Objava zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2022/C 312/06)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od datuma te objave.

ZAHTEVEK ZA ODOBRITEV SPREMEMBE SPECIFIKACIJE PROIZVODA ZA ZAŠČITENE OZNAČBE POREKLA/ZAŠČITENE GEOGRAFSKE OZNAČBE, KI NI MANJŠA

Zahtevek za odobritev spremembe v skladu s prvim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012

„Pitina“

EU št.: PGI-IT-02332-AM01 – 21.2.2022

ZOP ( ) ZGO (X)

1. Skupina vložnikov in pravni interes

Associazione Produttori Pitina Via Roma, 1 - 33092 Meduno – PN ITALIA

tel. +39 3356987484

e-naslov: info@pitina-igp.it

Združenje „Associazione Produttori Pitina“ (združenje proizvajalcev „Pitina“) ima pravico vložiti zahtevek za spremembo v skladu s členom 13(1) uredbe ministrstva za kmetijske, živilske in gozdarske politike št. 12511 z dne 14. oktobra 2013.

2. Država članica ali tretja država

Italija

3. Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

☐ Ime proizvoda

☒ Opis proizvoda

☐ Geografsko območje

☐ Dokazilo o poreklu

☒ Metoda proizvodnje

☐ Povezava

☐ Označevanje

☐ Drugo [Navedite.]

4. Vrsta sprememb

☒ Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

☐ Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, za katero enotni dokument (ali enakovredni dokument) ni bil objavljen, pri čemer se sprememba ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

5. Spremembe

5.1. Sprememba ključnih elementov: opis proizvoda

Najvišja vsebnost soli in beljakovin, navedena v členu 2(4) specifikacije proizvoda (Opis proizvoda) in točki 3.2 enotnega dokumenta (Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1), je bila spremenjena, kot sledi.

Mejna vrednost za vsebnost soli je bila spremenjena iz „< 3,5 %“ v „< 5,3 %“.

Sprememba se nanaša na popravek administrativne napake v parametru za „sol“. Sedanja vrednost je posledica tipkarske napake, pri kateri sta se obrnili obe števki. To je jasno razvidno iz primerjave s podatki iz člena 5(2), točka 5, specifikacije proizvoda, ki kažejo, da je v začimbah na kilogram mesne paste dovoljeno najmanj 15 g in največ 32 g soli: glede na zmanjšanje teže za 30–35 % med zorjenjem, 32 g soli, dodane začimbam za vsak kilogram svežega mesa, postane 47,5–49,2 g soli v zorjenem mesu, kar je blizu ustrezne meje 5,3 % in ne bi bilo združljivo s sedanjo veljavno napačno mejno vrednostjo. Pravilna številka je še vedno skladna z majhnim odmerkom soli, saj natrijev klorid v kombinaciji z dimljenjem tradicionalno deluje kot konzervans.

Mejna vrednost za vsebnost beljakovin je bila spremenjena iz „< 28 %“ v „< 38 %“.

Sprememba se nanaša na spremembo parametra za „beljakovine“. V preteklosti so bile ovce in koze, katerih meso je bilo uporabljeno za proizvodnjo proizvoda „Pitina“, stare živali, ki niso bile več primerne za vzrejo. Poznejše spremembe tega, kar se šteje za „neprimerno za vzrejo“, so postopoma privedle do uporabe mlajših živali, zaradi česar je vsebnost beljakovin ponavadi višja.

V času, ko so bile opravljene prve fizikalno-kemijske ocene na racionalnih vzorcih proizvodov iz mesa starih živali z nizko vsebnostjo beljakovin, je bila norma, da proizvod „Pitina“ vsebuje manj kot 28 % beljakovin. Širitev proizvodnje kot odziv na stalen razvoj sodobnih agroživilskih potrošniških navad in uporaba živali iz vzrejnih ciklov proizvodnje (mesa in mleka) sta izboljšala kakovost uporabljenega mesa in tako privedla do standardizacije vsebnosti beljakovin glede na značilnosti najpogosteje uporabljenega mesa, pri čemer se še vedno spoštujejo tradicionalne metode predelave.

Tradicija proizvoda „Pitina“ in njegove prvotne značilnosti so ohranjene s predpisi, ki določajo največjo vsebnost beljakovin in ne minimalne vrednosti, kar velja za večino opisnih zahtev za delikatesne in/ali druge mesne izdelke.

5.2. Sprememba neključnih elementov: metoda proizvodnje

Točka 5 člena 5(2) specifikacije proizvoda (faze in metode predelave) in točka 3.3 enotnega dokumenta (krma in surovine) sta bili spremenjeni glede uporabe nitratov in nitritov v mešanici začimb, da bi bila uporaba teh dveh dodatkov neobvezna in ne obvezna.

