1. UVOD

Evropska unija (v nadaljnjem besedilu: EU) je 4. junija 2012 začela dialog o liberalizaciji vizumskega režima z Gruzijo. Evropska komisija je 25. februarja 2013 gruzijski vladi predložila akcijski načrt za liberalizacijo vizumskega režima in opredelila merila, ki jih mora Gruzija izpolniti, da bi za svoje državljane, ki so imetniki biometričnih potnih listov, omogočila potovanje v schengensko območje brez vizuma.

Komisija je 15. novembra 2013 sprejela prvo poročilo o napredku Gruzije pri izvajanju akcijskega načrta o liberalizaciji vizumskega režima.[1] V poročilu je napredek Gruzije pri izvajanju meril prve faze (zakonodajne in načrtovalne) akcijskega načrta za liberalizacijo vizumskega režima ocenila kot zelo dober in predložila vrsto priporočil.

Gruzija je februarja, marca in maja 2014 predložila posodobljeno poročilo o napredku. Spomladi 2014 je potekala ocenjevalna misija s strokovnjaki iz držav članic EU ob pomoči služb Komisije, Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD) in delegacije EU v Gruziji. Misija se je osredotočila na sklopa 3 in 4 akcijskega načrta za liberalizacijo vizumskega režima, ki prej nista bila ocenjena na terenu.

To je drugo in končno poročilo o napredku v zvezi s prvo fazo izvajanja akcijskega načrta za liberalizacijo vizumskega režima Gruzije.[2] Navaja, kako so se obravnavala merila prve faze, in priporoča začetek ocenjevanja druge faze meril, ki zadevajo učinkovito in trajnostno izvajanje ustreznih ukrepov.

Poročilu je priložen delovni dokument služb Komisije, ki podrobneje obravnava razvoj dogodkov, opisanih v tem dokumentu. Poleg tega pa v skladu z metodologijo akcijskega načrta za liberalizacijo vizumskega režima analizira pričakovane migracijske in varnostne učinke prihodnje liberalizacije vizumskega režima.

Poročilo temelji na strukturi akcijskega načrta za liberalizacijo vizumskega režima. V štirih oddelkih, ki ustrezajo sklopom akcijskega načrta za liberalizacijo vizumskega režima, in ob upoštevanju priporočil iz poročila iz leta 2013 opisuje, kako so gruzijske oblasti obravnavale zahteve akcijskega načrta za liberalizacijo vizumskega režima, v sklepnem delu pa priporoča, da je treba začeti ocenjevanje izvajanja druge faze meril akcijskega načrta za liberalizacijo vizumskega režima.

2. OCENA UKREPOV V OKVIRU ŠTIRIH SKLOPOV AKCIJSKEGA NAČRTA ZA LIBERALIZACIJO VIZUMSKEGA REŽIMA

2.1. Sklop 1: varnost dokumentov, vključno z biometričnimi podatki

Gruzijski parlament je 29. maja 2014 sprejel spremembe za uvedbo biometričnih potnih listov na gruzijskih konzulatih. Tako so bili od 28. julija 2014 gruzijskim državljanom izdani samo potni listi, skladni s standardi ICAO. 11. februarja 2014 so bili uvedeni strožji pogoji za izdajo drugega potnega lista. Kodeks ravnanja Agencije za razvoj javnih služb je bil sprejet 31. oktobra 2013. Gruzija je oblikovala načrt z okvirnim časovnim rokom in določila finančna sredstva za popolno digitalizacijo registrov prebivalstva. Gruzija je 29. maja 2014 spremenila zadevni zakon, ki omejuje pravico državljanov, da spremenijo svoje ime, in na zahtevo predložila informacije o:

– ustreznih pravnih instrumentih glede zajetja in shranjevanja prstnih odtisov;

– prepovedi podaljšanja potnega lista;

– izvajanju načela „ena oseba, en dokument“; in

– ureditvi varstva osebnih podatkov, ki se nanaša na merila iz sklopa 1.

