Strategija za enotni digitalni trg ugotavlja, da omrežja informacijske in komunikacijske tehnologije zagotavljajo temelj za digitalne proizvode in storitve, ki imajo potencial za podpiranje vseh vidikov našega življenja in poganjajo gospodarski razvoj Evrope. Urejanje veleprodajnih trgov gostovanja, da se omogoči odprava pribitkov za gostovanje zato pomaga pri razvijanju močnega, konkurenčnega in dinamičnega telekomunikacijskega sektorja ter prispeva k ustvarjanju pravih pogojev za razvijanje naprednih digitalnih omrežij in storitev, ki podpirajo vse sektorje gospodarstva, vključno z malimi in srednjimi podjetji.

Poleg tu predlaganih zakonodajnih ukrepov bodo vzpostavitev RLAH spremljali tudi izvedbeni akti, ki se sprejmejo do 15. decembra 2016 in bodo vsebovali podrobna pravila o uporabi politike poštene uporabe ter metodologijo za ocenjevanje trajnosti odprave maloprodajnih pribitkov za gostovanje.

Ta predlog uredbe naj bi zato dopolnil pravila o gostovanju, zlasti v zvezi z veleprodajnimi trgi gostovanja, in omogočil uporabo pravil RLAH od 15. junija 2017. To je v skladu s cilji politike, na katerih temelji uredba o gostovanju in širša strategija za enotni digitalni trg.

Odprava maloprodajnih pribitkov za gostovanje je bistven korak k zagotavljanju, da telekomunikacijska pravila podpirajo vzpostavitev in delovanje enotnega digitalnega trga po vsej Uniji. Ta cilj je bil poudarjen tudi v strategiji za enotni digitalni trg, ki jo je Komisija predstavila 6. maja 2015. Urejanje veleprodajnega trga gostovanja za vzpostavitev RLAH v Uniji bo zlasti prispevalo k doseganju cilja politike, da dobro delujoči trgi zagotavljajo dostop do visokozmogljive brezžične širokopasovne infrastrukture po dostopnih cenah v vsej Uniji.

Namen te pobude je zato urediti delovanje nacionalnih veleprodajnih trgov gostovanja, da se odpravijo maloprodajni pribitki za gostovanje do 15. junija 2017, ne da bi to povzročilo izkrivljanje konkurence na obiskanih in domačih trgih.

Hkrati bi morala vsakršna pravila glede veleprodajnega trga zagotavljati, da operaterji obiskanih omrežjih lahko pokrijejo stroške, ki jih imajo z zagotavljanjem veleprodajnih storitev gostovanja, vključno s povezanimi in skupnimi stroški. To bi moralo ohraniti spodbude za vlaganje v obiskana omrežja in preprečiti izkrivljanje domače konkurenčnosti na obiskanih trgih, ki ga povzroča regulativna arbitraža, ko operaterji uporabljajo korektivne ukrepe dostopa do gostovanja, da bi bili konkurenčni na domačih obiskanih trgih, ki so sicer konkurenčni.

Iz te analize veleprodajnih trgov izhaja, da številne tržne pomanjkljivosti še vedno vplivajo na delovanje teh trgov (npr. oligopolni značaj, skupaj z dvostransko naravo sporazumov o gostovanju in pomanjkanje veleprodajnih nadomestkov). Analiza kaže, da se pogajalski položaj neto pošiljateljev v prometu gostovanja, vključno s šibkejšimi udeleženci na veleprodajnih trgih gostovanja, lahko v okviru RLAH dejansko poslabša, če se ne uporabijo izravnalni ukrepi. To bi lahko ogrozilo delovanje nacionalnih trgov domačih operaterjev.

Ureditev na sami maloprodajni ravni je sicer potrebna, vendar ne zadostuje za izvajanje RLAH. Za trajnostno odpravo maloprodajnih pribitkov za gostovanje v vsej Uniji in preprečitev izkrivljanja konkurenčnih pogojev na domačih trgih morajo biti nacionalni veleprodajni trgi storitev gostovanja konkurenčni in zagotavljati veleprodajne cene gostovanja, ki operaterjem omogočajo trajnostno ponudbo maloprodajnih storitev gostovanja brez pribitkov.

Uredba (EU) št. 2015/2120 zahteva odpravo maloprodajnih pribitkov za gostovanje v Uniji od 15. junija 2017 ob upoštevanju politike poštene uporabe storitev gostovanja in možnosti uporabe mehanizma trajnostnega odstopanja v zvezi z odpravo maloprodajnih pribitkov za gostovanje. Ta nova pravila za maloprodajne storitve gostovanja v Uniji v tem obrazložitvenem memorandumu označuje izraz pravila RLAH „gostovanje kot doma“ („roam like at home“).

