SL Uradni list Evropske unije C 376/51

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Pregled „Akta za mala podjetja“ za Evropo

(COM(2011) 78 konč.)

2011/C 376/09

Poročevalec: Ronny LANNOO

Evropska komisija je 23. februarja 2011 sklenila, da v skladu s členom 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Pregled „Akta za mala podjetja“ za Evropo

COM(2011) 78 konč.

Strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 30. avgusta 2011.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 474. plenarnem zasedanju 21. in 22. septembra 2011 (seja z dne 21. septembra) s 155 glasovi za, 3 glasovi proti in 11 vzdržanimi glasovi.

1. Sklepi in priporočila

1.1 EESO pozdravlja dejstvo, da so bili številni ukrepi, ki jih je predlagal Odbor, vključeni v revidirani Akt za mala podjetja za Evropo (Small Business Act – SBA). Ugotavlja, da se mala in srednje velika podjetja (MSP) (1) ter mikropodjetja že nekaj let bolj upoštevajo pri pripravi zakonodaje EU. Zaveda se tudi podpore, ki jo Evropski parlament in države članice prispevajo k učinkovitejšemu izpolnjevanju potreb teh podjetij. SBA je pomembna prelomnica v evropskem načinu mišljenja, saj spodbuja razvoj partnerskega upravljanja, ki povezuje javne organe, skupnosti, ekonomske in socialne partnerje ter organizacije, ki predstavljajo MSP in mikropodjetja.

1.2 Revidirani Akt za mala podjetja za Evropo je nov odločilen mejnik v političnem priznavanju pomena MSP in zlasti mikropodjetij. EESO poziva predvsem Komisijo, Parlament in Svet, pa tudi države članice in regije, naj temeljno načelo „najprej pomisli na male“(„Think Small First“) postavijo v ospredje pri odločanju na evropski, nacionalni in lokalni ravni. Državam članicam in regijam priporoča, da to načelo sprejmejo kot podlago za svoje politike na področju MSP ter gospodarskem in industrijskem področju. Meni tudi, da bi moral biti SBA bolj zavezujoč zlasti za institucije EU.

1.3 Revidirani SBA potrjuje, da se malim in srednje velikim podjetjem namenja vedno večji pomen. Kljub temu se SBA in načelo „najprej pomisli na male“ v določenih državah članicah izvajata zelo različno ali pa se sploh ne. Isto velja v okviru EU za zakonodajni postopek in postopek odločanja.

1.4 EESO ocenjuje, da bi imenovanje nacionalnih predstavnikov za MSP (SME Envoys) lahko pomagalo državam članicam pri uporabljanju SBA. Priporoča, da se predstavniki za MSP imenujejo tudi na ravni regij.

1.5 EESO pozdravlja predloge v osnutku večletnega finančnega okvira, katerih cilj je razviti program Konkurenčnost MSP in ukrepe za MSP v najpomembnejših programih po letu 2013. Vendar ugotavlja, da Komisija, zlasti GD za podjetništvo, nima na razpolago dovolj človeških virov, da bi učinkovito izvajala SBA. Evropske institucije poziva, da sprejmejo program Konkurenčnost MSP in se osredotočijo zlasti na mala in mikropodjetja ter da temu namenijo potrebne človeške in finančne vire.

1.6 Kar je sedaj še potrebno, je prehod na koncept „najprej deluj za male“(„Act small first“). SBA ne bo dosegel pričakovanega uspeha brez resničnega „partnerskega upravljanja z več akterji in na več ravneh“. Zagotoviti je treba, da bodo tako ekonomski in socialni partnerji kot reprezentativni javni in zasebni akterji od samega začetka vključeni v politične razprave in zakonodajni postopek. Zato EESO poziva k temu, da organizacije, ki predstavljajo različne kategorije MSP, zares sodelujejo v zakonodajnem postopku in postopku odločanja na vseh ravneh.

1.7 EESO poziva Komisijo, naj brez odlašanja začne s posvetovanjem z evropskimi organizacijami, ki predstavljajo različne kategorije MSP, da bi opredelili prednostne operativne ukrepe. Po mnenju EESO je treba spodbujati tako posvetovanje med javnimi organi ter ekonomskimi in socialnimi partnerji v državah članicah in regijah.

