2013/0141 (COD)

SPOROČILO KOMISIJE

EVROPSKEMU PARLAMENTU



v skladu s členom 294(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije



v zvezi s

stališčem Sveta v prvi obravnavi o sprejetju uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zaščitnih ukrepih proti škodljivim organizmom na rastlinah

1.Ozadje

Datum predložitve predloga Evropskemu parlamentu in Svetu

(dokument COM(2013) 267 final – 2013/0141 COD): 6. maj 2013. Datum mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora: 10. december 2013. Datum stališča Evropskega parlamenta, prva obravnava: 15. april 2014. Datum predložitve spremenjenega predloga: * Datum sprejetja stališča Sveta: 18. julij 2016.

*Ob upoštevanju razvoja dogodkov med neuradnimi pogovori med Svetom in Evropskim parlamentom po prvi obravnavi Evropskega parlamenta Komisija ni pripravila spremenjenega predloga, temveč je svoje mnenje o spremembah Parlamenta izrazila v dokumentu Communication de la Commission sur les suites données aux avis et résolutions adoptés par le Parlement européen lors de la session d‘avril 2014 (dokument SP(2014) 471), ki je bil Evropskemu parlamentu poslan 7. julija 2014.

2.Cilj predloga Komisije

Predlog razveljavlja in nadomešča zakonodajo Unije o zaščiti pred škodljivimi organizmi na rastlinah, ki vključuje Direktivo 2000/29/ES o varstvenih ukrepih proti vnosu organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v Skupnost in proti njihovemu širjenju v Skupnosti ter še šest direktiv o ukrepih za zdravje rastlin in škodljivih organizmih. Veljavni zakonodajni okvir se uporablja od leta 1977 ter ga je bilo treba prilagoditi zaradi novih izzivov v zvezi s povečanjem trgovine in podnebnimi spremembami. Predlog je bil del svežnja revizij, povezanih z zdravjem rastlin, zdravjem živali, uradnim nadzorom rastlin, živali, živil in krme ter odhodki Unije za navedene politike.

Predlog vključuje oceno in obvladovanje tveganja pri škodljivih organizmih na rastlinah. Ti škodljivi organizmi so po merilih mednarodnih standardov razvrščeni kot karantenski škodljivi organizmi in nadzorovani nekarantenski škodljivi organizmi. Karantenski škodljivi organizmi so nadalje razvrščeni kot karantenski škodljivi organizmi za Unijo (uporablja se za celotno ozemlje Unije) in škodljivi organizmi za varovano območje (uporablja se le za nekatera varovana območja). Vsi ti škodljivi organizmi se vključijo na seznam le na podlagi ocene tveganja v skladu z mednarodnimi standardi. Predlagano je bilo tudi, da bo 10 % karantenskih škodljivih organizmov za Unijo z največjimi gospodarskimi, družbenimi in okoljskimi učinki razvrščenih kot prednostni škodljivi organizmi, za katere se bodo uporabljale strožje zahteve glede raziskav in akcijskih načrtov izkoreninjenja.

Predlog uvaja nove in natančnejše obveznosti pri uradnem obveščanju o škodljivih organizmih za vse udeležence (pristojne organe, izvajalce poslovnih dejavnosti in zasebnike). Poleg tega določa nova in natančnejša pravila o izkoreninjenju škodljivih organizmov; raziskavah; večletnih načrtih nadzora; načrtih izrednih ukrepov in simulacijskih vajah za prednostne škodljive organizme; začasnih ukrepih proti škodljivim organizmom, ki še niso vključeni na seznam karantenskih škodljivih organizmov za Unijo; strožjih nacionalnih ukrepih za izkoreninjenje ter izjemah za znanstvene namene, poskuse, izbor sort, žlahtnjenje ali razstave.

S predlogom se vzpostavlja tudi proaktivnejši sistem za vnos rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov, ki morda gostijo take škodljive organizme in pomenijo nesprejemljivo fitosanitarno tveganje, v Unijo in premike po njej. Z njim se poenostavljajo pravila o izdajanju spričeval z določitvijo enotnega rastlinskega potnega lista za vse rastline za saditev. Poleg tega določa uvedbo predizvoznega spričevala, ki omogoča boljše usklajevanje med državami članicami pri premikih rastline, rastlinskega proizvoda ali drugega predmeta med zadevnimi državami članicami pred izvozom v državo, ki ni članica EU.

Predlog je namenjen boljši pravni ureditvi, saj se z njim poenostavijo pravila o uvrstitvi na seznam vseh škodljivih organizmov (karantenskih in nadzorovanih nekarantenskih) v enotnem pravnem okviru, določijo jasnejša in natančnejša pravila za odziv na izbruhe škodljivih organizmov ter uskladijo in pojasnijo zahteve glede izdajanja spričeval za nadzorovano blago za njegov vnos na ozemlje Unije in premike po njem. Predlog določa tudi preglednejša pravila o ocenjevanju in obvladovanju fitosanitarnih tveganj.

3.Pripombe k stališču Sveta

3.1Splošne pripombe

Predlog Komisije je bil predložen Evropskemu parlamentu in Svetu 6. maja 2013. Evropski parlament je svoje stališče v prvi obravnavi sprejel 15. aprila 2014 in podprl glavne cilje predloga Komisije. Zlasti se je strinjal z razvrstitvijo škodljivih organizmov, ukrepi uradnega obveščanja, izkoreninjenjem, raziskavami, načrti izrednih ukrepov, simulacijskimi vajami, potrebo po proaktivnejšem uvoznem sistemu ter novim pristopom k izdajanju spričeval za rastline, rastlinske proizvode in druge predmete. Evropski parlament je predlagal odpravo praga zgornjih 10 % prednostnih škodljivih organizmov ter uvedel več sprememb za strožje zahteve pri uvozu in prevozu rastlin, rastlinskih proizvodov ali drugih predmetov ter tudi obveznost poročanja pri razširitvi področja uporabe rastlinskega potnega lista in učinku uvoznih ukrepov. Evropski parlament je predlagal tudi, da se vsi nadzorovani škodljivi organizmi vključijo v priloge k uredbi.

Stališče Evropskega parlamenta je vključevalo 136 sprememb prvotnega predloga Komisije.

Noben spremenjen predlog Komisije ni bil objavljen. V dokumentu Communication de la Commission sur les suites données aux avis et résolutions adoptés par le Parlement européen lors de la session d‘avril 2014 (dokument SP(2014) 471), ki je bil Evropskemu parlamentu poslan 7. julija 2016, je Komisija navedla, da lahko v celoti, delno, načeloma ali po preoblikovanju sprejme 50 od 136 sprememb, saj meni, da lahko te spremembe pojasnijo ali izboljšajo predlog Komisije ter so skladne z njegovimi splošnimi cilji.

Po sprejetju stališča Evropskega parlamenta iz prve obravnave so se nadaljevali neuradni pogovori med delegacijami Evropskega parlamenta, predsedstva Sveta in Komisije za sklenitev sporazuma v fazi skupnega stališča („hitri dogovor v drugi obravnavi“).

Ti pogovori so se izkazali za uspešne in se kažejo v skupnem stališču Sveta, ki je bilo sprejeto s kvalificirano večino. Komisija meni, da skupno stališče Sveta izraža prvotne cilje predloga Komisije in upošteva mnogo pomislekov Evropskega parlamenta. Komisija meni, da čeprav se skupno stališče pri nekaterih elementih razlikuje od njenega prvotnega predloga, je to skrbno uravnotežen kompromis, in je zadovoljna, da zajema vsa vprašanja, ki jih je štela za bistvena ob sprejemanju predloga.