[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 20.7.2005

SEK(2005) 994 končno

Predlog

PRIPOROČILO SVETA PORTUGALSKI

z namenom, da se odpravi čezmerni javnofinančni primanjkljaj

(predložena s strani Komisije)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem za portugalsko

Portugalska je zadnjo dopolnitev programa stabilnosti, ki zajema obdobje 2005–2009, predložila 9. junija 2005. Ta dopolnitev za obdobje od 2005 do 2007 razkriva načrte glede čezmernega javnofinančnega primanjkljaja, ki presega referenčno vrednost Pogodbe, ki znaša 3 % BDP. Portugalska namerava, predvsem po predloženem doseženem primanjkljaju v višini 2,9 % v letu 2004[1], za leto 2005 zabeležiti javnofinančni primanjkljaj v višini 6,2 % BDP, ki naj bi se v letu 2006 zmanjšal na 4,8 %, v letu 2007 na 3,9 % in v letu 2008 na 2,8 % BDP. Predvideva se, da se bo v istem obdobju delež dolga v razmerju do BDP s predložene številke v višini 61,9 % v letu 2004 še povečal ter dosegel najvišjo vrednost 67,8 % BDP v letu 2007.

Uporabo postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem ureja člen 104 Pogodbe in Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 „o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem“, ki je del Pakta stabilnosti in rasti[2]. Komisija je v svoji oceni tehtno upoštevala Poročilo Ekonomsko-finančnega sveta Evropskemu svetu z dne 20. marca 2005 o „izboljšanju izvajanja Pakta stabilnosti in rasti“, ki ga je slednji potrdil 22. marca 2005[3].

Poročilo Komisije je v skladu s členom 104(3) Pogodbe predložilo dokaze, da zahteve Pogodbe glede meril, ki zadevajo dolg in primanjkljaj, niso izpolnjene.

Člen 104(4) Pogodbe navaja, da „Odbor, predviden v členu 114 (tj. Ekonomsko-finančni odbor), pripravi mnenje o poročilu Komisije“. V svojem mnenju z dne 4. julija 2005 je Odbor ugotovil, „da načrtovani proračunski razvoj na Portugalskem v letu 2005 poteka tako, da se ne spoštujeta merili iz drugega odstavka člena 104“. Odbor je bil zlasti mnenja, da načrtovani primanjkljaj za leto 2005 v višini 6,2 % BDP ni blizu referenčne vrednosti, ki znaša 3 % BDP in da se preseganje referenčne vrednosti ne more obravnavati kot izjemno ali začasno; Poleg tega javni dolg presega referenčno vrednost v višini 60 % BDP in se bo po predvidevanjih v razmerju do BDP v naslednjih dveh letih še povečal. Odbor je prav tako zapisal, da gospodarski obeti v naslednjih dveh do treh letih ostajajo skromni ter izrazil zaskrbljenost glede visoke ravni in gibanja strukturnega primanjkljaja. Pri preučevanju vseh drugih pomembnih dejavnikov je Odbor ugotovil, da se ti dejavniki pri njegovi oceni ne morejo upoštevati.

Komisija ob upoštevanju svojega poročila in ob upoštevanju mnenja Odbora meni, da čezmerni primanjkljaj na Portugalskem obstaja. To mnenje, ki ga je Komisija sprejela 20. julija 2005, je bilo v skladu s členom 104(5) Pogodbe predloženo Svetu. Komisija je prav tako objavila priporočilo za Odločbo Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja na Portugalskem v skladu s členom 104(6). Poleg tega Komisija na Svet naslavlja to priporočilo za priporočilo Sveta, ki naj se naslovi na Portugalsko z namenom, da se v skladu s členom 104(7) Pogodbe čezmerni primanjkljaj odpravi.

Zmanjšanje čezmernega primanjkljaja

Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 navaja, da se v „priporočilu Sveta (…) določi skrajni rok za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja, ki se mora doseči v letu, ki sledi letu ugotovitve obstoja čezmernega primanjkljaja, razen v posebnih okoliščinah“. Zmanjšanje čezmernega primanjkljaja bi zato, v kolikor ne bi bilo posebnih okoliščin, v primeru Portugalske moralo biti zaključeno do leta 2006. Svet se je v svojem Poročilu z dne 20. marca 2005 strinjal, da mora določitev obstoja posebnih okoliščin upoštevati uravnoteženo celovito oceno drugih pomembnih dejavnikov.

