Posebno poročilo Izboljšanje zanesljivosti 
oskrbe z energijo 
s pomočjo razvoja 
notranjega energetskega 
trga: potrebnih je  
več prizadevanjSL 2015  št. 16
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE
EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-naslov: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Veliko dodatnih informacij o Evropski uniji je na voljo na internetu.  
Dostop je mogoč na strežniku Europa (http://europa.eu).
Luxembourg: Urad za publikacije Evropske unije, 2015
Print ISBN 978-92-872-3309-7 ISSN 1831-094X doi:10.2865/2637 QJ-AB-15-018-SL-C
PDF ISBN 978-92-872-3314-1 ISSN 1977-5784 doi:10.2865/824312 QJ-AB-15-018-SL-N
EPUB ISBN 978-92-872-3345-5 ISSN 1977-5784 doi:10.2865/796271 QJ-AB-15-018-SL-E
© Evropska unija, 2015
Reprodukcija je dovoljena z navedbo vira.
Za uporabo ali reprodukcijo fotografij 1, 2 in 3 ter slike v okviru 13 je treba pridobiti dovoljenje neposredno od imetnika 
avtorskih pravic.
Printed in Luxembourg
Izboljšanje zanesljivosti 
oskrbe z energijo 
s pomočjo razvoja 
notranjega energetskega 
trga: potrebnih je  
več prizadevanj
(v skladu z drugim pododstavkom člena 287(4) PDEU)Posebno poročiloSL 2015  št. 16
02
 Revizijska ekipa
V posebnih poročilih Evropskega računskega sodišča so predstavljeni rezultati njegovih revizij smotrnosti poslovanja in 
skladnosti za posamezna proračunska področja ali teme upravljanja. Sodišče te revizijske naloge izbere in zasnuje tako, da 
imajo kar največji učinek, in pri tem upošteva tveganja za smotrnost ali skladnost, višino ustreznih prihodkov ali porabe, 
prihodnji razvoj ter politični in javni interes.
To revizijo smotrnosti poslovanja je opravil senat II, ki ga vodi član Evropskega računskega sodišča Henri Grethen in ki je 
specializiran za porabo na področju strukturnih politik, prometa in energetike. Revizijo je vodil član Evropskega računske -
ga sodišča Phil Wynn Owen, pri njej pa so sodelovali vodja njegovega kabineta Gareth Roberts, atašejka Katharina Bryan, 
vodja enote Pietro Puricella, vodja revizijske naloge Erki Must ter revizorji Jolita Korzunienė, Pekka Ulander, Svetoslav 
Hristov, Aleksandra Klis-Lemieszonek in Andrew Judge.
Od leve proti desni:  P . Puricella, A. Judge, G. Roberts, J. Korzunienė, P . Ulander, K. Bryan, E. Must, A. Klis-  
Lemieszonek, P . Wynn Owen, S. Hristov.
03
 Kazalo
Odstavek
 Glosar
I–VIII   Povzetek
1–19   Uvod
5–8  Zanesljiva oskrba z energijo in njena povezava z notranjim energetskim trgom
9–13   Pravni okvir notranjega energetskega trga
14–19   Potrebe po naložbah in finančna orodja EU na področju energetske infrastrukture
20–26   Obseg revizije in revizijski pristop
27–112   Opažanja
27–71   Cilj dokončne vzpostavitve notranjega energetskega trga do leta 2014 ni bil dosežen
30–42   Pri izvajanju pravnega okvira EU za notranji energetski trg so še vedno prisotne težave
43–54   Pomembne razlike pri tem, kako države članice organizirajo svoje energetske trge, lahko ovirajo nadaljnji 
razvoj notranjega energetskega trga
55–71   Čeprav je bil dosežen napredek pri združevanju trgov v Evropi, se cenovni učinki notranjega energetskega 
trga še niso v celoti udejanjili
72–98   Energetska infrastruktura v Evropi na splošno še ni zasnovana za popolnoma povezane trge in 
zato za zdaj ne zagotavlja uspešne zanesljive oskrbe z energijo
73–81   Infrastruktura znotraj držav članic in med njimi še ni primerna za notranji energetski trg
82–87   Ni skupne ocene potreb na ravni EU, ki bi zagotovila osnovo za prednostno razvrščanje naložb v energetsko 
infrastrukturo v EU
88–98  Razvoj čezmejne infrastrukture zahteva sodelovanje med sosednjimi državami članicami
04 Kazalo
99 –112   Finančna podpora iz proračuna EU na področju energetske infrastrukture je le v omejenem 
obsegu prispevala k notranjemu energetskemu trgu in zanesljivi oskrbi z energijo
100–109   Evropska unija ima več instrumentov financiranja za podporo projektom energetske infrastrukture, vendar 
notranji energetski trg ni glavni cilj nobenega od njih
110 –112   Številne energetske infrastrukture, ki jih sofinancira EU, še niso imele učinka na notranji energetski trg
113 –127   Zaključki in priporočila
 Priloga I  –  (a) Povprečne maloprodajne cene električne energije z davki za gospodinjstva: 
1. četrtletje leta 2015 v centih na 1 KWh  
(b) Povprečne cene električne energije brez DDV in nepovratnih davkov  
za industrijske porabnike: 1. četrtletje leta 2015 v centih na 1 KWh
 Priloga II –  Ocenjene dobavne cene plina, ki jih plačajo dobavitelji v državah članicah EU – 
povprečje leta 2014 (v EUR na MWh)
 Priloga III –  Sodelovanje držav članic v delovnih skupinah ACER od januarja 2013 do maja 2015
 Odgovori Komisije
05
 Glosar
Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev  (ACER): agencija EU s sedežem v Ljubljani (Slovenija), ki je bila 
ustanovljena marca 2011 v okviru tretjega energetskega svežnja, da bi spodbujala nadaljnji napredek pri dokončni 
vzpostavitvi notranjega energetskega trga z električno energijo in zemeljskim plinom. ACER je neodvisen evropski 
organ, ki spodbuja sodelovanje med evropskimi energetskimi regulatorji.
Desetletni načrt za razvoj omrežja  (DNRO): desetletni načrti za razvoj omrežja za električno energijo in plin 
so nezavezujoči dokumenti, ki jih vsaki dve leti objavita ENTSO-E in ENTSO-G. Načrti so zasnovani za povečanje 
količine informacij in preglednosti glede naložb v sisteme za prenos električne energije in plina.
Energetski otok : regija z nezadostnimi povezavami na energetska prenosna omrežja. Posledično so te regije 
pogosto odvisne od enega samega zunanjega vira energije ali dobavitelja.
Energetski povezovalni daljnovod : struktura, ki omogoča pretok električne energije ali plina med nacionalnimi 
omrežji. Te strukture ima lahko v lasti in jih upravlja eden ali več sistemskih operaterjev prenosnih omrežij.
Evropska mreža sistemskih operaterjev za električno energijo in plin  (ENTSO-E/ENTSO-G): ti mreži združujeta 
vse sistemske operaterje prenosnih omrežij za električno energijo/plin v EU in druge, ki so povezani na njihova 
omrežja, za vse regije ter za vsa njihova tehnična in tržna vprašanja.
Evropski energetski program za oživitev  (EEPO): EEPO je bil uveden konec leta 2008 v odziv na gospodarsko in 
finančno krizo. Zagotavlja financiranje projektom, katerih cilj je povečati zanesljivost oskrbe z energijo in zmanjšati 
emisije toplogrednih plinov.
Evropski sklad za strateške naložbe  (EFSI): EFSI namerava v obdobju 2015–2017 pritegniti sredstva v višini vsaj 
315 milijard EUR v obliki zasebnih in javnih dolgoročnih naložb po vsej EU. EFSI bo vzpostavljen v okviru Evropske 
investicijske banke (EIB) kot skrbniški sklad z neomejenim trajanjem za financiranje bolj tveganih delov projektov. 
Z jamstvom v višini do 16 milijard EUR, ki ga krije proračun EU, se bo izravnalo dodatno tveganje EIB. Države članice 
lahko prispevajo v EFSI. EFSI lahko financira projekte skupnega interesa ali druge projekte medsebojnih povezav. 
Energetska infrastruktura je ena od prednostnih nalog sklada.
Evropski strukturni in investicijski skladi  (skladi ESI): skupni okvir, v katerem delujejo Evropski sklad za regionalni 
razvoj (ESRR), Evropski socialni sklad (ESS), Kohezijski sklad, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) in 
Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR).
Instrument za povezovanje Evrope  (IPE): IPE od leta 2014 zagotavlja finančno pomoč trem sektorjem: 
energetskemu, prometnemu ter informacijsko-telekomunikacijskemu (IKT). Na teh treh področjih se v okviru 
IPE ugotovijo prednostne naložbe, ki bi jih bilo treba izvesti v naslednjem desetletju, kot so elektroenergetski in 
plinski koridorji, uporaba obnovljivih virov energije, medsebojno povezani prometni koridorji in okolju prijaznejša 
prevozna sredstva, hitre širokopasovne povezave in digitalna omrežja.
Kodeksi omrežja in smernice : sklopi pravil, ki se uporabljajo za en ali več delov energetskega sektorja. Mišljeni 
so kot orodje za doseganje notranjega energetskega trga z dopolnjevanjem obstoječih nacionalnih pravil zaradi 
sistematične obravnave čezmejnih vprašanj.
Ločevanje : proces ločevanja dejavnosti prenosa vertikalno integriranega energetskega podjetja od drugih 
dejavnosti, kot sta proizvodnja in distribucija.
Milijarda kubičnih metrov  (bcm): merska enota za količino plina, ki se uporablja v proizvodnji in trgovini.
Nacionalni regulativni organi : nacionalni regulativni organi so javne organizacije držav članic, ki preverjajo, ali 
so pravila o dostopu do trga poštena, in v nekaterih državah članicah določajo veleprodajne in maloprodajne cene 
za porabnike. Zagotavljajo analize, na podlagi katerih se določijo tarife, ki jih zaračunavajo sistemski operaterji 
prenosnih omrežij.
06 Glosar
Načrt medsebojnega povezovanja na baltskem energetskem trgu  (BEMIP): regionalna pobuda, podpisana 
leta 2009, za vključevanje Estonije, Latvije in Litve na evropske energetske trge, odpravo njihovega statusa 
energetskih otokov in liberalizacijo njihovih energetskih trgov.
Notranji energetski trg : regulativna in infrastrukturna ureditev, ki naj bi omogočila prost pretok plina in električne 
energije ter trgovino brez meja z njima na celotnem ozemlju EU.
Postopek v odboru : sistem odborov za nadzor delegiranih aktov, ki jih izvaja Evropska komisija. Odbori, ki jih 
sestavljajo predstavniki držav članic, so pooblaščeni za zakonsko urejanje nekaterih delegiranih vidikov sekundarne 
zakonodaje, ki jo sprejme Svet in na področjih, na katerih se uporablja soodločanje, Evropski parlament. Njihovim 
sestankom predseduje Komisija, ki zagotavlja tudi tajniške storitve.
Projekti skupnega interesa : oktobra 2013 je Komisija sprejela seznam 248 ključnih projektov energetske 
infrastrukture. Za projekte skupnega interesa bi bilo treba uporabljati hitrejše in učinkovitejše postopke izdaje 
dovoljenj ter izboljšano regulativno obravnavanje. Podpirajo se lahko tudi v okviru instrumenta za povezovanje 
Evrope.
Sistemski operater prenosnega omrežja  (TSO): subjekt, ki je odgovoren za prenos energije v obliki zemeljskega 
plina ali električne energije na nacionalni ali regionalni ravni z uporabo fiksne infrastrukture.
Tretji energetski sveženj : zakonodajni sveženj o energetskih trgih v EU. V njegovem okviru so določena glavna 
pravila za delovanje notranjega energetskega trga, vključno s čezmejno trgovino in institucionalno ureditvijo.
Trgovanje med podjetji  (B2B): poslovna transakcija med dvema podjetjema, na primer med proizvajalcem in 
trgovcem na debelo ali med trgovcem na debelo in trgovcem na drobno.
Utekočinjeni zemeljski plin : naravni plin, ki je bil pretvorjen v tekočo obliko za skladiščenje ali prenos.
Vseevropsko energetsko omrežje  (TEN-E): cilj programa TEN-E je razvijanje notranjega energetskega trga 
z medsebojnim povezovanjem, medobratovalnostjo in razvojem vseevropskih omrežij za prenos električne energije 
in plina ter zagotavljanje zanesljivosti in diverzifikacije oskrbe in spodbujanje trajnostnega razvoja.
Zanesljiva oskrba z energijo : nemotena razpoložljivost virov energije po dostopni ceni po opredelitvi 
Mednarodne agencije za energijo.
07
 Povzetek
I
Evropska unija (EU) je v zadnjih 20 letih razvila obširen 
pristop k energetski in podnebni politiki. Ta politika se 
še naprej razvija v okviru vse večjega izziva podneb -
nih sprememb in spreminjajočega se mednarodnega 
okolja, ki vključuje politično dogajanje na mejah EU in 
trgovinske sporazume z zunanjimi partnerji.
II
Zanesljivost oskrbe z energijo je v zadnjem desetle -
tju v Evropi postala pomembno vprašanje. Skrbi vlad 
in javnosti so osredotočene na tveganja, povezana 
z odvisnostjo od zunanjih virov, politično negotovostjo 
v zunanjih državah dobaviteljicah in tranzitnih državah 
ter možnostmi za motnje v oskrbi z energijo. Vse bolj 
je tudi jasno, da preoblikovanje energetskega sistema 
EU zaradi spreminjajočih se vzorcev povpraševanja in 
razvoja obnovljivih virov energije ustvarja nove izzive 
za neprekinjeno oskrbo končnih uporabnikov z ener -
gijo po dostopni ceni.
III
EU je sprejela več zakonodajnih besedil v podporo 
razvoju notranjega energetskega trga. Notranji ener -
getski trg je regulativna in infrastrukturna ureditev, 
ki naj bi omogočila prost pretok plina in električne 
energije in trgovino z njima brez meja na celotnem 
ozemlju EU. V okviru najnovejšega zakonodajnega 
svežnja, imenovanega tretji energetski sveženj, je bil 
določen cilj, da se notranji energetski trg doseže do 
leta 2014. Iz proračuna EU je bilo med letoma 2007 in 
2013 zagotovljenih 3,7  milijarde  EUR financiranja za 
energetsko strukturo, za obdobje med letoma 2014 in 
2020 pa se pričakuje, da bo zagotovljenih še približno 
7,4 milijarde  EUR.
IV
Sodišče si je s to revizijo prizadevalo ugotoviti, ali 
so ukrepi politike za izvajanje notranjega energet -
skega trga in poraba EU za energetsko infrastruk -
turo uspešno zagotavljali koristi zanesljive oskrbe 
z energijo.
08
 Povzetek
V
Cilj dokončne vzpostavitve notranjega energetskega 
trga do leta 2014, ki ga je zastavila EU, ni bil dosežen. 
Energetska infrastruktura v Evropi na splošno še ni 
zasnovana za popolnoma povezane trge in zato za 
zdaj ne zagotavlja uspešne zanesljive oskrbe z ener -
gijo. Finančna podpora iz proračuna EU na področju 
energetske infrastrukture je le v omejenem obsegu 
prispevala k notranjemu energetskemu trgu in zanes -
ljivi oskrbi z energijo.
VI
Pri izvajanju pravnega okvira EU za notranji energetski 
trg so še vedno prisotne težave. Pomembne razlike pri 
tem, kako države članice organizirajo svoje energetske 
trge, lahko ovirajo nadaljnji razvoj notranjega energet -
skega trga. Čeprav je bil dosežen napredek pri zdru -
ževanju trgov v Evropi, se cenovni učinki notranjega 
energetskega trga še niso v celoti udejanili. Sodišče 
priporoča:
Priporočilo  1: ker notranji energetski trg še ni 
dokončno vzpostavljen, naj Komisija konča svoje 
ocene ter do konca leta 2016 začne vse potrebne 
postopke za ugotavljanje kršitev proti državam 
članicam.
Priporočilo  2:
(a) države članice naj zagotovijo, da so nacionalni 
regulativni organi neodvisni in da obseg njihove 
vloge ni omejen. Nacionalnim regulativnim orga -
nom mora biti za njihove dejavnosti na voljo do -
volj virov, ki jim morajo tudi omogočati, da polno 
sodelujejo v dejavnostih sodelovanja na ravni EU;
(b) Komisija naj zagotovi, da ima Agencija za sodelo -
vanje energetskih regulatorjev (ACER) potrebna 
pooblastila, da od ključnih institucij v državah 
članicah pridobi informacije, ki jih potrebuje za 
izvedbo njej dodeljenih nalog.Priporočilo  3: Komisija naj spodbuja širok razvoj pre -
glednih mehanizmov za trgovanje s plinom in elek -
trično energijo. To bi moralo zajemati spodbujanje in 
podpiranje vzpostavljanja borz v državah članicah, kjer 
borz zdaj ni ali kjer prevladujejo mehanizmi trgovanja 
med podjetji (B2B).
Priporočilo  4: Komisija naj pospeši postopek v odboru, 
da se zagotovi odobritev kodeksov omrežja za ele -
ktrično energijo do konca leta 2015. Poleg tega naj 
spodbuja ACER in ENTSO, naj podpirata države članice 
pri zgodnjem izvajanju kodeksov omrežja v okviru 
pobud za regionalno sodelovanje.
Priporočilo  5: Komisija naj:
(a) razmisli o določitvi ciljev medsebojnih povezav za 
električno energijo na podlagi tržnih potreb na -
mesto na podlagi fiksnih nacionalnih zmogljivosti 
proizvodnje;
(b) ponovno oceni potencialne stroške in koristi 
ciljnega modela za plin ter glede na negotovost 
povpraševanja razmisli o tem, ali obstaja alternati -
va obsežni gradnji plinovodov, kot je na primer na -
mestitev terminalov za utekočinjeni zemeljski plin 
na strateških mestih, da bi služili enemu ali več 
nacionalnim trgom z uporabo rešitev, ki so zdru -
žljive z notranjim energetskim trgom. To bi moralo 
temeljiti na obširni oceni potreb na ravni EU.
09
 Povzetek
VII
Infrastruktura znotraj držav članic in med njimi še ni 
primerna za notranji energetski trg. Ni skupne ocene 
potreb na ravni EU, ki bi zagotovila osnovo za predno -
stno razvrščanje naložb v energetsko infrastrukturo 
v EU. Razvoj čezmejne infrastrukture zahteva sode -
lovanje med sosednjimi državami članicami. Sodišče 
priporoča:
Priporočilo 6:  Komisija naj:
(a) ugotovi, katera čezmejna energetska infrastruktu -
ra se ne uporablja v polnem potencialu za pod -
poro notranjemu energetskemu trgu, ker so zanjo 
sklenjene dolgoročne dvostranske pogodbe, ki 
ne dovoljujejo dostopa tretjih strani, ali ker niso 
izkoriščene njene tehnične zmogljivosti, na primer 
za povratni tok plina;
(b) sodeluje z deležniki v državah članicah pri izbolj -
ševanju tega, v kakšnem obsegu se ta infrastruk -
tura dejansko stalno uporablja v korist notranjega 
energetskega trga;
(c) razišče, kakšne bi bile koristi uvedbe regionalnih 
sistemskih operaterjev prenosnih omrežij zaradi 
spodbujanja in učinkovitega upravljanja čezmej -
nega pretoka energije ob čim večji izkoriščenosti 
obstoječe infrastrukture.
Priporočilo  7: Komisija naj:
(a) pripravi obširno oceno potreb na področju ener -
getske infrastrukture na ravni EU kot podlago za 
razvoj notranjega energetskega trga, ki bi morala 
imeti vlogo referenčnega dokumenta za druge 
strateške dokumente, kot so desetletni načrti za 
razvoj omrežja;
(b) v podporo oceni potreb na Komisiji ali v ACER 
vzpostavi zmogljivosti za modeliranje energet -
skih trgov, vključno s širokim razponom projekcij 
povpraševanja;
(c) sodeluje z ENTSO-E in ENTSO-G, da bo ocena po -
treb služila kot prispevek k načrtovanju infrastruk -
ture v EU, ki je povezana z notranjim energetskim 
trgom, vključno z desetletnimi načrti za razvoj 
omrežja.VIII
EU ima več instrumentov financiranja za podporo 
projektom energetske infrastrukture, vendar notranji 
energetski trg ni glavni cilj nobenega od njih. Energet -
ske infrastrukture, ki jih sofinancira EU, imajo omejen 
učinek na notranji energetski trg. Sodišče priporoča:
Priporočilo 8:  Komisija naj izpopolni svoje postopke 
načrtovanja ter zlasti prednostno razvrščanje in finan -
ciranje projektov skupnega interesa glede na obširno 
oceno potreb na področju energetske infrastrukture 
na ravni EU.
Priporočilo  9: Komisija naj sprejme zakonodajne 
predloge o tem, kako naj se odloča o izbiri projektov 
energetske infrastrukture za financiranje tako, da bo 
upoštevala pravilno in neprekinjeno delovanje ener -
getskega trga v državah članicah.
10
 Uvod
01 
Evropska unija je v zadnjih 20 letih 
razvila obširen pristop k energetski 
in podnebni politiki1. Ta politika se 
še naprej razvija v okviru vse večjega 
izziva podnebnih sprememb in spremi -
njajočega se mednarodnega okolja, ki 
vključuje politično dogajanje na mejah 
EU in trgovinske sporazume z zunanji -
mi partnerji.
02 
Mandat za razvoj politike EU na po -
dročju energetske politike je določen 
v členu 4 Pogodbe o delovanju Evrop -
ske unije (PDEU), v katerem je energija 
opredeljena kot področje, na katerem 
si pristojnost delijo EU in države člani -
ce. V členu 194 je navedeno, da so cilji 
energetske politike EU:
(a) zagotoviti delovanje energetskega 
trga;
(b) zagotoviti zanesljivo oskrbo z ener -
gijo v Uniji;
(c) spodbujati energetsko učinkovi -
tost in varčevanje z energijo ter 
razvijanje novih in obnovljivih 
virov energije ter
(d) spodbujati medsebojno povezova -
nje energetskih omrežij.
03 
Države članice se odločajo o svojih na -
cionalnih mešanicah energijskih virov, 
davkih in dodatnih dajatvah na plin 
in elektriko ter nadzorujejo delovanje 
trga z električno energijo in z zemelj-  
skim plinom znotraj svojih meja.04 
Zanesljivost oskrbe z energijo je 
v zadnjem desetletju v Evropi postala 
pomembno vprašanje. Skrbi vlad in 
javnosti so osredotočene na tveganja, 
povezana z odvisnostjo od zunanjih vi -
rov, politično negotovostjo v zunanjih 
državah dobaviteljicah in tranzitnih dr -
žavah ter možnostmi za motnje v oskr -
bi z energijo. Vse bolj je tudi jasno, da 
preoblikovanje energetskega sistema 
EU zaradi spreminjajočih se vzorcev 
povpraševanja in razvoja obnovljivih 
virov energije ustvarja nove izzive za 
neprekinjeno oskrbo končnih uporab -
nikov z energijo po dostopni ceni.1 To vključuje sporočili Komisije 
o energetski politiki EU, 
objavljeni leta 1995 in 2007, 
svežnja ukrepov za področji 
energije in podnebja do 
leta 2020 in do leta 2030 ter 
nedavno sporočilo Komisije 
o energetski uniji, vendar ni 
omejena nanje.
11 Uvod
Zanesljiva oskrba 
z energijo in njena 
povezava z notranjim 
energetskim trgom
05 
Evropska komisija je dosledno spodbu -
jala razvoj notranjih trgov z električno 
energijo in zemeljskim plinom kot 
osnovo za zanesljivo oskrbo z ener -
gijo v Uniji. Notranji energetski trg je 
regulativna in infrastrukturna uredi -
tev, ki naj bi omogočila prost pretok 
plina in električne energije in trgovino 
z njima brez meja na celotnem ozemlju 
EU. V najnovejšem sporočilu Komisi -
je z naslovom Evropska strategija za 
energetsko varnost, ki je bilo objavlje -
no 28. maja 20142, je Komisija navedla: 
„Ključa do večje energetske varnosti 
sta, prvič, enotnejši pristop z delujo -
čim notranjim [energetskim] trgom ter 
tesnejšim sodelovanjem na regionalni 
in evropski ravni, zlasti pri usklajevanju 
razvoja omrežja in odpiranju trgov …“.
06 
Razvoj odprtih, konkurenčnih in v ce -
loti delujočih notranjih trgov za oskrbo 
z električno energijo in zemeljskim 
plinom lahko potencialno omogoči 
koristi zanesljive oskrbe za Unijo kot 
celoto. Odpira možnosti za večjo diver -
zifikacijo oskrbe, blažitev tveganj pri 
lokalni oskrbi, likvidno in prilagodljivo 
trgovanje znotraj držav članic in med 
njimi ter zagotavljanje oskrbe z ener -
gijo na gospodarsko učinkovit način. 
Zanesljivost oskrbe je javno dobro, ki 
zahteva svojo ceno. Njeno doseganje 
na najbolj stroškovno učinkovit način 
je temeljni cilj energetske politike EU.07 
Svet Evropske unije je decembra 2014 
ponovno izrazil podporo dokončni 
vzpostavitvi notranjega energetskega 
trga in poudaril, „da je treba vsa priza -
devanja usmeriti v čim prejšnjo uresni -
čitev cilja, tj. vzpostavitev vsestransko 
delujočega in povezanega notranjega 
energetskega trga”3.
08 
Za razvoj notranjega energetskega 
trga je treba določiti pravila za to, kako 
bosta delovala trga s plinom in elek -
trično energijo, ter skušati zagotoviti, 
da obstaja ustrezna infrastruktura za ta 
namen.2 COM(2014) 330 final z dne 
28. maja 2014 z naslovom 
Evropska strategija za 
energetsko varnost.
3 Sklepi Sveta Evropske unije 
z dne 9. decembra 2014, 
zasedanje Sveta za promet, 
telekomunikacije in energijo.
12 Uvod
Pravni okvir notranjega 
energetskega trga
09 
Pravila za delovanje notranjega ener -
getskega trga imajo več oblik. Prva 
stopnja je oblikovanje zakonodajne -
ga okvira, ki določa načela za razvoj 
notranjih trgov z električno energijo 
in zemeljskim plinom ter regulativne 
pogoje, pod katerimi naj bi potekalo 
trgovanje z energijo. Ta zakonodajni 
okvir je bil razvit s tremi „svežnji” se -
kundarne zakonodaje EU (glej sliko 1 ).10 
Tretji energetski sveženj je bil leta 2011 
dopolnjen z uredbo o celovitosti in 
preglednosti veleprodajnega4 ener -
getskega trga (REMIT)5. Ta uredba 
je usmerjena v vprašanji celovitosti 
in zlorabe trga ter vsebuje določbe 
o spremljanju veleprodajnih energet -
skih trgov zaradi odkrivanja in odvra -
čanja tržnih manipulacij. V celoti naj bi 
se začela izvajati do aprila 2016.Slika 1Razvoj treh energetskih svežnjev
Temeljne komponente
Direktiva 2009/72/ES
Direktiva 2009/73/ESUredba (ES) št. 713/2009Uredba (ES) št. 714/2009Uredba (ES) št. 715/2009 Tretji sveženj
2009Drugi sveženj
2003Prvi sveženj 
1996 / 1998
usklajevanje TSO
v ENTSO-E in ENTSO-Gdesetletni načrti za 
razvoj omrežjaTSO kot ločen 
subjektusklajevanje 
regulatorjev 
v ACERpravnoneodvisni 
nacionalni 
regulatorsamo reguliran 
dostop100 %računovodskovsak pristojni 
organpogodben, 
reguliran ali 
samostojni kupecpostopno 
in z omejitvamirazvoj omrežja ločevanje TSO regulacija trgadostop tretjih 
straniodprtje trga
Vir: Evropsko računsko sodišče.4 Veleprodaja poteka med 
uvozniki ali proizvajalci 
energije in ponudniki, ki 
prodajajo energetske 
proizvode končnim 
odjemalcem.
