SL    SL SL 
 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 08.10.2004 
KOM(2004)641 kon čno 
  
Predlog 
UREDBA SVETA 
o določitvi izvedbenih ukrepov za  Direktivo 77/388/EGS o sk upnem sistemu davka na 
dodano vrednost  
(predložena s strani Komisije) 
 
SL 2   SL OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM  
Kontekst  
V skladu s členom 29a Šeste Direktive Sveta z dne  17. maja 1977 o usklajevanju zakonodaj 
držav članic v zvezi s prometnim davkom - s kupnem sistemu davka na dodano vrednost: 
enotna osnova za odmero1, Svet na predlog Komisije soglas no sprejme ukrepe, ki so potrebni 
za izvajanje Šeste Direktive. Sv et si pridržuje pravico odlo čanja o teh ukrepih, saj lahko 
pomembno vplivajo na prora čun ene ali ve č držav članic. Podro čje uporabe izvedbenih 
ukrepov ostaja omejeno, saj kljub temu, da so zasnovani, da razjasnijo dolo čbe iz 6. Direktive, 
od njih ne smejo odstopati. 
Določbe za izvajanje morajo zagotavljati pravil no in bolj enotno uporabo sedanjega sistema 
DDV za izboljšanje delovanja notranjega trga. Pose bej so potrebni tam, kjer obstaja nevarnost 
dvojnega obdav čevanja čezmejnih transakcij, kot pos ledica razlik v uporabi dolo čb 
6. Direktive, ki urejajo kraj dobave. 
Med letoma 1977 in 2003 je Odbor za davek na dodano vrednost, v skladu s svojim 
poslovnikom iz člena 29 6. Direktive, v vlogi svetovalca soglasno sprejel ve č nezavezujo čih 
smernic, z namenom izboljšanja pravilne in bo lj enotne uporabe sedanjega sistema DDV in – 
od leta 1993 – delovanja notranjega trga. Te smernice obravnavajo pomembne vidike uporabe 
6. Direktive, zlasti definicijo dav čnega zavezanca; kraja dobave blaga in opravljanja storitev; 
davčno osnovo; in uporabo prehodnih dolo čb. Zato prepre čujejo, da se jim da obvezujo čo 
pravno obliko v obliki uredbe za izboljšanje pr ihodnje pravne varnosti glede tega, kako je 
treba uporabljati dolo čbe 6. Direktive.  
Komisija je obravnavala trenutno veljavo in up orabnost soglasno sprejetih smernic in sedaj 
predlaga zakonodajo, kjer je to primerno, da bi  nekaterim od njih podelila pravno veljavo. V 
tem kontekstu ne smemo pozabiti, da so bile originalne smernice sestavljene kot odziv na specifična vprašanja na zahtevo držav članic. Dolo čene so torej z namenom, da izboljšajo 
skladnost obravnavanja posameznih vprašanj in im ajo zatorej le omejeno uporabo, saj se z 
njimi ne da avtomati čno tolmačiti tudi druge, podobne primere.  
Pripombe glede posameznih dolo čb  
Člen 1 – Vsebina 
 
Člen 1 našteva vse člene in Prilogo Direktiv e 77/388/EGS, ki jih ta uredba zadeva in s tem 
opredeljuje njeno podro čje uporabe. 
Člen 2 – Dav čni zavezanec  
Ta člen pojasnjuje, da so Evropska gospodarska  interesna združenja zmožna zagotavljati 
davčne prilive kot dav čni zavezanci sami po sebi, če so za to izpolnjeni vsi pogoji.  
                                                 
1 UL L 145, 13.6.1977, str.1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2004/66/ES 
(UL L 168, 1.5.2004, str. 35). 
 
SL 3   SL Člen 3 – Opredelitev storitev  
Člen 3 (1) dolo ča, da prodaja opcije izvrševanja prav ice sama po sebi pomeni opravljanje 
storitve in tako ni del katerega koli opravljanja storitev, v okviru  te opcije ali kot posledica te 
opcije. Odstavek je omejen na opcije iz to čke 5 člena 13(B)(d) Direktive 77/388/EGS.  
Člen 3 (2) pojasnjuje, da je samo sest avljanje naprave (kjer dele zagotovi naro čnik) storitev. 
Člen 4 – Storitve, ki spadajo pod 9(1) Direktive 77/388/EGS  
Člen 4 (1) našteva posebne primere, kjer  bo kraj opravljanja storitve vedno odlo čen glede na 
člen 9 (1) Direktive. To pravilo se ne uporablj a za storitve, opravljen e v okviru organiziranja 
pogrebov, razen če pogreb predstavlja eno samo  opravljanje storitev.  
Člen 4 (2) obravnava situacije, v kateri h ima izvajalec prostore v obeh, naro čnikovi državi 
članici in v drugi(-h) državah članicah. V takih primerih mora bi ti kraj opravljanja storitev 
kraj, v katerem je izvajalec dolo čil svoj sedež, razen kjer je opravljanje storitev dejansko 
izvedeno iz dolo čene poslovne enote v drugi državi članici. Obseg udeležbe vsake od teh 
lokacij pri opravljanju storitev pa je odvisen od odlo čitev držav članic v posami čnih primerih. 
Člen 5 – Storitve, ki spadajo pod 9(2) (c) Direktive 77/388/EGS  
Člen 5 dolo ča kraj opravljanja storitve sa mega sestavljanja naprave. Člen določa, da se 
pravilo uporablja le pri opravlj anju storitev dela na premi čninah, ki ne postanejo del 
nepremičnine. To npr. izklju čuje opravljanje storitev sestavljanja  in namestitve naprav, kot so 
npr. dvigala ali inštalacije klimatskih naprav, kjer je del storitve vklju čitev naprave v sistem 
gradnje. 
Členi 6 do 13 – Storitve, ki spadaj o pod 9(2) (e) Di rektive 77/388/EGS  
Člen 6 pojasnjuje, da so  storitve prevajanja pisnega besedila vklju čene v člen 9 (2) (e). 
Člen 7 dolo ča, da bo kraj opravljanja storitev za pravice televizijskega oddajanja glede 
nogometnih tekem v dolo čenih primerih spadal pod člen 9 (2) (e), prva alinea.  
Člen 8 postavlja storitev upravljanja z vra čili po 8. Direktivi v okvir tretje alinee 
člena 9 (2) (e). 
Člen 9 potrjuje, da lahko zastopniki iz člena 9(2) (e), sedma alinea delujejo v imenu kupca ali 
v imenu prodajalca.  
Člen 10 ima zagotavlja, da so prik lopniki in polpriklopniki izklju čeni iz opredelitve 
premoženja v premi čninah iz člena 9 (2) (e), osma alinea. 
Člen 11 opredeljuje “storitve radijskega in televizijskega oddajanja” iz člena 9 (2) (e), enajsta 
alinea. 
Člen 12 skupaj s Prilogo I pomaga opredeliti, katere storitve so vklju čene v člen 9 (2) (e), 
zadnjo alineo, in Prilogo L Direktiv e 77/388/EGS. Te opredelitve niso iz črpne.  
Člen 13 pomaga opredeliti, ka tere storitve so izklju čene iz člena 9 (2) (e), zadnja alinea. Ta 
seznam ni iz črpen. 
 
