ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

(1)Uredba Sveta (EU) št. 269/2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine, uveljavlja omejevalne ukrepe iz Sklepa 2014/145/SZVP.

(2)Svet je XX. YY. 2022 sprejel Sklep (SZVP) XXX/XXX o spremembi Sklepa 2014/145/SZVP, s katerim je uvedel dodatno merilo za uvrstitev na seznam fizičnih ali pravnih oseb, subjektov ali organov, za katere veljata zamrznitev sredstev ter prepoved dajanja finančnih sredstev in gospodarskih virov na razpolago določenim osebam in subjektom. S Sklepom (SZVP) XXX/XXX so bila uvedena tudi dodatna odstopanja od zamrznitve sredstev ter prepovedi dajanja finančnih sredstev in gospodarskih virov na razpolago v zvezi z nekaterimi subjekti s seznama ter vključene dodatne določbe glede obveznosti držav članic v zvezi z odobritvijo odstopanj.

(3)Te spremembe spadajo na področje uporabe Pogodbe, zato je za njihovo izvajanje potreben regulativni ukrep na ravni Unije, zlasti zaradi zagotovitve, da se bodo v vseh državah članicah enotno uporabljale.

(4)Visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Evropska komisija predlagata, da se Uredba (EU) št. 269/2014 ustrezno spremeni.

2022/0315 (NLE)

Skupni predlog

UREDBA SVETA

o spremembi Uredbe (EU) št. 269/2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 215 Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa 2014/145/SZVP z dne 17. marca 2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z ukrepi, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine,

ob upoštevanju skupnega predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

(1)Uredba Sveta (EU) št. 269/2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine, uveljavlja omejevalne ukrepe iz Sklepa 2014/145/SZVP.

(2)Svet je XX. YY. 2022 sprejel Sklep (SZVP) XXX/XXX o spremembi Sklepa 2014/145/SZVP, s katerim je uvedel dodatno merilo za uvrstitev na seznam fizičnih ali pravnih oseb, subjektov ali organov, za katere veljata zamrznitev sredstev ter prepoved dajanja finančnih sredstev in gospodarskih virov na razpolago določenim osebam in subjektom. S Sklepom XXXX so bila uvedena tudi dodatna odstopanja od zamrznitve sredstev ter prepovedi dajanja finančnih sredstev in gospodarskih virov na razpolago v zvezi z nekaterimi subjekti s seznama ter vključene dodatne določbe glede obveznosti držav članic v zvezi z odobritvijo odstopanj.

(3)Te spremembe spadajo na področje uporabe Pogodbe, zato je za njihovo izvajanje potreben regulativni ukrep na ravni Unije, zlasti zaradi zagotovitve, da se bodo v vseh državah članicah enotno uporabljale.

(4)Uredbo (EU) št. 269/2014 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –
POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

o izvajanju pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov, prenesenega na Komisijo v skladu z Uredbo (EU) 2018/1091 Evropskega parlamenta in Sveta o integrirani statistiki na ravni kmetij

1. UVOD

Členi 5(5), 8(3) in 9(1) Uredbe (EU) 2018/1091 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 na Komisijo prenašajo pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 16 Uredbe (EU) 2018/1091 za namene, opisane v nadaljevanju:

·sprememba spremenljivk iz Priloge III, kadar je to potrebno za njihovo uskladitev z viri podatkov iz člena 4(2) za leti 2023 in 2026;

·sprememba podrobnih tem iz Priloge IV za leti 2023 in 2026;

·dopolnitev podatkov o modulih iz Priloge IV, če se zbiranje dodatnih informacij zdi potrebno. Navedeni delegirani akti morajo določati:

(a)teme in podrobne teme, ki se zagotovijo v ad hoc modulu, in razlog za te dodatne statistične potrebe;

(b)referenčno leto.

V isti uredbi je navedeno, da se delegirani akti iz členov 5(5) in 8(3) „sprejmejo do 30. septembra 2021 za referenčno leto 2023 in do 30. septembra 2024 za referenčno leto 2026“.

Delegirani akti iz člena 9(1) se lahko sprejmejo začenši z referenčnim letom 2023 in nato vsaka tri leta. Komisija ne sme predlagati ad hoc modulov za referenčna leta, v katerih se podatki zbirajo v obliki popisa (kar je veljalo le za leto 2020).

