[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 11.9.2007

COM(2007) 511 konč.

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

o dialogu med javnim in zasebnim sektorjem na področju varnostnih raziskav in inovacij

{SEC(2007) 1138}{SEC(2007) 1139}

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

o dialogu med javnim in zasebnim sektorjem na področju varnostnih raziskav in inovacij

Uvod

Evropa se sooča z večplastnimi, medsebojno povezanimi, zapletenimi in vedno bolj čezmejnimi grožnjami na področju varnosti, poleg tega pa sta notranja in zunanja varnost vedno bolj neločljivo povezani[1]. Nobena država članica ne more sama zagotoviti varnosti. Skoraj devet od desetih državljanov Evropske unije (EU) meni, da je treba vprašanja varnosti obravnavati na nacionalni ravni in na ravni EU[2]. V zvezi s tem je eden glavnih ciljev Evrope ohraniti vrednote odprte družbe in državljanske svoboščine pri obravnavanju vedno pogostejših groženj na področju varnosti. Hkrati mora Evropa zavarovati svoje gospodarstvo in konkurenčnost pred vedno pogostejšimi grožnjami izkrivljanja njene osnovne gospodarske infrastrukture, vključno z industrijsko lastnino in prometom, energijo in informacijskimi omrežji.

Izvajanje učinkovite politike za varnost v Evropi zahteva obsežen sklop instrumentov, ki zajemajo vidik kazenskega pregona in obveščanja ter sodne, ekonomske, finančne in tehnološke vidike. V stalno spreminjajočem se in vedno bolj tehnološkem svetu je zagotavljanje varnosti brez podpore znanja in tehnologije skoraj nemogoče. Varnostne raziskave in inovacije zagotavljajo praktične ukrepe in rešitve za podporo izvajanju politike. Nove rešitve na področju varnosti bi morale zagotoviti načine za povečanje varnosti naših državljanov brez uvedbe dodatnih nepotrebnih bremen na njihovo vsakdanje življenje.

Tehnologija olajša odkrivanje nevarnih materialov, s katerimi se trguje. Enako velja za mejne kontrole, pri čemer je treba preprečiti, da bi nezakoniti priseljenci, trgovci z ljudmi in prepovedanimi drogami ter teroristi izkoristili dejstvo, da je bil nadzor na notranjih mejah schengenskega območja odpravljen. Inovativne in naprednejše rešitve in sistemi bodo pomagali pri preprečevanju ponarejanja osebnih dokumentov, med drugim prek biometričnih vizumov, potnih listov, dovoljenj za bivanje in drugih dokumentov.

Komisija je znatno povečala sredstva, namenjena varnostnim raziskavam in inovacijam. Sedmi okvirni program EU za raziskave in tehnološki razvoj (FP7) močno poudarja varnost za razvoj tehnologij, potrebnih za zagotavljanje varnosti državljanov pred grožnjami, kot so terorizem in kriminal, naravne in industrijske nesreče, ob hkratnem spoštovanju temeljnih človekovih pravic in upoštevanju socialnih vidikov. Prav tako bo pomagal pri strukturiranju in usklajevanju evropskih in nacionalnih prizadevanj na področju raziskav. Okvirni finančni program na področju pravosodja, svobode in varnosti „Varnost in varstvo svoboščin“ zadeva operativno sodelovanje in politično usmerjene študije na področju preprečevanja kriminala in terorizma ter boju proti njima. Javne naložbe so bistvene za varnostni sektor. Končni uporabniki varnostnih aplikacij in tehnologij bodo pogosto javne in vladne organizacije. Javni sektor mora biti na splošno aktivneje vključen v razvoj strukturiranega in učinkovitega varnostnega trga.

Pomembno vlogo ima tudi zasebni sektor: razvoj ustreznih varnostnih zmogljivosti zahteva močno in konkurenčno industrijsko bazo, ki je odvisna od natančne določitve potreb potrošnikov, za katere se novi izdelki, sistemi in storitve oblikujejo. Obravnavati je treba številna horizontalna vprašanja za razvoj takšne konkurenčne industrijske baze in za zadovoljitev varnostnih potreb javnega sektorja in državljanov. To vključuje izboljšanje skupnega delovanja sistemov in njihove medsebojne povezljivosti, v glavnem prek razvoja skupnih standardov, izmenjave najboljših praks in prispevkov k razmišljanjem o izboljšanju postopkov javnih naročil, usklajevanja evropskih in nacionalnih raziskovalnih programov na področju varnosti, spodbujanja vključenosti MSP v dobavno verigo, vključenosti končnih uporabnikov in oblikovanja mednarodne strategije sodelovanja.