SL 4   SL Člen 14 – Dav čna osnova  
Člen 14 pojasnjuje DDV obravnavanje prakse, ki se uporablja za zmanjšanje obdav čljive 
vrednosti opravljanja storitev. Čeprav skupna cena za stranko ostane enaka ne glede na na čin 
plačila, so pri pla čilu s kreditno kartico ali z ban čno plačilno kartico obra čunani manipulativni 
stroški obdav čeni. Učinek je obsežno znižanje obdav čljive vrednosti v višini izklju čenih 
manipulativnih stroškov.  
Uredba zagotavlja, da v prim eru, ko ostaja skupna cena, zara čunana za dobavo dobrin ali 
opravljanje storitev, ne spremenjena glede na na čin plačila, potem se dav čna osnova ne 
spremeni. Ni torej uporabna v primeru, ko se pla čilo s kreditno ali ban čno plačilno kartico 
dodatno zara čuna. 
Členi 15 do 19 – Oprostitve  
Člena 15 in 16 pomagata opredeliti podro čje uporabe oprostitev. Člen 15 pomaga opredeliti 
frazo “poklicno usposabljanje ali preusposabljanje” iz člena 13A(1) (i) 6. Direktive in dolo ča, 
da dolžina študija nima u činka na njegovo klasifikacijo. Čeprav so platinasti zlatniki na otoku 
Man zakonito pla čilno sredstvo, so navadno obravnavani kot predmet zbirateljstva in jih 
člen 16 izklju čuje iz oprostitev davka za pla čilna sredstva, bankovce in kovance.  
Člen 17 dolo ča, da je uporaba prevoznih sredstev  tudi s strani os eb, ki niso fizi čne osebe, 
poleg uporabe s strani fizi čnih oseb, zajeta z dolo čbami člena 15 (2) 6. Direktive. 
Člen 18 potrjuje, da se vrednostni prag v členu 15 (2) Šeste Direktive izra čuna na podlagi 
vrednosti na trgovski fakturi. Če je na eni trgovski fakturi ve č blaga dobavljeno istemu kupcu, 
preko istega dobavitelja, se za ugotavljanje, ali je bil presežen vrednostni prag, lahko uporabi 
skupna fakturirana vrednost.  
Člen 19 dolo ča, da storitve kontrole zra čnega prometa znotraj obmo čij letališč spadajo v 
obseg oprostitve davka iz člena 15 (9) Direktive. Oprostitev davka se uporablja le v primerih, 
ko se opravlja storitve za zadovolj itev neposrednih potreb letal, dolo čene v členu 15 (6). 
Člen 20 – Dokaz za odbitek  
Člen 20 dovoljuje, da so za namene člena 18 (1) 6. Direktive uvozni  dokumenti v papirni ali 
elektronski obliki, toda le če ima država uvoznica elektronski sistem in če je elektronski 
dokument mogo če preveriti. 
Člen 21 – Kmetijski pavšal  
Člen 21 izvaja člen 25 (3) 6. Direktive. Dolo ča enotno metodo za izra čun pavšala na podlagi 
povprečnih odstotkov in v primeru odsotnosti poda tkov za zadnja tri leta neposredno pred 
letom, za katerega se pavšal izra čunava, dovoljuje uporabo zadn jih treh znanih let.  
Člen 22 – Opredelitev in vesticijskega zlata  
Člen 22 dolo ča, s pomo čjo Priloge, minimalno opredelitev tež, ki so obi čajno sprejete na trgu 
plemenitih kovin. Države članice bodo morale sprejeti, da se te teže štejejo za “investicijsko 
zlato”. 
 