5 Uredba (EU) št. 1227/2011 
Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 25. oktobra 2011 
o celovitosti in preglednosti 
veleprodajnega energetskega 
trga (UL L 326, 8.12.2011, str. 1).
13 Uvod
11 
Obstajata tudi dva zakonodajna ukre -
pa EU, ki se neposredno nanašata na 
zanesljivo oskrbo z električno energijo 
in plinom. Ta ukrepa temeljita na ohra -
njanju pravilnega in neprekinjenega 
delovanja notranjega energetskega 
trga, celo v izjemnih okoliščinah:
(a) direktiva o oskrbi z električ -
no energijo6, ki je bila sprejeta 
leta 2005, zavezuje države člani -
ce k vzpostavitvi ustrezne ravni 
proizvodnih zmogljivosti, ustre -
znega ravnotežja med ponudbo in 
povpraševanjem ter ustrezne ravni 
medsebojnih povezav med država -
mi članicami ter
(b) uredba o zanesljivi oskrbi s pli -
nom7, ki je bila sprejeta leta 2010, 
določa standard oskrbe in infra -
strukturni standard in ter oprede -
ljuje odgovornosti podjetij plinske -
ga gospodarstva, držav članic in 
Komisije pri preprečevanju motenj 
v oskrbi in odzivanju nanje.12 
Ta zakonodajni okvir določa osnovna 
načela notranjega energetskega trga, 
vendar sam po sebi ni praktična pre -
dloga za energetske trge. V ta namen 
je Komisija zaradi doseganja cilja zbli -
ževanja cen8 pripravila ciljna modela za 
električno energijo in plin. Ta modela 
sta bila nadalje razvita ob sodelovanju 
ENTSO, ACER in predstavnikov ener -
getske industrije. Zdaj se oblikujeta 
v okvir smernic in kodeksov omrežij, 
v katerih so določena tehnična pravila 
za to, kako naj bi delovala ta trga:
(a) ciljni model za električno ener -
gijo  predvideva spajanje nacional -
nih trgov v enotni vseevropski trg9. 
Spajanje trgov naj bi ob zbliževa -
nju cen zagotovilo tudi čim boljšo 
uporabo čezmejnega prenosa;
(b) ciljni model za plin  spodbuja 
zbliževanje cen s trgovanjem 
na vozliščih10. Predvideva razvoj 
vstopno-izstopnih con in likvidnih 
virtualnih trgovalnih točk.6 Direktiva 2005/89/ES 
Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 18. januarja 2006 
o ukrepih za zagotavljanje 
zanesljivosti oskrbe 
z električno energijo in naložb 
v infrastrukturo (UL L 33, 
4.2.2006, str. 22).
7 Uredba (EU) št. 994/2010 
Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 20. oktobra 2010 
o ukrepih za zagotavljanje 
zanesljivosti oskrbe s plinom 
in o razveljavitvi Direktive 
Sveta 2004/67/ES (UL L 295, 
12.11.2010, str. 1).
8 Za dodatne informacije 
o razvoju ciljnih modelov glej 
https://ec.europa.eu/energy/
en/consultations/
consultation-generation-
adequacy-capacity-
mechanisms-and-internal-
market-electricity
9 Izraz spajanje trgov opisuje 
povezavo posameznih 
promptnih trgov z električno 
energijo za dan vnaprej ob 
uporabi razpoložljivih 
čezmejnih prenosnih 
zmogljivosti. Za izvedbo 
spajanja trgov z električno 
energijo v Evropski uniji je bil 
razvit poseben algoritem, 
imenovan EUPHEMIA.
10 Plinsko vozlišče je fizična ali 
virtualna trgovalna točka, kjer 
se cena zalog plina oblikuje 
v skladu s povpraševanjem 
v regiji. Cene na vozliščih se 
spreminjajo glede na 
spreminjanje interakcije med 
ponudbo plina in 
povpraševanjem po njem.
14 Uvod
Vloge in odgovornosti 
glavnih akterjev na področju 
energetske politike EU
13 
V procesu razvoja, izvajanja in regu -
liranja notranjega energetskega trga 
sodelujejo številni javni in zasebni 
akterji, ki imajo posebne vloge in 
odgovornosti.
(a) Generalni direktorat za energetiko 
(GD za energetiko) Evropske ko -
misije  je odgovoren za razvoj in iz -
vajanje evropske energetske politi -
ke na področju uporabe člena 194 
PDEU. To vključuje zagotovitev 
delovanja energetskega trga in 
zanesljive oskrbe z energijo v Uniji 
ter spodbujanje medsebojnega 
povezovanja energetskih omrežij. 
Kar zadeva notranji energetski trg, 
Komisija:
(i) po potrebi predlaga dokumen -
te o politiki in zakonodajne 
ukrepe,
(ii) spremlja prenos energet -
skih svežnjev v nacionalno 
zakonodajo,
(iii) z državami članicami s postop -
kom v odboru sprejme kode -
kse omrežij;
(b) nacionalni regulativni organi , ki 
so popolnoma neodvisni od vlad 
držav članic, naj bi nadzorovali 
energetske trge. Zahteva po usta -
novitvi teh organov je bila uvede -
na v drugem energetskem svežnju. 
Tretji sveženj je še dodatno okrepil 
njihovo vlogo;(c) Agencija za sodelovanje ener -
getskih regulatorjev  (ACER), 
ustanovljena v okviru tretjega 
energetskega svežnja, naj bi spod -
bujala in lajšala sodelovanje med 
nacionalnimi regulativnimi organi. 
ACER oblikuje okvirne smernice,  
na podlagi katerih nastanejo ko -
deksi omrežja, in sprejema mnenja 
o različnih zadevah na področju 
energetskega trga. ACER nima 
izvršilnih pooblastil, zato njeni 
sklepi niso neposredno zavezujoči 
za udeležence na trgu;
(d) sistemski operaterji prenosnih 
omrežij so subjekti, ki so odgo -
vorni za prenos energije v obliki 
zemeljskega plina ali električne 
energije na nacionalni ali regional -
ni ravni z uporabo fiksne infra -
strukture. Pričakuje se, da bodo 
medsebojno sodelovali v okviru 
Evropske mreže sistemskih 
operaterjev prenosnih omrežij 
za električno energijo in plin  
(ENTSO-E in ENTSO-G). ENTSO 
so odgovorni za razvoj kodeksov 
omrežja na podlagi okvirnih smer -
nic ACER in za pripravo desetletnih 
načrtov za razvoj omrežja.
15 Uvod
Potrebe po naložbah  
in finančna orodja EU  
na področju energetske 
infrastrukture
14 
Naložbe v energetsko infrastrukturo 
so potrebne, da je mogoče uresničiti 
koristi zanesljive oskrbe z notranjim 
energetskim trgom. Energetsko infra -
strukturo v EU v glavnem financirajo 
sistemski operaterji prenosnih omrežij 
s tarifami za porabnike v okviru načela 
„uporabnik plača”. Lastna sredstva, 
ki jih sistemski operaterji prenosnih 
omrežij uporabljajo za financiranje 
naložb v infrastrukturo, se lahko gibajo 
od samo 20 % projektnih stroškov do 
celotnega stroška potrebne naložbe. 
Po podatkih Komisije iz leta 2011 so 
sistemski operaterji prenosnih omrežij 
med letoma 2005 in 2009 v energet -
sko strukturo letno vlagali 9,1  milijar -
de EUR. Ta znesek je zajemal 5,8 mi -
lijarde  EUR letno za infrastrukturo za 
električno energijo in 3,3  milijarde  EUR 
letno za infrastrukturo za plin.
15 
Evropska investicijska banka (EIB)  je 
največji nadnacionalni ponudnik po -
sojil in jamstev za projekte energetske infrastrukture v EU. Med letoma 2007 
in 2012 je zagotovila posojila v višini 
29,4 milijarde EUR za naložbe v poso -
dobitev in razvoj omrežij za električno 
energijo in plin11.
16 
Energetska infrastruktura je ena od 
prednostnih nalog novoustanovljene -
ga Evropskega sklada za strateške 
naložbe (EFSI)12. Ta sklad združuje 
kapital iz proračuna EU in kapital EIB, 
da bi se mobilizirale javne in zasebne 
naložbe v višini najmanj 315  mili -
jard EUR v vsej EU13.
17 
V primerjavi z lastnimi sredstvi sistem -
skih operaterjev prenosnih omrežij in 
financiranjem, ki ga dajeta na voljo 
EIB in EFSI, zagotavlja proračun EU  
razmeroma malo naložb v energetsko 
infrastrukturo. Iz njega je bilo med le -
toma 2007 in 2013 za energetsko infra -
strukturo dodeljenih približno 3,7  mili -
jarde EUR, za obdobje 2014–2020 pa je 
predvidenih še 7,4 milijarde EUR, kot je 
prikazano v  tabeli 1 .Tabela 1Sredstva, dodeljena za energetsko infrastrukturo za obdobje 2007–2020 
(v milijonih EUR)
Sektor TEN-E EEPO IPE – energetika Skladi ESI Skupaj
2007–2013Električna energija 81 905 498 1 484
Plin 64 1 363 814 2 241
SKUPAJ 145 2 268 1 312 3 725
2014–2020 Električna energija in plin 5 350 2 00017 350
SKUPAJ 2007–2020 145 2 268 5 350 3 312 11 075
1 Okvirni znesek, ki ga je revizijski ekipi posredoval GD za regionalno in mestno politiko.
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi podatkovnih zbirk GD za regionalno in mestno politiko ter poročil o izvajanju EEPO.11 Evropska investicijska banka, 
„Energy Lending Criteria“, 
23. julij 2013.
12 Uredba (EU) št. 2015/2017 
Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 25. junija 2015 o 
Evropskem skladu za strateške 
naložbe, Evropskem 
svetovalnem vozlišču za 
naložbe in Evropskem portalu 
naložbenih projektov ter o 
spremembi uredb (EU) št. 
1291/2013 in (EU) št. 1316/2013.
13 Mnenje št. 4/2015 o predlogu 
uredbe Evropskega 
parlamenta in Sveta 
o Evropskem skladu za 
strateške naložbe ter 
spremembi Uredbe (EU) 
št. 1291/2013 in Uredbe (EU) 
št. 1316/2013 (UL L 121, 
15.4.2015, str. 1).
16 Uvod
18 
Sredstva so bila dodeljena iz več 
skladov, ki jih upravlja Komisija. Ti se 
razlikujejo glede na svojo relativno ve -
likost, vrste projektov, ki jih financirajo, 
in vrsto financiranja, ki ga zagotavljajo 
(glej tabelo 1 ):
(a) vseevropsko energetsko 
omrežje  (TEN-E), vzpostavljeno 
leta 199614, je bilo instrument, ki ga 
je upravljala Komisija in s katerim 
se je financirala infrastruktura za 
električno energijo in zemeljski 
plin. V uredbi o vseevropskih 
energetskih omrežjih (TEN-E) iz 
leta 201315 so bila določena merila 
za opredelitev projektov skupnega 
interesa;
(b) Evropski energetski program za 
oživitev  (EEPO) je bil vzpostavljen 
leta 2009 za spodbujanje gospo -
darstva EU prek naložb v infra -
strukturo16. Iz njega je bil v okviru 
neposrednega upravljanja Komisije 
financiran dogovorjen seznam 
projektov. Izvajanje financiranih 
projektov še poteka, vendar v okvi -
ru programa ne bodo financirani 
nobeni novi projekti;
(c) instrument za povezovanje 
Evrope  (IPE)17 je bil vzpostavljen za 
zagotovitev naložb na področjih 
prometa, energetike in telekomu -
nikacij za obdobje 2014–202018. 
Namenjen je privabljanju zasebnih 
naložb s številnimi orodji, vključno 
z nepovratnimi sredstvi, posebnimi 
posojili, jamstvi ter dolžniškimi in 
lastniškimi instrumenti. Sofinanci -
ranje z nepovratnimi sredstvi pote -
ka na podlagi odprtih razpisov za 
zbiranje predlogov, ki jih upravlja 
Izvajalska agencija za inovacije in 
omrežja (INEA), ter(d) financiranje energetske infrastruk -
ture zagotavljajo tudi evropski 
strukturni in investicijski skladi 
(skladi ESI)19. To financiranje temelji 
na nacionalnih operativnih progra -
mih, ki jih odobri Komisija.
19 
Komisija je leta 2010 ocenila, da bi 
evropski energetski sektor potreboval 
1 bilijon EUR naložb do leta 2020. Od 
tega bi bilo približno 210 milijard EUR 
potrebnih za omrežja za električno 
energijo in plin evropskega pomena20. 
Nedavno je Mednarodna agencija 
za energijo ocenila, da se bo skupna 
vrednost naložb, potrebnih za omrež -
ja za električno energijo in plin v EU, 
v obdobju 2014–2035 povečala na 
931 milijard  EUR21.14 Program TEN-E je bil 
vzpostavljen z naslednjimi 
pravnimi akti: Odločba 
št. 1364/2006/ES Evropskega 
parlamenta in Sveta z dne 
6. septembra 2006 o določitvi 
smernic za vseevropska 
energetska omrežja in 
razveljavitvi Odločbe  
96/391/ES in Odločbe 
št. 1229/2003/ES (UL L 262, 
22.9.2006, str. 1).
15 Namen Uredbe (EU) 
št. 347/2013 Evropskega 
parlamenta in Sveta z dne 
17. aprila 2013 o smernicah za 
vseevropsko- energetsko 
infrastrukturo in razveljavitvi 
Odločbe št. 1364/2006/ES  
in spremembi uredb (ES) 
št. 713/2009, (ES) št. 714/2009 
in (ES) št. 715/2009 (UL L 115, 
25.4.2013, str. 39) je olajšati 
pravočasni razvoj in 
medobratovalnost 
vseevropskih energetskih 
omrežij (TEN-E).
16 Uredba (ES) št. 663/2009 
Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 13. julija 2009 
o vzpostavitvi programa  
za podporo oživitvi 
gospodarstva z dodelitvijo 
finančne pomoči Skupnosti 
energetskim projektom 
(UL L 200, 31.7.2009, str. 31).
17 V skladu z Uredbo (EU) št. 
2015/1017 o Evropskem skladu 
za strateške naložbe so se 
finančna sredstva za IPE 
– energetski sektor za obdobje 
2014–2020 zmanjšala za 500 
milijonov EUR (s 5 850 
milijonov EUR na 5 350 
milijonov EUR), deloma zaradi 
financiranja prispevka iz 
splošnega proračuna Unije za 
EFSI.
18 Uredba (EU) št. 1316/2013 
Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 11. decembra 2013 
o vzpostavitvi Instrumenta za 
povezovanje Evrope, 
spremembi Uredbe (EU) 
št. 913/2010 in razveljavitvi 
uredb (ES) št. 680/2007 in (ES) 
št. 67/2010 (UL L 348, 
20.12.2013, str. 129).
19 Uredba (EU) št. 1303/2013 
Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 17. decembra 2013 
o skupnih določbah 
o Evropskem skladu za 
regionalni razvoj, Evropskem 
socialnem skladu, Kohezijskem 
skladu, Evropskem kmetijskem 
skladu za razvoj podeželja in 
Evropskem skladu za 
pomorstvo in ribištvo, 
o splošnih določbah 
17
 Obseg revizije  
in revizijski pristop
20 
Sodišče je s to revizijo skušalo ugoto -
viti, ali sta izvajanje ukrepov politike 
na področju notranjega energetskega 
trga in poraba EU za energetsko infra -
strukturo uspešno zagotovila koristi 
zanesljive oskrbe z energijo.
21 
Sodišče je preučilo zlasti, ali:
 ο so Komisija in države članice zago -
tovile izvajanje politik notranjega 
energetskega trga  in tako izbolj -
šale zanesljivost oskrbe z energijo,
 ο je energetska infrastruktura  
v Evropi primerna za popolnoma 
povezane trge in tako zagotav-  
lja uspešnost zanesljive oskrbe 
z energijo,
 ο je finančna podpora EU  za 
energetsko infrastrukturo uspešno 
prispevala k razvoju notranjega 
energetskega trga.
22 
Revizijsko delo na terenu je poteka -
lo od sredine leta 2014 do sredine 
leta 2015.
23 
Revizija je bila osredotočena na prenos 
plina po plinovodih, skladiščenje, 
vključno s terminali za utekočinjeni 
zemeljski plin, ter prenos električne 
energije. Ni zajela proizvodnje energi -
je22 in energetske učinkovitosti23. Prav 
tako niso bili zajeti sistemi za distribu -
cijo energije do končnih porabnikov 
energije, energetska revščina, davki 
na energijo in subvencije zanjo ter cilji 
energetske in podnebne politike za 
obdobje do leta 2020 in 2030.24 
Naša revizija je zajela ukrepe politike 
in financiranje od leta 2007. Uporabili 
smo regionalni pristop in študije pri -
mera v šestih državah članicah (Bol -
garija, Estonija, Litva, Poljska, Španija 
in Švedska). Analizirali smo regionalne 
trge in obseg medsebojnih povezav 
med temi državami članicami in njiho -
vimi sosedami.
25 
S študijami primera smo ocenili, kako 
so bile določene potrebe po naložbah, 
izvajanje načel notranjega energet -
skega trga, vidike čezmejnega sode -
lovanja in logiko v ozadju predlogov 
projektov. Ta izbor je zagotovil široko 
geografsko zastopanost celotne EU. 
Študije primera so zajemale 15 prime -
rov posebnih projektov, ki jih sofi -
nancira EU. Revizijsko delo pri vsaki 
študiji primera je vključevalo pogovore 
z uradniki držav članic in EU.
26 
Kolikor je bilo mogoče, smo pri reviziji 
skušali odkriti dobre prakse, ki bi jih 
bilo mogoče deliti z deležniki v drugih 
državah članicah.o Evropskem skladu za 
regionalni razvoj, Evropskem 
socialnem skladu, Kohezijskem 
skladu in Evropskem skladu za 
pomorstvo in ribištvo ter 
o razveljavitvi Uredbe Sveta 
(ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 
20.12.2013, str. 320).
20 COM(2010) 677 final z dne 
17. novembra 2010 z naslovom 
Prednostne naloge glede 
energetske infrastrukture za 
leto 2020 in pozneje – Načrt za 
integrirano evropsko 
energetsko omrežje.
21 Mednarodna agencija za 
energijo, World Investment 
Outlook  2014. Pariz, OECD/IEA, 
str. 167.
22 Glede proizvodnje glej 
Posebno poročilo št. 6/2014 – 
Podpora iz skladov kohezijske 
politike za proizvodnjo 
energije iz obnovljivih 
virov – ali je dosegla dobre 
rezultate?  
(http:/eca.europa.eu ).
23 Glede porabe glej Posebno 
poročilo št. 21/2012 – 
Stroškovna učinkovitost 
naložb kohezijske politike 
v energetsko učinkovitost 
(http:/eca.europa.eu ).
18
 Opažanja
Cilj dokončne 
vzpostavitve notranjega 
energetskega trga  
do leta 2014 ni bil 
dosežen
27 
Od leta 2007 je notranji energetski trg 
v središču razvoja energetske politike 
na ravni EU. Tretji energetski sveženj, 
ki je bil sprejet leta 2009, je zahteval 
prenos direktiv za plin in električno 
energijo do 3. marca 201124. Toda ta 
cilj leta 2011 ni bil dosežen. Poleg tega 
so bile leta 2009 sprejete tri uredbe25 
Komisije, ki so del tretjega energetske -
ga svežnja.
28 
Leta 2011 je Svet obnovil svojo zavezo 
notranjemu energetskemu trgu, ko 
je navedel, da bi moral biti dokončno 
vzpostavljen do leta 2014, da bo omo -
gočen prost pretok plina in električne 
energije26. Ko do decembra 2014 cilj 
še vedno ni bil dosežen, je Svet znova 
potrdil „nujnost učinkovitega in do -
slednega izvajanja in uporabe določb 
iz tretjega energetskega svežnja v vseh 
državah članicah”27.29 
Za dosego tega cilja je pomembno:
 ο izvajanje regulativnega okvira EU 
za notranji energetski trg,
 ο uskladitev mozaika lokalnih in 
nacionalnih trgov,
 ο doseganje zbliževanja cen,
 ο razpoložljivost ustrezne energet -
ske infrastrukture (glej od odstav -
ka 72 dalje).24 Za električno energijo 
člen 49(1) Direktive  
2009/72/ES Evropskega 
parlamenta in Sveta z dne 
13. julija 2009 o skupnih 
pravilih notranjega trga 
z električno energijo in 
o razveljavitvi Direktive 
2003/54/ES (UL L 211, 
14.8.2009, str. 55). Za plin 
člen 54(1) Direktive  
2009/73/ES Evropskega 
parlamenta in Sveta z dne 
13. julija 2009 o skupnih 
pravilih notranjega trga 
z zemeljskim plinom in 
o razveljavitvi Direktive 
2003/55/ES (UL L 211, 
14.8.2009, str. 94).
25 Uredba (ES) št. 714/2009 
o pogojih za dostop do 
omrežja za čezmejne 
izmenjave električne energije 
in razveljavitvi Uredbe (ES) 
št. 1228/2003. Uredba (ES) 
št. 715/2009 o pogojih za 
dostop do prenosnih omrežij 
zemeljskega plina in 
razveljavitvi Uredbe (ES) 
št. 1775/2005. Uredba (ES) 
št. 713/2009 Evropskega 
parlamenta in Sveta z dne 
13. julija 2009 o ustanovitvi 
Agencije za sodelovanje 
energetskih regulatorjev.
26 Sklepi, ki jih je Evropski svet 
sprejel 4. februarja 2011.
27 Sklepi Sveta, Svet za promet, 
telekomunikacije in energijo, 
Bruselj, 9. decembra 2014.
19 Opažanja
Pri izvajanju  
pravnega okvira EU  
za notranji energetski trg  
so še vedno prisotne težave
30 
Tretji energetski sveženj zajema 
uredbe, ki se uporabljajo neposred -
no, in direktive, ki jih je treba vklju -
čiti v zakonodajni okvir vsake države 
članice. Komisija spremlja ta napredek 
z izvajanjem:
(a) pregledov prenosa v nacionalno 
zakonodajo, s katerimi se skuša 
preveriti, ali so države članice po -
sodobile svoje nacionalne zakone 
tako, da vsebujejo določbe direk -
tiv28. Če Komisija meni, da država 
članica tega ni storila, lahko začne 
postopek za ugotavljanje kršitev, ki 
lahko privede do vložitve zadeve 
pri Sodišču Evropske unije, ter
(b) preverjanj skladnosti , s katerimi 
se oceni, ali so v praksi uvedene 
spremembe skladne z določbami 
direktiv. Za lajšanje tega ocenje -
vanja Komisija pošilja državam 
članicam zahtevke za informacije 
in pojasnila. Ta izmenjava informa -
cij se opravi z orodjem, imenova -
nim „pilotni zahtevki EU” ( EU Pilot ). 
Če Komisija oceni, da spremembe, 
ki so bile v praksi uvedene v državi 
članici, ne odražajo ustrezno do -
ločb direktiv, lahko začne formalni 
postopek za ugotavljanje kršitev 
v skladu s členom 258 PDEU.28 Ocena Komisije temelji na 
uradnih dokumentih, ki jih 
predložijo države članice, 
poročilih izvajalca, znanju 
uradnikov, ki se ukvarjajo 
z zadevno državo, ter 
spremljanju trga preko 
sredstev javnega obveščanja 
in posebnih zaprosil za tretje 
strani.
20 Opažanja
31 
V tabeli 2  so podrobnosti o statusu teh 
pregledov, vključno s postopki za ugo -
tavljanje kršitev v zvezi z zakonodajo 
iz tretjega energetskega svežnja, na 
dan 30. junija 2015. Ta analiza kaže, da 
je treba opraviti še veliko dela, preden 
bo za tretji energetski sveženj mogoče 
trditi, da se v celoti izvaja v državah 
članicah. Stanje do 30. junija 2015:
(a) Komisija je menila, da je treba 
zaradi neprenosa  določb tretjega 
energetskega svežnja v nacional -
no zakonodajo  uvesti postopke 
za ugotavljanje kršitev proti 19 od 
28 držav članic. Vsi od teh po -
stopkov so bili do 30. junija 2015 
končani;
(b) Komisija je v zvezi z  neskla -
dnostjo  z določbami tretjega 
energetskega svežnja leta 2013 
začela proces, s katerim zahteva 
informacije od držav članic, in 
v nekaterih primerih postopke za 
ugotavljanje kršitev:
(i) za deset držav članic je končala 
ocenjevanje in začela postopke 
za ugotavljanje kršitev v skladu 
s členom 258 PDEU. Noben še 
ni končan;
(ii) za štiri države članice je zahte -
vala informacije preko pilotnih 
zahtevkov EU, vendar še ni 
končala ocenjevanja ter
(iii) za 14 držav članic še ni poslala 
zahtevkov za informacije.32 
Določbe iz tretjega energetskega sve -
žnja, ki so pomembne za to revizijo in 
za katere so bile pri pregledih Komisije 
ugotovljene težave, vključujejo:
 ο delovanje nacionalnih regulatorjev 
(glej odstavke 34 do 36),
 ο delovanje sistemskih operaterjev 
prenosnih omrežij (glej odstav -
ke 37 do 42),
 ο vprašanja, povezana z različnimi 
oblikami uravnavanja cen (glej 
odstavek 64).
33 
Med revizijo smo potrdili obstoj težav 
na teh področjih, kot je predstavljeno 
v naslednjih odstavkih.
21 Opažanja
Pregledi, ki jih je Komisija opravila glede prenosa v nacionalno zakonodajo, 
in preverjanja skladnosti v zvezi s tretjim energetskim svežnjem, stanje na 
dan 30. junija 2015
Pregledi prenosa v  nacionalno zakonodajo Preverjanje skladnosti
Pregled prenosa,  
ki ga je opravila Komisija,  
je zaključenPostopek  
za ugotavljanje kršitev  
se je začel in končalKomisija je začela  
postopek  
za ugotavljanje kršitevPostopek  
za ugotavljanje kršitev 
je končan
Belgija √ √ √ ni končan
Bolgarija √ √ postopek se ni začel
Češka √ n. r. postopek se ni začel
Danska √ √ postopek se ni začel
Nemčija √ n. r. √ ni končan
Estonija √ √ postopek se ni začel
Irska √ √ postopek se ni začel
Grčija √ n. r. postopek se ni začel
Španija √ √ √ ni končan
Francija √ √ √ ni končan
Hrvaška √ n. r. √ ni končan
Italija √ n. r. √ ni končan
Ciper √ √ postopek se ni začel
Latvija √ n. r. postopek se ni začel
Litva √ √ postopek se ni začel
Luksemburg √ √ √ ni končan
Madžarska √ n. r. √ ni končan
Malta √ n. r. postopek se ni začel
Nizozemska √ √ postopek se ni začel
Avstrija √ √ √ ni končan
Poljska √ √ postopek se ni začel
Portugalska √ n. r. postopek se ni začel
Romunija √ √ √ ni končan
Slovenija √ √ postopek se ni začel
Slovaška √ √ postopek se ni začel
Finska √ √ postopek se ni začel
Švedska √ √ postopek se ni začel
Združeno kraljestvo √ √ postopek se ni začel
Opomba:  
– kratica „n. r.” pomeni, da se postopek za ugotavljanje kršitev ni začel in da ga Komisija ne bo začela v prihodnosti na podlagi pregledov pre-  
nosa v nacionalno zakonodajo, ki so zdaj končani za vse države članice.  