Razvoj in uresničevanje učinkovite raziskovalne strategije na področju varnosti zahteva udeležbo vseh pomembnih zainteresiranih strani v zasebnem in javnem sektorju na nacionalni in evropski ravni.

V tem okviru so posebni cilji politike dialoga med zasebnim in javnim sektorjem na področju varnostnih raziskav in inovacij:

- združiti vse pomembne zainteresirane strani za razpravo o horizontalnih vprašanjih skupnega interesa; pospešiti oceno njihovih različnih prednosti in sredstev, določiti področja za možne sinergije ali skupno načrtovanje programov;

- opredeliti predloge za oblikovanje strateškega programa na področju varnostnih raziskav in inovacij, ki vključuje nacionalne in evropske zainteresirane strani ter predstavlja skupna in jasna stališča o evropskih potrebah in prednostnih nalogah na področju varnostnih raziskav;

- izmenjava idej, stališč in najboljših praks za boljšo uporabo obstoječih zmogljivosti in tehnologije na področjih, povezanih z varnostjo, npr. z najboljšo možno uporabo različnih instrumentov financiranja v sedanjem obdobju finančnega načrtovanja.

Komisija pričakuje, da bo ustanovitev foruma za razvoj dialoga med javnim in zasebnim sektorjem na področju varnostnih raziskav in inovacij EU, ključni instrument za doseganje teh ciljev . Ta evropski forum za varnostne raziskave in inovacije (v nadaljevanju ESRIF – European Security Research Advisory Board) naj bi temeljil na delu, ki sta ga že opravila Skupina osebnosti[3] in Evropski svetovalni odbor za varnostne raziskave (ESRAB)[4].

Namen tega sporočila je poudariti načela Evropske raziskovalne agende na področju varnosti in pokazati na pomembnost trdnega dialoga med javnim in zasebnim sektorjem na področju evropskih varnostnih raziskav in inovacij. Sporočilo poskuša ustvariti temelj za medsebojno zaupanje in tesnejše povezovanje pobud Skupnosti, povezanih z varnostjo.

1. POTREBA PO SKUPNEM IN JASNEM STALIščU O EVROPSKIH POTREBAH IN PREDNOSTNIH NALOGAH NA PODROčJU VARNOSTNIH RAZISKAV

Evropska unija se je odzvala na potrebo po več varnostnih raziskavah z dvema sedemletnima okvirnima programoma[5] na področju varnosti s skupnimi sredstvi v višini 2,135 milijard EUR za obdobje 2007–2013. To sta FP7, ki vključuje varnostno temo, in okvirni program EU o „Varnosti in varstvu svoboščin“. Skladen pristop med tema dvema programoma naj bi prispeval k povezovanju med različnimi vrstami raziskovalnih dejavnosti. Trenutno se na področju varnosti izvajata dve vrsti dejavnosti:

Proračun za varnost v FP7 znaša 1,4 milijarde EUR in je namenjen razvoju tehnologij za vzpostavitev potrebnih zmogljivosti za zaščito pred terorizmom in kriminalom, mejne kontrole, varovanje kritične infrastrukture in krizno upravljanje. Varnostna tema temelji na priporočilih „Skupine osebnosti“[6] in „Evropskega svetovalnega odbora za varnostne raziskave (ESRAB)“[7]. ESRAB sam že temelji na ideji dialoga med javnim in zasebnim sektorjem, ki vključuje končne uporabnike, in je pomagal pri oblikovanju raziskovalnih dejavnosti v okviru FP7. Gre za nadaljevanje triletnih „Pripravljalnih ukrepov na področju varnostnih raziskav“, ki jih je Komisija uvedla leta 2004 s skupnim proračunom v višini 45 milijonov EUR.

Pomembne dejavnosti na področju varnostnih raziskav znotraj FP potekajo tudi v okviru informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT). V okviru proračuna za FP6 so stroški za varnostne raziskave na področju IKT znašali 150 milijonov EUR, 90 milijonov EUR pa je bilo namenjenih za prvi dve leti FP7.

Dejavnosti, povezane z varnostjo, so sedaj zajete v okvirnem programu o „ Varnosti in varstvu svoboščin“ , ki vključuje dva posebna programa, in sicer:

- Preprečevanje, pripravljenost in obvladovanje posledic v zvezi s terorizmom ter druga tveganja, povezana z varnostjo

in

- Preprečevanje kriminala in boj proti njemu

Načrtovan proračun 2007–2013 za te programe znaša 745 milijonov EUR.

Politično usmerjene kratkoročne študije so bile izvedene v okviru instrumentov financiranja, ki so na voljo varnostnim politikam. To je v preteklosti vključevalo program AGIS, ki je podprl sodelovanje med organi pregona, sodstvom in strokovnjaki iz držav članic EU ter državami kandidatkami pri kazenskih zadevah in boju proti kriminalu. Program je potekal od leta 2003 do konca leta 2006, njegov proračun pa je znašal okoli 59 milijonov EUR.