Leta 2015 sta Evropski parlament in Svet sprejela Uredbo (EU) 2015/2120, ki je začela veljati 29. novembra 2015 in je spremenila Uredbo (EU) št. 531/2012 (uredba o gostovanju).

•Pravna podlaga

Regulativno ukrepanje EU na veleprodajnem in maloprodajnem trgu gostovanja je bilo v zadnjih desetih letih potrebno na podlagi člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Namen takega ukrepanja je izboljšati pogoje za delovanje notranjega trga storitev gostovanja v Uniji, ker so nacionalni regulativni organi priznali, da težave sami niso bili sposobni odpraviti zaradi čezmejne narave trga mednarodnega gostovanja. Po sprejetju Uredbe (EU) 2015/2120 je treba sprejeti ustrezne zakonodajne ukrepe za zagotovitev pravilnega delovanja veleprodajnih trgov gostovanja. To bo omogočilo zagotavljanje RLAH po vsej Uniji, kar je pokazal pregled veleprodajnega trga gostovanja. Ukrepi za urejanje veleprodajnih trgov gostovanja v skladu s členom 114 PDEU so zato potrebni tudi za delovanje notranjega trga za storitve gostovanja, in zlasti za trajnostno zagotavljanje RLAH.

•Subsidiarnost

Pristop k urejanju veleprodajnih trgov gostovanja na ravni Unije bi posameznim državam članicam preprečil, da bi različno pristopale k obravnavi problema visokih veleprodajnih cen. Različni pristopi bi lahko ustvarili ovire na notranjem trgu, saj bi za ponudnike storitev gostovanja v Uniji veljali različni regulativni pogoji glede na to, ali so ponudniki veleprodajnih storitev gostovanja (kot so obiskani operaterji) ali kupci veleprodajnih storitev gostovanja (kot so domači operaterji), čeprav so pravila glede maloprodajnih storitev gostovanja določena v uredbi o gostovanju.

Skupni pristop na ravni Unije je potreben tudi zato, ker posamezne države morda ne bi imele zadostnih spodbud za urejanje nacionalnih veleprodajnih trgov na način, ki upošteva učinek, ki bi jih njihova pravila lahko imela na možnost zagotavljanja RLAH v drugih državah članicah. Pobuda na ravni Unije bi bolje upoštevala splošni interes vseh držav članic. Neuspešna dosledna ureditev veleprodajnih trgov storitev gostovanja na ravni Unije bi lahko otežila zagotavljanje RLAH zaradi večjega tveganja nedoslednosti med veleprodajnimi stroški, ki nastanejo v drugih državah članicah, in prihodki od maloprodaje.

Nasprotno pa bi skupni pristop na ravni EU lahko vzpostavil potrebne regulativne pogoje ter zagotovil, da nacionalni veleprodajni trgi trajnostno podpirajo cilj odprave pribitkov za gostovanje po vsej Uniji. Skupni pristop pa bo upošteval tudi soodvisnost med pravili za maloprodajne in veleprodajne trge, kar zadeva zagotavljanje nemotenega delovanja trgov storitev gostovanja v Uniji, kot je že poudarilo Sodišče.

• Sorazmernost

Zakonodajalec ima široko diskrecijsko pravico pri zagotavljanju sorazmernosti svojih izbir. Vendar je Sodišče zlasti v zvezi s pravili o gostovanju pojasnilo, da mora zakonodajalec svoje izbire utemeljiti na objektivnih merilih.

V takem primeru je treba pri ocenjevanju bremen, povezanih z različnimi možnimi ukrepi, preučiti, ali so zastavljeni cilji taki, da upravičujejo tudi znatne negativne gospodarske posledice za določene operaterje. Zato predlagani regulativni ukrepi upoštevajo dva elementa v skladu z merili iz člena 19(1) uredbe o gostovanju, in sicer potrebo zagotovitvi, da operaterji obiskanih omrežij lahko pokrijejo vse stroške, vključno s povezanimi in skupnimi stroški, ki nastanejo ob zagotavljanju reguliranih veleprodajnih storitev gostovanja, ter potrebo po preprečevanju stalnega gostovanja ali nepravilne uporabe ali zlorabe veleprodajnega dostopa do gostovanja za druge namene, kot je zagotavljanje reguliranih storitev gostovanja strankam ponudnikov storitev gostovanja med njihovim občasnim potovanjem po Uniji.

