0,0 | |

Nizozemska | 8,9 | | | 8,9 | 10,5 | 0,1 | 10,6 | 10,4 |

Avstrija | 15,7 | | | 15,7 | 19,1 | | 19,1 | 18,8 |

Portugalska | 8,2 | | | 8,2 | 9,5 | | 9,5 | 9,4 |

Slovenija | | | | 0,0 | | | 0,0 | |

Finska | 10,2 | | | 10,2 | 12,5 | | 12,5 | 12,2 |

Švedska | 8,8 | | | 8,8 | 10,9 | | 10,9 | 10,8 |

Združeno kraljestvo | 22,5 | 0,6 | 0,1 | 23,2 | 26,0 | 3,1 | 29,1 | 27,7 |

Skupaj | 431,3 | 2,6 | 0,4 | 434,3 | 529,3 | 4,9 | 534,2 | 536,6 |

Pripomba

Skupni odhodki za posamezno proračunsko leto ustrezajo vsoti zneskov, izplačanih v tistem proračunskem letu (za različna leta vložitve zahtevkov). Odhodki za SEP so na primer v proračunskem letu 2009 znašali 28809 milijonov EUR.

Dodatni znesek pomoči je enakovreden znesku, ki izhaja iz uporabe modulacije za prvih 5000 EUR ali manj vseh neposrednih plačil (SEP in proizvodno vezana plačila). Ta znesek se povrne kmetom. Zaradi tehničnih razlogov ni mogoče ločeno prikazati dela zneska, ki je povezan s SEP.

--------------------------------------------------

PRILOGA III

RAZDELITEV DOHODKOVNE PODPORE V OKVIRU SHEME ENOTNEGA PLAČILA (LETO VLOŽITVE ZAHTEVKOV 2008)

Letna plačila podpore iz SEP (v EUR) | Skupaj EU-17 | Belgija | Danska | Nemčija | Irska | Grčija | Španija | Francija | Italija |

< 500 | 1395721 | 2491 | 8013 | 49594 | 4571 | 277817 | 274088 | 28667 | 553801 |

≥ 500 in < 5000 | 1912824 | 12940 | 20648 | 123480 | 49347 | 399590 | 367149 | 100144 | 546431 |

≥ 5000 in < 10000 | 458464 | 6276 | 7398 | 53612 | 29810 | 76355 | 75198 | 55969 | 70478 |

≥ 10000 in < 50000 | 642954 | 15280 | 13984 | 108532 | 38059 | 38787 | 78126 | 156466 | 58074 |

≥ 50000 in < 100000 | 62210 | 808 | 4192 | 10844 | 1906 | 406 | 4493 | 18706 | 5003 |

≥ 100000 in < 300000 | 15927 | 106 | 1281 | 3972 | 267 | 26 | 1420 | 1869 | 1781 |

≥ 300000 in < 500000 | 1500 | 1 | 38 | 960 | 3 | 1 | 90 | 12 | 138 |

≥ 500000 in < 1000000 | 783 | | 8 | 616 | 1 | | 28 | 3 | 56 |

≥ 1000000 | 144 | | | 108 | | | 6 | | 16 |

Skupaj | 4490527 | 37902 | 55562 | 351718 | 123964 | 792982 | 800598 | 361836 | 1235778 |

Letna plačila podpore iz SEP (v EUR) | Luksemburg | Malta | Nizozemska | Avstrija | Portugalska | Slovenija | Finska | Švedska | Združeno kraljestvo |

< 500 | 85 | 4018 | 8493 | 20851 | 101840 | 30000 | 1261 | 11265 | 18866 |

≥ 500 in < 5000 | 345 | 612 | 20066 | 62813 | 47209 | 28038 | 31072 | 40311 | 62629 |

≥ 5000 in < 10000 | 220 | 66 | 7234 | 20296 | 4882 | 1092 | 16100 | 9961 | 23517 |

≥ 10000 in < 50000 | 1091 | 53 | 22357 | 16576 | 5881 | 302 | 16074 | 15796 | 57516 |

≥ 50000 in < 100000 | 85 | | 1036 | 261 | 829 | 8 | 234 | 1644 | 11755 |

≥ 100000 in < 300000 | 7 | | 142 | 63 | 302 | 7 | 18 | 365 | 4301 |

≥ 300000 in < 500000 | | | 6 | 3 | 15 | 1 | 1 | 14 | 217 |

≥ 500000 in < 1000000 | | | | 3 | 2 | 2 | | 4 | 60 |

≥ 1000000 | | | | | | | | | 14 |

Skupaj | 1833 | 4749 | 59334 | 120866 | 160960 | 59450 | 64760 | 79360 | 178875 |

--------------------------------------------------