2.2. Sklop 2: integrirano upravljanje meja, upravljanje migracij in azil

Gruzijska vlada je 13. marca 2014 sprejela „državno strategijo za upravljanje meja (2014–18)“, 6. maja 2014 pa spremljajoč akcijski načrt. Nova strategija velik pomen pripisuje krepitvi zmogljivosti in opredeljuje „zelene meje“ kot eno od prednostnih področij.

Gruzija je še naprej sodelovala z državami članicami EU, drugimi državami in mednarodnimi organizacijami. Da bi še dodatno okrepila sodelovanje z državami v regiji, je Gruzija oblikovala osnutek dvostranskih sporazumov o mejnih komisarjih ter ga maja 2014 predložila Armeniji in Azerbajdžanu.

Decembra 2013 sta Ministrstvo za notranje zadeve Gruzije in Evropska agencija za upravljanje operativnega sodelovanja na zunanjih mejah držav članic EU (Frontex) sklenila načrt sodelovanja za obdobje 2013–15.

Gruzija je dodatno okrepila svoje programe usposabljanja, med drugim je v osnovni učni načrt za patruljno policijo in obmejne kontrolne organe dodala nov modul za usposabljanje v zvezi s prosilci za azil in begunci. Usposabljanje v zvezi z „zakonom o policiji“ iz leta 2013, oktobra 2014 pa se je začel izvajati nov magistrski program v zvezi z zakonom o policijskih predpisih.

Na področju upravljanja migracij je 1. septembra 2014 začel veljati „zakon o pravnem položaju tujcev in oseb brez državljanstva“. Oblikovani so bili spremni podzakonski akti, ki jih je vlada potrdila 26. avgusta 2014. 1. septembra 2014 je bil v okviru Ministrstva za notranje zadeve ustanovljen oddelek za migracije. Center za mobilnost je še naprej deloval v okviru celovitega programa za pomoč pri ponovnem vključevanju vrnjenih migrantov, ki ga financira EU, dogovorjeno pa je bilo, da upravljanje centra postopoma prevzame Ministrstvo za notranje razseljene osebe. Gradnja centra za začasno namestitev migrantov z neurejenim statusom je bila končana poleti 2014.

Sekretariat državne komisije za migracijska vprašanja je še naprej spremljal izvajanje migracijske strategije in akcijskega načrta 2013–15, ter uvedel potrebne prilagoditve in posodobitve. Sekretariat je septembra 2014 ob podpori programa „več za več“, tj. pristopa EU, ki temelji na spodbudah, in v sodelovanju z Mednarodnim centrom za razvoj migracijske politike pripravil strategijo za naslednje programsko obdobje 2016–20.

Za pospešitev razvoja enotnega sistem za analiziranje migracij je bila februarja 2014 v okviru Sekretariata državne komisije za migracijska vprašanja ustanovljena delovna skupina. Skupina je avgusta 2014 po posvetovanju z mednarodnimi strokovnjaki pripravila celovit koncept. Pričakuje se, da bo sistem lahko začel delovati do sredine leta 2016. Od aprila 2013 je bil v fazi preskušanja sistem opozarjanja za „tujce, ki prekoračijo dovoljen čas prebivanja“, uradno pa je bil uveden septembra 2014.

Na področju azila je Gruzija 26. decembra 2013 spremenila svoj pravni okvir z uvedbo spremembe, ki zagotavlja dokumentacijo za prosilce za azil od samega začetka azilnega postopka. Nadaljnje spremembe, ki so začele veljati 1. septembra 2014, določajo izdajo začasne osebne izkaznice za prosilce za azil. Gruzija je pojasnila izvajanje določbe, na podlagi katere se je obvezno prijaviti za azil v 24 urah po vstopu na ozemlje. Do danes nobena zapoznela prijava ni bila zavrnjena. Ministrstvo, pristojno za prosilce za azil, ima večje zmogljivosti. Zaposlilo je dodatno osebje za določitev statusa begunca, načrtovano pa je bilo tudi intenzivno usposabljanje. Prav tako so bile okrepljene operativne zmogljivosti enote za informacije o državi izvora.