Pri odločanju o tem, ali posebne okoliščine obstajajo, je treba upoštevati naslednje elemente.

Hitro zmanjšanje čezmernega primanjkljaja na Portugalskem se zdi glede na visoko stopnjo strukturnega primanjkljaja (ciklično prilagojeni primanjkljaj, brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) in glede na visok delež dolga v razmerju do BDP bistveno, tudi zato, ker trajna proračunska neravnovesja bremenijo zaupanje in končno vplivajo na rast proizvodnje. Proračunski položaj Portugalske se je v zadnjih letih postopno in občutno slabšal. Zlasti primarni strukturni saldo je od leta 2001 iz položaja blizu ravnovesja ali v presežku v drugi polovici devetdesetih zdrsnil v položaj povprečnega primanjkljaja okoli 1,5 % BDP (v istem obdobju se je povprečni strukturni primanjkljaj povečal s 3¾ % BDP na 4½ %). To gibanje državo izpostavlja precejšnjim tveganjem, ki zahtevajo trajno izboljšanje javnih financ. Vendar je pri določanju poteka prilagoditve treba obravnavati tudi trenutne gospodarske razmere in obseg zahtevane proračunske konsolidacije. Medtem ko je v primeru Portugalske konsolidacija proračuna srednjeročno bistvena za rast, še zlasti, če je v pravi sestavi in krepi zaupanje, se lahko prevelika prizadevanja v prekratkem obdobju izkažejo za ekonomsko predraga, zlasti ob upoštevanju trenutno šibke konjunkture.

Stopnja gospodarske rasti se je od leta 2000 močno zmanjšala in prišla do točke, ko je v letu 2003 postala jasno negativna. Upočasnjeno gospodarsko rast je zaradi vrste strukturnih slabosti, ki so se vzajemno krepile, spremljal tudi upad potencialne rasti proizvodnje. Gospodarstvo je v letu 2004 spet zabeležilo umirjeno pozitivno gospodarsko rast in v naslednjih letih bo spet postopoma prisotna zmerna tendenca zviševanja. Kot je navedeno v dopolnitvi programa stabilnosti Portugalske iz junija 2005, znaša načrtovani delež primanjkljaja v razmerju do BDP za leto 2005, potem ko je Portugalska leta 2004 predložila primanjkljaj v višini 2,9 % BDP, 6,2 % BDP, v zvezi s katerim je bil sredi leta 2005 že sprejet sveženj korektivnih ukrepov v višini okoli 0,6 % BDP. Ob predpostavki, da ne bo v letu 2005 izvedenih nobenih dodatnih ukrepov ter da se bo v skladu z dopolnitvijo programa stabilnosti Portugalske iz junija 2005 rast BDP z 0,8 % v letu 2005 povečala na 1,4 % v letu 2006, bi zmanjšanje primanjkljaja pod 3 % BDP v letu 2006 zahtevalo prilagoditev v strukturnem smislu, ki bi od leta 2005 znašala skoraj 3 % BDP.

V celoti gledano glede na trenutno šibko konjunkturo na Portugalskem in obseg zahtevane prilagoditve, da se primanjkljaj do leta 2006 zmanjša pod referenčno vrednost, ki znaša 3 % BDP, se zdi, da posebne okoliščine obstajajo in dopuščajo podaljšanje roka za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja na obdobje po letu 2006. V tem pogledu je treba omeniti, da si portugalski organi prizadevajo za strategijo trajnega zmanjšanja, kljub temu, da je to postopno, ni pa več odvisno od obsežnih enkratnih ukrepov. Poleg tega v tem primeru leto ugotovitve in leto pojava čezmernega javnofinančnega primanjkljaja sovpadata, če upoštevamo dejstvo, da se primanjkljaj ugotavlja na podlagi načrtovanih podatkov in ne dejanskih podatkov, ki postanejo dostopni šele v naslednjem letu. Upoštevati je treba tudi takšno zgodnjo ugotovitev čezmernega javnofinančnega primanjkljaja in kasnejši pospešeni postopek. Na podlagi tega je primerno, da se zmanjšanje čezmernega primanjkljaja obravnava srednjeročno. Dopolnitev programa stabilnosti, ki ga je Portugalska predložila junija 2005, in Mnenje Sveta dajeta podlago za to priporočilo o poteku prilagoditve za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja.

