Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2021/C 83/10)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI ENOTNEGA DOKUMENTA

„CROZES-HERMITAGE / CROZES-ERMITAGE“

PDO-FR-A0389-AM01

Datum obvestila: 14. december 2020

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Geografsko območje in območje v neposredni bližini

Vnesena je redakcijska sprememba imena ene od občin, ki sestavljajo območje proizvodnje ZOP „Crozes-Hermitage“: ime občine Veaunes v departmaju Drôme je posodobljeno in nadomeščeno z imenom Mercurol-Veaunes.

Predstavitev geografskega območja je dopolnjena z datumom, ko je pristojni nacionalni organ odobril geografsko območje.

Dodano je sklicevanje na nacionalni geografski kodeks iz leta 2019, ki omogoča, da je geografsko območje navedeno glede na uradni geografski kodeks v različici, veljavni leta 2019, ki je nacionalna referenca in ga vsako leto objavi inštitut INSEE, in da je razmejitev geografskega območja pravno varna.

2. Povezava z geografskim območjem

V poglavju I specifikacije proizvoda z ZOP „Crozes-Hermitage“, oddelek X, točka 1(b) – Opis človeških dejavnikov, ki prispevajo k povezavi, so v zadnjih dveh odstavkih posodobljeni številčni podatki:

„V 90. letih prejšnjega stoletja so okoliščine drugačne, proizvajalci se začnejo zavedati, da je treba vinograde preusmeriti na bolj kakovostna zemljišča. Delo traja 10 let, dokler ni junija 1989 potrjen nov izbor parcel, s katerih izvira grozdje. Ta zmanjša proizvodni potencial s 4 800 hektarov na samo 3 200 hektarov.

Leta 2019 je ob povprečni letni proizvodnji 80 400 hektolitrov vina na 1 700 hektarih obdelovalne površine „Crozes-Hermitage“ najpomembnejša kontrolirana označba porekla na severnem delu območja „Côtes du Rhône“. Ta vina proizvaja 57 zasebnih kleti, 2 zadružni kleti in 9 trgovcev. “

Te posodobitve so vključene v del „Povezava z geografskim območjem“.

3. Obdelovanje vinograda

Vnesene se naslednje spremembe:

— možnost obrezovanja sort roussane in marsanne z rezjo enojni guyot,

— pogoji v zvezi s prepovedjo kemičnega zatiranja plevela so podrobneje določeni,

— pojasnjeno je, da se za saditev in nadomeščanje trt uporablja samo rastlinski material, ki je bil obdelan z vročo vodo zaradi boja proti zlati trsni rumenici,

— pojasnjeno je, da je v rastni dobi vinske trte namakanje dovoljeno samo v primeru dolgotrajne suše, ko slednja ovira ustrezen fiziološki razvoj vinske trte in dobro zorenje grozdja. V nasadih so prepovedane vse fiksne namakalne naprave.

To pojasnilo je vključeno v točko „Enološki postopki“ enotnega dokumenta.

4. Predpisana vsebnost hlapnih kislin

Merilo vsebnosti hlapnih kislin je spremenjeno.

Pred 1. decembrom leta, ki sledi letu trgatve, je vsebnost hlapnih kislin v vinu največ 15,3 miliekvivalenta na liter (kar ustreza 0,75 g žveplove kisline na liter). Po tem datumu je vsebnost hlapnih kislin v vinu največ 18 miliekvivalentov na liter (kar ustreza 0,88 g žveplove kisline na liter).

Najvišja vsebnost 18 meq/l je navedena v enotnem dokumentu v točki „Opis vin“.

5. Enološki postopki

Dodana je prepoved uporabe lesenih trsk.

Ta sprememba je vključena v točko „Posebni enološki postopki“ enotnega dokumenta.

6. Prehodni ukrep

Določba o uskladitvi s pravili glede gostote pred trgatvijo 2020, ki se je iztekla, je črtana.

Ta posodobitev ne vpliva na enotni dokument.

7. Prijavne obveznosti

Prijavne obveznosti so podrobneje opredeljene:

— izjava o zahtevi za označbo, ki je pripravljena na podlagi vzorca, ki ga določi organ za zaščito in upravljanje, se temu organu pošlje najpozneje pet dni po roku za vložitev prijave pridelka,

— pojasnjeno je, da se izjava o pakiranju odobrenemu nadzornemu organu pošlje najpozneje deset delovnih dni po datumu pakiranja in ne več pred pakiranjem.