Gruzijska vlada je februarja 2014 zagotovila potrebna sredstva ter sklenila sporazum z agencijo Združenih narodov za begunce (UNHCR) in Uradom Združenih držav za obrambno sodelovanje za razširitev sprejemnega centra v Martkopiju. Načrtovanje centra je bilo končano poleti 2014, gradnja pa se bo začela v začetku jeseni 2014. Gruzija si je prizadevala za okrepitev zmogljivosti zbiranja podatkov. Ministrstvo za notranje razseljene osebe je v tesnem sodelovanju z UNHCR in s finančno podporo UNHCR izdelalo novo elektronsko zbirko podatkov, ki naj bi začela delovati decembra 2014. Ministrstvo je pregledalo postopke za pritožbo zoper odločitev o azilu in izdelalo osnutke sprememb ter jih marca 2014 poslalo v pregled UNHCR.

2.3. Sklop 3: javni red in varnost

Gruzija je še naprej dosegala napredek pri preprečevanju organiziranega kriminala in boju proti njem. Oktobra 2013 je sprejela nacionalno strategijo za boj proti organiziranemu kriminalu v obdobju 2013–2014, novembra 2013 pa spremljajoči akcijski načrt. Medagencijski usklajevalni svet za boj proti organiziranemu kriminalu dejavno spremlja izvajanje obeh dokumentov, svoje prvo poročilo o izvajanju pa je predstavil julija 2014.

Z obstoječim pravnim in strateškim okvirom za boj proti trgovini z ljudmi je Gruzija pripravljena na ustrezno reševanje tega vprašanja. Izvaja se nacionalni akcijski načrt 2013–14, svet za boj proti trgovini z ljudmi pa je osrednji usklajevalni mehanizem za boj proti trgovini z ljudmi. Svet je pripravil „smernice za organe odkrivanja in pregona za preiskovanje in pregon primerov trgovine z ljudmi ter ravnanje z žrtvami in zakonsko priznanimi žrtvami trgovine z ljudmi“, ki so bile junija 2014 poslane vsem pristojnim organom pregona. Nacionalni mehanizem za napotitev, ki deluje od februarja 2007, zagotavlja, da se vse domnevne in ugotovljene žrtve trgovine z ljudmi obravnavajo v skladu s predpisanimi pravnimi standardi. Od leta 2006 je bil državni sklad za zaščito in pomoč žrtvam trgovine z ljudmi odgovoren za dve zatočišči za žrtve, financiranje zaščite žrtev, pomoč, ukrepe za rehabilitacijo in plačilo odškodnine. Centralni oddelek kriminalistične policije na Ministrstvu za notranje zadeve je organ odkrivanja in preiskovanja, pristojen za preiskovanje trgovine z ljudmi. Poleg tega je bila januarja 2014 v regiji Adjara ustanovljena regionalna služba. Usposabljanje in ozaveščanje se redno izvajata, saj imata pomembno vlogo pri pristopu Gruzije k preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej. Zaradi druge faze izvajanja akcijskega načrta za liberalizacijo vizumskega režima se Gruzijo spodbuja, da nadalje razvije mehanizem za poročanje o oceni ogroženosti ter da v okviru sedanje reforme delovnega prava prouči ustanovitev mehanizma inšpektorata za delo v povezavi z vprašanjem trgovine z ljudmi.

