[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 8.7.2008

COM(2008) 453 konč.

SPOROČILO KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU

o spodbujanju prilagajanja ribiških flot Evropske unije na ekonomske posledice visokih cen goriva

SPOROČILO KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU

o spodbujanju prilagajanja ribiških flot Evropske unije na ekonomske posledice visokih cen goriva

1. Uvod

Evropska unija (EU) ima velik interes za ohranitev trajnostne ribiške industrije. Ribiški sektor je ključni element gospodarskega življenja več obalnih regij. Evropsko ribištvo znatno prispeva k varnosti hrane in nacionalnemu zdravju, saj potrošnikom v EU zagotavlja vrsto visoko kakovostnih lokalnih proizvodov.

Ribiški sektor EU je bil dolgo ujet v začaran krog slabe gospodarske donosnosti in čezmernega izkoriščanja staležev, ki je posledica znatnega presežka zmogljivosti. Od reforme skupne ribiške politike leta 2002 je bilo sprejetih več ukrepov za prekinitev tega začaranega kroga. Vendar sta za veliko segmentov flote EU še vedno značilna presežna zmogljivost in čezmerni ribolovni napor, ki ogrožata rentabilnost sektorja.

Ulovi v EU so se od leta 1993 postopoma zmanjševali, in sicer povprečno za 2 % letno, kar je povzročilo trajno zniževanje prihodkov (–25 % od začetka 90-ih let). V zadnjih letih so se zlasti zmanjšali skoraj vsi pridneni staleži in trenutno niso trajnostno uravnoteženi. Poleg tega se tržne cene niso spremenile ali so se celo znižale. Pri zniževanju prihodkov in čezmernem vlaganju kapitala (ocenjeno na okoli 40 %) obstaja velik učinek finančnega vzvoda sprememb operativnih stroškov, ki je več let zniževal marže v panogi. Nezadostna donosnost kapitala je oviral posodobitev in nadalje oslabil konkurenčnost ribiškega sektorja.

V okviru te strukturne šibkosti je močno povečanje svetovnih cen nafte pomenilo močan udarec. Mednarodna cena nafte Brent se je več kot petkrat povečala, in sicer z 20 USD za sodček leta 2002 na več kot 130 USD za sodček junija 2008, poleg tega pa ne kaže, da se bo zviševanje cen ustavilo. Cena surove nafte je od januarja 2008 narasla za 35 % (v USD) in za 22 % (v EUR). Cene goriva za ribiška plovila v EU so se od leta 2002 dejansko povečale za okoli 240 % (povečanje je nekoliko ublažila okrepitev eura v primerjavi z ameriškim dolarjem) in sedaj pogosto znašajo celo več kot 0,7 EUR/liter, čeprav je gorivo, ki se uporablja za ribiška plovila, že izvzeto iz trošarin.

Segmenti flot, ki jih je najbolj prizadelo povišanje cen goriva, so ribiška plovila z vlečnim orodjem (npr. vlečnimi mrežami), ki imajo ponavadi motorje z veliko močjo, pri katerih stroški goriva včasih (npr. za plovila Združenega kraljestva in Nizozemske z vlečnimi mrežami z gredjo) predstavljajo do 60 % vrednosti iztovora. Učinek na plovila, ki uporabljajo pasivno orodje (npr. pasti, zabodne mreže, parangali), je precej manjši glede na naravo njihovih ribolovnih dejavnosti, vendar lahko še vedno znaša od 5–20 %. V to slednjo kategorijo spada veliko priobalnih ribiških flot.

Cene rib bi pravzaprav morale odražati te naraščajoče stroške. Vendar so se cene rib pri prvi prodaji v zadnjem desetletju trajno zmanjševale in ribiči tako niso mogli prenesti povišanja stroškov na odjemalce, ki so nižje v tržni verigi. Deloma je razlog za to omejitev velike kupne moči predelovalnih in tržnih verig, ki imajo dostop do ribiških proizvodov na svetovnem trgu po nizkih uvoznih cenah in do velikih količin nezakonito, neregulirano in neprijavljeno ulovljenih rib.

Ribištvo ni edini sektor, ki ima težave zaradi visokih cen nafte, kakor je bilo navedeno v nedavnem sporočilu Komisije o cenah nafte[1] in na nedavnem Evropskem vrhu. Komisija je tudi ugotovila, da so visoke cene nafte predvsem strukturni pojav in ne pričakuje se, da se bodo v prihodnosti znižale. Vendar je problem ribištva posebej zapleten, kar je priznal tudi Evropski svet v sklepih na junijskem vrhu. Razlog za to je predvsem dvojna omejitev, in sicer s strani virov in s strani trga, zaradi česar je sektor manj odporen na gospodarski pritisk. Drugi razlog je ta, da je skoraj celotni sektor sestavljen iz malih in srednje velikih podjetij, ki so močno koncentrirana v obrobnih območjih, ki so kar zadeva dohodek in zaposlitev močno odvisna od ribištva.