Sprememba uvaja besedo „neobvezno“ v specifikacijo v zvezi z uporabo nitritov in nitratov v mešanici začimb.

Namen spremembe je izrecno določiti možnost neuporabe nitritov in nitratov kot konzervansov in/ali stabilizatorjev, saj številni proizvajalci menijo, da ta praksa ni bistvena za proizvodnjo proizvoda „Pitina“, ki izpolnjuje zahteve. Sprememba ne zahteva spremembe opisa proizvoda, saj je v opisu končnega izdelka navedeno, da so ti aditivi prisotni v količinah, manjših od 100 mg/kg za nitrate in manj kot 25 mg/kg za nitrite, kar je tudi v skladu s tem, da aditivov sploh ni.

5.3. Sprememba neključnih elementov: metoda proizvodnje

Točki 6 in 7 člena 5(2) specifikacije proizvoda (faze in metode obdelave) sta bili spremenjeni, da bi zagotovili podrobnejše specifikacije v zvezi s fazami dimljenja in sušenja.

Zlasti je bila spremenjena točka 6, ki določa, da se dimljenje „lahko zamenja s sušenjem“, temperatura okolice za dimljenje pa se spremeni iz „18–30 °C“ v „ne sme presegati 30 °C“.

V točki 7 se začetni čas za izračun trajanja sušenja spremeni iz „24:00 na dan, ko se začne sušenje“ v „od ure, ko se začne sušenje“.

Skupni učinek teh sprememb je, da je možnost izmeničnega sušenja in dimljenja izrecno navedena, brez poseganja v ustrezne zahteve, ki so že določene. Zaradi nizke stopnje dimljenja proizvoda „Pitina“ in občutljivosti postopka sušenja ni potrebno strogo zaporedje obeh postopkov, temveč kombinacija učinkov, ki so potrebni za fazo zorjenja. V proizvodnem procesu za proizvod „Pitina“ je včasih treba zamenjati fazi dimljenja in sušenja, hkrati pa ohraniti prvotni najkrajši, najdaljši in skupni čas trajanja in zgorevanja, vsekakor pa je treba ti fazi izvesti pred fazo zorjenja.

Najnižja temperatura v prostoru za dimljenje je bila odpravljena, saj ne gre za tehnološki parameter, ki bi vplival na rezultate proizvodnega procesa, zato je mogoče zajeti tudi temperature na koncu procesa, ki lahko padejo pod 18° C, zlasti v hladnih zimskih mesecih. Za zagotovitev pravilnega dimljenja in ohranjanja proizvoda je edina pomembna temperaturna omejitev, ki jo je treba upoštevati, najvišja temperatura 30° C.

Besedilo v zvezi z načinom izračuna začetka faze sušenja je bilo popravljeno, da bi se odpravila redakcijska napaka v sedanji specifikaciji proizvoda, v kateri je napačno navedeno, da se faza sušenja začne 24 ur po dejanskem začetku sušenja.

Opisane spremembe ne spreminjajo sestave ali opisa proizvoda.

ENOTNI DOKUMENT

„PITINA“

EU št.: PGI-IT-02332-AM01 – 21.2.2022

ZOP ( ) ZGO (X)

1. Ime

„Pitina“

2. Država članica ali tretja država

Italija

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1. Vrsta proizvoda

Skupina 1.2 Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itn.)

3.2. Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Proizvod „Pitina“ je narejen iz testa, ki je sestavljeno:

— iz pretežno pustega dela iz mesa ene od naslednjih živalskih vrst: ovce, koze, srne, damjaka, jelena ali gamsa,

— iz pretežno mastnega dela iz potrebušine (panceta) ali plečeta prašičev.

Proizvod „Pitina“ je po zunanjem videzu polkrogla zlato-rumene do rumeno-rjave barve;

v prerezu je živo rdeče do izrazito temno rdeče barve, pri čemer je temnejši del ob zunanjem robu. V prerezu je testo pusto, koščki mesa pa zelo fini. Okus je kompleksen in izrazit z značilno aromo dima.

Proizvod „Pitina“ ima ob dajanju na trg naslednje fizikalno-kemične lastnosti:

vlaga < 55 %,

sol < 5,3 %,

beljakovine < 38 %,

nitrati < 100 mg/kg,

nitriti < 25 mg/kg.

Proizvod „Pitina“ tehta od 100 g do 300 g.