2. PRAVNA PODLAGA

V skladu s členom 16 Uredbe (EU) 2018/1091 se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov za obdobje petih let od 27. avgusta 2018. Prenos pooblastila se mora samodejno podaljševati za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

Komisija mora pripraviti poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja.

To poročilo izpolnjuje zadevno obveznost.

3. IZVAJANJE POOBLASTILA

Komisija še ni uporabila pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov, ki je nanjo preneseno z Uredbo (EU) 2018/1091.
Kazalo

1.Uvod

2.Direktiva

3.Nacionalni ukrepi za prenos, ki so jih priglasile države članice, in predhodne ugotovitve o njihovi oceni

4. Študija izvedljivosti v zvezi z elektronsko informativno platformo za vozila…11

5. Povzetek – sklepne ugotovitve…………………………………………………11

1.Uvod

1.1.Ozadje

Tehnični pregledi vozil so ključnega pomena za varnost v cestnem prometu in zagotavljanje okoljske učinkovitosti vozil. Pravila EU o določitvi minimalnih standardov za preverjanje vozil so bila sprejeta leta 1977 in so bila le nekoliko posodobljena. Vendar so se vozila, vedenje voznikov in tehnologija od takrat močno spremenili. Prva bistvena sprememba okvira za tehnične preglede je bila uvedena s sprejetjem svežnja o tehničnih pregledih leta 2014. Ta je bil razdeljen na tri dele, in sicer na redne tehnične preglede, cestne preglede tehnične brezhibnosti gospodarskih vozil in dokumente o registraciji vozil.

Predlog svežnja o tehničnih pregledih iz leta 2012 so spodbudile usmeritve politike na področju varnosti v cestnem prometu, ki jih je Komisija sprejela leta 2010. Komisija je v okviru „cilja 4: varnejša vozila“ usmeritev politike opredelila ukrep, s katerim bo „predlagala, kako postopno uskladiti in okrepiti tehnične preglede in cestne preglede tehnične brezhibnosti“.

Direktiva 2014/45/EU o rednih tehničnih pregledih (v nadaljnjem besedilu: Direktiva) se je začela uporabljati 20. maja 2018, z njo pa so bile uvedene pomembne novosti v primerjavi z Direktivo 2009/40/ES.

Med temi novostmi so:

·izboljšanje kakovosti pregledov vozil z določitvijo skupnih minimalnih standardov za opremo, usposabljanje inšpektorjev in oceno pomanjkljivosti;

·uvedba obveznega testiranja za elektronske varnostne sestavne dele (kot so ABS – protiblokirni zavorni sistem, ESC – elektronski nadzor stabilnosti in zračne blazine);

·prvi evropski ukrepi za boj proti goljufijam s kilometrskimi števci;

·obvezni pregledi na ravni EU za težka motorna kolesa, razen če država članica doseže enakovredno izboljšanje varnosti v cestnem prometu z drugimi ukrepi;
POROČILO KOMISIJE

EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

o izvajanju pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov, prenesenega na Komisijo na podlagi Uredbe (EU) št. 1257/2013 o recikliranju ladij

1. UVOD

Uredba (EU) št. 1257/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 o recikliranju ladij() (v nadaljnjem besedilu: uredba o recikliranju ladij) določa pravila, da se preprečijo, zmanjšajo, čim bolj omejijo in v izvedljivem obsegu odpravijo nesreče, poškodbe in drugi škodljivi učinki recikliranja ladij na zdravje ljudi in okolje. Uredba o recikliranju ladij zato zahteva, da imajo ladje na krovu popis nevarnih materialov, in sicer od različnih datumov, kot sta navedena v členu 32 Uredbe, in odvisno od statusa ladje.