Komisija je leta 2006 izdala sporočilo, v katerem so bile potrjene te gospodarske težave in navedena številna razpoložljiva orodja politike na ravni EU in na nacionalni ravni za njihovo reševanje. Od takrat pa so se cene goriva dramatično povečale in razmere so se nadalje poslabšale. Zdaj torej obstajata nujnost in priložnost za odločnejše ukrepanje, da bi preprečili resno krizo ribiške industrije EU in pospešili zelo potrebno prestrukturiranje.

Komisija tako predlaga paket nujnih ukrepov za reševanje trenutnih težkih gospodarskih in socialnih razmer in za dolgoročni prispevek k reševanju sistemske presežne zmogljivosti. Ti ukrepi morajo biti na ravni EU in usklajeni, da bi se izognili izkrivljanju konkurence med državami članicami ali flotami.

2. Načela, na katerih temelji paket

Zagotavljanje obsežne prilagoditve flote EU zahtevam ekonomske in okoljske trajnosti

Zaradi krize, ki so jo sprožile visoke cene goriva, je bolj kot kdaj koli prej nujno, da se odpravi vzrok za strukturne probleme sektorja. Paket bo zato predvsem osredotočen na zmanjšanje presežne ribolovne zmogljivosti in hkrati na zagotavljanje večje učinkovitosti in produktivnosti plovil, kar bo prispevalo k temu, da bo sektor postal konkurenčnejši, ukrepi, ki bi povečali zmogljivost flot ali ribolovni napor, pa ne bodo dovoljeni. Prav tako se bo ukvarjal s problemom velike odvisnosti od goriva, ki se mora zmanjšati s posodobitvijo in prehajanjem na ribolovne tehnike in opremo, varčne glede goriva. Več predlaganih ukrepov bo izboljšalo energetsko učinkovitost in zmanjšalo emisije celotne ribiške flote. Poleg tega se bo s tem spodbujala opustitev ribolovnih tehnik, ki so posebej škodljive za okolje (npr. plovila za lov s pridneno vlečno mrežo). Paket ukrepov se bo osredotočil tudi na povečanje vrednosti prve prodaje rib.

Zagotavljanje neposredne podpore sektorju za ublažitev težkih socialnih in gospodarskih razmer

Sedanje razmere se v velikem delu sektorja ne morejo trajno obdržati. Vedno večje število ribiških plovil je zasidranih v pristanišču, ker je v sedanjih razmerah zanje enostavno negospodarno, da bi izplule. Začasno podporo potrebujejo predvsem člani posadke, katerih dohodki so se v zadnjih mesecih zmanjšali. Podporo potrebujejo tudi lastniki plovil, katerim mora biti omogočeno, da začnejo prestrukturiranje, ki je edini način za dolgoročne izboljšave. V paketu so tako predvideni nekateri nujni ukrepi, ki so začasne narave in zajemajo predvsem socialno področje.

Osredotočanje prizadevanj na zelo prizadete segmente flote s pomočjo programov za prilagoditev flote

Ključnega pomena je, da EU in države članice osredotočijo svoja prizadevanja in vire na področja, ki so najbolj potrebna pomoči, in na tista, ki so bolj ogrožena. To osnovno načelo je nato treba pretvoriti v posebne ukrepe, ki se nanašajo zlasti na identifikacijo prejemnikov in odstopanja od sedanjih pragov iz Uredbe o ESR. Problem visokih cen goriva vpliva na celotno ribiško industrijo, vendar je večja učinkovitost najbolj potrebna v sektorjih, ki so zelo prizadeti. Paket je zato usmerjen predvsem na segmente flot, v katerih prestavljajo stroški goriva velik del stroškov (vsaj 30 % skupnih proizvodnih stroškov). Tem segmentom flot bo zagotovljena pomoč v različnih oblikah, če predložijo celovit program za prilagoditev flote, ki med drugim vključuje znatno trajno zmanjšanje (najmanj za 30 %) zmogljivosti ribiške flote in precejšnje izboljšanje njene energetske učinkovitosti.

Zagotavljanje usklajenega posredovanja EU s povečano uporabo Evropskega sklada za ribištvo (ESR) in morebitnih drugih skladov in instrumentov EU

Ti nujni ukrepi EU zahtevajo usklajene rešitve na ravni EU. Ker ima EU skupne ribiške vire in skupni ribiški trg, bi se morali izogibati neusklajenim nacionalnim pobudam, ki bi lahko težave samo preložile na druga področja in škodljivo vplivale na enake konkurenčne pogoje držav članic. Zaradi tega paket temelji predvsem na okrepljeni uporabi Evropskega sklada za ribištvo, saj je prav ta tisti instrument skupne ribiške politike, ki je namenjen za pomoč sektorju. Paket bo zagotovil izjemno in začasno prilagoditev obstoječih pravil in postopkov ESR, da bi bili v sedanjih razmerah bolj uporabni. V skladu z zahtevami sedanje gospodarske krize se bodo sredstva tako sprostila za takojšnjo uporabo pri strukturnih intervencijah in prehodnih spremljevalnih ukrepih.