Med glavnimi točkami, ki jih je treba preverjati, se črtata „spremljanje pridelka na terenu“ in „spremljanje pakiranja na terenu“.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

8. Nadzorni organ

V oddelku II – Podatki o nadzornem organu poglavja III specifikacije proizvoda z ZOP „Crozes-Hermitage“ so posodobljeni podatki o nadzornem organu. Nadzore opravi nadzorni organ CERTIPAQ pod vodstvom inštituta INAO, ki je organ, pristojen za nadzor, na podlagi odobrenega načrta nadzora.

Ta posodobitev je vključena v točko „Kontaktni podatki“ enotnega dokumenta.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

Crozes-Hermitage

Crozes-Ermitage

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vina

Analitske lastnosti

Označba porekla „Crozes-Hermitage“ ali „Crozes-Ermitage“ se uporablja samo za mirna bela in rdeča vina.

Vina imajo najmanj 10,5-odstotni volumenski delež naravnega alkohola.

Rdeča vina vsebujejo največ 0,4 grama jabolčne kisline na liter.

Vina z največ 13,5-odstotnim volumenskim deležem naravnega alkohola vsebujejo največ 3 grame fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) na liter.

Vina z več kot 13,5-odstotnim volumenskim deležem naravnega alkohola vsebujejo največ 4 grame fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) na liter.

Vsebnosti skupnih kislin in skupnega žveplovega dioksida so take, kot so določene z zakonodajo Skupnosti.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) 13 Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 18 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Organoleptične lastnosti

Geomorfološke razlike med severnim in južnim delom geografskega območja se izražajo tudi v vinih, kajti vinogradniki so jih s prilagajanjem običajev obdelovanja vinogradov in proizvodnje vina vedno znali in jih še vedno znajo izkoristiti. Tako kontrolirana označba porekla, ki izkorišča naravne razlike v naravnem okolju in njihove učinke na vina, temelji na rdečih vinih, ki so proizvedena na jugu ter so prijetna, aromatična, z dobro, vendar ne pretirano strukturo in srednjim potencialom za staranje, kot tudi na vinih z gričev na severu, ki imajo pri nekaterih cuvéejih več strukture in boljši potencial za staranje. Vsa rdeča vina so temno granatne barve, ki s staranjem dobi bolj oranžne odtenke.

Bela vina, ki se proizvajajo v manjših količinah, so bistra z zelenimi odtenki, s staranjem pa dobijo izrazitejše in zlate note. Glede na uporabljeno znanje in veščine, zlasti pri obvladovanju jabolčno-mlečnokislinskega vrenja, lahko imajo:

— bodisi močno aromo po svežem sadju, ki spominja na agrume, in prijetno živahnost, zato se uživajo, ko so mlada, da se ohranijo svežina in te arome,

— bodisi bolj cvetlično aromo in aromo po začimbah ter bolj oljnato ravnovesje, zato se z zmernim staranjem izboljšujejo. Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

(a) Posebni enološki postopki

Pridelovalna praksa

— Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 4 000 trsov na hektar.

— Vsak trs ima na voljo največ 2,5 kvadratnega metra površine; ta površina se dobi tako, da se razdalja med vrstami pomnoži z razdaljo med trsi.

— Razdalja med vrstami ne sme biti večja od 2,5 metra.

— Vinska trta se obrezuje s kratko rezjo z rezniki (kotlasta in enoramna ali dvoramna kordonska oblika royat) z največ 10 očesi na trs.

— Obdobje vzgoje kordonske oblike royat je omejeno na dve leti.

— Kordon ne sme bit višji od 0,6 metra; višina se meri od tal do spodnjega dela kordona.

— Poleg tega se sorti roussanne B in marsanne B lahko obrezujeta z rezjo enojni guyot z največ osmimi očesi na rodnem lesu in enim reznikom z največ dvema očesoma.

V rastni dobi vinske trte je namakanje dovoljeno samo v primeru dolgotrajne suše, ko slednja ovira ustrezen fiziološki razvoj vinske trte in dobro zorenje grozdja. V nasadih so prepovedane vse fiksne namakalne naprave.

Za saditev in nadomeščanje trt se uporablja samo rastlinski material, ki je bil obdelan z vročo vodo.

Posebni enološki postopek

Uporaba lesenih trsk je prepovedana.

Pri vinih je treba v zvezi z enološkimi postopki upoštevati obveznosti, določene na ravni Skupnosti ter v zakoniku o kmetijstvu in morskem ribištvu.

