SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 16.8.2004 
KOM(2004) 555 kon čno 
. 
Predlog 
UREDBA SVETA 
o spremembah Uredbe (ES) št. 2287/2003, glede št evila dni na morju za plovila, ki lovijo 
vahnje v Severnem morju in uporabo talnih vle čnih mrež v vodah okrog Azorov, 
Kanarskih otokov in Madeire 
. 
(predložena s strani Komisije) 
 
SL 2   SL OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM  
Uredba Sveta (ES) št. 2287/2003 dolo ča možnosti ribolova in s tem povezane pogoje za 
določene staleže rib in skupine stal ežev rib, ki se uporabljaj o v vodah Skupnosti in za plovila 
Skupnosti v vodah, kjer so za leto 2004 potrebne omejitve ulova. Spremembe uredbe so potrebne zaradi novih znanstvenih podatkov. 
(1) V okviru procesa vklju čevanja zahtev vars tva okolja v skupno ri biško politiko je 
potrebno sprejeti ukrepe za zmanjš anje vpliva, ki ga imajo ribolovne dejavnosti na morske 
ekosisteme. Ta zahteva je izrecno navedena v členu 2 Uredbe (ES) št. 2371/2002 o 
ohranjevanju in trajnostnem izkoriš čanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike
1. 
V nedavnih znanstvenih poro čilih je bilo ugot ovljeno, da je dolo čene globokomorske habitate 
potrebno zaš čititi pred mehansko erozijo, ki jo povzro ča ribolovno orodje. Med omenjene 
habitate spadajo habita ti, ki jih tvorijo skupi ne globokomorskih koral ( Lophelia pertusa ), 
termalni izviri in karbonatni grebeni.  V skladu z nedavnimi znanstvenimi poro čili in zlasti 
glede na poro čila Mednarodnega sveta za razis kovanje morja (ICES), je bilo ve č takšnih 
habitatov najdenih in lociranih v Atlantiku. Lophelia pertusa je bila odkrita v obalnih vodah 
Kanarskih otokov ter na nekaterih drugih lokaci jah v globini nad 1000m v bližini Madeire in 
Azorov. 
Ti globokomorski habitati so v Direktiv i 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju 
naravnih habitatov ter prosto žive čih živalskih in rastlinskih vrst2 definirani kot habitati v 
interesu Skupnosti. Poleg tega jim vse ve čjo pozornost posve čajo tudi mednarodni forumi, ki 
se ukvarjajo z okoljevarstveno zaš čito. Konvencija o varstvu morskega okolja 
severovzhodnega Atlantika (Konvencija  OSPAR) je pred kratkim vklju čila globokomorske 
koralne grebene na seznam ogroženih habi tatov. Tudi v Združenih narodih v okviru 
neformalnega posvetovalnega postopka v zvezi z oceani in pomorskim pravom 
(UNICPOLOS) globokomorske habitate obravnava jo kot ranljive habita te, ki potrebujejo 
posebno zaš čito. Posamezne obalne države po sv etu so že uvedle potrebne zaš čitne ukrepe. 
Dne 20. avgusta 2003, je Komisija, na zahtevo Zd ruženega kraljestva, o dobrila nujne ukrepe, 
ki prepovedujejo uporabo talnih vle čnih mrež v Darwinovem grebenu (Darwin Mounds) na 
podlagi člena 7 Uredbe 2371/2002, in nato je Svet, na  podlagi predloga Komisije, te ukrepe 
proglasil za trajne z Uredbo (ES) št. 602/2004 z dne 22. mar ca 2004 o spremembah Uredbe 
(ES) št. 850/98, ki zadeva zaš čito globokomorskih koralnih grebenov pred u činki ribarjenja z 
vlečno mrežo na obmo čju severozahodno od Škotske3. 
Poleg tega se v ribolovnem obmo čju Skupnosti okrog Azorov, Madeire in Kanarskih otokov 
nahaja ve č že znanih ali potencialnih globokomors kih habitatov, ki jih zaradi režima 
posebnega dostopa, ki ga dolo ča Uredba Sveta (ES) št. 2027/95, ribarjenje z vle čno mrežo do 
pred kratkim še ni prizadelo. Ker je omenjeni  režim dne 15. novembra 2003 prenehal veljati, 
je zdaj potrebno zagotoviti trajno zaš čito teh obmo čij kot del zakonodaje Skupnosti. V ta 
namen je Komisija sprejela predlog za prepoved uporabe talnih vle čnih mrež okrog zgoraj 
                                                 