Komisija poziva države članice, naj preoblikujejo svoje operativne programe ESR, da bi prilagodile sedanjo razdelitev sredstev med prednostne osi, kar bi v naslednjih dveh letih omogočilo večjo koncentracijo na ukrepe osi 1. Komisija bo tudi predlagala odstopanja od Uredbe o ESR, da bi se povečala plačila državam članicam v okviru vnaprejšnjega financiranja operativnih programov in da bi se povišala zgornja meja udeležbe ESR pri ukrepih, ki se financirajo v tem okviru.

Vendar bosta razsežnost krize in obseg ukrepov, ki jih je treba sprejeti, zahtevala dodatna finančna sredstva. Komisija tako predvideva, da bo zagotovila dodatno financiranje EU za ukrepe v skladu s smernicami, ki so opisane pod točko 6 tega sporočila.

Za olajšanje postopka se lahko omogoči tudi državna pomoč, ki lahko zahteva dodatno prilagoditev obstoječim pravilom, vendar pa pri tem ne bodo ogrožena osnovna pravna načela na tem področju. Paket bo skrbno pripravljen, da bo zagotovljeno upoštevanje pravil STO in da bo usklajen s sedanjimi pogajanji o subvencioniranju ribištva.

3. Paket ukrepov

Paket bo sestavljen predvsem iz ukrepov, ki temeljijo na začasnih odstopanjih od pravil ESR, da bi se zagotovila hitrejša prilagoditev flote Skupnosti na sedanje razmere in začasni ukrepi za ublažitev gospodarskih in socialnih posledic v prehodnem obdobju. Državam članicam bo dal možnost, da razvijejo programe za prilagoditev flot, ki so najbolj odvisne od goriva in ki jih je najbolj prizadela presežna zmogljivost.

Paket bo imel v prvi vrsti obliko predloga za uredbo Sveta, ki uvaja začasni posebni ad hoc režim za obdobje do konca leta 2010, ki bo odstopal od nekaterih določb Uredbe o ESR.

4. Ukrepi

Predvidenih je pet glavnih vrst ukrepov: nujni ukrepi, ukrepi za prestrukturiranje, horizontalni ukrepi, tržni ukrepi in ukrepi za lažjo uporabo ESR.

4.1. Nujni ukrepi

4.1.1. Izredna nujna pomoč za začasno prekinitev ribolovnih dejavnosti

Da bi omogočili državam članicam in ribolovnim podjetjem, da izvedejo potrebne pobude za prestrukturiranje in prilagoditev, Komisija predlaga, da se državam članicam dovoli odobravanje nujne pomoči v obliki financiranja začasne prekinitve dejavnosti ribiških plovil za največ tri mesece (z začetkom pred 30. 11. 2008). S takšnim ukrepom se lahko financirajo stroški posadke in fiksni stroški plovil. Ta ukrep se bo uporabljal samo v primerih, kjer so se podjetja, ki imajo od njega koristi, izrecno zavezala, da bodo vključena v prestrukturiranje, ki bo povzročilo zmanjšanje zmogljivosti in ribolovnega napora npr. v okviru programov za prilagoditev flot (glej spodaj), načrtov za prilagoditev napora, nacionalnih shem za neobratovanje, ribolovnih načrtov in drugih ukrepov za prestrukturiranje/posodobitev. To prestrukturiranje se začne v šestih mesecih od začetka veljavnosti uredbe Sveta iz odstavka 3 (v nasprotnem primeru je treba pomoč vrniti).

Skupni javni finančni prispevek k temu ukrepu znaša največ 400 milijonov EUR, državam članicam pa se odobri sorazmerno z nacionalnimi finančnimi dodelitvami ESR. Ta začasna prekinitev se ne upošteva pri določanju pragov glede trajanja in proračuna, ki jih določa Uredba o ESR za ukrepe začasne prekinitve.

Ta začasna prekinitev se priredi tako, da se povečajo gospodarske koristi s podpiranjem obnove staležev in/ali spodbujanjem ugodnejših tržnih pogojev. Države članice naj bi zato pri določitvi obdobja začasne prekinitve upoštevale biološko dinamiko, sezonske dejavnike in tržne vidike.

4.2. Ukrepi za prestrukturiranje (programi za prilagoditev flot)

Flote imajo lahko koristi od posebnih podpornih ukrepov, tako da pripravijo programe za prilagoditev flot, ki jih sprejmejo države članice. Za programe za prilagoditev flot bodo veljale naslednje obveznosti:

- gorivo predstavlja povprečno vsaj 30 % proizvodnih stroškov flote,

- zagotovljeno je trajno znižanje za vsaj 30 % zmogljivosti ribiške flote. Paket uvaja ukrepe, ki zagotavljajo upoštevanje pogojev in rezultatov programov za prilagoditev flot, vključno z zahtevo znižanja zmogljivosti za vsaj 30 %. V zelo izjemnih razmerah in samo za države članice, katerih flote so manjše od 100 plovil, se ta prag lahko zniža, če bi znižanje za 30 % nesorazmerno vplivalo na rentabilnost dejavnosti, povezanih z ribištvom, ki so odvisne od te flote.

