Posebno poročilo Institucije EU 
bi lahko naredile več, 
da bi o mogočile 
lažji dostop do svojega 
javnega naročanjaSL 2016  št. 17
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE
EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
Vprašanja:  eca.europa.eu/sl/Pages/ContactForm.aspx
Spletišče:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Veliko dodatnih informacij o Evropski uniji je na voljo na internetu ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Urad za publikacije Evropske unije, 2016
Print ISBN 978-92-872-5139-8 ISSN 1831-094X doi:10.2865/354320 QJ-AB-16-015-SL-C
PDF ISBN 978-92-872-5089-6 ISSN 1977-5784 doi:10.2865/076549 QJ-AB-16-015-SL-N
EPUB ISBN 978-92-872-5116-9 ISSN 1977-5784 doi:10.2865/910669 QJ-AB-16-015-SL-E
© Evropska unija, 2016
Reprodukcija je dovoljena z navedbo vira.
Printed in Luxembourg
Institucije EU  
bi lahko naredile več,  
da bi omogočile  
lažji dostop do svojega 
javnega naročanja
(v skladu z drugim pododstavkom člena 287(4) PDEU)Posebno poročiloSL 2016  št. 17
02
 Revizijska ekipa
V posebnih poročilih Evropskega računskega sodišča so predstavljeni rezultati njegovih revizij smotrnosti poslovanja in 
skladnosti za posamezna proračunska področja ali teme upravljanja. Sodišče te revizijske naloge izbere in zasnuje tako, da 
imajo kar največji učinek, in pri tem upošteva tveganja za smotrnost ali skladnost, višino ustreznih prihodkov ali porabe, 
prihodnji razvoj ter politični in javni interes.
To revizijo smotrnosti poslovanja je opravil senat IV, ki ga vodi član Evropskega računskega sodišča Baudilio Tomé Mu -
guruza in ki je specializiran za revidiranje področij prihodkov, raziskav in notranje politike, finančnega in ekonomskega 
upravljanja ter institucij in organov Evropske unije. Revizijo je vodil član Evropskega računskega sodišča Alex Brenninkme -
ijer, pri njej pa so sodelovali vodja njegovega kabineta Antonius Moonen, ataše Raphael Debets, vodilni upravni uslužbe -
nec Paul Stafford, vodja naloge Peter Schönberger ter revizorja Tomasz Kapera in Jurgen Manjé.
Z leve proti desni : A. Moonen, J. Manjé, P . Stafford, A. Brenninkmeijer, T. Kapera, P . Schönberger, R. Debets.

03
 Kazalo
Odstavek
 Glosar
 Okrajšave
I–IX  Povzetek
1–6 Uvod
4–5 Okvir za javno naročanje institucij EU
6 Postopki javnega naročanja: kako delujejo?
7–13  Obseg revizije in revizijski pristop
7–11  Obseg revizije
12–13  Revizijski pristop
14–99  Opažanja
14–25  Poglavje I – Institucije EU uspešno ohranjajo nizko število resnih napak v svojih postopkih javnega 
naročanja, vendar sodelovanja na razpisih ne spremljajo sistematično
15–17  Število napak v zvezi z javnim naročanjem institucij EU, o katerih se je poročalo, je bilo majhno v primerjavi 
z razmerami na področju deljenega upravljanja z državami članicami 
18–22  Institucije EU imajo zanesljive sisteme in sposobne uslužbence za obvladovanje tveganja napak in 
nepravilnosti
23–25  Večina institucij EU ne meri sistematično stopnje sodelovanja v njihovih postopkih javnega naročanja
26–55  Poglavje II  – Pravila, ki jih je treba upoštevati, in odločitve glede postopkov, ki se sprejmejo na 
začetku procesa javnega naročanja, niso zadosti usmerjeni v povečevanje sodelovanja
26–35 Ko so institucije EU leta 2015 spremenile svoja pravila javnega naročanja, niso omogočile lažjega dostopa 
do javnega naročanja, saj niso kar najbolj poenostavile pravil in razjasnile sivih območij 
36–55  Nekatere odločitve glede postopkov niso spodbujale konkurence v najširšem možnem krogu ponudnikov
04 Kazalo 
56–88  Poglavje III  – Nepotrebne prepreke ovirajo potencialne ponudnike pri iskanju in izkoriščanju 
priložnosti na področju javnega naročanja institucij EU
58–68  Priložnosti na področju javnega naročanja, ki jih ponujajo institucije EU, so na internetu slabo opazne
69–75  Institucije EU pri platformi eTendering  in elektronski oddaji ponudb ustvarjajo nepotrebne ovire za 
gospodarske subjekte, saj niso hitre pri uporabi usklajenih rešitev
76–88  Gospodarski subjekti, ki menijo, da niso bili pravično obravnavani, težko dosežejo hitro revizijo svojih 
pritožb in odškodnino
89–99  Poglavje IV  – Preglednost rezultatov in vzajemno učenje nista sistematična
89–97 Informacije o izidu dejavnosti javnega naročanja institucij EU niso dostopne tako, da bi jih lahko uspešno 
spremljala organ, odgovoren za razrešnico, in širša javnost
98–99 Učenje na podlagi najboljših praks ni v celoti izkoriščeno
100–109  Zaključki in priporočila
 Priloga I –  Uporabniki platforme eTendering na portalu TED (april 2016)
 Priloga II – Povzetek rezultatov ankete
 Odgovori Evropskega parlamenta
 Odgovori Sveta Evropske Unije
 Odgovori Evropske komisije, vključno z odgovori urada OLAF  
in Urada za publikacije Evropske unije
 Odgovori Evropske centralne banke
 Odgovori Evropskega varuha človekovih pravic
05
 Glosar
Agencije in drugi organi EU : organi, ločeni od institucij EU – samostojni pravni subjekti, ustanovljeni za izvajanje 
specifičnih nalog v okviru zakonodaje EU. EU ima 52 agencij in drugih organov.
Direktive o javnem naročanju : določajo skupna pravila, ki jih morajo upoštevati naročniki iz držav članic EU pri 
naročilih nad neko vrednostjo. Institucije EU so sprejele svoja pravila, ki so v splošnem skladna z direktivami, vendar 
ne vključujejo vseh njihovih določb.
E-javni razpisi ( e-tendering , imenovan tudi e-dostop) : platforma za spletno objavo dokumentacije v zvezi 
z javnim naročanjem, kot so razpisni pogoji, in elektronsko komunikacijo med ponudniki in naročnikom.
Elektronsko javno naročanje (e-javno naročanje) : uporaba elektronskih komunikacij in obdelovanja transakcij 
v organizacijah javnega sektorja pri nabavi blaga in storitev ter naročanju javnih gradenj.
E-objava ( e-notification ): elektronska objava obvestil o priložnostih na področju javnega naročanja s povezavo na 
platformo za e-javne razpise ( e-tendering ).
E-oddaja ponudb ( e-submission ): elektronska oddaja ponudb gospodarskih subjektov, ki se odzovejo na povabilo 
k oddaji ponudb.
Finančna uredba EU : določa načela in postopke, ki urejajo sprejetje in izvrševanje proračuna EU ter nadzor nad 
financami Evropske unije.
Gospodarski subjekt : fizična ali pravna oseba ali javni subjekt ali konzorcij teh oseb in/ali organov, ki ponuja 
izvedbo gradenj, dobavo blaga in opravljanje storitev.
Institucije Evropske unije : so določene v členu 13 Pogodbe o Evropski Uniji: Evropski parlament, Evropski svet, 
Svet Evropske unije, Evropska komisija, Sodišče Evropske unije, Evropska centralna banka in Evropsko računsko 
sodišče. Pogodbe EU navajajo tudi več drugih organov s specializiranimi vlogami, kot so Evropska služba za zunanje 
delovanje in Evropska investicijska banka.
Izjava o zanesljivosti : letna revizija računovodskih izkazov in skladnosti, pri kateri Evropsko računsko sodišče 
revidira zanesljivost zaključnega računa EU in pravilnost z njim povezanih transakcij (včasih imenovana tudi DAS po 
francoskem izrazu déclaration d’assurance ).
Javno naročanje : nakup gradenj, blaga in storitev, ki ga opravijo lokalni, regionalni ali nacionalni javni organi ali 
javni organi Evropske Unije.
MSP : mala in srednja podjetja so opredeljena v Priporočilu Komisije 2003/361. Srednja podjetja so podjetja 
z manj kot 250 zaposlenimi ter letnim prometom, ki ne presega 50 milijonov EUR ali letno bilančno vsoto, ki ne 
presega 43 milijonov EUR. Mala podjetja so podjetja z manj kot 50 zaposlenimi ter letnim prometom, ki ne presega 
10 milijonov EUR ali letno bilančno vsoto, ki ne presega 10 milijonov EUR.
Okvirna pogodba : se sklene z enim ali več gospodarskimi subjekti zaradi določitve osnovnih pogojev za vrsto 
posebnih pogodb, ki bodo sklenjene v nekem obdobju (običajno štiri leta).
OLAF : Evropski urad za boj proti goljufijam (del Evropske komisije), ki preiskuje goljufije v zvezi s proračunom EU, 
korupcijo in hujše kršitve v evropskih institucijah ter pripravlja politiko boja proti goljufijam za Evropsko komisijo.
Platforma eTendering  na portalu TED : platforma eTendering , ki jo upravlja Urad za publikacije  in ki naročnikom 
omogoča, da v elektronski obliki objavljajo razpisno dokumentacijo in odgovarjajo na vprašanja ponudnikov .
06 Glosar 
Pogodbenik : gospodarski subjekt , ki mu je bilo oddano naročilo.
Ponudba : ponudba, ki jo predloži gospodarski subjekt .
Ponudnik : gospodarski subjekt , ki predloži ponudbo .
Postopki javnega naročanja : pregled postopkov javnega naročanja je v  okviru 1 .
Pravila uporabe : dodatek k  finančni uredbi EU  s podrobnejšimi pravili.
Sistem finančne preglednosti (FTS) : javno dostopna spletna podatkovna zbirka, ki jo upravlja Komisija in v kateri 
so objavljeni prejemniki finančnih sredstev EU, ki jih neposredno izplača Komisija.
Skupna klasifikacija statističnih teritorialnih enot (NUTS) : enoten, usklajen sistem za razčlenitev ozemlja EU, 
vzpostavljen za pridobivanje regionalnih statističnih podatkov za EU.
TED : portal TED ( Tenders Electronic Daily ) je spletna različica Dodatka k Uradnemu listu EU, ki je namenjen  javnemu 
naročanju  EU.
Urad za publikacije : medinstitucionalni urad, katerega naloga je izdajanje publikacij institucij Evropske unije, med 
drugim tudi Dodatek k Uradnemu listu  TED .
07
 Okrajšave
CPV : enotni besednjak javnih naročil
DAS : izjava o zanesljivosti (iz francoskega izraza déclaration d’assurance )
ECB : Evropska centralna banka
EuropeAid : Generalni direktorat za mednarodno sodelovanje in razvoj (DG DEVCO)
GD COMM : Generalni direktorat za komuniciranje (Evropski parlament)
GD FINS : Generalni direktorat za finance (Evropski parlament)
GD INLO : Generalni direktorat za infrastrukturo in logistiko (Evropski parlament)
GD za informatiko : Generalni direktorat za informatiko (Evropska komisija)
GD za komuniciranje : Generalni direktorat za komuniciranje (Evropska komisija)
GD za notranji trg, industrijo, podjetništvo ter mala in srednja podjetja : Generalni direktorat za notranji trg, 
industrijo, podjetništvo ter mala in srednja podjetja (Evropska komisija)
GD za obdavčenje in carinsko unijo : Generalni direktorat za obdavčenje in carinsko unijo (Evropska komisija)
GD za proračun : Generalni direktorat za proračun (Evropska komisija)
GD za raziskave in inovacije : Generalni direktorat za raziskave in inovacije (Evropska komisija)
JRC : Skupno raziskovalno središče (Evropska komisija)
MSP : mala in srednje velika podjetja
NUTS : skupna klasifikacija statističnih teritorialnih enot
OIB : Urad za infrastrukturo in logistiko, Bruselj (Evropska komisija)
OIL : Urad za infrastrukturo in logistiko, Luxembourg (Evropska komisija)
OLAF : Evropski urad za boj proti goljufijam
PDEU : Pogodba o delovanju Evropske unije
TED : dnevna elektronska javna naročila
UL: Uradni list Evropske unije
08
 Povzetek
I
Javno naročanje je pomemben element nacionalnih gospodarstev v EU. Javni organi za naročila gradenj, blaga in 
storitev vsako leto porabijo približno petino BDP EU. Evropsko računsko sodišče je nedavno objavilo Posebno poro -
čilo št. 10/2015 o javnem naročanju držav članic na področju odhodkov za kohezijo, ki se sofinancirajo iz proračuna 
EU. V tem poročilu je obravnavano javno naročanje štirih največjih institucij EU, ki je v letu 2014 skupaj znašalo 
približno 4 milijarde EUR.
II
Zakonodaja EU v zvezi z javnim naročanjem ima pomembno vlogo pri razvoju enotnega trga in pri zagotavljanju 
učinkovite in uspešne porabe javnih sredstev. Evropske direktive o javnem naročanju se uporabljajo za dejavnosti 
javnega naročanja držav članic, vključno z odhodki za kohezijo, institucije pa imajo za javno naročanje svoja pravila. 
Ta so v splošnem skladna z direktivami, vendar obstajajo pomembne razlike, ki so po mnenju Sodišča neutemeljene.
III
Institucije EU morajo za javna naročila zagotoviti zbiranje ponudb iz najširšega možnega kroga ponudnikov, da bi 
omogočile kar največjo konkurenco. Pri reviziji je bilo preučeno, koliko institucije EU omogočajo lažji dostop do 
svojega javnega naročanja.
IV
Sodišče je ugotovilo, da so ureditve institucij EU za upravljanje in kontroliranje zanesljive in da v splošnem zmanjšu -
jejo tveganje napak, ki bi lahko sicer negativno vplivale na možnost sodelovanja gospodarskih subjektov in njihovo 
pravično obravnavo. Kljub temu pa večina institucij EU stopnje sodelovanja ne spremlja sistematično.
V
Leta 2014 sta Evropski parlament in Svet sprejela prenovljene direktive, v skladu s katerimi naj bi bilo javno naro -
čanje preprostejše in administrativno manj zahtevno, zlasti zato, da bi se povečalo sodelovanje malih in srednje 
velikih podjetij.  Sodišče pa je ugotovilo, da institucije EU s spremembo svojih pravil javnega naročanja leta 2015 niso 
omogočile lažjega dostopa, saj niso karseda poenostavile pravil in razjasnile sivih območij.
VI
Nekatere odločitve v zvezi s postopki niso spodbujale konkurence v najširšem možnem krogu ponudnikov. Večina 
institucij EU ni imela politike za preverjanje trga pred začetkom formalnega postopka javnega naročanja. Poleg tega 
bi bila naročila lahko pogosteje razdeljena na sklope, da bi se spodbudilo sodelovanje, kar bi pozitivno vplivalo na 
dostop gospodarskih subjektov, kot so MSP .
09 Povzetek 
VII
Potencialne ponudnike pri iskanju priložnosti na področju javnega naročanja institucij EU ovirajo nepotrebne 
prepreke. Na spletu so priložnosti v zvezi z javnim naročanjem institucij EU slabo opazne. Informacije, ki so na voljo, 
so pomanjkljive in razdrobljene po različnih spletiščih. Funkcija iskanja na portalu TED ( Tenders Electronic Daily ) ni 
vedno dala zadovoljivih rezultatov. Orodja, ki omogočajo elektronsko predložitev ponudb, še niso bila uvedena 
v celoti in na usklajen način.
VIII
Gospodarski subjekti, ki menijo, da niso bili pravično obravnavani, težko dosežejo hitro revizijo svojih pritožb in 
odškodnino. Informacije o izidu dejavnosti javnega naročanja institucij EU niso dostopne tako, da bi jih javnost 
lahko uspešno spremljala.
IX
Sodišče je prišlo do zaključka, da bi institucije EU lahko storile več, da bi omogočile lažji dostop do svojega jav -
nega naročanja. Daje jim torej naslednja priporočila, da bodo sprejele politiko sistematičnega spodbujanja širšega 
sodelovanja:
(a) Zaradi lažjega spremljanja dostopnosti svojih dejavnosti javnega naročanja bi morale vse institucije EU zbirati in 
analizirati podatke, tako o prvotnem številu prejetih prijav za sodelovanje in ponudb kot tudi o številu ponudb, 
ki so se upoštevale pri dokončni odločitvi o oddaji naročila.
(b) Pri bližnji spremembi finančne uredbe EU v letu 2016 bi morala Komisija združiti vse ustrezne določbe v enotni 
pravilnik za javno naročanje. Izrecno bi se moralo spodbujati sodelovanje malih in srednje velikih podjetij.
(c) Institucije EU bi morale, kadar je to ustrezno, proaktivno izvajati predhodno preverjanje trga zaradi priprave 
postopka javnega naročanja in obveščanja gospodarskih subjektov o svojih načrtih.
(d) Institucije EU bi morale, kadar je mogoče, naročila razdeliti v sklope, da bi povečale sodelovanje v svojih postop -
kih javnega naročanja.
(e) Za svoje dejavnosti javnega naročanja bi morale institucije EU vzpostaviti spletno točko „vse na enem mestu”, ki 
bi gospodarskim subjektom omogočala, da vse ustrezne informacije najdejo na enem spletnem mestu, kjer bi 
lahko tudi komunicirali z institucijami EU.
(f) Komisija bi morala predlagati mehanizem za hitro revizijo pritožb gospodarskih subjektov, ki menijo, da so bili 
nepravično obravnavani. Ta revizija bi se morala opraviti, preden bi se gospodarski subjekti obrnili na varuha 
človekovih pravic ali sodišča EU.
(g) Da bi institucije EU omogočile uspešno naknadno spremljanje svojih dejavnosti javnega naročanja, bi morale 
vzpostaviti enoten javni register informacij v zvezi s svojimi pogodbami za javna naročila, ki bi ga lahko razvijale 
kot del platforme eTendering na portalu TED.
(h) Evropski urad za boj proti goljufijam OLAF bi moral pripravljati poročila in statistične podatke o različnih vrstah 
domnevnih goljufij, o katerih potekajo preiskave, ter o izidih teh preiskav.
(i) Institucije EU bi morale uporabljati medsebojne strokovne preglede, da bi omogočile vzajemno učenje in izme -
njavo dobrih praks javnega naročanja.
10
 Uvod
01 
Na začetku tega poročila je kratek pregled okvira institucij EU za javno naročanje 
(razpisi za gradnje, blago in storitve) in opis revizijskega pristopa Sodišča. Sledi 
obrazložitev notranjih kontrol, ki jih uporabljajo institucije EU, da bi kar najbolj 
zmanjšale število nepravilnosti. Nato so opisane različne faze procesa javnega 
naročanja, ki jih je preučilo Sodišče, da bi ocenilo stopnjo dostopnosti postopkov 
institucij EU. Ali so bila opredeljena jasna in dobra pravila? Ali uslužbenci EU pri 
pripravi postopkov javnega naročanja uporabljajo ta pravila tako, da s tem spod -
bujajo konkurenco? Ali gospodarski subjekti med tisočimi priložnostmi na podro -
čju javnega naročanja, ki so objavljene vsak teden, zlahka prepoznajo priložnosti, 
ki bi jih morda zanimale? Je predložitev ponudbe po nepotrebnem zapletena? 
Kaj se zgodi, če gospodarski subjekt meni, da je bil nepošteno obravnavan? Ali 
institucije EU poročajo o rezultatih svojih dejavnosti javnega naročanja tako, da je 
zagotovljena odgovornost?
02 
Politika javnega naročanja je ključni instrument za razvoj enotnega trga in dose -
ganje pametne, trajnostne in vključujoče rasti ob hkratnem zagotavljanju naj-  
učinkovitejše in najuspešnejše porabe javnih sredstev. Pravila javnega naročanja 
so zasnovana tako, da koristijo tako gospodarskim subjektom kot naročnikom. 
Cilj je omogočiti tržne priložnosti za prve, hkrati pa povečati izbiro potencial -
nih izvajalcev za slednje. Z omogočanjem lažjega dostopa do svojega javnega 
naročanja pridobijo naročniki več ponudb za svoje potrebe na področju javnega 
naročanja. Posledica večje konkurence je boljša stroškovna učinkovitost za davko -
plačevalce (glej sliko 1 ). Institucije EU morajo za javna naročila zagotoviti zbiranje 
ponudb iz najširšega možnega kroga ponudnikov.1
03 
Leta 2014 sta se Evropski parlament in Svet dogovorila, da bosta reformirala poli -
tiko javnega naročanja v EU. Eden glavnih elementov reformnega svežnja so bili 
ukrepi za odpravo ovir pri dostopu na trg, zlasti za mala in srednje velika podjetja 
(MSP). V tem poročilu je Sodišče preučilo, koliko institucije EU svojimi praksami 
javnega naročanja omogočajo tak lažji dostop.1 Glej člen 102(2) finančne 
uredbe EU, ki dovoljuje izjeme 
od tega pravila le pri uporabi 
postopka s pogajanji.
11 Uvod 
Okvir za javno naročanje institucij EU
04 
Oddaja javnih naročil mora biti v skladu z načeli iz Pogodb, zlasti z načeli pro -
stega pretoka blaga, svobode ustanavljanja in svobode opravljanja storitev, ter 
načeli, ki izhajajo iz njih, kot so načela enakega dostopa in enake obravnave, 
nediskriminacije, vzajemnega priznavanja, sorazmernosti, poštene konkurence, 
obveščanja javnosti in preglednosti.
05 
Javno naročanje v državah članicah EU ureja Direktiva 2014/24/EU2 (v nadaljnjem 
besedilu: direktiva o javnem naročanju iz leta 2014) in številne druge direktive, 
ki določajo skupna pravila, ki jih morajo upoštevati naročniki pri javnih naročilih 
nad neko vrednostjo. Ta pravila je treba prenesti v nacionalne zakonodaje. Direk -
tive za institucije EU niso pravno zavezujoče. Te so sprejele lastna pravila, ki so 
v splošnem skladna z direktivo o javnem naročanju iz leta 2014, vendar vsebujejo 
pomembne izjeme.3 Pravila javnega naročanja za institucije EU, ki se financirajo iz 
splošnega proračuna, so določena v finančnih pravilih, kot so bila nazadnje spre -
menjena oktobra 2015 (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba EU)4 in njihovih 
pravilih uporabe, kot so bila nazadnje spremenjena oktobra 2015 (v nadaljnjem 
besedilu: pravila uporabe)5. Pravila za javno naročanje Evropske centralne banke 
so določena v sklepu6 (v nadaljnjem besedilu: pravila javnega naročanja ECB), 
ki ga je februarja 2016 sprejel njen Izvršilni odbor. Slika 2  prikazuje pravni okvir 
javnega naročanja EU.2 Direktiva 2014/24/EU 
Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 26. februarja 2014 
o javnem naročanju in 
razveljavitvi Direktive 
2004/18/ES (UL L 94, 28.3.2014, 
str. 65).
3 Glej odstavke 29 do 31.
4 Uredba (EU, Euratom) 
2015/1929 Evropskega 
parlamenta in Sveta z dne 
28. oktobra 2015 o spremembi 
Uredbe (EU, Euratom) 
št. 966/2012 o finančnih 
pravilih, ki se uporabljajo za 
splošni proračun Unije 
(UL L 286, 30.10.2015, str. 1).
5 Delegirana uredba Komisije 
(EU) 2015/2462 z dne 
30. oktobra 2015 o spremembi 
Delegirane uredbe (EU) 
št. 1268/2012 o pravilih 
uporabe Uredbe (EU, Euratom) 
št. 966/2012 Evropskega 
parlamenta in Sveta 
o finančnih pravilih, ki se 
uporabljajo za splošni 
proračun Unije (UL L 342, 
29.12.2015, str. 7).
6 Sklep Evropske centralne 
banke (EU) 2016/245 z dne 
9. februarja 2016 o določitvi 
pravil za oddajo naročil 
(UL L 45, 20.2.2016, str. 15).Boljši dostop za gospodarske subjekte, boljša stroškovna učinkovitost  
za davkoplačevalceSlika 1
več ponudb
boljša stroškovna učinkovitostveč konkurenceboljša dostopnost
Vir: Evropsko računsko sodišče.
12 Uvod 
Postopki javnega naročanja: kako delujejo?
06 
Interni priročnik Komisije za javno naročanje7 na podlagi finančne uredbe EU 
razlikuje med desetimi različnimi postopki javnega naročanja (glej okvir 1 ). Izbira 
je odvisna od številnih dejavnikov, zlasti od ocenjene vrednosti naročila. Najpo -
membnejši koraki procesa javnega naročanja so prikazani na sliki 3 .7 Priročnik za javno naročanje 
v Komisiji (november 2015, 
neobjavljen); na voljo je 
drugim institucijam, organom, 
uradom in agencijam EU.Pravni okvir javnega naročanja EUSlika 2
Vir: Evropsko računsko sodišče.referenca 
prenos
države članice institucije EUpravila javnega naročanja ECB,
ki jih sprejme Izvršilni odbor ECB
pravila uporabe, ki jih sprejme 
Evropska komisijaﬁnančna uredba, ki jo sprejmeta 
Evropski parlament in Svetzakonodaja o javnem naročanju,
ki jo sprejme nacionalni 
zakonodajalecdirektive EU o javnem naročanju,
ki jih sprejmeta Evropski parlament 
in Svet
13 Uvod 
Možnosti postopkov v skladu s finančno uredbo EU
Odprti postopek : standardni postopek, ki se lahko uporabi za vsako naročilo in se začne z objavo obvesti -
la o javnem naročilu v  Uradnem listu Evropske unije . Ponudbo lahko predloži vsak zainteresiran gospodarski 
subjekt.
Omejeni postopek : standardni postopek v dveh korakih, ki se začne z objavo obvestila o javnem naročilu 
v Uradnem listu Evropske unije , in ki se lahko uporabi za vsako naročilo. K sodelovanju se lahko prijavijo vsi 
gospodarski subjekti, ponudbe, ki so ocenjene v drugi fazi, pa lahko predložijo le tisti, ki so bili k temu povab-  
ljeni. Različica tega postopka je dinamični nabavni sistem z izključno uporabo elektronskih sredstev.
Konkurenčni postopek s pogajanji : postopek, ki je podoben omejenemu postopku in ki se lahko uporabi 
samo v posebnih primerih, ne glede na vrednost nakupa. O predloženih ponudbah (tehnične in finančne 
ponudbe) se je mogoče pogajati.
Postopki, ki sledijo razpisu za prijavo interesa : v okviru razpisa za prijavo interesa se pri različnih postop -
kih oddaje javnega naročila predhodno izberejo kandidati ali registrirajo dobavitelji, ki jih je pozneje mogoče 
povabiti k predložitvi ponudb v različnih postopkih.