- Mednarodno sodelovanje

Evropsko varnostno raziskovanje ima globalno razsežnost, kar pomeni, da mora biti Evropa odprta za dialog s tretjimi državami na področju varnostnih raziskav in inovacij.

FP7 zagotavlja povečano udeležbo raziskovalcev in raziskovalnih institucij iz vseh držav, ki so partnerice mednarodnega sodelovanja, in industrializiranih držav, z omejitvami pri nekaterih vidikih zaupnosti.

Poleg tega lahko pravni subjekti iz pridruženih držav sodelujejo pri varnostnih raziskavah v okviru FP7 z enakimi pravicami in obveznostmi kot države članice[8].

Vključitev tretjih držav bo prispevala drugačna stališča in zagotovila skladnost med skupnim programom za varnostne raziskave in inovacije ter varnostnimi raziskavami v drugih delih sveta.

Začetek veljavnosti dveh okvirnih programov EU znatno povečuje sredstva, namenjena varnosti in varnostnim raziskavam, ter povečal sodelovanje in sinergije. |

2. VARNOSTNE RAZISKAVE ZA SPODBUJANJE OBMOčJA PRAVICE, SVOBODE IN VARNOSTI

Eden glavnih ciljev varnostnih politik EU je preprečevanje groženj varnosti, njihovo odkrivanje, odzivanje nanje in poprava posledic, ki jih te grožnje predstavljajo ozemlju EU, prebivalcem ali kritični infrastrukturi. EU izvaja številne dejavnosti, povezane z varnostjo, na različnih političnih področjih, kot so pravosodje, svoboda in varnost, raziskave, promet in energija, informacijska družba, okolje, zdravje in varstvo potrošnikov ter zunanji odnosi. Unija zagotavlja pravico državljanov EU do varnosti ter hkrati spodbuja in varuje svobodo do zaposlitve in potovanj po vsej EU, pravno državo, svobodo govora in združevanja, pravico do zasebnosti in varstva podatkov ter pravico do poštenega sojenja. Varnostne raziskave lahko prispevajo k zagotavljanju varnosti in varstvu podatkov. Dialog med javnim in zasebnim sektorjem na področju varnostnih raziskav je lahko zlasti pomemben na naslednjih področjih.

- Povečanje varnosti infrastruktur in javnih storitev

Izziv je zavarovati kritično infrastrukturo (KI) in sisteme javnih storitev pred poškodbo, uničenjem ali okvaro zaradi namernih terorističnih napadov, naravnih nesreč, malomarnosti, nesreč ali vdorov hekerjev, kriminalnih dejavnosti in zlonamernega vedenja. Razviti je treba učinkovite tehnološke rešitve. Evropska komisija je 12. decembra 2006 sprejela Sporočilo o evropskem programu za varovanje kritične infrastrukture (EPCIP)[9] in predlog Direktive o ugotavljanju in določanju evropske kritične infrastrukture.

- Organizirani kriminal in terorizem

Za odkrivanje teroristov in dejavnosti organiziranega kriminala ter njihovo sledenje je treba razviti načine za izmenjavo informacij in finančnih sredstev. To vključuje varne komunikacije in upravljanje informacijskih infrastruktur, tj. interneta. Kar zadeva orožje teroristov, je prednostna naloga odkrivanje, sledenje, identifikacija in nevtralizacija kemičnih, bioloških, radioloških in jedrskih snovi in eksplozivov ter radiofrekvenčnega orožja. Javni in zasebni subjekti morajo povečati varnost zakonito izdelanih eksplozivov, da bi teroristom preprečili uporabo improviziranih eksplozivov. Komisija bo kmalu sprejela akcijski načrt EU za varnost in varovanje eksplozivov in detonatorjev.

- Varnost in družba

Tehnologija je pomembno orodje za preprečevanje možnih groženj varnosti evropskih družb, odzivanje nanje, njihovo upravljanje in ublažitev njihovih posledic. Vendar je učinkovita samo v povezavi z organizacijskimi ukrepi in človekovim posredovanjem. Zato so za dopolnitev tehnološko usmerjenih raziskav potrebne raziskave političnih, socialnih in človeških dejavnikov.

Sistemi za obdelavo podatkov so namenjeni temu, da služijo človeku. Ne glede na državljanstvo ali stalno prebivališče oseb morajo spoštovati njihove temeljne pravice in svoboščine, predvsem pravico do zasebnosti, ter prispevati h gospodarskemu in socialnemu napredku, trgovinskemu razvoju in blaginji posameznikov. Prihodnji tehnološki razvoj bi moral povečati varstvo osebnih podatkov in zasebnosti, hkrati pa zagotoviti sredstva za pregleden in odgovoren kazenski pregon. Zato je treba razvoj tehnologij za boljše varovanje zasebnosti[10] obravnavati v dialogu med javnim in zasebnim sektorjem.