Uredba o recikliranju ladij na Komisijo prenaša pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 5(8) v zvezi s „posodobitvijo seznama točk popisa nevarnih materialov iz prilog I in II zaradi zagotovitve, da seznami vsebujejo najmanj snovi, naštete v dodatkih I in II h Konvenciji iz Hongkonga“. Člen 5(8) nadalje določa, da „Komisija sprejme ločen delegirani akt za vsako snov, ki se doda v Prilogo I ali v Prilogo II ali črta iz ene od njiju.“

2. PRAVNA PODLAGA

To poročilo se zahteva v skladu s členom 24(2) uredbe o recikliranju ladij. Na podlagi tega člena ima Komisija pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov za obdobje petih let od 30. decembra 2013. Komisija mora pripraviti tudi poročilo o prenesenih pooblastilih najpozneje 9 mesecev pred koncem petletnega obdobja. V skladu s členom 24(2) se prenos pooblastila samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3. IZVAJANJE PRENOSA POOBLASTILA

V obdobju, ki ga zajema to poročilo, Komisija ni uporabila pooblastila iz člena 5(8). Razlog za to je, da Konvencija iz Hongkonga kljub sprejetju še ni začela veljati. Njena vsebina se zato še ne more ponovno pregledati in v njene dodatke ni mogoče vključiti dodatnih snovi. Ker prilogi k uredbi o recikliranju ladij trenutno vključujeta vse snovi iz dodatkov h Konvenciji iz Hongkonga, delegirani akti niso potrebni.
Poročilo za obdobje 2011–2015 o izvajanju dolgoročne sheme državne pomoči za kmetijstvo v severnih regijah Finske in Švedske v skladu s sklepoma Komisije 2009/3067 in 2010/6050

5.2 Izplačana pomoč

5.3 Proizvodne količine na območju, ki prejema pomoč

5.4 Razvoj kmetijskega gospodarstva v regiji, ki prejema pomoč

6. SKLEPI

6.1 Finska

6.2 Švedska





1. UVOD

V skladu s členom 142 Akta o pristopu Avstrije, Finske in Švedske k Evropski uniji je Komisija dovolila Finski in Švedski, da dodelita dolgoročno državno pomoč za kmetijstvo v severnih regijah z namenom ohranjanja kmetijske dejavnosti. Ta pomoč se imenuje Nordijska pomoč (v nadaljnjem besedilu: pomoč).

To poročilo se Svetu predloži v skladu z zahtevo po poročanju iz člena 143 Akta o pristopu, ki določa, da Komisija eno leto po pristopu in zatem vsakih pet let Svetu predloži poročilo o izdanih odobritvah in rezultatih pomoči, dodeljene na podlagi teh odobritev. Predhodna poročila so bila predložena leta 1996, 2002, 2007 in 2012.

2. SPLOŠNA NAČELA NORDIJSKE POMOČI

2.1 Cilji pomoči

Pomoč se dodeli zlasti za ohranjanje tradicionalne primarne proizvodnje in predelave, ki po naravi ustrezata podnebnim razmeram zadevnih regij, za izboljšanje proizvodnih struktur, trženja in predelave kmetijskih proizvodov, lažjo prodajo takih proizvodov ter zagotovitev varstva okolja in ohranjanja podeželja.

2.2 Odobritve Komisije

Pomoč se odobri na podlagi ločenih sklepov Komisije za Finsko in Švedsko. Najvišje letno izplačilo za Finsko trenutno znaša 382 milijonov EUR. Najvišje odobreno letno izplačilo za Švedsko znaša 318,67 milijona SEK (približno 35 milijonov EUR).

Osnovni pogoji so določeni v členu 142 Akta o pristopu. Celoten znesek dodeljene pomoči mora zadostovati za ohranitev kmetijske dejavnosti v severnih regijah, vendar se ne sme razviti v splošno podporo, ki bi presegala stopnjo podpore iz predpristopnega referenčnega obdobja, določene v odobritvah. Pomoč se prav tako ne sme navezovati na prihodnjo proizvodnjo ali povzročiti povečanja proizvodnje glede na referenčne stopnje, ki jih je določila Komisija.

2.3 Regije, vključene v shemo pomoči

Regije, vključene v shemo pomoči, so opredeljene v navedenih sklepih in ležijo severno od 62. vzporednika ter vključujejo nekatera sosednja območja južno od tega vzporednika, ki se soočajo s podobnimi podnebnimi razmerami, kar kmetijsko dejavnost še posebej otežuje. Pri določanju območij so se upoštevali naslednji dejavniki: nizka gostota prebivalstva (največ 10 prebivalcev/km2), kmetijska površina v uporabi kot delež celotnega območja (manj kot 10 %), kmetijska površina za pridelovanje poljščin, namenjenih za prehrano ljudi, kot delež kmetijske površine v uporabi (≤ 20 %) ter občine, ki jih obkrožajo druge občine znotraj prej navedenih območij (tudi če ne izpolnjujejo enakih pogojev).