SL 5   SL V namen sestave seznama iz člena 26b Direktive 77/388/EGS, člen 22 dolo ča skupni 
datum (1. april), do katerega države članice izvedejo enega od te stov za opredelitev zlatih 
kovancev kot investicijsko zlato – da prodajn a vrednost zlatih kovancev ne sme presegati 
njihove tržne vrednosti za ve č kot 80%. Kjer 1. april pride na dan, ko trgi ne dolo čajo cen, je 
predviden drug datum – nasled nji datum, ko je cena dolo čena.  
Člen 23 – Posebna ureditev za elektronsko opravljene storitve  
Člen 23 obravnava ukrepe za izvajanje posebne ur editve za elektronsko opravljene storitve.  
Člen 23 (1) potrjuje, da se dav čni zavezanec, ki nima sedeža in uporablja posebno ureditev za 
elektronsko opravljene storitve iz člena 26c (B) Direktive 77/388/EGS, lahko izklju či iz 
posebne ureditve kadarkoli v navedenem četrtletju, potem ko izpolni merila za izklju čitev. Ni 
potrebno čakati npr. do konca koledarskega četrtletja ali koledarskega leta.  
Drug pododstavek člena 23 (1) zagotavlja, da se opravljan ja storitev, ki so bila izvedena v 
okviru te ureditve do datuma izklju čitve, obra čunajo v obra čunu po tej ureditvi. Na podlagi 
člena 26c (B)(5) je to treba naredi ti v roku 20 dni od konca koledarskega četrtletja, v katerem 
je prišlo do izklju čitve. Iz povedanega se razu me, da se bosta za ta obra čun uporabljala 
odstavka (6) in (7) člena 26c (B), izre čeno pa je dolo čeno, da obra čun nima vpliva na 
obveznosti oseb po splošnih pravilih.  
Člen 23 (2) obravnava prepla čila glede na predloženi obra čun v okviru posebne ureditve. Če 
je napaka odkrita preden država članica identifikacije izpla ča zneske, se prepla čilo trgovcu 
vrne neposredno . Če je napaka odkrita pot em, ko je bil davek že porazdeljen (ker je npr. 
rezultat popravka nepravilnega obra čuna) bodo države članice trgovca popla čale neposredno 
in ob tem obvestile državo članico identifikacije.  
Člen 23 (3) onemogo ča obračunavanje napak s prilagoditvam i glede na naslednje obra čune. 
Zahteva, da se DDV, ki je zapadel v dolo čenem četrtletju, vklju či le v obra čun za to isto 
četrtletje ter da je pla čilo obračunano le v tem obra čunu. Z zagotovitvijo, da se davek, ki 
nastane v dolo čenem obdobju, prijavi in obra čuna samo glede na to obdobje, je vsaki državi 
članici zagotovljeno, da prejme svoj pravi čni deleža prihodkov.  
Člen 23 (4) dolo ča, da se številke na obra čunih po tej ureditvi ne smejo zaokroževati.  
Člen 24 – Nepravilno obravnavanje oprav ljanja storitev znotraj Skupnosti  
Člen 24 pokriva okoliš čine, kjer je prišlo do napake v uporabi dolo čenih predpisov o 
transakcijah znotraj Skupnosti. Za gotavlja, da nepravilna obra vnava opravljanja storitev v 
državi članici prodajalca ne vpliva na pr avilno uporabo predpisov v državi članici kupca. 
Vsak vra čilo DDV v državi članici prodajalca, za katero se  izkaže, da je bilo narobe 
zaračunano ali obra čunano, se lahko izpla ča le prek dav čnega organa registri rani osebi, ki je 
bila v začetku obremenjena z davkom, in je v skladu z nacionalnimi predpisi o vra čilih.  
Člen 25 – Obdav čenje novih prevoznih sredstev  
Člen 25 zagotavlja, da prenos med državami članicami prevoznih sredstev fizi čnih oseb kot 
del prenosa njihovega obi čajnega prebivališ ča, ne pomeni nastanka dav čne obremenitve, 
čeprav je prevozno sredstvo še novo. To pa ne velja, ko obstaja dokaz, da je zadevna oseba 
načrtovala selitev, ko je bilo novo prevozno sredstvo kupljeno.  
 
SL 6   SL Člen 26 – Posledice preseganja pragov prodaje na daljavo  
Člen 26 obravnava pragove prodaje na daljavo. Po prvem pododstavku člena 26 na dobave oz. 
opravljanja storitev, ki so še pod ravnijo pr aga, kršitev praga ne vpliva. Drug pododstavek 
člena 26 dolo ča dobave oz. opravljanja storitev, pri ka terih je kraj dobave oz. opravljanja 
storitev prizadet zaradi kršitve praga: dobava, zaradi katerih so skupne dobave presegle prag v 
tej državi članici (črka a); vse nadaljnje  dobave tej državi članici (črka b); in vse dobave v 
naslednjem koledarskem letu tej državi članici (črka c).  
Člen 27 – Podrobnosti o za četku veljavnosti  
Razumljiv. Priloge
 
Na Prilogo I se sklicuje člen 12 in širše razlaga seznam storitev v Prilogi L 
Direktive 77/388/EGS. Vsebuje neiz črpen seznam storitev, ki so v primeru opravljanja preko 
interneta ali elektronskega omrežja opredel jene kot elektronsko opravljene storitve.  
Priloga II se nanaša na člen 22 in našteva teže, s katerimi se obi čajno trguje na trgih 
plemenitih kovin. 
 
SL 7   SL Predlog 
UREDBA SVETA 
o določitvi izvedbenih ukrepov za  Direktivo 77/388/EGS o sk upnem sistemu davka na 
dodano vrednost  
SVET EVROPSKE UNIJE JE – 
ob upoštevanju Direktive Sveta 77/388/EGS z dne 17. maja 1977 o usklajevanju zakonodaj 
držav članic v zvezi s prometnim davkom - skupni  sistem davka na dodano vrednost: enotna 
osnova za odmero1, in zlasti člena 29a Direktive, 
ob upoštevanju predloga Komisije2, 
ob upoštevanju naslednjega: (1) Za izboljšanje delovanja notranjega tr ga je bistveno zagotov iti bolj enotno uporabo 
sedanjega sistema davka na dodano vrednost. Sprejem dolo čb za izvajanje 
Direktive 77/388/EGS predstavlja pomembe n korak v to smer. Uredba, ki je 
zavezujoča in se neposredno uporab lja v vseh državah članicah, bo zagotovila, da v 
prihodnje ne bo ve č prihajalo do dolo čenih razlik pri uporabi dolo čb 
Direktive 77/388/EGS. Ta uredba se bo upor abljala le takrat, ko postane davek na 
dodano vrednost obdav čljiv po datumu njenega za četka veljavnosti. 
(2) V skladu z na čelom sorazmernosti, je za dosego osnovnega cilja za gotovitve bolj 
enotne uporabe sedanjega sistema davka na  dodano vrednost potrebno in primerno, da 
se določijo predpisi za izvajanje Direkt ive 77/388/EGS, zlasti glede dav čnih 
zavezancev, dobave blaga in opravljanja storitev ter kraja njihove dobave oziroma opravljanja. Ta uredba v skladu s tretjim odstavkom člena 5 Pogodbe ne prekora čuje 
okvirov, potrebnih za dose go zastavljenih ciljev. 
(3) Izvedbeni ukrepi vsebujejo posebne dolo čbe kot odziv na izbran a vprašanja uporabe in 
so določeni, da bi doprinesli k skladnosti obra vnavanja po vsej Skupnosti le za te 
posebne okoliš čine. Zatorej ne veljajo za druge primere.  
(4) Nadaljnje združevanje not ranjega trga je vodilo v pove čano potrebo po čezmejnem 
sodelovanju med gospodarskimi subjekti s sedežem v razli čnih državah članicah in 
potrebo po ustanovitvi Evropskih gospodarski h interesnih zdru ženj, ustanovljenih 
skladno z Uredbo Sveta (EGS) št. 2137/85
3; zato je treba predvideti, da so tudi takšna 
združenja dav čni zavezanci, kadar dobavljajo bla go ali opravljajo storitve za pla čilo ali 
take dobave nameravajo izpeljevati. 
                                                 