Postopek s pogajanji brez predhodne objave : izredni postopek, ki se lahko uporabi le v nekaterih primerih 
ali okoliščinah (na primer v primeru izredne nujnosti).
Postopek s pogajanji za javna naročila srednjih in nizkih vrednosti : naročnik mora k predložitvi ponudbe 
povabiti gospodarske subjekte, ki so prijavili interes na podlagi predhodnega obveščanja, dodatno pa lahko 
povabi tudi kandidate po lastni izbiri. Za naročila zelo nizkih vrednosti so dovoljena pogajanja z enim samim 
kandidatom, ki ga izbere naročnik.
Konkurenčni dialog : uporablja se pri zapletenih naročilih, pri katerih naročniki brez dialoga s potencialnimi 
ponudniki ne morejo opredeliti sredstev za zadovoljitev svojih potreb ali presoditi, kakšne tehnične, finančne 
ali pravne rešitve lahko ponudi trg.
Partnerstvo za inovacije : dvostopenjski postopek za nakup inovativnega proizvoda, ki ga je treba še razviti 
in ki na trgu nima primerljivega enakovrednega proizvoda.
Natečaj : omogoča, da naročnik pridobi načrt ali projekt, ki ga predlaga žirija po izvedbi konkurenčnega po -
stopka s podelitvijo nagrad ali brez nje. Zmagovalec ali zmagovalci so potem povabljeni k pogajanjem, nato 
pa k podpisu pogodbe.
Postopek s pogajanji za pogodbe o nepremičninah : pogodbe o nepremičninah (nakup, dolgoročni zakup, 
užitek, finančni zakup, najem ali nakup s pridržanim lastništvom z možnostjo odkupa ali brez nje za zemljišča, 
že zgrajene zgradbe ali druge nepremičnine) se lahko po pregledu lokalnega trga sklenejo s postopkom s po -
gajanji brez predhodne objave.Okvir 1
14 Uvod Okvir 3Pregled procesa javnega naročanja v skladu s finančno uredbo EU
objava obvestila o oddaji naročila v Uradnem listu EU ali (v glavnem za naročila 
srednje ali male vrednosti) letnega seznama pogodbenikov na spletupodpis pogodbe za naročilo  v vrednosti glede na prag iz direktive po preteku obdobja mirovanjasočasno obveščanje  uspešnih in neuspešnih kandidatovoddaja naročila  na podlagi najnižje cene, najnižjih stroškov ali najboljšega razmerja med ceno in kakovostjoprejem  ponudb in ovrednotenje  na osnovi meril za izbor v okviru dvostopenjskih postopkov ter ocena na osnovi 
meril za izključitev, izbor in oddajo naročila v kateremkoli zaporedju v okviru enostopenjskih postopkovdvostopenjski postopki: prejem  prijav za sodelovanje, ocena  na osnovi meril za 
izključitev in izbor in povabilo  izbranega kandidata ali kandidatov k predložitvi ponudbopredelitev  predmeta naročila, vrste nakupa (gradnje, blago ali storitve), vrednosti naročilaprošnja za svetovanje  neodvisnih strokovnjakov, drugih organov ali udeležencev na trguocena potreb  po javnem naročanju
priprava dokumentacije v zvezi z javnim naročilom
(vključno s tehničnimi speciﬁkacijami ter merili za izključitev, izbor in oddajo naročila)
če je ocenjena vrednost pod pragom:če je ocenjena vrednost nad pragom ali
v primeru razpisov za prijavo interesa:obveščanje  potencialnih pogodbenikov 
neposredno za naročila 
zelo nizke vrednosti 
(najmanj 1 kandidat)neposredno v posebnih 
primerih in izrednih 
okoliščinah (najmanj
1 kandidat)z obvestilom v Uradnem 
listu EUz obvestilom na spletni 
strani institucije za 
naročila srednje in male 
vrednosti (najmanj
5 kandidatov ali
3 kandidati)
Opomba:  Okenca s pikčastimi črtami pomenijo, da korak v postopku ni obvezen. Pragovi, določeni v direktivi EU o javnem naročanju, so 
5 225 000 EUR za gradnje in 135 000 EUR za storitve ali blago. Srednja vrednost pomeni od 60 000,01 EUR do 5 224 999,9 EUR za gradnje in od 
60 000,01 EUR do 134 999,9 EUR za storitve ali blago. Male vrednosti znašajo od 15 000,01 do 60 000 EUR. Zelo male vrednosti so od 1 000,01 do 
15 000 EUR. Za zneske do 1 000 EUR postopek javnega naročanja ni potreben.
Vir: Evropsko računsko sodišče.
15
 Obseg revizije 
in revizijski pristop
Obseg revizije
07 
Sodišče je pri reviziji preučilo, koliko institucije EU omogočajo lažji dostop do svo -
jega javnega naročanja. Slika 4  prikazuje osnovne pogoje za omogočanje lažjega 
dostopa do javnega naročanja. Slika 4
4. transparentno 
delovanje in 
medsebojno 
učenje3. brez 
nepotrebnih ovir 
za gospodarske 
subjekte2. jasna pravila 
in izbor 
postopkov, ki 
spodbujajo 
konkurenco
omogočanje 
lažjega DOSTOPA
 do javnega 
naročanja1. malo napak, trdni 
sistemi, usposobljeni 
uslužbenci in 
spremljanje 
sodelovanjaOsnovni pogoji za omogočanje lažjega dostopa  
do javnega naročanja
Vir: Evropsko računsko sodišče.
08 
Sodišče je obravnavalo naslednja štiri vprašanja:
(a) Ali imajo institucije EU zanesljive sisteme, ki spodbujajo sodelovanje in hkrati 
ščitijo finančne interese Unije?
(b) Ali institucije EU sprejemajo pravilne odločitve glede postopkov, da bi pove -
čale sodelovanje v svojih postopkih javnega naročanja?
(c) Ali institucije EU karseda odpravljajo prepreke, ki ovirajo potencialne 
ponudnike?
(d) Ali institucije EU na celosten in sistematičen način zagotavljajo, da so izidi nji -
hovih postopkov javnega naročanja pregledni in da se učijo druga od druge?
16 Obseg revizije in revizijski pristop 
09 
Sodišče je obravnavalo dejavnosti javnega naročanja v štirih največjih institucijah 
EU: Evropski komisiji, Evropskem parlamentu, Svetu Evropske unije in Evrop -
ski centralni banki. V  tabeli 1  je prikazana skupna vrednost vseh naročil nad 
15 000 EUR (nad 10 000 EUR za ECB) v teh štirih institucijah v letu 2014.8 Uporabljajo se posebna 
pravila, ki so določena 
v naslovu IV dela 2 finančne 
uredbe EU.Tabela 1Vrednost pogodb v letu 2014
Institucija (v milijonih EUR)
Komisija 3 034
Parlament 497
ECB 515
Svet1171
Skupaj 4 217
1 Vrednost postopkov, ki so se začeli v letu 2014, po oceni Sveta.
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi podatkov, ki so jih zagotovile revidirane institucije.
10 
Da bi lahko preučilo specifična vprašanja, je Sodišče v revizijo zajelo tudi na-  
slednje institucije: Sodišče Evropske unije zaradi sodne prakse v zvezi z javnim 
naročanjem institucij EU, Evropskega varuha človekovih pravic, ki obravnava ne-  
pravilnosti v postopkih javnega naročanja, Evropski urad za boj proti goljufijam 
(OLAF) zaradi preiskav v zvezi z nepravilnostmi v postopkih javnega naročanja ter 
Urad za publikacije, ki upravlja spletne storitve dostopa do informacij o javnem 
naročanju.
11 
Sodišče ni preučilo javnih naročil, ki jih je Komisija sklenila v imenu in za račun 
upravičencev v zvezi z zunanjimi ukrepi8, niti javnih naročil, pri katerih so pri 
upravljanju porabe EU vključene druge organizacije ali organi (t. i. posredno 
upravljanje, ki ga izvaja Komisija) ali pri katerih je upravljanje deljeno z državami 
članicami.
17 Obseg revizije in revizijski pristop 
Revizijski pristop
12 
Opažanja Sodišča temeljijo na naslednjih glavnih virih revizijskih dokazov:
(a) revizorji so opravili predhodne raziskave v sodelovanju s predstavniki poslov -
nih organizacij, nacionalnimi strokovnjaki za javno naročanje in strokovnjaki 
iz akademskih krogov,
(b) pregledali so dokumentacijo v zvezi s politikami, postopki in orodji javnega 
naročanja,
(c) analizirali so vzorce dokumentacije v zvezi z javnim naročanjem za obdobje 
2013–2015 v Evropskem parlamentu (GD INLO in GD COMM), generalnem 
sekretariatu Sveta, v Komisiji (GD za notranji trg, industrijo, podjetništvo ter 
mala in srednja podjetja, Skupno raziskovalno središče) in v ECB,
(d) preizkusili so spletna orodja institucij EU, ki naj bi bila v pomoč pri iskanju 
priložnosti na področju javnega naročanja,
(e) opravili so pogovore z uslužbenci EU,
(f) analizirali so odgovore institucij EU na anketo Sodišča.
13 
Sodišče je izvedlo anketo tudi v 47 manjših organih EU, da bi pridobilo njihova 
mnenja in stališča glede politik in procesov javnega naročanja. Prejetih je bilo 
40 odgovorov (stopnja odgovora 85 %). Povzetek rezultatov je v  Prilogi II .
18
 Opažanja
Oddelek I – Institucije EU uspešno ohranjajo nizko 
število resnih napak v svojih postopkih javnega 
naročanja, vendar sodelovanja na razpisih ne 
spremljajo sistematično
14 
Institucije EU bi morale biti sposobne dokazati, da pri svojih dejavnostih javne -
ga naročanja zagotavljajo dostopnost. Za to potrebujejo informacije o stopnji 
sodelovanja gospodarskih subjektov v svojih postopkih javnega naročanja. 
Preprečiti morajo tudi resne napake in nepravilnosti, ki lahko negativno vplivajo 
na možnost sodelovanja gospodarskih subjektov in zmanjšujejo njihovo zaupanje 
ter tako tudi njihov interes za javno naročanje institucij EU. Sodišče je preučilo 
razpoložljive informacije o resnih napakah in nepravilnostih, sisteme za njiho -
vo preprečevanje ter sodelovanje gospodarskih subjektov v postopkih javnega 
naročanja institucij EU.
Število napak v zvezi z javnim naročanjem institucij EU, 
o katerih se je poročalo, je bilo majhno v primerjavi 
z razmerami na področju deljenega upravljanja z državami 
članicami
15 
Kot je Sodišče navedlo v svoji izjavi o zanesljivosti računovodskih izkazov ter 
zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij9, je pri transakcijah, ki jih 
neposredno upravljajo institucije EU, odkrilo malo resnih napak v zvezi z javnim 
naročanjem10. Na področju deljenega upravljanja z državami članicami je stanje 
tako kot v preteklih letih povsem drugačno.11
16 
Urad OLAF je na zahtevo Sodišča analiziral informacije o domnevnih nepravilnos -
tih, ki jih je prejel med 1. januarjem in 30. aprilom 2015, da bi odkril primere, ki so 
povezani z javnim naročanjem. OLAF je skupaj prejel 503 različnih informacij. Od 
503 obvestil se jih je le 20 nanašalo na javna naročila institucij EU: od tega jih je 
OLAF 16 zavrnil v začetni fazi izbire primerov, v štirih primerih pa je bila sprožena 
preiskava. Te številke kažejo, da je glede na skupno število postopkov javnega 
naročanja, ki jih izvedejo institucije EU, delež primerov s potencialno resnimi nep -
ravilnostmi v redu velikosti 1 % (Institucije EU objavijo obvestilo o oddaji naročila 
v Uradnem listu za približno 2 000 postopkov na leto).9 Glej na primer zadnje letno 
poročilo Evropskega 
računskega sodišča 
o izvrševanju proračuna za 
proračunsko leto 2014 
z odgovori institucij (UL C 373, 
10.11.2015), odstavek 1.29.
10 Do napak pri neposrednem 
upravljanju je prišlo največkrat 
pri nepovratnih sredstvih, ki se 
financirajo iz proračuna EU.
11 Glej Posebno poročilo Sodišča 
št. 10/2015 – Prizadevanja za 
reševanje problemov pri 
javnem naročanju na področju 
odhodkov EU za kohezijo bi 
bilo treba povečati, zlasti 
odstavke 19 do 24 in tabelo 1, 
v katerih je predstavljena 
tipologija napak. Gradnje, 
blago in storitve, ki so 
predmet javnega naročila 
v povezavi s kohezijskimi 
odhodki v državah članicah, 
zajemajo postavke, kot so 
gradnja cest ali čistilne 
naprave, ki se običajno ne 
pojavljajo v portfelju javnih 
naročil institucij EU ( http://eca.
europa.eu ).
19 Opažanja 
12 Glej odstavek 9.17 
Urad OLAF je te statistične podatke zagotovil le na izrecno zahtevo Sodišča. Pri -
kazujejo samo stanje v nekem trenutku, da bi dobili predstavo o številu poten-  
cialnih primerov, s katerimi je bil seznanjen. Bolj koristno bi bilo, če bi urad OLAF 
lahko zagotovil statistične podatke, na podlagi katerih bi bilo mogoče določiti 
trende in oceniti izide njegovih preiskav.
Institucije EU imajo zanesljive sisteme in sposobne 
uslužbence za obvladovanje tveganja napak in nepravilnosti
Operativne službe imajo na razpolago strokovno znanje in pomoč 
v zvezi s postopki
18 
Uspešno javno naročanje zahteva kombinacijo tehničnega znanja o specifičnih 
gradnjah, blagu in storitvah, ki so predmet javnega naročila, ter dobro poznava -
nje pravil in postopkov, ki se uporabljajo.
19 
Vsi subjekti, katerih postopke javnega naročanja je preučilo Sodišče,12 imajo po -
sebne enote strokovnjakov za javno naročanje, ki svetujejo operativnim službam 
in jim zagotavljajo pomoč pri njihovih dejavnostih javnega naročanja. Sodišče 
je ugotovilo, da strokovno znanje o postopkih, ki ga imajo strokovnjaki za javno 
naročanje, dopolnjuje tehnično znanje operativnih služb, in da so kadrovski viri, 
namenjeni dejavnostim javnega naročanja, ustrezni. Svetovanje in strokovno 
znanje v zvezi s postopki zagotavljajo tudi pravne službe in/ali centralni finančni 
oddelki institucij EU.
20 
Večina revidiranih subjektov ima interne odbore, katerih cilj je okrepiti upravlja -
nje postopkov javnega naročanja in nadzor nad njimi. Običajno so sestavljeni iz 
uslužbencev drugih delov organizacije. Imajo pristojnosti za odločanje ali izdajo 
priporočil, po navadi pa obravnavajo večja javna naročila in/ali javna naročila 
z bolj omejeno obliko konkurence. Pred podpisom pogodbe v zvezi z naročilom 
izdajo ti odbori dodatno zagotovilo, da so bila upoštevana veljavna pravila. Zara -
di svoje interdisciplinarne sestave delujejo v večjih institucijah, v katerih je javno 
naročanje decentralizirano, tudi kot platforma za izmenjavo mnenj.
20 Opažanja 
Svetovanje služb za notranjo revizijo je imelo pomembno vlogo
21 
Zdajšnja organizacijska struktura in postopki v zvezi z dejavnostmi javnega 
naročanja v glavnem temeljijo na priporočilih, ki so jih službe za notranjo revizijo 
izdale pred nekaj leti. Večina služb za notranjo revizijo je nato svojo pozornost 
usmerila na druga področja dejavnosti svojih institucij, javnemu naročanju pa je 
namenjenih le malo virov. Vendar bodo morale službe za notranjo revizijo podro -
čje javnega naročanja ponovno obravnavati, da bodo ocenile izvajanje nedavnih 
sprememb pravil javnega naročanja in na podlagi te ponovne ocene ustrezno 
prilagodile svoje delovne programe.
ECB je za svoje dejavnosti javnega naročanja pridobila zunanji 
certifikat
22 
Poleg internega svetovanja lahko pridobitev zunanjega certifikata pripomore 
k pridobitvi zunanjega znanja in perspektive ter je lahko gonilo za izboljšave. 
Centralni urad za javna naročila ECB je zaprosil za zunanji certifikat za svoje de -
javnosti in ga tudi pridobil. Certifikat mu je leta 2011 podelil pooblaščeni inštitut 
za nakup in dobavo  Chartered Institute of Purchasing & Supply (CIPS) . Veljavnost 
certifikata, ki je prejela ECB in se imenuje PPP Award  (procesi, politike in postopki) 
ter se izdaja za doseganje standarda odličnosti na teh področjih, je potekla konec 
leta 2015, centralni urad za javna naročila pa načrtuje ponovno pridobitev certifi -
kata v prvem četrtletju leta 2016.
Večina institucij EU ne meri sistematično stopnje sodelovanja 
v svojih postopkih javnega naročanja
Enostavno štetje števila prejetih ponudb ni dovolj za zanesljivo 
spremljanje stopnje sodelovanja
23 
Ko institucije EU objavijo obvestilo o oddaji naročila v Uradnem listu EU, morajo 
navesti število ponudb, ki so jih prejele za zadevno naročilo. Vendar pa samo ta 
informacija ni zadostna osnova za zanesljivo oceno stopnje konkurence v postop -
ku. Konkurenca je lahko šibka tudi v primerih, ko je bilo prejetih več ponudb. To 
velja zlasti takrat, ko je na osnovi meril za oddajo mogoče oceniti le eno ponud -
bo, saj so bile druge izključene že pred končno fazo ocenjevanja. Ponudbe so iz 
končnega ocenjevanja lahko izločene iz različnih vzrokov, zlasti če so nepopolne 
ali neskladne z merili za izključitev ali merili za izbor.
21 Opažanja 
Podatki Skupnega raziskovalnega središča kažejo, da je bilo 
v polovici postopkov pri dokončni odločitvi o oddaji naročila 
mogoče upoštevati le eno ponudbo
24 
Samo Skupno raziskovalno središče Komisije (JRC) zbira podatke o številu prejetih 
ponudb, številu formalno popolnih ponudb, številu dopustnih ponudb, številu 
ustreznih ponudb in številom uvrščenih ponudb za vsak posamezen postopek in 
za vsako vrsto postopka posebej.
25 
Sodišče je analiziralo statistične podatke JRC za leti 2013 in 2014, da bi primerjalo 
število prejetih ponudb s številom ponudb, ki so se uspele uvrstiti v zaključno 
fazo in jih je bilo mogoče oceniti na podlagi meril za oddajo. Analiza je zajela  
468 postopkov za naročila v vrednosti več kot 60 000 EUR. V 50 od teh postopkov 
je bilo že od začetka mogoče upoštevati samo enega kandidata, kar je izjema od 
načela o najširši možni konkurenci.13 Pri ostalih 418 postopkih je bilo v polovici 
primerov (49 %) pri dokončni odločitvi o oddaji naročila mogoče upoštevati le 
eno ponudbo (glej sliko 5) .13 Zlasti v postopkih s pogajanji, 
pri katerih je bilo naročilo iz 
tehničnih ali umetniških 
razlogov ali zaradi zaščite 
izključnih pravic mogoče 
oddati le določenemu 
gospodarskemu subjektu.Slika 5Pogostost postopkov gleda na število ponudb, 
upoštevanih pri dokončni odločitvi o oddaji naročila 
(418 naročil JRC v vrednosti več kot 60 000 EUR, sklenjenih 
v letih 2013 in 2014)
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi podatkov, ki jih je zagotovil JRC.10 ponudb 
ali več5 do 9 
ponudb4 ponudbe 3 ponudbe 2 ponudbi 1 ponudba 0 ponudb250
200
150
100
50
0
22 Opažanja 
Oddelek II – Pravila, ki jih je treba upoštevati, in 
odločitve glede postopkov, ki se sprejmejo na začetku 
procesa javnega naročanja, niso zadosti usmerjeni 
v povečevanje sodelovanja
Ko so institucije EU leta 2015 spremenile svoja pravila 
javnega naročanja, niso omogočile lažjega dostopa do 
javnega naročanja, saj niso kar najbolj poenostavile pravil  
in razjasnile sivih območij
Finančna uredba EU in njena pravila uporabe niso bili združeni 
v enotni dokument, zato sta to še zmeraj pravna akta, ki sta  
po nepotrebnem zapletena
26 
Tudi po spremembi finančne uredbe EU leta 2015 so pravila javnega naročanja 
ostala razdeljena med finančno uredbo in njenimi pravili uporabe. Kot je Sodišče 
že omenilo v svojem mnenju št. 1/201514, je ta delitev negativno vplivala na cilj 
pojasnitve, ki naj bi ga s spremembo dosegli. Prav tako taka delitev nima nobene 
opazne prednosti. Zaradi nje je razumevanje že tako zapletenih pravil še težje, ne 
le za uslužbence EU, ampak predvsem za gospodarske subjekte.
27 
Dodatno težavo povzroča dejstvo, da pod naslovi in v poglavjih finančne uredbe 
EU, ki izrecno obravnavajo vprašanja v zvezi z javnim naročanjem, ni mogoče 
najti vseh ustreznih določb. Pomembne določbe so drugod v besedilu, na primer 
določba o dobrem javnem upravljanju, ki je še zlasti pomembna za gospodarske 
subjekte.15
28 
Pravila javnega naročanja ECB so dokaz, da je vsa ustrezna pravila mogoče združi -
ti v eno besedilo.14 Glej odstavek 8 (UL C52, 
13.2.2015, str. 1).
15 Člen 96 finančne uredbe EU 
o dobrem javnem upravljanju 
med drugim določa, da mora 
institucija pri očitnih 
administrativnih napakah 
vložnika ali ponudnika 
pozvati, naj posreduje 
manjkajoče informacije ali 
pojasni dokazila.
23 Opažanja 
Pomembna odstopanja od direktive o javnem naročanju  
iz leta 2014 niso pojasnjena
29 
Čeprav pravila javnega naročanja institucij EU v splošnem upoštevajo določbe 
direktive o javnem naročanju iz leta 2014, obstajajo odstopanja od teh določb, ki 
niso pojasnjena. Dva primera odstopanja imata pomemben vpliv na dostopnost 
javnega naročanja institucij EU. Prvi se nanaša na sodelovanje MSP , drugi pa na 
namen predhodnega preverjanja trga.
Sodelovanje MSP se ne spodbuja izrecno
30 
Eden od glavnih ciljev direktive o javnem naročanju iz leta 2014 je, da bi „olajša -
li predvsem sodelovanje malih in srednjih podjetij (MSP) pri javnih naročilih”.16 
V zvezi s tem je zakonodajalec izrecno opozoril na tveganje čezmerne koncentra -
cije kupne moči zaradi združevanja povpraševanja javnih naročnikov. V direktivi 
o javnem naročanju iz leta 2014 se izraz MSP pojavi več kot dvajsetkrat. Nasprot-  
no pa spremembe finančne uredbe EU in prenovljena pravila javnega naročanja 
ECB MSP niti ne omenjajo. Sodišče je pri reviziji ugotovilo, da razen GD za notranji 
trg, industrijo, podjetništvo ter mala in srednja podjetja17 nobeden od revidiranih 
subjektov ni izdal posebnih smernic ali navodil o tem, kako MSP omogočiti lažje 
sodelovanje ali kako spremljati obseg njihovega sodelovanja. V anketi je le eden 
od 40 anketirancev navedel, da je sodelovanje MSP ena od njihovih prioritet. 
Kljub temu so nekateri postopki javnega naročanja ponujali jasne priložnosti za 
MSP (glej okvir 2 ).
Predhodno preverjanje trga zaradi obveščanja gospodarskih subjektov  
ni omenjeno
31 
Direktiva o javnih naročilih iz leta 2014 izrecno omogoča, da se pred začetkom 
postopka javnega naročanja izvede predhodno preverjanje trga, in opredeljuje 
načela, ki jih je treba upoštevati.18 Naročniki lahko zaprosijo za nasvete neodvis-  
nih strokovnjakov ali organov ali udeležencev na trgu, ki se uporabijo pri načrto -
vanju in izvedbi postopka javnega naročanja, ali jih sprejmejo pod pogojem, da ti 
nasveti ne izkrivljajo konkurence ter ne pomenijo kršenja načel nediskriminacije 
in preglednosti. Direktiva o javnih naročilih iz leta 2014 določa, da se taka prever -
janja trga ne izvajajo samo zaradi priprave oddaje javnega naročila, temveč tudi 
zaradi obveščanja gospodarskih subjektov o načrtih in zahtevah javnih naročni -
kov v zvezi z javnim naročanjem (glej okvir 3 ). Slednji cilj ni bil vključen v finanč -
no uredbo EU.1916 Glej uvodno izjavo 2  
Direktive o javnem naročanju 
iz leta 2014.
17 GD za notranji trg, industrijo, 
podjetništvo ter MSP v svoji 
komunikaciji s potencialnimi 
ponudniki izrecno poudarja, 
da so k sodelovanju vabljena 
zlasti MSP. MSP se poziva, naj 
ponudbe predložijo sami, 
v konzorciju ali kot 
podizvajalci.
18 Glej člen 40 Direktive o javnem 
naročanju iz leta 2014.
19 Pravila javnega naročanja ECB 
ne omenjajo predhodnega 
preverjanja trga.
24 Opažanja 
Primeri postopkov, ki so lahko dostopni za MSP
Evropski parlament je leta 2014 za svoj Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane potreboval storitve 
strokovnega svetovanja. Skupna ocenjena vrednost storitev je znašala 2,5 milijona EUR za obdobje štirih let. 
Parlament ni iskal le enega ponudnika, temveč je storitve razdelil na pet sklopov: okoljsko politiko, podnebne 
spremembe, trajnostni razvoj, javno zdravje in varnost hrane. Za vsak sklop je bilo ustreznih več izvajalcev. 
Parlament je sklenil pogodbe s skupaj 17 različnimi družbami.
Leta 2014 je Svet objavil javno naročilo za promocijske izdelke v skupni vrednosti 122 566 EUR. Naročilo je bilo 
razdeljeno na 12 sklopov glede na vrsto proizvoda (kot so ure, majice ali kemični svinčniki). Konkurenca med 
ponudniki je bila mogoča v vsakem sklopu, pogodbe pa so bile podpisane s tremi različnimi družbami.
ECB za svoje nove prostore v Frankfurtu najprej ni uspela najti „splošnega izvajalca”, saj so ponudbe znatno 
presegale njen proračun. Zato se je odločila, da bo javno naročilo gradbenih del razdelila v 14 paketov, ki so 
vsebovali od 4 do 10 sklopov. Zaradi spremenjene razpisne strategije so MSP lahko sodelovala in prejela naro -
čila. ECB je uspelo upravljati približno 60 gradbenih podjetij, ki so delovala vzporedno.