2. Splošne ugotovitve

2.1 Pristop do različnih pogojev v MSP še vedno presplošen

2.1.1 Slogan „Think small first“ se vedno razume kot „najprej pomisli na MSP“, čeprav je 92 % podjetij mikropodjetij, ki delujejo na zelo različnih trgih. Ker so pomembni delodajalci, morajo biti glavna ciljna skupina SBA in politik EU. Vendar pa je za ta mikropodjetja težavneje izvajati evropske politike in zakonodajne ukrepe, zato si zaslužijo več pozornosti ter prilagojen in poenostavljen pristop.

2.1.2 Ukrepi, ki bodo izhajali iz SBA, morajo upoštevati različne pogoje v malih podjetjih, tako npr. dejstvo, da imajo vodje podjetij več funkcij, da je treba posredovati strokovno znanje in da so podjetja zasidrana v lokalnem okolju. Prav tako je treba upoštevati, da je usklajevanje MSP s številnimi predpisi Skupnosti odvisno od zelo majhnega števila ljudi, v nasprotju z velikimi podjetji, ki imajo v svojih specializiranih službah veliko ljudi.

2.1.3 Revidirani SBA potrjuje, da je treba upoštevati razmere različnih kategorij MSP glede na njihovo velikost, značilnosti in strukturo (proizvodnja, trgovina, svobodni poklici itd.) ter njihov način delovanja v odvisnosti od trgov. EESO meni, da je treba na evropski, nacionalni in regionalni ravni posebno pozornost nameniti družinskim podjetjem in podjetjem z enim zaposlenim. Komisijo in države članice poziva, naj sprejmejo posebej usmerjene regulativne, upravne, davčne in izobraževalne ukrepe.

2.1.4 Ker se ocene učinka trenutno osredotočajo na MSP na splošno, je težko dobiti natančne informacije o posledicah, omejitvah in koristih politik in programov EU za posamezne kategorije. Za odpravo teh pomanjkljivosti bi moralo izvajanje analiz in ocen, ki se osredotočajo na različne kategorije, postati prednostna naloga v vseh programih EU.

2.1.5 Evropske politike in programi ter ukrepi SBA morajo podpirati razvoj konkurenčnosti vseh podjetij, ne samo tistih z velikim potencialom. Podpirati je treba tudi 95 % malih in mikropodjetij, ki delujejo na lokalnih trgih ter ne glede na velikost prav tako ponujajo veliko možnosti za razvoj in nova delovna mesta na njihovi ravni. Vendar sedanje statistične metode, ki temeljijo na obsegu prometa, škodujejo družbeni in kulturni vlogi teh malih podjetij, zlasti na regionalni in lokalni ravni. EESO poziva Komisijo, naj to upošteva v svojih analizah in oblikuje potrebne ustrezne kazalnike.

2.1.6 EESO pozdravlja omembo mednarodne razsežnosti MSP v Aktu za mala podjetja. Vendar pa poudarja, da je za večino malih podjetij mednarodna razsežnost pogosteje posledica njihovega razvoja in ne namen sam po sebi. Evropska unija bi jih morala pri teh dejavnostih aktivneje podpirati ter v ta namen zlasti spodbujati pobude držav članic in oživiti programe za sodelovanje INTERPRISE.

2.2 Ali glavna politična področja EU res upoštevajo SBA?

2.2.1 Pri pripravi glavnih političnih ukrepov EU se SBA in njegova načela ne upoštevajo zares, čeprav je v nekaterih besedilih, kot so strategija Evropa 2020 in njene različne vodilne pobude, mogoče najti ustrezne navedbe. Zdi se, da so mala in mikropodjetja v zakonodajnem postopku še vedno prezrta ali podcenjevana. Naslednji primeri to trditev potrjujejo.

2.2.2 V okviru inovacijske politike se prednost namenja hitro rastočim podjetjem. Ta omejen pogled ne ustreza stvarnosti inovacij v malih podjetjih, kjer potrebujejo bolj podporne storitve in orodja, prilagojena njihovim posebnim potrebam.

To velja tudi za energetsko politiko. V mnenju z naslovom Povečevanje učinkovitosti energetske politike Evropske unije za MSP in zlasti mikropodjetja (2) je EESO poudaril, da se ta politika, ki je bistvena za prihodnost EU, še nikoli ni ukvarjala z vprašanjem izvajanja v malih in mikropodjetjih.

Ocene učinka, ki se nanašajo na ukrepe za dokončno vzpostavitev notranjega trga, prav tako premalo upoštevajo razmere v malih podjetjih in težave, s katerimi se lahko srečujejo v čezmejni trgovini ali pri svojih dejavnostih na lokalni in sosedski ravni.