Pravni in institucionalni okvir za preprečevanje korupcije in boj proti njej je že vzpostavljen. Na splošno je obstoječa zakonodaja dobro pripravljena, primerna in usklajena z evropskimi standardi, če ti obstajajo. Nove zakonodajne določbe o zaščiti prijaviteljev nepravilnosti so začele veljati 14. aprila 2014. Prav tako je medagencijski usklajevalni svet za boj proti korupciji aprila 2014 ustanovil ad hoc delovno skupino za izvajanje priporočil Skupine držav proti korupciji (GRECO) in Konvencije Združenih narodov proti korupciji v zvezi s financiranjem političnih strank, ki jih analizira Ministrstvo za pravosodje. Za nadaljnje izboljšanje sistema za spremljanje prijavljanja premoženja je Urad državne uprave v zvezi s tem opravil obsežne raziskave in javno posvetovanje, jeseni 2014 pa bo vladi predstavil zakonodajni predlog.

Dosežen je bil napredek na področju boja proti korupciji. Pripravlja se nov zakon o državni upravi. Koncept t.i. reforme državne uprave je bil pripravljen in vlada naj bi ga sprejela jeseni 2014. Trenutno za obravnavo primerov korupcije ni niti specializiranega tožilca niti specializirane agencije v okviru tožilstva. Da bi olajšali učinkovito izvajanje druge faze meril akcijskega načrta za liberalizacijo vizumskega režima, bi morali gruzijski organi razmisliti o nadaljnjih zaščitnih ukrepih, s katerimi bi se zagotovila neodvisnost glavnega tožilca in ustanovi specializirano tožilstvo ali specializirana enota za primere korupcije.

Na področju preprečevanja pranja denarja in boja proti njem ter financiranja terorizma je Gruzija pripravila potrebne zakonodajne spremembe „zakona o olajševanju preprečevanja nedovoljenega dohodka“, ki sledi priporočilom Odbora strokovnjakov za ocenjevanje ukrepov proti pranju denarja in financiranju terorizma (MONEYVAL) iz leta 2012. Predloge sprememb je poleti 2014 pregledala vlada, parlament pa naj bi jih sprejel na plenarnem zasedanju jeseni 2014. Pomanjkljivosti v zvezi s financiranjem terorizma, kot jih je opredelil odbor MONEYVAL, je parlament obravnaval novembra 2013, ko je spremenil zadevno določbo Kazenskega zakonika. Spremembe so začele veljati 15. januarja 2014. Gruzija je leta 2005 podpisala Konvencijo Sveta Evrope o preprečevanju terorizma (CETS št. 196), postopek ratifikacije pa je še v teku.

Decembra 2013 je bil ustanovljen medagencijski svet za razvoj in usklajevanje izvajanja strategije in akcijskega načrta za boj proti pranju denarja in financiranju terorizma. Vlada je marca 2014 sprejela strategijo za boj proti pranju denarja in financiranju terorizma (2014–17) in spremljajoči akcijski načrt. Služba za finančni nadzor (finančna obveščevalna enota Gruzije) je še naprej delovala. Ta služba trenutno ni pristojna za ustavitev sumljivih transakcij, tudi začasno ne, razen kadar gre za transakcije, ki se lahko uporabljajo za financiranje terorizma. Dobro bi bilo, če bi Gruzija podrobneje preučila to vprašanje v okviru izvajanja druge faze akcijskega načrta za liberalizacijo vizumskega režima.

Gruzija je nadalje okrepila zakonodajni in strateški okvir na področju preprečevanja uporabe drog. 4. decembra 2013 je sprejela nacionalno strategijo o drogah in akcijski načrt za obdobje 2014–15. Dokumenti upoštevajo priporočila skupine Pompidou ter so v skladu z evropskimi in mednarodnimi standardi. Pri financiranju se Gruzija v veliki meri opira na zunanje donatorske pomoči, ki lahko dolgoročno sprožijo vprašanja glede vzdržnosti izvajanja strategije in akcijskega načrta.