Verjetni potek prilagoditve bi od portugalske vlade zahteval: (i) omejitev poslabšanja proračunskega položaja v letu 2005 na podlagi prizadevnega izvrševanja korektivnih ukrepov, napovedanih v dopolnitvi programa stabilnosti iz junija 2005. Ob predpostavki rasti BDP, ki bi v letu 2005 znašala 0,8 %, bi to vodilo k nominalnemu primanjkljaju, ki bi znašal največ 6,2 % BDP; in (ii) sprejetje potrebnih ukrepov za zagotovitev trajnega in občutnega zmanjšanja strukturnega primanjkljaja, pri čemer se v letu 2006 izvrši znatno znižanje v višini 1½ % BDP, temu pa sledi vsako leto do dokončnega zmanjšanja čezmernega primanjkljaja občutno znižanje za najmanj ¾ % BDP. Če se uresničijo projekcije dopolnitve programa stabilnosti Portugalske iz junija 2005 in se rast BDP popravi na 1,4 % v letu 2006 in na 2,2 % v letu 2007 ter na 2,6 % v letu 2008, bi imelo strukturno zmanjšanje zgoraj navedenega obsega za posledico delež javnofinančnega primanjkljaja v višini 4,8 % BDP v letu 2006, v letih 2007 in 2008 pa bi njegova vrednost znašala nekoliko pod 4 % oziroma 3 %.

Poleg izboljšane kakovosti in vzdržnosti javnih financ je treba zmanjšanje doseči z odločnim sprejetjem potrebnih ukrepov za zmanjšanje in nadzor razvoja javnofinančnih odhodkov ter za izboljšanje pobiranja davkov, pri tem pa se mora izkoristiti vse priložnosti za pospešitev zmanjšanja proračunskega primanjkljaja, zlasti se morajo čim prej zagotoviti rezerve, ki bodo omejile proračunski vpliv morebitne rasti, ki bi bila nižja od predvidene. Poleg tega mora proračunska prilagoditev potekati na podlagi okvira celovite strategije reform, vključno z reformama javne uprave in sistema socialne varnosti v zasebnem sektorju, ki sta namenjeni odpravljanju globoko zakoreninjenih strukturnih problemov, ki so več let obremenjevali portugalsko gospodarstvo in so bili tudi izpostavljeni v poročilu v skladu s členom 104(3), ki ga je odobrila Komisija 22. junija. Dopolnitev programa stabilnosti, ki jo je treba sprejeti do konca leta 2005, mora upoštevati bolj ambiciozno izvajanje prilagoditve na začetku, če se zdi, da je to potrebno za zagotovitev izpolnjevanja ciljev, določenih za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja.

Visoka stopnja javnega dolga in njegova tendenca zviševanja od leta 2001 sta razloga za zaskrbljenost. V okviru nizke potencialne rasti proizvodnje je za zagotovitev, da bi se delež bruto javnega dolga stalno zmanjševal in se z zadovoljivo hitrostjo približal referenčni vrednosti, treba čim prej ponovno vzpostaviti ustrezno stopnjo primarnega presežka Poleg tega bi bilo zelo pomembno, da se obravnavajo še drugi dejavniki poleg neto zadolževanja, ki so prispevali k spremembi stopenj dolga, zlasti bi se bilo treba izogibati finančnim transakcijam, ki povečujejo dolg.

Kljub temu, da so bile zadnje revizije podatkov državnih računov manjšega obsega in niso imele bistvenega vpliva na objavljene številke, narava teh revizij in trenutna razdelitev institucionalnih odgovornosti kaže na potrebo po nadaljnjem izboljšanju obdelave podatkov državnih računov.