2.2.3 Po mnenju EESO morajo vsi politični predlogi v zvezi s prednostnimi nalogami EU izhajati iz načela „najprej pomisli na male“. Evropske institucije poziva, naj pri izvajanju vodilnih pobud strategije Evropa 2020 in Akta za enotni trg upoštevajo interese malih in mikropodjetij.

2.2.4 V zvezi s tem EESO pozdravlja, da sporočilo Komisije o dvanajstih pobudah za spodbuditev enotnega trga kot prvi ključni ukrep navaja zakonodajo, ki bo MSP olajšala dostop do tveganega kapitala in je del rešitve najbolj perečega problema, s katerim se srečujejo MSP, namreč financiranje. Odbor opozarja, da se ta ključna pobuda ne sme obravnavati izolirano, temveč jo je treba dopolniti z drugimi ukrepi iz pregleda Akta za mala podjetja.

2.3 Pomanjkljivosti SBA: svetovanje za mala podjetja in vloga poslovnih organizacij

2.3.1 SBA navaja, da je potrebna podpora malim podjetjem. EESO je že pogosto opozoril, da je treba okrepiti ukrepe za podporo in svetovanje malim podjetjem, in sicer s prilagojenimi storitvami, ki jih v različnih oblikah opravljajo javne ali zasebne organizacije. Prav tako poudarja, da imajo poslovne organizacije, ki so posrednik med oblikovalci politik in podjetji, bistveno vlogo pri svetovanju tako podjetjem kot tudi oblikovalcem politik.

2.3.2 EESO meni, da sta pomoč pri tej podpori, ki jo nudijo različne organizacije MSP, in izboljšanje dialoga med temi organizacijami in oblikovalci politik na vseh ravneh dva ključna pogoja za konkurenčnost malih podjetij. Te organizacije so zelo pogosto edine, ki so v neposrednem stiku z vsakim podjetjem in uporabljajo individualistični pristop, prilagojen posebnim potrebam. Omogočajo tudi, da lahko najmanjša podjetja izvajajo zakonodajne ukrepe, da lahko podjetja dostopajo do finančnih sredstev, zlasti EU, ter da lahko oblikovalci odločitev spoznajo njihove dejanske potrebe in temu prilagajajo svoje politike.

2.3.3 EESO poziva k temu, da:

— morajo biti programi EU lažje dostopni tem organizacijam MSP, da bo mogoče izvajati skupne ukrepe;

— morajo evropske zakonodaje predvideti sredstva za tehnično pomoč, ki jim bodo pomagala izvajati dejavnosti na področju obveščanja, podpore in usposabljanja;

— je treba oceniti in okrepiti njihovo vlogo pri zagotavljanju rešitev „vse na enem mestu“, zlasti v zvezi z obveščanjem, usklajevanjem in dostopom do evropskih programov.

2.3.4 EESO zaradi proračunskih omejitev in potrebe po osredotočenju sredstev na prednostne naloge meni, da je pomoč pri svetovanju, podpori, obveščanju in usposabljanju za MSP, zlasti mala in mikropodjetja, ena glavnih prednostnih nalog. Poziva k temu, da programi EU spodbujajo to pomoč in posredniškim organizacijam, ki predstavljajo vse kategorije MSP, zagotovijo vso potrebno podporo.

3. Posebne ugotovitve

3.1 Dostop do financiranja

3.1.1 S poglabljanjem gospodarske krize je dostop do financiranja za mala in srednje velika podjetja (MSP) postajal vse težavnejši. V takšnih okoliščinah so postale ključnega pomena organizacije, ki MSP zagotavljajo jamstva za primer prekoračitev in zavarovanja jamstev. EESO upa, da bo Evropska komisija priznala pomembno vlogo teh organizacij kot temeljnega orodja za lažji dostop do finančnih sredstev za mikropodjetja in MSP.

3.1.2 Finančni instrumenti EU morajo biti namenjeni vsem malim in srednje velikim podjetjem, tudi najmanjšim. EESO priporoča okrepitev „jamstvenih“ mehanizmov, da se bodo tudi v prihodnje uporabljali za vse dejavnosti MSP. Gre predvsem za preizkušeno „jamstveno shemo za MSP“, ki naj bi postala prvi steber akcijskega programa MSP po letu 2013. EESO še poziva, naj se olajša dostop nebančnih finančnih institucij, kot so jamstvene ustanove ali ustanove vzajemnega jamstva, do teh finančnih instrumentov.