– „Postopek se ni začel” pomeni, da se ni za zadevno državo članico začel noben postopek za ugotavljanje kršitev. Komisija pregleduje stanje in 
bo v prihodnosti morda začela postopke za ugotavljanje kršitev.  
– „Ni končan” pomeni, da postopek za ugotavljanje kršitev poteka in še ni končan.
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi informacij, ki jih je zagotovila Komisija.Tabela 2
22 Opažanja
Energetski regulatorji  
se spoprijemajo z izzivi pri 
izpolnjevanju svojih nalog na 
nacionalni ravni in na ravni EU
34 
Dokazi, zbrani pri tej reviziji, so po -
kazali naslednje težave v zvezi z de -
javnostmi nacionalnih regulativnih 
organov:
(a) neodvisnost  nacionalnih regu -
lativnih organov je ključna za 
zagotavljanje, da lahko ustrezno 
izpolnjujejo svoje naloge. Vodje 
regulativnih organov bi bilo treba 
izbirati na pregleden način in jim 
zagotoviti svobodo delovanja. Ta 
načela niso vedno upoštevana (glej 
primera v  okviru 1 );
(b) predstavniki več nacionalnih 
regulativnih organov so opozorili 
na tveganja, povezana z  ome -
jitvami obsega njihove vloge . 
Nekatere vlade so zase zadržale 
določena regulativna pooblastila 
ali pa so nacionalnim regulativnim 
organom vsilile metodologije za 
določanje tarif, ki bi lahko dajale 
prednost nekaterim udeležencem 
na trgu (glej primere v  okviru 2 );
(c) čeprav so naloge nacionalnih 
regulativnih organov enake v vseh 
državah članicah, se raven virov , 
ki so jim na voljo, močno razliku -
je. Število oseb, ki se v obiskanih 
nacionalnih regulativnih organih 
ukvarjajo z energetskimi vprašanji, 
znaša od 21 do več kot 200. Neka -
teri nacionalni regulativni organi 
menijo, da imajo dovolj virov za 
obravnavo vseh vidikov energet -
skega trga. Toda zaradi omejitev 
virov so nekateri bolje oskrbljeni 
za mednarodno sodelovanje, ki 
je bistvenega pomena za notranji 
energetski trg (glej odstavek 35). 
(Glej primere v  okviru 3 .)
23 Opažanja
Vprašanja, ki vplivajo na neodvisnost nacionalnih regulativnih organov
Bolgarija : v obdobju od leta 2009 do 2015 je vlada večkrat zamenjala predsednike komisije za regulacijo ener -
getike in vode, od tega samo v letu 2013 štirikrat. Neodvisni regulatorji morajo določiti tarife za energijo na 
osnovi dejanskih stroškov. Toda komisija za regulacijo energetike in vode je določila regulirane cene električne 
energije, ki so privedle do položaja, da mora sedanje energetsko podjetje po visokih cenah kupovati električ -
no energijo in jo kot javni ponudnik prodajati po nižjih cenah. Tako si je med letom 2010 in koncem leta 2014 
nabralo približno 800  milijonov  EUR primanjkljaja.
Litva : od leta 2013 lahko litovski parlament, če ne odobri letnega poročila o dejavnostih energetskega regula -
torja, glasuje o zamenjavi vodje nacionalnega regulativnega organa.
Omejitve obsega vloge nacionalnih regulativnih organov
Španija : ministrstvo za industrijo, energetiko in turizem določa tarife za plin in električno energijo oziroma 
sistemske stroške, ki jih sistemski operaterji prenosnih omrežij zaračunajo uporabnikom infrastrukture za plin 
in električno energijo. Nacionalni regulativni organ predlaga metodologijo za elemente, ki sestavljajo le tretji -
no končnih omrežnih tarif, stroškovne postavke, ki vključujejo drugi dve tretjini, pa določa izključno španska 
vlada. Ob tem se postavlja vprašanje, ali ima nacionalni regulativni organ dovolj pooblastil za izvajanje tega 
dela svojih regulativnih nalog.
Litva : v tretjem energetskem svežnju je predvideno, da bi morali imeti nacionalni regulativni organi pristoj -
nost za določanje tarif za prenos ali distribucijo v skladu s preglednimi merili. Toda v Litvi vlada predpiše 
metodologijo za določanje tarif za prenos plina in električne energije, maloprodajne cene pa so regulirane. 
Posledično bosta lahko po predhodnih izračunih nacionalnega regulativnega organa dve sedanji energetski 
podjetji, ki sta v lasti države, do leta 2024 s tarifami zbrali 167 milijonov EUR več, kot če bi tarife določil nacio -
nalni regulativni organ.
Ustreznost virov nacionalnih regulativnih organov
Švedska : švedski inšpektorat za energetiko je potrdil, da je s svojimi stotimi strokovnjaki iz sektorja povsem 
oskrbljen za sodelovanje pri delu ACER, vključno z zagotavljanjem napotenih nacionalnih strokovnjakov. Potr -
dil je tudi, da je opravil vse priprave na izvajanje uredbe REMIT, vključno s tem, da je povsem opremil potreb -
no ekipo.
Estonija : le 21 od 61 uslužbencev nacionalnega organa za varstvo konkurence deluje na energetskem po -
dročju. Komisija je v svojih analizah estonskega energetskega trga izrazila zaskrbljenost glede tega, ali ima 
nacionalni regulativni organ zadostne vire za ustrezno regulacijo energetskih trgov v Estoniji in udeležbo pri 
dejavnostih sodelovanja na ravni EU (glej Prilogo III ).Okvir 1 Okvir 2 Okvir 3
24 Opažanja
35 
Ne obstaja en sam energetski regula -
tor na ravni EU, toda od nacionalnih 
regulativnih organov se pričakuje, da 
bodo sodelovali v okviru ACER (glej 
odstavek 13). Energetski trgi v EU so 
vse bolj povezani, zato je čedalje bolj 
pomembno rešiti čezmejna regulativ -
na vprašanja. Zdaj ACER za reševanje 
teh vprašanj uporablja sistem delovnih 
skupin, vključno s skupinami za elek -
trično energijo, plin, celovitost in spre -
mljanje trga. S tem pristopom se sicer 
skuša omogočiti neposredno udeležbo 
držav članic, toda v praksi ne sodelu -
jejo vse v enakem obsegu, zato imajo 
dejavnejše države članice več vpliva na 
delo teh skupin. Nekateri nacionalni 
regulativni organi so navedli, da so viri 
v obliki strokovnjakov, sposobnih za 
interakcijo v mednarodnem okolju, in 
proračunov za potovanja, omejeni (glej 
odstavek 34). V  Prilogi III  so podrob -
nosti o udeležbi predstavnikov držav 
članic v delovnih skupinah ACER.
36 
Ena od nalog ACER je analiziranje 
trendov na energetskem trgu in za -
gotavljanje nasvetov o politiki insti -
tucijam EU. Nima pa pristojnosti, da 
bi nacionalne regulativne organe ali 
vlade držav članic pripravila do tega, 
da bi ji zagotavljali relevantne podat -
ke o energetskem trgu. Pomanjkanje 
podatkov omejuje sposobnost ACER za 
zagotavljanje tržnih analiz in nasvetov 
o politiki institucijam EU in nacional -
nim regulativnim organov držav članic.Ločevanje sistemskih 
operaterjev prenosnih omrežij 
je bilo uradno končano, 
vendar to ni vedno privedlo do 
liberaliziranih in konkurenčnih 
trgov
37 
Električna energija in plin se redko 
porabita na kraju, kjer sta bila proi -
zvedena ali kjer sta vstopila v državo. 
Da bi velika količina energije lahko 
dosegla porabnike, so bili razviti sis -
temi prenosnih omrežij. Organizacije, 
ki jih upravljajo v državah članicah 
EU, se imenujejo operaterji prenosnih 
omrežij.
38 
Proces, pri katerem se prenos ločuje od 
drugih dejavnosti, kot sta proizvodnja 
in distribucija v vertikalno integriranih 
energetskih podjetjih, je znan pod 
imenom ločevanje. Začel se je s pr -
vim in drugim energetskim svežnjem. 
Komisija je potrdila, da so vse države 
članice formalno prenesle zakonodajo 
iz tretjega energetskega svežnja v na -
cionalne zakonodaje, vključno z določ -
bami o ločevanju (glej odstavek 31). Na 
sliki 2  sta opisana vloga in položaj sis -
temskih operaterjev prenosnih omrežij 
v trgovini z energijo pred ločevanjem 
in po njem.
25 Opažanja
39 
Cilj ločevanja in drugih ukrepov je bil 
vzpostaviti regulativne pogoje za no-  
tranji energetski trg, toda pri tem po -
gosto ni nastal liberaliziran in konku -
renčni trg. Tako je zato, ker so mnoge 
vlade in sedanja energetska podjetja 
s predpisi in tehničnimi omejitvami še 
naprej omejevali dostop tretjih strani 
do omrežja. Na primer, novi ponudniki 
na trgih s plinom in električno energi -
jo potrebujejo dostop do prenosa in 
zmogljivosti za skladiščenje. Če novi ponudniki tega dostopa nimajo, težko 
vstopijo na nacionalne trge z električ -
no energijo ali plinom. Na primer, na 
Poljskem je sedanje podjetje za plin 
leta 2010 ustanovilo podjetje s poseb -
nim namenom, ki ga nacionalni regu -
lativni organ ne šteje za sistemskega 
operaterja prenosnega omrežja. To 
podjetje ima v lasti 100 % zmogljivosti 
za podzemno skladiščenje plina na 
Poljskem. To pomeni tveganje, da lah -
ko ta podružnica omeji dostop do trga 
za nove ponudnike plina na Poljskem29.Slika 2Trgovina z energijo in prenos energije pred ločevanjem in po njem
po ločevanju pred ločevanjem
neregulirana interakcijaregulirana interakcija
porabnikločeno podjetje ali funkcijaLegenda:porabnik porabnikdistribucijaprenos (TSO) delovanje omrežja
prodajatrgovski posrednikproizvodnja/uvoz
proizvodnja/uvoz
delovanje omrežja
trgovanje
prodajavertikalno integrirano 
podjetje
Vir: Predstavitev, ki jo je imel James Matthys-Donnadieu 26. avgusta 2014 v poletni šoli o ekonomiji trgov z električno energijo, Univerza v Gentu.29 Po podatkih, ki jih je leta 2014 
v nacionalnem poročilu objavil 
urad Poljske za energetsko 
regulacijo, ima sedanji 
ponudnik plina na poljskem 
veleprodajnem trgu s plinom 
približno 95-odstotni delež.
26 Opažanja
40 
Ker so omrežja držav članic vse bolj 
povezana preko infrastrukture, obstaja 
očitna potreba po večjem sodelovanju 
med sosednjimi sistemskimi operaterji 
prenosnih omrežij, vključno z usklaje -
nim pristopom k razvoju infrastruktu -
re, zlasti kar zadeva zanesljivo oskrbo. 
Primer dobrega sodelovanja je, da 
lahko švedski sistemski operater pre -
nosnih omrežij za električno energijo 
upravlja tudi omrežja na Norveškem in 
Danskem, ker so se tako dogovorili in 
ker so njihova omrežja tehnično med -
sebojno povezana. Vendar pa taka ra -
ven sodelovanja ni splošno razširjena.
41 
Vse sistemske operaterje prenosnih 
omrežij morajo certificirati njihovi 
nacionalni regulativni organi. Komisija 
sodeluje v tem procesu in zagotovi 
mnenje o osnutkih sklepov, ki jih sprej -
mejo nacionalni regulativni organi. 
Pri zagotavljanju mnenja preveri, ali 
ima sistemski operater prenosnega 
omrežja zadostna sredstva in ali lahko 
sprejema neodvisne odločitve o nalož -
bah. Za nekatere operaterje Komisija 
še ni končala certifikacije30.42 
Ne obstaja en sam sistemski opera -
ter prenosnega omrežja na ravni EU. 
Sistemski operaterji prenosnih omrežij 
medsebojno sodelujejo v okviru  
ENTSO-E in ENTSO-G. Nacionalni ope -
raterji se različno udeležujejo dejavno -
sti ENTSO, zato obstaja tveganje, da so 
vse razvite tehnične rešitve primernej -
še za tiste, ki sodelujejo bolj dejavno.30 Do 1. junija 2015 je Komisija 
izdala 109 mnenj. Na 
certifikacijo še čaka sedem 
sistemskih operaterjev 
prenosnih omrežij za plin in 
trije za električno energijo: 
sistemski operaterji prenosnih 
omrežij za plin za Estonijo, 
Latvijo, Finsko, Italijo, 
Madžarsko, Belgijo (ponovna 
certifikacija) in Združeno 
kraljestvo (ponovna 
certifikacija); sistemski 
operaterji prenosnih omrežij 
za električno energijo za 
Madžarsko, Baltic Cable med 
Švedsko in Nemčijo ter za 
Italijo (ponovna certifikacija).
27 Opažanja
Pomembne razlike pri 
tem, kako države članice 
organizirajo svoje 
energetske trge, lahko 
ovirajo nadaljnji razvoj 
notranjega energetskega 
trga
43 
Komisija je ovrednotila napredek pri 
doseganju notranjega energetskega 
trga in prišla do zaključka, da obsta -
ja 28 različnih nacionalnih pravnih 
okvirov za energetske trge31. Tako je 
EU mozaik lokalnih, nacionalnih in re -
gionalnih trgov, ne pa enoten notranji 
energetski trg. Izziv za nadaljnji razvoj 
notranjega energetskega trga je poi -
skati načine za skupno delovanje teh 
trgov, kar pa je velik izziv, ker:
 ο se v EU še vedno uporabljajo števil -
ni različni mehanizmi za trgovanje,
 ο na energetske trge vplivajo različ -
na posredovanja;
 ο razvoj in izvajanje kodeksov 
omrežja ostajata izziv,
 ο se raven celovitosti in preglednosti 
med trgi razlikuje.V EU še vedno obstajajo številni 
različni mehanizmi za trgovanje
44 
Tretji energetski sveženj ne določa 
posebnih mehanizmov za trgovanje, 
ki bi jih bilo treba izvajati po vsej EU. 
V praksi trgovanje s plinom in električ -
no energijo poteka na različne načine 
(glej odstavek 60). Likvidnost, pregled-  
nost in odprtost za sodelovanje so 
značilnosti trgov, ki uspešno omo -
gočajo notranji trg. Med revizijo smo 
opazili vsaj štiri različne mehanizme 
za trgovanje, pri katerih se te značil -
nosti kažejo v različnem obsegu, kot je 
prikazano v  tabeli 3 .
Na nacionalne energetske trge 
vplivajo vladna posredovanja, 
namenjena doseganju ciljev 
drugih nacionalnih politik  
ali politik EU
45 
Energetska politika je tako na nacional -
ni ravni kot na ravni EU tesno poveza -
na s številnimi drugimi področji politik, 
kot so širše politike na področjih go -
spodarstva, podnebnih sprememb, in -
dustrije, inovacij ali trga dela. Ukrepi za 
izvajanje teh politik lahko vplivajo na 
delovanje energetskih trgov, na primer 
z vplivanjem na izbiro nekaterih virov 
energije ali z zagotavljanjem posebne 
podpore za enega od njih. Te politike 
so lahko na ravni posamezne države 
članice povsem racionalne (na primer 
podpiranje domačih virov energije in 
s tem morda prispevanje k dojemanju 
domače energetske varnosti v zadevni 
državi članici), vendar lahko povzročijo 
izkrivljanje trgov in cen na notranjem 
energetskem trgu.31 COM(2015) 80 final z dne 
25. februarja 2015 z naslovom 
Okvirna strategija za trdno 
energetsko unijo s podnebno 
politiko, usmerjeno 
v prihodnost.
28 Opažanja
Opaženi mehanizmi za trgovanje z energijo
Likvidnost
Preglednost
Odprtost za 
sodelovanjePrimer iz revizijskih študij primera
Regionalne borze
Ti trgi so podprti z dolgoročnimi mehanizmi finančnega 
zavarovanja, vključujejo več držav, cilj pa je oblikovati območje 
prostega pretoka energije. Običajno so zelo likvidni in delujejo 
na podlagi proste volje udeležencev na trgu.√ √ √Skupna borza za trgovanje z električno energijo v nordijski  
in baltski regiji.
Neposredno trgovanje med podjetji (B2B)
V tem primeru trgovanje poteka med proizvajalcem energije  
in njegovo stranko. Sporazumi med njima, ki so običajno 
dolgoročne pogodbe, niso pregledni, ker pogoji trgovanja niso 
javno dostopni drugim udeležencem na trgu. Zato je težko 
ugotoviti referenčno ceno za plin in električno energijo na 
določenem trgu.X X √V času revizije se je v Bolgariji takšno trgovanje uporabljalo  
za 100  % plina in električne energije.
V Španiji ni bilo povezanega organiziranega trga s plinom do 
leta 2014. Leta 2013 se je za približno 66 % plina uporabljalo 
trgovanje v okviru terminalov za utekočinjeni zemeljski plin 
preko dvostranskih pogodb. Nacionalni regulativni organ je 
imel težave pri pridobivanju nepristranskih podatkov o cenah 
plina.
Omejene borze
Te se vzpostavijo s pobudo ali ukazom vlad držav članic. 
Obveznost trgovanja na taki borzi bi lahko kazala, da ponujene 
cene ne temeljijo v celoti temeljila na dinamiki ponudbe in 
povpraševanja.√ √ XLeta 2013 je bilo 50 % električne energije na Poljskem 
prodanih preko borze, preostanek pa preko trgovanja med 
podjetji (B2B). Poljsko energetsko borzo je ustanovila skupina 
trgovcev, vendar so jo pozneje spodbujali nacionalni organi, ki 
so od proizvajalcev električne energije zahtevali, da prodajo 
vsaj 70 % svoje proizvodnje preko borze.
Trgi s presežnimi količinami
Ti večinoma obstajajo v sektorju plina. Takšne izmenjave de -
lujejo v situaciji, ko trg večinoma regulira ali na njem dominira 
en glavni dobavitelj. Pri tem pride do trgovanja, ki je sicer 
pregledno, vendar ne odraža dinamike cen na trgu kot celoti.√ X XPoljska borza s plinom nudi možnosti za nakup plina po ceni, 
ki je več kot 20 % nižja od regulirane veleprodajne cene.
Vir: Evropsko računsko sodišče.Tabela 3
29 Opažanja
46 
Komisija se zaveda vpliva, ki ga lahko 
imajo ta posredovanja na delovanje 
energetskih trgov, vendar jih, tudi če 
si to želi, ne more veliko omejiti. Svoje 
stališče je predstavila v smernicah 
o državni pomoči in energiji32 ter v po -
jasnilih o energetskih svežnjih. Glavne 
točke, ki jih zagovarja Komisija in ki so 
pomembne za to revizijo, so:
 ο regulacija veleprodajnih cen ne bi 
smela biti dovoljena33 ter
 ο regulirane maloprodajne cene bi 
bilo treba določiti na ravni, ki bi 
dopuščala možnost konkurenčnih 
ponudb. Strošek komponente ele -
ktrične energije v regulirani ceni 
ne bi smel biti nižji od povprečne 
veleprodajne cene na posame -
znem trgu34.
Sprejemanje kodeksov omrežja 
in smernic za električno 
energijo je bilo posebno 
počasno
47 
Kodeksi omrežja so tehnični predpisi, 
s katerimi se skuša zagotoviti podlago 
za tehnično medobratovalnost siste -
mov za prenos električne energije in 
plina v EU. V kodeksih so določeni skup -
ni tehnični standardi, ki naj bi zagotovili 
prost čezmejni pretok energije. Zago-  
tavljajo dodatne podrobnosti o zakono -
dajnem okviru za energetske trge, da bi 
se zagotovilo enotno izvajanje svež-  
njev. Kodeksi omrežja bi lahko, če bi se 
izvajali v celoti, omogočili zmanjšanje 
števila mehanizmov za trgovanje in za -
gotovili potrebne pogoje za zagotovi -
tev povezovanja združljivih trgov. V tem 
procesu ima ACER posebno pomembno 
vlogo: razvija okvirne smernice in tudi 
vrednoti kodekse, ki so jih razvili  
ENTSO, pred njihovo predložitvijo Ko -
misiji. Nato je Komisija odgovorna za to, 
da sprejme končno besedilo kodeksov, 
in za usklajevanje postopka v odboru, 
v katerem so kodeksi uradno sprejeti.48 
Zdaj trgovanje z energijo v nekaterih 
državah članicah in med njimi sicer 
poteka tudi brez v celoti dogovorjenih 
in odobrenih kodeksov omrežja. Kljub 
temu pa bi bilo dokončanje tega pro -
cesa pomemben korak v razvoju dobro 
delujočega notranjega energetskega 
trga.
49 
Kot je prikazano v  tabeli 4 , je bilo 
dogovarjanje o kodeksih dolgotra -
jen in težaven proces. Stanje na dan 
30. junija 2015:
 ο za plin je bil dosežen določen 
napredek, saj so bili odobreni štirje 
od petih kodeksov, za enega pa so 
pogajanja potekala,
 ο v sektorju električne energije 
nasprotno ni bil odobren noben 
od enajstih kodeksov. Celo potem, 
ko je ACER predložila spis Komisiji, 
so pri odobritvi kodeksov omrežja 
s postopkom v odboru nastale 
dolgotrajne zamude. Od devetih 
kodeksov, ki so bili predloženi 
Komisiji, se je postopek v odboru 
začel samo za pet.32 Smernice o državni pomoči  
za varstvo okolja in energijo za 
obdobje 2014–2020 (2014/C 
200/01).
33 Merila, ki jih je treba 
izpolnjevati pri regulaciji cen, 
da bo ta v skladu z zakonodajo 
EU, je pred kratkim potrdilo 
Sodišče Evropske unije 
v sodbi, izrečeni 10. septembra 
2015 v zadevi, ki je bila 
sprožena proti Poljski v zvezi 
z ugotavljanjem kršitev glede 
reguliranih cen plina za 
odjemalce, ki niso 
gospodinjstva (C-36/14).
34 Sporočilo Komisije o cenah  
in stroških energije v Evropi 
SWD(2014) 19 final in 
SWD(2014) 20 final.
30 Opažanja
Proces razvoja kodeksov omrežja
Okvirne  
smernice, ki jih 
je pripravila 
ACERKonec razvoja 
kodeksa v okvi -
ru ENTSO-G  
in ENTSO-EKončno  
priporočilo  
ACERZačetek  
postopka 
v odboruObjava kodeksa 
v Uradnem listu 
EUPlinMehanizmi za dodeljevanje 
zmogljivosti3. četrtletje 2011 3. četrtletje 2012 4. četrtletje 2012 1. četrtletje 2013 4. četrtletje 2013
Postopki za upravljanje 
prezasedenostin. r. n. r. n. r. 1. četrtletje 2012 3. četrtletje 2012
Sistemi za izravnavo odstopanj  
za plin in prenosni sistemi4. četrtletje 2011 1. četrtletje 2013 1. četrtletje 2013 3. četrtletje 2013 1. četrtletje 2014
Pravila o medobratovalnosti  
in izmenjavi podatkov3. četrtletje 2012 4. četrtletje 2013 1. četrtletje 2014 3. četrtletje 2014 2. četrtletje 2015
Usklajene tarifne strukture za prenos 4. četrtletje 2013Električna energijaDodeljevanje zmogljivosti in 
upravljanje prezasedenosti 2. četrtletje 20113. četrtletje 2012 1. četrtletje 2013 3. četrtletje 2014
Terminsko dodeljevanje zmogljivosti 3. četrtletje 2013 2. četrtletje 2014 2. četrtletje 2015
Povezovanje proizvodnih 
zmogljivosti
2. četrtletje 20112. četrtletje 2012 1. četrtletje 2013 1. četrtletje 2015
Povezovanje zahtev 4. četrtletje 2012 1. četrtletje 2013 2. četrtletje 2015
Povezava visokonapetostnega  
neposrednega toka2. četrtletje 2014 3. četrtletje 2014 2. četrtletje 2015
Operativna varnost
4. četrtletje 20111. četrtletje 2013 4. četrtletje 2013
Načrtovanje delovanja in 
razporejanja1. četrtletje 2013 4. četrtletje 2013
Nadzor pogostosti obremenitve  
in rezerve2. četrtletje 2013 3. četrtletje 2013
Operativno usposabljanje
Zahteve in operativni postopki 
v izrednih razmerah1. četrtletje 2015 2. četrtletje 2015
Izravnavanje 3. četrtletje 2012 4. četrtletje 2013
Opomba:  Za postopke za upravljanje prezasedenosti v zvezi s plinom ni bil uporabljen enak proces kot za druge kodekse omrežja. Ti postopki so 
bili vzpostavljeni že kot del tretjega energetskega svežnja v Uredbi (ES) št. 715/2009 in nato posodobljeni leta 2012 s postopkom v odboru.
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi informacij, ki jih je zagotovila ACER.Tabela 4
31 Opažanja
50 
Pri reviziji smo ugotovili štiri razloge za 
počasnost tega procesa:
(a) pomanjkanje zaznane potrebe  
na trgih, ki že delujejo ustrezno. 
Deležniki na teh trgih so zadržani 
glede prehoda na nov niz tehnič -
nih pravil, koristim bolj povezanih 
evropskih trgov pa se ne namenja 
prednost. Na primer, mehanizem 
trga znotraj dneva ELBAS35 v okviru 
skupne nordijske in baltske borze 
električne energije tehnično ni 
usklajen s platformami za trgova -
nje znotraj dneva v srednji Evropi. 
Nordijske in baltske države članice 
so se obotavljale privoliti v skupno 
evropsko rešitev, ki se je razlikova -
la od ELBAS. Posledična razprava 
o tem, kateri sistem bi uporabljali 
po vsej Evropi, zavira spajanje 
trgov;
(b) v tretjem energetskem svežnju 
ni naveden jasen časovni okvir  
ali roki za pripravo, odobritev ali 
izvajanje kodeksov omrežja;
(c) proces  priprave kodeksov, v kate -
rem sodelujejo ENTSO in ACER, je 
zapleten . Sklepi o razvoju kodek -
sov omrežja se sprejemajo z veči -
no glasov sistemskih operaterjev 
prenosnih omrežij v ENTSO in 
nacionalnih regulativnih organov 
v ACER. To je problematično, saj 
ENTSO kljub temu, da so evropski 
organi z nalogami na področju 
razvoja notranjega energetskega 
trga, predstavljajo tudi interese 
svojih članov. To pomeni mo -
rebitna navzkrižja interesov za 
udeležence in bi lahko povzročilo 
tveganje, da bi bile sprejete rešitve 
z najmanjšim skupnim imenoval -
cem, kar ne spodbuja optimalno 
spajanja trgov;(d) zlasti glede električne energije 
Komisija ni  pravočasno začela in 
vodila  postopka v odboru.