1 UL L 358, 20.12.2002, str. 59. 
2 UL L 206, 22.7.1992, str. 7. 
3 UL L 97, 01.04.2004, str. 30. 
 
SL 3   SL omenjenih arhipelagov (COM(2004)56) s spreme mbo Uredbe (ES) št. 850/98 za ohranjanje 
ribolovnih virov s tehni čnimi ukrepi za varovanje ne doraslih morskih organizmov4. 
Pri pripravi tega predloga za zaš čito teh pomembnih morskih habitatov je Komisija 
upoštevala najnovejša poro čila ICES-a. ICES je zlasti opozoril na ob čutljivost omenjenih 
habitatov na u činke ribarjenja z vle čno mrežo. 
Vendar bo, zaradi obnove Evropskega parlamenta v letu 2004, sprejetje tega predloga po vsej 
verjetnosti za nekaj mesecev zakasnelo, ka r pomeni, da obstaja nevarnost, da v času 
odsotnosti zaš čitnih ukrepov ribarjenje z vle čno mrežo okrog Azorov povzro či težko 
popravljivo škodo na globokomorskih habitatih. 
Glede na zgoraj navedene razloge, je  smiselno izdati prepoved uporabe vle čnih mrež v 
zadevnih obmo čjih s spremembo TAC Uredbe iz leta 2004, katere Priloga IV podrobno 
obravnava ukrepe v zvezi s tehni čnimi pogoji ribolova, ki naj bi jih izvedli v letu 2004. Tako 
bodo omenjeni globokomorski habitati za časno zaščiteni, vse dokler Evropski parlament ne 
poda svojega nasveta in dokl er Svet ne sprejme odlo čbe o predlogu Komisije o spremembah 
Uredbe (ES) št. 850/98. 
Dolgoročne okoljske koristi tega ukrepa bodo izredne ga pomena, ribiška industrija pa kljub 
temu ne bo utrpela ve čjih posledic, saj je pre poved ribarjenja z vle čno mrežo do nedavnega že 
veljala. Poleg tega lahko fl ote znotraj varstvenega obmo čja še naprej ribarijo z vle čnim 
orodjem, ki se ne dotika tal, to so na primer pelagi čne vlečne mreže in parangali, zaporne 
plavarice in drugo pritrjeno orodje. 
(2) Od znanstvenih služb Združenega kralje stva prihajajo nove, podrobnejše informacije, 
ki kažejo, da je bil delež trsk v ulovih flot, ki ribarijo zunaj “varstvenega obmo čja za trske”, 
skozi zgodovino nizek. Pove čanje ribolovnega napora ter štev ila dovoljenih dni na morju za 
plovila, ki ne ribarijo znotraj varstvenega obmo čja za trske, predvidoma potemtakem ne 
predstavlja bistvene do datne nevarnosti za pove čanje števila trsk. Klju b temu pa je potrebno 
preprečiti, da bi se takšne dodatne ribolovne možnosti prenesle na  druga plovila, ki ribarijo 
pod druga čnimi pogoji. 
Zaželeno je, da Svet v najkrajšem možnem času sprejme ta predlog, tako da bodo ribi či lahko 
načrtovali svoje dejavnosti za to ribiško sezono. 
                                                 
4 UL L 125, 27.4.1998, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo  (ES) št. 973/2001 
(UL L 137, 19.5.2001, str. 1). [Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. […/…] 
(UL L …).]. 
 
SL 4   SL Predlog 
UREDBA SVETA 
o spremembah Uredbe (ES) št. 2287/2003, glede št evila dni na morju za plovila, ki lovijo 
vahnje v Severnem morju in uporabo talnih vle čnih mrež v vodah okrog Azorov, 
Kanarskih otokov in Madeire 
SVET EVROPSKE UNIJE JE – 
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in 
trajnostnem izkoriš čanju ribolovnih virov v okviru  skupne ribiške politike
5 in zlasti člena 20 
uredbe, 
ob upoštevanju predloga Komisije, ob upoštevanju naslednjega: (1) So bili v skladu z nedavnimi znanstvenimi poro čili in zlasti glede na poro čila 
Mednarodnega sveta za raziskov anje morja (ICES), visoko ob čutljivi globokomorski 
habitati najdeni in locirani v Atlantiku. Ti habitati gostijo pomembne in zelo raznolike 
biološke skupnosti, za katere se smat ra, da potrebujejo prednostno zaš čito. Še zlasti, 
ker so ti habitati de finirani kot habitati v interesu skupnosti v Direktivi 92/43/ES z dne 
21. maja 1992 o ohranjanju naravni h habitatov ter prosto žive čih živalskih in 
rastlinskih vrst
6. Poleg tega so bili globokomorski koralni grebeni nedavno vklju čeni 
na seznam ogroženih habitatov v okviru Konvencije o varstvu morskega okolja 
severovzhodnega Atlantika (Konvencija OSPAR).  
(2) Je, glede na znanstvene dokaze, obnova habitatov, ki so bili poškodovani s talno 
vlečno mrežo, nemogo ča ali pa izredno težka in dolgot rajna. V vodah okrog Azorov, 
Kanarskih otokov in Madeire se nahaja ve č že znanih ali potencialnih globokomorskih 
habitatov, ki jih ribarjenje z vle čno mrežo do pred kratkim še ni prizadelo, zaradi 
režima posebnega dostopa, ki ga dolo ča Uredba Sveta (EGS ) št. 2027/95 z dne 15. 
junija 1995 o vzpostavitvi sistema za upra vljanje ribolovnega napora v zvezi z 
določenimi ribolovnimi obmo čji in viri Skupnosti7. Zato je smiselno prepovedati 
uporabo talnih vle čnih mrež in podobnega orodja v vodah okrog Azorov, Kanarskih 
otokov in Madeire, kjer so ti habita ti še v ugodnem ohranitvenem stanju. 
(3) Novi znanstveni podatki kažej o, da bo ulov trsk pridobljenih z ribolovom, ki se izvaja 
v skladu s pogoji, ki so opredeljeni v to čki 17 Priloge IV, po vsej verjetnosti nizek ter 
                                                 