- Smotrn nadzor in večja varnost meja

Varnost meja je treba obravnavati v okviru celostnega upravljanja meja, ki zagotavlja zakonito trgovino in pretok ljudi, s čimer podpira schengenski sistem ter prizadevanja nacionalnih organov in Agencije Evropske unije za zunanje meje, FRONTEX. Zbliževanje sistemov informacijskega upravljanja, interoperabilnost, usposabljanje in razširjanje najboljših praks se morajo nadaljevati. Ključna je povezava do standardizacije, regulacije in zakonodaje ter povezanega testiranja, ocenjevanja in certificiranja. Kar zadeva nezakonito priseljevanje, je cilj razviti nove, zanesljive in fleksibilne rešitve za identifikacijo nezakonitih premikov, hkrati pa ne neupravičeno ovirati pretoka velike večine zakonitih potnikov in vozil.

Pri trgovanju s prepovedanimi drogami, orožjem in nedovoljenimi snovmi je cilj uničiti mreže, hkrati pa izboljšati sledljivost, varnost dobavnih verig in standardizacijo na področju logističnih mrež, zagotoviti dostopnejše in zanesljivejše rešitve ter poiskati načine za znižanje stroškov na enoto in skrajšanje časa za pregled.

Sedanja tehnologija omejuje nadzor na nekatere dele zunanjih meja, npr. obalna območja, in ni primerna za odkrivanje in sledenje majhnih plovil, ki se uporabljajo za tihotapljenje ljudi, prepovedanih drog itd. v schengensko območje. Raziskave in tehnološki razvoj bi se morali osredotočiti na tehnična orodja za nadzor (npr. zrakoplovi brez posadke, sateliti).

- Vzpostavitev varnosti v primeru krize

Zagotoviti je treba boljšo pripravljenost vlad, služb za ukrepanje in družb na soočanje z nepredvidljivimi hudimi nesrečami z uporabo novih, inovativnih in dostopnih rešitev. Pomemben izziv je izboljšati orodja, infrastrukturo, postopke in organizacijske okvire za učinkovitejše in uspešnejše odzivanje in vzpostavljanje varnosti med nesrečo in po njej.

3. KONKURENčNOST EVROPSKE INDUSTRIJE NA PODROčJU VARNOSTNIH RAZISKAV

Varnostni trg je zapleten in raznovrsten ter zajema civilne in obrambne aplikacije. Varnostne tehnologije in rešitve ter njihov razvoj so resnično del cele vrste industrij, ki vključujejo npr. promet, energetiko, okolje, informacijsko družbo, telekomunikacije, zdravje. To bo tudi MSP omogočilo udeležbo na nastajajočem varnostnem trgu.

Varnostne tehnologije in rešitve so raznovrstne in zajemajo elemente, kot so pozicioniranje, avtentifikacija, identifikacija, ocena tveganja in zavestno spremljanje okoliških razmer. Učinkovita industrijska politika za podporo varnostnemu trgu bi morala vključevati regulacijo, standardizacijo, dostop do tveganega kapitala in skladno raziskovalno strategijo ter trajno financiranje.

Standardizacija, izvedena v skladu z ustreznimi pravili konkurence[11],, se je izkazala kot učinkovito orodje za skladno in učinkovito izvajanje evropske zakonodaje pri številnih politikah EU.

Standardi so učinkovita orodja za vse zadevne zainteresirane strani, vključno z javnim sektorjem kot kupcem blaga in storitev, saj zagotavljajo interoperabilnost in trajnost za izpolnitev zahtev končnih uporabnikov. Standardi so kot orodje javnih naročil ključni element pri ustvarjanju varnostnega trga na evropski in mednarodni ravni.

Evropski odbor za standardizacijo, CEN, je ustanovil delovno skupino za „Zaščito in varnost državljanov“ (BT/WG161), ki se osredotoča na:

- usklajevanje dejavnosti standardizacije na tem področju, zlasti z ISO;

- možne nove dejavnosti standardizacije;

- odzivanje na vprašanja zainteresiranih skupin, zlasti iz institucij EU.

Evropski forum za varnostne raziskave in inovacije (ESRIF) lahko pomaga pri določitvi prednostnih področij za določitev standardov na evropski ravni, ob upoštevanju, da morajo biti standardi dostopni MSP. ESRIF bi moral prav tako pripraviti načrt celotne dobavne verige tehnologije za civilno varnost in analizirati ekonomije varnosti ter spodbuditi pobude za identifikacijo in določitev merljivih ciljev.