51 
Zgodnje izvajanje kodeksov omrežja 
je bilo omejenega obsega. Za zgodnje 
izvajanje dveh kodeksov omrežja so 
sistemski operaterji prenosnih omrežij 
in nacionalni regulativni organi iz ne -
katerih držav članic oblikovali regio -
nalne pobude. Sedem držav članic je 
od leta 2012 sodelovalo pri zgodnjem 
izvajanju kodeksa za mehanizme za 
dodeljevanje zmogljivosti za plin36.
Raven celovitosti in 
preglednosti se med 
mehanizmi trgovanja razlikuje
52 
Načela notranjega energetskega trga 
zahtevajo, da se z energijo trguje na 
trgih, ki temeljijo na pravilih in so pre -
gledni. Kot je opisano zgoraj, je raven 
preglednosti pri različnih mehanizmih 
trgovanja različna (glej odstavek 44). 
V tem kontekstu je bila leta 2011 
sprejeta uredba EU37 o celovitosti in 
preglednosti veleprodajnega energet -
skega trga (glej okvir 4 ).35 Za več informacij o ELBAS glej: 
http://www.nordpoolspot.
com/TAS/
Intraday-market-Elbas/ .
36 Češka, Španija, Francija, 
Madžarska, Poljska, 
Portugalska in Romunija.
37 Uredba (EU) št. 1227/2011, ki so 
jo sredi decembra 2014 
dopolnili izvedbeni akti za 
REMIT.
32 Opažanja
53 
ACER in regulatorji iz štirih od šestih 
držav članic, obiskanih med revizijo, so 
izjavili, da niso v celoti pripravljeni na 
izvajanje REMIT. En nacionalni regula -
tivni organ (v Bolgariji) je navedel, da 
v njihovi državi trenutno ni energetske 
borze, zato se REMIT ne uporablja.
54 
Dobro delujoče borze imajo notranje 
mehanizme preglednosti, ki so name -
njeni preprečevanju tržnih manipulacij. 
Te storitve bi lahko zagotovile pri -
spevke za ACER in regulatorje v okviru 
REMIT. Manj pregledni mehanizmi za 
trgovanje, kot sta trgovanje med pod -
jetji (B2B) in trgi s presežnimi količina -
mi, še nimajo delujočih mehanizmov 
nadzora. Posledično se bosta tudi 
takrat, ko začne uredba REMIT veljati 
v celoti, morda ohranili tveganji tržnih 
manipulacij in nepravilne izmenjave 
informacij.Čeprav je bil dosežen 
napredek pri združevanju 
trgov v Evropi, se cenovni 
učinki notranjega 
energetskega trga še niso 
v celoti udejanjili
55 
Tretji energetski sveženj se trga z elek -
trično energijo in plinom obravnavata 
podobno. Podobna sta tudi modela, 
ki sta bila razvita za trga, pri tem da 
predvidevata dostop do energije iz 
različnih virov in obstoj cenovne kon -
kurence na vsakem tržnem področju 
(glej odstavek 12).
56 
Za primerjavo ravni cen energije 
med državami članicami bi bilo treba 
uporabljati veleprodajne cene in ne 
maloprodajnih, saj maloprodajne 
cene zajemajo davke, druge dodatne 
dajatve in popuste, ki se med država -
mi članicami razlikujejo. Povprečne 
cene, ki jih plačujejo gospodinjstva 
in industrijski odjemalci, se bistveno 
razlikujejo od veleprodajnih cen, (glej 
Prilogo I ).REMIT in ACER
REMIT , ki ga izvaja ACER, je sistem za spremljanje veleprodajnih energetskih trgov v Evropi. Hkrati je to velika 
nova odgovornost za ACER poleg tistih, ki so ji bile dodeljene s tretjim energetskim svežnjem. ACER je potre -
bovala novo infrastrukturo IT, orodja za spremljanje in specializirano strokovno znanje.
 οIzvedbena faza  se je začela s sprejetjem uredbe in se je končala z začetkom veljavnosti pravil o zbiranju 
podatkov. ACER je opredelila metodologijo, postopke in orodja IT za spremljanje veleprodajnega ener -
getskega trga, vključno z izmenjavo podatkov z nacionalnimi regulativnimi organi ter drugimi organi na 
nacionalni ravni in ravni EU.
 οACER v  operativni fazi  zbira in analizira podatke s pristopom v štirih fazah: nadzor, predpreiskava izjemnih 
dogodkov, preiskava primera in izvrševanje. ACER zbira podatke neposredno od udeležencev na trgu in 
tretjih strani.Okvir 4
33 Opažanja
57 
Eden od kazalnikov za dobro delujoč 
notranji energetski trg bi bile razme -
roma majhne razlike v veleprodajnih 
cenah energije med sosednjimi država -
mi in znotraj regij. Bistvene razlike 
v veleprodajnih cenah bi kazale, da se 
ne udejanjajo potencialne gospodar -
ske koristi, ki bi jih lahko prinašali od -
prti trgi in zmogljivosti za medsebojno 
povezovanje.
58 
Veleprodajne in maloprodajne cene 
energije so v nekaterih državah čla -
nicah regulirane, kar lahko vpliva na 
obseg cenovnih razlik med državami 
članicami (glej odstavka 45 in 46).59 
Do zbliževanja veleprodajnih cen med 
državami članicami ni prišlo. Kot je 
prikazano na  sliki 3 , se veleprodajne 
cene električne energije po EU moč -
no razlikujejo. Najvišja veleprodajna 
cena je več kot 85 % višja od najnižje38. 
Med nekaterimi sosednjimi državami 
članicami je opaziti znatne razlike, na 
primer med Estonijo in Latvijo ter med 
Češko in Poljsko.Slika 3Primerjava povprečnih veleprodajnih cen električne energije ob osnovni 
obremenitvi leta 2014 v državah članicah z borzami
Veleprodajne cene ob osnovni obremenitvi
EUR/MWh
EL IE UK IT LT LV PL ES PT NL BE HU SI EE FI FR RO SK AT CZ DESE DK70
60
50
40
30
20
10
058 57
53 5250 50
4443 42 41 41 41 40
383635 3534 33 33 3332 31
Opomba:  Informacije o cenah niso na voljo za Bolgarijo, Hrvaško, Ciper, Luksemburg in Malto.
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi podatkov Evropske komisije.38 Podoben razpon med najvišjo 
in najnižjo veleprodajno ceno 
električne energije je obstajal 
tudi leta 2013 in v prvem 
četrtletju leta 2015.
34 Opažanja
60 
S tržno gospodarskega vidika so za 
udejanjenje zbliževanja cen v praksi 
bistveni trije pogoji:
(a) države članice se morajo zavezati, 
da bodo zagotovile razvoj liberali -
ziranih in konkurenčnih trgov (glej 
odstavek 39);
(b) mehanizmi za trgovanje, ki se upo -
rabljajo v državah članicah, morajo 
biti čezmejno združljivi. Če ena 
država članica uporablja model tr -
govanja med podjetji (B2B), druga 
pa sodeluje na regionalni borzi, 
uspešno spajanje trgov ni mogoče 
(glej odstavek 44), ter
(c) na voljo morajo biti zadostne 
zmogljivosti prenosnih omrežij za 
čezmejni prenos, pa tudi za prenos 
znotraj države članice.
61 
Večina držav članic, ki kot mehanizem 
za trgovanje uporablja katero od oblik 
izmenjave, sodeluje pri spajanju trgov 
za dan vnaprej39. Vendar to ni privedlo 
do popolne zbližanosti veleprodajnih 
cen elektrike, saj te države članice ne 
uporabljajo nujno istih mehanizmov za 
trgovanje, medsebojne povezave med 
njimi in znotraj njih pa so omejene. 
Kot kaže slika 3 , so med temi državami 
članicami še vedno cenovne razlike.62 
Povezovalni daljnovodi lajšajo spaja -
nje nacionalnih energetskih trgov, kar 
bi moralo teoretično vplivati na cene 
energije z dovoljevanjem čezmejnih  
tržnih učinkov. EU si je kot cilj za -
dala, da bi zmogljivosti čezmejnih 
medsebojnih povezav za električno 
energijo znašale vsaj 10 % obstoječih 
zmogljivosti proizvodnje električne 
energije vsake države članice40 (glej 
tudi odstavek 75). Toda doseganje 
desetodstotne stopnje medsebojne 
povezanosti ni nujno privedlo do 
zbliževanja cen.
63 
Stopnja medsebojne povezanosti, 
potrebna za dejansko zbliževanje cen, 
se razlikuje zaradi tržnih potreb in spe -
cifičnih razmer v državah članicah in 
sosednjih regijah. Zmogljivosti za med -
sebojno povezovanje zaradi doseganja 
zbliževanja cen električne energije bi 
bile lahko veliko večje od 10 %, vendar 
pa bi bile lahko v nekaterih razmerah, 
zlasti med velikimi trgi, potrebne zmo -
gljivosti za medsebojno povezovanje 
nižje. Na primer, po podatkih v  tabeli 5  
znaša stopnja medsebojne povezano -
sti za Portugalsko manj kot 10 %, toda 
kot kaže slika 3 , ni bistvene razlike 
v ceni s sosednjo Španijo. Dodatni pri -
meri razmerja med zbliževanjem cen in 
tem ciljem medsebojne povezanosti so 
navedeni v  okviru 5 .39 Izjeme so Grčija, Irska in 
Poljska.
40 Cilj desetodstotne 
medsebojne povezanosti je bil 
razvit na Evropskem svetu 
v Barceloni leta 2002. Zanj bi 
morale vse države članice do 
leta 2020 razviti zmogljivosti 
za medsebojno povezovanje, 
ki bi pokrivale vsaj  
10 % njihovih obstoječih 
zmogljivosti proizvodnje 
električne energije. To 
pomeni, da bi morala vsaka 
država članica namestiti 
električne kable, ki 
omogočajo, da se vsaj  
10 % električne energije, 
proizvedene v njenih 
elektrarnah, prenese čez mejo 
v sosednje države.
35 Opažanja
64 
Toda nekatere države članice, čeprav 
zavezane izvajanju reform, poveza -
nih z notranjim energetskim trgom, 
še vedno ne dovoljujejo, da bi bile 
cene energije določene z dinamiko 
ponudbe in povpraševanja. V eni od 
držav članic, zajetih v revizijo, se je 
uporabljala regulacija veleprodajnih 
cen energije, v štirih državah članicah 
v revizijskem vzorcu pa so se upora -
bljale različne oblike regulacije malo-  
prodajnih cen.Polno izvajanje ciljnega modela 
za plin bi morda imelo le 
omejen učinek na povprečne 
veleprodajne cene plina
65 
Ciljni model za plin predvideva potre-  
bo po trgovanju na vozliščih (glej 
odstavek 12). Določanje cen na teme -
lju vozlišč zaenkrat uporablja samo 
sedem držav članic41. V drugih državah 
članicah trgovanje s plinom poteka po 
modelih trgovanja med podjetji (B2B) 
z izključnimi pogodbami za uporabo 
zmogljivosti plinovodov, v katerih se 
proizvajalci plina zavežejo, da bodo 
dobavljali določene količine plina po 
fiksni ceni. Ta fiksna cena je nato pod -
laga za veleprodajno ceno v državi.Zbliževanje cen električne energije in cilj desetodstotne elektroenergetske 
medsebojne povezanosti
Sedanje zmogljivosti za medsebojno povezovanje Estonije  in Latvije  znašajo približno 60 % zmogljivosti 
proizvodnje v Estoniji in približno 33 % v Latviji. Zato je stopnja medsebojne povezanosti precej nad deset-  
odstotnim ciljem, vendar so razlike v cenah še vedno bistvene.
Poljska  ima zadostne zmogljivosti za medsebojno povezovanje s sosednjimi državami. Če se ne upoštevajo 
medsebojne povezave z državami, ki niso članice EU (Belorusija in Ukrajina), so zmogljivosti za medsebojno 
povezovanje 15 % razpoložljivih proizvodnih zmogljivosti. Vendar pa obstoječi čezmejni daljnovodi s skupno 
zmogljivostjo 5 GW večinoma niso na voljo za trgovino, ker je poljski sistemski operater prenosnih omrežij 
določil omejitve zaradi obvladovanja nenačrtovanih pritokov energije iz Nemčije.
Ti nenačrtovani pritoki so posledica velikih zmogljivosti proizvodnje električne energije, pridobljene z vetrno 
energijo, v severni Nemčiji in omejenih prenosnih zmogljivosti znotraj Nemčije. Ker prenos električne energije 
ni mogoč znotraj Nemčije, lahko pride do njenega pretoka v omrežja sosednjih držav, kjer ustvari tako imeno -
vane „zančne pretoke”. Zaradi teh potencialnih tokov poljski sistemski operater prenosnih omrežij pusti odprt 
zelo majhen delež zmogljivosti medsebojne povezave z Nemčijo za trgovino z električnim tokom.
Edina povsem delujoča medsebojna povezava, ki vpliva na cene električne energije na Poljskem, je povezava 
SwePol  s Švedsko (600 MW), ki predstavlja približno 1,6 % vseh razpoložljivih nacionalnih zmogljivosti proiz-  
vodnje električne energije na Poljskem (glej okvir 7 ).Okvir 5
41 Čezmejno trgovanje s plinom 
med vozlišči je zdaj mogoče 
med Belgijo, Nemčijo, Francijo, 
Italijo, Nizozemsko, Avstrijo in 
Združenim kraljestvom.
36 Opažanja
66 
Mogoče je najti primere, ko znotraj 
države članice vzporedno delujeta 
mehanizem za trgovanje na vozliščih in 
mehanizem za trgovanje med podjetji 
(B2B). V Italiji na primer obstaja plinsko 
vozlišče in njegovi dobavitelji plina 
so se zavezali v okviru štirih ločenih 
pogodb o trgovanju med podjetji 
(B2B). Po drugi strani imata Estonija in 
Latvija samo po en vir plina s pogod -
bami o trgovanju med podjetji (B2B), ki 
določajo ceno42.
67 
Vozlišča so odvisna od tega, da obstaja 
več kot en vir oskrbe s plinom, ki se 
dobavlja prek povezovalnih plinovo -
dov ali iz drugih virov, kot je na primer 
omrežje utekočinjenega zemeljskega 
plina. Razvoj konkurenčnega trgovanja 
na vozliščih po vsej EU bi zahtevalo 
bistvene naložbe v infrastrukturo, da 
bi se olajšala dobava plina iz alternativ -
nih virov. Če bi se pričakovalo, da bodo 
ti bistveni naložbeni stroški sčasoma 
povrnjeni s povišanji omrežnih tarif, bi 
bili ekonomski argumenti za prizade -
vanja za razvoj trgovanja na vozliščih 
po vsej EU morda omejenega obsega, 
zlasti glede na to, da so povprečne 
cene pri trgovanju na vozliščih samo 
10 % nižje od povprečnih cen pri trgo -
vanju med podjetji (B2B)43.
68 
Poleg tega konkurenčno trgovanje na 
vozliščih zahteva zadostno oskrbo iz 
različnih virov plina. Toda čeprav bi 
lahko to, da je dobaviteljev plina iz 
istega nacionalnega vira več, privedlo 
do konkurenčnejših marž, pa ne bi nuj -
no zagotovilo koristi zanesljive oskrbe 
z energijo, saj bi lahko motnja dobave 
iz tega edinega nacionalnega vira vpli -
vala na vse poti dobave iz njega.42 Nekatere države izvajajo 
določene hibridne sisteme. 
Poljska je na primer regulirala 
veleprodajne in maloprodajne 
cene plina, toda del uvoza in 
nekatere neuporabljene 
zmogljivosti se nato prodajo 
na borzi. V zadnjem četrtletju 
leta 2014 je cena plina na borzi 
znašala 26,2 EUR na MW/h, 
regulirana cena pa 36 EUR  
na MW/h. Leta 2013 so na 
borzi potekali samo trije 
odstotki skupne trgovine 
s plinom.
43 Na podlagi podatkov, ki jih je 
zagotovila ACER, je povprečna 
cena na vozliščih leta 2014 
v sedmih državah članicah, 
kjer so obstajala vozlišča, 
znašala 24,8 EUR na MW/h, 
povprečna uvozna cena pri 
pogodbah o trgovanju med 
podjetji (B2B) pa je leta 2014 
znašala 27,0 EUR (glej 
Prilogo II ). Cenovni razpon 
med najvišjo in najnižjo 
pogodbo o trgovanju med 
podjetji (B2B) se je gibal med 
22.1 EUR in 32,0 EUR na MW/h, 
za vozlišča pa med 23.4 EUR in 
27,8 EUR na MW/h. Pri izračunu 
povprečne cene pri trgovanju 
med podjetji (B2B) je 
upoštevan 21-odstotni 
retroaktivni popust, ki ga je 
dobila Litva, kot je opisano 
v okviru 6 .
37 Opažanja
69 
O vsem tem je treba razmisliti tudi ob 
upoštevanju velike negotovosti o tem, 
kakšno bo prihodnje povpraševanje 
po plinu v EU. Kot je prikazano na 
sliki 4 , se je med letoma 2010 in 2013 
skupno povpraševanje po plinu v EU 
zmanjšalo za 14 % in celo napovedi 
Komisije kažejo, da se verjetno ne bo 
povečalo. Zato so potencialni vlagatelji 
nezaupljivi do naložbenih obveznosti 
v prihodnosti.70 
Komisija nima lastnih delujočih zmo -
gljivosti za pripravo projekcij povpra -
ševanja po plinu v EU. Namesto tega 
uporablja napovedi, ki jih zagotovi 
zunanji izvajalec (glej odstavek 83). 
Slika 4  kaže tudi, da je Komisija v ob -
dobju vztrajno precenjevala povpra -
ševanje po plinu in morajo napovedi, 
ki jih uporablja, ponovno pridobiti 
verodostojnost.Slika 4Poraba plina v EU-27 v obdobju 2000–2013, prikazana ob napovedih Komisije  
za obdobje do leta 2030
Bruto notranja poraba
v milijonih ton ekvivalenta nafte
napoved za 2009napoved za 2003
napoved za 2013napoved za 2007dejanska poraba
2030 2028 2026 2024 2022 2020 2018 2016 2014 2012 2010 2008 2006 2004 2002 2000600
500
400
300napoved za 2011napoved za 2005
Opomba:  Vse napovedi so za porabo v EU-27 v petletnih intervalih (2005, 2010, 2015 itd.). Zadnji razpoložljivi podatki Eurostata o dejanski porabi 
plina so za leto 2013.
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi napovedi Eurostata in Evropske komisije o energiji, objavljenih dvakrat letno v obdobju od leta 2003 
do leta 2013.
38 Opažanja
71 
Obstajajo alternativni načini za uvedbo 
konkurence na trge s plinom, ki sicer 
ne bi pomenili v celoti delujočega 
konkurenčnega določanja cen pri trgo -
vanju na vozliščih, vendar pa bi prinesli 
večjo zanesljivost oskrbe z energijo.  
To bi lahko dosegli z zagotovitvijo  
alternativnega vira, ki bi vplival na 
ceno drugega ponudnika plina. Ter -
minal za utekočinjeni zemeljski plin 
v Litvi je primer, kako bi bilo mogoče 
doseči tak cenovni učinek, hkrati pa 
zagotoviti razpoložljivost alternativne 
oskrbe v primeru motnje, ki bi vpli -
vala na plinovode v baltski regiji (glej 
okvir 6 ).
Independence : terminal za utekočinjeni zemeljski plin v kraju Klaipėda v Litvi
Plavajoči terminal za utekočinjeni zemeljski plin Independence  je bil nameščen v pristanišču Klaipėda  
novembra 2014. Ta plavajoči terminal za utekočinjeni zemeljski plin je v norveški lasti in ga je Litva zakupila 
za obdobje 10 let s kasnejšo pravico do nakupa. Terminal zmore dobavljati 3,8 milijarde m³ plina na leto ter je 
znatno povečal zanesljivost oskrbe s plinom v Litvi in konkurenco med dobavitelji plina v celotni regiji.
Po navedbah litovskega nacionalnega regulativnega organa je po končanju glavnih del za terminal za utekoči -
njeni zemeljski plin leta 2014 drugi ponudnik plina zagotovil znižanje uvozne cene plina za 21 %, na približno 
28,6 EUR na MW/h, čeprav terminal takrat še ni bil v celoti operativen.Okvir 6
Fotografija  1 – Prihod plavajočega terminala za utekočinjeni  
zemeljski plin Independence v  pristanišče Klaipėda
© Hoëgh LNG
39 Opažanja
Energetska infrastruktura 
v Evropi na splošno še ni 
zasnovana za popolnoma 
povezane trge in zato  
za zdaj ne zagotavlja 
uspešne zanesljive oskrbe 
z energijo
72 
Ustrezna infrastruktura je za delovanje 
notranjega energetskega trga enako 
potrebna kot tržne strukture in uspe -
šna regulacija. V tem delu poročila je:
(a) ovrednoteno, ali je energetska 
infrastruktura v EU zdaj zasnovana 
za razvoj notranjega energetskega 
trga;
(b) ocenjeno, ali se infrastrukturo 
razvija na podlagi obširne ocene 
potreb, ter
(c) preučeno, kakšno sodelovanje je 
potrebno za realizacijo infrastruk -
turnih projektov.Infrastruktura znotraj 
držav članic in med njimi 
še ni primerna za notranji 
energetski trg
Energetska infrastruktura 
znotraj države članice lahko 
vpliva na energetske trge 
v drugih državah članicah
73 
Značilnosti energetske infrastrukture 
v državah članicah lahko v praksi pri -
vedejo do omejitev pretoka električne 
energije in plina med sosednjimi in 
drugimi državami članicami. Pri reviziji 
smo našli naslednji obliki takšnega 
stanja:
(a) nezadostne absorpcijske zmo -
gljivosti. Ta težava lahko nastane, 
če infrastruktura v državi članici 
nima zadostnih zmogljivosti za 
uvoz in izvoz med sosednjimi na -
cionalnimi trgi. To se zgodi, če so 
nacionalna prenosna omrežja pre -
obremenjena ali če je pogostost 
obremenitve električnih omrežij 
premajhna ali plinski sistemi nima -
jo dovolj prostih zmogljivosti in/ali 
pritiska (glej primere v  okviru 7 );
Primeri nezadostne absorpcijske zmogljivosti nacionalne infrastrukture za prenos
Povezovalni daljnovod SwePol med Poljsko in Švedsko  z obstoječo zmogljivostjo 600 MW, ki je bil naro -
čen leta 2000, se ne uporablja v polni zmogljivosti, čeprav so med veleprodajnimi cenami elektrike na trgih 
obeh držav velike razlike. Po navedbah poljskega sistemskega operaterja prenosnih omrežij infrastruktura za 
prenos električne energije na severnem Poljskem nima zadostnih zmogljivosti za sprejem te količine elek -
trične energije na Poljskem in distribucijo te energije v nacionalnem omrežju. Zmogljivost, ki je bila leta 2014 
ponujena trgu, se je gibala med 273 MW in 424 MW, kar je znatno manj od največje zmogljivosti povezovalne -
ga daljnovoda.
Estonija  ima povezovalne plinovode do tretjih držav in Latvije, pritisk v sistemu pa zagotavljajo črpalne 
postaje v Latviji. Med Estonijo in Finsko je načrtovan nov podvodni plinovod. Za pretok plina po njem bi bilo 
treba povečati pritisk v estonskem sistemu, in sicer z gradnjo črpalne postaje v Estoniji ali z nadgradnjo črpal -
ne postaje v Latviji.Okvir 7
40 Opažanja
(b) nezadostne zmogljivosti za tran -
zit energije . Nekatere države čla -
nice so ali bodo po pričakovanjih 
postale koridor za tranzit energije. 
Ležijo med državami članicami, ki 
so bogate z energijo in bi lahko 
izvažale plin ali električno energijo 
po konkurenčnih cenah, in drža -
vami članicami, ki bi jim ta pretok 
koristil. Tranzit energije čez državo 
članico zahteva zmogljivosti, ki niso v celoti izkoriščene z doma -
čim povpraševanjem. Nekatere 
tranzitne države nimajo takšnih 
zmogljivosti, kar lahko privede 
do prezasedenosti (glej primere 
v okviru 8 ). Nasprotni problem 
lahko nastane, če so plinovodi 
z dolgoročnimi pogodbami rezer -
virani za tranzit in niso na voljo za 
domačo rabo (glej odstavek 111).
Izzivi pri tranzitu energije
Švedska  je tranzitna država za pretok električne energije z Norveške na Finsko, Dansko, v Nemčijo in na Polj -
sko. Vlagala je v medsebojne povezave, ki omogočajo ta pretok, vendar pa notranja prezasedenost na Šved -
skem ni dovoljevala stabilnega obsega izvoza na Dansko. Zato je leta 2011 na zahtevo, ki jo je Danska naslovila 
na Evropsko komisijo, Švedska preuredila svoj trg električne energije v štiri trgovinske cone. To je pripomoglo 
k ugotovitvi prezasedenih področij, nato pa so bila na tej podlagi omrežja okrepljena.
Francija  bi morala ravnati kot tranzitna država za pretok plina med Iberskim polotokom in ostalo Evropo. 
Vendar pa to zdaj ni mogoče zaradi prevladujočih tržnih razmer, prezasedenosti omrežja v južni Franciji in 
problemov, povezanih s pretokom plina med severom in jugom Francije.
Tudi v sektorju električne energije je poleg omejene razpoložljivosti fizičnih povezav med Španijo in  
Francijo še ena pomembna ovira za vključevanje Španije in Portugalske na notranji energetski trg to, da je 
treba okrepiti notranji elektroenergetski omrežji v Španiji in Franciji, saj sicer ne bo mogoč prenos električne 
energije med Iberskim polotokom in srednjo Evropo.Okvir 8
41 Opažanja
V čezmejni infrastrukturi med 
državami članicami ostajajo 
vrzeli
74 
S povečevanjem povpraševanja po 
trgovini z energijo med državami 
članicami se pokažejo težave z zmoglji -
vostjo čezmejnih povezovalnih daljno -
vodov. Ni enotne obširne analize stanja 
čezmejnih infrastrukturnih vrzeli v EU 
(glej odstavek 82). Čeprav take strate -
ške ocene potreb ni, so bili na ravni EU 
določeni cilji za medsebojno povezo -
vanje na področju električne energije 
in plina.75 
Cilj desetodstotne elektroenerget -
ske medsebojne povezanosti44 je 
leta 2002 določil Evropski svet45. Toda 
nekatere države članice imajo še vedno 
malo medsebojnih povezav za električ -
no energijo s sosedami ali pa takih po -
vezav sploh nimajo. Junija 2015 je bilo 
12 držav članic pod ciljem desetod -
stotne medsebojne povezanosti (glej 
tabelo 5 ). Kot je poudarjeno v odstav -
ku 62, doseganje cilja desetodstotne 
medsebojne povezanosti ne pomeni 
nujno, da je doseženo zbliževanje cen 
na trgih z električno energijo sosednjih 
držav članic.Tabela 5Razmerja medsebojnih povezav za električno energijo držav članic EU leta 2014
Razmerje medsebojnih povezav za električno energijo nad 10 % Razmerje medsebojnih povezav za električno energijo pod 10 %
Država članica v % Država članica v %
Luksemburg 245 Irska 9
Hrvaška 69 Italija 7
Slovenija 65 Portugalska 7
Slovaška 61 Romunija 7
Danska 44 Združeno kraljestvo 6
Finska 30 Estonija 4
Madžarska 29 Latvija 4
Avstrija 29 Litva 4
Švedska 26 Španija 3
Nizozemska 17 Poljska 2
Belgija 17 Ciper 0
Češka 17 Malta 0
Bolgarija 11
Grčija 11
Nemčija 10
Francija 10
Opomba:  Tri baltske države štejejo kot regija, čeprav posamezno izpolnjujejo desetodstotni cilj.