(b) Največji donosi

50 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Trgatev grozdja, vinifikacija in obdelava vina potekajo na geografskem območju, ki ga je na zasedanju pristojnega nacionalnega odbora 2. junija 1989 odobril nacionalni inštitut za poreklo in kakovost (Institut national de l’origine et de la qualité).

To območje je na datum, ko je pristojni nacionalni organ odobril to specifikacijo proizvoda, na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2019 obsegalo ozemlje naslednjih občin:

departma Drôme:

v celoti vključene občine: Beaumont-Monteux, Chanos-Curson, Crozes-Hermitage, Erôme, Gervans, Larnage, Pont-de-l’Isère, La Roche-de-Glun, Serves-sur-Rhône in Tain-l’Hermitage;

delno vključena občina: Mercurol-Veaunes (samo ozemlje pooblaščene občine Mercurol).

7. Glavne sorte vinske trte

marsanne B

moussanne B

syrah N – shiraz

8. Opis povezave

Opis naravnih in človeških dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Geografsko območje leži severno od mesta Valence, nasproti občine Tournon, na levem bregu reke Rone, ki je njegova zahodna meja.

Na severu ga omejuje zaščiteno območje „Cromlech-de-la-Roche-qui-danse“ (skale iz peščenjaka iz zgodnjega terciarja). Naravni meji na vzhodu in jugu sta reki Herbasse in lsère. Geografsko območje tako sestavlja 11 občin departmaja Drôme.

Ti vinogradi, obrnjeni proti dolini reke Rone, so med tistimi, ki v skupini kontroliranih označb porekla „Côtes du Rhône septentrionales“ ležijo najbolj južno.

V okviru sistema kontroliranih označb porekla doline reke Rone sodi „Crozes-Hermitage“ med kontrolirane označbe porekla „Crus des Côtes du Rhône“.

Kontrolirana označba porekla „Crozes-Hermitage“ tako kot vse sedanje kontrolirane označbe porekla, ki so vpisane v severni del označbe „Côtes du Rhône“, spada na ozemlje ljudstva Alobrogi. Na tem ozemlju naj bi gojenje vinske trte segalo najmanj v čas rimskega imperija, to je v čas med letom 124 pred našim štetjem (podreditev Alobrogov) in letom 61 pred našim štetjem (zadušen zadnji upor Alobrogov). Po tem letu Alobrogi postanejo Vienneses ali mesto Vienne.

Kontrolirana označba porekla „Crozes-Hermitage“ se seveda imenuje po občini s tem imenom. Odkar je bila z odlokom z dne 4. marca 1937 priznana kontrolirana označba porekla, lahko ime „Crozes-Hermitage“ uporablja samo ta občina. Številni zapisi potrjujejo povezavo med obstojem puščavnikov (ermites) in preimenovanjem griča „Saint-Christophe“ v „coteau de l’Ermitage“, po katerem se bodo pozneje imenovale kontrolirana označba porekla „Hermitage“ in naštete občine. Zaradi blaginje v letih po vojni, izmenjave znanja in veščin ter povečanja vinogradov se geografsko območje leta 1952 razširi z ene same na 11 občin.

Leta 2019 je ob povprečni letni proizvodnji 80 400 hektolitrov vina na 1 700 hektarih obdelovalne površine „Crozes-Hermitage“ najpomembnejša kontrolirana označba porekla na severnem delu območja „Côtes du Rhône“. Ta vina proizvaja 57 zasebnih kleti, 2 zadružni kleti in 9 trgovcev.

Vzročna medsebojna povezava

Na levem bregu Rone, kjer se srečujejo podnebje, značilno za Lyon, in vpliv zemljepisne širine blizu 45. vzporednika, ki še omogoča sredozemske vplive, razgibana topografija gričev in velikih odprtih ravnin na eni strani ter različne geološke formacije od kristalnih kamnin do teras iz kvartarja na drugi strani, imajo tri značilne sorte regije (syrah N, marsanne B in roussanne B) optimalne razmere za razvoj in zorenje.

V teh razmerah za zorenje se lahko razvije izvirnost teh vin, ki so sorodna vinom kontrolirane označbe porekla „Hermitage“, vendar se vseeno razlikujejo od njih, zlasti z rdečimi vini, ki imajo mehkejšo strukturo, in bolj raznolikimi belimi vini.

Odbor za degustacijo na vinarskem kongresu v Lyonu leta 1846 (Atlas de la France Vinicole, avtor L. Larmat, izdaja iz leta 1943) vino „Crozes-Hermitage“ tako primerja z njegovim prestižnim sosedom „Hermitage“: „Če ni njegov brat, je gotovo njegov bratranec.“

Leta 1943 uradna revija pariških someljejev „Le Sommelier“ navaja vina iz regije Hermitage in tako dokazuje, da so tako rdeča kot tudi bela vina že imela določen ugled. Pri rdečih in belih vinih seveda omenja občino Crozes-Hermitage in to poleg občin ali geografskih območij, kot so „Château-Larnage, Chassis“ za rdeča vina ali „Mercurol“ za bela vina.

Poleg tega se zdi, da so se lastnosti vin „Crozes-Hermitage“ pogosto izgubile v skupnem izrazu „vins de l’Hermitage“, ki zajema kontrolirani označbi porekla „Hermitage“ in „Crozes-Hermitage“. Zato neposrednih virov, ki izrecno omenjajo sloves ali ugled vin „Crozes-Hermitage“, ni veliko.

Dinamika človeških skupnosti je omogočila stalno izboljševanje vin s skupno uporabo orodij za proizvodnjo, trženjem preko močnega zadružnega sistema in nato razvojem številnih zasebnih kleti, tesno povezanih z lokalnimi trgovci. Prizadevanje teh ljudi za skupni proizvod je leta 1937 pripeljalo do priznanja kontrolirane označbe porekla, kar je samo dve leti po prvi priložnosti za priznanje.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema v zvezi s proizvodnjo na razmejenem geografskem območju.

Opis pogoja:

območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za proizvodnjo in obdelavo vina, obsega ozemlje naslednjih občin:

— departma Ardèche: Alboussière, Andance, Ardoix, Arlebosc, Arras-sur-Rhône, Boffres, Bogy, Champagne, Champis, Charmes-sur-Rhône, Charnas, Châteaubourg, Cheminas, Colombier-le-Cardinal, Cornas, Eclassan, Etables, Félines, Gilhac-et-Bruzac, Glun, Guilherand-Granges, Lemps, Limony, Mauves, Ozon, Peaugres, Peyraud, Plats, Quintenas, Saint-Barthélemy-le-Plain, Saint-Cyr, Saint-Georges-les-Bains, Saint-Romain-d’Ay, Saint-Romain-de-Lerps Sarras, Sécheras, Serrières, Saint-Désirat, Saint-Etienne-de-Valoux, Saint-Jean-de-Muzols, Saint-Péray, Soyons, Talencieux, Thorrenc, Toulaud, Tournon-sur-Rhône, Vernosc-lès-Annonay, Vinzieux in Vion,

— departma Drôme: Albon, Andancette, Beausemblant, Bourg-lès-Valence, Chantemerle-les-Blés, Châteauneuf-sur-Isère, Chavannes, Clérieux, Granges-les-Beaumont, Laveyron, La Motte-de-Galaure, Ponsas, Saint-Barthélemy-de-Vals, Saint-Donat-sur-l’Herbasse, Saint-Rambert-d’Albon, Saint-Uze, Saint-Vallier, Triors, Valence in Mercurol-Veaunes (samo ozemlje pooblaščene občine Veaunes),

— departma Isère: Chonas-l’Amballan, Le Péage-de-Roussillon, Reventin-Vaugris, Les Roches-de-Condrieu, Sablons, Saint-Alban-du-Rhône, Saint-Clair-du-Rhône, Saint-Maurice-l’Exil, Salaise-sur-Sanne, Seyssuel in Vienne,

— departma Loire: Bessey, La Chapelle-Villars, Chavanay, Chuyer, Lupe, Maclas, Malleval, Pélussin, Roisey, Saint-Michel-sur-Rhône, Saint-Pierre-de-Bœuf, Saint-Romain-en-Jarez in Vérin,

— departma Rhône: Ampuis, Condrieu, Les Haies, Loire-sur-Rhône, Longes, Sainte-Colombe, Saint-Cyr-sur-le-Rhône, Saint-Romain-en-Gal in Tupin-et-Semons.

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

(a) pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede ime manjše geografske enote, če: — gre za kraj, zaveden v katastru, — je ta naveden na prijavi pridelka.

(b) pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede večja geografska enota „Cru des Côtes du Rhône“ ali „Vignobles de la Vallée du Rhône“. Pogoji uporabe večje geografske enote „Vignobles de la Vallée du Rhône“ so opredeljeni s sporazumom, podpisanim med različnimi zadevnimi organi za zaščito in upravljanje.

Povezava na specifikacijo proizvoda

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-3ec388fa-9959-43d8-ba81-8b4d3d9a8288

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.