Neutemeljen odklon od direktive o javnem naročanju iz leta 2014 v finančni uredbi 
EU iz leta 2015
„Javni naročniki lahko pred začetkom postopka javnega naročanja izvedejo preverjanje trga, da bi pripravili 
oddajo javnega naročila in obvestili gospodarske subjekte o svojih načrtih in zahtevah v zvezi z javnim naroča -
njem.“ (Iz člena 40 direktive iz leta 2014, poudarek je dodan.)
„Pred začetkom postopka za oddajo javnega naročila lahko javni naročnik izvede predhodno preverjanje trga 
z namenom priprave postopka.“ (Iz člena 105 finančne uredbe EU iz leta 2015.)Okvir 2 Okvir 3
25 Opažanja 
Način pregleda lokalnega trg nepremičnin ni pojasnjen
32 
Direktiva o javnem naročanju iz leta 2014 se ne uporablja za pridobitev ali najem 
zemljišč, obstoječih stavb ali drugih nepremičnin. Kljub temu morajo biti po -
stopki, ki se uporabljajo za taka naročila, skladni z načeli Pogodbe, zlasti z načeli 
enakega obravnavanja in preglednosti.
33 
Ne finančna uredba EU ne pravila javnega naročanja ECB ne določajo, kako je 
treba potencialne prodajalce ali izvajalce obveščati in z njimi stopiti v stik, kadar 
institucije EU iščejo zemljišča ali obstoječe stavbe. Zato je to še vedno v glav -
nem prepuščeno presoji vodij institucij. Pri reviziji je Sodišče odkrilo primere, ko 
so vodje institucij sami raziskali trg in neposredno stopili v stik s potencialnimi 
prodajalci ali izvajalci po svoji izbiri, primere, v katerih so bili za pomoč pri iskanju 
primernih ponudb najeti zunanji svetovalci, in primere, v katerih je bilo obvestilo 
o pregledu trga objavljeno v Uradnem listu EU.
34 
Samo Komisija se je javno zavezala,20 da bo zagotovila preglednost, in sicer tako, 
da bo sistematično objavljala obvestila o pregledu trga v Uradnem listu EU in 
navedla minimalne zahteve vsakega posameznega projekta ter veljavna merila za 
izločitev in pregledovanje, ter objavila izid postopkov. Sodišče je pri reviziji ugo -
tovilo, da je Komisija postopek uporabljala za pogodbe o nepremičninah v Bru -
slju, ne pa tudi za nepremičnine v Luksemburgu. Evropski parlament je nazadnje 
objavil obvestilo o pregledu trga v Uradnem listu, ko je iskal zgradbe v bruseljski 
regiji leta 2010.20 Glej COM(2007) 501 final 
o politiki namestitve služb 
Komisije v Bruslju in 
Luxembourgu, zlasti del 
z naslovom „Povečana 
konkurenca na trgu: nova 
metodologija za nakup in 
najem zgradb”.
26 Opažanja 
Le ECB je v svojih pravilih javnega naročanja določila veljaven 
jezikovni režim
35 
Finančna uredba EU ne določa jezikov, ki se uporabljajo pri javnem naročanju. 
Jezikovni režim je določen samo v pravilih javnega naročanja ECB.21 Pri postop -
kih, ki jih uporablja večina institucij EU, obstaja tveganje, da bo pri potencialnih 
ponudnikih prišlo do neskladnosti v pričakovanjih. Institucije EU objavijo svoja 
obvestila na portalu TED v vseh uradnih jezikih. Poleg tega lahko gospodarski 
subjekti zahtevajo prevod podrobne razpisne dokumentacije, svojo ponudbo pa 
lahko predložijo v katerem koli uradnem jeziku EU. Ko ponudniki postanejo po -
godbeniki, pa pogosto ne morejo še naprej uporabljati uradnega jezika po svoji 
izbiri, ampak morajo izpolnjevati potrebe naročnika, kot je določeno v tehničnih 
specifikacijah. To običajno pomeni določen jezik za stike (komunikacija med izva -
janjem naročila) in za predmet naročil.
Nekatere odločitve glede postopkov niso spodbujale 
konkurence v najširšem možnem krogu ponudnikov
36 
Sodišče je ugotovilo, da številni uradniki, ki se ukvarjajo z javnim naročanjem, 
občutijo pritisk, da morajo preprečiti sodne spore in/ali skrajšati čas in zmanjšati 
vire, potrebne za izvedbo postopkov javnega naročanja. To lahko vodi do od -
ločitev o postopkih, ki so s pravnega vidika utemeljene, vendar bi bilo z vidika 
dobrega finančnega poslovodenja bolj zaželeno, da se pravila tolmačijo tako, da 
se spodbuja konkurenca.
Samo ECB je imela politiko o predhodnem preverjanju trga pred 
začetkom uradnega postopka javnega naročanja
37 
Temeljito preverjanje trga pred začetkom uradnega postopka javnega naročanja 
je pomembno za optimizacijo zahtev in tehničnih specifikacij, določenih v razpis-  
ni dokumentaciji, ter za preverjanje razpoložljivosti in pripravljenosti potencial -
nih ponudnikov za sodelovanje v postopku.21 Pravila ECB določajo, da se 
postopki javnega naročanja 
vodijo v angleškem jeziku, 
razen v izrednih okoliščinah, ki 
se nanašajo na postopek ali 
predmet naročila in zahtevajo 
uporabo drugih jezikov.
27 Opažanja 
38 
Do zadnje spremembe direktive o javnem naročanju in finančne uredbe EU 
preverjanje trga pred objavo povabil k oddaji ponudb ni bilo omenjeno v pravilih 
javnega naročanja (glej zgornji odstavek). Poleg tega notranje smernice in navo -
dila institucij EU v zvezi s preverjanjem trga zelo poudarjajo tveganja, povezana 
s tem pristopom, in postavljajo stroge omejitve glede stopanja v stik s potencial -
nimi ponudniki ali ga celo prepovedujejo. Interni priročnik Parlamenta o postop -
kih javnega naročanja (november 2014) vsebuje na primer priporočilo, naj se ne 
zahtevajo ali sprejemajo mnenja posameznikov ali subjektov, ki imajo interes za 
zadevno naročilo, saj bi lahko to oviralo konkurenco.
39 
Zaradi tega se lahko zgodi, da uradniki, zadolženi za javno naročanje, niso pri-  
pravljeni tvegati. Sodišče v dokumentaciji v zvezi z javnim naročanjem, ki jo je 
pregledalo, ni našlo veliko dokazov o tem, da je bilo opravljeno izčrpno preverja -
nje trga. To je potrdila tudi anketa Sodišča. Mnogo anketirancev je navedlo, da so 
pred začetkom postopka javnega naročanja redko izvedli preverjanje trga.
40 
V nasprotju z drugimi institucijami EU je enota ECB za javno naročanje pripravila 
in izvajala interne smernice za proaktiven pristop do dobaviteljev pred začetkom 
uradnega postopka javnega naročanja, da bi dosegla boljšo stroškovno učinkovi -
tost. To vključuje zlasti neuradne sestanke s prejšnjimi in potencialnimi izvajalci 
zaradi pridobitve informacij o trgu, obveščanja o zahtevah ECB in prispevanja 
h krepitvi konkurence.
Naročila niso bila razdeljena na sklope tako pogosto, kot bi bilo 
mogoče
41 
Razdelitev naročila na sklope povečuje konkurenco in olajša sodelovanje malih  
in srednje velikih podjetij. Večje kot je naročilo, manj verjetno je, da bo oddano 
malim in srednje velikim podjetjem.2222 Glej študijo o dostopu malih in 
srednje velikihpodjetij do 
trgov javnega naročanja in 
združevanju povpraševanja 
v Evropski uniji ( SMEs’ access to 
public procurement markets 
and aggregation of demand in 
the EU ) iz februarja 2014, ki so 
jo po naročilu Komisije izdelali 
zunanji svetovalci.
28 Opažanja 
42 
Člen 168 pravil uporabe finančne uredbe določa, da „kadar koli je primerno, 
tehnično izvedljivo in stroškovno učinkovito, se javna naročila oddajo v obliki 
ločenih sklopov znotraj istega postopka“. Takšna ubeseditev dopušča odredbo -
dajalcem široko diskrecijsko pravico pri odločitvi, ali bodo sklope uporabili ali 
ne. Sodišče je ugotovilo, da se razdelitev naročil v sklope ni izvajala v največjem 
mogočem obsegu. Primeri, v katerih bi se sklopi lahko uporabili, so navedeni 
v okviru 4 . Delež obvestil o javnih naročilih s sklopi, objavljenih na portalu TED, 
je bil pri institucijah EU občutno nižji kot na centralnih državnih ravneh v državah 
članicah (glej sliko 6 ).
Primeri, v katerih bi bila naročila lahko razdeljena na sklope
Svet je leta 2014 oddal okvirno pogodbo za 10 let trajajoče naročilo v vrednosti več kot 93 milijonov EUR za 
upravljanje, vzdrževanje, popravilo in prilagoditev tehničnih instalacij v svojih sedanjih ali prihodnjih stav -
bah enemu samemu podjetju, ne da bi naročilo razdelil na sklope. Storitve, ki naj bi se zagotavljale, zajemajo 
tako raznovrstna področja, kot so: ogrevanje, prezračevanje, klimatizacija, vodovodne in sanitarne instalacije, 
elektrika, omrežja za izredne razmere, fotovoltaika, skupinska zaščitna oprema, kuhinjska oprema, praznjenje 
zbirnih jaškov za maščobe, spremljanje porabe, tehnična pomoč in dela za prilagoditev instalacij.
Komisija leta 2015 ni uporabila sklopov za petletno naročilo „Tvoja Evropa – brezplačna služba EU za pravne 
nasvete“ v vrednosti več kot 8,9 milijona EUR. Ta služba je zelo kompleksna, saj zagotavlja pravne nasvete 
v vseh jezikih EU in zahteva strokovno poznavanje vseh pravnih sistemov EU. Edino ponudbo je predložil 
dotedanji izvajalec storitev, ker je bil verjetno edini gospodarski subjekt, ki je bil zmožen predložiti že priprav -
ljeno ponudbo za tako široko paleto storitev. Število prenosov razpisne dokumentacije (211 prenosov) pa je 
pokazalo, da je bilo zanimanje za ta razpis veliko. Razdelitev na sklope, na primer po skupinah držav, bi morda 
omogočila lažje sodelovanje drugih gospodarskih subjektov.
Evropski parlament je leta 2014 nekemu podjetju oddal naročilo za čiščenje svojih zgradb v Strasbourgu 
v vrednosti več kot 19,8 milijona EUR za obdobje petih let. Zahtevane storitve so bile opisane kot „čiščenje 
pisarn, oken, stavbnega pohištva in kovinske fasade (notranje in zunanje) ter druge splošne higienske stori -
tve v stavbah Evropskega parlamenta v Strasbourgu“, vse pa so bile vključene v en sklop. Naročilo za storitve 
čiščenja oken bi se lahko oddalo v ločenem sklopu, kar bi povečalo število podjetij, ki bi lahko izkoristila to 
priložnost. Čiščenje oken se pogosto opravlja kot dejavnost, ki je ločena od čiščenja pisarn, opravljajo jo drugi 
delavci, zahteva pa tudi drugačno pogostost ter drugačne izkušnje, spretnosti in orodja.Okvir 4
29 Opažanja 
Delež postopkov s sklopi – primerjava med obvestili o javnih naročilih institucij EU  
in centralnih nacionalnih organovSlika 6
institucija/agencija EU ali mednarodna organizacijaministrstvo ali drug nacionalni ali zvezi organ2014 2013 2012 2011 201025 %
20 %
15 %
10 %
5 %
0 %
Opomba:  Kadar podatki o uporabi sklopov v obvestilu o javnem naročilu niso bili navedeni, je Sodišče predvidevalo, da naročilo ni bilo razde -
ljeno na sklope. Kategorija poročanja „Evropske institucije/agencije ali mednarodne organizacije˝ na portalu TED vsebuje zelo majhno število 
obvestil o javnem naročanju mednarodnih organizacij zunaj EU.
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi podatkov iz Urada za publikacije.
43 
Razdelitev naročil v sklope in njihova hkratna objava lahko povečata dostopnost 
postopkov javnega naročanja, kljub temu pa institucije EU ne smejo umetno deli -
ti javnega naročanja na sklope, da jim ne bi bilo treba uporabiti postopka z večjo 
konkurenco. Evropski parlament je na primer leta 2014 kupil pisarniško pohištva 
od enega dobavitelja na podlagi štirih različnih postopkov s pogajanji z enim sa -
mim ponudnikom v obdobju manj kot dveh mesecev. Vrednosti naročil vseh štirih 
postopkov so bile pod mejo za širše obveščanje javnosti in so znašale od 8 021  
do 14 110 EUR, skupaj pa 43 345 EUR. Vsa štiri javna naročila so bila zelo podob -
na in so se nanašala na pisarniško pohištvo za direktorje in generalne direktorje 
v eni stavbi.
Zaradi uporabe omejenih postopkov je obstajalo tveganje 
odvračanja potencialnih ponudnikov
44 
Finančna uredba določa, da lahko naročniki za vsak nakup uporabijo odprti ali 
omejeni postopek. Pravila javnega naročanja ECB dajejo prednost odprtemu 
postopku, saj določajo, da je odprti postopek standardni postopek.
30 Opažanja 
45 
Omejeni postopek23 ima nekatere prednosti, zlasti če je treba omejiti razširja -
nje razpisne dokumentacije zaradi varnosti/zaupnosti. Vendar pa je vsaj pred 
zadnjo spremembo pravil javnega naročanja obstajalo tveganje, da potencialni 
ponudniki ne bodo sodelovali, saj v prvi fazi ni bilo na voljo povabila k oddaji 
ponudb s podrobnimi tehničnimi specifikacijami, zato niso imeli jasne predstave 
glede pričakovanj naročnika. Na odgovor na vprašanje, ali se bo položaj zaradi 
spremembe pravil uporabe finančne uredbe, ki veljajo od leta 2016, spremenil, 
bo treba še počakati. Pravila uporabe finančne uredbe določajo, da mora biti do -
kumentacija v zvezi z oddajo javnega naročila, vključno s popolnimi tehničnimi 
specifikacijami, pri dvostopenjskih postopkih, kot so omejeni postopki, dostopna 
od samega začetka postopka. Pravila uporabe pa vsebujejo tudi določbo o izje -
mah, ki dopušča odstopanja od tega pravila u utemeljenih primerih, na primer pri 
težavah v zvezi z zaupnostjo ali tehničnih težav.
46 
Poleg tega omejeni postopek običajno traja dlje kot odprti postopek, kar bi 
lahko samo po sebi odvrnilo potencialne ponudnike. Najkrajši rok za predložitev 
ponudb v običajnem odprtem postopku z elektronskim dostopom do razpisne 
dokumentacije je 47 dni, za omejeni postopek pa 37 dni in nato 35 dni. K tema 
dvema korakoma omejenega postopka je treba prišteti še čas za obdelavo prijav 
k sodelovanju. Do dodatnih zamud lahko pride, ko se prijave k sodelovanju zavr -
nejo, zadevni subjekti pa se na odločitev o izključitvi pritožijo. Prav tako ni dana 
možnost, da bi se predložene ponudbe najprej ocenile glede na merila za oddajo 
brez predhodnega preverjanja na osnovi meril za izključitev ali meril za izbor, kar 
postopek v primerjavi z odprtim postopkom še podaljša.
47 
V letih od 2010 do 2014 je bilo število oddanih javnih naročil na podlagi odpr -
tega postopka vseh institucij EU skupaj vsakič trikrat večje od števila oddanih 
javnih naročil v okviru omejenega postopka. Nasprotno pa je Svet v tem obdobju 
v veliki večini primerov uporabil omejeni postopek. Trajanje teh postopkov je bilo 
velika težava. V obdobju od 2011 do 2013 so ti trajali povprečno skoraj eno leto, 
kar vključuje povprečno 170 dni, ki so pretekli med objavo javnega naročila in 
prejemom ponudb.23 V nasprotju z odprtim 
postopkom poteka omejeni 
postopek v dveh fazah. V prvi 
fazi se lahko k sodelovanju 
prijavijo vsi zainteresirani 
gospodarski subjekti, vendar 
lahko ponudbo predložijo 
samo tisti, ki izpolnjujejo 
merila za izbor.
31 Opažanja 
Uporaba postopkov s pogajanji se je v splošnem pozorno 
spremljala
48 
Reforma pravil javnega naročanja iz leta 2014 je razširila področje uporabe po -
stopkov javnega naročanja, ki vključujejo pogajanja s ponudniki, zlasti v okviru 
novega konkurenčnega postopka s pogajanji. Bilo je še prezgodaj, da bi Sodišče 
lahko pri tej reviziji ocenilo učinek novih pravil.
49 
V preteklosti so se postopki s pogajanji brez predhodne objave uporabljali štiri -
krat pogosteje kot postopki s pogajanji z objavo v Uradnem listu. Postopki s po -
gajanji brez predhodne objave so se v glavnem uporabljali takrat, ko je gradnje, 
blago ali storitve lahko zagotovil le en sam gospodarski subjekt, za katerega ni 
bilo mogoče najti razumne alternative ali zamenjave.
Primeri, pri katerih bi bilo primerno širše obveščanje javnosti
Evropski parlament je uporabil postopek s pogajanji za pogodbo o nepremičnini v vrednosti 133,6 milijo -
na EUR za stavbo v Bruslju, čeprav stavba na dan podpisa pogodbe, 27. junija 2012, ni obstajala. Kot je Sodišče 
pojasnilo v svojem Posebnem poročilu št. 2/200724, samo obstoječe stavbe spadajo med izjeme od zbiranja 
ponudb iz najširšega možnega kroga ponudnikov, kot določa člen 134(1) pravil uporabe finančne uredbe. Za 
nedokončane stavbe ali stavbe, ki še niso zgrajene, se mora uporabiti odprti in konkurenčni postopek javnega 
naročanja.
Izvršilni odbor ECB je izrazil potrebo po organizacijskih svetovalnih storitvah zaradi izpolnjevanja novih nalog 
banke na področju bančnega nadzora le nekaj mesecev pred začetkom izvajanja enotnega mehanizma nadzo -
ra novembra 2014. ECB je navezala neposredni stik s petimi potencialnimi ponudniki in jih povabila k pred-  
ložitvi ponudb, vendar ni objavila obvestila o javnem naročilu, sklicujoč se na izjemo, ki se uporabi, ko je to 
„nujno potrebno, če zaradi skrajne nujnosti, nastale kot posledica dogodkov, ki jih ECB ni mogel predvideti, 
rokov za postopke javnega naročanja ni mogoče upoštevati“. Vendar pa je bilo že leta 2013 mogoče predvide -
ti, da bo ustanovitev enotnega mehanizma nadzora za ECB organizacijski izziv, prav tako pa ni bilo dokazano, 
da v času, ki je bil na razpolago, ni bilo mogoče upoštevati rokov za pospešeni omejeni postopek (10 dni za 
prejem prijav, 10 dni za prejem ponudb). Vrednost pogodbe je bila 3,49 milijona EUR.
24 UL C 148, 2.7.2007, str. 1, glej odstavek 21.Okvir 5
32 Opažanja 
50 
Revidirane institucije so natančno spremljale uporabo postopkov s pogajanji brez 
predhodne objave, tako kot določa finančna uredba EU. Kljub temu je Sodišče 
v Evropskem parlamentu in ECB odkrilo primera, pri katerih bi bilo primerno širše 
obveščanje javnosti (glej okvir 5 ).
Obveznost pogajanj v postopkih s pogajanji
51 
Čeprav bi po imenu lahko sklepali drugače, postopki s pogajanji niso vedno 
vključevali pogajanj. To je veljalo zlasti za postopke male vrednosti. Generalni 
direktorati Komisije in Parlamenta so postopke s pogajanji izvajali tako, da so 
med predloženimi ponudbami izbrali najboljše, vendar ponudb niso poskušali 
izboljšati s pogajanji.
52 
Ponudniki morda pričakujejo, da bodo po predložitvi imeli možnost prilagoditi 
svoje prvotne ponudbe glede cene ali kakovosti. Če te možnosti nimajo, nimajo 
možnosti za pridobitev naročila, institucija pa morda zamudi priložnost za zago -
tovitev ugodnejše ponudbe.
53 
Finančna uredba, kakor je bila spremenjena leta 2015, izrecno določa, da lahko 
naročnik v postopku s pogajanji odda naročilo na podlagi prvotne ponudbe brez 
pogajanj, kadar je v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila navedel, da 
si pridržuje to možnost. Ta nova določba ne odpravlja zgoraj opisane negotovosti 
za ponudnika, saj se pogajanja lahko izvedejo ali pa ne.
33 Opažanja 
Veljavne okvirne pogodbe Sveta s trajanjem sedem let ali več
UCA 093/13: Upravljanje, vzdrževanje, popravilo in adaptacija tehničnih napeljav v sedanjih ali prihodnjih stav -
bah Sveta Evropske unije. Trajanje: največ 10 let, skupna vrednost: 94 milijonov EUR.
UCA 14/048: Posodobitev in večnamensko vzdrževanje dvigal v stavbi Justus Lipsius Sveta Evropske unije, 
trajanje 10 let. Skupna vrednost: 3,35 milijona EUR.
UCA 14/100: Pregradna in zaključna dela v stavbah Generalnega sekretariata Sveta Evropske unije, trajanje 
največ 7 let. Skupna vrednost: 6,66 milijona EUR.
UCA 15/010: Zamenjava in vzdrževanje opreme za nadzor in upravljanje za električne in elektromehanske 
napeljave v stavbi Justus Lipsius. Trajanje: 17 let. Obvestilo o oddaji naročila ni bilo objavljeno.
UCA 15/011: Izboljševalna in vzdrževalna dela za stavbe Sveta Evropske unije. Trajanje: 7 let, skupna vrednost: 
31,2 milijona EUR.
UCA 034/15: Nakup in vzdrževanje mobilnih naprav za odkrivanje eksploziva, trajanje 10 let. Obvestilo o oddaji 
naročila ni bilo objavljeno.
Vir: Evropsko računsko sodišče.Okvir 6Prekomerno trajanje okvirnih pogodb prinaša tveganje oviranja 
konkurence
54 
Z okvirnimi pogodbami se vzpostavi dolgoročen odnos z enim ali več dobavitelji 
blaga ali izvajalci storitev. Sklenitev takih pogodb je lahko koristna za ponavljajo -
če se pridobitve blaga ali storitev, ko naročnik ve, kaj potrebuje, vendar ne, kdaj 
in koliko v določenem časovnem obdobju. Zaradi preprečitve protikonkurenčnih 
učinkov lahko okvirne pogodbe praviloma trajajo največ štiri leta.25 Le v izjemnih 
primerih, ki so ustrezno utemeljeni, zlasti na podlagi predmeta okvirne pogodbe, 
lahko okvirne pogodbe trajajo dlje od štirih let. Zmanjšanje upravnih stroškov za 
javnega naročnika ne šteje kot utemeljen razlog.
55 
V nasprotju z drugimi revidiranimi subjekti je Svet med letoma 2013 in 2015 
pogosto uporabil določbo o izjemah, da je znatno podaljšal trajanje okvirnih po -
godb, sklenjenih v zvezi s svojimi stavbami. V  okviru 6  je seznam takih pogodb 
s trajanjem sedem let ali več.25 Pogodbeno razmerje 
z gospodarskim subjektom 
lahko traja dlje kot štiri leta,  
saj ni nujno, da trajanje 
posameznih naročil na 
podlagi okvirne pogodbe 
sovpada s trajanjem pogodbe.
34 Opažanja 
Del III – Nepotrebne prepreke ovirajo potencialne 
ponudnike pri iskanju in izkoriščanju priložnosti  
na področju javnega naročanja institucij EU
56 
Sodišče je preučilo, kako enostavno je bilo najti priložnosti, ki jih na področju jav -
nega naročanja ponujajo institucije EU, in ali so na voljo orodja, ki potencialnim 
ponudnikom pomagajo, da lahko svoje ponudbe predložijo brez nepotrebnih 
stroškov in da pri postopkovnih težavah dosežejo uspešno revizijo.
57 
Primer dobre prakse bi bila vzpostavitev točke „vse na enem mestu”, ki bi gospo -
darskim subjektom omogočala, da bi vse ustrezne informacije našli na eni spletni 
lokaciji (platformi), preko katere bi lahko z institucijami EU tudi komunicirali. 
V idealnem primeru bi morali postopki javnega naročanja, vključno s komunika -
cijo o veljavnih pravilih, poslovnimi priložnostmi, ustrezno dokumentacijo v zvezi 
z javnim naročanjem, predložitvijo ponudb in vso drugo komunikacijo med insti -
tucijami in gospodarski subjekti, potekati po enem elektronskem kanalu. Elek -
tronsko javno naročanje (glej okvir 7 ) zagotavlja orodje za uresničitev tega cilja.Okvir 7Elektronsko javno naročanje – obrazložitev terminologije
Elektronsko (javno) naročanje (e-javno naročanje) je uporaba elektronskih komunikacij in elektronska obdela -
va transakcij v organizacijah javnega sektorja pri nabavi blaga in storitev ter naročanju javnih gradenj.
Vse faze postopka javnega naročanja se lahko izvršijo z elektronskimi sredstvi ali so z njimi podprte. Trenutno 
so v ospredju:
E-objava (e-notification) : elektronska objava obvestil o priložnostih na področju javnega naročanja, ki vključuje 
povezavo na platformo za e-ponudbe.
E-javni razpisi ( e-tendering ) – tudi e-dostop: platforma za spletno objavo dokumentacije v zvezi z javnim naro -
čanjem, kot so razpisni pogoji, ter elektronske komunikacije med ponudniki in naročnikom.
E-oddaja ponudb ( e-submission ): elektronska oddaja ponudb, ki jo izvedejo gospodarski subjekti, ko se odzo -
vejo na povabilo k oddaji ponudb.
Glej COM(2012) 179 final „Strategija za e-javna naročila” in COM(2013) 453 final „Popolnoma elektronski po -
stopki oddaje javnih naročil za posodobitev javne uprave”.
35 Opažanja 
Priložnosti na področju javnega naročanja, ki jih ponujajo 
institucije EU, so na internetu slabo opazne
58 
Za gospodarske subjekte je dobra opaznost dejavnosti javnega naročanja insti -
tucij EU pomembna iz treh razlogov: omogoča lažji dostop do informacij o prilo -
žnostih v zvezi z naročili, pripomore k razumevanju pravil in najboljšega načina 
za predložitev ponudb ter ustvarja zaupanje v pravičen izid postopkov na podlagi 
preglednosti, ki spodbuja izvajalce k sodelovanju.