Vir: Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o doseganju cilja desetodstotne elektroenergetske medsebojne povezanosti.44 Razmerje medsebojne 
povezanosti se izračuna 
s primerjavo obstoječih 
zmogljivosti proizvodnje 
električne energije s skupnimi 
zmogljivostmi za medsebojno 
povezovanje za električno 
energijo, ki jih ima država 
članica. O tem, ali naj se 
proizvodnja električne 
energije računa glede na 
obstoječe zmogljivosti ali 
dejansko uporabljene 
zmogljivosti, se mnenja 
razlikujejo.
45 Sklepi predsedstva: zasedanje 
Evropskega sveta v Barceloni 
15. in 16. marca 2002,  
SN 100/1/02 REV 1.
42 Opažanja
76 
Nekatere države članice, kot je Ciper, 
so pri električni energiji energetski 
otoki in razvijanje povezav je pri njih 
izredno zapleteno. Nekatere države 
članice imajo nizko razmerje poveza -
nosti, saj omejujejo razvoj ali upora -
bo povezovalnih daljnovodov (glej 
okvir 5 ).
77 
Pravilo N–1 za plin46, ki je bilo uvede -
no leta 2010 z uredbo o zanesljivosti 
oskrbe s plinom, skuša zagotoviti, da 
so na vsakem trgu tudi alternativni 
ponudniki plina. Pravilo bi bilo treba 
izpolnjevati pred decembrom 2014. Ali 
država članica izpolnjuje pravilo, se je 
izračunalo tako, da se je primerjalo po -
membnost največje vstopne točke za 
plin s pomembnostjo skupnega števila 
drugih vstopnih točk v tej državi člani -
ci. Pravilo N–1 je mogoče izpolnjevati 
na regionalni ravni, če zadevne države 
članice vzpostavijo skupno ocenjeva -
nje tveganja in skupne načrte preven -
tivnih ukrepov in načrte za izredne raz -
mere. Komisija je na podlagi podatkov, 
ki so ji jih zagotovile države članice, 
navedla, da decembra 2014 pravila N–1 
ni izpolnjevalo šest od 26 držav članic 
z vstopnimi točkami za plin v EU47.
78 
Zaradi doseganja pravila N–1 je bila na 
nekaterih obstoječih plinovodih na -
meščena zmogljivost povratnega toka. 
Od šestih držav članic, ki jih je zajela 
revizija, so štiri48 opremile enega ali 
več povezovalnih plinovodov z zmo -
gljivostjo povratnega toka, tako da je 
omogočen pretok plina v obe smeri. 
Vendar pa te zmogljivosti skorajda niso 
vplivale na delovanje trgov s plinom, 
ker so namenjene predvsem za upora -
bo v času motenj v oskrbi.79 
Podobno kot desetodstotni cilj za 
električno energijo je pravilo N–1 le 
omejeno uporabno za analiziranje 
potreb v zvezi s plinsko infrastrukturo. 
Če namreč alternativna vstopna točka 
zagotavlja plin iz istega nacionalnega 
vira kot največja vstopna točka, to ne 
povečuje nujno konkurence in le malo 
vpliva na zanesljivo oskrbo z energijo. 
Finska in Latvija imata na primer po 
več kot eno vstopno točko, vendar sta 
dejansko odvisni od enega samega 
ponudnika plina, saj ves plin na teh 
točkah prihaja iz istega nacionalnega 
vira.
80 
Gradnja plinske infrastrukture pogosto 
zahteva znatne naložbe, zato ekonom -
ski argumenti za gradnjo povezovalnih 
plinovodov z več dobavitelji niso ved -
no močni (glej tudi odstavka 67 in 69). 
Glede na to nekatere države članice 
razmišljajo o primerjalnih prednostih 
alternativnih pristopov k razvoju trgov 
plina, kot je namestitev terminalov za 
utekočinjeni zemeljski plin. Projekte 
terminalov za utekočinjeni zemeljski 
plin načrtujejo ali jih zaključujejo med 
drugimi Litva (glej okvir 6 ), Poljska, 
Estonija, Finska, Švedska in Hrvaška.
81 
Vseeno pa nekatere države članice še 
naprej razmišljajo o ambicioznem ra -
zvoju svojih sistemov za plin, vključno 
z gradnjo nove plinske infrastrukture 
zaradi vzpostavitve plinskih vozlišč. 
Bolgarija in Poljska se na primer kljub 
upadanju domače porabe plina49 
pripravljata na vzpostavitev plinskih 
vozlišč.46 Merilo N–1 je bilo uvedeno 
oktobra 2010 z Uredbo (EU) 
št. 994/2010 o zanesljivosti 
oskrbe s plinom. To pravilo, ki 
temelji na primeru iz sektorja 
električne energije, obvezuje 
države članice, ki so odvisne 
od enega samega plinovoda 
za uvažanje, podzemnega 
skladišča ali druge vrste 
osnovne infrastrukture, da 
zagotovijo, da je mogoče 
zadostiti povpraševanju na 
izjemno hladne dneve, celo če 
glavna uvozna infrastruktura 
odpove.
47 SWD(2014) 325 final z dne 
16. oktobra 2014, delovni 
dokument služb Komisije. 
Poročilo o izvajanju uredbe 
(EU) št. 994/2010 in njegovem 
prispevku k solidarnosti in 
pripravljenosti za motnje 
v oskrbi s plinom v EU. Teh šest 
držav članic je bilo: Švedska, 
Litva, Bolgarija, Grčija, 
Slovenija in Luksemburg. Trem 
izmed njih (Luksemburgu, 
Sloveniji in Švedski) je bila 
odobrena izjema v skladu 
s členom 6(10) uredbe.
48 Z izjemo Estonije in Švedske.
49 Po navedbah bolgarskega 
statističnega urada se je 
poraba plina zmanjšala 
s 3 218 milijard kubičnih 
metrov (bcm) leta 2011 na 
2840 bcm leta 2014.
43 Opažanja
Ni skupne ocene potreb  
na ravni EU, ki bi zagotovila 
osnovo za prednostno 
razvrščanje naložb 
v energetsko infrastrukturo 
v EU
Ni vzpostavljeno obširno 
ocenjevanje potreb po 
infrastrukturi na ravni EU
82 
Potrebna je obširna ocena potreb po 
infrastrukturi na ravni EU, da se z njo 
pridobijo informacije za odločanje 
o razvoju notranjega energetskega 
trga in zanesljivosti oskrbe z ener -
gijo ter drugih političnih zavezah 
EU, pri katerih energetski sektor igra 
pomembno vlogo, predvsem v zvezi 
s podnebnimi ukrepi. Poleg tega je 
taka ocena glede na znatne potrebe 
po naložbah v energetsko infrastruk -
turo v vsej EU tudi bistveno orodje za 
pridobivanje informacij za sprejemanje 
argumentiranih odločitev o usmerja -
nju omejenih sredstev EU in drugih 
razpoložljivih sredstev. Komisija ni 
razvila takšnega obširnega načrta, ki 
bi lahko združil politične prispevke na 
ravni EU v dolgoročen načrt za razvoj 
infrastrukture za prenos.
83 
Nepogrešljiv prispevek k pridobivanju 
informacij za tako obširno oceno bi 
bil izpopolnjen model razvoja trga, 
ki bi lahko opisoval napovedi infra -
strukturnih potreb v okviru različnih 
scenarijev politik in tržnih scenarijev, 
vključno z močnim razponom scenari -
jev povpraševanja (glej odstavek 70). 
Zdaj Komisija nima internega orodja 
za modeliranje, prav tako pa tudi nima 
dostopa do takega orodja v ACER. Do 
zdaj je Komisija za modeliranje ener -
getskega trga uporabljala zunanjega 
izvajalca, ACER pa se opira na modeli -
ranje ENTSO-E in ENTSO-G.84 
Če ni na voljo takšne ocene potreb kot 
osnove za usmerjanje sredstev EU, lah -
ko to privede do financiranja projektov 
po EU, ki niso potrebni za zadostitev 
pričakovanemu povpraševanju po 
energiji ali ki imajo omejen potencial 
za zagotavljanje koristi zanesljive oskr -
be z energijo. Zmogljivost terminala za 
utekočinjeni zemeljski plin v Klaipėdi 
(glej okvir 6 ) na primer sicer zadošča 
za pokritje upadajočega povpraševa -
nja po plinu v treh baltskih državah50, 
vendar je v načrt BEMIP51 vključen 
dodaten regionalni terminal za uteko -
činjeni zemeljski plin blizu vzhodne 
obale Baltskega morja (glej okvir 9 ), ki 
je tudi na seznamu projektov skupne -
ga interesa (glej okvir 12 ).
Orodja za načrtovanje, ki se 
uporabljajo za pridobivanje 
informacij za načrtovanje 
naložb, so omejena
85 
Ker ni obširne ocene, se je Komisija 
opirala na številne bolj specifične 
instrumente za načrtovanje infrastruk -
ture, med drugim na:
 ο seznam projektov skupnega inte -
resa (glej analizo v odstavku 103),
 ο desetletne načrte za razvoj 
omrežja.50 V skladu s statističnimi podatki 
Eurostata se je skupno 
povpraševanje po zemeljskem 
plinu Estonije, Latvije in Litve 
zmanjšalo s 5,6 bcm na leto 
v letu 2010 na 4,6 bcm 
v letu 2014.
51 Sporazum, ki sta ga 
novembra 2014 sklenila 
predsednika vlade Finske in 
Estonije, predvideva gradnjo 
večjega regionalnega 
terminala za utekočinjen 
zemeljski plin za Finsko in 
manjšega za lokalno uporabo 
v Estoniji. Za primer, da finski 
projekt ne bi napredoval 
v skladu s časovnim načrtom, 
si Estonija pridržuje možnost 
gradnje regionalnega 
terminala.
44 Opažanja
86 
Čeprav so v desetletnih načrtih za 
razvoj omrežja zagotovljeni pregledi 
naložb, ki jih načrtujejo nacionalni 
sistemski operaterji prenosnih omrežij 
za električno energijo in plin, pa niso 
predstavljene celovite slike naložb 
v smislu politike na ravni EU in potreb 
na področju razvoja trga, ker:
 ο ne temeljijo na celoviti oceni na 
ravni EU ob upoštevanju številnih 
ciljev politike EU,
 ο niso ustrezno upoštevane prihod -
nje infrastrukturne naložbe, ki jih 
načrtujejo zasebni subjekti, in proi -
zvodnja energije v prihodnosti,
 ο nacionalni regulatorji ne igrajo 
pomembne vloge pri vrednotenju 
predlogov v zvezi z desetletnimi 
načrti za razvoj omrežja,
 ο načrti niso vedno skladni z nacio -
nalnimi načrti za naložbe v ener -
getsko infrastrukturo. ACER je 
ugotovil, da 51 nacionalnih projek -
tov v okviru desetletnih načrtov za 
razvoj omrežja ENTSO-E leta 2012 
ni bilo vključenih v nacionalne 
načrte za razvoj52.
87 
Komisija priznava, da obvestila držav 
članic Komisiji o obstoječih in načrto -
vanih prenosnih zmogljivostih za ele -
ktrično energijo pogosto niso v skladu 
z desetletnimi načrti za razvoj omrežja. 
Zato pogosto ne more sprejeti do -
končnih zaključkov in ustrezno oceniti 
prihodnjih vrzeli med energetsko 
infrastrukturo in njenim potencialom 
za zadostitev povpraševanju53. ACER, ki 
spremlja izvajanje desetletnih načrtov 
za razvoj omrežja, je izrazila tudi po -
misleke o številnih praktičnih zadevah, 
povezanih s temi načrti54.Razvoj čezmejne 
infrastrukture zahteva 
sodelovanje med sosednjimi 
državami članicami
88 
Delujoče regionalno sodelovanje in 
medsebojno razumevanje razvojnih 
potreb sta predpogoja, ki sta potreba 
za uresničitev vsakega čezmejnega in -
frastrukturnega projekta. Toda v praksi 
se lahko pobude za čezmejne projekte 
soočajo s številnimi izzivi, vključno 
s pomanjkanjem zaznane potrebe po 
projektih na eni ali obeh straneh, teža -
vami pri pridobivanju vseh gradbenih 
dovoljenj ter pravičnim financiranjem 
projektov energetske infrastrukture in 
dodelitvijo pogosto visokih stroškov 
med stranema. Vseeno pa obstaja 
nekaj primerov uspešnega sodelova -
nja v EU, pri katerih so bili postavljeni 
temelji za razvoj skupne infrastrukture 
in razvoj trga.
Pojavlja se regionalno 
sodelovanje v energetskem 
sektorju
89 
Na področju energetike je regionalno 
sodelovanje med dvema ali več drža -
vami članicami rezultat političnih ali 
tehničnih pobud.52 Mnenje ACER št. 8/2014.
53 Delovni dokument služb 
Komisije Naložbeni projekti 
v energetsko infrastrukturo, ki 
spremlja dokument Sporočilo 
Komisije Evropskemu 
parlamentu, Svetu, 
Evropskemu ekonomsko-
socialnemu odboru in Odboru 
regij Napredek pri dokončanju 
notranjega trga z energijo 
(SWD(2014) 313 final z dne 
13.10.2014, str. 4).
54 V svojem mnenju št. 16/2014 je 
ACER izrazila pomisleke 
o desetletnih načrtih za razvoj 
omrežja, zlasti glede omejene 
razpoložljivosti podatkov, 
predstavitve prenosnih 
zmogljivosti omrežja, uporabe 
analize stroškov in koristi za 
vse naložbe v prenos in 
premajhne jasnosti nekaterih 
opisov naložb.
45 Opažanja
90 
Med  političnimi pobudami  je omem -
be vreden sedanji primer načrt med -
sebojnega povezovanja na baltskem 
energetskem trgu (BEMIP), (glej 
okvir 9 ). Še ena regionalna pobuda, ki 
nastaja, je energetski forum, ki zajema 
jugovzhod Evrope in Srednjo Evropo. 
Poleg tega obstajajo skupne politične 
zaveze o razvoju infrastrukture, kot 
je Madridska deklaracija55, regional -
ne pobude za sodelovanje, kot je 
Coreso56, ter skupine za zanesljivost 
oskrbe z energijo, kot je baltska in 
finska usklajevalna skupina za plin. Te 
združbe, ki pogosto nastajajo ob sode -
lovanju Komisije, so pogosto formali -
zirane s sporazumi na visoki politični 
ravni med državami članicami. Včasih 
zajemajo tudi specifične sporazume 
o projektih, kot je na primer nedavno 
odprta povezava za električno energijo 
med Španijo in Francijo (glej okvir 10  
in odstavek 93).91 
Večina pobud za tehnično sodelo -
vanje  je bila sprožena v okviru Sveta 
evropskih energetskih regulatorjev57 in 
ACER, na primer skupine, ki se ukvarja -
jo z razvojem kodeksov omrežja (glej 
tudi Prilogo III ). Te združbe lahko tudi 
privedejo do nastanka novih oblik 
regionalnega sodelovanja, kot so regi -
onalne pobude za usklajevanje glede 
zanesljivosti58.
Kaj je načrt medsebojnega povezovanja na baltskem energetskem trgu (BEMIP)?
Načrt medsebojnega povezovanja na baltskem energetskem trgu (BEMIP)  so potrdili voditelji držav Litve, 
Poljske, Latvije, Danske, Estonije, Švedske, Finske in Nemčije ter predsednik Evropske komisije 17. junija 2009.
Cilj načrta BEMIP je vključevanje Estonije, Latvije in Litve na evropske trge z energijo, da te države ne bi več 
imele statusa energetskih otokov in bi lahko liberalizirale svoje trge z energijo, da bi jih pripravile na pridruži -
tev skupni borzi z električno energijo. Načrt zajema tudi številne infrastrukturne projekte, od vetrnih elektrarn 
na danskem Severnem morju do razvoja omrežja za plin v Estoniji. Povezovalni daljnovod za električno ener -
gijo EstLink2 med Estonijo in Finsko, ki je bil zajet v BEMIP , je bil zgrajen s finančno podporo EU in je že vplival 
na trg z električno energijo v Estoniji (glej okvir 13 ).
BEMIP se še vedno izvaja. Na primer, maloprodajne cene plina in električne energije so v Litvi še vedno regu -
lirane in izvedeni niso bili nekateri infrastrukturni projekti, kot je regionalni baltski terminal za utekočinjeni 
zemeljski plin, ki bo predvidoma zgrajen na Finskem ali v Estoniji.Okvir 955 Skupna deklaracija, ki so jo 
4. marca 2015 podpisali 
predsednik Evropske komisije 
Jean-Claude Juncker, predsednik 
Francije François Hollande, 
predsednik španske vlade 
Mariano Rajoy in predsednik 
portugalske vlade Pedro Passos 
Coelho zaradi dogovora 
o krepitvi povezav med Iberskim 
polotokom in preostalim trgom 
z energijo v EU.
56 Coreso (usklajevanje operaterjev 
sistemov za električno energijo) 
je prvi regionalni center za 
tehnično usklajevanje, ki 
združuje več sistemskih 
operaterjev prenosnih omrežij  
iz Francije, Belgije, Nemčije, Italije 
in Združenega kraljestva.
57 Svet evropskih energetskih 
regulatorjev je nevladna 
organizacija s sedežem v Bruslju, 
ki skuša predstavljati interese 
nacionalnih regulativnih organov 
v procesu razvijanja notranjega 
energetskega trga.
58 Udeležba organizacij držav članic 
v regionalnih pobudah za 
sodelovanje je zelo raznolika. 
Švedski nacionalni regulativni 
organ je na primer sodeloval 
v vseh delovnih skupinah ACER in 
pri vseh pobudah za zgodnje 
sprejetje. Poleg tega švedski 
sistemski operater prenosnega 
omrežja za električno energijo 
sodeluje pri številnih pobudah za 
regionalno sodelovanje in 
v skupinah za zgodnje izvajanje 
kodeksov omrežja. Nasprotno se 
bolgarska sistemska operaterja 
prenosnih omrežij v času revizije 
nista udeleževala nobenega 
regionalnega sodelovanja ali 
skupin za zgodnje izvajanje.
46 Opažanja
92 
Komisija spodbuja infrastrukturno 
sodelovanje med državami članicami 
in si prizadeva za širjenje po njenem 
mnenju dobrih praks v okviru BEMIP 
v druge regije, kot sta srednja in jugo -
vzhodna Evropa, ter na Iberski polotok. 
V primeru Iberskega polotoka je bilo 
pred kratkim razglašeno in na najvišji 
politični ravni dogovorjeno sodelo -
vanje v energetskem sektorju med 
Francijo, Portugalsko in Španijo.
93 
V obdobju 2007–2013 je Komisija tudi 
določila štiri koordinatorje, ki naj bi po -
magali pri sporazumih med državami 
članicami o gradnji posebnih elemen -
tov čezmejne infrastrukture59. Delo 
koordinatorja za okrepitev medseboj -
nih povezav na energetskem področju 
med Francijo in Španijo je zajemalo 
interakcijo z nacionalnimi in lokalnimi 
politiki in deležniki ter ugotavljanje 
potrebe po tehničnih rešitvah. To je 
prispevalo k opredelitvi projekta po -
vezovalnega daljnovoda za električno 
energijo, ki je bil nato zgrajen s podpo -
ro sredstev EU60 (glej okvir 10 ).Čezmejno dodeljevanje 
stroškov je zapleteno
94 
Čezmejni energetski projekti vklju -
čujejo gradnjo infrastrukture v vsaj 
dveh državah članicah. Dodeljevanje 
stroškov gradnje teh projektov je za -
pleten proces. Zadevne države članice 
si prizadevajo zagotoviti, da so njihovi 
nastali stroški sorazmerni s koristmi, 
pričakovanimi v prihodnosti. Zlasti 
zapleteni so projekti, pri katerih sode -
lujeta več kot dve državi članici in/ali 
ni očitno, kako in za koga bodo nastale 
koristi v prihodnosti.59 Drugi projekti, za katere so bili 
imenovani koordinatorji, so 
bili povezava med Poljsko in 
Litvo, Nabucco ter povezave 
vetrne energije na morju za 
Dansko, Nemčijo in Poljsko.
60 Rapport du Coordonnateur 
Europeen, Mario Monti, Projet 
d'Interet Europeen EI 3, 
„Interconnexion électrique 
France - Espagne” , Bruselj, 
september 2008.
47 Opažanja
Projekt za medsebojno povezovanje na področju električne energije med Francijo 
in Španijo
Projekt za  medsebojno povezovanje na področju električne energije med Francijo in Španijo  je zajemal 
gradnjo 2000 MW povezave visokonapetostnega neposrednega toka med državama. Povezovalni daljnovod je 
dolg 64,5 km, od tega 33,5 km v Franciji in 31 km v Španiji, ter prečka Pireneje skozi 8,5 km dolg predor.
Potreba po tej medsebojni povezavi je bila ugotovljena leta 1978, tehnične študije pa so bile izdelane med 
letoma 1998 in 2006. Odločitev o projektni zasnovi, pri kateri je pomagal evropski koordinator v letih 2007 in 
2008, je bila sprejeta junija 2008, ko sta francoska in španska vlada podpisali sporazum. Stroške projekta sta si 
enakovredno delili Francija in Španija, EU pa je dala prispevek. Gradnja se je začela septembra 2011, tehnična 
izvedba pa je bila zaključena decembra 2014. Povezovalni daljnovod naj bi začel delovati junija 2015, vendar 
30. junija 2015 še ni deloval.
Skupni strošek projekta je znašal 721 milijonov EUR, od katerih je bilo 225 milijonov EUR zagotovljenih iz EEPO. 
To, da je povezovalni daljnovod potoval pod zemljo skozi Pireneje, je stroške povečalo na desetkrat več od 
ocenjenega stroška nadzemnega kabla. To se je zdelo potrebno predvsem zaradi posebnih okoljskih vidikov in 
je bilo opredeljeno kot izredna rešitev za izreden sklop težav na terenu. Povezava je podvojila špansko razmer -
je elektroenergetske medsebojne povezanosti s 3 % na 6 %, francosko stopnjo medsebojne povezanosti pa je 
povečala z 10 % na 11 %.Okvir 10
Fotografija  2 - Del kabla povezovalnega daljnovoda za visokonapetostni 
neposredni tok pri nameščanju v predoru pod Pireneji
© RTE, Philippe Grollier .
48 Opažanja
95 
Čezmejno dodeljevanje stroškov je po -
membno zaradi dodeljevanja sredstev 
EU v okviru instrumenta za povezova -
nje Evrope. Uredba TEN-E zahteva, da 
odločitve o čezmejnem dodeljevanju 
stroškov sprejmejo nacionalni regula -
tivni organi zadevnih držav članic. Če 
želijo nosilci projektov iz držav članic 
prositi za financiranje iz tega instru -
menta, vendar se nacionalni regulativ -
ni organi ne morejo dogovoriti v šestih 
mesecih, lahko ti organi zadevo preda -
jo ACER, da pridobijo sklep za rešitev 
zadeve (glej primer v  okviru 11 ). Ta 
proces ima naslednje slabosti:
(a) prizadevanja za dogovor med na -
cionalnimi regulativnimi organi in 
nato pridobivanje sklepa ACER so 
dolgotrajna, saj trajajo do leto dni;
(b) nekatere strani so kritične do upo -
rabljene metodologije.Pridobivanje dovoljenj je lahko 
problematično in privede do 
zamud
96 
Čezmejni projekti se pogosto srečuje -
jo z lokalnim nasprotovanjem, saj se 
jih lahko dojema, kot da povzročajo 
motnje lokalnih dejavnosti, hkrati pa 
ima lokalna skupnost od njih malo ali 
nič koristi. V takem okviru je pridobitev 
lokalnih gradbenih dovoljenj pogosto 
dolg in zapleten proces. Sistemski ope -
raterji prenosnih omrežij in regulatorji 
so jo med revizijo omenili kot pomem -
ben razlog za zamude pri izvajanju 
infrastrukturnih projektov. Komisija 
poroča, da zaradi posledičnih zamud 
približno 50 % tržno izvedljivih projek -
tov električne energije ne bo realizira -
nih do leta 202061.
Dodeljevanje stroškov za projekt čezmejnega povezovalnega daljnovoda LitPol
Projekt LitPol  zajema gradnjo povezovalnega daljnovoda za električno energijo med Poljsko in Litvo, da bi se 
zmanjšala izolacija treh baltskih držav od energetskega trga Evropske unije. Za dela na projektu, ki se izvajajo 
na ozemlju Litve, je litovski nacionalni regulativni organ izjavil, da bi morala Švedska prispevati 47 milijo -
nov EUR, ker naj bi zaradi projekta imela koristi. Švedski nacionalni regulativni organ in sistemski operater pre -
nosnega omrežja se ne strinjata z zahtevo litovskega nacionalnega regulativnega organa po prispevku. Svoje 
razloge sta predstavila ACER, ko je bila ta pozvana, da odloči v zadevi. ACER se je strinjala s Švedsko in odloči -
la, da ima v okviru financiranja iz IPE koristi samo Litva in da Švedski ni treba prispevati k projektu. Ta sklep je 
nato omogočil litovskemu sistemskemu operaterju prenosnega omrežja, da zaprosi za financiranje v okviru IPE 
(glej tabelo 6 ). Do konca procesa sprejemanja sklepa je minilo skoraj leto dni.Okvir 1161 COM(2010) 677 o 2020.
49 Opažanja
97 
Z uredbo TEN-E iz leta 2013 se je skuša -
lo odpraviti te težave:
(a) z uvedbo splošne omejitve traja -
nja postopkov izdaje dovoljenj na 
3,5 leta;
(b) s tem, da se je od držav članic 
zahtevalo, da racionalizirajo svoje 
postopke za okoljska dovoljenja;
(c) s tem, da se je od držav članic 
zahtevalo, da do novembra 2013 
konsolidirajo pooblastila za izdajo 
dovoljenj ali usklajevanje tako, da 
je zanje odgovoren samo en organ 
(„vse na enem mestu”). Junija 2015 
so imele sistem „vse na enem 
mestu” vzpostavljen že vse države 
članice in vse razen ene so objavile 
priročnike za izdajo dovoljenj62. 
Toda sistem „vse na enem mestu” 
je nedavna pobuda, zato je še pre -
zgodaj za oceno, ali se je izkazal za 
uspešnega.