3.3. Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

— Meso, uporabljeno kot surovina: — surovini, ki se uporabljata za predelavo v proizvod „Pitina“, sta ovčje ali kozje meso ali meso divjih kopitarjev naslednjih vrst: srne, damjaka, jelena ali gamsa za pretežno pusti del ter potrebušina in/ali pleče prašičev za pretežno mastni del. — Pusti del mora biti meso samo ene od navedenih živalskih vrst.

Ovoj:

ovoj sestavlja mešanica iz morske in kamene soli ali mešanica obeh, ki se ji dodajo poper, česen, vino in aromatična zelišča, uporabljajo pa se lahko tudi nitriti in nitrati.

Dovoljena so naslednja aromatična zelišča: brin, navadna kumina ali koromač, koromačeva semena in muškatni rman.

Zunanja plast:

koruzna moka.

Meso, uporabljeno kot surovina, mora imeti naslednje značilnosti:

(a) barva in značilnosti mesa: pusti del je rdeče barve, brez površinske maščobe, mikrokrvavitev ali hematomov;

(b) barva in značilnosti potrebušine in/ali plečeta prašičev: pusti del je rdeče-rožnat, mastni del pa čiste bele barve.

Uporaba mehansko izkoščenega mesa je prepovedana.

Sestava mesa, uporabljenega kot surovina, mora imeti naslednje vrednosti:

Najmanjša vrednost Največja vrednost Pusti del 70 % 90 % Mastni del 10 % 30 %

3.4. Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vse faze proizvodnje proizvoda „Pitina“ od obrezovanja mesa, uporabljenega kot surovina, do zorjenja proizvoda se izvajajo na geografskem območju proizvodnje.

3.5. Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Proizvod „Pitina“ se trži cel, pakiran vakuumsko ali v modificirani atmosferi. Postopki pakiranja proizvoda „Pitina“ se izvajajo izključno v pakirnicah, ki so na območju proizvodnje, in so del postopka predelave. Taka omejitev pakiranja proizvoda „Pitina“ je potrebna, da se ohranijo posebnosti proizvoda. Drugače kot pri drugih zorjenih proizvodih se testo ne nadeva v ovoj. Proizvod „ovija“ in ščiti samo koruzna moka, ki je na površini testa, oblikovanega v polkroglo. Zato pakiranje proizvoda v fazi predelave omogoča, da se ohrani oblika proizvoda „Pitina“ in se prepreči, da proizvod v okolju, v katerem vlaga in temperatura nista nadzorovani, ne bi postal pretrd.

3.6. Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Vsaka enota pakiranja mora biti označena z logotipom proizvoda in simbolom Evropske unije. Ime zaščitene geografske označbe „Pitina“ mora biti na etiketi izpisano s čitljivimi in neizbrisnimi črkami, ki se jasno ločijo od vseh drugih navedb na etiketi; takoj za njim morata biti navedba „Zaščitena geografska označba“ in/ali kratica „ZGO“.

Logotip proizvoda je grafična podoba, ki vključuje naslednje simbole in besedilo:

4. Jedrnata opredelitev geografskega območja

Proizvod „Pitina“ se proizvaja izključno v pokrajini Pordenone, na ozemlju občin Andreis, Barcis, Cavasso Nuovo, Cimolais, Claut, Erto Casso, Frisanco, Maniago, Meduno, Montereale Valcellina, Tramonti di Sopra in Tramonti di Sotto.