Na Finskem je v shemo pomoči iz tega sporočila vključenih 1 417 140 hektarjev (ha) kmetijske površine v uporabi (55,5 % vseh kmetijskih površin v uporabi), na Švedskem pa 335 881 ha kmetijske površine v uporabi (11 % vseh kmetijskih površin na uporabi).
o izvajanju pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov, podeljenega Komisiji v skladu z Uredbo (EU) št. 347/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2013 o smernicah za vseevropsko energetsko infrastrukturo in razveljavitvi Odločbe št. 1364/2006/ES in spremembi uredb (ES) št. 713/2009, (ES) št. 714/2009 in (ES) št. 715/2009

1. UVOD

Uredba (EU) št. 347/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2013 o smernicah za vseevropsko energetsko infrastrukturo in razveljavitvi Odločbe št. 1364/2006/ES in spremembi uredb (ES) št. 713/2009, (ES) št. 714/2009 in (ES) št. 715/2009 (v nadaljnjem besedilu: uredba TEN-E) določa smernice za pravočasen razvoj in interoperabilnost prednostnih koridorjev ter območij vseevropske energetske infrastrukture.

Uredba TEN-E uvaja pojem „projekt skupnega interesa“, tj. infrastrukturni projekt, potreben za izvajanje prej navedenih prednostnih koridorjev energetske infrastrukture in tematskih področij. Projekti skupnega interesa so infrastrukturni projekti, ki so ključnega pomena za graditev medsebojno dobro povezanih energetskih omrežij v Evropi, in temelji raznih evropskih strategij, vključno s strategijo za energetsko unijo, energetsko in podnebno strategijo za leto 2020 in okvirom za podnebno in energetsko politiko do leta 2030.

Uredba TEN-E določa tudi (i) regulativni okvir za izbiro projektov skupnega interesa, ki so potrebni za izvajanje prednostnih koridorjev in območij, ter (ii) nabor ukrepov, ki olajšujejo pravočasno izvajanje projektov skupnega interesa, vključno s pravili za poenostavitev dovoljevanja, pravili in smernicami za čezmejno razporeditev stroškov in s tveganji povezane spodbude ter pravili za določanje pogojev za upravičenost projektov skupnega interesa do finančne pomoči.

Projekti skupnega interesa so določeni na seznamu projektov skupnega interesa Unije, ki je priloga k uredbi TEN-E (v nadaljnjem besedilu: „seznam Unije“). Seznam Unije se pripravi z delegiranim aktom, ki ga Komisija sprejme na podlagi člena 3(4) uredbe TEN-E ob upoštevanju pogojev za izvajanje pooblastila iz člena 16.

Člen 3(4) uredbe TEN-E zahteva, da se seznam Unije pripravi vsaki dve leti na podlagi regionalnih seznamov, ki so jih sprejeli organi odločanja t. i. „regionalnih skupin“, ustanovljenih v skladu s členom 3(1) uredbe TEN-E po postopku iz člena 3(3) in (4) ter Priloge III.2 k uredbi TEN-E.

Po sprejetju uredbe TEN-E je Komisija dvakrat izvajala svojo pristojnost s sprejetjem delegiranih uredb, s katerima je pripravila dva zaporedna seznama projektov skupnega interesa Unije v letih 2013 in 2015.

2. PRAVNA PODLAGA

To poročilo Komisije je zahteva člena 16(2) uredbe TEN-E. Navedena določba daje Komisiji pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov za pripravo seznama projektov skupnega interesa Unije iz člena 3(4) uredbe TEN-E.