98 
Evropski koordinator, ki je sodeloval 
pri povezovalnem daljnovodu med 
Francijo in Španijo (glej okvir 10 ) je 
ugotovil, da je nasprotovanje lokalnih 
skupnosti infrastrukturnim projektom 
najbolje obravnavati z neposredno lo -
kalno komunikacijo, pri kateri se opo -
zori na koristi dodatnih povezav, zlasti 
na koristi za porabnike. Na splošno bi 
lahko povečanje znanja porabnikov 
o tem, kako delujejo energetski trgi, 
privedlo tudi do pametne potrošnje in 
večjega sprejemanja takih projektov 
povezave.Finančna podpora iz 
proračuna EU na področju 
energetske infrastrukture 
je le v omejenem obsegu 
prispevala k notranjemu 
energetskemu trgu in 
zanesljivi oskrbi 
z energijo
99 
EU je v obdobju 2007–2013 za naložbe 
v energetsko infrastrukturo iz več in -
strumentov dodelila 3,7  milijarde  EUR, 
za obdobje 2014–2020 pa je predvi -
denih še 7,35 milijarde EUR63. Čeprav 
je znesek financiranja znaten, pokriva 
samo približno 5 % potreb po infra -
strukturnih naložbah, kot so bile oce -
njene v desetletnih načrtih za razvoj 
omrežja za električno energijo in plin. 
Zato je treba razpoložljiva sredstva EU 
strateško uporabiti za najpomembnej -
še projekte na podlagi strateške ocene 
potreb (glej odstavek 83).62 Po informacijah, ki so jih 
države članice zagotovile 
Evropski komisiji.
63 Ta številka ne vključuje 
morebitne prihodnje podpore 
za energetsko infrastrukturo iz 
Evropskega sklada za strateške 
naložbe, ki predvideva 
16 milijard  EUR jamstev iz 
proračuna EU.
50 Opažanja
Evropska unija ima več 
instrumentov financiranja 
za podporo projektom 
energetske infrastrukture, 
vendar notranji energetski 
trg ni glavni cilj nobenega  
od njih
Nezadostna prednostna 
razvrstitev projektov 
je zmanjšala uspešnost 
financiranja EU za energetsko 
infrastrukturo
100  
Ker so sredstva EU za financiranje 
energetske infrastrukture EU omeje -
na, je pomembno, da obstaja način 
za prednostno razvrščanje projektov. 
Čeprav ni nobene ocene potreb na 
ravni EU, je Komisija uporabila več se -
znamov s specifičnimi projekti tako, da 
je skušala prednostno razvrstiti nalož -
be iz proračuna EU in ugotoviti, kateri 
projekti so upravičeni do financiranja:
 ο seznam projektov skupnega inte -
resa na podlagi uredb TEN-E,
 ο seznam ključnih projektov sku -
pnega interesa, predstavljen 
v strategiji za energetsko varnost iz 
leta 2014, ο seznam projektov, ki se upravičeni 
do pomoči iz Evropskega energet -
skega programa za oživitev (EEPO),
 ο seznam projektov, ki so upravičeni 
do podpore iz Evropskega sklada 
za strateške naložbe.
101  
Seznam projektov skupnega interesa 
na podlagi uredbe TEN-E je bil razvit 
v dveh fazah:
(a) prvotni seznam projektov sku -
pnega interesa je bil oblikovan 
leta 2006. Zajemal je 550 projektov 
evropskega interesa v vseh takra -
tnih državah članicah, ne pa tudi 
jasnih navodil o tem, kateri projekti 
bi morali imeti prednost pri finan -
ciranju EU (glej okvir 12 );
Kako lahko projekt energetske infrastrukture dobi status projekta skupnega 
interesa?
Pojem projektov skupnega interesa obstaja od začetka programa vseevropskih omrežij. Za te projekte bi bilo 
treba uporabljati hitrejše in učinkovitejše postopke izdaje dovoljenj ter izboljšano regulativno obravnavanje.
V okviru sedanje uredbe TEN-E so projekti skupnega interesa opredeljeni v okviru prednostnih koridorjev. Pro -
ces izbire projektov, ki se vključijo na seznam projektov skupnega interesa, temelji na desetletnih načrtih za 
razvoj omrežja, ki so jih oblikovali ENTSO-G in ENTSO-E. Za vključitev na seznam mora projekt prinašati znatne 
koristi vsaj dvema državama članicama, prispevati k povezovanju trga in dodatni konkurenci, krepiti zaneslji -
vost oskrbe in zmanjševati emisije CO2.Okvir 12
51 Opažanja
(b) uredba TEN-E iz leta 201364 je dolo -
čila okvir za prednostno razvršča -
nje naložb v energetsko infrastruk -
turo z opredelitvijo dvanajstih 
prednostnih koridorjev65. Uredba 
je tudi zagotovila navodila za 
opredelitev in izvajanje projektov 
skupnega interesa. Seznam pro -
jektov skupnega interesa v okviru 
te uredbe je zajemal 248 projek -
tov, od tega 132 za infrastrukturo 
za električno energijo in 107 za 
infrastrukturo za plin66. Seznam 
projektov skupnega interesa iz te 
uredbe vsebuje manj projektov 
kot seznam projektov skupnega 
interesa iz leta 2006, toda Komisi -
ja v skladu s členom 4(4) uredbe 
TEN-E nima pravice prednostno 
razvrščati projektov v okviru vsa -
kega posameznega prednostnega 
koridorja;
(c) seznam projektov skupnega 
interesa se posodablja vsaki dve 
leti in naslednja posodobitev bo 
novembra 2015.
102  
Leta 2014 je bil v Evropski strategiji 
za energetsko varnost67 pripravljen 
nadaljnji seznam s 33 projekti, ki je te 
projekte imenoval „kritični projekti 
skupnega interesa”. To je vključevalo 
približno 27 projektov na področju pli -
na in samo šest na področju električne 
energije, ocenjeni stroški pa so znašali 
približno 17 milijard EUR. Komisija je 
menila, da so ti projekti bistvenega 
pomena za izboljšanje zanesljivosti 
oskrbe z energijo ter za boljše kratko- 
in srednjeročno povezovanje energet -
skih trgov.103  
Vsi ti seznami so bili pripravljeni brez 
jasne povezane analitične ocene tega, 
katere projekte bi bilo treba pred -
nostno razvrstiti, da se EU omogoči 
doseganje njenih ciljev na področju 
energetske politike (glej odstavek 82). 
Uporaba takšnih seznamov kot podla -
ge za sprejemanje odločitev o finan -
ciranju EU zajema številna tveganja. 
Če namerava Komisija te sezname 
še naprej uporabljati kot sredstvo za 
opredeljevanje prednostnih naložb, bi 
morala takšna tveganja upoštevati:
(a) seznam lahko vključuje toliko pro -
jektov, da to spodkopava pojem 
seznama prednostnih projektov, 
saj se seznam torej ne osredotoča 
na majhno število projektov, ki 
obravnavajo najnujnejše potrebe 
EU. Prvotno je seznam vseboval 
550 projektov skupnega interesa, 
po racionalizaciji leta 2006 pa jih je 
še vedno vseboval 248;
(b) ker so seznami oblikovani na 
podlagi predlogov držav članic, 
namesto da bi vključevali projekte, 
ki očitno obravnavajo potrebe na 
ravni EU, so lahko v praksi samo 
združitev projektov, za katere 
nosilci projektov iz držav članic 
želijo financiranje iz domačih 
razlogov, ter
(c) nekateri projekti na teh seznamih 
lahko že potekajo ali so že končani 
ob financiranju iz drugih nacional -
nih ali zasebnih virov68.64 Uredba (EU) št. 347/2013.
65 Energy infrastructure: Priorities 
for 2020 and beyond , 2011,  
str. 14. Električna energija: 
omrežje v severnih morjih, 
povezave med severom in 
jugom v zahodni Evropi, 
povezave med severom in 
jugom v srednjevzhodni in 
jugovzhodni Evropi, načrt 
medsebojnega povezovanja 
na baltskem energetskem 
trgu, uvedba pametnih 
omrežij, dolgoročne 
elektroenergetske avtoceste. 
Plin: plinske povezave med 
severom in jugom v zahodni 
Evropi, plinske povezave med 
severom in jugom 
v srednjevzhodni in 
jugovzhodni Evropi, južni 
plinski koridor, načrt 
medsebojnega povezovanja 
na baltskem energetskem 
trgu.
66 Preostalih devet projektov je 
zajemalo sedem naftnih 
projektov in dva projekta 
pametnih omrežij.
67 COM(2014) 330 final, str. 10.
68 Oktobra 2014 je bil končan 
400 kV daljnovod med 
krajema Bescanó in Santa 
Llogaia v Španiji, kar je bil 
korak proti novi električni 
povezavi med Francijo in 
Španijo. Ta projekt je še vedno 
uvrščen na seznam projektov 
skupnega interesa in seznam 
Evropskega sklada za strateške 
naložbe.
52 Opažanja
EEPO, IPE in skladi ESI 
niso zasnovani predvsem 
za krepitev notranjega 
energetskega trga
104  
Prvotni cilj energetskega programa 
EEPO je bil financiranje zrelih projek -
tov energetske infrastrukture, ki bi lah -
ko dosegli gospodarsko rast v kratkem 
časovnem obdobju. Razvoj notranjega 
energetskega trga in zagotavljanje 
koristi zanesljivosti oskrbe z energijo 
torej nista bila glavna cilja programa. 
Vsem državam članicam je bilo dode -
ljenega nekaj financiranja za projekte 
energetske infrastrukture. Program 
v veliki meri ni dosegel svojega prvot -
nega cilja doseganja gospodarske rasti 
v kratkem časovnem obdobju, saj:
(a) nekateri projekti, za katere so 
bila dodeljena sredstva, niso bili 
dovolj zreli. Projekti v vrednosti 
422 milijonov EUR oziroma 18,6 % 
skupnega zneska nepovratnih 
sredstev iz EEPO, so bili prekinjeni. 
Primeri takih projektov so plinovod 
Nabucco, povezovalni plinovod 
ITGI-Poseidon, plinovod GALSI in 
romunski povratni tok plina;
(b) so pri izvajanju projektov nastale 
znatne zamude, zato je bilo do 
28. februarja 2015 izvršenih le 
1,1 milijarde EUR plačil v okviru 
EEPO. To predstavlja 48 % prvotno 
dodeljenih zneskov.105  
Cilj instrumenta za povezovanje Evro -
pe na področju energetike je zago -
toviti podporo za izvajanje projektov 
skupnega interesa. Do financiranja iz 
tega instrumenta so upravičeni samo 
projekti skupnega interesa, ki niso 
tržno izvedljivi v okviru obstoječega 
regulativnega okvira, ter za katere 
se uporablja čezmejno dodeljeva -
nje stroškov. Instrument zagotavlja 
nepovratna sredstva in druge finančne 
instrumente za gradnje in potrebne 
tehnične študije preko razpisov za 
zbiranje predlogov.
106  
Nekateri vidiki zasnove IPE omejujejo 
njegov potencial za podporo razvoju 
notranjega energetskega trga:
(a) Komisija lahko financira samo pro -
jekte, ki so predloženi v razpisih za 
zbiranje predlogov. To pomeni, da 
ima Komisija na voljo samo omeje -
ne možnosti za usmerjanje financi -
ranja v posebne projekte skupnega 
interesa;
(b) zrelost je pomembno merilo za do -
delitev nepovratnih sredstev, zato 
je za zrelejše ukrepe bolj verjetno, 
da bodo financirani. Takšni projekti 
nimajo nujno največjega učinka na 
razvoj notranjega energetskega 
trga;
(c) ker stanje izvajanja notranjega 
energetskega trga v državah 
članicah ni eno od meril za izbiro 
projektov, ima Komisija na voljo 
samo omejene možnosti za to, da 
bi instrument IPE uporabljala za 
spodbujanje reform, povezanih 
z notranjim energetskim trgom.
53 Opažanja
107  
Med letoma 2007 in 2013 je bilo iz 
evropskih strukturnih in investicij -
skih skladov  (skladi ESI) dodeljenih 
približno 1,3 milijarde EUR za finan -
ciranje infrastrukture za električno 
energijo in plin. Med letoma 2014 in 
2020 bi se moral ta znesek povečati na 
približno dve milijardi EUR. Med leto -
ma 2007 in 2013 je financiranje prejelo 
enajst držav članic. Največja prejemni -
ca je bila Poljska, ki je dobila 63 % vseh 
dodeljenih sredstev iz sklada ESI za 
energetsko infrastrukturo.
108  
Večina teh dodeljenih sredstev je bila 
porabljena za povezave na regionalni 
ravni ali posodabljanje obstoječe ener -
getske infrastrukture v državi članici. 
Nekatere so bile porabljene tudi za 
gradnjo čezmejnih povezav, termi -
nalov za utekočinjeni zemeljski plin 
in podzemnih skladišč za plin. Med 
letoma 2014 in 2020 je šest držav članic 
(Bolgarija, Češka, Grčija, Litva, Poljska 
in Romunija) nameravalo uporabiti 
dodeljena sredstva iz skladov ESI za 
naložbe v energetsko infrastrukturo.
109  
Izbor projektov v okviru skladov ESI 
je v pristojnosti držav članic. Komisija 
odobri le velike projekte69. Pri poga -
janjih o sporazumih o partnerstvu 
z državami članicami in operativnih 
programih za obdobje financiranja 
2014–2020 je imela Komisija prilož -
nost, da bi skušala vključiti kazalnike 
smotrnosti poslovanja, povezane z ra -
zvojem notranjega energetskega trga, 
vendar tega ni storila. Naložbe v ener -
getsko infrastrukturo niso prednostna 
naloga skladov ESI. Predstavljajo prib -
ližno 0,5 % vseh dodeljenih sredstev 
iz ESRR, Kohezijskega sklada in ESS 
v obdobjih 2007–2013 in 2014–2020.Številne energetske 
infrastrukture, ki jih 
sofinancira EU, še niso imele 
učinka na notranji energetski 
trg
110  
Kot del revizije je bilo pregledanih 15 
energetskih infrastrukturnih projek -
tov, ki jih je sofinancirala EU, deset za 
plin in pet za električno energijo (glej 
tabelo 6 ). Analizirali smo mogoči vpliv 
projektov na delovanje notranjega 
energetskega trga.69 Pri naložbah v energetsko 
infrastrukturo v okviru 
tematskega cilja spodbujanje 
trajnostnega prometa in 
odprava ozkih grl v ključnih 
omrežnih infrastrukturah 
projekti s skupnimi 
upravičenimi stroški nad 
75 milijonov EUR, pri drugih 
naložbah v energetsko 
infrastrukturo v okviru skladov 
ESI, ki večinoma ne spadajo 
v obseg tega poročila, je prag 
50 milijonov  EUR.
54 Opažanja
111 
Do julija 2015 je od teh projektov:
(a) en projekt imel velik vpliv na not -
ranji energetski trg: povezovalni 
daljnovod za električno energijo 
EstLink 2  med Finsko in Estonijo, ki 
je bil končan in v celoti deluje (glej 
okvir 13 );
(b) bil končan še en bistven projekt, ki 
je od pred nedavnim na razpolago 
za uporabo, in sicer povezovalni 
daljnovod za električno energijo 
med Francijo in Španijo  (glej tudi 
okvir 10 ).
Projekt EstLink 2 je spremenil trg z električno energijo v regiji
EstLink 2  je iz EEPO prejel 100 milijonov EUR. Cilj projekta je bil izgradnja drugega povezovalnega daljnovo -
da za električno energijo med Finsko in Estonijo s prenosno zmogljivostjo 650 MW. Ta projekt se je izkazal za 
uspešnega v smislu, da je prestal tehnične in druge izzive za dokončanje gradnje in začel delovati. Ima poziti -
ven učinek na trg z električno energijo, zlasti v Estoniji, kjer so cene električne energije postale manj nestano -
vitne in so se uskladile s cenami na Finskem.Okvir 13
1. 330 kV Püssi substation
2. 650 MW Püssi converter station3. Underground cable4. Connection joints for the underground cable and submarine cable5. Submarine cable6. Connection station for the submarine cable and overhead power lines in Nikuviken7. Overhead lines8. 650 MW Anttila converter station9. 400 kV Anttila substation1. 330 kV Püssi substation2. 650 MW Püssi converter station3. Underground cable4. Connection joints for the underground cable and submarine cable5. Submarine cable6. Connection station for the submarine cable and overhead power lines in Nikuviken7. Overhead lines8. 650 MW Anttila converter station9. 400 kV Anttila substation
© Elering
55 Opažanja
Seznam projektov, pregledanih v okviru revizije
ProjektStanje 
projekta
(junija  2015)Države članiceStroški 
projekta
(v milijonih EUR)Sofinanciranje 
EU
(v milijonih EUR)Instrument 
financiranja 
EUPlinPovezovalni daljnovod med Bolgarijo in Grčijopričakovan 
leta  2018Bolgarija, Grčija 220 45 EEPO
Povezovalni daljnovod med Bolgarijo  
in Romunijopričakovan 
leta  2015Bolgarija, Romunija 24 9 EEPO
Plinovod Nabucco prekinjenAvstrija, Bolgarija, 
Madžarska, Nemči -
ja, Romunija7 900
(načrtovano)200
(dodeljeno)EEPO
Povezovalni daljnovod med Latvijo in Litvo končan leta 2013 Litva, Latvija 33 13 EEPO
Plinovod med krajema Jurbarkas in Klaipėda končan leta 2013 Litva 46 21 skladi ESI
Krepitev zmogljivosti med krajema Klaipėda 
in Kiemenaipoteka Litva 64 28 IPE
Terminal za utekočinjeni zemeljski plin
v kraju Świnoujściepričakovan 
leta  2015Poljska 65755 EEPO
199 skladi ESI
Plinovod med krajema Gustorzyn  
in Odolanówkončan leta 2014 Poljska 102 49 skladi ESI
Povezovalni daljnovod GIPL poteka Poljska, Litva 558 306 IPE
Povezovalni daljnovod med Francijo in Španijo končan leta 2012 Francija, Španija 617 45 EEPO
Vmesni seštevek 2 321 970Električna energijaPovezovalni daljnovod med Francijo in Španijozačel delovati 
junija  2015Francija, Španija 721 225 EEPO
Okrepitev povezave med Portugalsko  
in Španijokončan leta 2011Portugalska, 
Španija136 46 EEPO
Povezovalni daljnovod EstLink 2začel delovati 
leta  2014Estonija, Finska 320 100 EEPO
Povezovalni daljnovod Nordbaltpričakovano 
leta  2015Švedska, Litva 366 175 EEPO
Povezovalni daljnovod LitPolpričakovano 
leta  2015Poljska 528 207 skladi ESI
2 TEN-E
Litva 132 2 TEN-E
58 IPE (vloga)
Vmesni seštevek 1 543 815
Skupaj 3 864 1 785Tabela 6
56 Opažanja
112  
Drugi projekti še niso v enakem obse -
gu vplivali na notranji energetski trg, 
saj:
(a) eden od desetih projektov na 
področju plina odpira nove tržne 
perspektive, in sicer projekt GIPL 
med Poljsko in Litvo, ki bo omogo -
čil trgovanje s plinom med država -
ma, ki trenutno nimata povezave. 
Ostalih devet projektov je bilo 
osredotočenih predvsem na po -
večanje obstoječih zmogljivosti ali 
neposredno obravnavanje zaneslji -
vosti oskrbe z energijo;(b) je bilo pet od 15 projektov konča -
nih. Čim prej so projekti končani 
in se začnejo uporabljati, tem večji 
vpliv imajo na notranji trg. Toda pri 
projektih, ki ob sprejetju sklepov 
o financiranju niso bili popolno -
ma zreli, lahko do končanja mine 
več časa, kot je bilo načrtovano. 
Upoštevati pa je treba tudi, da 
so veliki infrastrukturni projekti 
tehnično zapleteni in načrtovana 
gradnja pogosto traja dlje, kot je 
bilo pričakovano, deloma zaradi 
nepredvidenih okoliščin (glej pri -
mer v  okviru 14 );
Projekt NordBalt
Projekt NordBalt  vključuje gradnjo povezovalnega daljnovoda za električno energijo med Švedsko in Litvo. 
Potencialno lahko bistveno vpliva na delovanje trga z električno energijo v državah članicah, ki sodelujejo 
v okviru načrta BEMIP , ker lahko poveča trgovanje na skupni nordijski in baltski energetski borzi. Vendar se 
je polaganje kabla prek Baltskega morja izkazalo za zapleteno, zato se za projekt načrtuje, da bo končan šele 
junija 2015, šest let in pol po njegovi vključitvi na seznam projektov, ki se financirajo iz instrumenta EEPO.Okvir 14
Fotografija 3 –Postaja NordBalt v kraju Klaipėda, Litva
© Litgrid.
57 Opažanja
(c) je potencial povezovalnih dalj -
novodov za lažji pretok energije 
med sosednimi trgi odvisen od 
zmogljivosti sistemov za prenos 
energije znotraj držav članic (glej 
odstavek 73). Ta težava je bila 
ugotovljena pri dveh od projek -
tov, pregledanih med revizijo (glej 
okvir 15 );(d) bo učinkovitost dveh izmed pro -
jektov povezovalnih plinovodov 
verjetno omejena, ker projekta za -
jemata izgradnjo novih prenosnih 
zmogljivosti poleg obstoječih zmo -
gljivosti (glej primere v  okviru 16 ).
Primera povezovalnih daljnovodov, ki ju ne podpira domače omrežje
Projekt LitPol  zajema gradnjo povezovalnega daljnovoda za električno energijo med Poljsko in Litvo, da bi se 
zmanjšala izolacija treh baltskih držav od energetskega trga Evropske unije. Vendar pa je potencial za njegovo 
uporabo za uvoz električne energije s Poljske v Litvo omejen zaradi pomanjkanja proizvodnih zmogljivosti na 
Poljskem blizu meje z Litvo in zaradi premajhne povezanosti z drugimi poljskimi regijami z večjimi proizvo -
dnimi zmogljivostmi za električno energijo. Dvosmerni pretok energije bo izvedljiv le ob krepitvi poljskega 
omrežja, ki pa pred letom 2020 ni predvidena.
Povezovalni plinovod med Bolgarijo in Romunijo  bo omogočil pretok zemeljskega plina iz Romunije v Bol -
garijo v višini 1,3 milijona kubičnih metrov na dan. Vendar bi v sedanjih razmerah prenizek pritisk v romun -
skem plinskem sistemu preprečil čezmejni pretok v Bolgarijo v takem obsegu. Pri morebitnem pretoku plina 
na Madžarsko in z nje so sedanje omejitve enake. Potrebne so dodatne naložbe v romunsko prenosno omrežje 
za plin, da se notranji prenosni sistem poveže s tranzitnim prenosnim plinovodom, ki prečka Romunijo. Romu -
nija bi morala tudi razveljaviti nacionalni zakon, ki prepoveduje tak izvoz plina.
Ob obstoječih plinovodih se gradijo novi
V okviru projektov povezovalnih plinovodov med Romunijo, Bolgarijo in Grčijo se ob obstoječih plinovodih 
gradijo novi. Razlog za to je, da je zmogljivosti obstoječega tranzitnega plinskega omrežja, ki skozi Romunijo 
in Bolgarijo poteka v Grčijo, rezerviral dobavitelj iz tretje države na podlagi dolgoročne pogodbe.Okvir 15 Okvir 16
58
 Zaključki in priporočila
113  
Cilj dokončne vzpostavitve notranjega 
energetskega trga do leta 2014, ki ga je 
zastavila EU, ni bil dosežen. Energetska 
infrastruktura v Evropi na splošno še 
ni zasnovana za popolnoma poveza -
ne trge in zato za zdaj ne zagotavlja 
uspešne zanesljive oskrbe z energijo. 
Finančna podpora iz proračuna EU na 
področju energetske infrastrukture 
je le v omejenem obsegu prispeva -
la k notranjemu energetskemu trgu 
in zanesljivi oskrbi z energijo (glej 
odstavek 27).
Cilj dokončne vzpostavitve 
notranjega energetskega trga 
do leta 2014 ni bil dosežen
114  
Od leta 2007 je notranji energetski trg 
v središču razvoja energetske politike 
EU. Tretji energetski sveženj je zahteval 
prenos direktiv za plin in električno 
energijo do 3. marca 2011. Toda ta cilj 
leta 2011 ni bil dosežen. Leta 2011 je 
Svet obnovil svojo zavezo notranjemu 
energetskemu trgu, ko je navedel, da 
mora biti dokončno vzpostavljen do 
leta 2014. Vendar tudi ta cilj zaradi 
številnih težav ni bil dosežen (glej 
odstavek 29).115  
Opraviti bo treba še veliko dela, 
preden bo za tretji energetski sveženj 
mogoče trditi, da se v celoti izvaja. 
Komisija po izteku roka leta 2014 še 
vedno spremlja izvajanje njegovih 
določb v državah članicah (glej odstav -
ke 30 do 33).
Priporočilo 1  
Dokončanje preverjanj 
skladnosti
Ker notranji energetski trg še ni 
dokončno vzpostavljen, naj Komi -
sija konča svoje ocene ter do konca 
leta 2016 začne vse potrebne postopke 
za ugotavljanje kršitev proti državam 
članicam.
59 Zaključki in priporočila
116  
Nacionalni regulativni organi v EU se 
še naprej soočajo z izzivi, povezanimi 
z njihovo neodvisnostjo in svobodno 
uporabo strokovne presoje. Nekaterim 
niso na voljo viri, sorazmerni z nalo -
gami, ki jih morajo opravljati, vključno 
s sodelovanjem pri dejavnostih na 
ravni EU, kot so tiste, ki jih vodi Agenci -
ja za sodelovanje energetskih regula -
torjev (ACER). ACER nima pristojnosti, 
da bi nacionalne regulativne organe 
v vseh državah članicah pripravila do 
tega, da bi ji zagotavljali relevantne 
podatke o energetskem trgu (glej 
odstavka 35 in 36).
Priporočilo 2  
Nacionalni regulativni 
organi in ACER
(a) Države članice naj zagotovijo, da 
so nacionalni regulativni organi 
neodvisni in da obseg njihove 
vloge ni omejen. Nacionalnim 
regulativnim organom mora biti za 
njihove dejavnosti na voljo dovolj 
virov, ki jim morajo tudi omogoča -
ti, da polno sodelujejo v dejavno -
stih sodelovanja na ravni EU;
(b) Komisija naj zagotovi, da ima ACER 
potrebna pooblastila, da od ključ -
nih institucij v državah članicah 
pridobi informacije, ki jih potre -
buje za izvedbo njej dodeljenih 
nalog.117  
Pomembne razlike pri tem, kako 
države članice organizirajo svoje 
energetske trge, ovirajo nadaljnji 
razvoj notranjega energetskega trga. 
Dejansko obstaja 28 različnih nacio -
nalnih pravnih okvirov za energetske 
trge, ki v praksi tvorijo mozaik lokalnih, 
nacionalnih in regionalnih trgov, ne pa 
notranjega energetskega trga. Cilj lo -
čevanja in drugih ukrepov je bil vzpo -
staviti regulativne pogoje za notranji 
energetski trg, toda pri tem pogosto ni 
nastal liberaliziran in konkurenčni trg. 