Predlog

PRIPOROČILO SVETA PORTUGALSKI

z namenom, da se odpravi čezmerni javnofinančni primanjkljaj

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 104(7) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[4],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) V skladu s členom 104 Pogodbe se države članice izogibajo čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju.

(2) Pakt stabilnosti in rasti temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki pospešuje ustvarjanje delovnih mest.

(3) Poročilo Ekonomsko-finančnega sveta Evropskemu svetu z dne 20. marca 2005 o „izboljšanju izvajanja Pakta stabilnosti in rasti“, ki ga je slednji potrdil 22. marca 2005, potrjuje, da je Pakt stabilnosti in rasti bistveni del makroekonomskega okvira ekonomske in monetarne unije in predstavlja predloge za okrepitev in razjasnitev njegove uporabe.

(4) Svet se je v skladu s členom 104(6) (xx Xxxx 2005) odločil, da čezmerni primanjkljaj na Portugalskem obstaja.

(5) Potem, ko se je Svet odločil glede obstoja čezmernega primanjkljaja na Portugalskem, mora v skladu s členom 104(7) Pogodbe in členom 3 Uredbe Sveta (ES) št 1467/97 na zadevno državo članico nasloviti priporočila z namenom, da se to stanje v danem roku odpravi. Priporočilo Sveta mora postaviti največ štirimesečni rok, da Portugalska sprejme učinkovite ukrepe za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja, ter rok za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja, ki bi se moral odpraviti v letu, ki sledi letu, v katerem je bil primanjkljaj ugotovljen, razen če ni posebnih okoliščin. Svet se je v svojem poročilu z dne 20. marca 2005 strinjal, da mora določitev obstoja posebnih okoliščin upoštevati uravnoteženo celovito oceno drugih pomembnih dejavnikov.

(6) Pri odločanju o obstoju posebnih okoliščin je treba upoštevati naslednje elemente.

(7) Hitro zmanjšanje čezmernega primanjkljaja na Portugalskem se zdi glede na visoko stopnjo strukturnega primanjkljaja (ciklično prilagojeni primanjkljaj, brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) in glede na visok delež dolga v razmerju do BDP bistveno, tudi zato, ker trajna proračunska neravnovesja bremenijo zaupanje in končno vplivajo na rast proizvodnje. Proračunski položaj Portugalske se je v zadnjih letih postopno in občutno slabšal. Zlasti primarni strukturni saldo je od leta 2001 iz položaja blizu ravnovesja ali v presežku v drugi polovici devetdesetih zdrsnil v položaj povprečnega primanjkljaja okoli 1,5 % BDP. To gibanje državo izpostavlja precejšnjim tveganjem, ki zahtevajo trajno izboljšanje javnih financ. Vendar je pri določanju poteka prilagoditve treba obravnavati tudi trenutne gospodarske razmere in obseg zahtevane proračunske konsolidacije. Medtem ko je v primeru Portugalske konsolidacija proračuna srednjeročno bistvena za rast, še zlasti, če je v pravi sestavi in krepi zaupanje, se lahko prevelika prizadevanja v prekratkem obdobju izkažejo za ekonomsko predraga, zlasti ob upoštevanju trenutno šibke konjunkture.

(8) Stopnja gospodarske rasti se je od leta 2000 močno zmanjšala in prišla do točke, ko je v letu 2003 postala jasno negativna. Upočasnjeno gospodarsko rast je zaradi vrste strukturnih slabosti, ki so se vzajemno krepile, spremljal tudi upad potencialne rasti proizvodnje. Gospodarstvo je v letu 2004 spet zabeležilo umirjeno pozitivno gospodarsko rast in v naslednjih letih bo spet postopoma prisotna tendenca zviševanja. Kot je navedeno v dopolnitvi programa stabilnosti Portugalske iz junija 2005, znaša načrtovani delež primanjkljaja v razmerju do BDP za leto 2005, potem ko je Portugalska leta 2004 predložila primanjkljaj v višini 2,9 % BDP, 6,2 % BDP, v zvezi s katerim je bil sredi leta 2005 že sprejet sveženj korektivnih ukrepov v višini okoli 0,6 % BDP. Ob predpostavki, da ne bo izvedenih nobenih dodatnih ukrepov v letu 2005 in da se bo rast BDP v letu 2006 povečala na 1,4%, bi bila za znižanje primanjkljaja pod 3 % BDP v letu 2006 potrebna prilagoditev v strukturnem smislu skoraj 3% BDP glede na leto 2005.