Po členu 16(2) uredbe TEN-E se pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov prenese na Komisijo za obdobje štirih let z začetkom 15. maja 2013. Komisija mora pripraviti poročilo o izvajanju pooblastila najkasneje devet mesecev pred iztekom štiriletnega obdobja.
POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

o izvajanju pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov, prenesenega na Komisijo v skladu z Uredbo (EU) št. 1337/2011 o evropski statistiki

trajnih nasadov

1.Ozadje

Člen 11(1) Uredbe (EU) št. 1337/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o evropski statistiki trajnih nasadov na Komisijo prenaša pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov. V skladu s členom 11(2) Uredbe se pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov prenese na Komisijo za obdobje petih let od 31. decembra 2011. Obdobje se izteče 31. decembra 2016. Pooblastilo se samodejno podaljšuje za obdobja petih let, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje podaljšanju.

Komisija je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 11, da se upošteva gospodarski in tehnični razvoj. Z delegiranimi akti se lahko spreminjajo:

razčlenitve vrst po skupinah, razredih gostote nasada in starostnih razredih iz Priloge I k Uredbi ter

spremenljivke/značilnosti, velikostni razredi, stopnja specializacije in sorte vinske trte iz Priloge II.

Vendar se z delegiranimi akti ne sme spreminjati neobvezna narava zahtevanih informacij.

Komisija mora pri izvajanju pooblastila zagotoviti, da se državam članicam in poročevalskim oddelkom z delegiranimi akti ne naloži znatno dodatno upravno breme.

Komisija mora pripraviti poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja.

S tem kratkim poročilom je ta obveznost izpolnjena.

2.Komisijino izvajanje delegiranih pooblastil v skladu z Uredbo (EU) št. 1337/2011

Komisija še ni izvedla pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov, ki je bilo nanjo preneseno z Uredbo (EU) št. 1337/2011.

Ta uredba zajema zbiranje strukturne statistike o sadovnjakih in vinogradih vsakih pet let. Prvi podatki o sadovnjakih so bili zbrani leta 2012 in so bili predloženi Komisiji (Eurostatu) konec septembra 2013. Prvi podatki o vinogradih so bili zbrani leta 2015 in morajo biti predloženi Komisiji (Eurostatu) do konca septembra 2016.

V času predložitve tega poročila so izkušnje pri zbiranju podatkov v skladu z Uredbo omejene samo na zbiranje podatkov o sadovnjakih. Komisija zato meni, da izvajanje pooblastila še ni potrebno.

3.Zaključki
[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 15.4.2009

COM(2009) 177 konč.

PREDHODNI PREDLOG SPREMEMBE PRORAČUNA št. 5 K SPLOŠNEMU PRORAČUNU ZA LETO 2009

IZKAZ ODHODKOV PO ODDELKIH Oddelek III – Komisija

PREDHODNI PREDLOG SPREMEMBE PRORAČUNA št. 5K SPLOŠNEMU PRORAČUNU ZA LETO 2009

IZKAZ ODHODKOV PO ODDELKIHOddelek III – Komisija

Ob upoštevanju:

- Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 272 Pogodbe,

- Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 177 Pogodbe,

- Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti[1], in zlasti člena 37 Uredbe,

predloži Evropska komisija proračunskemu organu predhodni predlog spremembe proračuna št. 5 k proračunu za leto 2009.

SPREMEMBE SPLOŠNEGA IZKAZA PRIHODKOV

Spremembe splošnega izkaza prihodkov se pošljejo ločeno po sistemu SEI-BUD. Temu dokumentu je za ponazoritev priložena angleška različica sprememb splošnega izkaza prihodkov v proračunskem formatu.

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Namen tega predhodnega predloga spremembe proračuna št. 5/2009 je, da se v proračun vključi presežek, ki izhaja iz izvrševanja v proračunskem letu 2008. Kakor je določeno v členu 15(3) finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti[2], je to edini predmet tega PPSP, ki ga je treba predložiti v 15 dneh po predložitvi začasnega zaključnega računa, kar je bilo 31. marca 2009.

1. Pri izvrševanju proračuna v proračunskem letu 2008 je nastal presežek v višini 1 796 151 821 EUR (brez prispevkov Efte–EGP), ki se zato vknjiži v proračun za leto 2009 kot prihodek.