5. Povezava z geografskim območjem

Posebnost proizvoda „Pitina“ izhaja iz njegovih lastnosti in originalnosti, to je v neobičajni uporabi mesa divjadi, ovc ali koz, ki se ne pojavlja nikjer drugje v alpskem loku, in načinu shranjevanja proizvoda, ki se razlikuje od običajnega postopka za pripravke iz mesa, pri katerem se namesto ovoja ali kože uporabi tanka plast koruzne moke, ki skupaj s spretno uporabo dimljenja omogoča, da proizvod zori, ne da bi se izsušil. Na ozemlju, s katerega izvira proizvod „Pitina“, obstajajo posebne ekološko-okoljske razmere, ki jih regionalni meteorološki observatorij (OSMER, 2011) opredeljuje kot „predalpsko enklavo s samostojnim meteorološkim in podnebnim profilom, za katerega so značilni tipične povprečne letne padavine in pogosto mešanje zračnih mas zaradi posebnosti reliefa, kjer se večni sneg nahaja na „najnižji točki v Alpah“. Geografsko ozemlje proizvodnje proizvoda „Pitina“ sovpada z dolinami Valcellina, Val Colvera in Val Tramontina na gorskem območju nad zahodno Furlansko nižino in med rekama Taljament in Piava. Del ozemlja je na območju naravnega parka Furlanskih Dolomitov. Zgodovino tega ozemlja so zaznamovali revščina, odseljevanje in samooskrbno gospodarstvo, v katerem je bilo meso redko na mizi, prašičereja pa praktično ni obstajala. Vir živalskih beljakovin je bilo meso ovc in koz, ki so jih zaklali zaradi starosti, poškodbe ali padca v globel, ali včasih meso divjih kopitarjev, ki so jih v večini primerov ujeli divji lovci. Ker je bilo treba tisto malo razpoložljivega mesa hraniti čim dlje za zimske mesece, so se razvile tehnike shranjevanja, ki se sicer pojavljajo v celem alpskem loku in na severu Evrope, med katerimi sta prekajevanje in stabilizacija z dodajanjem svinjske maščobe. Pri proizvodu „Pitina“ so meso, ki ga niso takoj pojedli, in na splošno najmanj cenjene kose mesa na grobo razsekali ter z njih odstranili maščobo in kite; na deski, imenovani „pestadoria“, so jih z velikim nožem, imenovanim „manarin“, drobno narezali in oblikovali v kroglice, ki so jim dodali sol, začimbe (ki so se lahko macerirale v vinu) in koromač. Kroglice („pitine“) so nato povaljali v koruzni moki in sušili nad ognjiščem („fogher“ ali „fogolar“). Na podlagi vrste ustnih pričevanj, ki so jih lokalni zgodovinarji zbrali po letu 1978 (v diplomskem delu „La cultura popolare di Andreis e la sua valle“ (Popularna kultura v Andreisu in njegovi dolini)) – avtorica Renata Vettorelli – Università degli studi di Urbino – leto 1981–82), je mogoče z gotovostjo trditi, da sta bila priprava in uživanje proizvoda „Pitina“ od začetka 19. stoletja v Val Tramontina in sosednih dolinah zelo razširjena. Poudariti je treba, da so proizvod „Pitina“ in njegove posebnosti omenjeni v delu „La valle del Colvera“ (Mazzoli, Maniago, 1973): „[…] pitina je bila narejena iz mesa ovc in koz […]“ in da je v delu „Civiltà contadina del Friuli – architettura spontanea e lavoro a Navarons“ (Kmečko življenje v Furlaniji – spontana arhitektura in delo v Navaronu), objavljenem leta 1979, proizvod podrobno opisan: „‚Pitina‘ je sploščena kroglica (premera 8 cm in debeline 3 cm) iz mesa ovce ali ovna, koze ali kozla ali damjaka. Meso se, potem ko se odstranijo kosti in maščoba, zmelje ali drobno nareže, soli in popra, dodata se česen in slanina. Dobro sprijeta zmes se povalja v koruzni moki Porcije se dimijo na žerjavici iz brinovega lesa. ‚Pitini‘ se lahko na suhem mestu hranijo več kot leto.“ (Avtor je množino izrazil z besedo „pitini“.)

Tradicija proizvodov „Pitina“ v dolini Tramontina je omenjena v turističnem vodiču V Comunità Montana iz leta 1989. „[…] posebej je treba omeniti proizvod ‚Pitina‘ […] narejen iz prekajenega mesa ovna, skrbno začinjenega z redkimi aromatičnimi zelišči, po starem in ljubosumno varovanem družinskem receptu.“ Ime „Pitina“ je bilo prvotno razširjeno v Val Tramontina. Prvi proizvajalci so bili med prebivalci vasi Inglagna in Frasaneit v občini Tramonti di Sopra.V tej občini združenje Pro Loco že od leta 1969 oživlja lokalno tradicijo in vsako leto julija organizira „Praznik pitine“. Med leti 1997 in 2000, ko je Arcigola Slow Food proizvod „Pitina“ dodal na prvi seznam proizvodov, ki jih je treba zaščititi, je bil o njem posnet video (Pieffe immagini, Maniago, 1999) in v zvezi z njim ustanovljen „odbor“ za zaščito tradicije in recepta. Skoraj istočasno je bil proizvod vpisan v prvi register tradicionalnih proizvodov, ki ga vodi dežela Furlanija - Julijska krajina, v skladu z ministrskim odlokom št. 350/99.

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

Celotno besedilo specifikacije proizvoda je na voljo na spletnem mestu: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

ali:

neposredno na domači strani ministrstva za kmetijstvo, prehrano in gozdarstvo (www.politicheagricole.it), kjer izberete „Qualità“ (v zgornjem desnem kotu zaslona), nato „Prodotti DOP IGP STG“ (na levi strani zaslona) in nazadnje „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“.

(1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.