Nadaljnji razvoj notranjega energet -
skega trga EU z iskanjem praktičnih 
načinov za skupno delovanje teh trgov 
ostaja velik izziv. Tako je zato, ker se 
v EU uporabljajo številni različni meha -
nizmi za trgovanje, na energetske trge 
pa vplivajo različna posredovanja (glej 
odstavke 39 in 43 do 46).
Priporočilo 3  
Preglednost trgovanja
Komisija naj spodbuja širok razvoj 
preglednih mehanizmov za trgovanje 
s plinom in električno energijo. To bi 
moralo zajemati spodbujanje in pod -
piranje vzpostavljanja borz v državah 
članicah, kjer borz zdaj ni ali kjer pre -
vladujejo mehanizmi trgovanja med 
podjetji (B2B).
60 Zaključki in priporočila
118  
Kodeksi omrežja so tehnični predpisi, 
s katerimi se skuša zagotoviti podlago 
za tehnično medobratovalnost sis -
temov za prenos električne energije 
in plina v EU. V kodeksih so določe -
ni skupni tehnični standardi, ki naj 
bi zagotovili prost čezmejni pretok 
energije. Čeprav je bil pred nedavnim 
dosežen napredek pri odobritvi kodek -
sov omrežja za plin, ni bil še noben od 
kodeksov omrežja za električno ener -
gijo dokončno odobren s postopkom 
v odboru. Nekatere kodekse omrežja 
so države članice pred dokončno 
odobritvijo sprejele v okviru zgodnje -
ga izvajanja regionalnih pobud (glej 
odstavke 47 do 51).
Priporočilo 4  
Odobritev in izvajanje 
kodeksov omrežja
Komisija naj pospeši postopek v odbo -
ru, da se zagotovi odobritev kodeksov 
omrežja za električno energijo do 
konca leta 2015. Poleg tega naj spod -
buja ACER in ENTSO, naj podpirata 
države članice pri zgodnjem izvajanju 
kodeksov omrežja v okviru pobud za 
regionalno sodelovanje.119  
Čeprav je bil dosežen napredek, se 
cenovni učinki notranjega energetske -
ga trga še niso v celoti udejanili in še 
vedno obstajajo bistvene razlike v ceni 
energije med državami članicami.
120  
V EU ni prišlo do zbliževanja velepro -
dajnih cen električne energije med 
državami članicami. Znatne razlike so 
očitne celo med nekaterimi sosednjimi 
državami članicami. EU je zaradi spod -
bujanja čezmejne trgovine z električno 
energijo določila cilj, da bi morale čez -
mejne medsebojne povezave za elek -
trično energijo države članice znašati 
vsaj 10 % njenih obstoječih zmoglji -
vosti proizvodnje. Vendar pa je ta cilj 
premalo relevanten, saj se osredotoča 
na razvoj infrastrukture, namesto da 
bi temeljil na dinamiki povpraševanja 
zaradi doseganja zbliževanja cen (glej 
odstavke 59 do 64).
121  
Četudi bi se izvajal sedanji ciljni model 
za plin, ki temelji na trgovanju na voz -
liščih, bi to morda imelo le omejen uči -
nek na povprečne veleprodajne cene 
plina. Gradnja večjih plinovodov v EU 
zaradi lajšanja razvoja konkurenčnega 
trgovanja na vozliščih po vsej EU bi 
zahtevala bistvene naložbe, vendar 
v nekaterih primerih za to morda ni 
ekonomskih argumentov. Obstajajo 
alternativni načini za uvedbo kon -
kurence na trge s plinom, na primer 
namestitev terminalov za utekočinjeni 
zemeljski plin na strateških mestih, da 
bi služili enemu ali več nacionalnim 
trgom (glej odstavke 65 do 71).
61 Zaključki in priporočila
Priporočilo 5  
Modeli razvoja trga in 
infrastrukture za električno 
energijo in plin
Komisija naj:
(a) razmisli o določitvi ciljev med -
sebojnih povezav za  električno 
energijo  na podlagi tržnih potreb 
namesto na podlagi fiksnih nacio -
nalnih zmogljivosti proizvodnje;
(b) ponovno oceni potencialne stroške 
in koristi ciljnega modela za plin  
ter glede na negotovost povpra -
ševanja razmisli o tem, ali obstaja 
alternativa obsežni gradnji pli -
novodov, kot je na primer name -
stitev terminalov za utekočinjeni 
zemeljski plin na strateških mestih, 
da bi služili enemu ali več nacional -
nim trgom z uporabo rešitev, ki so 
združljive z notranjim energetskim 
trgom. To bi moralo temeljiti na 
obširni oceni potreb na ravni EU 
(glej priporočilo 7 ).
Energetska infrastruktura 
v Evropi še ni primerna za 
popolnoma povezane trge 
in zato za zdaj ne zagotavlja 
uspešne zanesljive oskrbe 
z energijo
122  
Energetska infrastruktura znotraj držav 
članic in med njimi še ni primerna za 
notranji energetski trg. V praksi lahko 
nezadostne infrastrukturne zmoglji -
vosti v državi članici ovirajo morebitni 
uvoz in izvoz ter obseg, v katerem 
lahko država članica prevzame vlogo 
tranzitne države. Še vedno tudi obsta -
jajo vrzeli v čezmejni infrastrukturi 
za prenos plina in električne energije 
med državami članicami (glej odstav -
ke 73 do 81).Priporočilo 6  
Čim boljša uporaba 
obstoječe infrastrukture
Komisija naj:
(a) ugotovi, katera čezmejna energet -
ska infrastruktura se ne uporablja 
v polnem potencialu za podporo 
notranjemu energetskemu trgu, 
ker so zanjo sklenjene dolgoročne 
dvostranske pogodbe, ki ne do -
voljujejo dostopa tretjih strani, ali 
ker niso izkoriščene njene tehnične 
zmogljivosti, na primer povratni 
tok;
(b) sodeluje z deležniki v državah čla -
nicah pri izboljševanju tega, v ka -
kšnem obsegu se ta infrastruktura 
dejansko stalno uporablja v korist 
notranjega energetskega trga;
(c) razišče, kakšne bi bile koristi 
uvedbe regionalnih sistemskih 
operaterjev prenosnih omrežij 
zaradi spodbujanja in učinkovitega 
upravljanja čezmejnega pretoka 
energije ob čim večji izkoriščenosti 
obstoječe infrastrukture.
123  
Potrebna je obširna ocena potreb po 
infrastrukturi na ravni EU, da se z njo 
pridobijo informacije za odločanje 
o razvoju notranjega energetskega 
trga in zanesljivosti oskrbe z energi -
jo (glej odstavek 82). Poleg tega je 
taka obširna analiza glede na znatne 
potrebe po naložbah v energijo v vsej 
EU tudi bistveno orodje za usmer -
janje sredstev EU in drugih sredstev 
v sektorju (glej odstavke 82, 84 in 99). 
Sedanja orodja za načrtovanje, ki jih 
uporablja Komisija, zlasti seznami pro -
jektov skupnega interesa in desetletni 
načrti za razvoj omrežja, vsebujejo 
pomembne omejitve (glej odstavke 85 
do 87). Komisija tudi nima visoko razvi -
tega modela razvoja trga za podporo 
nujni analizi potreb (glej odstavek 83).
62 Zaključki in priporočila
Priporočilo 7  
Priprava obširne ocene 
infrastrukturnih potreb  
na ravni EU
Komisija naj:
(a) pripravi obširno oceno potreb na 
področju energetske infrastrukture 
na ravni EU kot podlago za razvoj 
notranjega energetskega trga, ki bi 
morala imeti vlogo referenčnega 
dokumenta za druge dokumente, 
kot so desetletni načrti za razvoj 
omrežja;
(b) v podporo oceni potreb na Komisiji 
ali v ACER vzpostavi zmogljivosti 
za modeliranje energetskih trgov, 
vključno s širokim razponom pro -
jekcij povpraševanja;
(c) sodeluje z ENTSO-E in ENTSO-G, da 
bo ocena potreb služila kot prispe -
vek k načrtovanju infrastrukture 
v EU, ki je povezana z notranjim 
energetskim trgom, vključno z de -
setletnimi načrti za razvoj omrežja.124  
Razvoj čezmejne energetske infra -
strukture zahteva sodelovanje med 
sosednjimi državami članicami. Glede 
na te razmere lahko financiranje 
projektov, dodeljevanje stroškov in 
pridobivanje gradbenih dovoljenj po -
menijo izziv. V EU je bilo nekaj dobrih 
izkušenj z regionalnim sodelovanjem 
v energetskem sektorju, ki se pojavlja 
v obliki političnih in tehničnih pobud. 
Nekatere usklajevalne dejavnosti Ko -
misije so imele pozitivne rezultate (glej 
odstavke 88 do 93).
Finančna podpora Evropske 
unije na področju energetske 
infrastrukture je le v omejenem 
obsegu prispevala k razvoju 
notranjega energetskega trga 
in zanesljivi oskrbi z energijo
125  
Nezadostna prednostna razvrstitev 
projektov je zmanjšala uspešnost 
financiranja EU za energetsko infra -
strukturo. Komisija je uporabila več 
seznamov s specifičnimi projekti kot 
način za prednostno razvrstitev naložb 
iz proračuna EU in ugotavljanje, kateri 
projekti so upravičeni do financiranja. 
Vendar pa teh seznamov ni opredelila 
na podlagi obširne ocene potreb po 
razvoju infrastrukture na ravni EU. 
To zajema tveganja, ki spodkopavajo 
koristnost takih seznamov kot orodij 
za prednostno razvrščanje naložb in 
usmerjanje sredstev EU (glej odstav -
ke 100 do 103).
63 Zaključki in priporočila
Priporočilo 8  
Izpopolnitev uporabe 
seznamov projektov 
splošnega interesa
Komisija naj izpopolni svoje postop -
ke načrtovanja ter zlasti prednostno 
razvrščanje in financiranje projektov 
skupnega interesa glede na obširno 
oceno potreb na področju energet -
ske infrastrukture na ravni EU (glej 
priporočilo 7 ).
126  
Glavni instrumenti financiranja EU za 
financiranje projektov energetske in -
frastrukture, in sicer EEPO, IPE in skladi 
ESI, niso zasnovani predvsem za krepi -
tev notranjega energetskega trga, kar 
je očitno iz vidikov njihovega izvajanja. 
Financiranje iz IPE ni povezano z re -
formami energetskega trga in pogoji 
za razvoj energetskega trga niso zajeti 
v sporazume o partnerstvu v okviru 
skladov ESI za obdobje 2014–2020 (glej 
odstavke 104 do 109).Priporočilo 9  
Pravilno in neprekinjeno 
delovanje notranjega 
energetskega trga kot 
pogoj za financiranje 
projektov energetske 
infrastrukture EU
Komisija naj sprejme zakonodajne pre -
dloge o tem, kako naj se odloča o izbiri 
projektov energetske infrastrukture 
za financiranje tako, da bo upoštevala 
pravilno in neprekinjeno delovanje 
energetskega trga v državah članicah.
127  
Obstajajo primeri projektov energet -
ske infrastrukture, ki jih je financirala 
EU, ki so pozitivno vplivali na notranji 
energetski trg in zanesljivost oskrbe, 
toda mnogi drugi projekti so imeli za 
zdaj le omejen učinek. Tako je zato, ker 
je nekaterim manjkalo osredotočenosti 
na potrebe na področju razvoja notra -
njega trga, ker jih je bilo le malo kon -
čanih in delujočih, ker so pri nekaterih 
uporabo ovirale težave z zmogljivostjo 
v sosednjih državah članicah in ker 
je bila učinkovitost nekaterih omeje -
na zato, ker skušajo razviti dodatno 
infrastrukturo poleg obstoječe (glej 
odstavke 110 do 112).
To poročilo je sprejel senat II, ki ga vodi Henri GRETHEN, član  
Evropskega Računskega sodišča, v Luxembourgu na zasedanju 21. oktobra 2015.
 Za Računsko sodišče
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Predsednik

64
 Priloge Priloga I(a) Povprečne maloprodajne cene električne energije z davki za gospodinjstva: 
1. četrtletje leta 2015 v centih na 1 KWh
> 22,0119,01 – 22,00 14,01 – 1 9,00 < 14,00sivo: ne-EUCene na kWh (v centih)
 14,54
 20,23 18,26 17,67
 13,12 16,23 11,33
 9,31 13,17 19,37 15,84
 12,66
 14,43
 ,7912
 14,59
 ,3520
 24,21 12,47 17,41
 29,74 30,83
 18,08
 20,80 24,35 19,11
 22,53 22,33 10,06
Opomba:  Dostopnost maloprodajnih cen je ločeno vprašanje, ki ga je treba obravnavati v okviru ravni neto razpoložljivega dohodka v posame -
zni državi članici. Kot je navedeno v odstavku 23, ta revizija ni zajela energetske revščine.
Vir: Evropska komisija.
65 Priloge Priloga I(b) Povprečne cene električne energije brez DDV in nepovratnih davkov 
za  industrijske porabnike: 1. četrtletje leta 2015 v centih na 1 KWh
 > 14,01 12,01 – 14,00  9,01 – 12,00 < 9,00 sivo: ne-EU Cene na kWh (v centih)
13,8010,24
16,09
15,439,568,628,61
8,358,966,977,44
8,87
8,38
8,27
11,15
10,95
17,0210,9514,94
15,828,47
10,23
10,8513,5212,84
12,0412,3510,06
Vir: Evropska komisija.
66 Priloge Priloga IIOcenjene dobavne cene plina, ki jih plačajo dobavitelji v državah članicah EU – 
 povprečje leta 2014 (v EUR na MWh)
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi informacij, ki jih je zagotovila ACER. Ciper in Malta zdaj nimata trgov s plinov, zato nista vključena. 
 Cene na vozliščih Uvozne cene, prijavljene na meji 
 
   
        
 
 
  
  
 
  
    
   26,4jug  
24,7sever  
27,822,1
24,1
31,8 26,227,0 25,724,724,0 23,923,7
23,924,127,628,8
32,0
29,3
35,3
25,1
26,7
30,9
28,224,3
26,4
28,927,625,4
25,0
67 Priloge Priloga IIISodelovanje držav članic v delovnih skupinah ACER od januarja 2013 do maja 2015
Odbor regulatorjevDelovna skupina  
za električno 
energijoDelovna skupina 
za plinDelovna skupina za 
izvajanje, spremlja -
nje in primerjalno 
analizoDelovna skupina 
za celovitost in 
preglednost trga
Število organiziranih 
sestankov22 24 25 24 20
Avstrija 22 24 25 19 20
Nemčija 22 23 25 17 19
Združeno kraljestvo 22 24 24 15 20
Francija 20 23 24 17 20
Belgija 22 21 25 24 11
Španija 22 19 25 19 17
Švedska 22 23 21 17 19
Portugalska 22 24 25 5 16
Italija 22 20 21 11 16
Nizozemska 22 24 22 6 16
Poljska 21 22 25 2 16
Madžarska 22 18 22 0 19
Danska 22 21 16 6 11
Finska 22 21 15 0 16
Češka 22 13 9 4 19
Irska 22 14 14 0 12
Luksemburg 19 8 9 0 14
Slovenija 18 0 8 0 7
Hrvaška 15 3 5 1 4
Grčija 20 1 5 0 2
Litva 18 1 3 0 2
Latvija 16 0 6 0 1
Malta 22 0 0 0 0
Romunija 18 1 2 0 1
Estonija 18 0 0 0 0
Ciper 14 0 0 0 0
Bolgarija 2 0 0 0 0
Slovaška 1 0 0 0 0
68
Priporočilo 1
Komisija sprejema to priporočilo.
Službe Komisije so izjavile, da je izvajanje pravil tret -
jega svežnja prednostna naloga v letu 2015. Preverja -
nja skladnosti v zvezi z izvajanjem tretjega svežnja so 
bila dokončana v vseh 28 državah članicah, opozarja 
pa se na vsa morebitna vprašanja organov zadevnih 
držav članic, ki niso skladna z zakonodajo o notranjem 
trgu.
Priporočilo 2(a)
To priporočilo je naslovljeno na države članice. Vendar 
se Komisija strinja s priporočilom in bo še posebno 
pozorno preučila neodvisnost nacionalnih regula -
tivnih organov med oceno skladnosti pravil tretjega 
zakonodajnega svežnja o notranjih trgih z energijo.
Priporočilo 2(b)
Komisija sprejema to priporočilo in preučuje možnosti 
za okrepitev sedanjih pooblastil Agencije za sodelova -
nje energetskih regulatorjev (ACER), vključno v odnosu 
do držav članic, da bi jih prilagodila dejanskemu stanju 
bolj povezanega notranjega trga.
Priporočilo 3
Komisija sprejema to priporočilo.
Za odpravo težave nerazvitega trgovanja prek borz 
je sprejela predpise na področju plina in električne 
energije, s katerimi se bo uvedla obveznost vzpo -
stavitve borz za trgovanje z električno energijo (npr. 
uredba o „mehanizmih za dodeljevanje zmogljivosti“ 
in uredba za „izravnavo“ za plin ter uredba o „dode -
ljevanju zmogljivosti in upravljanju prezasedenosti“ 
za električno energijo, ki določa pravila za spajanje 
trgov po vsej EU). Poleg tega se izvaja še Uredba (EU) 
št. 1227/2011 Evropskega Parlamenta in Sveta o celo -
vitosti in preglednosti veleprodajnega energetskega 
trga (REMIT).Povzetek
IV
Komisija poudarja pomen dobro delujočega trga  
z električno energijo in plinom za zanesljivo oskrbo.
V
Sporočilo z naslovom „Napredek pri dokončanju 
notranjega trga z energijo“ (COM(2014) 634 final) ugo -
tavlja, da je Evropa na dobri poti, da dokonča notranji 
trg z energijo. Čezmejno trgovanje se povečuje, obno -
vljivi viri se uspešno vključujejo v sistem, začelo pa se 
je tudi delo v zvezi z uvajanjem pametnih omrežij in 
omogočanjem porazdeljene proizvodnje. Vendar spo -
ročilo tudi jasno ugotavlja, da delo še ni dokončano in 
da nekatere vrzeli preprečujejo neovirano delovanje 
trga. Projekt „energetska Unija“ je namenjen odpravi 
teh vrzeli. Komisija je sprejela konkretne ukrepe za 
odstranitev preostalih tržnih ovir za delovanje notra -
njega trga z energijo, zlasti v svoji pobudi za zasnovo 
trga.
V zvezi z energetsko infrastrukturo je treba poudariti 
naslednje:
– pričakuje se, da bo energetsko infrastrukturo 
financiral trg, tj. s tarifami za odjemalce, ki jih 
odobrijo neodvisni regulativni organi; finančna 
podpora iz proračuna EU bi torej morala biti 
izjema in ne pravilo;
– kadar je bila dodeljena finančna podpora, se je 
znatno izboljšala zanesljivost oskrbe nekaterih 
regij (glej npr. primere za EEPO v opažanju sodi -
šča v odstavku 103 ali več revidiranih projektov, 
ki jih sofinancirajo IPE ali skladi ESI, kot je nave -
deno v opažanjih Sodišča v odstavkih 109–111).Odgovori  
Komisije
Odgovori Komisije 69
VII
Komisija meni, da je treba izboljšati vseevropsko infra -
strukturo, da bi se dosegel njen polni učinek za not -
ranji energetski trg. Priznava, da je potrebna celovita 
ocena potreb po infrastrukturi na ravni EU, vendar želi 
tudi poudariti, da načrtovanje infrastrukture v določe -
nem obsegu že poteka predvsem na ravni EU in kako 
to prispeva k politiki Komisije. Čeprav bo morda treba 
optimizirati postopke in orodja, je že pripravljena 
zanesljiva ocena potreb v zvezi s ključno evropsko 
energetsko infrastrukturo. Glej odgovor Komisije na 
priporočilo 7 in odstavek 82.
Priporočilo 6(a)
Komisija sprejema to priporočilo in je že začela 
izvajati ukrepe v zvezi s tem. To zlasti zadeva skupino 
na visoki ravni za povezljivost na področju oskrbe 
s plinom v srednji in jugovzhodni Evropi. Cilj skupine 
je uskladiti prizadevanja, da se omogoči čezmejna in 
vseevropska infrastruktura za diverzifikacijo oskrbe 
s plinom v regiji, ter izvajati usklajena pravila.
Priporočilo 6(b)
Komisija sprejema to priporočilo. V tej smeri že deluje 
v okviru regionalnih pobud: eden od glavnih ciljev 
regionalnih pobud je osredotočenost na ozka grla 
(fizična ali regulativna) v čezmejni infrastrukturi.
Priporočilo 6(c)
Komisija sprejema to priporočilo.
Sodelovanje med sistemskimi operaterji prenosnih 
omrežij je že zavezujoče na podlagi številnih izvedbe -
nih pravil („kodeksi omrežij“) v zvezi z upravljanjem 
omrežij in trgovanjem z energijo.
Komisija v okviru pobude za zasnovo trga električne 
energije preučuje možnosti za izboljšano sodelovanje 
in delitev odgovornosti med sistemskimi operaterji 
prenosnih omrežij na podlagi koncepta regionalnih 
pobud za usklajevanje glede zanesljivosti (RSCI), zlasti 
v tesno povezanih regijah, kot prvi korak k večji pove -
zanosti sistemskih operaterjev prenosnih omrežij na 
regionalni ravni.Priporočilo 4
Komisija sprejema to priporočilo.
Komisar za podnebne ukrepe in energijo je sprejetje 
kodeksov omrežja razglasil za prednostno nalogo. 
Komisija si je v sodelovanju z regulatorji, sistemskimi 
operaterji prenosnih omrežij in drugimi deležniki 
močno prizadevala preoblikovati predlagane kodekse 
omrežja, da bi se zagotovila njihova nevtralnost in 
učinkovito izvajanje. Odbor naj bi do konca leta 2015 
glasoval o osmih od desetih predlaganih kodeksih 
omrežja za električno energijo.
Komisija dejavno spodbuja zgodnje izvajanje 
kodeksov omrežja v okviru pobud za regionalno 
sodelovanje.
Priporočilo 5(a)
Komisija sprejema to priporočilo.
Ker sedanji 10-odstotni cilj za leto 2020 temelji na 
zmogljivosti proizvodnje, bodo upoštevani stroškovni 
vidiki in možnosti trgovinske menjave, ki bodo imeli 
pomembno vlogo pri oblikovanju ciljev medsebojnih 
povezav za leto 2030 na regionalni ali državni ravni. To 
bo omogočilo potrebno prožnost, da se cilj najmanj 
15 % medsebojnih povezav za električno energijo do 
leta 2030 prilagodi tržnim potrebam.
Priporočilo 5(b)
Komisija sprejema to priporočilo.
Desetletni načrt za razvoj omrežja za plin iz leta 2015 
že zagotavlja dobro oceno potreb po infrastrukturi na 
podlagi različnih mogočih scenarijev glede prihodnjih 
potreb, cen, razvoja infrastrukture in drugih vidikov. 
Analiza jasno kaže, da vsi načrtovani projekti ne bodo 
potrebni. Proces v zvezi s projekti skupnega interesa, 
ki trenutno poteka, temelji na tej oceni. Poleg tega se 
je za oblikovanje izboljšane ocene potreb za trg EU 
s plinom začelo pripravljalno delo v zvezi s strategijo 
EU za skladiščenje UZP in plina, Komisija pa bo janu -
arja 2016 objavila svojo strategijo za skladiščenje UZP 
in plina.
Odgovori Komisije 70
Na primer, cilj izbire projektov skupnega interesa je 
opredeliti tiste projekte, ki najbolj prispevajo k dose -
ganju ciljev energetske politike EU (cenovna dostop-  
nost, zanesljivost oskrbe, trajnost).
Do konca leta 2016 bo pripravljena zanesljivejša 
analiza potreb, ki združuje trge z električno energijo in 
plinom. Glej odgovor Komisije na priporočilo 7(a).
V zvezi s financiranjem se pri izbiri ukrepov za 
finančno podporo za projekte, pri katerih je bila 
ugotovljena potreba po javni pomoči, upoštevajo tudi 
zrelost projekta in druga merila ocenjevanja. Komisija 
tesno sodeluje z EIB in drugimi deležniki, da bi pove -
čala tehnično pomoč za izboljšanje priprave projektov 
strateškega interesa. Zato ni predvideno nadaljnje 
ukrepanje.
Priporočilo 9
Komisija ne sprejema tega priporočila.
Komisija je trdno prepričana, da je za zagotavljanje 
učinkovitega notranjega trga z energijo potreben 
enak napredek na področju infrastrukture in ureditve 
trga. Vendar bi bilo strogo pogojevanje preveč zaple -
teno za pravno izvršljivo izvajanje in bi lahko oviralo 
razvoj potrebne infrastrukture.Priporočilo 7 (a)
Komisija sprejema to priporočilo.
V zvezi s tem je že sprejela ukrepe. Poteka nepreki -
njeno delo v zvezi z razvojem desetletnih načrtov za 
razvoj omrežja za plin ter (od leta 2013) spremljajočo 
analizo stroškov in koristi. Poleg tega je v členu 11(8) 
uredbe TEN-E določeno, da morata evropski mreži 
sistemskih operaterjev prenosnih omrežij za elek -
trično energijo in plin pripraviti model (medsebojno 
povezanega) omrežja za trg z električno energijo in 
plinom ter ga predložiti Komisiji in ACER do 31. decem -
bra 2016. Komisija bo zagotovila, da se to opravi 
pravočasno.
Priporočilo 7 (b)
Komisija delno sprejema to priporočilo.
Interno oblikovanje analitičnih zmogljivosti in zmo -
gljivosti za modeliranje bi lahko znatno vplivalo na 
sredstva bodisi za Komisijo bodisi za ACER. Ustrezna 
druga možnost bi lahko bilo zunanje zagotavljanje 
teh zmogljivosti prek evropskih mrež sistemskih 
operaterjev prenosnih omrežij pod nadzorom ACER in 
Komisije.
Priporočilo 7 (c)
Komisija sprejema to priporočilo.
Evropski mreži sistemskih operaterjev prenosnih 
omrežij sta v tesnem sodelovanju s Komisijo in ACER 
vzpostavili analizo stroškov in koristi za celoten ener -
getski sistem, ki podpira načrtovanje in oceno potreb, 
ter desetletne načrte za razvoj omrežja za plin.
Priporočilo 8
Komisija delno sprejema to priporočilo.
Kar zadeva prednostno razvrščanje, Komisija poudarja, 
da je izboljšanje postopkov načrtovanja del rednega 
mehanizma sodelovanja z vsemi vključenimi deležniki.
Odgovori Komisije 71
Skupni odgovor Komisije  
na odstavke 14–18
V energetski infrastrukturi se povečuje medse -
bojna povezljivost evropskih prenosnih sistemov 
za električno energijo in plin, vendar so še vedno 
potrebna precejšnja vlaganja v infrastrukturo. Do 
konca leta 2015 bo dokončanih 13 projektov s prvega 
seznama projektov skupnega interesa EU za plin in 
električno energijo. Dobrih 100 projektov skupnega 
interesa je v fazi pridobivanja dovoljenja, zato se 
lahko zanje pričakuje, da bodo v kratkem prešli v fazo 
gradnje. Čeprav večino naložb v energetsko infra -
strukturo zagotavlja zasebni sektor, je v pomoč pri 
premagovanju nadaljnjih finančnih izzivov na voljo 
sklop namenskih orodij EU. Od uvedbe instrumenta 
za povezovanje Evrope leta 2014 je bilo za predloge 
za ključne projekte energetske infrastrukture po vsej 
Evropi dodeljenih 796 milijonov EUR v obliki nepo-  
vratnih sredstev. Na voljo je tudi dopolnilna podpora 
iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladi 
ESI). Poleg tega bo Evropski sklad za strateške naložbe 
(EFSI) zagotovil dodatno podporo za energetske  
projekte strateškega pomena.