Informacije, ki so na voljo, so pomanjkljive in raztresene  
po različnih spletnih straneh
59 
Europa.eu je uradno spletišče Evropske unije. V njeni kratki predstavitvi je nave -
deno, da je „pravi vstopni portal za vse, ki iščejo informacije o institucijah Evrop -
ske unije in njihovih storitvah, pa ne vedo, kako do ustreznih spletišč˝.26 Razen 
omembe javnega naročanja institucij EU, spletišče europa.eu ne vsebuje nobenih 
uvodnih informacij o dejavnostih institucij EU na področju javnega naročanja ter 
veljavnih pravilih. Obiskovalec spletišča najde le povezave na razdelke različnih 
institucij EU, ki obravnavajo javno naročanje (skupaj enajst povezav), in spletno 
knjigarno EU Bookshop, kjer si je mogoče brezplačno prenesti publikacijo iz 
leta 2009 z naslovom „Poslovanje z Evropsko komisijo”.
60 
Drugo spletišče, ki ga obiskovalec verjetno obišče ob prvem stiku z javnim 
naročanjem institucij EU, je osrednje spletišče Komisije za javno naročanje27. To 
spletišče prikazuje seznam področij, na katerih ima Komisija morda potrebe po 
javnem naročanju, ter povezave na spletišča različnih generalnih direktoratov, ki 
so pristojni zanje. Dodatne informacije niso navedene.
61 
V nasprotju z osrednjim spletiščem je na spletiščih generalnih direktoratov Komi -
sije in drugih institucij EU mogoče najti več informacij. Kot je razvidno iz tabe -
le 2, v kateri so povzeti rezultati analize enajstih različnih spletišč, ki jo je izvedlo 
Sodišče, pa je obseg obravnavanih tem zelo različen.26 http://europa.eu/
abouteuropa/index_sl.htm
27 http://ec.europa.eu/
contracts_grants/
contracts_sl.htm
36 Opažanja 
Analiza razdelkov o javnem naročanju na spletiščih institucij EU
Skupaj po kategoriji
Parlament
Svet
ECBKomisija
Legenda:  
Y – da  
P – deloma  
R – šele po registraciji  
GD za komuniciranje
GD za informatiko
EuropeAid
GD za notranji trg, industrijo, podjet­
ništvo ter mala in srednja podjetja
JRC
OIB
OIL
GD za raziskave in inovacije
GD za obdavčenje in carinsko unijo
Splošne informacije o javnem naročanju institucij EU 6 Y Y Y Y Y Y
Priročnik za dobavitelje o tem, kako oddati ponudbo 5 Y Y Y Y Y
Informacije o pravni podlagi za javno naročanje 
institucij EU8 Y Y Y Y Y Y Y Y
Splošni pogoji in/ali predloge dokumentov 8 Y Y Y Y Y Y Y Y
Orodja za dodatno usposabljanje ali učenje (e-učenje, 
vodnik za uporabnike interneta)3 Y Y Y
Možnost predložitve vprašanja v zvezi z javnim 
naročanjem8 Y Y Y Y Y Y Y Y
Registracija za obveščanje o novih priložnostih 8 Y Y Y Y Y Y Y Y
Razpisna dokumentacija je na voljo v elektronski obliki 12 Y R R Y Y Y Y Y Y Y Y Y
Dodatne možnosti iskanja po spletišču 3 Y Y Y
Informacije o aktualnih priložnostih na področju  
javnih naročil visoke vrednosti12 Y Y Y Y Y Y Y Y Y Y Y Y
Navedba prihodnjih ali načrtovanih postopkov  
velike vrednosti4 Y Y P Y
Informacije o aktualnih priložnostih na področju  
javnih naročil male vrednosti6 Y Y Y Y Y Y
Navedba prihodnjih ali načrtovanih postopkov  
male vrednosti4 Y Y Y Y
Skupaj po spletišču, ki ga je preučilo Sodišče 5 11 6 3 8 13 8 7 9 4 5 8
Opomba:  Analiza je potekala med 24. junijem in 6. julijem 2015.
Vir: Evropsko računsko sodišče.Tabela 2
37 Opažanja 
28 Javno naročanje in nepovratna 
sredstva v okviru zunanjega 
delovanja Evropske unije – 
praktični vodnik ( Procurement 
And Grants for European Union 
external actions – A Practical 
Guide ).
29 http://ted.europa.eu62 
Med spletišči, ki jih je analiziralo Sodišče, je primer dobre prakse spletišče  
GD EuropeAid, saj so tam na voljo vse potrebne informacije. Spletišče ima 
izpopolnjen sistem za iskanje priložnosti na področju javnega naročanja, ki je 
uporabniku prijazen in omogoča številne možnosti iskanja. Poleg tega so na voljo 
navodila in e-učenje. Pomembna razlika v primerjavi z drugimi spletišči je tudi, 
da so na spletišču EuropeAid objavljene podrobne smernice o postopkih javnega 
naročanja.28 Take smernice se drugje obravnavajo kot interni dokumenti in niso 
objavljene na uradnih spletiščih. Takšen primer je priročnik o javnem naročanju 
v Komisiji, ki ga je pripravila centralna finančna služba GD za proračun. Zadnja 
različica tega priročnika je bila narejena novembra 2015, na spletu pa je mogoče 
najti le prejšnje različice, pa še to le zato, ker sta jih objavili neka zasebna odvetni -
ška pisarna in organizacija civilne družbe.
Funkcija iskanja na portalu TED ( Tenders Electronic Daily ) ni vedno 
dala zadovoljivih rezultatov
63 
Portal TED ( Tenders Electronic Daily ) je spletna različica Dodatka k Uradnemu listu 
EU, ki je namenjen javnemu naročanju EU. Vsak dan od torka do sobote je na 
portalu TED objavljenih približno 1800 obvestil o javnem naročanju.29 Naročniki 
teh obvestil so večinoma javni organi držav članic EU. Na portalu TED se objavijo 
tudi obvestila o javnem naročanju institucij EU, če je njihova ocenjena vrednost 
enaka ali večja od pragov, določenih v direktivi o javnem naročanju iz leta 2014, 
razen v primeru postopka s pogajanji brez predhodne objave obvestila o javnem 
naročilu, kot je določeno v členu 134 pravil uporabe finančne uredbe EU.
64 
Zaradi velikega števila obvestil o javnem naročanju je uspešna in intuitivna funk -
cija iskanja ključna za uporabniško prijaznost portala TED. Obvestila v portalu 
TED je mogoče iskati glede na državo, gospodarsko panogo, kraj dostave in šte -
vilne druge kriterije. Funkcija iskanja na portalu omogoča združevanje različnih 
kriterijev za iskanje potencialno zanimivih obvestil o javnem naročanju. Sodišče 
je pri testiranju odkrilo več težav v zvezi z možnostmi iskanja, ki niso dale zadovo -
ljivih rezultatov. Primeri so navedeni v  okviru 8 .
38 Opažanja 
Orodja za iskanje poslovnih priložnosti, kot sta enotni besednjak 
javnih naročil in klasifikacija statističnih teritorialnih enot NUTS,  
se niso zmeraj pravilno uporabljala
65 
Točnost rezultatov iskanja na portalu TED je odvisna od tega, ali so naročniki pra -
vilno vnesli podatke, zlasti kar se tiče klasifikacije, ki se uporablja na portalu TED.
66 
Enotni besednjak javnih naročil ( Common Procurement Vocabulary  – CPV) je naj -
pomembnejše orodje za klasifikacijo. Namen sistema CPV je ponudnikom omo -
gočiti lažje iskanje ustreznih obvestil o javnih naročilih po gospodarski panogi. 
Približno 10 000 kod je razporejenih v petstopenjsko drevesno strukturo. Vsaka 
koda je sestavljena iz osmih števk in besedila, ki opisuje vrsto gradenj, blaga ali 
storitev, ki so predmet naročila. Okvir 8Primeri nezadovoljivih rezultatov iskanja aktualnih obvestil o javnih naročilih  
na portalu TED
Iskanje obvestil o aktualnih javnih naročilih s kombinacijo gospodarske panoge „gradnje in nepremičnine˝ in 
vrste naročnika „Evropska institucija/agencija ali mednarodna organizacija “ je skupaj prineslo 124 zadetkov. 
Vendar so prikazani elementi zajemali številna obvestila o javnih naročilih, ki očitno niso imela nobene zveze 
s panogo „gradnje in nepremičnine”, npr. obvestila o javnih naročilih v zvezi s prevajalskimi storitvami, študijo 
za podporo preverjanju ustreznosti zakonodaje varstva potrošnikov EU ali poslovno skupnostjo in akademijo 
v okviru instrumenta MSP .
Drugo iskanje obvestil o aktualnih javnih naročilih, ki je bilo omejeno na gospodarsko panogo „rudarstvo in 
rude” v povezavi z naročnikom „Evropska institucija/agencija ali mednarodna organizacija”, je dalo tako neso -
rodne rezultate, kot so na primer pripomočki za zaščito pred soncem ali gradbena dela na stavbah, povezanih 
z železniškim prevozom. Sodišče je to kombinacijo iskalnih kriterijev testiralo na različne datume. Funkcija 
iskanja je večkrat našla samo obvestila o javnih naročilih, ki niso imela nobene zveze z „rudarstvom in rudami”.
Funkcija iskanja po celotnem besedilu ni vedno dala zadovoljivih rezultatov. Revizorji so upoštevali navodila, 
da je treba uporabiti narekovaje in so vpisali npr. „varnostna storitve” v povezavi z naročnikom „Evropska insti -
tucija/agencija ali mednarodna organizacija” ter dobili 147 zadetkov, med katerimi so bili tudi tako nesorodni 
rezultati, kot so „Podpora pri razvoju boljšega znanja držav o javni upravi in krepitvi institucionalne zmogljivo -
sti” ali „Tehnična pomoč za projekt izobraževanja in ozaveščanja za ambasadorje za vodo”.
Funkcija iskanja obvestil posameznih institucij EU na portalu TED je bila izboljšana decembra 2015, vendar 
še zmeraj ni bila popolnoma zanesljiva. Pri odkljukanem polju za Svet Evropske unije so na primer rezultati 
vsebovali tako obvestila Sveta kot tudi obvestila Evropske služba za zunanje delovanje (ESZD). Ko pa je bilo 
odkljukano polje za ESZD, nekatera od teh obvestil ESZD niso bila prikazana. Tudi iskanje obvestil o javnih 
naročilih posameznih agencij EU je bilo še zmeraj težavno.
(Testiranje iskanja je bilo opravljeno januarja/februarja 2016.)
39 Opažanja 
67 
Študija, ki jo je naročila Evropska komisija,30 je razkrila, da razmeroma visok delež 
obvestil o javnih naročilih vsebuje nepravilne kode. Preskus na vzorcu  
405 obvestil o javnih naročilih je pokazal, da je bila koda nepravilna v približno 
23 % obvestil. V približno 10 % primerov uporabljena koda ni opisovala gradenj/
blaga/storitev, ki so bila predmet naročila, v približno 8 % je bila uporabljena 
koda preveč splošna, v približno 4 % pa preveč specifična. Sodišča je pri reviziji 
odkrilo obvestila Komisije o javnih naročilih, ki so vsebovala nepravilne kode. 
Primeri so navedeni v  okviru 9 .
Primeri nepravilnih kod CPV, ki jih je uporabila Komisija
Za naročilo študije „Analiza statistike in napovedi različnih trgov za motorna vozila” je naročnik uporabil kodo 
„storitve javnega cestnega prevoza“ (koda 60 112 000). Vrednost oddanega naročila je bila 429 300 EUR.
Za naročilo študije „na področjih emisij in konkurenčnosti in gospodarske analize avtomobilske industrije˝ 
je bila uporabljena koda za „prevozna sredstva in dodatni proizvodi za promet“ (koda 34 000 000). Vrednost 
oddanega naročila je bila 5 000 000 EUR.
Za naročilo „Zbiranje ključnih kvalitativnih in kvantitativnih informacij o sklepih Evropske komisije o združit-  
vah“ je bila uporabljena koda „storitve tržnih raziskav“ (koda 79 310 000). Postopek ni bil uspešen, naročilo ni 
bilo oddano.Okvir 930 Pregled delovanja kod/
sistema CPV ( Review of the 
functioning of the CPV Codes/
System ), december 2012, za GD 
za notranji trg in storitve.
68 
Klasifikacija statističnih teritorialnih enot (NUTS) je vzpostavil statistični urad EU 
Eurostat, da bi zagotovil enotno razčlenitev teritorialnih enot za pripravo regio -
nalnih statističnih podatkov za Evropsko unijo. V obvestilih o javnem naročilu se 
lahko uporabi kot navedba kraja izvedbe za gradnje, dobavo blaga ali opravljanje 
storitev. Večina služb Komisije v obvestilih o javnih naročilih ni uporabljala kod 
NUTS. Če naročnik ne navede kode NUTS, ki označuje kraj izvedbe naročila, se 
lahko zgodi, da ga potencialni ponudniki ne najdejo.
40 Opažanja 
Institucije EU pri platformi eTendering  in elektronski oddaji 
ponudb ustvarjajo nepotrebne prepreke za gospodarske 
subjekte, saj niso hitre pri uporabi usklajenih rešitev
Platforma eTendering  na portalu TED se uporablja le prostovoljno
69 
Platformo eTendering  na portalu TED lahko uporabljajo vse institucije in agencije 
EU, lahko pa bi postala osrednja točka dostopa do vseh njihovih povabil k oddaji 
ponudb. Upravlja jo Urad za publikacije, registracija za zainteresirane gospo -
darske subjekte pa je brezplačna. Platforma je usklajena s spletiščem TED31 in 
omogoča:
(a) elektronski dostop do vse javno dostopne razpisne dokumentacije;
(b) možnost postavljanja vprašanj v katerem koli uradnem jeziku EU in ogled 
vprašanj, ki so jih zastavili drugi, ter odgovorov nanje;
(c) obveščanje o posodobitvah izbranih povabil k oddaji ponudb v realnem času.
70 
Uporaba sistema eTendering  na portalu TED je mogoča od aprila 2011, vendar za 
generalne direktorate Komisije in agencije ni obvezna, čeprav jih GD za proračun 
k temu spodbuja. Enako velja za Evropski parlament, ki si je zastavil cilj, da bi vsi 
generalni direktorati uporabljali eTendering  na portalu TED. Svet namerava začeti 
uporabljati TED eTendering  leta 2016. ECB uporabe sistema eTendering  na portalu 
TED ne načrtuje. Priloga I  prikazuje seznam vseh subjektov, ki so do sredine apri -
la 2016 uporabljali eTendering  na portalu TED. Majhno število organov in agencij 
EU na seznamu potrjuje izsledke ankete Sodišča, ki kažejo, da približno dve tretji -
ni anketirancev sistem TED eTendering  uporabljata redko ali nikoli.
Institucije EU imajo težave z uvedbo elektronske oddaje ponudb 
in nimajo skupnega pristopa
71 
Člen 95(2) Finančne uredbe EU32 določa, da morajo institucije in organi pripraviti 
in uporabljati enotne standarde za elektronsko izmenjavo informacij s tretjimi 
osebami, ki sodelujejo v postopkih v zvezi z javnim naročanjem in nepovratnimi 
sredstvi. Cilj je vzpostaviti enotno področje elektronske izmenjave podatkov za 
vlagatelje, kandidate in ponudnike. Člen 111(2) nalaga Komisiji, naj zagotovi, da 
lahko ponudniki vsebino ponudb in vsa ustrezna dokazila vnesejo v elektronski 
obliki.31 Platforma eTendering  na 
portalu TED omogoča tudi 
dostop do povabil k oddaji 
ponudb male vrednosti, če se 
jih naročnik odloči objaviti.
32 V veljavi od oktobra 2012.
41 Opažanja 
72 
Testiranje elektronske oddaje ponudb v Komisiji se je pričelo novembra 2014. 
Sistem še ni uveden v celoti, izvajati pa naj bi se začel julija 2016.
73 
V Evropskem parlamentu je elektronska oddaja ponudb mogoča le za naročila 
male vrednosti. Za naročila velikih vrednosti elektronska oddajo ponudb ni mo -
goča, ker sistem elektronske pošte Evropskega parlamenta ne izpolnjuje pogojev, 
določenih v finančni uredbi EU (glej okvir 10 ). GD INLO od leta 2014 spodbuja 
ponudnike, naj dele razpisne dokumentacije predložijo v elektronski obliki na 
pomnilniškem ključu.
Pogoji za elektronsko oddajo ponudb
„[…] naprave za elektronsko sprejemanje ponudb in prijav za sodelovanje s tehničnimi sredstvi in ustreznimi 
postopki zagotavljajo, da:
(a) je identiteto gospodarskega subjekta mogoče z gotovostjo potrditi;
(b) je mogoče natančno določiti točno uro in datum prejema ponudb in prijav za sodelovanje;
(c) se lahko razumno zagotovi, da pred določenim rokom nihče nima dostopa do podatkov, poslanih v skladu 
s temi zahtevami;
(d) lahko samo pooblaščene osebe določijo ali spremenijo datum odpiranja prejetih dokumentov;
(e) imajo lahko med različnimi fazami postopka oddaje javnega naročila dostop do vseh predloženih  
podatkov samo pooblaščene osebe, ki lahko po potrebi za namene postopka omogočijo dostop do teh 
podatkov;
(f) se lahko razumno zagotovi, da se lahko odkrije vsak poskus kršitve katerega od pogojev iz točk od (a)  
do (e).˝
(Člen 155(2) pravil uporabe finančne uredbe EU.)Okvir 10
42 Opažanja 
74 
Med institucijami EU je bil začetnik elektronskega oddajanja ponudb Svet, vendar 
je imel pri tem mešane rezultate. E-oddaja ponudb je mogoča od maja 2009, ko je 
bilo vzpostavljeno namensko spletišče Consilium Tendering . Vendar je bila upora -
ba elektronske oddaje ponudb prostovoljna: vodje na področju javnega naroča -
nja so se lahko odločili, da te možnosti ne bodo uporabljali.  Tudi če je bila mož -
nost elektronske oddaje na voljo, so ponudniki svoje ponudbe lahko še zmeraj 
oddali tudi na papirju. Po podatkih Sveta je bila v elektronski obliki predložena 
manj kot polovica ponudb. Sistem Consilium Tendering  se ne uporablja več, Svet 
pa je izrazil zanimanje, da bi se pridružil sistemu Komisije za e-oddajo ponudb.
75 
ECB v letu 2016 načrtuje postopno uvedbo elektronskega sistema javnega naro -
čanja, ki bo ponudnikom omogočal predložitev ponudb v elektronski obliki ob 
uporabi uporabniškega računa (uporabniško ime in geslo). Ko bodo ponudniki 
predložili svoje ponudbe v elektronski obliki, bo sistem ustvaril standardno 
naslovnico z edinstveno oznako, ki jo bodo ponudniki lahko natisniti, podpisali 
in predložili ECB v papirni obliki kot potrditev, da je njihova ponudba veljavna in 
pravno zavezujoča.
Gospodarski subjekti, ki menijo, da niso bili pravično 
obravnavani, težko dosežejo hitro revizijo svojih pritožb  
in odškodnino
76 
Učinkovita orodja, s katerimi se obravnavajo primeri, v katerih gospodarski sub-  
jekti menijo, da so bili obravnavani nepravično, so pomembna tako za institucije 
EU kot tudi za zadevne gospodarske subjekte. Takšna orodja utrjujejo verodostoj -
nost institucij EU in krepijo zaupanje gospodarskih subjektov, da bodo obravna -
vani pravično in da si je zato vredno prizadevati za sodelovanje z institucijami EU.
Določbe direktiv o pravnih sredstvih, ki bi lahko okrepile postopek 
revizije, niso bile vključene v pravila javnega naročanja
77 
Direktivi o pravnih sredstvih33 določata enotne standarde za zagotovitev, da so 
v vseh državah EU na voljo hitra in uspešna pravna sredstva, če ponudniki menijo, 
da so bila naročila oddana nepošteno. Revizijo lahko opravijo obstoječi sodni ali 
upravni organi, pristojni za revizijo. Ustanovi se lahko tudi neodvisen, speciali-  
ziran nesodni organ za revizijo, katerega odločitve so lahko predmet sodne 
presoje. Tretja možnost, določena v direktivah, predvideva, da mora zadevni 
gospodarski subjekt, preden se lahko obrne na sodišče, najprej zahtevati revizijo 
pri naročniku.33 Pravna sredstva v zvezi 
z javnim naročanjem določata 
dve direktivi: Direktiva Sveta 
z dne 21. decembra 1989 
o usklajevanju zakonov in 
drugih predpisov o uporabi 
revizijskih postopkov oddaje 
javnih naročil za preskrbo  
in javnih naročil za gradnje 
(89/665/EGS) (UL L 395, 
30.12.1989, str. 33), ki se nanaša 
na javni sektor, in Direktiva 
Sveta 92/13/EGS z dne 
25. februarja 1992 o uskladitvi 
zakonov in drugih predpisov 
o uporabi pravil Skupnosti za 
oddajo javnih naročil podjetij 
na vodnem, energetskem, 
transportnem in 
telekomunikacijskem 
področju (UL L 76, 23.3.1992, 
str. 14), ki obravnava sektor 
gospodarskih javnih služb.  
Obe direktivi sta bili 
spremenjeni z Direktivo 
2007/66/ES Evropskega 
parlamenta in Sveta z dne 
11. decembra 2007 
o spremembi direktiv Sveta 
89/665/EGS in 92/13/EGS 
glede izboljšanja učinkovitosti 
revizijskih postopkov oddaje 
javnih naročil (UL L 335, 
20.12.2007, str. 31).
43 Opažanja 
78 
Kot velja za vse direktive, se direktivi o revizijah ne uporabljata neposredno za 
institucije EU. Nekateri elementi iz direktiv so bili zajeti v finančno uredbo EU 
in v pravila javnega naročanja ECB, nekateri pa so bili opuščeni. Predvsem ni bil 
ustanovljen neodvisen, specializiran nesodni organ za revizije, ki bi obravnaval 
vprašanja, povezana z javnim naročanjem institucij EU, in katerega odločitve bi 
lahko bile predmet sodne presoje, kljub temu da je izvedba notranjih revizij in 
predpogodbenih pravnih sredstev pri takih organih običajno krajša.34
79 
Finančna uredba EU v skladu z direktivami o pravnih sredstvih določa, da obdob -
je mirovanja pred podpisom pogodbe o naročilu traja 15 koledarskih dni. Ta rok 
se skrajša na 10 dni, če naročnik uspešne in neuspešne ponudnike po elektronski 
poti obvesti o svoji nameri, da podpiše pogodbo.35 Če neuspešni ali oškodovani 
ponudniki ali kandidati v obdobju mirovanja predložijo zahtevke ali pripombe, 
lahko  naročnik odloži podpis pogodbe zaradi dodatnega pregleda. Ta določba fi -
nančne uredbe EU je za neuspešne ponudnike manj ugodna kot določbe direktiv 
o pravnih sredstvih, ki pravita, da se s predložitvijo zahtevka za revizijo naročniku 
takoj začasno ukine možnost sklenitve pogodbe.36
80 
Od subjektov, ki jih je revidiralo Sodišče, je samo ECB imela zanesljiv mehanizem 
interne revizije za obravnavanje pritožb. Ta t. i. pritožbeni postopek je opisan 
v okviru 11 .34 Glej končno poročilo Komisije 
o študiji „Gospodarska 
učinkovitost in pravna 
uspešnost revizijskih 
postopkov in postopkov 
s pravnimi sredstvi na 
področju javnega naročanja˝ 
(Economic efficiency and legal 
effectiveness of review and 
remedies procedures for public 
contracts ), april 2015, str. 137.
35 Obdobja mirovanja ni pri 
specifičnih naročilih na 
podlagi okvirnih pogodb  
in pri izrednem postopku 
s pogajanji, določenem 
v členu 134(1) pravil uporabe 
finančne uredbe EU (razen 
v primeru iz člena 134(1)(b) 
– samo en možen izvajalec). 
Prav tako ni obdobja 
mirovanja, če je bila 
predložena samo ena 
ponudba.
36 Začasna prekinitev se ne 
konča, dokler ne poteče rok,  
ki ne sme biti krajši od  
10 koledarskih dni od dneva,  
ki sledi datumu, ko je naročnik 
poslal svoj odgovor.
Pritožbeni postopek ECB
Pravila ECB o javnem naročanju omogočajo, da kandidati/ponudniki, ki niso bili izbrani, pošljejo pritožbo na 
organ za revizijo na področju javnega naročanja ( Procurement Review Body  - PRB). PRB je interni organ, ki ga 
sestavljajo višji vodstveni delavci, podporo pa mu zagotavlja pravna služba banke. Če PRB meni, da odločitev 
o zavrnitvi pritožnikove prijave ali ponudbe krši pravila javnega naročanja ali splošna načela zakonodaje na 
področju javnega naročanja, bodisi odredi, da se razpisni postopek ali del postopka ponovi, bodisi sprejme 
dokončno odločitev. PRB svojo odločitev pisno sporoči pritožniku v enem mesecu od prejema pritožbe.
Od leta 2007 je bilo prejetih 35 pritožb, od katerih je bila do decembra 2015 ena še nerešena, šest jih je bilo 
potrjenih, 20 zavrnjenih, osem pa jih je bilo posredovanih pristojnemu odboru za javno naročanje, vendar 
pritožniki niso nadaljevali postopka.Okvir 11
44 Opažanja 
Postopki pred sodišči EU so zamudni, odškodnine za domnevno 
škodo pa se le redko odobrijo
81 
Splošno sodišče je med drugim pristojno za obravnavanje tožb, ki jih vložijo 
gospodarski subjekti zaradi dejanj ali neukrepanja institucij EU, ter odločanje 
o njih na prvi stopnji. V šestletnem obdobju od leta 2009 do 2014 je Splošno so -
dišče zaključilo 3 419 zadev, od katerih se jih je 106 nanašalo na javno naročanje 
institucij EU (3,1 %), kar je v povprečju 17,6 zadev na leto.37 V 106 zadevah, ki so 
se nanašale na javno naročanje, je bilo izdanih 123 odločb: 66 sodb in 57 sklepov. 
Razčlemba po zadevnih institucijah ali organih EU je prikazana v  tabeli 3 .