Skupni program za raziskave na področju varnosti, ki vključuje vse javne in zasebne zainteresirane strani v Evropi na strani ponudbe in povpraševanja in ki temelji na vključenosti uporabnikov, bo ustvaril priložnosti za skladnejše načrtovanje raziskav in financiranja, ki bi morala voditi v boljše inovacije. Prav tako bi moral sprožiti vlaganja sredstev zasebnega sektorja v raziskovalne strateške prednostne naloge, ki bi dopolnila javne naložbe. Poleg tega je program v skladu s splošnim ciljem vzpostavitve resničnega Evropskega raziskovalnega prostora, zlasti s spodbujanjem večje skladnosti med naložbami v raziskave in razvoj na nacionalni, regionalni in evropski ravni[12]. To bo nazadnje okrepilo varnostni trg EU ter konkurenčnost industrije in drugih ponudnikov tehnologij in rešitev.

Močnejši in skladnejši varnostni trg bo prispeval k rasti in podpori lizbonskemu procesu.

4. POTREBA PO POVEZAVI VARNOSTNIH RAZISKAV Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IZ JAVNEGA IN ZASEBNEGA SEKTORJA

Pri tem je treba obravnavati številna vprašanja:

- Dialog med povpraševalci po varnostnih tehnologijah in rešitvah ter ponudniki le-teh je treba okrepiti, da se pridobi skupno in jasno stališče o potrebah in prednostnih nalogah na področju evropskih varnostnih raziskav.

- Sredstva za varnostne raziskave so porazdeljena med evropsko, nacionalno in regionalno ravnijo ter javnimi in zasebnimi zainteresiranimi stranmi : dobra usklajenost bo prispevala k optimalni izkoriščenosti obstoječih zmogljivosti in povečala izmenjavo informacij, da se prepreči nepotrebno podvajanje in poveča sodelovanje, npr. pri čezmejnih vprašanjih, kot je varnost letališč, odkrivanje tekočih eksplozivov itd.

- Na nekaterih področjih obstaja potreba po okrepljenem mednarodnem sodelovanju.

- Treba je sodelovati z evropskimi organi, kot so Europol, FRONTEX, Evropska Evropska obrambna agencija, pa tudi z mednarodnimi organizacijami (npr. UNICRI).

- Sinergije med različnimi elementi evropske varnosti (izvajanje politik, standardizacija, raziskave in druge povezane dejavnosti) na evropski in nacionalni ravni je treba okrepiti.

- Končni uporabniki včasih sodelujejo šele v zadnjih fazah raziskovalnih projektov: raziskave bi morale biti večdisciplinarne ter od začetka vključevati končne uporabnike in ponudnike.

- Izboljšati je treba razširjanje in uporabo rezultatov raziskav.

- Razpoložljivost kakovostnih raziskav na ravni EU in dostop do njih bi bilo treba izboljšati.

- Raziskave na področju varnosti bodo privedle do razvoja novih sistemov in procesov. Njihova uporaba se bo spodbujala prek razvoja evropskih standardov, pri čemer je treba zahtevke za standardizacijo po potrebi predložiti evropskim organizacijam za standardizacijo.

- Te cilje je treba jasno določiti v časovnem načrtu ter jim zagotoviti visoko politično podporo in prepoznavnost.

Uporaba obstoječih baz podatkov, kot je CORDIS – Služba Skupnosti za informacije o raziskavah in razvoju (http://cordis.europa.eu) bo hitro omogočila podporo ciljem ESRIF za izmenjavo idej, razširjanje informacij in spodbujanje rezultatov raziskav.

Varnostne raziskave lahko znatno prispevajo k agendi za rast in delovna mesta, saj ima evropska industrija priložnost postati glavni akter na globalnem varnostnem trgu.

Obstaja potreba po vzpostavitvi dialoga med povpraševalci po tehnologijah in rešitvah ter ponudniki le-teh, institucijami EU in državami članicami, da se obravnavajo številna posebna vprašanja in težave na področju varnostnih raziskav. |

5. ZDRUžEVANJE MOčI: USTANOVITEV EVROPSKEGA FORUMA ZA VARNOSTNE RAZISKAVE IN INOVACIJE (ESRIF)

1. Poslanstvo in cilji

- Cilj foruma ESRIF je podpreti oblikovanje politik na področju civilne varnosti z ustrezno tehnologijo in bazo znanja, tako da se oblikuje in predloži srednje- in dolgoročen Skupen program za raziskave na področju varnosti, ki bo vključeval vse zainteresirane strani v Evropi, vključno tiste iz pridruženih držav v FP7, na strani ponudbe in povpraševanja, industrijo, akademski svet in druge. Ta program bi moral vsebovati časovni načrt za raziskave, ki temelji na prihodnjih potrebah javnih in zasebnih končnih uporabnikov ter najnovejših varnostnih tehnologijah. Njegovo izvajanje bi morale natančno spremljati vse zainteresirane strani. S povezovanjem ponudbe in povpraševanja na področju varnostnih raziskav naj bi forum zagotovil, da bodo raziskave postale pomembne in da bodo vključene v oblikovanje politik na področju varnosti. Prav tako naj bi prispeval k skupni podlagi za raziskovalne dejavnosti, zlasti prek nacionalnih programov in programov EU. Vloga foruma ESRIF bo zgolj posvetovalna. To je v skladu s priporočili Evropskega svetovalnega odbora za raziskave na področju varnosti (ESRAB).

Forum ESRIF naj bi svoje dejavnosti razvijal v skladu s temeljnimi pravicami, zlasti z varstvom osebnih podatkov, hkrati pa spoštoval varnostne določbe Sklepa Komisije 2001/844/ES, ESPJ, Euratom (vključno s Sklepom 2006/548/ES, Euratom o industrijski varnosti).

- Natančneje bo cilj foruma ESRIF pomagati evropskemu varnostnemu sektorju s:

- krepitvijo in poudarjanjem pomembnosti dialoga med javnim in zasebnim sektorjem na področju evropskih varnostnih raziskav, s povezovanjem povpraševanja in ponudbe na področju varnostnih tehnologij, s prikazovanjem novih možnosti za uporabo tehnologij in ustvarjanjem okolja medsebojnega zaupanja in sodelovanja;

- spodbujanjem inovativnega razmišljanja za soočanje z nastajajočimi grožnjami in za spodbujanje razvoja prihodnjih možnosti in napredka v znanosti, tehnologiji in na drugih področjih (sociologija, kultura, ekonomija itd.);

- stalno analizo prihodnjih potreb po varnostnih zmogljivostih glede na obstoječe in prihodnje grožnje na podlagi sistematične ocene ranljivosti in zmogljivosti na strani ponudbe za razvoj potrebnih tehnologij in rešitev. V posameznih primerih bi moralo to privesti tudi do opredelitve skupnih potreb uporabnikov (javnih in zasebnih);

- spodbujanjem integracije visoko inovativnih dobavnih verig po vsej Evropi (končni uporabniki; raziskovalna skupnost; industrija, vključno z MSP). Pomembno bo vzpostaviti učinkovite mehanizme za opazovanje tehnološkega napredka, da se najustreznejše stroškovno učinkovite tehnologije vključijo v rešitve na področju varnosti.

2. Struktura

Forum ESRIF bo ustanovljen v dogovoru z državami članicami, organizirale pa ga bodo zainteresirane strani.

Forum bo imel en plenum , v katerem bodo uravnoteženo zastopane vse zainteresirane strani s področja varnostnih raziskav iz javnega in zasebnega sektorja, tj. industrija, raziskovalne ustanove, javni in zasebni končni uporabniki, organizacije civilne družbe, evropske institucije, zlasti Evropski parlament, in evropske organizacije[13].

Forum ESRIF bo po svoji ustanovitvi oblikoval številne delovne skupine, ki bodo obravnavale skupno okoli 200 do 300 prispevkov, medtem ko se bodo manjše ad-hoc skupine ukvarjale s posebnimi dejavnostmi,

Lahko se oblikuje skupina, ki bo spremljala proces na politični ravni v posameznih fazah, zlasti pri pripravi končnega poročila ESRIF.

Evropski forum za varnostne raziskave in inovacije bo namenjen pripravi Skupnega programa EU za raziskave na področju varnosti in za spremljanje njegovega izvajanja. Prav tako bo prispeval k evropski javni razpravi o vprašanjih varnosti, tehnologije in inovacij. |

6. SKLEPI IN KLJUčNI UKREPI

1. Stalen dialog med javnim in zasebnim sektorjem na področju evropskih varnostnih raziskav in inovacij je ključen za doseganje vzajemnega zaupanja med vsemi pomembnimi zainteresiranimi stranmi. Zagotovil bi trdno podlago za zagotavljanje dolgoročnih rešitev na področju varnosti, ki bodo koristile državljanom EU.

Glavni instrument za uresničevanje teh ciljev bi moral biti forum za razvoj dialoga med javnim in zasebnim sektorjem na področju varnostnih raziskav in inovacij EU, ESRIF.

2. Ustanovno zasedanje foruma ESRIF je načrtovano za September 2007, forum pa naj bi začel z delom konec leta. Ustanovljen bo za omejeno obdobje, tj. do konca leta 2009.

3. Komisija bo aktivno udeležena v postopkih foruma. Forum ESRIF bo poročal o napredku, doseženem leta 2008, Komisija pa bo proučila te prve rezultate in jeseni 2008 v zvezi s tem sprejela sporočilo.

4. Forum ESRIF naj bi proti koncu leta 2009 predstavil Skupen program za raziskave na področju varnosti. Po potrebi po vseboval priporočila javnim organom.

5. Forum ESRIF naj bi bil prvi korak v procesu dialoga med javnim in zasebnim sektorjem, ki je namenjen trajnejšemu in bolj strukturiranemu povezovanju zainteresiranih strani na področju varnosti.

ANNEX The Security theme under FP7 and security activities under the EU Framework Programme on ‘Security and Safeguarding Liberties’

1. In March 2004, the Commission launched a three-year “Preparatory Action” in the field of Security Research. With three annual budgets of €15 million, the Preparatory Action was a first step towards the Security theme of FP7.

Participants included companies in the aerospace, information & communication technologies, system integrators and defence sectors. Under the Preparatory Action, 39 projects have been launched covering the areas of situation awareness, protection of networked systems, protection against terrorism, crisis management and interoperability of control and communications systems.

The Security theme in FP7 will develop the technologies for building capabilities needed to ensure the security of citizens from threats such as terrorism and crime, natural disasters and industrial accidents, while having due regard for fundamental human rights and societal aspects;. It will also be an instrument to structure and coordinate European and national research efforts. Its budget is € 1.4 billion over seven years (2007-2013).

The Security theme work programme is based on the ESRAB report[14]. It is structured on the basis of four security missions of high political relevance which relate to specific security threats.

Missions:

1. Security of citizens

2. Security of infrastructures and utilities

3. Intelligence surveillance and border security

4. Restoring security and safety in a crisis

Three domains of cross-cutting interest were selected as well:

Cross cutting:

5. Security systems integration, interconnectivity and interoperability

6. Security and society

7. Security research coordination and structuring

The governance of the FP7 Security theme is organised in close cooperation between Member States' authorities and the Commission. On this basis, mutual information on national security research activities and results can be exchanged and common strategies developed.

2. The EU Framework Programme on ‘Security and Safeguarding Liberties’

- AGIS (2003-2006) was set up to help legal practitioners, law enforcement officials and representatives of victim assistance services from the EU Member States and Candidate Countries to set up Europe-wide networks, as well as to exchange information and best practices. It also aimed at encouraging Member States to step up co-operation with applicant and third countries.

The EU Framework Programme on ‘Security and Safeguarding Liberties’ (2007-2013) consists of two financial instruments encompassing the following specific programmes: "Prevention of and Fight against Crime"[15] and "Prevention, Preparedness and Consequence management of Terrorism and other Security related risks"[16]

Budget 2007-2013

Total amount over the 2007-2013 period |

Framework programme: Security and safeguarding Liberties Including: | € 745.00 million |

- Specific programme: Prevention of and fight against crime | € 597.60 million |

- Specific programme: Prevention, Preparedness and Consequence Management of Terrorism and other Security related risks | € 137.40 million |

As a follow-up to AGIS, the framework programme is concerned with effective operational co-operation in the fight against, and prevention of, crime and terrorism.

The objectives of the Specific programme: Prevention of and fight against crime are:

8. to stimulate, promote and develop horizontal methods and tools necessary for strategically preventing and fighting crime and guaranteeing security and public order, such as the work carried out in the European Union Crime Prevention Network, public-private partnerships, best practices in crime prevention, comparable statistics, applied criminology and an enhanced approach towards young offenders

9. to promote and develop coordination, cooperation and mutual understanding among law enforcement agencies, other national authorities and related Union bodies in respect of the priorities identified by the Council, in particular as set out by Europol's Organised Crime Threat Assessment

10. to promote and develop best practices for the protection of and support for witnesses

11. to promote and develop best practices for the protection of crime victims

The objectives of the Specific programme: Prevention, Preparedness and Consequence Management of Terrorism and other Security related risks are to stimulate, promote and develop measures on prevention, preparedness and consequence management based, inter alia, on comprehensive threat and risk assessments, subject to supervision by Member States and with due regard for existing Community competence in that matter, and aiming to prevent or reduce risks linked with terrorism and other security related risks.

The most recent examples of research projects financed by AGIS include:

- Police Detention in Europe: a comparative study of the provision of services for problematic drug and alcohol users

- Implementation study for an international child sexual exploitation image database

- Optimisation of methods for identifying persons in photographs (photo identification): a contribution to combating and preventing crime in Europe

- Study on Corruption within the Public Sector

- Cyber crime Investigation (developing an international training programme for the future / delivering an intermediate level accredited modular international training programme (two projects)

- Training in efficient amphetamine comparison using a harmonised methodology and sustainable database.