3.1.3 EESO ocenjuje, da bodo ukrepi baselskega odbora (Basel III) omogočili potrebno reformo bančnih praks. Vendar pa izraža zaskrbljenost zaradi njihovega učinka, ki bi lahko otežil dostop malih podjetij do bančnega financiranja ter tako korenito zmanjšal finančna sredstva MSP in realnega gospodarstva nasploh. Poziva evropske institucije, zlasti v okviru prihodnjih predpisov o kapitalski ustreznosti (CRD IV), naj bodo pozorne, da ne bodo nove obveznosti za banke imele nobenih posledic za financiranje MSP. EESO poziva k sprejetju ukrepov, ki bodo bankam, zlasti lokalnim in vzajemnim, ter finančnim ustanovam, ki nudijo storitve na področju bančne garancije, omogočili, da bodo tudi v prihodnje izpolnjevale svoje poslanstvo, ki je financiranje realnega gospodarstva.

3.1.4 Različne oblike tveganega kapitala bi lahko bile zanimive za inovativna in druga podjetja, če so prilagojene njihovim potrebam in posebnostim. Evropska unija mora omogočati nemoteno delovanje trga tveganega kapitala. Vendar pa te oblike tveganega kapitala ne smejo nadomestiti drugih instrumentov, kot je na primer garancija. Mala podjetja morajo imeti na izbiro instrumente, ki so najbolj prilagojeni njihovim potrebam.

3.2 Na poti k pametni pravni ureditvi

3.2.1 EESO poudarja, da je vključitev „testa MSP“ v ocene učinka, ki bodo odslej upoštevale tudi socialne in okoljske vplive, izredno pozitiven razvoj. Komisijo poziva, naj okrepi te teste ter vanje še bolj vključi mala in mikropodjetja. Odbor poudarja, da morajo te analize in teste opraviti popolnoma neodvisni organi, in meni, da se je treba o pripravi teh analiz posvetovati z MSP in jim dati „pravico do ugovora“ pred končno objavo.

3.2.2 V upanju, da se bodo upravne obremenitve za MSP zmanjšale, EESO predlaga združitev načela „samo enkrat“ („Only once“) z načelom „one in one out“, ki določa, da mora uvajanje novih upravnih bremen potekati hkratno z odpravljanjem že obstoječih. To načelo bi bilo treba uporabljati tako na evropski kot na lokalni ravni.

3.2.3 Prizadevanje v revidiranem SBA za učinkovitejšo uporabo načela „najprej pomisli na male“ in načela „samo enkrat“ je vredno pohvale. Vprašanje, ki ostaja, je, kako učinkovito izvajati SBA na nacionalni ravni in v vseh generalnih direktoratih Evropske komisije. Zato EESO posebno pozornost namenja:

— izvajanju kakovostnih in neodvisnih ocen učinka, ki upoštevajo raznolikost MSP;

— vlogi predstavnika Komisije za MSP kot „vmesnika“ med Evropsko komisijo in MSP. Ta bi moral preverjati vse politike, ki bi lahko vplivale na mala podjetja, predstavljati stališča MSP in po potrebi nasprotovati odločitvam, ki jim škodujejo.

3.2.4 Pri uvajanju ukrepov mora biti v ospredju sorazmernost, da bodo mala podjetja morala opravljati samo formalnosti, ki so nujno potrebne. Če oblikovalci odločitev EU strogo upoštevajo temeljno načelo „najprej pomisli na male“, za katerega so se obvezali, ni treba predvideti nobenih izjem.

3.2.5 Priznavanje razlik med mikropodjetji ne sme nujno voditi do tega, da bodo mikropodjetja na splošno izvzeta iz nekaterih formalnosti. Če bi se pokazalo, da so izjeme potrebne, se je treba o njih pogajati s predstavniki teh podjetij. V nasprotnem primeru lahko pride do negativne razvrstitve podjetij v tista, ki spoštujejo zakonodajo, in tista, ki je ne.

3.2.6 EESO zato priporoča, da se:

— načelo „najprej pomisli na male“ in načelo enkratnega opravljanja formalnosti uporabljata na vseh področjih strategije Evropa 2020;

— zakonodaja že od vsega začetka snuje v sodelovanju s predstavniki malih podjetij;

— pri izvajanju te zakonodaje sistematično uporablja načelo sorazmernosti;

— pri prenosu ali uporabi zakonodaje preprečuje prekomerno zakonsko urejanje na nacionalni in regionalni ravni;

— predstavnik Komisije za MSP vključi v delo odbora za oceno učinka (Impact Assessment Board), katerega naloga je preverjati kakovost ocen učinka.

3.3 Dostop do trga

3.3.1 SBA priznava, da je treba olajšati dostop MSP do javnih naročil. Poenostavitev postopkov ni dovolj, da se jih spodbudi k sodelovanju pri javnih naročilih; države članice morajo oblikovati tudi politike, ki koristijo MSP, s čimer se trenutno ponaša le nekaj držav članic.

3.3.2 EESO meni, da je treba nujno in v celoti uvesti Evropski kodeks najboljših praks (3) v javnih naročilih, ter Komisijo in države članice poziva k sprejetju ustreznih politik, ki bodo olajšale učinkovitejši dostop MSP in mikropodjetij do javnih naročil.

3.4 Podjetništvo in ustvarjanje delovnih mest

3.4.1 Mala podjetja zaznamujejo posebni socialni odnosi v podjetju in izredno velika potreba po kvalificirani delovni sili. Poleg tega EESO poudarja, da imajo zaposleni bistveno vlogo pri razvoju MSP, saj so lahko inovativni in sodelujejo pri uresničevanju ciljev podjetja. Opozarja, da mala podjetja ponujajo odlične možnosti za učenje in poklicno usposabljanje ter da imajo osrednjo vlogo pri pridobivanju novih veščin in znanj ter poglabljanju znanja.

3.4.2 EESO obžaluje, da SBA tako rekoč ne obravnava težav, povezanih s trgom dela in zaposlovanjem, ter vprašanja veščin in znanj zaposlenih in vodij podjetij, čeprav vplivajo na njihove razvojne zmogljivosti in njihov potencial za ustvarjanje novih delovnih mest.

3.4.3 EESO podpira prizadevanja Komisije za krepitev ženskega podjetništva in priporoča izmenjavo smernic dobre prakse, ki vključujejo ukrepe, ki jih izvajajo države članice in organizacije MSP.

4. Kaj storiti, da bi zagotovili upoštevanje SBA in njegovih prednostnih nalog?

4.1 Zagotoviti partnersko upravljanje: pravilo upravljanja z več akterji in na več ravneh

4.1.1 Sporočilo navaja, da je dobro upravljanje ključno in da bodo glavni prednostni ukrepi SBA „učinkoviti le, če bodo temeljili na dobrem upravljanju MSP“. Politike, programi in predpisi EU bodo učinkoviti le, če se bodo oblikovali in izvajali skupaj z reprezentativnimi posredniškimi organizacijami na vseh ravneh. Ena bistvenih prednostnih nalog revidiranega SBA mora biti zagotavljanje tega partnerstva v zakonodajnem postopku in/ali postopku odločanja na evropski, nacionalni in regionalni ravni.

4.1.2 EESO meni, da so lahko prenovljeni odbori za MSP Evropske podjetniške mreže (Enterprise Europe Network) odličen vir informacij, vendar ne morejo nadomestiti izkušenj in usposobljenosti združenj, ki predstavljajo MSP. V predlaganem programu Konkurenčnost MSP znotraj večletnega finančnega okvira ni predvidenih ukrepov za ta združenja, v ospredju pa je izključno Evropska podjetniška mreža, v katero pa v številnih državah članicah žal niso povezane vse organizacije, ki predstavljajo različne vrste MSP. Mrežo bi bilo treba temeljito analizirati ter izboljšati njene metode in pravila delovanja, da bi lahko v njej bolje sodelovale organizacije različnih vrst MSP, ki obstajajo v državah članicah.

4.2 Prehod z načela „najprej pomisli na male“ k načelu „najprej deluj za male“

4.2.1 EESO poziva institucije EU, naj:

— se skupaj obvežejo, da bodo SBA in njegovo načelo „najprej pomisli na male“ v bolj zavezujoči obliki vključile v svoje odločitve, kar bi nacionalne in regionalne oblasti spodbudilo k enakemu ravnanju;

— uvedejo previdnostno načelo pod vodstvom evropskega predstavnika za MSP, ki temelji na sistemu Office of advocacy, kakršen obstaja v ameriškem SBA. Ta sistem bi zagotavljal, da noben predpis, ki se nanaša na mala podjetja, ni v nasprotju z njihovimi interesi.