Sodbe in sklepi Splošnega sodišča po institucijah  
in organih EU
Sodbe Sklepi
Evropska komisija 41 40
Evropski parlament 5 4
Svet 3 3
Evropska agencija za pomorsko varnost 3
Sodišče Evropske unije 2
Evropska agencija za varnost hrane 2
Evropska agencija za zdravila 2
Evropska centralna banka 1 2
Evropska investicijska banka 1
Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami 1
Evropski inštitut za enakost spolov 1
FRONTEX 1
Evropska agencija za okolje 1
Evropsko skupno podjetje za ITER in razvoj fuzijske energije 1 3
Europol 1
Evropsko računsko sodišče 1
Evropska služba za zunanje delovanje 1
Urad za usklajevanje na notranjem trgu 1
Evropska agencija za kemikalije 1
Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni 1
Vir: Evropsko računsko sodišče.Tabela 337 Če primerjamo število zadev, 
ki se nanašajo na javno 
naročanje, s številom sklepov 
o oddaji naročila, ki so jih 
institucije in organi EU objavili 
v Tenders Electronic Daily 
(TED), je mogoče zaključiti, da 
je razmerje med številom 
zadev na Splošnem sodišču in 
številom postopkov javnega 
naročanja, ki jih izvedejo 
institucije in organi EU, pod 
1 %. To je manj kot v državah 
članicah, kjer se je delež 
revizijskih postopkov 
v skupnem številu postopkov 
javnega naročanja po 
podatkih iz letnega pregleda 
izvajanja javnega naročanja za 
leto 2013 ( Annual Public 
Procurement Implementation 
Review ) gibal med 2 in 12,3 % 
(delovni dokument služb 
Komisije SWD(2014) 262 final 
z dne 1. avgusta 2014, str. 26).
45 Opažanja 
82 
V obravnavanem obdobju je bilo na podlagi ugotovitve, da se je naročnik odločil 
nezakonito, uspešnih 13 ničnostnih tožb.38 Postopki pred Splošnim sodiščem na 
področju javnega naročanja (sodbe) so povprečno trajali približno 35 mesecev.
83 
Najpomembnejša škoda, ki jo utrpijo sodelujoči v postopku javnega naročanja, 
je izgubljeni dobiček, ki bi ga pridobili, če bi dobili naročilo. V obdobju, ki ga je 
preučilo Sodišče (2009–2014), ni bila uspešna nobena tožba za odškodnino. Toda 
v dveh nedavnih zadevah39 je Splošno sodišče odločilo, da mora naročnik gospo -
darskemu subjektu plačati odškodnino za škodo, ki jo je ta utrpel zaradi izgube 
možnosti za pridobitev naročila. To bi lahko pomenilo, da je Splošno sodišče zdaj 
bolj pripravljeno dodeliti odškodnine v takih primerih.
84 
V preučenem obdobju ni bilo nobenih uspešnih predlogov za izdajo začasne od -
redbe40, prav tako pa ni bila uspešna nobena od 16 pritožb, ki so jih gospodarski 
subjekti vložili pri Sodišču Evropskih skupnosti zoper sklepe Splošnega sodišča. 
Toda v eni od najpomembnejših odločb v letu 2015 v zvezi s postopki javnega 
naročanja41 je podpredsednik Sodišča Evropskih skupnosti razsodil, da dovolj 
očitna in resna narava nezakonitosti z izpolnjenim pogojem fumus boni  juris  lahko 
upravičuje izdajo začasne odredbe, čeprav povzročena škoda ni nepopravljiva. 
S tem je podpredsednik Sodišča Evropskih skupnosti z odobravanjem sprejel 
nov in fleksibilnejši pristop Splošnega sodišča glede pogojev za izdajo začasnih 
odredb s sklicevanjem na pravico do učinkovitega sodnega varstva.42
Evropski varuh človekovih pravic pozna sporazumne rešitve, vendar hiter odziv 
v primerih javnega naročanja ovirajo proceduralna pravila  85 
Evropski varuh človekovih pravic preiskuje pritožbe glede nepravilnostih v insti -
tucijah in organih EU, vključno s pritožbami v zvezi z javnim naročanjem. Z iska -
njem na spletišču Evropskega varuha človekovih pravic je Sodišče v obdobju od 
18. februarja 200843 do 17. februarja 201544 odkrilo 60 sklepov, ki so se nanašali 
na javno naročanje. Večina teh 60 sklepov (34 zadev) se je nanašala na dejavnosti 
javnega naročanja zunaj EU. Pogosto so bile vpletene delegacije EU. Analiza  
60 sklepov je povzeta v  tabeli 4 .38 V skladu z ustaljeno sodno 
prakso imajo institucije EU 
široko diskrecijsko pravico 
glede dejavnikov, ki se 
upoštevajo pri oddaji javnega 
naročila. Revizija Splošnega 
sodišča mora biti omejena na 
preverjanje, ali so bila 
spoštovana postopkovna 
pravila in obrazložitve, ali so 
dejstva pravilna in ali obstaja 
očitna napaka pri presoji ali 
zloraba pooblastil. V desetih 
od 13 primerov je bil razlog za 
razglasitev ničnosti odločbe 
to, da naročnik ni izpolnil svoje 
obveznosti obrazložitve.
39 Zadevi T-299/11 z dne 
7. oktobra 2015 (European 
Dynamics proti UUNT) 
(predmet pritožbenega 
postopka v zadevi C-677/15 P) 
in T-199/14 z dne 
29. oktobra 2015 (Vanbreda 
Risk & Benefits proti Komisiji).
40 Razen enega, ki je bil pozneje 
po pritožbi razveljavljen. 
V dveh primerih je naročnik 
razveljavil postopek oddaje 
javnega naročila, preden je 
bila sprejeta odločitev 
Splošnega sodišča.
41 C-35/15 P(R), Evropska komisija 
proti Vanbreda Risk & Benefits.
42 V tem konkretnem primeru je 
podpredsednik predlog za 
izdajo začasne odredbe sicer 
zavrnil, saj je Komisija 
upoštevala obdobje mirovanja 
pred sklenitvijo pogodbe, 
zadevna pogodba pa je bila 
sklenjena veliko pred vložitvijo 
predloga za izdajo začasne 
odredbe.
43 Prvi sklep v zvezi z javnim 
naročanjem v okviru 
predmeta „dodelitev naročil in 
dotacij”.
44 V tem sedemletnem obdobju 
je Evropski varuh človekovih 
pravic prejel 86 dopustnih 
pritožb v zvezi z javnim 
naročanjem. Te so zajemale: 
60 sklepov, ki so na voljo 
v spletni zbirki podatkov,  
22 primerov, pri katerih varuh 
ni našel razlogov za začetek 
preiskave, in 4 primere, ki so 
jih pritožniki opustili.
46 Opažanja 
Sklepi Evropskega varuha človekovih pravic v zvezi z javnim naročanjem – pregled 
rezultatov
Kategorija Število primerov Pojasnitev
Skupno število sklepov 60Skupno število sklepov v zvezi z javnim naročanjem, ki so objavljeni 
na spletišču Evropskega varuha človekovih pravic, v okviru predmeta 
„dodelitev naročil in dotacij”.
Brez nepravilnosti 30 Evropski varuh človekovih pravic ni našel nepravilnosti.
Sprejeta sporazumna rešitev 8Sprejeta in izvedena je bila sporazumna rešitev ali ukrep za odpravo 
nepravilnosti. Ta kategorija vsebuje naslednje podkategorije:
Predložene informacije 6Sporazumna rešitev je zajemala odkritje zadovoljivih informacij  
ali obrazložitev razlogov.
Plačilo stroškov 1Sporazumna rešitev je zajemala povračilo upravičenih stroškov, ki jih je 
imel pritožnik.
Rešitev ni bila opredeljena (v fazi pogajanj) 1 Pogajanja o sporazumni rešitvi so potekala, vendar rezultat ni znan.
Nepravilnosti 20Evropski varuh človekovih pravic je ugotovil nepravilnosti v vsaj enem 
vidiku primera. Ta kategorija vsebuje naslednje podkategorije:
Sporazumna rešitev je bila zavrnjena 5Vpletena institucija je predlagano sporazumno rešitev zavrnila v štirih 
od petih primerov.
Sporazumna rešitev ni bila mogoča 13 Sporazumna rešitev ni bila več mogoča.¤
Sporazumna rešitev ni bila potrebna 2Sporazumna rešitev ni bila potrebna, ker varuh zaradi preklica postopka 
ni preučil pritožbe ali ker pritožba ni vplivala na izid postopka.
Primer pred Sodiščem Evropskih skupnosti –  
brez nadaljnje obravnave1Evropski varuh človekovih pravic primera ni obravnaval, ker je zvezi 
z njim potekal postopek na Sodišču Evropskih skupnosti.
Pritožnik je umaknil primer 1 Pritožnik je umaknil primer brez dodatne razlage.
Vir: Evropsko računsko sodišče.Tabela 4
47 Opažanja 
86 
Od začetka primera do sprejetja sklepa preteče povprečno 20 mesecev, kar je 
manj kot traja postopek pred Sodiščem Evropskih skupnosti (glej odstavek 82). 
Evropski varuh človekovih pravic lahko začne preiskavo šele, ko je pritožnik že 
uporabil „ustrezna upravna sredstva pri zadevnih institucijah in organih˝45. To po -
meni, da mora gospodarski subjekt pritožbo najprej nasloviti na vpleteno institu -
cijo in počakati na njen odgovor. To podaljša proces in dejansko onemogoči hitro 
posredovanje Evropskega varuha človekovih pravic pred podpisom pogodbe 
o oddaji naročila.
87 
Sporazumna rešitev na podlagi predloga Evropskega varuha človekovih pravic je 
po navadi pomenila, da je bil pritožniku omogočen dostop do informacij ali da 
je prejel zadovoljivo obrazložitve glede razlogov za zavrnitev njegove ponudbe. 
Preiskava Evropskega varuha človekovih pravic se ni nikoli zaključila s preklicem 
odločitve o oddaji naročila in ponovnem začetku postopka javnega naročanja in -
stitucije EU. Ukrep za popravo nepravilnosti ni nikoli zajemal nadomestila pritož-  
niku za izgubo priložnosti na področju javnega naročanja ali izgubljen dobiček. 
Povračilo stroškov, ki jih je imel pritožnik zaradi sodelovanja v postopku javnega 
naročanja, je bilo odobreno enkrat. Sedanja Evropska varuhinja človekovih pravic 
deluje proaktivno in v svoje sklepe vključuje „nadaljnja pojasnila˝ s priporočili 
institucijam EU za spremembo njihovih praks v prihodnosti. Primeri „nadaljnjih 
pojasnil˝ so navedeni v  okviru 12 .
Odbor za peticije Evropskega parlamenta je izključeval peticije 
proti institucijam EU
88 
Pravica do peticije je ena izmed temeljnih pravic evropskih državljanov.46 Vsak 
državljan in vsaka fizična ali pravna oseba s prebivališčem ali statutarnim sede -
žem v eni od držav članic ima pravico nasloviti peticijo na Evropski parlament.  
Vendar pa je odbor za peticije Evropskega parlamenta na svojem portalu navajal, 
da peticije v zvezi s primeri nepravilnosti, ki so jih zagrešile institucije EU, niso 
dopustne: „Nedopustnost peticije (…) Opozarjamo vas, da je treba vprašanja 
glede nepravilnosti v institucijah ali organih EU nasloviti na Evropskega varuha 
človekovih pravic.“ Tako je odbor izključeval peticije o domnevnih nepravilnostih 
v institucijah EU pri javnem naročanju.45 Sklep Evropskega parlamenta 
z dne 9. marca 1994 o pravilih 
in splošnih pogojih, ki urejajo 
opravljanje funkcije varuha 
človekovih pravic (UL L 113, 
4.5.1994, str. 15).
46 Glej člen 44 Listine Evropske 
unije o temeljnih pravicah.
48 Opažanja Okvir 12Primeri „nadaljnjih pojasnil˝ Evropskega varuha človekovih pravic
„V skladu z določbami pogodbe naj Urad za publikacije v prihodnjih primerih vprašanj pogodbenikov, ali bo 
njihova pogodba podaljšana ali ne, navede vsaj okvirni čas, v katerem namerava sprejeti odločitev.“ (Sklep 
Evropskega varuha človekovih pravic o zaključku preiskave pritožbe 1922/2010/(VIK)ER proti Uradu za uradne 
publikacije Evropskih skupnosti ((19. 12. 2013))
„V primerih, kot je obravnavani, ko se delegacija EU po razveljavitvi postopka oddaje javnega naročila odloči, 
da bo z nekaj prvotnimi ponudniki začela postopek s pogajanji, se priporoča, da o tem odprto in proaktiv -
no obvesti neizbrane ponudnike. S tem bi nadalje okrepila dojemanje zakonitosti in preglednosti razpisnih 
postopkov, ki jih izvajajo delegacije EU.“ (Sklep Evropskega varuha človekovih pravic o zaključku preiskave 
pritožbe 1325/2011/VL proti Evropski komisiji (17. 5. 2013))
„Zaradi terminološke zmede, ki se je pokazala v tem primeru in v izogib morebitnim nesporazumom v prihod -
nje, Evropski varuh človekovih pravic poziva Komisijo, naj pregleda dokumentacijo, ki jo zagotavlja v okviru 
svojih postopkov javnega naročanja, da prepreči netočnost in terminološke neskladnosti ter ponudnikom za -
gotovi jasne in nedvoumne informacije o pogojih za upravičenost, ki se nanašajo na ustanovitev družbe/vpis 
v register/registracijo/državljanstvo. Prav tako bi bilo koristno, da bi Komisija v okviru tega pregleda zagotovi -
la, da so takšni ključni izrazi za proces javnega naročanja jasno opredeljen bodisi v samem obvestilu o javnem 
naročilu ali v dokumentu, na katera se obvestilo sklicuje in je enostavno dostopen.“ (Sklep Evropskega varuha 
človekovih pravic o zaključku preiskave pritožbe 920/2010/VIK proti Evropski komisiji (18. 07. 2011))
49 Opažanja 
Oddelek IV – Preglednost rezultatov in vzajemno 
učenje nista sistematična
Informacije o izidu dejavnosti javnega naročanja institucij EU 
niso dostopne tako, da bi jih lahko uspešno spremljala organ, 
odgovoren za razrešnico, in širša javnost
89 
Eden najučinkovitejših načinov za boj proti korupciji in nepravilnostim v javnem 
naročanju ter preprečevanje neupravičenega omejevanja konkurence je krepitev 
preglednosti procesov in postopkov. Preglednost ni pomembna le za gospodar -
ske subjekte, temveč tudi za organ, odgovoren za razrešnico, in širšo javnost, 
ki lahko s spremljanjem dejavnosti javnega naročanja prispevata k izboljšanju 
smotrnost poslovanja institucij EU.
Za uspešno spremljanje so potrebne usklajene informacije, ki jih je 
na spletu mogoče najti na enem mestu
90 
Da bi lahko deležniki uspešno spremljali izide, morajo biti na spletu za vsako 
naročilo v vrednosti nad 15 000 EUR, za katerega institucija EU podpiše pogodbo, 
na enem mestu objavljene vse spodaj naštete informacije, ki jih je treba nenehno 
posodabljati:
(a) predmet naročila,
(b) vrsta pogodba,
(c) vrednost naročila,
(d) trajanje naročil,
(e) vrsta postopka oddaje javnega naročila (z obrazložitvijo v primeru postopka 
s pogajanji brez predhodne objave),
(f) merila za oddajo naročila in njihovo vrednotenje,
(g) število prejetih ponudb in število ponudb, ki so bile upoštevane pri dokončni 
odločitvi o oddaji naročila (z razčlenitvijo po državah članicah/tretjih državah 
in navedbo števila ponudb, ki so jih oddala MSP),
50 Opažanja 
(h) ime in naslov izbranega ponudnika, vključno z informacijo o tem, ali je izbrani 
ponudnik MSP ,
(i) delež naročila, ki bo verjetno oddan v podizvajanje.
91 
Takšen register informacij v zvezi z naročili EU bi moral vsebovati tudi ustrezne 
povezave do drugih dokumentov (npr. dokumentacijo v zvezi z oddajo javnega 
naročila, obvestila na portalu TED, kopije podpisanih pogodb).
Informacije so razdrobljene
92 
Trenutno ni orodij, ki bi omogočala celovit pregled izidov dejavnosti javnega 
naročanja institucij EU. Informacije se zagotavljajo razdrobljeno in večinoma 
neusklajeno. Na portalu TED ni mogoče najti vseh zaključenih postopkov javne -
ga naročanja, saj objava obvestila o oddaji javnega naročila ni obvezna v vseh 
primerih. Iskanje takih postopkov, ki so zajeti v zbirko TED, je težavno, saj rezul -
tati iskanja niso vedno zadovoljivi (glej odstavke 63 do 65). Platforme eTendering  
na portalu TED ne uporabljajo vse institucije EU. Poleg tega nekatere institucije 
po preteku roka za predložitev ponudb onemogočijo možnost prenosa razpisne 
dokumentacije s platforme.
93 
Evropski parlament na svojem spletišču objavlja izčrpen letni seznam vseh izva -
jalcev, katerim so bila oddana naročila v vrednosti več kot 15 000 EUR. Seznam 
vsebuje ime in naslov izvajalca, vrsto in predmet naročila, njegovo trajanje, vred -
nost, postopek, ki se uporablja, in pristojni generalni direktorat. Seznam je del 
letnega poročila o oddanih naročilih Evropskega parlamenta. Je bolj izčrpen in 
podroben kot združene informacije, ki jih objavljajo druge revidirane institucije, 
in presega zahteve glede preglednosti, določene v finančni uredbi EU.
51 Opažanja 
94 
Ker so dejavnosti Komisije na področju javnega naročanja decentralizirane, se 
o njih poroča v letnih poročilih o dejavnostih različnih generalnih direktoratov, 
vendar na standardiziran način. Informacije iz različnih letnih poročil o dejavno -
stih pa niso združene v eno samo poročilo na ravni Komisije. Na ravni Komisije je 
v zbirno poročilu o dosežkih Komisije na področju upravljanja vključeno anali -
tično poročilo o postopkih s pogajanji. Sistem finančne preglednosti Komisije je 
zasnovan za zagotavljanje informacij o prejemnikih sredstev EU. Vendar pa ne 
zajema nobenih informacij o vrstah postopkov javnega naročanja, na podlagi 
katerih so bila oddana naročila.
95 
ECB na svojem spletišču objavlja letne sezname naročil v vrednosti nad 
50 000 EUR, ki so bila oddana brez objave obvestila o javnem naročilu. Na sezna -
mih so navedena imena pogodbenikov, ki so jim bila naročila oddana, predmet  
in ocenjena vrednost naročil ter podatek, ali je trajanje naročila daljše od  
12 mesecev. Pretekla obvestila o javnih naročilih in obvestila o oddaji javnih naro -
čil s portala TED ter pretekla prostovoljna obvestila o javnih naročilih so dostopna 
na enem mestu, v razdelku z arhivom.
96 
Varno spletišče Sveta EU za javna naročila v vrednosti nad 60 000 EUR omogoča 
iskanje med aktualnimi razpisi, pa tudi med razpisi, ki so bili zaključeni ali pre-  
klicani. Vendar Sodišče pri preizkušanju funkcije iskanja ni našlo vseh zaključenih 
razpisov. Na portalu TED so objavljeni letni seznami naročil, za katera niso bila 
objavljena posebna obvestila o oddaji naročila. Vendar na spletišču Sveta ni bilo 
povezave do teh seznamov.
97 
Portal odprtih podatkov EU, ki ga upravlja Urad za publikacije, vsebuje nabore 
podatkov, ki se nanašajo na javno naročanje. Najbolj celoviti nabori podatkov 
temeljijo neposredno na portalu TED. Te nabore podatkov pestijo enake težave 
glede slabosti pri iskanju in nepopolnosti podatkov, kot so opisane v odstav -
kih 63 in 64, namreč to, da ne zagotavljajo vedno zadovoljivih rezultatov, včasih 
pa so podatki nepopolni.
52 Opažanja 
Učenje na podlagi najboljših praks ni v celoti izkoriščeno
98 
Ker je javno naročanje institucij EU večinoma decentralizirano, bi sodelovanje 
med različnimi organizacijami lahko prineslo izboljšave na podlagi vzajemnega 
učenja in medsebojnega bogatenja. Sodišče je opazilo precejšnje sodelovanje in 
izmenjavo izkušenj med različnimi institucijami, pri večjih institucijah pa med raz -
ličnimi enotami za javno naročanje. Izvajajo se medinstitucionalni postopki jav -
nega naročanja. Na voljo so kanali za postavljanje vprašanj in forumi za razprave.
99 
Na podlagi medsebojnih strokovnih pregledov se lahko izvede strukturirana 
izmenjava dobrih praks med sodelujočimi organizacijami. To orodje na področju 
javnega naročanja EU še ni bilo uporabljeno. Dober primer izboljšav, ki so bile 
uvedene s pomočjo medsebojnih strokovnih pregledov, je evropski statistični 
sistem.47 Skupno raziskovalno središče periodično izvaja naknadne preglede 
dokumentacije v zvezi z javnim naročanjem v okviru pregledov plačil. Potek teh 
naknadnih pregledov kaže nekatere podobnosti z medsebojnimi strokovnimi 
pregledi.4847 Glej Posebno poročilo Sodišča 
št. 12/2012 z naslovom „Ali sta 
Komisija in Eurostat izboljšala 
proces priprave zanesljive in 
verodostojne statistike?“ 
(http://eca.europa.eu ).
48 Leta 2014 so bili takšni 
pregledi opravljeni na  
55 primerih dokumentacije 
v zvezi z javnim naročanjem. 
Nanašali so se na spoštovanje 
pravil in zahtev. Izvajalo jih je 
devet skupin, vsaka s tremi 
uslužbenci, da bi se zajele vse 
lokacije JRC. Kontrolorji so bili 
iz različnih enot in lokacij. 
Vsaka skupina je izmed svojih 
članov imenovala vodjo ekipe. 
Različne skupine so 
uporabljale enake podrobne 
kontrolne sezname in 
poročale na standardiziran 
način.
53
 Zaključki in priporočila
100  
Javno naročanje v EU urejajo pravila, ki so namenjena odpravi ovir ter nediskrimi -
natornemu in preglednemu odprtju trgov, da bi se spodbudila konkurenca. Cilj 
javnega naročanja je povečati izbiro potencialnih ponudnikov, ki bi bili na voljo 
javnim organom, kar bi privedlo do večje stroškovne učinkovitosti in hkratnega 
razvoja tržnih priložnosti za podjetja.
101  
Sodišče je zaključilo, da bi institucije EU lahko storile več, da bi omogočile lažji 
dostop do svojega javnega naročanja.
102  
Institucije EU imajo zanesljive sisteme in sposobne uslužbence za obvladovanje 
tveganja napak in nepravilnosti. Ko Sodišče za pripravo izjave o zanesljivosti 
preučuje transakcije, ki jih neposredno upravljajo institucije EU, običajno ne 
najde veliko napak v zvezi z javnim naročanjem. Urad OLAF prejme malo prijav 
domnevnih goljufij, kar kaže, da število primerov resnih nepravilnosti in goljufij 
na tem področju ni veliko (glej odstavke 15 do 22).
103  
Da bi institucije EU lahko spremljale svoje dejavnosti v zvezi z javnim naročanjem 
in dokazale njihovo dostopnost, potrebujejo informacije o stopnji sodelovanja 
gospodarskih subjektov v svojih postopkih javnega naročanja. Večina institucij 
EU stopnje sodelovanja v svojih postopkih javnega naročanja ne meri sistema -
tično. Med subjekti, ki jih je Sodišče revidiralo, zbira izčrpne statistične podatke 
v zvezi s tem samo Skupno raziskovalno središče Komisije. Drugi izpolnjujejo mi -
nimalno zahtevo po navedbi števila prejetih ponudb v obvestilu o oddaji javnega 
naročila na portalu TED (glej odstavke 23 do 25).
Priporočilo 1
Zaradi lažjega spremljanja dostopnosti svojih dejavnosti javnega naročanja bi 
morale vse institucije EU za vsak posamezen postopek in za vsako vrsto postopka 
posebej zbirati in analizirati podatke, in sicer ne le o številu prvotno prejetih po -
nudb ali prijav za sodelovanje, temveč tudi o številu ponudb, ki so se upoštevale 
pri dokončni odločitvi o oddaji naročila.
Ciljni datum za uresničitev : od leta 2017.
54 Zaključki in priporočila 
104  
Ko so institucije EU leta 2015 spremenile svoja pravila javnega naročanja, niso 
omogočile lažjega dostopa do svojega javnega naročanja, saj niso kar najbolj 
poenostavile pravil in razjasnile sivih območij (glej odstavke 26 do 35):
(a) finančna uredba EU in njena pravila uporabe niso bili združeni v enotni doku -
ment, zato sta to še zmeraj pravna akta, ki sta po nepotrebnem zapletena,
(b) odstopanja od nove direktive o javnem naročanju niso vedno jasno navedena 
ali pojasnjena,
(c) sodelovanje malih in srednjih podjetij se ne spodbuja izrecno,
(d) ni bilo pojasnjeno, kako naj se preuči trg pred sklenitvijo pogodb 
o nepremičninah,
(e) le ECB je v svojih pravilih javnega naročanja določila jezikovni režim, ki se 
uporablja pri njenih postopkih javnega naročanja.
Priporočilo 2
Pri bližnji spremembi finančne uredbe EU v letu 2016 bi morala Komisija predla -
gati enotni pravilnik za javno naročanje. Ta bi moral izrecno spodbujati sodelova -
nje malih in srednje velikih podjetij. Poleg tega bi bilo treba vanjo vključiti pravila 
o pregledu trga pred podpisom pogodbe o nepremičninah ter pravila o jezikovni 
ureditvi pri postopkih javnega naročanja. Odstopanja od direktive o javnem na -
ročanju iz leta 2014 bi morala biti utemeljena.
Ciljni datum za uresničitev : leta 2017 kot del spremenjene finančne uredbe EU.
105  
Nekatere odločitve v zvezi s postopki niso spodbujale konkurence v najširšem 
možnem krogu ponudnikov. Večina institucij EU ni imela politike za preverjanje 
trga pred začetkom formalnega postopka javnega naročanja. Takšno preverja -
nje je pomembno zaradi obveščanja potencialnih ponudnikov in optimizacije 
zahtev, ki se določijo v razpisni dokumentaciji. Institucije EU javnega naročila ne 
smejo umetno razdeliti, da bi se izognile obveznosti uporabe postopka z večjo 
konkurenco. Kljub temu pa razdelitev naročil v sklope in njihova istočasna objava 
lahko izboljša dostopnost postopkov javnega naročanja, zlasti za MSP . Te prakse 
institucije EU niso dovolj uporabljale (glej odstavke 37 do 55).
55 Zaključki in priporočila 
Priporočilo 3
Institucije EU bi morale, kadar je to ustrezno, proaktivno izvajati predhodno pre -
verjanje trga zaradi priprave postopka javnega naročanja in obveščanja gospo -
darskih subjektov o svojih načrtih in zahtevah v zvezi z javnim naročanjem.
Ciljni rok za uresničitev : takoj.
Priporočilo 4
Institucije EU bi morale, kadar je mogoče, naročila razdeliti v sklope, da bi pove -
čale sodelovanje v svojih postopkih javnega naročanja.
Ciljni rok za uresničitev : takoj.