(9) V celoti gledano glede na trenutno šibko konjunkturo na Portugalskem in obseg zahtevane prilagoditve, da se primanjkljaj do leta 2006 zmanjša pod referenčno vrednost, ki znaša 3 % BDP, se zdi, da posebne okoliščine obstajajo in dopuščajo podaljšanje roka za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja na obdobje po letu 2006. V tem pogledu je treba omeniti, da si portugalski organi prizadevajo za strategijo trajnega zmanjšanja, kljub temu, da je to postopno, ni pa več odvisno od obsežnih enkratnih ukrepov. Poleg tega v tem primeru leto ugotovitve in leto pojava čezmernega javnofinančnega primanjkljaja sovpadata, če upoštevamo dejstvo, da se primanjkljaj ugotavlja na podlagi načrtovanih podatkov in ne dejanskih podatkov, ki postanejo dostopni šele v naslednjem letu. Upoštevati je treba tudi takšno zgodnjo ugotovitev čezmernega javnofinančnega primanjkljaja in kasnejši pospešeni postopek. Na podlagi tega je primerno, da se zmanjšanje čezmernega primanjkljaja obravnava srednjeročno. Dopolnitev programa stabilnosti, ki ga je Portugalska predložila junija 2005, in Mnenje Sveta dajeta podlago za to priporočilo o poteku prilagoditve za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja.

(10) Na splošno bi morali po mnenju Sveta ukrepi za konsolidacijo proračuna zagotoviti trajno izboljšanje javnofinančnega salda, hkrati pa biti usmerjeni k izboljšanju kakovosti in dolgoročni vzdržnosti javnih financ ter krepitvi potenciala rasti gospodarstva. V primeru Portugalske mora zmanjšanje čezmernega primanjkljaja potekati na podlagi okvira celovite strategije reform, vključno z reformama javne uprave in sistema socialne varnosti v zasebnem sektorju, ki sta namenjeni odpravljanju globoko zakoreninjenih strukturnih problemov, ki so več let obremenjevali portugalsko gospodarstvo.

(11) Verjetni potek prilagoditve bi od portugalske vlade zahteval: (i) omejitev poslabšanja proračunskega položaja v letu 2005 na podlagi prizadevnega izvrševanja korektivnih ukrepov, napovedanih v dopolnitvi programa stabilnosti Portugalske iz junija 2005. Ob predpostavki rasti BDP, ki bi v letu 2005 znašala 0,8 %, bi to vodilo k nominalnemu primanjkljaju, ki bi v letu 2005 znašal največ 6,2 % BDP; in (ii) sprejetje potrebnih ukrepov za zagotovitev trajnega in občutnega zmanjšanja strukturnega primanjkljaja, pri čemer se v letu 2006 izvrši znatno znižanje v višini 1½ % BDP, temu pa sledi vsako leto do dokončnega zmanjšanja čezmernega primanjkljaja občutno znižanje za najmanj ¾ % BDP. Če se uresničijo projekcije dopolnitve programa stabilnosti Portugalske iz junija 2005 in se rast BDP popravi na 1,4 % v letu 2006 in na 2,2 % v letu 2007 ter na 2,6 % v letu 2008, bi imelo strukturno zmanjšanje zgoraj navedenega obsega za posledico delež javnofinančnega primanjkljaja v višini 4,8 % BDP v letu 2006, v letih 2007 in 2008 pa bi njegova vrednost znašala nekoliko pod 4 % oziroma 3 %.