Gruzija je marca 2013 podpisala Konvencijo Sveta Evrope iz leta 2005 o pranju, odkrivanju, zasegu in zaplembi premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, in o financiranju terorizma ter jo ratificirala oktobra 2013. Aprila 2014 je pristopila k Haaški konvenciji o varstvu otrok, ki bo začela veljati 1. marca 2015. Marca 2009 je podpisala Konvencijo Sveta Evrope iz leta 2007 o zaščiti otrok pred spolnim izkoriščanjem in spolnim zlorabljanjem, parlament pa jo je ratificiral marca 2014. Dodatni protokol h Kazenskopravni konvenciji o korupciji je Gruzija podpisala marca 2013 in ratificirala julija 2013.

Gruzijski zakonodajni in institucionalni okvir za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah je v skladu z evropskimi standardi. V drugi fazi akcijskega načrta za liberalizacijo vizumskega režima lahko Gruzija predloži informacije o postopkovnih jamstvih, ki so na voljo pri obravnavanju prošenj za medsebojno pomoč. Obravnavala bi lahko tudi nadaljnje izboljšanje zbiranja kvalitativnih podatkov ter usposabljanje tožilcev in sodnikov.

Sodelovanje na področju kazenskega pregona je bilo okrepljeno decembra 2013 z namestitvijo programske opreme za medagencijsko elektronsko izmenjavo (InterFlow). Sistem je opremljen z digitalnim podpisom, zagotavlja hitro iskanje podatkov in uporabnikom omogoča upravljanje nalog v realnem času z varno izmenjavo dokumentov.

Gruzija je napredovala na področju varstva podatkov, saj je njen zakonodajni in institucionalni okvir še bolj usklajen z evropskimi standardi. Parlament je 1. avgusta 2014 sprejel več pomembnih sprememb zakona o varstvu osebnih podatkov in nekaterih drugih zakonov, ki vključujejo:

– razširitev mandata inšpektorju za varstvo osebnih podatkov na obdelavo podatkov v policijskem sektorju;

– podelitev nadzornih pooblastil v zasebnem sektorju inšpektorju za varstvo osebnih podatkov od 1. novembra 2014 in

– okrepitev neodvisnosti inšpektorja za varstvo osebnih podatkov.

Poleg tega je parlament 2. maja 2014 sprejel spremembe kazenskega zakonika, in sicer je kršitve predpisov o varstvu podatkov razglasil za kaznivo dejanje.

Gruzija je 10. januarja 2014 ratificirala Dodatni protokol iz leta 2001 h Konvenciji Sveta Evrope št. 108, ki je začel veljati 1. maja 2014. Odlok ministra za notranje zadeve v zvezi z obdelavo in varstvom osebnih podatkov v okviru ministrstva je začel veljati 1. marca 2014.

Urad inšpektorja za varstvo osebnih podatkov je še naprej deloval. Urad ima 15 zaposlenih, vključno z odvetniki, analitiki varnosti podatkov, vodjo usposabljanja in strokovnjakom za kataložne zbirke. Od leta 2014 ima lastno postavko v državnem proračunu, kar zadostuje za financiranje tekočih dejavnosti. Vendar je treba v drugi fazi akcijskega načrta za liberalizacijo vizumskega režima ob upoštevanju razširitve pristojnosti in odgovornosti inšpektorja za varstvo osebnih podatkov razmisliti o dodelitvi dodatnih finančnih sredstev. Prav tako bi bilo treba zagotoviti, da se urad inšpektorja za varstvo osebnih podatkov nahaja v prostorih, ki ustrezajo novim nalogam in so dostopni širši javnosti.

Poleg meril akcijskega načrta za liberalizacijo vizumskega režima je bil dosežen tudi napredek na področju sodstva in kazenskega pregona, ki je prav tako relevanten za oceno meril. Parlament je 1. avgusta 2014 v skladu s priporočili Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) sprejel „zakon o spremembah gruzijskega sistemskega zakona o sodiščih splošne pristojnosti“, ki ureja postopek za doživljenjsko imenovanje sodnikov. Zakon je začel veljati 19. avgusta 2014. Spremembe „zakona o tožilstvu“ iz leta 2013 predstavljajo pomemben korak k zagotavljanju skladnosti z evropskimi standardi. Vendar glavnega tožilca še vedno imenuje predsednik vlade na predlog ministra za pravosodje.