106  
Potencialne ponudnike, ki si želijo poiskati in izkoristiti priložnosti na področju 
javnega naročanja institucij EU ovirajo nepotrebne prepreke. Na spletu so prilož -
nosti v zvezi z javnim naročanjem institucij EU slabo opazne. Informacije, ki so na 
voljo, so pomanjkljive in razdrobljene po različnih spletnih straneh. Funkcija  
iskanja na portalu TED ( Tenders Electronic Daily ) ni vedno dala zadovoljivih rezul -
tatov. Orodja, ki omogočajo elektronsko predložitev ponudb, še niso bila uvede -
na v celoti in na usklajen način (glej odstavke 56 do 75).
Priporočilo 5
Za svoje dejavnosti javnega naročanja bi morale institucije EU vzpostaviti spletno 
točko „vse na enem mestu“, ki bi gospodarskim subjektom omogočala, da vse 
ustrezne informacije najdejo na enem spletnem mestu, kjer bi lahko tudi komu -
nicirali z institucijami EU. Postopki javnega naročanja, vključno s komunikacijo 
o veljavnih pravilih, poslovnimi priložnostmi, ustrezno dokumentacijo v zvezi 
z javnim naročanjem, predložitvijo ponudb in vso drugo komunikacijo med insti -
tucijami in gospodarski subjekti, bi se morali upravljati v okviru takšne točke „vse 
na enem mestu“.
Ciljni rok za uresničitev : leta 2018.
56 Zaključki in priporočila 
107  
Gospodarski subjekti, ki menijo, da niso bili pravično obravnavani, težko dosežejo 
hitro revizijo svojih pritožb in odškodnino. Samo ECB ima zanesljiv interni pritož -
beni postopek (glej odstavke 76 do 88).
Priporočilo 6
Komisija bi morala predlagati spremembe finančne uredbe EU, ki bi omogočile 
hitro revizijo pritožb gospodarskih subjektov, ki menijo, da so bili nepravično 
obravnavani. Ta revizija bi se morala opraviti, preden bi se gospodarski subjekti 
obrnili na varuha človekovih pravic ali sodišča EU.
Ciljni datum za uresničitev : leta 2017 kot del spremenjene finančne uredbe EU.
108  
Informacije o izidu dejavnosti javnega naročanja institucij EU niso dostopne 
tako, da bi jih lahko uspešno spremljala organ, odgovoren za razrešnico, in širša 
javnost, ter tako povečala preglednost in okrepila zaupanje. Take informacije se 
zagotavljajo razdrobljeno in večinoma neusklajeno (glej odstavke 89 do 97). Urad 
OLAF o svojih preiskavah poroča tako, da ni mogoče oceniti trendov v daljšem 
časovnem obdobju (glej odstavka 16 in 17).
Priporočilo 7
Da bi institucije EU omogočile uspešno naknadno spremljanje svojih dejavnosti 
javnega naročanja, bi morale vzpostaviti enoten javni register informacij v zvezi 
s svojimi pogodbami za javna naročila, ki bi ga lahko razvijale kot del platforme 
eTendering na portalu TED.
Ciljni rok za uresničitev : leta 2018.
Priporočilo 8
OLAF bi moral izboljšati svoj sistem vodenja zadev, da bi lahko pripravil poročila 
in statistične podatke o različnih vrstah domnevnih goljufij, o katerih potekajo 
preiskave, ter o izidih teh preiskav.
Ciljni rok za uresničitev : leta 2017.
57 Zaključki in priporočila 
109  
Ker so dejavnosti javnega naročanja institucij EU večinoma decentralizirane, lah -
ko njihovo medsebojno sodelovanje prinese izboljšave zaradi vzajemnega učenja 
in medsebojnega bogatenja. Sodišče je opazilo precejšnje sodelovanje in izme -
njavo izkušenj med različnimi institucijami, pri večjih institucijah pa med različ -
nimi enotami za javno naročanje. Kljub temu pa se medsebojnimi pregledi, ki so 
najbolj napredno orodje za strukturirano izmenjavo dobrih praks, niso uporabljali 
(glej odstavka 98 in 99).
Priporočilo 9
Institucije EU bi morale uporabljati medsebojne strokovne preglede, da bi omo -
gočile vzajemno učenje in izmenjavo dobrih praks javnega naročanja.
Ciljni rok za uresničitev : začetek prvega medsebojnega strokovnega pregleda 
leta 2018.
To poročilo je sprejel senat IV, ki ga vodi Baudilio TOMÉ MUGURUZA,  
član Evropskega računskega sodišča, v Luxembourgu na zasedanju 24. maja 2016.
 Za Računsko sodišče
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Predsednik
58
 Prilogi
Uporabniki platforme etendering na portalu TED (april 2016)
Evropski parlament, GD za komuniciranje
Evropski parlament, GD za infrastrukturo in logistiko
Evropski parlament, GD za inovacije in tehnološko podporo
Svet Evropske unije
Evropska komisija, GD za kmetijstvo in razvoj podeželja
Evropska komisija, GD za proračun
Evropska komisija, GD za komuniciranje
Evropska komisija, GD za komunikacijska omrežja, vsebine in tehnologijo
Evropska komisija, GD za okolje in GD za podnebno politiko
Evropska komisija, GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje
Evropska komisija, GD za energetiko
Evropska komisija, GD za finančno stabilnost, finančne storitve in unijo kapitalskih trgov
Evropska komisija, GD za zdravje in varnost hrane
Evropska komisija, GD za človeške vire in varnost
Evropska komisija, GD za humanitarno pomoč in civilno zaščito
Evropska komisija, GD za informatiko
Evropska komisija, GD za notranji trg, industrijo, podjetništvo ter MSP
Evropska komisija, GD za mednarodno sodelovanje in razvoj
Evropska komisija, GD za pravosodje in potrošnike
Evropska komisija, GD za mobilnost in promet
Evropska komisija, GD za regionalno in mestno politiko
Evropska komisija, GD za raziskave in inovacije
Evropska komisija, GD za trgovino
Skupno raziskovalno središče
Urad za infrastrukturo in logistiko v Bruslju
Urad za infrastrukturo in logistiko v Luksemburgu
Izvajalska agencija za mala in srednja podjetja (EASME)
Evropsko računsko sodišče
Evropska investicijska banka
Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF)
Eurostat
Urad za publikacije Evropske unije
EUROJUST
Evropska agencija za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic EU (Frontex)
Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC)
Evropska agencija za kemikalije (ECHA)
Evropska obrambna agencija (EDA)
Evropska agencija za okolje (EEA)
Evropska agencija za nadzor ribištva (EFCA)
Evropska agencija za varnost hrane (EFSA)
Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA)
Evropska agencija za zdravila (EMA)
Evropski policijski urad (EUROPOL)
Evropska železniška agencija (ERA)
Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA)
Agencija Evropske unije za varnost omrežij in informacij (ENISA)
Fuzija za energijo (F4E)
Urad za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli))(OHIM)Priloga I
59 Prilogi 
Povzetek rezultatov ankete
Ozadje
V zvezi z revizijo smotrnosti poslovanja na področju javnega naročanja institucij EU je bilo Sodišče mnenja, da 
bi bilo za boljšo širšo predstavo koristno vključiti mnenja in poglede manjših organov EU o postopkih javnega 
naročanja. Anketa je bila poslana 47 takim organizacijam, stopnja odgovora pa je znašala 85 %.
I. Politike javnega naročanja
01 
Politike javnega naročanja so pomembne, saj so pokazatelj odnosa institucij EU do praks javnega naročanja. Po -
membne so zlasti zaradi izboljšanja dostopa do postopkov javnega naročanja in krepitev zaupanja, saj poveču -
jejo odgovornost institucij, ki oddajajo naročila, ter zaupanje tistih, ki so zainteresirani za predložitve ponudb.
02 
Tri glavne prioritete, ki so jih naštele agencije, skupna podjetja in druge institucije EU so bile (po vrstne redu 
od najbolj do najmanj pomembne): doseganje dobrega razmerja med kakovostjo in ceno, zagotavljanje nepri -
stranskosti in poenostavitev administracije.
03 
Na vprašanje, ali imajo politiko javnega naročanja, je večina anketirancev (57 %) odgovorila pritrdilno. Preostali 
anketiranci (43 %) pa niso imeli vzpostavljene nobene politike.
04 
Kar se tiče javnega dostopa, je 56 % vprašanih svoje politike javno objavilo.
II. Optimizacija javnega naročanja
01 
Za omogočanje enostavnejšega in manj težavnega javnega naročanja obstajajo različni načini, kot so zagotav-  
ljanje navodil o razpisnih postopkih, uporaba orodij za e-javno naročanje, spremljanje sodelovanja ali preverja -
nje trga.
02 
Na vprašanje, ali so uslužbencem na področju javnega naročanja dali na voljo dokumente z navodili glede izbi -
ranja metode javnega naročanja, je večina anketirancev (60 %) odgovorila, da so to prakso izvajali.
03 
Po mnenju Komisije je e-javno naročanje ključno za omogočanje enostavnejšega javnega naročanja. To  
med drugim zajema e-oddajo ponudb ter uporabo e-javnih razpisov in e-sklepanja pogodb. Kljub temu je  
le 35 % vprašanih uporabljalo eno ali več izmed teh orodij.Priloga II
60 Prilogi 
III. Preverjanje trga
01 
Pred začetkom postopka javnega naročanja je bistveno izvesti preverjanje trga, da bi spoznali trg in pripravili 
uspešen razpisni proces. Vendar pa skoraj polovica anketiranih agencij trgov ni preverjala nikoli ali le redko. 
V zvezi s tem je pomembna uporaba predlog za preverjanje trga, vendar so take predloge uporabljali samo trije 
anketiranci.
02 
Spremljanje sodelovanja in vodenje seznamov ponudnikov lahko prav tako pripomoreta k temu, da je faza pred 
razpisom manj obremenjujoča. 15 % vprašanih je odgovorilo, da vodijo seznam ponudnikov, več kot 75 % pa jih 
je izjavilo, da spremljajo povprečno sodelovanje.
IV. Sodelovanje
01 
Sodelovanje že od samega začetka za anketirance ni bilo poseben problem, vendar so si kljub temu prizadevali 
za njegovo izboljšanje. Anketiranci so v zvezi s sodelovanjem odkrili naslednje probleme: slaba konkurenca, 
zapletena zakonodaja in dejstvo, da so lokalni trgi pogosto premajhni.
02 
Da bi omilili negativne učinke teh težav na sodelovanje, anketiranci svojim uslužbencem dajejo na voljo etične 
smernice ter si prizadevajo poenostaviti svoje upravne postopke in standardizirati svoje zahteve.
V. Preglednost
01 
Preglednost je ključnega pomena za doseganje nepristranskosti, kar je ena od prioritet pri javnem naročanju.
02 
Razkritja odvisnih in matičnih družb bi lahko pripomogla, da bi bil proces bolj pregleden, 94 % anketirancev pa 
se je strinjalo, da bi moralo biti razkritje obvezno.
03 
Skoraj polovica anketirancev (47 %) še vedno ne objavlja svojih politik javnih naročil.Priloga II
61 Odgovori  
Evropskega parlamenta
38
Pravna podlaga, ki pojasnjuje režim predhodnega tržnega posvetovanja, je bila uvedena šele s spremembami 
finančne uredbe in pravil uporabe ter je začela veljati 1. januarja 2016. Ker se je v zvezi s sodelovanjem potencialno 
zainteresiranih ekonomskih operaterjev pri pripravi dokumentacije javnega razpisa porodilo več vprašanj o enaki 
obravnavi, nediskriminaciji in preglednosti, je bil EP pri uporabi te možnosti zelo preudaren, tudi z ozirom na člen 
107 finančne uredbe.
39
Parlament prilagaja tehnične smernice za oddajo javnih naročil, prilagodil pa je tudi usposabljanje, pri tem pa pou -
daril predhodne tržne raziskave ter obveščanje o tveganjih in postopkih za njihovo preprečevanje.
42
Z izbiro enega sklopa se je poenostavila organizacija storitev pred parlamentarnimi sejami in med njimi, kar je še 
posebej intenzivno, saj je večina storitev zgoščena v štirih dnevih mesečno. Po drugi strani je bilo tako mogoče 
uvesti načrt storilnosti v višini 1 % letno. To pomeni, da se bodo cene od drugega leta naprej letno zniževale za 1 %. 
Precej prejetih ponudb (6) kaže na to, da se konkurenca zaradi uporabe enega samega sklopa ni zmanjšala.
Parlament ugotavlja, da pregledana pravila posebno pozornost namenjajo uporabi sklopov, in bo to upošteval 
pri pregledanih smernicah, vendar pa je, kakor je razvidno tudi iz točke 43 ugotovitev, vsaka odločitev o združitvi 
v sklop odvisna od posameznega primera, pa tudi od narave storitve, pri čemer se upošteva pravično ravnovesje 
med dostopom za mala in srednje velika podjetja na eni ter stroškovno učinkovitostjo na drugi strani.
43
Nakupi sorazmerno nizke vrednosti so bili opravljeni v izjemnih okoliščinah, ko so se nekatere službe selile v novo 
stavbo, v kateri so še potekala dela, in pomenijo enkratni nakup za izpolnitev posebnih potreb. Prav tako se je 
upoštevala zgornja meja 60.000 EUR. Prihodnje potrebe institucije na tem področju bo pokrivala okvirna pogodba, 
dodeljena s konkurenčnim postopkom, ki še poteka.
50
Kot je navedeno v točki 34 ugotovitev, je bilo sondiranje – tudi za to stavbo – objavljeno v uradnem listu. S prav -
nega vidika pogodbeni okvir, v skladu s katerim je bil ponujen ta ključni projekt, ustreza veljavnim določbam  
(členu 121 pravil uporabe in takrat veljavnim predhodnim pravilom).
Omeniti velja, da je bilo v okviru parametrov, ki jih je določila institucija, in glede na posebnosti trga sondiranje tako 
široko, kot je bilo le mogoče, in v skladu s pravnimi omejitvami, s čimer se je poskusila povečati udeležba, ki je pri 
reviziji (točka 8(b) ugotovitev) eden osrednjih parametrov.
51
Službe Parlamenta so izdale smernice o pogajanjih. Kljub temu mora Parlament med pogajanji upoštevati tudi 
načelo sorazmernosti ter ravnovesje med uporabljenimi viri in vrednostjo pogodbe. Pogajanja utegnejo terjati 
veliko časa in virov, predvsem ko gre za pogodbe nizke in zelo nizke vrednosti.
Odgovori Evropskega parlamenta 62
73
Parlament je že pripravil notranja priporočila, generalni direktorati pa notranje politike za uporabo elektronskih 
sredstev pri komunikaciji s ponudniki za vse pogodbe, ki ne dosegajo zgornje meje iz direktive. Uporaba e-oddaje 
prek zbirke podatkov TED se postopoma opušča, pripravlja pa se celovita platforma za e-oddajo javnih naročil.
Dokler težava ne bo rešena, uporaba notranjega sistema elektronske pošte EP načeloma krši pravila uporabe.
88
Javna naročila v institucijah EU sodijo med dejavnosti Evropske unije, peticije na tem področju pa so v skladu s pra -
vili dopustne.
Kljub temu se vsaka peticija obravnava glede na vsebino. Odbor za peticije lahko glede na vsebino peticije vlagate -
lju priporoča, naj pritožbo naslovi na Evropskega varuha človekovih pravic. V takšnih primerih se peticija ponavadi 
razglasi za dopustno, vendar mora vlagatelj sam nasloviti pritožbo na Evropskega varuha človekovih pravic, ki ne 
opravlja preiskav v imenu Odbora za peticije.
Informacije v tem razdelku državljanov ne želijo odvrniti od namere, temveč jih želijo seznaniti z nadaljnjimi ukrepi 
in ustreznimi dostopnimi pravnimi sredstvi za posamezne primere, kadar ni na voljo mehanizma pregleda, ki zah -
teva pravno podlago.
Priporočilo 1
Parlament se je seznanil s tem priporočilom. Obstoječe orodje za upravljanje pogodb in poročanje WebContracts  že 
omogoča zbiranje podatkov, ki jih je obvezno treba zbrati pri postopkih s pogajanji. Kljub temu bo glede na ome -
jena sredstva, ki so na voljo, zaradi stroškovne učinkovitosti treba oceniti tudi nadaljnje možnosti razvoja na podro -
čju zbiranja metapodatkov.
Priporočilo 3
Glej odgovora k točkama 38 in 39 ugotovitev. Parlament prilagaja tehnične smernice za oddajo javnih naročil, prila -
godil pa je tudi usposabljanje, pri tem pa poudaril predhodne tržne raziskave ter obveščanje o tveganjih in postop -
kih za njihovo preprečevanje.
Priporočilo 4
Parlament ugotavlja, da pregledana pravila posebno pozornost namenjajo uporabi sklopov, in bo to upošteval pri 
pregledanih smernicah, vendar je vsaka odločitev o razdelitv v sklop odvisna od posameznega primera, pa tudi od 
narave storitve, pri čemer se upošteva pravično ravnovesje med dostopom za mala in srednja podjetja na eni ter 
stroškovno učinkovitostjo na drugi strani.
Priporočilo 5
Parlament se je seznanil s priporočilom in bo v prvi fazi preveril možnost izboljšanja informacij na spletnem mestu 
v okviru prenove, ki se pripravlja, ter uvedbo in začetek uporabe sistema za e-oddajo naročil.
Odgovori Evropskega parlamenta 63
Priporočilo 7
Parlament se je seznanil s tem priporočilom.
Priporočilo 9
Parlament se je seznanil s priporočilom in se bo osredotočal na obstoječe strukture sodelovanja med službami in 
naknadne preglede, kakor je omenjeno v ugotovitvah o skupnem raziskovalnem sodišču. Dodatne ukrepe bo ocenil 
glede na stroškovno učinkovitost in uspešnost, kakor je predvideno v finančni uredbi.
64 Odgovori  
Sveta Evropske unije
Svet poročilo Sodišča pozdravlja. V njem je izpostavljenih več pomembnih vprašanj s področja javnega naročanja. 
Svet se povsem strinja z duhom, ki veje iz poročila Sodišča, namreč da Institucije EU lahko storijo več za dostopnost 
svojih javnih naročil. Svet bo poročilo zelo skrbno preučil in storil vse, da bi se dana priporočila uresničila v praksi. 
Z zanimanjem pričakuje končne ugotovitve Sodišča.
Svet želi k nekaterim konkretnim vprašanjem pripomniti naslednje:
Svet je v zadnjem letu dvakrat spremenil svoja notranja pravila o javnih naročilih. Pri prvi spremembi je šlo za poe -
nostavitev postopka in okrepitev notranje zakonitosti. Z drugo spremembo pa je hotel doseči, da bodo notranja 
pravila v skladu z novo finančno uredbo. Po pričakovanjih Sveta bo ob naslednji spremembi notranjih pravil moč 
upoštevati poročilo Sodišča, na primer kar zadeva preverjanje trga. Delo v zvezi s tem bo tedaj že v teku. Do takrat 
pa je na primer pričakovati pripravo smernic za preverjanje trga pred sprožitvijo formalnih postopkov oddaje jav -
nega naročila. To bi bilo treba storiti tako zaradi priprave javnega naročila kot tudi obveščanja gospodarskih subjek -
tov o načrtovanih javnih naročilih.
Prav tako namerava Svet preučiti, kako bi lahko izboljšali prepoznavnost na spletu. Ugotavlja sicer, da glede na 
druge institucije po poročilu njegova spletna stran deluje v redu.
Svet se namerava posvetiti tudi vprašanju, kako naj se zbirajo in analizirajo podatki o začetnem številu prijav in pre -
jetih ponudb, ki se upoštevajo pri končni odločitvi o oddaji naročila. Pretresti je treba tudi medsebojne preglede.
Svet v svojih postopkih vedno preuči vprašanje delitve na sklope in, če je mogoče, to tudi naredi. Eden od odprtih 
postopkov (področje IT) ima 17 sklopov.
Svet je sprejel v vednost navedbe iz poročila o uporabi omejenih postopkov. Po njegovem mnenju se bodo z novo 
finančno uredbo postopki izvajali bolj odprto, saj ta določa, da se vsa ustrezna dokumentacija objavi naenkrat.
Svet je sprejel v vednost navedbe Sodišča, kar zadeva trajanje okvirnih pogodb v zvezi s stavbami. Generalni sekre -
tariat je o tem vprašanju že veliko razpravljal. Finančna uredba dopušča, da se v ustrezno utemeljenih primerih 
pogodba sklene za dlje kot štiri leta. Svet ostaja prepričan, da je zaradi dobrega finančnega poslovodenja in v neka -
terih ustrezno utemeljenih primerih, zlasti z vidika predmeta okvirne pogodbe, upravičeno določiti obdobje, daljše 
od štirih let. V zvezi s pogodbami glede stavb je pogosto bilo tako. Svet bo vprašanje redno pregledoval.
K priporočilom, med drugim naslovljenim na Svet, je mogoče pripomniti naslednje:
Priporočilo 1
(spremljanje dejavnosti v zvezi z naročili) Priporočilo je sprejeto. Svet bo preučil, kako bi lahko to organizirali 
v praksi.
Priporočilo 3
(preverjanje trga) Priporočilo je sprejeto. Izdana bo okrožnica in zadeva bo obravnavana v okviru internih 
usposabljanj.
Priporočilo 4
(delitev na sklope) Priporočilo je sprejeto. Vprašanje bo obravnavano v bodočih posebnih smernicah.
Odgovori Sveta Evropske unije 65
Priporočilo 5
(skupna elektronska točka po sistemu „vse na enem mestu“) Priporočilo je načeloma sprejeto. Svet bo sodeloval pri 
vseh dejavnostih, ki bodo stekle v ta namen.
Priporočilo 7
(naknadno spremljanje) Priporočilo je načeloma sprejeto. Svet bo sodeloval pri vseh dejavnostih, ki bodo stekle v ta 
namen.
Priporočilo 9
(medsebojno ocenjevanje) Priporočilo je načeloma sprejeto. Razmisliti je treba, kako bi ga organizirali.
Druga priporočila niso naslovljena na Svet.
66 Odgovori Komisije
Povzetek
II
Pravila za oddajo javnih naročil iz finančne uredbe in uredbe o pravilih uporabe finančne uredbe (v nadaljnjem 
besedilu: pravila uporabe finančne uredbe), kakor sta bili pred kratkim spremenjeni, so večinoma skladna z direkti -
vami. Razlike v veliki večini pomenijo strožja pravila, ki temeljijo na načelu dobrega finančnega poslovodenja.
V primeru bistvenih razlik je v uvodnih izjavah po potrebi navedeno pojasnilo. En tak primer je uvodna izjava 23 
pravil uporabe finančne uredbe o razlikovanju med merili za izbor in merili za oddajo.
V
Namen revizije v letu 2015 je bil uskladiti pravila za oddajo javnih naročil in direktive iz leta 2014. Zadeve v direkti -
vah so se poenostavile in razjasnile, kar se kaže v revidiranih pravilih.
Cilj širjenja konkurence ostaja eno od vodilnih načel javnega naročanja. Vendar cilj doseganja ciljnih gospodarskih 
subjektov, zlasti MSP , ne bi smel preprečiti ekonomije obsega, zato ga je treba presoditi glede na načelo dobrega 
finančnega poslovodenja iz finančne uredbe ter načelo enakega obravnavanja ponudnikov, ki ga je treba uporabiti 
pri vseh podjetjih, ne glede na njihovo velikost.
VI
Odločitve v zvezi s postopki morajo temeljiti na uravnoteženem pristopu, pri tem pa je treba upoštevati ne le 
najširšo možno konkurenco, temveč tudi druga načela, ki se uporabljajo pri javnem naročanju, tj. dobro finančno 
poslovodenje, preglednost, sorazmernost, enako obravnavanje in nediskriminacijo.
Pravila za oddajo javnih naročil jasno povezujejo izbiro postopka in vrednost pogodbe (in v nekaterih primerih 
predmet naročila), pri čemer se uporabi načelo sorazmernosti.
Komisija opozarja na določbo, ki je začela veljati od 1. januarja 2016 o predhodnem preverjanju trga in je bila uve -
dena s členom 105 finančne uredbe, ki jo je treba izvesti, kadar je to ustrezno, v skladu s predmetom pogodbe. Tudi 
razdelitev naročila na sklope se izvede le, kadar je to ustrezno, kot je določeno v členu 102(2) finančne uredbe in kot 
to pogosto storijo službe Komisije.
VII
Informacije niso popolnoma usklajene, ker so postopki za oddajo javnega naročila na Komisiji decentralizirani.
Vendar je Komisija zavezana k zagotavljanju učinkovitih, na uporabnika usmerjenih spletnih storitev in trenutno 
razvija boljše centralizirane strani o financiranju, in sicer kot del programa digitalnega preoblikovanja spletišč (glej 
odgovore Komisije na odstavka 58 in 59).
Institucije nadalje za velika naročila uporabljajo isto spletišče kot države članice (Tenders Electronic Daily – TED, 
v nadaljnjem besedilu: portal TED), ki zagotavlja vstopno točko1 za javna naročila, ki ne presegajo praga iz direktive 
o javnem naročanju.
Glede funkcije iskanja portala TED glej odgovor Komisije na odstavek 106.
1 http://ec.europa.eu/contracts_grants/contracts_sl.htm
Odgovori Komisije 67
Poleg tega se Komisija trenutno ukvarja z uvajanjem sistema elektronskega javnega naročanja za upravljanje 
postopkov za oddajo javnega naročila in pogodb v zvezi z njimi od začetka do konca (od objave javnega razpisa do 
plačila računov s številnimi vmesnimi moduli). Z uvedbo takega sistema, ki ga bodo uporabljale vse službe Komisije, 
bodo gospodarski subjekti lažje dostopali do javnih naročil in se bo povečala preglednost.
VIII
Upravna in sodna pravna sredstva so vključena v dokumentacijo v zvezi z oddajo javnega naročila in obvestila 
o rezultatih postopkov za oddajo javnega naročila. Informacije o dodelitvi pogodb so objavljene na portalu TED ali 
na spletiščih javnih naročnikov. Komisija in izvajalske agencije objavljajo ustrezne informacije o prejemnikih finanč -
nih sredstev EU v sistemu finančne preglednosti (Financial Transparency System – FTS) v skladu z načeli pregled -
nosti, kot so določena v členu 35 finančne uredbe.
IX (a)
Komisija, kolikor jo to zadeva, deloma sprejema to priporočilo in ga bo izvajala, kot je opisala v nadaljevanju in  
pojasnila v odgovoru na priporočilo 1.
Izvedla bo analizo stroškov in koristi, da bi ocenila izvedljivost, stroške in morebitne koristi, ki jih prinaša centra -
lizacija informacij o javnem naročanju za spremljanje sodelovanja. Ukrep, kot je priporočen, bo izveden glede na 
rezultat te ocene.