Komisija bo zagotovila, da se vzpostavijo ustrezni nadzorni mehanizmi za zagotovitev upoštevanja zavez držav članic in podjetij v okviru izvajanja paketa. Če se zaveze ne bodo upoštevale, bodo sledile sankcije, kar pomeni, da bo treba pomoč, ki je bila odobrena, ne da bi bili upoštevani pogoji in zahteve iz zgoraj navedene uredbe Sveta, povrniti.

Komisija bo zlasti skrbno spremljala izvajanje obveznosti v zvezi s trajnim zmanjšanjem zmogljivosti, ki ga je treba doseči v okviru programa za prilagoditev flote. V ta namen bodo morala plovila, ki so namenjena za trajni umik iz obratovanja, za vedno prenehati s svojimi ribolovnimi dejavnostmi v šestih mesecih od sprejetja programa za prilagoditev flote.

Naslednji ukrepi bodo dovoljeni samo za plovila in/ali ribiče, ki so vključeni v programe za prilagoditev flot.

4.2.1. Olajšanje dostopa do premij ESR za trajno prenehanje dejavnosti flot, ki so v postopku prestrukturiranja.

Komisija predlaga odstopanje od pravil ESR, da bi se odpravila kakršna koli omejitev dostopa do premij za trajno prenehanje dejavnosti flot, ki so vključene v program za prilagoditev flot, pod pogojem da plovila, ki imajo koristi od teh premij, takoj prekinejo svoje ribolovne dejavnosti. Organi države članice morajo zagotoviti, da je po uspešnem prestrukturiranju flote na voljo dovolj mehanizmov upravljanja, ki jamčijo, da bo v prihodnosti zmogljivost ostala uravnotežena z viri.

4.2.2. Dodatna pomoč za začasno prekinitev dejavnosti

Komisija predlaga, da se plovilom, ki so vključena v programe za posodobitev flot, dovoli prejemanje pomoči za dodatne mesece začasne prekinitve dejavnosti, če se izvede pred 31. 12. 2009. Ta začasna prekinitev se ne upošteva pri omejitvah glede trajanje in proračuna, ki jih določa Uredba o ESR. Pomoč pomaga financirati stroške posadke in fiksne stroške plovil v času, ko niso dejavni.

Za pomoč veljajo naslednje omejitve:

- 3 mesece za plovila, ki bodo izločena ali bodo dobila nov motor; lahko se dodelijo največ 3 dodatni meseci po 1. 1. 2010, če prestrukturiranje še vedno poteka,

- šest tednov za katero koli drugo plovilo, ki je vključeno v druge ukrepe za prestrukturiranje iz programa za prilagoditev flote.

Skupni javni finančni prispevek k temu ukrepu znaša največ 400 milijonov EUR, državam članicam pa bo odobren sorazmerno z nacionalnimi finančnimi dodelitvami ESR. Ta začasna prekinitev dejavnosti se ne upošteva pri določanju pragov glede trajanja in proračuna, ki jih določa Uredba o ESR za ukrepe začasne prekinitve.

4.2.3. Povečanje intenzivnosti pomoči za posodobitev plovil

Sedanja obvezna udeležba zasebnega financiranja v zvezi s financiranjem naložb v plovila je za zamenjavo orodja 60 % in za zamenjavo motorja 80 %. Da bi ribiškim podjetjem zagotovili znatne dodatne spodbude za uporabo učinkovitejših plovil in orodja, Komisija predlaga omejitev obvezne udeležbe zasebnega financiranja na ukrepe za posodobitev plovil, kjer naložbe zajemajo opremo za varčevanje z energijo, motorje ali orodje. Dejanski odstotek bodo določile države članice na podlagi objektivnih meril, kot so starost plovila, izboljšanje energetske učinkovitosti in stopnja znižanja ribolovnih zmogljivosti, ki je vključena v program za posodobitev flote. Najnižja obvezna udeležba zasebnega financiranja pa kljub temu ne sme biti nižja od 40 % naložbenih stroškov.

Pogoj za dodelitev pomoči za posodobitev orodja in opreme za plovila, stara manj kot 5 let, je tudi, da se mora znatno zmanjšati potrošnja energije.

4.2.4. Odobritev pomoči za delno umaknitev plovil iz obratovanja v primeru nadomestitve starih plovil z novimi in bolj energetsko učinkovitimi plovili

Komisija predlaga, da je lastnik plovila, ki izloči enega ali več plovil in jih nadomesti z novim, ki je manjše in porabi manj goriva, lahko upravičen do premije za izločitev (tj. „delni umik iz obratovanja“), ki je povezana z razliko med zmogljivostjo izločenega plovila in zmogljivostjo nadomestnega plovila. Države članice lahko pri delnem umiku iz obratovanja nadomestijo največ 25 % skupne trajno umaknjene zmogljivosti iz programa za posodobitev flote, pri katerem se uporablja delni umik.

Ta predlog uvaja več prožnosti v politiko izločanja. Treba pa ga je skrbno pripraviti, da se podpre prestrukturiranje flote, istočasno pa tudi splošni cilji politike, povezani z vzdrževanjem. Zmogljivost novih plovil je manjša kot umaknjena zmogljivost; največji delež nadomestitve, dovoljen na plovilo, ne sme biti večji od 2:5. Poleg tega je ukrep dopusten samo, če program za posodobitev flote vsebuje velik odstotek plovil iz flote, opredeljene na homogen način.