1 UL L 145, 13.6.1977, str.1. Direktiva, kakor je nazadnje spremenjena z Direktivo 2004/66/ES 
(UL L 168, 1.5.2004, str. 35). 
2 UL C , , str. . 
3 UL L 199, 31.7.1985, str. 1. 
 
SL 8   SL (5) V posami čnih primerih obstaja povezava med dobavami naprav in dolo čenimi 
montažnimi dejavnostmi, kar ustvarja potrebo po opredelitvi, v katerih primerih je treba vklju čene transakcije obravnavati kot op ravljanje storitve, in po dolo čitvi kraja 
opravljanja storitev. 
(6) Prodaja opcij kot finan čni instrument se mora obra vnavati kot dobava storitev, lo čena 
od temeljnih transakcij, na katere se opcija nanaša. 
(7) Uporaba pravil o kraju opravljanja storit ev za najem železniških vagonov se med 
državami članicami znatno razlikuje; ker tovrstno najemanje pogosto vklju čuje 
čezmejne transakcije, je treba dolo čiti pravilo o kraju opr avljanja storitev.  
(8) Kjer razli čne storitve, opravljene v okviru pogreba, tvorijo de l ene storitve,  je prav 
tako treba dolo čiti pravilo o kraju op ravljanja storitve. 
(9) Kadar ima izvajalec storitv e svoj sedež v eni državi članici, stalno poslovno enoto pa v 
drugi, bi morala imeti pri ugotavljanju kr aja opravljanja storitve prednost prva, razen 
če se opravljanje storitev de jansko izvede iz slednje. 
(10) Nekatere posebne storitve kot so odst op pravic za televizijsko oddajanje glede 
nogometnih tekem, prevodi besedil, stor itve v zvezi z vlož itvijo zahtevkov za vra čilo 
davka na dodano vrednost, dolo čene storitve zastopnikov, naje m prevoznih sredstev, 
storitve radijskega in tele vizijskega oddajanja, in dolo čene elektronske storitve, 
vključujejo čezmejne transakcije ali celo gospoda rske subjekte s sedežem v tretjih 
državah. Kraj opravljanja teh storitev mora biti jasno dolo čen, da se ustvari ve čja 
pravna varnost. Upoštevati je treba, da storitve, ki navede ne kot elektronske storitve 
ali druge, ne predstavljajo dokon čnega, izčrpnega seznama. 
(11) V nekaterih posebnih pogojih pris tojbina za uporabo kreditne ali ban čne plačilne 
kartice, pla čana v povezavi z opravljanjem storitve, ne bi smela zmanjšati dav čne 
osnove za opravljanje storitev. 
(12) Oproš čeno poklicno usposabljanje in preu sposabljanje, bi moralo vklju čevati pouk, ki 
je v neposredni povezavi s stroko ali poklicem, kot tudi kakršenkoli pouk, usmerjen v pridobivanje ali posodabljanje znanja za pokl icne namene, ne glede na dolžino te čaja, 
ker služi namenu, ki ga zasleduje oprostitev.  
(13) “Platinasti zlatniki”, to je  kovanci, ki vsebujejo vsaj 1 un čo (31,1 gramov) čiste platine 
se navadno obravnavajo kot pr edmeti zbirateljstva ali kot investicijsko sredstvo, a so 
priznani tudi kot zakonito pla čilno sredstvo na otoku Man. V vseh primerih bi morali 
obravnavani tako, da so izklju čeni iz oprostitev davka, ki veljajo za denar, bankovce in 
kovance.  
(14) Združenjem in osebam ja vnega prava, kot tudi fizi čnim osebam, ne bi smela biti 
priznana oprostitev davka za blago, ki ga kupec izvozi iz Skupnosti in ki se uporablja 
za opremljanje, oskrbo z gorivom a li oskrbovanje prevoznih sredstev. 
(15) Nacionalne upravne prakse za izra čun minimalne vrednosti opros titve na izvoz blaga v 
osebni prtljagi potnikov se znatno razlikujejo in jih je zato treba uskladiti. 
(16) Dolo čene dejavnosti kontrole zra čnega prometa v obmo čju letališča bi bilo treba 
oprostiti davka na dodano vrednost,  ob upoštevanju ustreznih pogojev. 
 
SL 9   SL (17) Za uveljavljanje pravice do odbitka bi b ilo treba sprejeti tudi elektronske uvozne 
dokumente, če izpolnjujejo iste zahteve kot papirni dokumenti. 
(18) Zaradi prepre čevanja izkrivljanja konkurence med kmeti v razli čnih državah članicah, 
bi se morali odstotki pavšalnega nadomestila izra čunati na enotni osnovi. 
(19) Teže investicijskega zlata, ki jih je trg plemenitih kovin dokon čno sprejel, bi morale 
biti poimenovane in dolo čen bi moral biti skupen datum za dolo čitev vrednosti zlatih 
kovancev, da se zagotovi enaka ob ravnava gospodarskih subjektov. 
(20) Za posebno ureditev za dav čne zavezance, ki nimajo sedeža v Skupnosti in ki 
opravljajo elektronske storit ve osebam, ki niso dav čni zavezanci ter imajo sedež ali 
prebivališ če v Skupnosti, se uporabljajo dolo čeni pogoji in posledice neizpolnitve teh 
pogojev je treba jasno dolo čiti.  
(21) V primeru, ko so bila dolo čena pravila za pridobitev blaga znotraj Skupnosti 
uporabljena napa čno, na pravico države članice pridobitve, da pridobitev obdav či, ne 
bi smela vplivati obdav čitev transakcije z davkom na  dodano vrednost v drugih 
državah članicah. 
(22) Treba je zagotoviti, da v dolo čenih okoliš činah prenos prevoz nega sredstva med 
državama članicama s strani fizi čne osebe v okviru prenosa prebivališ ča, ne ustvari 
nove davčne obremenitve, četudi je prevozno sredstvo še novo.  
(23) Treba je dolo čiti pravila za zagotovitev enotnega obravnavanja dobav blaga, v primeru 
ko je izvajalec presegel prag prodaje  na daljavo za dobave drugi državi članici – 
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO: 
Poglavje I 
Vsebina  
Člen 1 
Ta uredba dolo ča ukrepe za izvajanje členov 4, 6, 9, 11, 13, 15, 18, 25, 26b, 26c, 28a in 28b 
Direktive 77/388/EGS in Priloge L k Direktivi. 
 
SL 10   SL Poglavje II 
Davčni zavezanci in obdav čljive transakcije 
ODDELEK 1 
(ČLEN 4 DIREKTIVE 77/388/EGS)  
Člen 2 
Kadar Evropsko gospodarsko interesno združenj e (EGIS), ustanovljeno v skladu z Uredbo 
(EGS) št. 2137/85, dobavlja blago ali opravlja storitve za pla čilo svojim članom ali tretjim 
osebam, ta EGIS opravlja gospodarsko dejavnost za namene člena 4(1) 
Direktive 77/388/EGS. 
ODDELEK 2 
(ČLEN 6 DIREKTIVE 77/388/EGS) 
Člen 3 
1. Prodaja opcije, če pomeni transakcijo v okviru to čke (5) člena 13(B)(d) 
Direktive 77/388/EGS se obravnava kot opravljanje storitev v smislu člena 6(1) 
navedene direktive. To opravlj anje storitev se šteje za lo čeno od temeljnih poslov, na 
katere se storitve nanašajo. 
2. Kjer dobavitelj le sestavi razli čne dele naprave, ki mu jih dobavi njegov naro čnik, se 
taka dobava šteje za opravljanje storitev v smislu člena 6(1) Direktive 77/388/EGS. 
Poglavje III 
Kraj obdav čljivih transakcij 
ODDELEK 1 
(ČLEN 9(1)  DIREKTIVE 77/388/EGS) 
Člen 4 
1. Kraj opravljanja storitev gled e naslednjih transakcij se dolo či v skladu s členom 9(1) 
Direktive 77/388/EGS:  
(a) najemanje železniških vagonov, (b) storitve, opravljene v o kviru organiziranja pogreba, če predstavljajo enotno 
storitev.  
2. V primeru, ko ima izvajalec storit ve sedež poslovanja v eni državi članici in stalno 
poslovno enoto v drugi, je kraj  opravljanja storitve iz člena 9(1) 
 
SL 11   SL Direktive 77/388/EGS kraj, kjer ima izvaja lec svoj sedež, razen v primeru, ko se 
opravljanje storitve dejansko izve de iz njegove poslovne enote. 
ODDELEK 2 
(ČLEN 9(2)  DIREKTIVE 77/388/ES) 
Člen 5 
Kraj opravljanja storitev iz člena 3(2) te Uredbe se, razen če blago, ki se sestavlja, postane del 
nepremičnine, dolo či v skladu s členom 9(2)(c) ali členom 28bF Direktive 77/388/EGS. 
Člen 6 
Storitev prevajanja besedila je zajeta s členom 9(2)(e) Direktive 77/388/EGS. 
Člen 7 
Kjer organ s sedežem v tretji državi odsto pi pravice za televizijsko oddajanje glede 
nogometnih tekem dav čnim osebam s sedežem v Skupnosti, je  ta transakcija zajeta s prvo 
alineo člena 9(2)(e) Direk tive 77/388/EGS.  
Člen 8 
Storitev vložitve zahtevka za vra čilo davka na dodano vrednost ali prejema obra čuna davka na 
dodano vrednost iz Direktive Sveta 79/1072/EGS4 je zajeta s tretjo alineo člena 9(2)(e) 
Direktive 77/388/EGS.  
Člen 9 
Sedma alinea člena 9(2)(e) Direktive 77/388/EGS zajem a storitve zastopnikov, tako v primeru 
ko delujejo v imenu in za ra čun kupca, kot tudi ko delujejo v imenu in za ra čun izvajalca 
storitev. 
Člen 10 
Priklopniki in polpriklopniki se štejejo za prevozna sredst va za namen osme alinee 
člena 9(2)(e) Direktive 77/388/EGS. 
Člen 11 
Storitve radijskega in televizijs kega oddajanja iz enajste alinee člena 9(2)(e) 
Direktive 77/388/EGS pomenijo pr enose preko žice ali po zraku, vklju čno s prenosi preko 
                                                 
4 UL L 331, 27.12.1979, str. 11. 
 
SL 12   SL satelita, namenjene sprejemu  s strani javnosti, tudi če se istočasno oddajajo preko interneta ali 
podobnih elektronskih omrežij. 
Te storitve izklju čujejo odstop pravic oddajanja ali prenašanja, kot tudi najem tehni čne 
opreme ali objektov in naprav, ki se pri tem uporabljajo.  
Člen 12 
1. Elektronsko opravljene storitve iz dvanajste alinee člena 9(2)(e) 
Direktive 77/388/EGS vklju čujejo storitve, ki  se opravljajo preko interneta ali 
elektronskega omrežja in katerih lastnosti omogo čajo njihovo opravljanje bistveno 
avtomatizirano in z minimalnim človeškim posredovanjem ter v odsotnosti 
informacijske tehnologije ne bi mogle obstajati. 
2. Z odstavkom 1 so, v primeru ko se opravlj ajo preko interneta ali elektronskega 
omrežja, zajete zlasti naslednje storitve: 
(a) dobava digitaliziranih proizvodov na splošno, vklju čno s programsko opremo 
in s spremembami oziroma izboljšavami programske opreme; 
(b) storitve, ki omogo čajo ali podpirajo poslovno ali osebno navzo čnost na 
elektronskem omrežju, kot je npr. spletiš če ali spletna stran; 
(c) storitve, avtomats ko ustvarjene iz ra čunalnika preko spleta ali elektronskega 
omrežja, kot odziv na posami čen vnos podatkov s strani uporabnika; 
(d) on-line avkcijske storitve, vklju čno z on-line prostori trgovanja ali on-line 
nakupovalnimi portali, ki so odvisni od avtomatskih baz podatkov in vnosa podatkov s strani uporabnika ter zahtevajo malo ali nobenega človeškega 
posredovanja; 
(e) Internetni paketi storitev informacijs kih ali interaktivnih dejavnosti, ki so ve č 
od samega dostopa do interneta in v katerih telekomunikacijska sestavina 
predstavlja pomožen in podrejen del. 
3. Storitve, navedene v Prilogi I, se štejej o za zajete s Prilogo L Direktive 77/388/EGS. 
Člen 13 
Z dvanajsto alineo člena 9(2)(e) Direktiv e 77/388/EGS še zlasti niso zajete:  
1. storitve radijskega in televizi jskega oddajanja iz enajste alinee člena 9(2)(e) 
Direktive 77/388/EGS; 
2. telekomunikacijske storitv e v pomenu desete alinee člena 9(2)(e) 
Direktive77/388/EGS; 
3. opravljanja oz. dobave naslednjega: 
(a) blaga, ko se naro čilo in obdelava opra vita elektronsko; 
 
SL 13   SL (b) CD-ROMov, disket in podobnih opredmetenih nosilcev; 
(c) tiskanega materiala kot so knjige, glasila, časopisi in revije; 
(d) CD-jev, avdio kaset; (e) video kaset, DVD-jev; (f) iger na CD-ROMu; (g) storitev strokovnjakov kot  so odvetniki in finan čni svetovalci, ki strankam 
svetujejo po elektronski pošti; 
(h) storitev interaktivnega u čenja, kjer u čitelj posreduje vsebin o programa preko 
interneta ali elektronskega omrežja, kot  je na primer povezava z daljinskim 
dostopom; 
(i) storitev fizi čnega popravila ra čunalniške opreme; 
(j) off-line storitev skladiš čenja podatkov; 
(k) oglaševalskih storitev, na primer v časopisih, na plakatih in na televiziji; 
(l) storitev telefonske pomo či uporabnikom; 
(m) storitev u čenja, ki vklju čujejo le učenje na daljavo, na primer te čajev po pošti; 
(n) klasi čnih storitev dražbarjev, odvisnih od neposrednega človeškega 
posredovanja, ne glede na na čin podajanja ponudb; 
(o) telefonskih storitev z video komponent o, znane tudi kot videofonske storitve; 
(p) povezave z internetom in svetovnim spletom; (q) telefonskih storitev preko interneta. 
Poglavje IV 
Davčna osnova 
(ČLEN 11 DIREKTIVE 77/388/EGS) 
Člen 14 
Kjer dobavitelj blaga oz. izvajalec st oritev ali z njim povezana oseba zara čuna manipulativne 
stroške v zameno za sprejem pla čila za dobavo blaga ali opravlja nje storitev s kreditno ali 
bančno plačilno kartico, in se skupna pla čljiva cena ne spremeni glede na na čin plačila, se 
davčna osnova za dobavo blaga a li opravljanje storitev, dolo čena v skladu s členom 11 
Direktive 77/388/EGS, ne zniža.  
 
SL 14   SL Poglavje V 
Oprostitve davka 
ODDELEK 1 
(ČLEN 13 DIREKTIVE 77/388/EGS) 
Člen 15 
Izraz “poklicno usposabljanje ali preusposabljanje” iz člena 13(A)(1)(i) 
Direktive 77/388/EGS vklju čuje pouk, ki je neposredno povezan s poklicem ali stroko, kot 
tudi kakršenkoli pouk usmerjen v pridobivanje ali posodabljanje znanja za poklicne namene. 
Trajanje programa je brez pomena za nje govo kategorizacijo kot poklicno usposabljanje ali 
preusposabljanje. 
Člen 16 
Člen 13(B)(d)(4) Direktive 77/388/EGS ne pokriva “platinastih kovancev”.  
ODDELEK 2 
(ČLEN 15 DIREKTIVE 77/388/EGS) 
Člen 17 
Izraz “prevozna sredstva za os ebno uporabo” v prvem pododstavku to čke (2) člena 15 
Direktive 77/388/EGS vklju čuje prevozna sredstva, ki jih za neposlovne namene uporabljajo 
osebe, ki niso fizi čne osebe, kot na primer združenja  in osebe javneg a prava v smislu 
člena 4(5) navedene direktive. 
Člen 18 
Da se ugotovi, ali je bil prag, dolo čen v tretji alinei drugega pododstavka to čke (2) člena 15 
Direktive 77/388/EGS, presežen, se izra čun opravi na podlagi fakturirane vrednosti, vklju čno 
z davkom na dodano vrednost. Skupna vrednost ve č dobrin se lahko uporablja le, če so vse te 
dobrine vklju čene v isti ra čun.  
Člen 19 
Storitve kontrole zra čnega prometa, zagotovljene v obmo čjih letališ č, opredeljenih s strani 
držav članic, se štejejo za opravljanje storitev, zajeto s to čko (9) člena 15 
Direktive 77/388/EGS, če je neposredno potrebno za zrakoplove, opredeljene v to čki (6) 
navedenega člena. 
 
SL 15   SL Poglavje VI 
Odbitki 
(ČLEN 18 DIREKTIVE 77/388/EGS) 
Člen 20 
Če je država članica uvoznica uvedla elektronski sistem  za izpolnitev carinskih formalnosti, 
izraz “uvozni dokument” iz to čke (b) člena 18(1) Direktive 77/388/EGS zajema elektronske 
različice teh dokumentov, pod pogojem, da omogo čajo nadzor nad izvrševanjem pravice do 
odbitka.  
Poglavje VII 
Posebne ureditve 
(ČLENI 25 DO 26C DIREKTIVE 77/388/EGS) 
Člen 21 
Za namene dolo čitve odstotka pavšalnega nadomes tila v skladu s prvim pododstavkom 
člena 25(3) Direktiv e 77/388/EGS, države članice uporabljajo povpre čne odstotke. 
Ti povpre čni odstotki temeljijo na makroekonomskih statistikah za zadnja tri leta pred letom, 
za katerega se dolo ča odstotek pavšalnega nadomestila. Če ti podatki še niso dostopni, se 
uporabijo statistike za zadnj a tri dostopna leta.  
Člen 22 
1. Sklicevanje na “teže, sprejete  na trgu plemenitih kovin” iz to čke (i) prvega odstavka 
dela A člena 26b Direktive 77/388/EGS zajema vsaj enote in teže, s katerimi se 
trguje kot je dolo čeno v Prilogi II te uredbe.  
2. Za namene dolo čitve seznama iz tretjega pododstavka to čke (ii) dela A člena 26b 
Direktive 77/388/EGS, se sklicevanje na “ceno” in “tržno vrednost” v četrti alinei 
navedene to čke šteje za sklicevanje na ceno in tržno vrednost na 1. april vsakega 
posamičnega leta. Če 1. april ne pride na dan, ko se ta cena ali vrednost dolo či, se 
uporabi cena ali vrednost nasl ednjega dne, ko se le-ta dolo či. 
Člen 23 
1. Kjer tekom koledarskega četrtletja dav čni zavezanec, ki nima sedeža in uporablja 
posebno ureditev, dolo čeno v členu 26c(B) Direktive 77/38 8/EGS, izpolni vsaj eno 
od meril za izklju čitev, dolo čeno v členu 26c(B)(4), se na podlagi tega lahko izklju či 
iz identifikacijskega registra kadarkoli v navedenem četrtletju.  
 
SL 16   SL Glede dobav, opravljenih pred izklju čitvijo, vendar tekom koledarskega četrtletja, v 
katerem pride do izklju čitve, mora ta oseba predložiti obra čun davka na dodano 
vrednost v skladu s členom 26c(B)(5). Zahteva po predložitvi obra čuna ne vpliva na 
zahtevo, če obstaja, po vpisu v register v skladu z obi čajnimi pravili v državi članici.  
2. Če je država članica identifikacije prejela prepla čilo v zvezi z obra čunom davka iz 
člena 26c(B)(5) Direktive 77/388/EGS, prepla čani znesek povrne neposredno 
zadevnemu dav čnemu zavezancu.  
Če so bila takšna prepla čila zaradi nepravilnega obra čuna že porazdeljena med 
države članice potrošnje, te države članice povrnejo znesek dav čnemu zavezancu in 
državo članico identifikacije obvestijo o prepla čilu. 
3. Po predložitvi obra čuna iz člena 26c(B)(5) Direktive 77/ 388/EGS, se lahko nadaljnje 
spremembe v njem vsebovanih zneskov izvedejo le kot spremembe in dopolnitve obračuna in ne s prilagoditvij o glede na naslednji obra čun. 
Zneski davka na dodano vrednost, pla čani v okviru člena 26c(B)(7) 
Direktive 77/388/EGS, so specifi čni za ta obra čun. Katere koli nadaljnje spremembe 
in dopolnitve pla čanih zneskov se lahko izvedejo le glede na ta obra čun in se ne 
smejo razporediti v drug obra čun ali prilagoditi ob naslednjem obra čunu.  
4. Zneski v obra čunih davka na dodano vrednost, narejenih po poseb ni ureditvi, 
določeni v členu 26c(B) Direktive 77/388/EGS, se  ne zaokrožujejo navzgor ali 
navzdol k najbližji celi denarni enoti. Prijavi in nakaže se to čen znesek davka na 
dodano vrednost. 
Poglavje VIII 
Prehodni ukrepi 
(ČLENI 28A IN 28B DIREKTIVE 77/388/EGS) 
Člen 24 
Če se je nepravilno štelo, da pridobitev znotraj Skupnosti ni zavezana pla čilu davka na 
dodano vrednost v skladu s členom 28a (1a), je zavezana pla čilu davka na dodano vrednost v 
državi članici pridobitve ne glede na obravnavo tr ansakcije glede davka na dodano vrednost v 
drugih državah članicah. Kakršno koli vra čilo davka na dodano vre dnost, ki ga je pla čal in 
obračunal izvajalec storitve, mu država članica opravljanja storitve izvede v skladu z lastnimi 
nacionalnimi predpisi. 
Člen 25 
Prenos novega prevoznega sredstva v drugo državo članico, ki ga opravi fizi čna oseba ob 
prenosu svojega obi čajnega bivališ ča v drugo državo članico, ne predstavlja odpla čne 
pridobitve novega prevoznega sredstva znotraj Skupnosti iz člena 28a(1)(b) 
Direktive 77/388/EGS, če ni dokaza, da je bil tak prenos na črtovan v trenutku pridobitve. 
 