Ker je javno naročanje na Komisiji na ravni odredbodajalcev decentralizirano, zato ne obstaja niti centraliziran infor -
macijski sistem o postopkih za oddajo javnega naročila za spremljanje sodelovanja niti pravna obveznost za to.
IX (b)
Komisija deloma sprejema to priporočilo, kot je pojasnila v odgovoru na priporočilo 2.
Sprejema del priporočila, ki se nanaša na predlog o enotnem pravilniku.
Eden od glavnih stebrov predloga za prihodnjo revizijo finančne uredbe, predvideno za leto 2016, je predlagati 
„enotni pravilnik“, ki bi izboljšal skupno berljivost in zaradi katerega bi se lahko precej skrajšalo besedilo, kar je 
popolnoma v skladu s pojmom boljše priprave zakonodaje.
Ta enotni pravilnik bo v enem samem zakonodajnem aktu združil pravila za oddajo javnih naročil, ki so trenut-  
no določena v finančni uredbi, in podrobnejša pravila iz pravil uporabe finančne uredbe. Nadalje bi se posebne 
določbe, povezane z javnim naročanjem pri zunanjih ukrepih, ki so za zdaj v delu dve finančne uredbe, združile 
s splošnimi pravili za oddajo javnih naročil, da bi jih vsi gospodarski subjekti še lažje brali.
Komisija ne sprejema dela priporočila, ki se nanaša na sodelovanje MSP . Meni, da finančna uredba ni instrument 
politike za ta namen, zato ne bi smela proaktivno spodbujati sodelovanja MSP .
Komisija ne sprejema priporočila glede jezikovne ureditve in pregleda možnosti na trgu (glej odgovor Komisije na 
priporočilo 2).
Odgovori Komisije 68
IX (c)
Komisija, kot je pojasnila v odgovoru na priporočilo 3, deloma sprejema del priporočila, ki se nanaša na proaktivno 
uporabo predhodnega preverjanja trga, kadar koli je prilagojeno na postopek za oddajo javnega naročila, ki se bo 
začel izvajati, zaradi priprave postopka za oddajo javnega naročila, kot ga že izvaja Komisija na nekaterih področjih, 
kot sta pridobivanje ali najem nepremičninskih projektov (kot je predvideno v metodologiji iz COM(2008) 2299) in 
izločitev iz nadaljnje obravnave.
Vendar meni, da se predhodno preverjanje trga ne bi smelo uporabljati za obveščanje gospodarskih subjektov 
o načrtih in zahtevah v zvezi z javnim naročanjem, ker obstaja tveganje izkrivljanja konkurence.
IX (d)
Komisija, kolikor se to nanaša nanjo, deloma sprejema to priporočilo, kot je pojasnjeno v odgovoru Komisije na 
priporočilo 4.
Razdelitev v sklope je utemeljena zaradi povečanja konkurence, vendar je treba to razdelitev oceniti glede na načelo 
dobrega finančnega poslovodenja finančne uredbe. Zaradi velikih naročil lahko nastane ekonomija obsega (nižje 
cene) in je potrebnih manj upravnih storitev (manj pogodb, ki jih je treba upravljati).
IX (e)
Komisija, kolikor jo to zadeva, sprejema to priporočilo kot dolgoročni cilj in ga bo izvajala, kot je opisala v nadaljeva -
nju in pojasnila v odgovoru na priporočilo 5.
Izvedla bo oceno, da bo ocenila izvedljivost, stroške in morebitne koristi takega sistema. Ukrep, kot je priporočen, se 
bo izvedel glede na rezultat te ocene in v dogovoru z drugimi institucijami.
Komisija poudarja, da se je delno izvajanje priporočila Sodišča glede postopkov za oddajo javnega naročila Komisije 
že začelo. Kot je pojasnila v odgovorih na odstavke od 58 do 62, v okviru spletne racionalizacije – programa digital -
nega preoblikovanja spletišč je že začela preoblikovati svojo spletno vsebino iz organizacijske strukture, ki temelji 
na diagramih, v tematsko. V to strukturo bo vključena tema „financiranje, javna naročila“, ki se že pripravlja.
Dostop do poslovnih priložnosti in ustrezne dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila je na voljo prek obsto -
ječih orodij in platform, tj. portala TED in platforme e-tendering (e-naročanje) na portalu TED, ki omogočajo dostop 
do obvestil o javnih naročilih in dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila institucij. Komisija bo ocenila, 
v kolikšnem obsegu bi lahko ponudila dodatne storitve, da bi zagotovila dostop do večjega obsega informacij, pri 
čemer bo upoštevala proračunske omejitve in omejitve na področju človeških virov.
IX (f)
Komisija ne sprejema tega priporočila, kot je pojasnila v odgovoru na priporočilo 6.
Meni, da ji ni treba predlagati sprememb finančne uredbe v zvezi z revizijo pritožb.
V finančni uredbi je že določeno, da se neuspešnim ponudnikom pošljejo uradna obvestila o razlogih za njihovo 
zavrnitev in podrobno pojasnijo razlogi zanjo, ti neuspešni ponudniki pa lahko tudi zahtevajo dodatne informacije 
v skladu s členom 113(3) finančne uredbe in 161(2) pravil uporabe finančne uredbe. Za take zahteve velja strožji rok: 
javni naročnik mora te informacije sporočiti takoj, ko je to mogoče, v vsakem primeru pa v roku 15 dni od prejema 
zahteve.
Odgovori Komisije 69
IX (g)
Komisija, kolikor jo to zadeva, deloma sprejema to priporočilo in bo ocenila, v kolikšnem obsegu lahko platforma 
e-tendering na portalu TED zagotovi stroškovno učinkovito zbiranje teh podatkov, kot je pojasnjeno v odgovoru 
Komisije na priporočilo 7.
IX (h)
Komisija sprejema to priporočilo.
Urad OLAF je trenutno v prehodni fazi izboljševanja svoje zmogljivosti poročanja in analiziranja. Novi sistem urada 
OLAF za upravljanje vsebin (OCM) naj bi bil po pričakovanjih vzpostavljen julija 2016. Na voljo bo modul, predviden 
za statistične podatke in poročila, ki bo izdan pozneje, in sicer leta 2017. Medtem pa urad OLAF proučuje možnosti 
za izboljšanje uporabe sedanjih orodij in možnosti poročanja.
IX (i)
Komisija, kolikor jo to zadeva, sprejema to priporočilo pod pogojem, da se medsebojni strokovni pregled opravi, 
kadar je to potrebno, in da ne postane stalni postopek, zaradi katerega bi bila potrebna dodatna proračunska 
sredstva in/ali človeški viri.
Uvod
02
Institucije EU morajo prav tako uporabljati načelo dobrega finančnega poslovodenja ter načela javnega naročanja, 
kot so preglednost, sorazmernost, enako obravnavanje in nediskriminacija.
06
Priročnik Komisije za javno naročanje je na voljo vsem drugim institucijam, organom, uradom in agencijam Unije.
Opažanja
17
Trenutno vzpostavljeni sistem urada OLAF za upravljanje vsebin je predvsem orodje za upravljanje, zato je v njem 
na voljo le majhno število vnaprej opredeljenih poročil. Vsa dodatna poročila ali celovitejše analize, kot je tista, ki 
jo je zahtevalo Sodišče, je treba pripraviti ročno, zaradi česar so potrebni viri in sredstva, ki pa trenutno žal niso na 
voljo.
23
Komisija poudarja, da ne obstaja samodejna povezava med številom ponudb in obstojem konkurence.
Odgovori Komisije 70
26
Namen revizije v letu 2015 je bil uskladiti pravila za oddajo javnih naročil in direktive o javnem naročanju iz 
leta 2014. Zadeve v direktivah so se poenostavile in razjasnile, kar se kaže v revidirani finančni uredbi in pravilih 
uporabe finančne uredbe, kakor so bila spremenjena leta 2015.
Eden od glavnih stebrov predloga za prihodnjo revizijo finančne uredbe, predvideno za leto 2016, je predlagati 
„enotni pravilnik“, ki bo izboljšal skupno berljivost, skrajšal dolžino besedila in si bo predvsem prizadeval za poeno -
stavitev, kar je popolnoma v skladu s pojmom boljše priprave zakonodaje.
Ta enotni pravilnik bo v enem samem zakonodajnem aktu združil pravila za oddajo javnih naročil, ki so trenut-  
no določena v finančni uredbi, in podrobnejša pravila iz pravil uporabe finančne uredbe. Nadalje bi se posebne 
določbe, povezane z javnim naročanjem pri zunanjih ukrepih, ki so za zdaj v delu dve finančne uredbe, združile 
s splošnimi pravili za oddajo javnih naročil, da bi jih vsi gospodarski subjekti še lažje brali.
27
S predlogom revizije finančne uredbe, predvidenim za leto 2016, se bo ustvaril skupen sklop pravil, ki jih bo treba 
uporabljati pri več kot enem proračunskem instrumentu EU (javna naročila, nepovratna sredstva, nagrade itd.), da bi 
se odpravile neutemeljene nedoslednosti, uskladile določbe in izboljšala berljivost besedila. Določbe, ki se nanašajo 
na dobro javno upravljanje, se ne uporabljajo le za javno naročanje, pač pa bi se prestavile v ta skupni sklop pravil.
29
Pravila za oddajo javnih naročil iz finančne uredbe in pravil uporabe finančne uredbe, kot so bila pred kratkim spre -
menjena, so večinoma skladna z direktivami. Razlike v veliki večini pomenijo strožja pravila, ki temeljijo na načelu 
dobrega finančnega poslovodenja.
V primeru bistvenih razlik je v uvodnih izjavah po potrebi navedeno pojasnilo. En tak primer je uvodna izjava 23 
pravil uporabe finančne uredbe o razlikovanju med merili za izbor in merili za oddajo.
30
Finančna uredba ni primeren instrument, s katerim bi se usmerilo na posebne gospodarske subjekte.
Enako obravnavanje mora veljati za vsa podjetja, ne glede na njihovo velikost. Pravila za oddajo javnih naročil 
v okviru finančne uredbe niso namenjena spodbujanju določenega cilja politike. MSP lahko kot vsi ostali gospodar -
ski subjekti sodelujejo v postopkih za oddajo javnega naročila kot en sam ponudnik ali v okviru skupne ponudbe ali 
kot podizvajalci.
Čeprav MSP niso posebej omenjena, imajo zaradi poenostavitve in manj strogih pravil dejansko prednost.
Glej tudi odstavek IX(b).
31
Priprava postopka in ukrepi za obveščanje javnosti so v pravilih za oddajo javnih naročil namenoma jasno ločeni.
Če bi imeli nekateri gospodarski subjekti, s katerimi se stopi v stik zaradi predhodnega preverjanja trga, dostop do 
zgodnjih informacij o načrtovanih javnih naročilih, se poleg tega, da bi obstajalo tveganje za izkrivljanje konku -
rence, ne bi upoštevalo enako obravnavanje.
Odgovori Komisije 71
V pravilih za oddajo javnih naročil so določeni potrebni ukrepi za obveščanje javnosti za oglaševanje pogodb, pri 
čemer se v celoti upošteva načelo enakega obravnavanja.
Objava letnih in večletnih delovnih programov in sklepov o financiranju Komisije gospodarskim subjektom nadalje 
olajšuje dostop do informacij.
32
V skladu s členom 134(1)(g) pravil uporabe finančne uredbe lahko institucije uporabijo postopek s pogajanji brez 
predhodne objave obvestila o javnem naročilu „za pogodbe o nepremičninah po pregledu lokalnega trga“.
Komisija je sprejela metodologijo za izvajanje teh določb (C(2008) 2299), da bi spodbudila pritok informacij na trg in 
preglednost. Trg kot tak je obveščen o potrebah po nepremičninah Komisije in obvestilih o pregledu.
Ta metodologija se trenutno pregleduje, da bi se obravnavale težave na sedanjem nepremičninskem trgu, hkrati pa 
zagotovila preglednost in nadaljnje enako obravnavanje.
34
V zadnjih štirih letih so se v Luxembourgu začeli trije postopki pregledov stavb na trgu, vključno z več pregledi 
stavb za selitev iz zgradbe Jean Monnet. Za vse te postopke pregledov stavb na trgu se je uporabilo odstopanje 
iz dokumenta (C(2008) 2299), obvestila o pregledu stavb na trgu pa niso bila objavljena v Uradnem listu. Odbor za 
nepremičnine je o teh odstopanjih izrazil pozitivno mnenje.
35
Po mnenju Komisije ni treba določiti posebne jezikovne ureditve na ravni finančne uredbe, saj obstaja splošna zako -
nodaja EU, tj. Uredba št. 1/1958, v kateri je določena jezikovna ureditev institucij in ki se uporablja tudi pri javnem 
naročanju.
36
Odločitve v zvezi s postopki je treba sprejeti glede na vrednost in predmet pogodbe ter pri tem upoštevati veljavna 
pravila za oddajo javnih naročil.
Skupni odgovor Komisije na odstavke od 37 do 40
Predhodno preverjanje trga se ureja v okviru „priprave postopka“. Kadar je to potrebno, je njegov glavni namen pri -
dobivanje znanja o trgu za pripravo ustreznih razpisnih zahtev in pravilno oceno vrednosti pogodbe. Če se preverja -
nje trga uporablja kot orodje predhodnega obveščanja, je v to zajeto tveganje oviranja konkurence.
Obveščanje gospodarskih subjektov o načrtih v zvezi z javnim naročanjem urejajo „ukrepi za obveščanje javnosti“. 
Predhodna informativna obvestila, predhodni ukrepi za obveščanje javnosti in druge oblike oglaševanja v enaki 
meri zagotavljajo informacije o načrtovanju in začetku izvajanja postopkov za oddajo javnega naročila.
Odgovori Komisije 72
Objava letnih in večletnih delovnih programov in sklepov o financiranju Komisije gospodarskim subjektom nadalje 
olajšuje dostop do informacij.
Predhodno preverjanje trga je zlasti pomembno za ustrezne nakupe, ki niso standardizirani in se ne ponavljajo.
Pri stopanju v stik z morebitnimi ponudniki je vključeno tveganje kršitve načel preglednosti in enakega obravnava -
nja ter se lahko ovira poštena konkurenca.
Zakonodajalec je analizo trga predpisal kot obvezno v posebnem primeru inovativnih partnerstev, pri katerih je cilj 
financiranje raziskav, preverjanje trga pa je usmerjeno v zagotavljanje, da proizvod na trgu še ne obstaja.
42
Razdelitev v sklope je na Komisiji že močno razširjena praksa, vendar le, kadar je to skladno s členoma 102 finančne 
uredbe in 168 pravil uporabe finančne uredbe, kakor so bila pred kratkim spremenjena.
Odločitve v zvezi s postopki morajo temeljiti na uravnoteženem pristopu, pri tem pa je treba upoštevati ne le 
najširšo možno konkurenco, temveč tudi druga načela, ki se uporabljajo pri javnem naročanju, tj. dobro finančno 
poslovodenje, preglednost, sorazmernost, enako obravnavanje in nediskriminacijo.
Okvir 4 – Primeri, v katerih bi bila naročila lahko razdeljena na sklope (drugi odstavek)
Komisija meni, da razdelitev v sklope pri tej pogodbi ni bilo mogoča iz naslednjih razlogov:
– obstajati mora enotna kontaktna točka za vse poizvedbe in enotni mehanizem za upravljanje za dodeljevanje 
poizvedb strokovnjakom;
– dodeljevanje poizvedb strokovnjakom temelji na več merilih, in sicer jeziku poizvedbe in jeziku, izbranemu za 
odgovor, posebnim pravnim strokovnim izkušnjam za določena vprašanja ter zadevni državi članici (opozoriti 
moramo, da se nekatere poizvedbe nanašajo na več kot eno državo članico). Razdelitev te pogodbe v sklope 
glede na jasna geografska ali druga merila ni bila niti mogoča niti priporočljiva;
– delo z več kot enim izvajalcem bi lahko vodilo do različnih cen na enoto, ki jih mora plačati Komisija, kar bi se 
lahko zdelo nepošteno, ustvarjalo bi lahko napetosti in vplivalo na dobro sodelovanje;
– če so sklopi medsebojno odvisni, je treba upoštevati, da obstaja tveganje, da bo to vplivalo na izvedbo javnega 
naročila (tveganje za razpršitev odgovornosti, zamude pri izvajanju).
44
Odprti in omejeni postopki se tudi v Direktivi o javnem naročanju 2014/24/EU tako kot v finančni uredbi obravna -
vajo kot enakovredni.
46
Roki v dvostopenjskem postopku so res nekoliko daljši, vendar je lahko ta razlika v primerjavi z njegovim celotnim 
trajanjem zanemarljiva.
Odgovori Komisije 73
Glede ocene meril je bila v revidirano finančno uredbo (iz leta 2015) uvedena prožnost, ki določa, da pri ocenjevanju 
meril za izključitev, izbor in oddajo javnega naročila ni treba upoštevati posebnega vrstnega reda.
Vendar je jasno, da bo treba v dvostopenjskem postopku vedno najprej preveriti merila za izključitev in izbor, saj je 
to podlaga za izbor kandidatov, ki bodo povabljeni k oddaji ponudb.
47
Komisija v svojih notranjih smernicah poudarja, da bi se z dajanjem več časa za javno naročanje načeloma dalo 
prednost sodelovanju ne glede na izbiro postopka in najkrajše roke, določene v pravilih.
51
Pogajanja se niso nikoli začela kot obveznost za javnega naročnika ali pravica ponudnika. O pogajanjih se lahko 
odloči šele glede na prejete ponudbe.
52
Od ponudnikov se v postopku javnega zbiranja ponudb pričakuje, da bodo že na začetku predložili najboljšo 
ponudbo. Če so predložene ponudbe dovolj dobre kakovosti in ne presegajo pričakovanega proračuna, bi bil zače -
tek pogajanj, zlasti za javna naročila nizke vrednosti, nesorazmeren, pri čemer se upoštevajo čas ter sredstva in viri, 
potrebni na strani javnega naročnika in strani ponudnika.
53
Javni naročnik se ne bi smel v vseh primerih zavezati k pogajanjem o prejetih ponudbah, temveč samo v tistih, ko se 
to šteje kot ustrezno in potrebno. V vsakem primeru je treba vedno upoštevati enako obravnavanje.
58
Ugotovitev Sodišča glede pomena dobre izpostavljenosti dejavnosti javnega naročanja je skladna z rezultati 
nedavne raziskave, ki jo je opravila Komisija, da bi razumela najpomembnejše razloge, zaradi katerih si državljani 
želijo spletne interakcije s Komisijo. Kot eden izmed najpomembnejših razlogov so bili opredeljeni „financiranje in 
javna naročila“ (vključno s postopkom oddaje javnih naročil).
V razgovorih z 12 generalnimi direktorati in izvajalskimi agencijami Komisije sta bila kot pomembna institucionalna 
cilja Komisije opredeljena preglednost postopka javnega naročanja in njegov rezultat.
Skupni odgovor na odstavke od 59 do 62
Komisija se je seznanila z analizo Sodišča glede spletišč njenih oddelkov s stališča javnega naročanja, ustrezne pri -
pombe pa bo proučila v okviru v nadaljevanju opisanega programa digitalnega preoblikovanja spletišč.
Leta 2013 je začela izvajati ambiciozno pobudo, imenovano „Web Rationalisation – Digital Transformation“ (raciona -
lizacija spleta – digitalno preoblikovanje), da bi izboljšala svojo zunanjo digitalno komunikacijo. Splošni cilji pobude 
so omogočiti večjo skladnost pri sporočanju in krmarjenju/aplikaciji „look and feel“, primernost za uporabnike in 
stroškovno učinkovitost spletne prisotnosti Komisije.
Odgovori Komisije 74
Komisija bo upoštevala ugotovitev Sodišča o uradnem spletišču EU ter pregledala ustrezne strani na spletišču 
europa.eu, povezane s strukturo in vsebino njene nove spletne prisotnosti, ki je v izdelavi, da bi se izognila podvaja -
nju in zagotovila skladnost. Prva beta/testna različica novega spletišča je na voljo na: beta.ec.europa.eu , ki vsebuje 
na novo razvrščeno vsebino o javnem naročanju v strukturi, kot je opisana v odstavku 58 ( http://beta.ec.europa.eu/
funding-tenders_sl ).
60
Spletišče z novo vsebino bo nadomestilo sedanjo osrednjo spletno stran o javnih naročilih2, na katero se je sklice -
valo Sodišče.
Okvir 8 – Primeri nezadovoljivih rezultatov iskanja aktualnih obvestil o javnih naročilih 
na portalu TED
Ta težava ima lahko enega od dveh vzrokov:
1. vprašanje razvrščanja po kodah enotnega besednjaka javnih naročil (Common Procurement Vocabulary – CPV), 
dejansko je obstajala težava v načinu delovanja portala TED, ki pa je bila med tem odpravljena, da se je omogočilo 
iskanje samo po kodah;
2. napaka, ki jo storil javni naročnik pri vnašanju kod CPV: podatki, ki jih je vnesel javni naročnik, niso pravilni, kar 
ima negativen vpliv na rezultate iskanja.
Prvi možni vzrok je bil že odpravljen.
Po predhodni analizi se zdi, da so napako povzročile napake pri vnosu podatkov. Komisija bo to zadevo nadalje ana -
lizirala in sprejela ustrezne ukrepe.
Glede rezultatov, ki vključujejo Evropsko službo za zunanje delovanje, je treba navesti, da se je ta služba v preteklo -
sti štela za subjekt, odvisen od Sveta (tako bi se pri iskanju po pojmu „Svet“ pojavili tudi zapisi o Evropski službi za 
zunanje delovanje). Pozneje je bilo odločeno, da bi bilo treba to službo obravnavati kot samostojni subjekt. Prejšnji 
zapisi Evropske službe za zunanje delovanje so še naprej povezani s Svetom.
Okvir 9 – Primeri nepravilnih kod CPV, ki jih je uporabila Komisija
Rezultati iskanja so zelo odvisni od tega, ali javni naročniki pravilno vnesejo podatke. Navedeni primeri se nanašajo 
na primere, pri katerih koda, ki jo je izbral javni naročnik, ni bila pravilna.
72
Leta 2015 je bila uvedena e-oddaja ponudb (E-submission) v šestih GD/agencijah (od katerih je vsak med letom začel 
izvajati vsaj en javni razpis z uporabo e-oddaje ponudb). Uvedba e-oddaje ponudb se bo nadaljevala (v letu 2016 je 
za to predvidenih deset dodatnih GD/agencij).
78
Komisija, kar zadeva institucije EU, meni, da ustanovitev nesodnega organa za revizije poleg že obstoječega meha -
nizma za pregled, ki je določen v finančni uredbi, ni niti potrebna niti ustrezna, saj bi to ustvarilo nesorazmerne 
stroške za želene koristi.
2 http://ec.europa.eu/contracts_grants/contracts_sl.htm
Odgovori Komisije 75
V finančni uredbi je že določeno, da se neuspešnim ponudnikom pošljejo uradna obvestila o razlogih za njihovo 
zavrnitev in podrobno pojasnijo razlogi zanjo, ti neuspešni ponudniki pa lahko tudi zahtevajo dodatne informacije 
v skladu s členom 113(3) finančne uredbe in 161(2) pravil uporabe finančne uredbe. Za take zahteve velja strožji rok: 
javni naročnik mora te informacije sporočiti takoj, ko je to mogoče, v vsakem primeru pa v roku 15 dni od prejema 
zahteve.
Poleg tega, kadar koli so med postopkom za oddajo javnega naročila gospodarski subjekti uradno obveščeni o deja -
nju, ki bi lahko negativno vplivalo na pravice kandidatov ali ponudnikov (npr. zavrnitev), se bo tako uradno obvestilo 
sklicevalo na razpoložljiva pravna sredstva (pritožba pri varuhu človekovih pravic in sodna presoja).
Komisija meni, da sta omejeno število tožb, vloženih pri Splošnem sodišču, v katerih so se obravnavala javna naro -
čila institucij Unije (17), in dejstvo, da Sodišče redko dodeli nadomestilo za domnevno škodo, močna kazalnika tega, 
da je vzpostavljeni sistem učinkovit in ustreza namenu. Zato vzpostavitev predlaganega hitrega pregleda ni le 
nepotreben, pač pa tudi nesorazmeren ukrep, ki ni skladen s stroškovno učinkovitostjo in ni dober način za porabo 
upravnih sredstev.
79
Predložitev zahtevkov ali pripomb javnemu naročniku (v skladu s finančno uredbo) in predložitev zahtevka za 
revizijo javnemu naročniku (v skladu s členom 1(5) direktive o pravnih sredstvih) sta različni dejanji, saj je le slednje 
v skladu z direktivami o pravnih sredstvih pogoj, da se zahteva revizija zunanjega neodvisnega organa.
Posledice takih dejanj pri podpisu pogodbe se zato razlikujejo:
– v skladu z direktivami o pravnih sredstvih: se z zahtevkom za revizijo samodejno odloži podpis pogodbe, da bi 
bil zahtevek učinkovit;
– v skladu s finančno uredbo: javni naročnik lahko po tem, ko oceni zahtevke ali pripombe, odloži podpis pogod -
be, če se tako ustrezno odzove na zahtevke ali pripombe. Sistematična odložitev katere koli vrste zahtevka ali 
pripomb neuspešnih ponudnikov v obdobju mirovanja bi bila nesorazmerna, saj se mora o taki odložitvi odločiti 
javni naročnik za vsak primer posebej in, kadar je to upravičeno, glede na naravno predloženih zahtevkov ali 
pripomb.
90
Javno naročanje je na Komisiji decentralizirano na raven posameznega odgovornega odredbodajalca. Ker ne obstaja 
pravna obveznost glede „enotne zbirke“, ni proračunskih sredstev za razvoj takega sistema. Informacije o oddaji 
naročil so glede na vrednost naročila v skladu s pravili obveščanja javnosti objavljene na portalu TED ali spletiščih 
javnih naročnikov (ali Komisiji in izvajalskim agencij dane na voljo prek sistema finančne preglednosti (FTS)). Vendar 
je sistem FTS zasnovan za zagotavljanje informacij o prejemnikih sredstev EU, ne pa o posebnem instrumentu za 
izvrševanje proračuna, iz katerega so finančna sredstva izšla, ali vrsti odhodkov, ki so nastali v zvezi s sredstvi.
91
Platforma za ta namen je že na voljo, in sicer podatkovna zbirka portala TED. Komisija se strinja, da je ta podatkovna 
zbirka primerna vstopna točka za informacije o javnem naročanju, saj vsebuje veliko informacij, vključno z doku -
mentacijo v zvezi z oddajo javnega naročila prek platforme e-tendering. Vanjo je vključen osnutek pogodbe, ki bo 
podpisan z uspešnim ponudnikom. Ponudbe so tudi del končne pogodbe, vendar jih Komisija obravnava kot zau -
pne dokumente v skladu s členom 4(2) Uredbe št. 1049/2001 (kadar bi razkritje oslabilo varstvo poslovnih interesov 
fizičnih in pravnih oseb)
Odgovori Komisije 76
92
Opozoriti je treba, da čeprav uporaba platforme e-tendering za zdaj ni obvezna, se vse generalne direktorate Komi -
sije in vse institucije spodbuja k njeni uporabi.