Te posebne zahteve zagotavljajo, da v skladu z načelom sorazmernosti pravila o veleprodajnih storitvah gostovanja določajo le to, kar je potrebno za doseganje splošnega cilja politike. Ne smejo na primer povzročiti negativnih gospodarskih posledic, ki niso upravičene za doseganje cilja, kot je zahtevati od učinkovitih operaterjev, da zagotavljajo storitve po cenah, ki ne pokrijejo stroškov, ali nalagati dostopovna pravila, ki jih operaterji obiskanih omrežij ne morejo omejiti na zagotavljanje storitev gostovanja.

Kot je poudarilo Sodišče, pa po drugi strani skladnost z načelom sorazmernosti ne izključuje možnosti, da lahko nekateri operaterji utrpijo negativne gospodarske posledice v posebnih primerih, kot je zmanjšanje dobička, ki presega takšnega, ki bi nastal na popolnoma konkurenčnih trgih za veleprodajne dejavnosti gostovanja, ali izgube, ki nastanejo zaradi neučinkovitega upravljanja stroškov omrežja. Razlog je v tem, da so v takih primerih te negativne posledice dejansko upravičene in potrebne, da se doseže zastavljeni cilj.

•Izbira instrumentov

S predlaganimi ukrepi naj bi s spremembo ustreznih določb iz uredbe o gostovanju določili pravila, ki se neposredno uporabljajo za veleprodajne storitve gostovanja. Zato se predlaga uredba.

3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA

•Naknadne ocene/preverjanja ustreznosti obstoječe zakonodaje

Komisija je opravila celovit pregled veleprodajnega trga gostovanja v Uniji glede na posebne cilje, ki so določeni v uredbi o gostovanju.

Pregled zlasti kaže na to, da veleprodajni trgi gostovanja ne delujejo vedno pravilno. Posledica teh tržnih pomanjkljivosti na delovanje veleprodajnih trgov so cene, ki so znatno višje od ocenjenih stroškov, zlasti za podatke. Vendar je dinamika konkurenčnosti, ki se lahko pojavi na veleprodajnih trgih gostovanja v Uniji, v glavnem povezana z obstoječimi reguliranimi veleprodajnimi cenami gostovanja. Te cenovne kapice so pogosto edine, ki so na voljo operaterjem z bolj omejeno pogajalsko močjo (manjšim operaterjem ali operaterjem mobilnih navideznih omrežij). Pregled prav tako ugotavlja, da ni mogoče z gotovostjo predvideti učinka prihodnje obveznosti glede RLAH in zlasti pričakovanega povečanja prometa gostovanja na konkurenco na nacionalnih veleprodajnih trgih gostovanja. Po drugi strani pa pregled glede na trajne tržne pomanjkljivosti, ki vplivajo na veleprodajne trge gostovanja, ne izključuje tveganja, da bi se brez izravnalnih ukrepov položaj znatnega števila udeležencev na trgu v okviru RLAH dejansko poslabšal.

•Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi

Komisija je organizirala javno posvetovanje o pregledu nacionalnih veleprodajnih trgov gostovanja od 29. novembra 2015 do 18. februarja 2016. Namen posvetovanja je bil zbrati mnenja o tem, kako dobro delujejo trgi gostovanja v EU in o trenutni ureditvi nacionalnih veleprodajnih trgov gostovanja v Uniji glede na obveznost iz uredbe o gostovanju, ki nalaga odpravo maloprodajnih pribitkov za gostovanje do 15. junija 2017. Prejetih je bilo skupaj 97 odgovorov (92 prek spletnega vprašalnika, 3 po elektronski pošti in 2 stališči v papirni obliki) iz 25 držav članic in Norveške.

Pogledi operaterjev na to, kako dobro delujejo veleprodajni trgi gostovanja, se razhajajo. Nekatera uveljavljena podjetja in operaterji, ki so dejavni v več državah članicah, ter na splošno operaterji z velikim dohodnim prometom pri gostovanju trdijo, da obstaja določena dinamika konkurenčnosti, o čemer pričajo veleprodajne cene, ki so pogosto nižje od trenutnih regulativnih cenovnih kapic. Drugi operaterji, zlasti manjši, operaterji mobilnih navideznih omrežij in operaterji z velikim odhodnim prometom pri gostovanju, trdijo, da so cene, ki so jim na voljo na veleprodajnem trgu, blizu trenutnih cenovnih kapic in znatno presegajo stroške. Mnenja o učinku RLAH na konkurenco na veleprodajnih trgih gostovanja so prav tako deljena med tema dvema skupinama operaterjev, pri čemer prva trdi, da bo RLAH povečala konkurenco, druga pa trdi nasprotno.