4.3. Horizontalni ukrepi (ne spadajo v programe za prilagoditev flot)

4.3.1. Povečanje intenzivnosti pomoči ESR za z gorivom varčno opremo

Komisija predlaga, da se uporablja nižja stopnja obvezne udeležbe zasebnega financiranja (40 %) za naložbe v ribiška plovila v zvezi z opremo, ki pomaga znatno zmanjšati porabo goriva.

4.3.2. Strokovno znanje v zvezi z energetskimi pregledi in razvoj načrtov za prestrukturiranje

Komisija predlaga, da se pravila ESR o skupnih ukrepih prilagodijo, da lahko države članice zagotovijo finančno pomoč lastnikom plovil pri iskanju strokovnega znanja v zvezi z energetskimi pregledi in strokovnega svetovanja o razvoju načrtov za prestrukturiranje/posodobitev.

4.3.3. Povečanje kroga upravičencev socialno-ekonomskih ukrepov ESR

Pomoč za zgodnji odhod in zgodnjo upokojitev v okviru ESR se trenutno odobri samo ribičem. Komisija predlaga, da se takšna pomoč dovoli tudi drugim delavcem v dejavnostih, ki so povezane z ribištvom (npr. v dražbenih halah, pristaniških službah itd.), da se odpravijo težave, ki izhajajo iz zaprtij in konsolidacij zaradi zmanjšane ribolovne dejavnosti.

4.3.4. Podpiranje raziskav za tehnične izboljšave plovil/motorjev/opreme/orodja, ki bi zmanjšale porabo energije in razširile upravičenost pilotnih projektov

Raziskovalne dejavnosti v zvezi z energetsko učinkovitostjo ribolova ostajajo dolgoročno pomembne in zato bi moralo biti na tem področju na voljo več sredstev za tehnični razvoj. Komisija zato predlaga, da se pravila ESR glede upravičenosti spremenijo, da bi države članice lahko podpirale pilotne projekte v zvezi s tehničnimi izboljšavami, katerih cilj je zmanjšati porabo energije.

Trenutno potekajo raziskovalni projekti na ravni EU, ki zaslužijo, da se bodo njihovi rezultati ustrezno objavili, ko bodo zaključeni[2]. Komisija bo še naprej raziskovala načine za spodbujanje nadaljnjih raziskovalnih programov in študij na tem področju, skupaj z drugimi industrijskimi sektorji.

Sektor lahko tudi spodbudi nacionalne vlagatelje v raziskave, da preučijo morebitne raziskovalne dejavnosti na tem področju prek mrež, kot je ERA-NET[3]. V tem okviru je v predvidenem Sporočilu Komisije „ Pomorska raziskovalna strategija za Evropo “ ( A Marine and Maritime Research Strategy for Europe ) predviden bolj strateški pristop, ki presega sedanje usklajevanje več ukrepov ERA-NET, ki zajemajo pomorske raziskave.

4.4. Tržni ukrepi

Komisija spodbuja države članice, naj zagotovijo možnost in finančna sredstva zainteresiranim stranem, da bi spodbujale ukrepe, katerih cilj je zlasti izboljšati vrednost prve prodaje rib. To bo doseženo z uporabo večinoma neizkoriščenih možnosti, ki jih ponuja ESR, in priložnosti iz skupne ureditve trgov, določene v Uredbi Sveta (ES) št. 104/2000. Komisija predlaga podpiranje pobud z naslednjimi cilji:

- okrepitev tržnega položaja ribičev, tako da se združijo moči znotraj večje organizacije proizvajalcev ali lokalnih združenj za trženje;

- izboljšanje načrtovanja proizvodnje EU in njena prilagoditev povpraševanju;

- spodbujanje pobud glede kakovosti npr. glede trženja, etiketiranja, boljše oskrbe in predelave;

- podpiranje informiranja potrošnikov (glede zdravja, prehrane, odgovornega ribolova itd.);

- razvoj orodij za analizo vrednostne verige in cen: pregled trga/ocene, vzpostavitev sistema za spremljanje cen, ki mora biti v povezan s sedanjim spremljanjem cen hrane, ki ga izvaja Komisija;

- okrepitev spremljanja, da se zagotovi skladnost z določbami glede označevanja, in preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova.

4.4.1. Ukrepi v okviru skupne ureditve trga

Proizvodni sektor mora najti način, da uspešno in učinkovito prilagodi in uravnava ponudbo, da bi bila skladna z zahtevami trga in zlasti s potrebami distribucijskega sektorja. Edini način, da se zagotovijo cene, ki omogočajo ekonomsko preživetje, je, da se zadovolji trg, kar zadeva količino, kakovost in rednost ponudbe. Čezmerni iztovori v obdobjih ribolovnega leta, ko so razmere na trgu slabe, so lahko kontraproduktivni, kar zadeva upravljanje poslovanja in tržno donosnost.

V tem okviru imajo organizacije proizvajalcev na razpolago operativne programe, ki so močan instrument za reguliranje trga. To so strategije za prilagajanje ponudbe povpraševanju, s katerimi morajo organizacije proizvajalcev vnaprej načrtovati dobave svojih članov in morajo preučiti načine za izboljšanje finančne donosnosti njihovih ulovov. Komisija v sedanjih razmerah priporoča, naj organizacije proizvajalcev preusmerijo nekatere od svojih ukrepov in sprejmejo novo stališče, kar zadeva njihove člane in trg. Organizacije proizvajalcev naj bi za čim večjo vrednost prve prodaje svojih ulovov, sprejele posebne pobude, kot je preusmeritve proizvodov na druge trge, povečanje njihove kakovosti, uvajanje prostovoljnega označevanja ali razvoj drugih promocijskih dejavnosti in osredotočanje ribiške proizvodnje na obdobja visokih cen.

V primeru, da se proizvodi tržijo sveži, obstaja potreba, da proizvodni sektor pripravi sredstva, da se izboljša kakovost in s tem ustvari dodana vrednost. Načrti za izboljšanje kakovosti so eden od mehanizmov, zasnovanih za spodbujanje organizacij proizvajalcev, da izboljšajo kakovost svojih proizvodov na vseh stopnjah proizvodnje in trženja. Vendar je bil odziv nanje kljub finančni podpori, dostopni v okviru Evropskega sklada za ribištvo (ESR), do zdaj zelo majhen. Zato Komisija poziva države članice, da podprejo organizacije proizvajalcev pri njihovih naporih, da pripravijo in izvedejo načrte za izboljšanje kakovosti.

Nujno potrebno je tudi, da proizvajalci Skupnosti upoštevajo spremembe vzorcev navad potrošnikov in vzorcev distribucije. Večina proizvodov se zdaj prodaja prek velikih distribucijskih verig, katerih politika je v splošnem, da kupujejo velike količine na podlagi napovedanega povpraševanja. Vse negotovosti glede iztovarjanja in razdrobljenega značaja sektorja trženja prve stopnje so razlogi, zaradi katerih se te velike verige morda izogibajo nakupu proizvodov iz Skupnosti. Ustanovitev medpanožnih organizacij lahko pripomore k izboljšanju razmer. V teh organizacijah so predstavniki proizvodnje, poslovnega sveta in predelovalne industrije, z namenom, da izvajajo ukrepe, od katerih bi imela korist vsa panoga. Večina teh ukrepov izpolnjuje pogoje za finančno podporo iz ESR. Kljub temu te organizacije do zdaj niso bile z zanimanjem sprejete. Zato Komisija poziva države članice, da spodbujajo ustanavljanje medpanožnih organizacij, da bi se okrepilo sodelovanje med različnimi nosilci dejavnosti v verigi trženja.

4.4.2. Opazovalnica/ sistem spremljanja cen

Komisija bo izvedla ustrezne ukrepe, da vzpostavi sistem spremljanja cen za proizvode ribištva in ribogojstva po vsej verigi trženja, ki bo povezan s sedanjim spremljanjem cen hrane, ki ga izvaja Komisija. Na tej podlagi se bo razvilo orodje za analizo in odločanje, katerega namen bo izboljšati znanje o določanju cen in razumevanje, kako nastaja dodana vrednost pri prvi prodaji. Nekatere novejše študije so pokazale, da pri cenovnih mehanizmih in mehanizmih prenosa dodane vrednosti obstajajo razlike, odvisno od družine proizvodov in verige trženja. Sistem spremljanja cen se bo nanašal na proizvode ribogojstva in ribolova, ki se ujamejo, pretovorijo, iztovorijo na kopno ali uvozijo.

Tako analitično orodje ni namenjeno neposrednemu vplivanju na cene, ampak boljšemu napovedovanju spreminjanja cen. Prav tako se pričakuje, da bo boljša informiranost o tržnih mehanizmih omogočila proizvajalcem, da prilagodijo ponudbo in tako s svojimi proizvodi več zaslužijo.

Komisija prav zdaj izvaja študijo o ponudbi in trženju proizvodov ribolova in ribogojstva v EU, ki bo proučevala zlasti cenovne mehanizme. Ta študija bo zagotovila tudi metodološke podlage za vzpostavitev sistema spremljanja cen. Prvi prečiščeni rezultati in priporočila bodo objavljeni v začetnem delu leta 2009, ko se bo o njih tudi razpravljalo z zainteresiranimi stranmi.

Različni elementi cenovnih analiz so že vključeni v skupno ureditev trga (CMO – Common Market Organisation) in bi jih bilo mogoče dopolniti ob prihodnji reviziji CMO, načrtovani za leto 2009.

4.4.3. Projekti na podlagi posebnih pobud zainteresiranih strani

Komisija bo proučila možnost, da tako spremeni drugi instrument za financiranje ribištva, da bi se v prihodnosti pobude organizacij zainteresiranih strani na področju spremljanja trgov, označevanja/etiketiranja itd., financirale neposredno, prek razpisov za zbiranje predlogov.

4.5. Ukrepi za lažjo uporabo ESR

4.5.1. Sprememba programov

Države članice se spodbujajo, da kar najbolj uporabljajo Evropski sklad za ribištvo (ESR), tako da, kadar je to potrebno, prilagodijo operativne programe, z namenom čim bolj povečati finančno podporo za pobude, namenjene reševanju krize na področju goriv. V tem smislu morajo države članice razmisliti o znatnem prenosu sredstev znotraj njihovih operativnih programov iz drugih osi ESR na os 1 (prilagoditev ribiške flote Skupnosti).

Krepitev podpore ESR za te pobude lahko v nekaterih primerih zahteva le prerazporeditev sredstev med posameznimi ukrepi znotraj osi 1, za kar se lahko države članice odločijo samostojno. V večini primerov pa je potrebna sprememba programa. Komisija se zavezuje, da bo vse take spremembe v kar najkrajšem času proučila in odobrila in tako omogočila njihovo hitro izvedbo.

Taka sprememba programov bi bila potreben pogoj za to, da se dovoli državam članicam dostop do morebitnih dodatnih možnosti financiranja, ki bi jih Skupnost lahko dala na voljo kdaj pozneje.

4.5.2. Poenostavitev uporabe sredstev ESR

Da bi Komisija tistim državam članicam, ki imajo morda težave s hitro pripravo nacionalnih sredstev za sofinanciranje ukrepov osi 1, to olajšala, predlaga, da povečajo dovoljene stopnje sofinanciranja ESR za dejavnosti, sprejete v okviru predlaganega priložnostnega ukrepa, do največ 95 % skupnih javnih izdatkov.

Poleg tega Komisija predlaga, da se podvoji znesek vnaprejšnjega financiranja iz ESR, ki ga plača Komisija po sprejemu operativnih programov, od 7 % na 14 % celotnega prispevka ESR za operativni program, za tiste države članice, ki za to zaprosijo. Tako se bodo znatno povečala finančna sredstva, ki jih imajo države članice takoj na razpolago, da hitro plačajo nujne ukrepe, potem ko so opravljeni morebitni potrebni proračunski prenosi.

4.5.3. Retroaktivnost

Ukrep začasne prekinitve ribolova, ki se izvaja od 1. junija 2008, bo upravičen do podpore iz ESR.

5. Drugi ukrepi

5.1. Pomoč de minimis

Sedanja omejitev za pomoči de minimis znaša 30 000 EUR za posamezno podjetje, zato obstajajo velike razlike pri zneskih, ki jih lahko prejemajo ribiči v okviru režimov držav članic in ki se financirajo pod pragom de minimis . Na podlagi nadaljnje ekonomske analize bo Komisija proučila možnosti spremembe tega režima za ribiški sektor tako, da bi se v prihodnosti izplačevala pomoč de minimis v višini 30 000 EUR za posamezno plovilo in ne za posamezno podjetje, vendar s skupno zgornjo mejo 100 000 EU za podjetje. Komisija se zavezuje, da bo v zelo kratkem času opravila potrebno ekonomsko analizo.

5.2. Socialna pomoč v obliki zmanjšanih prispevkov za socialno zavarovanje

Glede na pomen ohranjanja delovnih mest bo Komisija s spremembo Smernic za preučitev državne pomoči za ribištvo in ribogojstvo omogočila državam članicam, da prevzamejo odgovornost za del prispevkov za socialno zavarovanje ribičev .

To mora biti omejeno le na prispevke, ki jih plačujejo ribiči (in ne na prispevke, ki jih plačujejo podjetja, v katerih so zaposleni), in to pod pogojem, da delodajalec s tem v zvezi ne zmanjša normalne plače zadevnih zaposlenih. Treba bi bilo vključiti tudi posebni primer ribičev obrtnikov, ki kot edini zaposleni delajo na lastnih plovilih.

To bo prineslo neposredne koristi zaposlenim ribičem, tudi samozaposlenim, ki lovijo sami, saj bodo lahko še naprej deležni koristi socialnega zavarovanja, čeprav bodo plačevali znižane prispevke za socialno zavarovanje. Ta ukrep bi bil možen največ dve leti.

6. Dodatna sredstva

Bistvenega pomena je, da se ta paket uporablja na način, ki po vsej Uniji zagotavlja enake konkurenčne pogoje. Konkurenca med ribiči v EU ne sme biti izkrivljena zaradi različne zmožnosti posameznih držav članic, da izplačujejo javna sredstva ali sredstva Skupnosti. Prav tako ne sme biti neenakopravnega obravnavanja tistih držav članic, ki so se že lotile prestrukturiranja svojih flot. Najboljši način za dosego tega je uporabiti ESR kot glavni instrument za strukturno prilagoditev flot EU. Zato bo ESR tudi v prihodnje največ prispeval k paketu. Vendar pa obstajajo številni pomembni problemi, ki jih ni mogoče rešiti le z uporabo ESR v njegovi sedanji obliki.