Možnost prenosa dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila s platforme e-tendering na portalu TED je bila 
spremenjena od januarja 2016. Privzeta možnost, ki jo ponuja sistem, omogoča prenos dokumentov po roku za 
oddajo ponudb. Odločitev o njenem izklopu morajo sprejeti javni naročniki.
94
Glede poročanja je v povzetek letnih poročil o dejavnostih iz člena 66(9) finančne uredbe kot priloga zajet 
seznam postopkov s pogajanji brez predhodne objave obvestila o javnem naročilu. Glej tudi odgovor Komisije na 
odstavek 90.
97
Portal za odprte podatke kot katalog metapodatkov evidentira obstoječ nabor podatkov, ponujenih prek spletišča 
portala TED, ter nekatere izpeljane nabore podatkov, ki jih je pridobil GD za notranji trg, industrijo, podjetništvo ter 
mala in srednja podjetja Komisije.
99
Komisija prek Osrednje finančne službe DG za proračun zagotavlja osrednje informacije, smernice in modele ter 
pomoč uporabnikom in storitve usposabljanja o javnem naročanju, ki so dostopne javnim naročnikom in jih ti 
v veliki meri uporabljajo, pri čemer ne gre le za službe Komisije, temveč tudi druge institucije, agencije in organe. 
Zagotovljene informacije in dokumentacija vsebujejo priporočila ter izpostavljajo najboljše prakse.
Drugi forumi za izmenjavo informacij med Komisijo in drugimi javnimi naročniki Unije že obstajajo, zlasti mreža 
finančnih enot (RUF), ki se sestaja vsak mesec, ter mreža uradnikov za javna naročila agencij, imenovana NAPO, ki 
zajema tudi decentralizirane agencije in druge organe Unije (javno-zasebna partnerstva), ki se sestaja vsaj enkrat 
letno.
Komisija meni, da bi bila nadaljnja strukturirana izmenjava najboljših praks zanimiva predvsem za postopke javnih 
naročil zelo visoke vrednosti. Če pa bi se vzpostavili predlagani stalni medsebojni strokovni pregledi, bi bili za to 
potrebni dodatni proračunska sredstva in človeški viri, ki za zdaj niso na voljo. Priložnostni sestanki bi se lahko orga -
nizirali na ad hoc podlagi, kadar koli bi se pojavila potreba zanje.
Zaključki in priporočila
101
Javni naročniki lahko do javnega naročanja dostopajo z ukrepi za obveščanje javnosti v skladu z veljavnimi pravili. 
Poleg tega je javno naročanje na Komisiji decentralizirano (glej odgovore Komisije na odstavke VII in od 58 do 72 ter 
priporočilo 1).
103
Komisija poudarja, da pravna obveznost za tako spremljanje ne obstaja.
Odgovori Komisije 77
V vsakem primeru se s spremljanjem števila prijav za sodelovanje ali ponudb ne morejo nikoli zagotoviti popolne 
informacije o sestavi kandidatov ali ponudnikov, pri čemer se upošteva, da lahko gospodarski subjekti v povabilih 
k oddaji ponudb sodelujejo na različne načine (s skupnimi razpisi ali podizvajalci).
Priporočilo 1
Komisija, kolikor jo to zadeva, deloma sprejema to priporočilo in ga bo izvajala, kot je opisala v nadaljevanju.
Komisija bo izvedla analizo stroškov in koristi, da bi ocenila izvedljivost, stroške in morebitne koristi centralizacije 
informacij o javnem naročanju za spremljanje udeležbe, pri čemer bo upoštevala precejšnje upravno breme, ki bi 
nastalo zaradi vzpostavitve takega centraliziranega informacijskega sistema, ter omejitve pri finančnih sredstvih. 
Ukrep, kot je priporočen, bo izveden glede na rezultat te ocene.
Ker je javno naročanje na Komisiji na ravni odredbodajalcev decentralizirano, centraliziran informacijski sistem 
o postopkih za oddajo javnega naročila za spremljanje sodelovanja ne obstaja. Prav tako ne obstaja niti pravna 
obveznost za to niti ni na voljo proračunskih sredstev in človeških virov za tako obsežno analizo podatkov.
Raven udeležbe v postopkih za oddajo javnega naročila je lahko odvisna od različnih dejavnikov. Zato število 
ponudb ali število dopustnih ponudb kot tako ne pomeni veljavnih kazalnikov, iz katerih bi bilo razvidno, kako 
dostopne so dejavnosti v zvezi z javnim naročanjem. Pri vsaki vrsti postopka in vrsti nakupa (storitve, blago, gradnje, 
stavbe) ne obstajajo omejitve glede tega, na kakšen način gospodarski subjekti sodelujejo v javnem razpisu (s skup -
nimi ponudbami ali kot podizvajalci). Zato iz števila ponudb ni mogoče sistematično pridobiti popolnih informacij 
o številu sodelujočih gospodarskih subjektov.
104
Namen revizije v letu 2015 je bil uskladiti pravila za oddajo javnih naročil in direktive iz leta 2014. Zadeve v direk -
tivah so se poenostavile in razjasnile, kar se kaže v revidirani finančni uredbi in pravilih uporabe finančne uredbe, 
kakor so bila spremenjena leta 2015, nadaljnje izboljšave pa bodo vidne v predlogu revizije finančne uredbe, predvi -
denem za leto 2016.
104 (a)
Glej odgovor Komisije na odstavek 26.
104 (b)
Komisija meni, da so odstopanja po potrebi pojasnjena v uvodnih izjavah finančne uredbe.
104 (c)
Enako obravnavanje mora veljati za vsa podjetja, ne glede na njihovo velikost. Pravila za oddajo javnih naročil 
v okviru finančne uredbe niso namenjena spodbujanju določenega cilja politike. MSP lahko kot vsi ostali gospodar -
ski subjekti sodelujejo v postopkih za oddajo javnega naročila kot en sam ponudnik ali v okviru skupne ponudbe ali 
kot podizvajalci.
Čeprav MSP niso posebej omenjena, imajo zaradi poenostavitve in manj strogih pravil dejansko prednost.
104 (e)
Na ravni finančne uredbe ni treba določiti posebne jezikovne ureditve, saj jezikovna ureditev, ki se uporablja, izhaja 
neposredno iz Uredbe št. 1/1958.
Odgovori Komisije 78
Priporočilo 2
Komisija delno sprejema to priporočilo.
Sprejema del priporočila, ki se nanaša na predlog o enotnem pravilniku.
Dejansko je eden od glavnih stebrov predloga za prihodnjo revizijo finančne uredbe, predvideno za leto 2016, pred-  
lagati „enotni pravilnik“, ki bo izboljšal skupno berljivost, skrajšal dolžino besedila in si bo predvsem prizadeval za 
poenostavitev, kar je popolnoma v skladu s pojmom boljše priprave zakonodaje.
Ta enotni pravilnik bo v enem samem zakonodajnem aktu združil pravila za oddajo javnih naročil, ki so trenut-  
no določena v finančni uredbi, in podrobnejša pravila iz pravil uporabe finančne uredbe. Nadalje bi se posebne 
določbe, povezane z javnim naročanjem pri zunanjih ukrepih, ki so za zdaj v delu dve finančne uredbe, združile 
s splošnimi pravili za oddajo javnih naročil, da bi jih vsi gospodarski subjekti še lažje brali.
Komisija ne sprejema dela priporočila, ki se nanaša na sodelovanje MSP . Meni, da finančna uredba ni instrument 
politike za ta namen, zato ne bi smela proaktivno spodbujati sodelovanja MSP .
Komisija ne sprejema priporočila glede jezikovne ureditve in pregleda možnosti na trgu. Glede prvega se mora upo -
rabljati jezikovna ureditev, kot je določena v Uredbi št. 1/1958. Glede drugega se bodo zagotovila pojasnila v okviru 
prihodnje revizije metodologije za izvajanje določb člena 134(1)(g) pravil uporabe finančne uredbe (C(2008) 2299), 
kot je pojasnjeno v odstavku 32. Glej tudi odgovore Komisije na odstavke od 32 do 34.
Komisija se glede utemeljitve odstopanj iz direktive iz leta 2014 načeloma strinja s priporočilom in meni, da je 
deloma izvedeno. Odstopanja so pojasnjena v uvodnih izjavah revidirane finančne uredbe, kjer se je to zdelo 
potrebno. Med potekajočo revizijo finančne uredbe se bo proučila in po potrebi navedla ali pojasnila potreba po 
dodatnih odstopanjih.
Priporočilo 3
Komisija deloma sprejema del priporočila, ki se nanaša na proaktivno uporabo predhodnega preverjanja trga, 
kadar koli je prilagojeno na postopek za oddajo javnega naročila, ki se bo začel izvajati, zaradi priprave postopka za 
oddajo javnega naročila, kot ga že izvaja Komisija na nekaterih področjih, kot sta pridobivanje ali najem nepremič -
ninskih projektov (kot je predvideno v metodologiji iz C(2008) 2299) in izločitev iz nadaljnje obravnave.
Vendar Komisija meni, da se predhodna analiza trga ne bi smela uporabljati za obveščanje gospodarskih subjektov 
o načrtih in zahtevah v zvezi z javnim naročanjem. Dejstvo je, da so priprava postopka in ukrepi za obveščanje jav -
nosti v veljavnih pravilih za oddajo javnih naročil jasno ločeni.
Če bi imeli nekateri gospodarski subjekti, s katerimi se stopi v stik zaradi predhodnega preverjanja trga, dostop do 
zgodnjih informacij o načrtovanih javnih naročilih, se poleg tega, da bi obstajalo tveganje za izkrivljanje konku -
rence, ne bi upoštevalo enako obravnavanje.
Pravila za oddajo javnih naročil zagotavljajo potrebne ukrepe za obveščanje javnosti za oglaševanje pogodb, pri 
čemer se popolnoma spoštujejo načela javnega naročanja.
Odgovori Komisije 79
Priporočilo 4
Komisija, kolikor jo to zadeva, deloma sprejema to priporočilo in ga bo še naprej v ustrezni meri izvajala.
Po njenem mnenju se pri razdelitvi v sklope že upošteva pristop, ki zagotavlja ravnovesje med potrebo po poveča -
nju konkurence in drugimi načeli, ki se uporabljajo pri javnem naročanju, zlasti načelo dobrega finančnega poslovo -
denja in sorazmernosti. Zato se razdelitev v sklope res zagotovi, kadar je to ustrezno, pri tem pa se upoštevajo pred -
met naročila in vrednost pogodbe ter tveganje, ki nastane pri izvajanju pogodbe v primeru medsebojno povezanih 
sklopov.
106
Rezultati iskanja pri katerem koli orodju, vključno s portalom TED, so zelo odvisni od kakovosti zapisanih vnesenih 
podatkov. V primeru obvestil o javnih naročilih se neobvezna polja pogosto ne izpolnijo, javni naročniki pa včasih 
nepravilno vnesejo podatke.
Kljub temu se Komisija zaveda, da je mogoče izkušnjo iskanja na portalu TED izboljšati. Urad za publikacije je 
marca 2016 izvedel anketo med uporabniki, trenutno pa se izvaja študija o uporabnosti portala TED. Ugotovitve iz 
obeh dejavnosti bodo pozneje letos uporabljene za izboljšanje izkušenj in zadovoljstva potrošnikov s storitvami 
portala TED.
Priporočilo 5
Komisija, kolikor jo to zadeva, sprejema to priporočilo kot dolgoročni cilj (po letu 2018) in ga bo izvajala, kot je opi -
sala v nadaljevanju.
Komisija bo ob upoštevanju precejšnjega upravnega bremena, ki bi izšlo iz vzpostavitve takega sistema spremlja -
nja, in dejstva, da medinstitucionalna razsežnost ni uvrščena v trenutni večletni finančni okvir, izvedla oceno, da 
bi ocenila izvedljivost, stroške in morebitne koristi takega sistema. Ukrep, kot je priporočen, se bo izvedel glede na 
rezultat te ocene in v dogovoru z drugimi institucijami.
Komisija je ob upoštevanju svojih dejavnosti v zvezi z javnim naročanjem že začela izvajati priporočilo Sodišča: 
Komisija trenutno razvija enotno kontaktno točko za svoja javna naročila, in sicer kot del digitalnega preoblikovanja 
spletišč. Vsebovala bo povezave na vse pomembne informacije o javnem naročanju (obvestila o pravilih, ki se upo-  
rabljajo, in poslovnih priložnostih) ter obstoječa orodja za dostop do dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naro -
čila in oddajo ponudb.
Prosimo, poglejte na povezano spletišče s testno različico nove spletne prisotnosti Komisije: http://beta.ec.europa.
eu/funding-tenders_sl.
Ta nova spletna prisotnost bo začela delovati leta 2016, vključno s to stranjo. Trenutno poteka delo za izdelavo 
povezane vsebine skupaj s pobudo SEDIA (ocena, ki so jo opravile službe Komisije, da bi opredelile skupno rešitev za 
podporo celovitemu financiranju in življenjskim ciklom javnih naročil) ter ekipo portala za udeležence (Participant 
Portal), rešitev IT, s katero se za zdaj podpira razpis za zbiranje predlogov in upravljanje subvencij za več pomemb -
nih programov EU, vključno s pobudo Obzorje 2020.
Dostop do poslovnih priložnosti in ustrezne dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila je na voljo prek obsto -
ječih orodij in platform, tj. portala TED in platforme e-tendering (e-naročanje) na portalu TED, ki omogočajo dostop 
do obvestil o javnih naročilih in dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila institucij. Komisija bo ocenila, 
v kolikšnem obsegu bi lahko ponudila dodatne storitve, da bi zagotovila dostop do večjega obsega informacij, pri 
čemer bo upoštevala proračunske omejitve in omejitve na področju človeških virov.
Odgovori Komisije 80
Priporočilo 6
Komisija ne sprejema tega priporočila.
Meni, da ji ni treba predlagati sprememb finančne uredbe v zvezi z revizijo pritožb.
V finančni uredbi je že določeno, da se neuspešnim ponudnikom pošljejo uradna obvestila o razlogih za njihovo 
zavrnitev in podrobno pojasnijo razlogi zanjo, ti neuspešni ponudniki pa lahko tudi zahtevajo dodatne informacije 
v skladu s členom 113(3) finančne uredbe in 161(2) pravil uporabe finančne uredbe. Za take zahteve velja strožji rok: 
javni naročnik mora te informacije sporočiti takoj, ko je to mogoče, v vsakem primeru pa v roku 15 dni od prejema 
zahteve.
Poleg tega, kadar koli so med postopkom za oddajo javnega naročila gospodarski subjekti uradno obveščeni o deja -
nju, ki bi lahko negativno vplivalo na pravice kandidatov ali ponudnikov (npr. zavrnitev), se bo tako uradno obvestilo 
sklicevalo na razpoložljiva pravna sredstva (pritožba pri varuhu človekovih pravic in sodna presoja).
Glej tudi odgovore Komisije na odstavka 78 in 79.
Priporočilo 7
Komisija, kolikor jo to zadeva, deloma sprejema to priporočilo in ga bo izvajala, kot je opisala v nadaljevanju.
Komisija bo glede na precejšnje upravno breme, ki bi izšlo iz vzpostavitve takega sistema spremljanja, ocenila, 
v kolikšni meri lahko platforma e-tendering na portalu TED zagotovi stroškovno učinkovit dostop do nadaljnjih 
podatkov o javnih naročilih, pri čemer bo upoštevala proračunske omejitve in omejitve na področju človeških virov.
Priporočilo 8
Komisija sprejema to priporočilo.
Urad OLAF je trenutno v prehodni fazi izboljševanja svoje zmogljivosti poročanja in analiziranja. Novi sistem urada 
OLAF za upravljanje vsebin (OCM) naj bi bil po pričakovanjih vzpostavljen julija 2016. Na voljo bo modul, predviden 
za statistične podatke in poročila, ki bo izdan pozneje, in sicer leta 2017. Medtem pa urad OLAF proučuje možnosti 
za izboljšanje uporabe sedanjih orodij in možnosti poročanja.
Priporočilo 9
Komisija, kolikor jo to zadeva, sprejema to priporočilo pod pogojem, da se medsebojni strokovni pregled opravi, 
kadar je to potrebno, in da ne postane stalni postopek, za katerega bi bila potrebna dodatna proračunska sredstva 
in/ali človeški viri.
81 Odgovori  
Evropske centralne banke
50
ECB meni, da je bil postopek javnega naročanja izveden v skladu s pravili ECB za javno naročanje. V tem pogledu 
ECB poudarja, da je bil argument nujnosti uporabljen upravičeno in pravilno ter da je bil ustrezno utemeljen. 
Dogodka, zaradi katerega je nastala skrajna nujnost, ni povzročila ECB in obstajala je očitna vzročna povezava 
med okoliščinami, ki jih ni bilo mogoče predvideti, in nujnostjo, ki je sledila. Zaradi skrajne nujnosti ni bilo mogoče 
spoštovati rokov za pospešeni postopek javnega naročanja, ki v praksi v najboljšem primeru še vedno traja tri do 
štiri mesece od objave obvestila o javnem naročilu do podpisa naročila. Dejansko je bilo v izbranem konkurenčnem 
postopku javnega naročanja s petimi ponudniki naročilo oddano in podpisano v šestih tednih od datuma objave 
obvestila. Poleg tega je bila z izbranim postopkom zagotovljena zadostna raven konkurence, naročilo pa je bilo 
izrecno omejeno na neposredne potrebe. ECB želi tudi poudariti, da je potem, ko se je pokazalo, da bi bila ta vrsta 
svetovalnih storitev potrebna bolj trajno, s postopkom javnega naročanja izbrala zunanjega ponudnika za te 
storitve.
V nadaljevanju so predstavljeni odgovori ECB na nekatera priporočila Evropskega računskega sodišča.
Priporočilo 1
ECB se načeloma strinja s priporočilom. ECB namerava tekom leta 2016 postopno uvesti elektronski sistem javnega 
naročanja. Ob tem bo preučila, kako bolj sistematično, a še vedno učinkovito meriti raven sodelovanja v postopkih 
javnega naročanja, kar zadeva število prejetih prijav in ponudb.
Priporočilo 3
ECB se strinja s priporočilom, da naj pred začetkom formalnega postopka javnega naročanja bolj proaktivno izvaja 
preverjanje trga, s čimer bi podrobneje spoznala trg, natančneje oblikovala zahteve in tako dobila ugodnejše 
ponudbe.
Priporočilo 4
ECB se načeloma strinja s priporočilom, s pridržkom, da mora biti razdelitev naročil v sklope poslovno učinkovita in 
smiselna, tako da omogoča izvajanje in upravljanje naročila. Če bi z razdelitvijo naročil v sklope, četudi je teoretično 
mogoča, nastalo tveganje, da bi izvajanje naročila postalo tehnično preveč zapleteno ali cenovno neugodno ali pa 
bi usklajevanje več pogodbenikov ogrozilo učinkovito upravljanje in izvajanje naročila, se razdelitev v sklope ne 
smatra za upravičeno.
Priporočilo 5
Razdelek spletne strani ECB o javnih naročilih je osrednji in vseobsegajoč prostor, ki javnosti omogoča preprost 
dostop do vseh z javnimi naročili povezanih obvestil in objav (točka »vse na enem mestu«). Poleg tega namerava 
ECB tekom leta 2016 postopno uvesti elektronski sistem za javna naročila. Za področje javnih naročil ima ECB tudi 
lastna pravila.
Odgovori Evropske centralne banke 82
Zato se ECB deloma strinja s priporočilom, pod pogojem, da bi bila predvidena spletna stran preprost in nezapleten 
informacijski portal, ki ne bi ustvarjal dodatnih upravnih stroškov in plasti kompleksnosti. Kar zadeva ECB, bi takšen 
portal preprosto vodil do razdelka njene spletne strani o javnih naročilih, kjer bi bile na voljo dodatne informacije 
o javnih naročilih ECB. S tem bi se preprečilo podvajanje in množenje informacij ter s tem povezanih neučinkovitih 
rešitev. Gospodarski subjekti, ki želijo sodelovati v postopkih javnih naročil ECB, bi z ECB še naprej komunicirali prek 
njene spletne strani in po uveljavljenih komunikacijskih kanalih.
Ker je portal TED (Tenders Electronic Daily)  uradna in osrednja spletna različica Dodatka k Uradnemu listu EU, ki je 
namenjen javnemu naročanju EU, bi bilo morda smiselno tudi preučiti, kako bi bilo portal mogoče nadalje izboljšati, 
da bi institucijam dajal dober pregled nad odprtimi javnimi naročili.
Priporočilo 7
Glej odgovor ECB na priporočilo 5.
ECB se deloma strinja s priporočilom, pod pogojem, da bi bila predvidena spletna stran preprost in nezapleten 
informacijski portal, ki ne bi ustvarjal dodatnih upravnih stroškov in plasti kompleksnosti. Kar zadeva ECB, bi takšen 
javni portal preprosto vodil do razdelka njene spletne strani o javnih naročilih, kjer so na voljo vse potrebne infor -
macije o javnih naročilih ECB.
Priporočilo 9
ECB s strinja z zamislijo, da se spodbuja vzajemno učenje in širjenje dobrih praks. Treba bi bilo še podrobneje preu -
čiti, kateri instrument bi bil najprimernejši za ta namen.
Na primer, ECB sodeluje v aktivni mreži strokovnjakov za javno naročanje iz celotnega Evropskega sistema central -
nih bank, ki omogoča strukturirano izmenjavo najboljših praks.
Poleg tega je oddelek ECB za javna naročila v preteklosti prejel zunanji certifikat v zvezi z najboljšimi praksami jav -
nega naročanja in je trenutno v postopku ponovne certifikacije.
83 Odgovori Evropskega 
varuha človekovih pravic
Evropski varuh človekovih pravic je zdaj edini zunanji nesodni revizijski organ, dostopen gospodarskim subjektom, 
ki menijo, da so bili nepravično obravnavani v postopkih oddaje javnega naročila, ki so jih organizirali institucije in 
organi EU. Varuh take pritožbe po potrebi preišče ter zadevnim institucijam in organom izda priporočila. Člen 228 
PDEU in Statut evropskega varuha človekovih pravic1 ne predvidevata pritožbe ali drugega pravnega sredstva zoper 
sklepe varuha človekovih pravic.
Odstavki 85–87
Dejanske ugotovitve v zvezi z evropskim varuhom človekovih pravic iz odstavkov 85, 86 in 87 so točne ter pošteno 
prikazujejo delovanje varuha človekovih pravic v zvezi s pritožbami, ki se nanašajo na javna naročila.
Varuhinja človekovih pravic se strinja, da postopkovna zahteva iz člena 2.4 Statuta evropskega varuha človekovih 
pravic morda dejansko ovira hitri odziv njenega urada na pritožbo v zvezi s postopkom oddaje javnega naročila. 
Vendar je mogoče z učinkovitim notranjim pritožbenim mehanizmom omejiti in pojasniti vprašanja, ki bi se obrav -
navala v primeru predložitve zadeve varuhu človekovih pravic.
Priporočilo 6
Varuhinja človekovih pravic pozdravlja priporočilo Sodišča, naj Komisija predlaga spremembe finančne uredbe EU, 
da bi se omogočil hiter pregled pritožb v zvezi s postopki javnega naročanja, ki naj se opravi, preden se lahko 
gospodarski subjekti obrnejo na evropskega varuha človekovih pravic ali sodišča. Z vzpostavitvijo notranjega meha -
nizma pregleda, dostopnega ponudnikom, ki imajo pomisleke v zvezi s postopkom javnega naročila, bi bil bolje 
izpolnjen javni interes za učinkovito in hitro upravo. Varuhinja človekovih pravic meni, da bi bila z vzpostavitvijo 
zanesljivih notranjih mehanizmov pregleda postopkovna zahteva iz člena 2.4 Statuta izpolnjena še pred vložitvijo 
pritožbe pri varuhu človekovih pravic. Če bi bil notranji mehanizem resnično učinkovit, bi se dejansko odpravila 
potreba po pritožbi pri varuhu človekovih pravic.
Varuhinja človekovih pravic je pripravljena sodelovati pri nadaljnjih prizadevanjih v zvezi s to zadevo ter na podlagi 
bogatih izkušenj urada svetovati in pomagati pri zasnovi učinkovitega pritožbenega mehanizma.
1 Sklep Evropskega parlamenta z dne 9. marca 1994 o pravilih in splošnih pogojih, ki urejajo opravljanje funkcije varuha človekovih pravic, UL L 113, 
str. 15.

KAKO DO PUBLIKACIJ EVROPSKE UNIJE
Brezplačne publikacije:
  en izvod:  
na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  več kot en izvod ter plakati in zemljevidi:  
pri predstavništvih Evropske unije (http://ec.europa.eu/represent_sl.htm), 
pri delegacijah v državah, ki niso članice EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sl.htm),  
pri službi Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sl.htm) ali  
s klicem na telefonsko številko 00 800 6 7 8 9 10 11 (brezplačna številka za celotno EU) (*).
(*)  Informacije so brezplačne, kakor tudi večina klicev (nekateri operaterji, telefonske govorilnice ali hoteli lahko klic zaračunajo).
Publikacije, ki so naprodaj:
 na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Dogodek Datum
Sprejetje revizijskega memoranduma / začetek revizije 10.2 .2015
Osnutek poročila uradno poslan Komisiji (ali drugemu revidirancu) 31.3 .2016
Sprejetje končnega poročila po razčiščevalnem postopku 24.5 .2016
Prejeti uradni odgovori Komisije (ali drugega revidiranca) v vseh jezikih23.5.2016
3.6.2016
14.6.2016
27.5.2016
11.5.2016
Pravila javnega naročanja institucij EU so v glavnem 
skladna s  splošno zakonodajo EU o  javnem naročanju, ki 
zahteva, da se mora za javna naročila zagotoviti zbiranje 
ponudb iz najširšega možnega kroga ponudnikov, da se 
omogoči kar največja konkurenca. Ureditve institucij EU za 
upravljanje in kontroliranje so zanesljive in v splošnem 
zmanjšujejo tveganje napak. Kljub temu pa je Sodišče 
ugotovilo, da bi lahko institucije EU naredile več, da bi 
gospodarskim subjektom (zlasti malim in srednje velikim 
podjetjem) omogočile lažji dostop, na primer tako, da bi 
karseda poenostavile pravila in odstranile nepotrebne 
prepreke za potencialne ponudnike, ki si želijo poiskati 
priložnosti na področju javnega naročanja institucij EU.
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE