POROČILO KOMISIJE

Romunija



Poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije

1. Uvod

Člen 126 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Pogodba) določa postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Postopek je nadalje opredeljen v Uredbi (ES) št. 1467/97 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem , ki je del Pakta za stabilnost in rast.

Komisija mora v skladu s členom 126(2) Pogodbe spremljati upoštevanje proračunske discipline na podlagi dveh meril, in sicer: (a) ali razmerje med načrtovanim ali dejanskim javnofinančnim primanjkljajem in bruto domačim proizvodom (BDP) presega referenčno vrednost 3 %, če se ni to razmerje znatno in stalno zmanjševalo ter doseglo ravni blizu referenčne vrednosti oziroma če ni preseganje referenčne vrednosti le izjemno in začasno, razmerje pa ostaja blizu referenčne vrednosti; ter (b) ali razmerje med javnim dolgom in bruto domačim proizvodom presega referenčno vrednost 60 %, razen če se razmerje ne znižuje zadosti in ne približuje dovolj hitro referenčni vrednosti.

V skladu s členom 126(3) Pogodbe mora Komisija pripraviti poročilo, če država članica ne izpolnjuje zahtev enega ali obeh navedenih meril. V tem poročilu se upošteva tudi, „ali javnofinančni primanjkljaj presega javne investicijske odhodke, in vse druge pomembne dejavnike, tudi srednjeročno gospodarsko in proračunsko stanje države članice“.

Romunija je od pomladi 2017 v zaporednih postopkih zaradi znatnega odklona v okviru preventivnega dela Pakta za stabilnost in rast. Zaradi znatnega odklona Romunije od njenega srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2016 je Svet spomladi 2017 začel postopek zaradi znatnega odklona. Od takrat je Svet dvakrat na leto izdajal priporočila, na katera se Romunija ni odzvala z učinkovitimi ukrepi in je večkrat znatno odstopala od priporočene prilagoditvene poti.

Podatki, ki so jih romunski organi sporočili 30. septembra 2019 in jih je nato potrdil Eurostat , kažejo, da je nominalni primanjkljaj sektorja država v Romuniji leta 2018 dosegel 3,0 % BDP, dolg pa je znašal 35,0 % BDP. Za leto 2019 je bil v sporočenih podatkih načrtovani nominalni primanjkljaj sektorja država 2,8 % BDP. Ob upoštevanju popravljenih številk BDP, ki jih je nacionalni statistični urad najavil po objavi Eurostatovega sporočila za javnost, so se nominalni deleži rahlo spremenili, tako da je primanjkljaj v letu 2018 znašal 2,9 % BDP, dolg pa 34,7 % BDP.

Vlada je 10. decembra 2019 sprejela in parlamentu poslala fiskalno-proračunsko strategijo za obdobje 2020–22 (v nadaljnjem besedilu: fiskalna strategija), pri čemer je ciljni primanjkljaj leta 2019 znašal 3,8 % BDP v smislu računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka.

Načrtovani primanjkljaj za leto 2019 na prvi pogled dokazuje obstoj čezmernega primanjkljaja v Romuniji, kot je določeno v Pogodbi, vendar preden se upoštevajo vsi dejavniki, navedeni v nadaljevanju.

Tabela 1. Primanjkljaj in dolg sektorja država (v % BDP)

Komisija je zato pripravila pričujoče poročilo. Njegov namen je celovito oceniti načrtovano odstopanje od merila glede primanjkljaja, pri čemer je treba ustrezno upoštevati gospodarsko ozadje in vse druge pomembne dejavnike, da bi lahko preučili, ali je uvedba postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem upravičena. V oddelku 2 poročila je obravnavano merilo glede primanjkljaja, v oddelku 3 pa merilo glede dolga. V oddelku 4 so obravnavane javne naložbe in drugi pomembni dejavniki, vključno s srednjeročnim gospodarskim in proračunskim položajem Romunije. Analiza v tem poročilu temelji na zimski vmesni napovedi Komisije iz leta 2020, ki vključuje le podatke o BDP in inflaciji ter je bila za namen tega poročila dopolnjena s projekcijami javnofinančnih spremenljivk.

2.Merilo glede primanjkljaja

Romunija je leta 2018 zabeležila primanjkljaj sektorja država v višini 2,9 % BDP. Na podlagi fiskalne strategije naj bi se primanjkljaj sektorja država Romunije v letu 2019 povečal na 3,8 % BDP. To precej presega referenčno vrednost 3 % BDP iz pogodbe in ni blizu nje.

Preseganje referenčne vrednosti iz Pogodbe v letu 2019 ni izjemno za namene Pogodbe in Pakta za stabilnost in rast, saj ni posledica izrednega dogodka ali resnega upada gospodarske aktivnosti. Zimska napoved Komisije iz leta 2020 predvideva realno rast BDP v višini 3,9 % v letu 2019 in 3,8 % v letu 2020, medtem ko naj bi bila proizvodna vrzel približno enaka nič. Enkratne postavke so v letu 2019 znašale 0,1 % BDP, in sicer zaradi povračila okoljske takse za avtomobile.

Prav tako preseganje referenčne vrednosti 3 % BDP za namene Pogodbe in Pakta za stabilnost in rast ni začasno. Proračunske napovedi Komisije in vlade v fiskalni strategiji dejansko napovedujejo, da bo primanjkljaj v letih 2020 in 2021 ostal nad referenčno vrednostjo. Zimska napoved Komisije iz leta 2020, razširjena z javnofinančnimi spremenljivkami, predvideva primanjkljaj sektorja država v višini 4,0 % BDP v letu 2019, 4,9 % v letu 2020 in 6,9 % v letu 2021. Predvideno povečanje primanjkljaja je večinoma posledica znatnega povečanja pokojnin, uvedenega poleti 2019, zlasti 40-odstotnega povečanja, predvidenega septembra 2020, in nadaljnjega preračuna pokojnin navzgor, načrtovanega za september 2021. Poleg tega so organi med decembrom 2019 in januarjem 2020 sprejeli nova znižanja davkov (znižanje trošarin na gorivo in prispevkov za socialno varnost za delavce s krajšim delovnim časom ter ukinitev posebnih davkov na bančni in energetski sektor) ter podvojili otroški dodatek (ki naj bi začel veljati avgusta 2020). Glede na fiskalno strategijo vlada napoveduje primanjkljaj sektorja država v višini 3,6 % BDP leta 2020 in 3,4 % BDP leta 2021. Nižja projekcija primanjkljaja v fiskalni strategiji v primerjavi z napovedjo Komisije izhaja zlasti iz: (1) bolj optimističnih osnovnih makroekonomskih projekcij; (2) upočasnitve predvidene porabe za blago in storitve, ki je sprejeti ukrepi ne podpirajo v celoti; (3) dejstva, da se zdi, da fiskalna strategija ne upošteva celotnega vpliva sprejetih zvišanj pokojnin na proračun, zlasti v letu 2021 in naprej; (4) dejstva, da fiskalna strategija ne upošteva vpliva znižanj davkov in podvojitve otroškega dodatka.

Načrtovani primanjkljaj za leto 2019 je torej nad referenčno vrednostjo 3 % BDP iz Pogodbe in ni blizu nje. Preseganje ni niti izjemno niti začasno za namene Pogodbe in Pakta za stabilnost in rast. Analiza zato kaže, da merilo glede primanjkljaja za namen Pogodbe in Uredbe (ES) št. 1467/97 na prvi pogled ni izpolnjeno. Vendar je treba ustrezno upoštevati vse relevantne dejavnike, navedene v nadaljevanju.

3.Merilo glede dolga