- Številne države članice dobivajo zelo malo sredstev iz ESR. Vzrok je ta, da ključi razdeljevanja sredstev po državah v okviru ESR niso neposredno odvisni od velikosti flot, ampak od bolj splošnih meril, ki veljajo za strukturne sklade. Če bi se paket izvajal izključno s sredstvi iz ESR, bi to lahko ustvarilo neupravičena izkrivljanja na škodo zadevnih držav članic.

- V skladu s splošno logiko, ki se nanaša na strukturne sklade EU, je v nekaterih državah članicah večina finančnih sredstev ESR namenjena konvergenčnim regijam. To je vzrok, da ni mogoče zbrati dovolj sredstev ESR, da bi prestrukturirali flote, ki se nahajajo izven konvergenčnih regij.

- Nekatere države članice imajo dodeljenih sicer več sredstev iz ESR, ki pa vseeno ne zadoščajo za izvedbo vseh ukrepov, potrebnih za obširno prestrukturiranje flot, ki jih je prizadela kriza.

- Številne države članice so v svojih operativnih programih za ESR določile pomembne načrte prestrukturiranja, vendar se nanašajo na celotno obdobje (2007–2013). Spopadanje s sedanjo krizo bo zahtevalo od teh držav članic, da skrajšajo obdobje teh načrtov, zaradi česar se bodo znatno povečale njihove potrebe po kratkoročnem in srednjeročnem financiranju.

- Razsežnosti te krize bodo zahtevale napor prestrukturiranja, ki nima primerjave v preteklosti. Izvajanje paketa bo zato vključevalo velik znesek javne finančne podpore. Že samo finančna sredstva, potrebna za izvedbo dokončne in začasne opustitve ribolovnih dejavnosti in povezana s segmenti flote, ki jih je kriza zelo prizadela, znašajo po ocenah več kot 1,6 milijarde EUR. Če se upošteva še dodatna podpora za naložbe za zmanjšanje potrošnje energije ter za tržne in socialno-ekonomske ukrepe, kolektivne dejavnosti in pilotne projekte, ki so vsi vključeni v začasne posebne ukrepe za spodbujanje prestrukturiranja ribiških flot, ki jih je prizadela gospodarska kriza, se ocenjuje, da znašajo skupna potrebna finančna sredstva približno 2,0 milijardi EUR. Ocenjuje se, da bo sedanji program osi 1 ESR za te ukrepe pokril okoli 600 milijonov EUR, dodatnih 250 milijonov EUR pa bo po ocenah prišlo iz nacionalnega sofinanciranja. Komisija poleg tega ocenjuje, da bo 550 milijonov EUR moralo priti na podlagi spremembe operativnih programov ESR. Ocenjuje se, da znaša preostali znesek največ 600 milijonov EUR. Del tega zneska se lahko financira iz nedodeljenih sredstev iz razdelka 2 zgornjih mej finančnega okvira za leti 2009 in 2010, s tem da se večji del sredstev sprosti leta 2009. To ne prejudicira dejanskih ravni izdatkov skupne kmetijske politike. Kakršen koli dodaten znesek bo odvisen od tega, če bodo ravni izdatkov SKP v teh letih precej pod ustreznimi podomejitvami, ter ga bo treba v celoti analizirati in upravičiti.

Preden bo mogoče dodeliti kakršna koli dodatna sredstva, bo Komisija najprej zagotovila, da države članice na podlagi spremembe operativnih programov in nacionalnih sredstev dajo na voljo prej navedena znatna sredstva. Komisija bo proučila možnost vzpostavitve priložnostnega finančnega instrumenta, namenjenega izvedbi. Ta instrument bi imel omejeno trajanje, usklajeno z ukrepi obvladovanja krize z gorivi na podlagi ESR. Sredstva iz tega novega priložnostnega finančnega instrumenta bi se dodeljevala državam članicam na podlagi posebnih meril.

Predvsem bi morale države članice, da bi dobile to dodatno podporo, že prej za ukrepe, potrebne za obvladovanje krize, prispevati znaten delež iz sredstev, ki so jim bila dodeljena iz ESR, s preprogramiranjem sredstev njihovih operativnih programov v korist osi 1, ali pa bi morale vzpostaviti ambiciozne programe za prilagoditev flote, v katere bi bil vključen pomemben del nacionalne flote.

7. Časovni razpored

Ukrepe iz uredbe Sveta bi bilo treba izvesti pred 31. decembrom 2010.

[1] Soočanje z izzivom višjih cen nafte, COM(2008) 384, Bruselj, 13.6.2008.

[2] Študija Evropske komisije „Energy saving in Fisheries“ (ESIF) FISH/2006/17, spletna stran Evropske komisije o energetski učinkovitosti na področju ribištva (načrtovan začetek septembra 2008), projekti 6. raziskovalnega programa Evropske komisije „HOP – Macro-economic impact of High Oil Price in Europe“ in „Superior life-time operation economy of ship propellers“; "; www.hop-project.eu, http://canal.etsin.upm.es/superprop/..

[3] Cilj mreže ERA-NET je spodbujati usklajevanje in sodelovanje med nacionalnimi in regionalnimi raziskovalnimi programi.