5 UL L 358, 31.12.2002, str. 59. 
6 UL L 206, 22.7.1992, str. 7. 
7 UL L 199, 24.8.1995, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo  (ES) št. 1954/2003 
(UL L 289, 7.11.2003, str. 1). 
 
SL 5   SL da potemtakem takšen ribolov ne predst avlja bistvene dodatne nevarnosti za pove čanje 
števila trsk. Pove čanje števila dni na morju za lovljenje vahenj je torej upravi čeno. 
(4) Je zato treba ustrezno spremeniti Uredbo Sveta (ES) št. 2287/2003 z dne 19. decembra 
o določitvi možnosti ribolova in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže in 
skupine staležev rib za leto 2004, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti in za plovila 
Skupnosti v vodah, kjer se zahtevajo omejitve ulova8 - 
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO: 
Člen 1 
Priloge IV in V k Uredbi (E S) št. 2287/2003 se spremenijo v skladu s Prilogo k tej uredbi. 
Člen 2 
Ta uredba za čne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije . 
Ta uredba je v celoti zavezujo ča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. 
V Bruseli […] 
 Za Svet 
 Predsednik 
                                                 
8 UL L 344, 31.12.3003, str. 1. 
 
SL 6   SL PRILOGA  
Priloge Uredbe (ES) št. 2287/2003 se spremenijo kakor sledi: 
1. V Prilogi IV:  se doda naslednja to čka: 
‘19. Prepoved ribarjenja z vle čno mrežo okrog Azorov, Kanarskih otokov in Madeire 
Plovilom je prepovedano uporabljati kakršnekoli talne vle čne mreže ali podobne vle čne 
mreže, ki se dotikajo morskega dna, na podro čjih, ki jih omejuje črta, ki povezuje slede če 
koordinate: 
a) Azori  
36° 00’ Severne zemljepisne širine 23° 00’ Zahodne zemljepisne dolžine 
42° 00’ Severne zemljepisne širine 23° 00’ Zahodne zemljepisne dolžine 
42° 00’ Severne zemljepisne širine 34° 00’ Zahodne zemljepisne dolžine 
36° 00’ Severne zemljepisne širine 34° 00’ Zahodne zemljepisne dolžine 
b) Kanarski otoki in Madeira 
27° 00’Severne zemljepisne širine 19°  00’ Zahodne zemljepisne dolžine 
26°00’ Severne zemljepisne širine 15°  00’ Zahodne zemljepisne dolžine 
29° 00’Severne zemljepisne širine 13°  00’ Zahodne zemljepisne dolžine 
36° 00’Severne zemljepisne širine 13°  00’ Zahodne zemljepisne dolžine 
36° 00’ Severne zemljepisne širine 19° 00’ Zahodne zemljepisne dolžine’ 
2. V Prilogi V: 
se v točki 6 doda naslednje besedilo: 
‘(g) Z odstopanjem od števila dni navedenih v podto čki (a) "Skupinah ribolovnega 
orodja, ki so navedene v to čki 4a", lahko države članice pove čajo maksimalno število 
dni, ko so znotraj obmo čja in izven pristaniš ča, na 12 dni za plovila, ki so opremljena 
z sistemom SSP in ki imajo posebna dovo ljenja za gospodarski ribolov, ki so 
navedena v to čki 17 (b) Priloge IV in veljajo najmanj en koledarski mesec. 
 
SL 7   SL Takšna plovila  
– obvestijo nacionalne organe o tem, kje in kdaj bodo ribe iztovorjene, najmanj 
štiri ure pred vsakim takšnim iztovorom,  
– lahko prejemajo dneve, kot je dolo čeno v podto čki (b), za obdobje, za katerega 
je posebno dovoljenje za gospodarski  ribolov, ki je navedeno v to čki 17 (b) 
Priloge IV, neprekinjeno veljavno,  
– lahko prenesejo dneve, kot je navedeno v to čki 10, na plovila, ki imajo korist 
od povečanega števila ribolovnih dni, v skladu s to podto čko.’