2.4. Sklop 4: zunanji odnosi in temeljne pravice

„Zakon o pravnem položaju tujcev in oseb brez državljanstva“, ki je začel veljati 1. septembra 2014, zagotavlja pravno podlago za vstop, bivanje, tranzit in izstop tujcev. Opredeljuje pravice in obveznosti tujcev in oseb brez državljanstva, vrste odstranitve in postopke za odstranitev ter pristojnosti zadevnih državnih ustanov. Vzpostavljen je tudi pravni okvir, ki državljanom Gruzije in tujcem zagotavlja dostop do potnih listin in osebnih dokumentov.

7. maja 2014 je začel veljati „zakon o odpravi vseh oblik diskriminacije“ (protidiskriminacijski zakon). Namen zakona je „odpraviti vse oblike diskriminacije in zagotavljati enake pravice vsem fizičnim in pravnim osebam pod zakonodajo Gruzije, ne glede na raso, barvo kože, jezik, spol, starost, državljanstvo, izvor, kraj rojstva ali stalnega prebivališča, premoženje ali socialni položaj, vero ali prepričanje, nacionalni, etnični ali socialni izvor, poklic, zakonski stan, zdravstveno stanje, invalidnost, spolno usmerjenost, spolno identiteto in izražanje, politična ali druga mnenja ali druge značilnosti“. Zajema široko področje uporabe in se uporablja tudi v zasebnem sektorju.

Zakon opredeljuje neposredno in posredno diskriminacijo, diskriminacijo preko povezave in izrecno prepoveduje prisiljevanje, napeljevanje ali podpiranje osebe, da diskriminira tretjo osebo, kakor tudi večkratno in večplastno diskriminacijo. Prav tako uvaja pojem pozitivnih ukrepov v zvezi z enakostjo med spoloma in posebne primere, kot so materinstvo, nosečnost ali invalidnost.

Protidiskriminacijski zakon nalaga okrepitev vloge javnega pravobranilca, ki bo kot organ za enakost odgovoren za odpravljanje diskriminacije in zagotavljanje enakosti. Da bi zaščitil žrtve diskriminacije in jim pomagal, bo pravobranilec deloval kot posrednik med strankama z namenom spodbujanja sprave. Novi zakon določa sodne postopke pred pristojnim sodiščem kot glavno pravno sredstvo zoper diskriminacijo, za boljšo dostopnost pravnega sredstva v primerih diskriminacije pa je bilo sprejetih več sprememb zakonika o civilnem postopku, kazenskega zakonika, zakona o enakosti spolov in zakona o javnem pravobranilcu.

Čeprav sprejetje protidiskriminacijskega zakona skupaj z drugimi ustreznimi akti pravnega okvira zagotavlja potrebno pravno podlago za uveljavljanje ustreznih meril, bo treba v fazi izvajanja dati jamstva, zlasti jamstva postopkovne narave, da se zagotovi ustrezno in učinkovito zaščito pred diskriminacijo ter skladnost kakršnih koli odstopanj z načeli nujnosti in sorazmernosti. V drugi fazi akcijskega načrta za liberalizacijo vizumskega režima bo izvajanje protidiskriminacijskega zakona pod drobnogledom, po potrebi pa bodo ob posvetovanju s civilno družbo in mednarodnimi strokovnjaki obravnavane nadaljnje spremembe.

Gruzija ima zelo razvito politiko na področju družbenega vključevanja in zaščite pravic manjšin. Izvajata se nacionalni koncept za strpnost in družbeno vključevanje ter akcijski načrt (2009–14). Junija 2013 je vlada ustanovila medagencijsko komisijo na visoki ravni, ki pripravlja nov nacionalni koncept in akcijski načrt. Pred kratkim je država okrepila svoja prizadevanja v zvezi s pravico do uporabe manjšinskih jezikov v odnosih z javnimi organi in lokalnih topografskih označbah, s čimer se utira pot za podpis in ratifikacijo Evropske listine o regionalnih ali manjšinskih jezikih.