(12) Poleg izboljšane kakovosti in vzdržnosti javnih financ je treba zmanjšanje doseči z odločnim sprejetjem potrebnih ukrepov za zmanjšanje in nadzor razvoja javnofinančnih odhodkov ter za izboljšanje pobiranja davkov, pri tem pa se mora izkoristiti vse priložnosti za pospešitev zmanjšanja proračunskega primanjkljaja, zlasti se morajo čim prej zagotoviti rezerve, ki bodo omejile proračunski vpliv morebitne rasti, ki bi bila nižja od predvidene. Dopolnitev programa stabilnosti, ki jo je treba sprejeti do konca leta 2005, mora upoštevati bolj ambiciozno izvajanje prilagoditve na začetku, če se zdi, da je to potrebno za zagotovitev izpolnjevanja ciljev, določenih za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja.

(13) Zadnje revizije vrednosti primanjkljaja in dolga so bile majhne in niso imele bistvenega vpliva na objavljene številke. Vendar narava teh revizij in trenutna razdelitev institucionalnih odgovornosti kaže na potrebo po nadaljnjem izboljšanju obdelave podatkov državnih računov.

(14) Komisija in Svet v skladu s členom 10 Uredbe Sveta 1467/97 spremljata izvajanje ukrepov, ki jih sprejme Portugalska kot odgovor na to priporočilo –

PRIPOROČA:

- Portugalski organi morajo v skladu s členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 kar najhitreje odpraviti sedanje stanje čezmernega primanjkljaja.

- Portugalski organi morajo na podlagi srednjeročnih ukrepov do leta 2008 znižati javnofinančni primanjkljaj pod 3 % BDP na verodostojen in trajen način. Portugalski organi morajo posebej v ta namen:

- na podlagi prizadevnega izvrševanja napovedanih korektivnih ukrepov omejiti poslabšanje proračunskega položaja v letu 2005;

- in (ii) natančno izvajati potrebne ukrepe za zagotovitev trajnega in občutnega zmanjšanja strukturnega primanjkljaja, pri čemer se v letu 2006 glede na leto 2005 izvrši znatno znižanje v višini 1½ % BDP, temu pa sledi v naslednjih dveh letih nadaljnje občutno znižanje za najmanj ¾ % BDP;

- hitro izvajati reforme za omejitev in znižanje odhodkov v prihodnjih letih; izkoristiti vse priložnosti za pospešitev zmanjšanja proračunskega primanjkljaja in biti pripravljeni za sprejetje dodatnih ukrepov, ki so lahko potrebni za dosego zmanjšanja čezmernega primanjkljaja do leta 2008;

- Svet določa portugalski vladi rok [xx Xxxx 200x] za sprejetje učinkovitih ukrepov glede ukrepov, predvidenih za dosego ciljnega primanjkljaja za leto 2006;

- Portugalski organi morajo zagotoviti, da se delež bruto javnega dolga stalno zmanjšuje in se z zadovoljivo hitrostjo približuje referenčni vrednosti, za doseganje tega pa je treba zagotoviti, da razvoj dolga odraža napredek pri zmanjševanju primanjkljaja, da se izogiba finančnim transakcijam, ki povečujejo dolg, in da se skrbno preuči morebitni vpliv velikih projektov javnih naložb na dolg, vključno s tistimi, ki se izvajajo v okviru partnerstva z zasebnim sektorjem;

- Portugalski organi morajo še izboljšati zbiranje in obdelavo javnofinančnih podatkov.

Poleg tega Svet poziva portugalske organe, naj zagotovijo ohranjanje konsolidacije proračuna v smeri srednjeročnega javnofinančnega položaja blizu ravnovesja ali v presežku z zmanjševanjem ciklično prilagojenega primanjkljaja ter brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov za najmanj 0,5 % BDP na leto po tem, ko se je zmanjšal čezmerni primanjkljaj.

To priporočilo je naslovljeno na Portugalsko republiko.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

[1] Te številke so odvisne od razprav, ki potekajo med Eurostatom in portugalskimi statističnimi organi.

[2] UL L 209, 2.8.1997.

[3] Glej sklepe predsedstva Evropskega sveta v Bruslju z dne 22. in 23. marca 2005 (7619/05) in poročilo (Ekonomsko-finančnega) sveta Evropskemu svetu z dne 20. marca 2005 (7423/05).

[4] UL C […], […], str. […].