Vknjižba presežka se lahko prikaže na naslednji način:

2008 | Efta-EGP | Evropski skupnosti | Skupaj |

Prihodki za zadevno proračunsko leto | 199 139 557,00 | 121 385 242 727,55 | 121 584 382 284,55 |

Plačila na podlagi odobritev za tekoče leto | –183 598 206,59 | –115 366 374 174,96 | –115 549 972 381,55 |

Odobritve plačil, prenesene v leto N+1 | 0,00 | –3 912 336 487,46 | –3 912 336 487,46 |

Odobritve Efte, prenesene iz leta N–1 | –2 324 641,86 | 0,00 | –2 324 641,86 |

Zapadle neporabljene odobritve, prenesene iz leta N–1 | 564 626,36 | 187 331 191,58 | 187 895 817,94 |

Tečajne razlike za zadevno leto | 0,00 | –497 711 435,90 | –497 711 435,90 |

Realizacija proračuna 2008 | 13 781 334,91 | 1 796 151 820,81 | 1 809 933 155,72 |

2. Zaradi vključitve tega presežka v proračun se bo ustrezno zmanjšal skupni prispevek držav članic k financiranju proračuna EU. Na to skupno zmanjšanje prispevkov po državah članicah bo vplivala tudi posodobljena napoved lastnih sredstev (TLS, DDV in BND), vključno s posodobljenim zneskom popravka za Združeno kraljestvo. Komisija bo junija v ločenem predhodnem predlogu spremembe proračuna predložila posodobljene napovedi, za katere se pričakuje, da bodo nadalje spremenile zneske prispevkov po državah.

[1] UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

[2] UL L 248, 16.9.2002, str. 1.
[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 7.5.2008

COM(2008) 239 konč.

POROČILO KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU

o razvoju druge generacije schengenskega informacijskega sistema (SIS II)Poročilo o napredku za obdobje julij–december 2007 (SEC(2008) 552)

1. UVOD

V tem poročilu o napredku je opisano delo, ki ga je Komisija opravila v drugi polovici leta 2007 na področju razvoja druge generacije schengenskega informacijskega sistema (SIS II). Poročilo je predloženo Svetu in Evropskemu parlamentu v skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 2424/2001 z dne 6. decembra 2001 o razvoju druge generacije Schengenskega informacijskega sistema (SIS II).

2. KLJUČNI DOSEŽKI V OBDOBJU PREGLEDA

2.1. Postavitev in testiranje omrežja

Projekt SIS II vključuje postavitev prostranega komunikacijskega omrežja, ki naj bi izpolnjevalo zahteve glede razpoložljivosti, varnosti, geografske pokritosti in ravni storitve, da se zagotovi komunikacija med vsemi nacionalnimi in centralnimi sistemi. Vse države članice so imele lastne centralne enote in velika večina je imela pomožne centralne enote, ki so od novembra 2007 povezane na omrežje s-Testa.

2.2. Centralni SIS II

Izvedeni so bili testi sistemskih rešitev (SST), da se preveri, ali centralni SIS II na centralnih enotah ustreza tehnični specifikaciji.

2.3. Priprave za migracijo in integracijo

Leta 2006 je bil v sodelovanju s strokovnjaki držav članic pripravljen načrt za migracijo s SIS1+ na SIS II. Po zaključku projekta SISone4All se je število sodelujočih držav članic povečalo in prav tako zapletenost upravljanja migracije. V okviru odbora SIS II je bila ustanovljena delovna skupina za migracijo, ki je zadolžena za pripravo konkretnih predlogov za globalno in celovito strategijo ter načrta na visoki ravni za pravočasno pripravo in izvedbo migracije s SIS 1+ na SIS II, vključno z analizo tveganja in načrtom ukrepov za izredne razmere.

3. SKLEPNE UGOTOVITVE

Prva faza testov centralnega SIS II, ki pomeni testiranje brez sodelovanja držav članic, je zaključena. Države članice so začele testirati svoje nacionalne sisteme. Kljub začetnim težavam, ki so negativno vplivale na manevrski prostor pri pripravi celotnega časovnega načrta projekta, zdaj obstaja stabilno omrežje, ki povezuje države članice in dve enoti za sprejem centralnega SIS II. Vendar je projekt v zadnjih šestih mesecih naletel na nekatere ovire, kot so negativno mnenje regulativnega odbora SIS II o osnutku sklepa Komisije glede testov, zaskrbljenost glede migracije in trajanje globalnih testov. Od rezultatov tekočih razprav o teh vprašanjih bo odvisno, kakšen bo vpliv na celotno načrtovanje.