Gruzijski parlament je 2. aprila 2014 sprejel resolucijo, ki ratificira Konvencijo Združenih narodov iz leta 1961 o zmanjšanju števila oseb brez državljanstva. Listina o pristopu h Konvenciji je bila 1. julija 2014 deponirana v Ženevi. „Zakon o gruzijskem državljanstvu“, ki je začel veljati 11. junija 2014, usklajuje obstoječi pravni okvir z načeli Konvencije.

Parlament je 30. aprila 2014 odobril nacionalno strategijo o človekovih pravicah (2014–20), vlada pa je 9. julija 2014 sprejela spremljajoči akcijski načrt (2014–15). Strategija in akcijski načrt opredeljujeta prioritete na področju človekovih pravic in racionalizirata dejavnosti različnih vladnih agencij. Strategija gradi na štirih temeljih — nedotakljivost človekovih pravic s strani države, varstvo človekovih pravic pred kršitvami s strani drugih oseb, razvoj sistema, ki ljudem omogoča, da uveljavijo svoje pravice, in ozaveščanje ljudi o njihovih pravicah —, navaja pa tudi 23 strateških področij ukrepanja. V akcijskem načrtu so navedeni posebni cilji, dejavnosti, pristojne agencije, časovni okviri in kazalniki.

3. SPLOŠNA OCENA IN NASLEDNJI KORAKI

Komisija je ocenila izvajanje akcijskega načrta Gruzije za liberalizacijo vizumskega režima v skladu z uveljavljeno metodologijo ter na podlagi informacij in ustreznih zakonodajnih in programskih dokumentov, ki jih je posredovala. Ocenjevalno misijo so opravili strokovnjaki iz držav članic EU ob pomoči služb Komisije, Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD) in delegacije EU v Gruziji.

EU je prav tako spremljala napredek Gruzije na področjih, povezanih z akcijskim načrtom za liberalizacijo vizumskega režima, v okviru Skupnega odbora EU in Gruzije za poenostavitev vizumskih postopkov, Skupnega odbora EU in Gruzije za ponovni sprejem, Pododbora EU in Gruzije za pravosodje, svobodo in varnost ter človekove pravice in demokracijo ter tudi v okviru dialoga o človekovih pravicah. V okviru vsakega od teh odborov se stanje dialoga in sodelovanja med EU in Gruzijo ocenjuje kot zelo napredno.

Razvoj zakonodaje in politik, opisan v prvem poročilu o napredku in tem drugem poročilu, kaže, da je Gruzija resnično zavezana dialogu o liberalizaciji vizumskega režima. Komisija lahko na podlagi temeljite analize vsebine in obsega uvedenih reform ugotovi, da je Gruzija uspešno izpolnila merila prve faze akcijskega načrta za liberalizacijo vizumskega režima in da je zdaj na vrsti ocenjevanje meril druge faze.

V drugi fazi se bo Komisija osredotočila na oceno učinkovitosti in trajnosti izvajanja druge faze meril akcijskega načrta za liberalizacijo vizumskega režima. Prav tako bo še naprej spremljala ustreznost zakonodajnega in političnega okvira, saj sta oba sklopa meril tesno povezana.

Komisija bo Gruziji še naprej pomagala pri izvajanju akcijskega načrta za liberalizacijo vizumskega režima in bo dejavno spremljala izpolnjevanje vseh meril načrta z namenom, da Evropskemu parlamentu in Svetu leta 2015 predloži poročilo o nadaljnjem napredku.

[1] COM(2013) 808 final.

[2] Poročilo vsebuje podatke o stanju na dan 25. septembra 2014.