SL 17   SL Člen 26 
Če so v teku četrtletja preseženi pragovi, predvideni v členu 28b(B)(2) Dire ktive 77/388/EGS, 
ta določba ne vpliva na kraj opravljanja tistih doba v, ki so bile izvedene v istem koledarskem 
letu, preden je bil presežen  prag, ki ga uporablja država članica v okviru prve alinee člena 
28b(B)(2) Direktive 77/388/EG S, in za katere dobavite lj ni uporabil opcije iz člena 28b(B)(3) 
navedene direktive. 
Vendar pa člen 28b(B) Direktive 77/388/EGS vpliva na kraj naslednjih dobav, izvedenih v isti 
državi članici: 
(a) dobava, s katero je bil presežen  prag, ki ga uporablja država članica v okviru 
prve alinee člena 28b(B)(2) Direktive 77/388/EGS; 
(b) vse nadaljnje dobave v navedenem koledarskem letu; (c) dobave v koledarskem letu, ki sledi kol edarskemu letu, v katerem se je zgodil 
dogodek iz to čke (a). 
Poglavje IX 
Končne določbe 
Člen 27 
Ta uredba za čne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije . 
Ta uredba je v celoti zavezujo ča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. 
V Bruslju, dne  
 Za Svet 
 Predsednik 
 
SL 18   SL PRILOGA I  
(Člen 12 te uredbe) 
1. To čka 1 Priloge L k Direktivi 77/388/EGS 
(a) Posredovanje spletiš č in spletnih strani 
(b) Avtomatizirano on-line vzdr ževanje programov na daljavo 
(c) Upravljanje sistemov na daljavo (d) On-line skladiš čenje podatkov, če so posamezni podatki shranjeni in iskani 
elektronsko 
(e) On-line dobava prostora na disku na zahtevo 
2. To čka 2 Priloge L k Direktivi 77/388/EGS  
(a) Dostop do programske opreme ali snemanje programske opreme, vklju čno s 
programi za javna naro čila in računovodstvo in protivirusnimi programi ter 
posodobitvami 
(b) Programska oprema za onemogo čanje prikazovanja oglasov s pasico, znana 
tudi kot “prepre čevalec prikaza oglasov” 
(c) Gonilniki za snemanje podatkov, kot je programska oprema, ki deluje kot 
vmesnik med ra čunalniki in zunanjo opr emo, kot so tiskalniki 
(d) On-line avtomatizirana namestitev filtrov na spletiš ču 
(e) On-line avtomatizirana namestitev požarnih zidov 
3. To čka 3 Priloge L k Direktivi 77/388/EGS  
(a) Dostop do ali snemanje namiznih tem 
(b) Dostop do ali prenos fotografskih ali slikovnih ohranj evalnikov zaslona 
(c) Digitalizirana vsebina knjig in drugih elektronskih publikacij 
(d) Naro čnina na on-line časopise in revije 
(e) Spletni dnevniki in statistike spletiš č 
(f) On-line novice, prometna obvestila in vremenske napovedi 
(g) On-line podatki, ki jih programska oprema avtomati čno ustvari po dolo čenem 
vnosu kupca, kot na primer pravni in finan čni podatki, vklju čno s podatki kot 
so stalno posodobljeni podatki o stanju na borzi 
(h) Zagotavljanje oglaševalskega prostora vklju čno z oglasi s pasico na spletiš čih 
in spletnih straneh 
 
SL 19   SL (i) Uporaba iskalnikov in internetnih imenikov 
4. To čka 4 Priloge L k Direktivi 77/388/EGS 
(a) Dostop do ali prenos glasbe na ra čunalnike in mobilne telefone 
(b) Dostop do ali prenos jinglov, odlomk ov, melodij zvonjenja in drugih zvokov 
(c) Dostop do ali prenos filmov (d) Spletno oddajanje, ki se oddaja le preko interneta ali podobnega elektronskega 
omrežja in ni isto časno oddajano preko tradicionaln e radijske ali televizijske 
mreže 
(e) Prenos iger na ra čunalnike, mobilne telefone in dlan čnike 
(f) Dostop do avtomatiziranih  on-line iger, ki so odvisne od interneta ali podobnih 
elektronskih omrežij, kjer so igralci na razli čnih lokacijah 
5. To čka 5 Priloge L k Direktivi 77/388/EGS 
(a) Učenje, ki je avtomatizirano in odvisno od interneta ali podobnega 
elektronskega omrežja, vklju čno z virtualnimi u čilnicami, razen kjer se internet 
ali podobno elektronsko omr ežje uporablja kot orodj e samo za komunikacijo 
med učiteljem in študentom  
(b) Delovni zvezki, ki jih u čenec izpolni on-line in so ocenjeni avtomati čno, brez 
človeškega posredovanja 
 
SL 20   SL PRILOGA II  
(Člen 22 te uredbe) 
Enota Teže, s katerimi se trguje 
Kg 
Gram Unča (1oz = 31,1035 g) 
Tael (1 tael = 1,193 oz.)
1 
Tola (10 tol = 3,75 un če)2 12,5/1 
500/250/100/50/20/10/5/2,5/2 
100/10/5/1/1/2/1/4 
10/5/1 
10 
 
                                                 
1 Tael = tradicionalna kitajska enota teže. Obi čajna kakovost hongkonške tael ploš čice je 990, toda v 
Tajvanu imajo 5 in 10 taelske ploš čice lahko kakovost 999,9. 
2 Tola = tradicionalna indijska enota teže za zlato. Najpogostejša velikost ploš čice je 10-tolska, 
kakovost 999.