Calls for proposals for action and operating grants are regularly published for these specific programmes. Information is available at:

http://ec.europa.eu/justice_home/funding/intro/funding_security_en.htm

[1] Komisija bo nadalje analizirala obseg in načine, kako lahko rezultati dejavnosti, izvedenih v okviru tega sporočila, pomagajo politikam zunanjih ukrepov in ustreznim instrumentom ter jih dopolnijo. Komisija trenutno pripravlja sporočilo o boljšem usklajevanju zunanje pomoči EU na področju varnosti.

[2] Posebna raziskava Eurobarometer, „Vloga Evropske unije na področjih pravosodja, svobode in varnosti“, Delo na terenu: Junij – julij 2006, Publikacija: Februar 2007.

[3] „Skupina osebnosti“ je bila ustanovljena leta 2003. V svojem zadnjem poročilu (Raziskave za varno Evropo: Poročilo Skupine osebnosti s področja varnostnih raziskav, 15. marec 2004, http://ec.europa.eu/enterprise/security/doc/gop_en.pdf.) je skupina osebnosti priporočila uvedbo področja varnostnih raziskav v FP7 z minimalnim pragom 1 milijarde EUR na leto kot tudi ustanovitev „Evropskega svetovalnega odbora za varnostne raziskave“ (ESRAB).

[4] Odbor ESRAB je bil ustanovljen s Sklepom Komisije (2005/516/EC) z dne 22. aprila 2005 in je svoje zadnje poročilo objavil 22. septembra 2006. V poročilu priporoča izvedbo večdisciplinarne ciljno usmerjene raziskave. Povezati bi morala končne uporabnike in dobavitelje pri opredelitvi projekta in njegovi izvedbi. Poročilo je opredelilo številna področja za spodbujanje inovacij in izboljšanje uporabe raziskav pri nabavljenih izdelkih in storitvah. Nazadnje je poročilo ESRAB tudi predlagalo „ustanovitev Evropskega odbora za varnost, da se spodbudita dialog in oblikovanje skupnega stališča o evropskih varnostnih potrebah. Odbor bi moral na nebirokratski način združevati ugledne visoke predstavnike iz javnih in zasebnih skupnosti, ki bi skupaj oblikovali program strateške varnostni in delovali kot možni referenčni organ za izvajanje obstoječih programov in pobud“.

[5] Okvirni program združuje različne finančne programe EU, ki se nanašajo na posamezno temo.

[6] Raziskave za varno Evropo: Poročilo Skupine osebnosti s področja varnostnih raziskav, 15. marec 2004. „Varnostne raziskave: naslednji koraki“, 9. september 2004.

[7] V poročilu ESRAB 2006 se priporoča izvedba večdisciplinarne ciljno usmerjene raziskave. Povezati bi morala končne uporabnike in dobavitelje pri opredelitvi projekta in njegovi izvedbi. Poročilo je opredelilo številna področja za spodbujanje inovacij in izboljšanje uporabe raziskav pri nabavljenih izdelkih in storitvah.

[8] Trenutno v FP7 sodeluje devet pridruženih držav: Hrvaška, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Islandija, Izrael, Lihtenštajn, Norveška, Srbija, Švica in Turčija.

[9] COM(2004) 702.

[10] Glej „Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o spodbujanju varstva podatkov s tehnologijami za boljše varovanje zasebnosti (PET), COM/2007/228.“

[11] Glej zlasti Smernice Komisije o uporabi člena 81 Pogodbe ES za sporazume o horizontalnem sodelovanju - UL C 3, 6.1.2001, str. 2, poglavje 6.

[12] Zelena knjiga Evropske komisije „Evropski raziskovalni prostor: nove perspektive“ z dne 4. aprila 2007 predlaga proces skupnega načrtovanja raziskav med državami članicami, regijami in drugimi akterji o številnih družbenih izzivih – COM(2007) 161.

[13] Prvotne člane foruma so predlagale države članice in pridružene države na podlagi uradnega povabila Komisije.

[14] The ESRAB Board was created by Commission Decision (2005/516/EC) on 22 April 2005 and published its final report on 22 September 2006.

[15] Council Decision 2007/125/JHA of 12 February 2007 establishing for the period 2007 to 2013, as part of General Programme on Security and Safeguarding Liberties, the Specific Programme ‘Prevention of and Fight against Crime’

[16] Council Decision 2007/124/EC of 12 February 2007 establishing for the period 2007 to 2013, as part of General Programme on Security and Safeguarding Liberties, the Specific Programme ‘Prevention, Preparedness and Consequence Management of Terrorism and other Security related risks’