4.3 Potrebni instrumenti

4.3.1 Uspešnost prenovljenega SBA in njegova učinkovitost bosta odvisna od človeških in finančnih virov, ki bodo dani na voljo za njegovo izvajanje. EESO pozdravlja predlog novega programa Konkurenčnost MSP, katerega prednostne naloge bi morale biti:

— spremljanje in ocenjevanje izvajanja načel SBA v vseh programih in zakonodajah EU ter v državah članicah;

— uvedba sistema „zagovorniške službe“ za večjo učinkovitost ocen učinka s preučevanjem morebitnih učinkov prihodnje zakonodaje na mala in mikropodjetja;

— vzpostavitev instrumentov na področju konkurenčnosti, standardizacije, obveščanja in sodelovanja, oblikovanih v skladu z načelom „najprej pomisli na male“;

— zagotovitev finančnih instrumentov, namenjenih razvoju MSP, še posebej „jamstvene sheme za MSP“;

— podpora dejavnostim spremljanja in svetovanja za organizacije MSP in krepitev partnerskega upravljanja s predstavniškimi organizacijami;

— statistične in ekonomske analize različnih kategorij MSP ob upoštevanju njihovih raznolikosti, izvajanje študij in raziskav teh podjetij ter razširjanje dobrih praks za spodbujanje MSP v državah članicah in regijah.

4.3.2 EESO izraža zaskrbljenost zaradi omejenega števila oseb, ki se v evropskih institucijah trenutno ukvarjajo z MSP in SBA. Zato je treba zlasti v GD za podjetništvo izvajanju tega programa za MSP, predvsem pa njegovemu nadzoru, nameniti dovolj človeških virov v skladu s cilji SBA.

4.3.3 EESO pozdravlja imenovanje predstavnikov za MSP na nacionalni ravni, katerih naloga je pomagati pri izvajanju prednostnih nalog SBA v državah članicah ter skrbeti za to, da se stališča MSP in mikropodjetij upoštevajo v nacionalnih politikah in zakonodajah. Vendar meni, da bo učinkovitost teh predstavnikov odvisna od njihove sposobnosti, da vplivajo na politične odločitve in nacionalno zakonodajo, ter od kakovosti sodelovanja z različnimi organizacijami MSP.

4.3.4 EESO poudarja pomen svetovalne skupine kot posvetovalnega foruma med Komisijo, državami članicami in evropskimi organizacijami MSP. Ta svetovalna skupina bi lahko postala telo za posvetovanje o zakonodajnih predlogih in operativnih programih vseh generalnih direktoratov Komisije, ki se ukvarjajo z malimi in mikropodjetji. Pozdravlja odločitev več regij, da imenujejo regionalne predstavnike za MSP, in poziva k spodbujanju takih pobud.

5. Politični ukrepi

5.1 EESO poziva Evropsko komisijo, naj mu vsako leto predloži poročilo o stanju, v katerem bo:

— prikazala izvajanje SBA v službah Komisije, državah članicah in regijah;

— analizirala upoštevanje načel SBA v besedilih EU, ki jih sprejmeta Parlament in Svet;

— opisala stanje dela v svetovalni skupini in napredek, ki ga je dosegla.

To poročilo bi bilo treba predložiti tudi Svetu, Parlamentu in Odboru regij.

5.2 Na koncu EESO poziva Svet, naj vsako leto predvidi posebno zasedanje Sveta za konkurenčnost, namenjeno MSP, mikropodjetjem in SBA.

5.3 EESO po zgledu tristranskega socialnega vrha za rast in zaposlovanje, ki ga je ustanovil Svet s sklepom z dne 6. marca 2003, predlaga, da Svet vzpostavi gospodarski dialog, ki bi potekal dvakrat na leto v okviru zasedanja Sveta za konkurenčnost. V njem bi sodelovale evropske predstavniške organizacije MSP, ministri trojke za industrijo in MSP, države članice, Komisija in EESO kot predstavnik civilne družbe, njegov cilj pa bi bila vključitev predstavnikov MSP in politikov na čim višji ravni, da bi MSP pomagali pri izvajanju strategije Evropa 2020.

V Bruslju, 21. septembra 2011 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Staffan NILSSON

(1) Priporočilo Komisije 2003/361 o opredelitvi malih in srednje velikih podjetij, UL L 124/36, 20.5.2003.

(2) UL C 44, 11.2.2011, str. 118.

(3) http://ec.europa.eu/internal_market/publicprocurement/docs/sme_code_of_best_practices_sl.pdf