Za učinkovitejšo obravnavo določenih infrastrukturnih 
težav v nekaterih regijah Evrope je bilo okrepljeno 
regionalno sodelovanje med zadevnimi državami čla -
nicami. Rezultata tega sodelovanja sta bila oblikovanje 
skupin na visoki ravni za medsebojno povezljivost 
električnih in plinskih omrežij na Iberskem polotoku 
ter za povezanost srednje in jugovzhodne Evrope 
s plinovodi (CESEC) ter reforma skupine na visoki ravni 
za regijo Baltskega morja (BEMIP). Pričakuje se, da 
bodo skupine predlagale konkretne rešitve za infra -
strukturne težave in zagotovile izvajanje zadevnih 
projektov.Uvod
03
Za uporabo in izvajanje zakonodaje EU so odgovorne 
predvsem države članice, zato je izredno pomembna 
njihova pripravljenost, da v celoti in pravilno izvajajo 
zakonodajo. Nacionalne vlade so še vedno odgovorne 
za razvoj energetske zakonodaje in politik, ki vplivajo 
na notranji trg. Kot lastnice podjetij za oskrbo z ener -
gijo in njen prenos so še vedno tudi ključni akterji na 
trgih EU z energijo.
05
Komisija meni, da je resnično odprt, konkurenčen in 
dobro povezan trg z energijo najboljši način za zago -
tavljanje zanesljivosti oskrbe z energijo, ki bo Evropi 
omogočil, da čim bolj učinkovito in varno izvede 
potreben prehod na nizkoogljični energetski sektor.
Ob podpori Sveta in Parlamenta je zato razvila stra -
tegijo za energetsko unijo, katere ključni cilj zadeva 
zavezanost k odpravi glavnih ovir za bolj povezane 
trge z energijo v Evropi.
V okviru te strategije bo okrepila prizadevanja za celo -
vito izvajanje sedanje energetske in z njo povezane 
zakonodaje. Izvajati je začela tudi temeljit pregled 
sedanje energetske zakonodaje EU, zlasti na področju 
električne energije („pobuda za zasnovo trga“), da bi 
po potrebi prilagodila veljavna pravila „tretjega sve -
žnja“ za spodbujanje povezovanja trgov. Poleg tega je 
začela celovit postopek pregleda zakonodaje v zvezi 
z zanesljivostjo oskrbe.
13
Glej odgovor Komisije na odstavek 5.
Glede na to, da morajo države članice v skladu s pra -
vom EU upoštevati učinke nacionalnih odločb na 
sosednje države, Komisija meni, da je za organizacijo 
notranjega trga z energijo potrebno tesno sodelo -
vanje med EU in državami članicami/nacionalnimi 
vladami.
Odgovori Komisije 72
40
Pobuda za zasnovo trga, ki jo je Komisija objavila 
15. julija 2015 (COM(2015) 340), je usmerjena zlasti 
v krepitev pravnega okvira za sodelovanje med  
sistemskimi operaterji prenosnih omrežij.
44
Tudi Komisija meni, da v sedanjem okviru obstajajo 
različni mehanizmi. V zvezi s tem je sprejela zakono -
dajo za uskladitev mehanizmov za trgovanje s plinom 
in električno energijo. Ta zakonodaja se izvaja (zlasti 
s sprejetjem smernic o dodeljevanju zmogljivosti 
in upravljanju prezasedenosti (CACM) za električno 
energijo ter kodeksov/smernic o mehanizmih za dode -
ljevanje zmogljivosti (CAM)/postopkih upravljanja 
prezasedenosti (CMP) in izravnavo v omrežjih za plin) 
in bo znatno zmanjšala neučinkovitosti v sedanjem 
pravnem okviru v zvezi s trgovanjem z energijo.
46
Komisija meni, da je vprašanje neusklajenih državnih 
posredovanj v trge z energijo ena od glavnih ovir za 
povezan trg in zato izrednega pomena za delovanje 
notranjega trga z energijo in varnost oskrbe. Komi -
sija je glavna vprašanja in povezane ukrepe opisala 
v sporočilu z naslovom „Vzpostavitev notranjega trga 
z električno energijo in čim boljši izkoristek javnega 
posredovanja“ (C(2013) 7243 final), v svoji sedanji 
pobudi za zasnovo trga pa je posebno pozornost 
namenila odpravi nepotrebnih posredovanj (glej 
sporočilo z naslovom „Začetek javnega posvetovanja 
o novi zasnovi energetskega trga“, (COM(2015) 340)).
50(a)
Komisija opozarja, da nacionalni sistemski operaterji 
prenosnih omrežij, nacionalni regulativni organi in 
države članice pogosto niso bili pripravljeni prilagajati 
veljavnih nacionalnih ali regionalnih pravil, da bi se 
dosegle sporazumne rešitve, na podlagi katerih bi se 
oblikoval bolj povezan/večji regionalni ali vseevrop -
ski trg. Spodbuja nadaljnje povezovanje notranjega 
trga z energijo tudi za ustrezno delujoče trge, da bi se 
lahko v celoti uresničile vse mogoče koristi evropskega 
povezovanja, kot so večja konkurenca, likvidnost in 
zanesljivejša oskrba.Opažanja
29, prva alinea
Države članice so ključne za oblikovanje notranjega 
trga. Glej tudi odgovor Komisije na odstavek 3. Od 
njihovih ukrepov je odvisno, ali so ovire za čezmejno 
trgovino z energijo dejansko odpravljene in ali je 
delovanje sistemov usklajeno s sosednjimi državami. 
Komisija lahko nalogo oblikovanja notranjega trga 
z energijo uspešno opravi le z državami članicami, ki 
si dejavno prizadevajo za odpravo ovir za čezmejno 
trgovino.
32, tretja alinea
Vprašanja, povezana z varstvom potrošnikov v okviru 
tretjega svežnja, so pomemben dodatni vidik, ki ga 
Komisija preverja pri pregledih prenosa v nacionalno 
zakonodajo in preverjanju skladnosti.
35
Komisija meni, da imajo rešitve za sporna čezmejna 
vprašanja med državami članicami vse večji pomen. 
Bolj kot so trgi povezani, večja je potreba po neodvi -
snem organu, ki bi blažil in nato reševal spore o regu -
lativnih vprašanjih med državami članicami.
Komisija vse države članice nenehno spodbuja k sode -
lovanju na sestankih delovnih skupin. Za zagotovitev 
preglednosti dela so vsem državam članicam dostopni 
rezultati sestankov teh skupin.
Odgovori Komisije 73
51
Komisija opozarja, da so bili nacionalni sistemski opera -
terji prenosnih omrežij in nacionalni regulativni organi 
zlasti na področju električne energije zelo dejavni 
v zgodnjih izvedbenih projektih kodeksov omrežja (glej 
npr. postopke prostovoljnega spajanja trgov, pobude 
za izravnavo ali delo na področju regionalnih centrov za 
usklajevanje glede zanesljivosti).
53
Komisija si v sodelovanju z Bolgarijo dejavno priza -
deva za pospešitev postopka vzpostavitve energetske 
borze, da bi lahko ta država v celoti sodelovala v vse -
evropskem trgovanju z energijo („spajanje trgov“), 
vključno z državami energetske skupnosti (ki skupaj 
tvorijo „8. regijo“).
54
Komisija opozarja, da okvir za spremljanje REMIT, ki je 
bil oblikovan z Izvedbeno uredbo (EU) št. 1348/2014 
o celovitosti in preglednosti veleprodajnega energet -
skega trga (REMIT), še ni začel veljati v zvezi s „trgo -
vanjem med podjetji“ (tako imenovane „nestandar -
dne transakcije“). Uredba za zdaj pokriva samo tako 
imenovane „standardne transakcije“ (tj. transakcije na 
mestu trgovanja). Določbe, ki pokrivajo „nestandardne 
transakcije“ (tj. dvostranske transakcije zunaj mesta 
trgovanja), bodo začele veljati marca 2016.
59
Zbliževanje cen zaostaja za pričakovanji, predvsem 
zaradi zelo različnih državnih posredovanj, ki dajejo 
prednost zelo različnim oblikam oskrbe z električno 
energijo. Vendar so pobude v zvezi z notranjim trgom, 
kot je spajanje trgov, prav gotovo uskladile cene (glej 
zadnje izkušnje s spajanjem trgov na podlagi pre -
toka) in jih bodo lahko še naprej usklajevale, zlasti ko 
se bodo države članice odločile za večjo usklajenost 
svojih državnih posredovanj.
61
Z uredbo CACM, ki je avgusta 2015 postala pravno 
zavezujoča za vse države članice, so bili ustvarjeni 
usklajeni mehanizmi za trgovanje. Komisija se strinja, 
da popolno zbližanost cen še vedno ovirajo drugi 
dejavniki (kot je manjkajoča medsebojna povezanost, 
neusklajena državna posredovanja v različnih državah 
članicah itd.).50(b)
Za sprejetje zakonodaje EU o tehničnih pravilih so po-  
trebne spremembe uveljavljenih nacionalnih sistemov 
in iskanje kompromisov med 28 državami članicami 
o pogosto zapletenih tehničnih vprašanjih delovanja 
sistemov ali trgovanja z energijo, kar ima pomembne 
distribucijske učinke. To omejuje možnost za natančno 
načrtovanje potrebnega obdobja, da se dosežejo 
potrebni kompromisi.
Komisija je sprejela ukrepe za zagotovitev jasnega in 
preglednega načrtovanja z rednim objavljanjem priča -
kovanega postopka sprejemanja.
50(c)
Komisija išče mogoče izboljšave za sprejemanje 
kodeksov omrežja v okviru svoje pobude za zasnovo 
trga.
50(d)
Kodeksi omrežja in smernice so dokumenti Komisije, 
njihov namen pa je odpraviti trgovinske ovire z uskla -
jevanjem tržnih pravil in pravil o delovanju omrežij.
Naloga Komisije je zagotoviti, da so osnutki besedil, ki 
jih predlagata Evropska mreža operaterjev prenosnih 
sistemov za električno energijo (ENTSO-E) in ACER, 
skladni z zakonodajo EU, nepristranski do vseh delež -
nikov in ne pomenijo zgolj ohranitve obstoječega sta -
nja, temveč prinašajo dejanski napredek za notranji trg 
z energijo (glej odgovor Komisije na odstavek 50(a)).
Komisija je morala v primeru predlaganih kodeksov za 
električno energijo vložiti veliko dela v pripravo pred-  
laganih besedil, preden jih je bilo mogoče sprejeti 
kot zakonodajo EU. Sprejemanje je zato trajalo dlje, 
kot je bilo prvotno pričakovano, med drugim tudi 
zaradi velikega gospodarskega pomena in mogočih 
distribucijskih učinkov sprejetih pravil. Čas, porabljen 
za preoblikovanje kodeksov ter pogajanja z državami 
članicami in deležniki o potrebi po ambiciozni zako -
nodaji, je bil dobro vložen, ker bodo sprejeti kodeksi 
na koncu omogočili resničen napredek na področju 
usklajevanja.
Odgovori Komisije 74
83
Komisija ob upoštevanju omejitev glede števila osebja 
(in podobnih omejitev v ACER) meni, da bi lahko 
modeliranje infrastrukture in pripravo različnih sce -
narijev izvedli evropski mreži sistemskih operaterjev 
prenosnih omrežij pod strogim nadzorom Komisije in 
ACER.
Poudariti je treba, da posodobljeni desetletni načrt 
za razvoj omrežja na področju električne energije 
iz leta 2014 že vključuje štiri scenarije. Oblikovanje 
metodologije in scenarijev je mogoče izboljšati in 
posodobiti, Komisija in ACER pa v zvezi s tem že tesno 
sodelujeta z evropskima mrežama sistemskih opera -
terjev prenosnih omrežij.
84
Financiranje temelji na predhodno opredeljeni oceni 
potreb (od zgoraj navzdol) ter mora biti nujno oce -
njeno in ovrednoteno glede na posebne zahteve. 
Zrelost projekta je eno od ključnih meril pri ocenjeva -
nju posebnih projektov, poleg tega pa se upoštevajo 
še koristi, ki jih bo projekt imel za regijo, v kateri se 
izvaja, kar velja za finančne instrumente in nepovratna 
sredstva.
86, četrta alinea
Namen desetletnih načrtov za razvoj omrežja ni 
popolna skladnost z nacionalnimi načrti, ker se štejejo 
za več kot le seznam vseh nacionalnih načrtov. Osre -
dotočeni so na razvoj vseevropske infrastrukture ter 
doseganje glavnih ciljev povezovanja trgov, zaneslji -
vosti oskrbe in trajnosti.
87
Načrtovanje se mora opirati na vrsto popolnih, zanes -
ljivih in trdnih podatkov. Pridobivanje teh podatkov, 
predvsem od nosilcev projektov, pa tudi od držav čla -
nic, je dejansko eden od glavnih izzivov za naslednjo 
posodobitev desetletnih načrtov za razvoj omrežja.64
Komisija se strinja, da je treba odpraviti regulacijo cen, 
ki vodi v zniževanje cen, ki so nižje od proizvodnih 
stroškov, in je to vprašanje vključila v razprave z drža -
vami ter postopke za ugotavljanje kršitev. Evropsko 
sodišče je pred kratkim potrdilo izvršilni ukrep Komi -
sije zoper regulirane cene (C-36/14).
70
Komisija ima oddelek, ki se ukvarja s spremljanjem 
trga in energetskimi napovedmi. Priznava, da ima ta 
oddelek zaradi omejenih virov omejene zmogljivosti 
za zapletene analize. Okrepitev teh zmogljivosti bi bila 
za Komisijo dobrodošla.
Vsekakor bo morda morala uporabiti zunanje 
strokovnjake.
75
Glavni instrument, ki je lahko državam članicam 
v pomoč pri doseganju 10-odstotnega cilja, je dolo -
čitev in podpiranje izvajanja ustreznih projektov sku -
pnega interesa. Na primer, velik del akcijskega načrta 
regionalne pobude v jugovzhodni Evropi je namenjen 
povečanju stopnje medsebojne povezanosti trgov 
z električno energijo Iberskega polotoka in ostale 
celine.
82
Komisija priznava, da je potrebna celovita ocena 
potreb po infrastrukturi na ravni EU, vendar želi tudi 
poudariti, da načrtovanje infrastrukture v določenem 
obsegu že poteka na ravni EU in prispeva k politiki 
Komisije.
Desetletni načrti za razvoj omrežja, ki jih pripravljata 
evropski mreži sistemskih operaterjev prenosnih 
omrežij, temeljijo na poglobljeni oceni potreb po 
infrastrukturi, ki vključuje tudi povpraševanje. Njihovo 
pogosto posodabljanje (vsaki dve leti) zagotavlja, 
da načrt izraža spremembe v vzorcih povpraševanja 
in proizvodnje. Na podlagi teh načrtov in z uporabo 
metodologije iz analize stroškov in koristi za celoten 
energetski sistem, kot je določeno v uredbi TEN-E, se 
nato izberejo projekti za seznam projektov skupnega 
interesa EU. Postopek izbire projektov skupnega inte -
resa se izvede pregledno in zanesljivo.
Odgovori Komisije 75
104
Komisija priznava, da zaradi zamud pri izvajanju pro -
jektov program EEPO ni mogel hitro zagotovil gospo -
darske rasti.
Vendar imajo precejšnje dolgoročne koristi, zlasti 
v zvezi z zanesljivostjo oskrbe:
Razen enega so vsi projekti za pretok v obratni smeri 
in povezovalni projekti v srednji in vzhodni Evropi 
zaključeni, kar znatno prispeva k izboljšanju odpor -
nosti evropskega plinovodnega omrežja v primeru 
motenj v oskrbi, kot je bila tista v začetku leta 2009.
Projekt „Nordbalt 02“ je prispeval k dokončanju pot -
rebne nadgradnje prenosnega omrežja v Litvi, da se 
omogoči pretok električne energije prek povezovalnih 
daljnovodov. Projekt „Estlink 2“ je povezal estonsko in 
baltsko omrežje z nordijskim energetskim trgom prek 
podmorskega kabla do Finske.
Z novo podmorsko kabelsko povezavo med Italijo in 
Malto malteško omrežje ni več odrezano od Evrope.
109
Za operativne programe v obdobju 2014–2020 je 
samo šest držav članic izbralo prednostne naložbe 
ESRR, povezane med drugim z izboljšanjem zaneslji -
vosti oskrbe prek razvoja pametnih sistemov za shra -
njevanje in prenos energije. V zvezi s to prednostno 
naložbo je v zakonodaji predviden poseben predho -
dni pogoj, ki zagotavlja skladnost z ustreznimi deli 
zakonodaje na področju notranjega trga z energijo 
in okvirom za projekte skupnega interesa. Kazalniki 
rezultatov so določeni v ustreznih operativnih progra -
mih (in ne v sporazumih o partnerstvu) za vsak dolo -
čen dogovorjen cilj in vključujejo kazalnike rezultatov, 
povezane z vidiki notranjega trga z energijo.90
Komisija je regionalno povezovanje trgov označila kot 
ključni instrument za doseganje napredka na podro -
čju notranjega trga z energijo. Še naprej bo dejavno 
podpirala in dodatno razvijala regionalne pobude na 
vseh področjih notranjega trga (npr. infrastruktura, 
trgovanje z energijo, delovanje sistemov, zadostnost 
proizvodnje, programi podpore za obnovljive vire), 
ne da bi pri tem pozabila na končni cilj vseevropskega 
povezanega trga.
100
Razvoj desetletnih načrtov za razvoj omrežja na 
področju plina in električne energije, ki jih priprav -
ljata zadevni evropski mreži sistemskih operaterjev 
prenosnih omrežij, zagotavlja dober pregled potreb 
po naložbah v omrežja na evropski ravni.
Te informacije se nato uporabijo v postopkih, kot je 
oblikovanje seznama projektov skupnega interesa. 
Vendar je treba opozoriti, da za izvajanje predno -
stnih ali strateško pomembnih projektov niso nujno 
potrebna sredstva na ravni EU. Pogosto so pomemb -
nejše druge nefinančne ovire (npr. izdaja dovoljenj). 
Namen postopka projektov skupnega interesa je 
omogočiti obravnavo teh ovir. Če se pojavijo posebne 
ovire v zvezi s finančnimi sredstvi, se preuči možnost 
podpore iz proračuna EU (npr. v okviru instrumenta 
za povezovanje Evrope). Zato se seznami na splošno 
ne določijo zgolj s ciljem prednostnega razvrščanja 
naložb iz proračuna EU.
103
Seznam projektov skupnega interesa temelji na teme -
ljiti oceni, ki se izboljšuje z izboljševanjem različnih 
vidikov analize stroškov in koristi (npr. kako ovrednotiti 
zanesljivost oskrbe). V skladu z veljavno zakonodajo 
v zvezi z instrumentom za povezovanje Evrope je 
uvrščenost na seznam eden od pogojev za pridobi -
tev finančne podpore. Vendar se odločitev o dode -
litvi podpore v skladu s sedanjim pravnim okvirom 
sprejme po preučitvi vloge na podlagi vrste meril za 
dodelitev, ki upoštevajo cilje politike ter tehnične in 
finančne vidike.
Odgovori Komisije 76
Priporočilo 1
Komisija sprejema to priporočilo.
Službe Komisije so izjavile, da je izvajanje pravil tret -
jega svežnja prednostna naloga v letu 2015. Preverja -
nja skladnosti v zvezi z izvajanjem tretjega svežnja so 
bila dokončana v vseh 28 državah članicah in opo -
zorjeno je bilo na vsa morebitna vprašanja organov 
zadevnih držav članic, ki niso skladna z zakonodajo 
o notranjem trgu.
Priporočilo 2(a)
To priporočilo je naslovljeno na države članice. Vendar 
se Komisija strinja s priporočilom in bo še posebno 
pozorno preučila neodvisnost nacionalnih regula -
tivnih organov med oceno skladnosti pravil tretjega 
zakonodajnega svežnja o notranjih trgih z energijo.
Priporočilo 2(b)
Komisija sprejema to priporočilo in preučuje možnosti 
za okrepitev sedanjih pooblastil Agencije za sodelova -
nje energetskih regulatorjev (ACER), vključno v odnosu 
do držav članic, da bi jih prilagodila dejanskemu stanju 
bolj povezanih notranjih trgov.
Priporočilo 3
Komisija sprejema to priporočilo.
Za odpravo težave nerazvitega trgovanja prek borz 
je sprejela predpise na področju plina in električne 
energije, s katerimi se bo uvedla obveznost vzpo -
stavitve borz za trgovanje z električno energijo (npr. 
uredba o „mehanizmih za dodeljevanje zmogljivosti“ 
in uredba za „izravnavo“ za plin ter uredba o „dode -
ljevanju zmogljivosti in upravljanju prezasedenosti“ 
za električno energijo, ki določa pravila za spajanje 
trgov po vsej EU). Poleg tega se izvaja Uredba (EU) 
št. 1227/2011 Evropskega Parlamenta in Sveta o celo -
vitosti in preglednosti veleprodajnega energetskega 
trga (REMIT).Podpiranje prehoda na nizkoogljično gospodarstvo 
vključno z naložbami v energetsko učinkovitost, obno -
vljivo energijo in pametnimi distribucijskimi omrežji je 
prednostna naloga skladov ESI v obdobju 2014–2020, 
zlasti z obveznimi minimalnimi sredstvi za ESRR. 
Za nekatere države članice so pomembne naložbe 
v drugo energetsko infrastrukturo, kot je odpravljanje 
ozkih grl v ključnih omrežnih infrastrukturah. Take 
naložbe dejansko povprečno zajemajo približno 0,5 % 
vseh sredstev ESRR, KS in ESF v obdobjih 2007–2013 
in 2014–2020, vendar je v nekaterih državah članicah 
ta delež večji (približno 2 %), kar kaže na nacionalne 
potrebe in prednostne naloge.
112(b)
Izvajanje vseh projektov, ki se sofinancirajo iz prora -
čuna EU, se tesno spremlja, prošnje nosilcev projektov 
za spremembo odločb o nepovratnih sredstvih pa se 
pozorno preučijo in tudi zavrnejo, če predstavljeni 
argumenti ne zadostujejo.
Zaključki in priporočila
113
Poudariti je treba naslednje: 
– pričakuje se, da bodo energetsko infrastrukturo 
financirale tarife za odjemalce in trg; finančna 
podpora iz proračuna EU bi torej morala biti 
izjema in ne pravilo;
– kadar je bila dodeljena finančna podpora, 
se je znatno izboljšala zanesljivost oskrbe 
za nekatere regije (glej npr. primere za EEPO 
v opažanju sodišča v odstavku 103 ali več 
revidiranih projektov, ki jih sofinancirajo IPE ali 
skladi ESI, kot je navedeno v opažanjih Sodišča 
v odstavkih 109–111).
Odgovori Komisije 77
Priporočilo 5(b)
Komisija sprejema to priporočilo.
Desetletni načrt za razvoj omrežja za plin iz leta 2015 
že zagotavlja dobro oceno potreb po infrastrukturi na 
podlagi različnih mogočih scenarijev glede prihodnjih 
potreb, cen, razvoja infrastrukture in drugih vidikov. 
Analiza jasno kaže, da vsi načrtovani projekti ne bodo 
potrebni. Proces v zvezi s projekti skupnega interesa, 
ki trenutno poteka, temelji na tej oceni. Poleg tega se 
je za pripravo izboljšane ocene potreb za trg EU s pli -
nom začelo pripravljalno delo v zvezi s strategijo EU za 
skladiščenje UZP in plina, Komisija pa bo januarja 2016 
objavila svojo strategijo za skladiščenje UZP in plina.
Priporočilo 6(a)
Komisija sprejema to priporočilo.
V zvezi s tem je že začela izvajati ukrepe. To zlasti 
zadeva skupino na visoki ravni za povezljivost na 
področju oskrbe s plinom v srednji in jugovzhodni 
Evropi. Cilj skupine je uskladiti prizadevanja, da se 
omogoči čezmejna in vseevropska infrastruktura za 
diverzifikacijo oskrbe s plinom v regiji, ter izvajati 
usklajena pravila.
Priporočilo 6(b)
Komisija sprejema to priporočilo.
V tej smeri že deluje v okviru regionalnih pobud: eden 
od glavnih ciljev regionalnih pobud je osredotoče -
nost na ozka grla (fizična ali regulativna) v čezmejni 
infrastrukturi.
Priporočilo 6(c)
Komisija sprejema to priporočilo.
Sodelovanje med sistemskimi operaterji prenosnih 
omrežij je že zavezujoče na podlagi številnih izvedbe -
nih pravil („kodeksi omrežij“) v zvezi z upravljanjem 
omrežij in trgovanjem z energijo.
Komisija v okviru pobude za zasnovo trga električne 
energije preučuje možnosti za izboljšano sodelovanje 
in delitev odgovornosti med sistemskimi operaterji 
prenosnih omrežij na podlagi koncepta regionalnih 
pobud za usklajevanje glede zanesljivosti (RSCI), zlasti 
v tesno povezanih regijah, kot prvi korak k večji pove -
zanosti sistemskih operaterjev prenosnih omrežij na 
regionalni ravni.Priporočilo 4
Komisija sprejema to priporočilo.
Komisar za podnebne ukrepe in energijo je sprejetje 
kodeksov omrežja razglasil za prednostno nalogo. 
Komisija si je v sodelovanju z regulatorji, sistemskimi 
operaterji prenosnih omrežij in drugimi deležniki 
močno prizadevala preoblikovati predlagane kodekse 
omrežja, da bi se zagotovila njihova nevtralnost in 
učinkovito izvajanje. Odbor naj bi do konca leta 2015 
glasoval o osmih od desetih predlaganih kodeksih 
omrežja za električno energijo.
Komisija dejavno spodbuja zgodnje izvajanje 
kodeksov omrežja v okviru pobud za regionalno 
sodelovanje.
120
Zbliževanje cen zaostaja za pričakovanji, predvsem 
zaradi zelo različnih državnih posredovanj, ki dajejo 
prednost zelo različnim oblikam oskrbe z električno 
energijo. Vendar so pobude v zvezi z notranjim trgom, 
kot je spajanje trgov, prav gotovo uskladile cene (glej 
zadnje izkušnje s spajanjem trgov na podlagi pretoka) 
in jih bodo lahko še naprej usklajevale, zlasti ko se 
bodo države članice odločile za večjo usklajenost na 
ravni državnih posredovanj.
Priporočilo 5(a)
Komisija sprejema to priporočilo.
Ker sedanji 10-odstotni cilj za leto 2020 temelji na 
zmogljivosti proizvodnje, bodo upoštevani stroškovni 
vidiki in možnosti trgovinske menjave, ki bodo imeli 
pomembno vlogo pri oblikovanju ciljev medseboj -
nih povezav za leto 2030 na regionalni ravni ali ravni 
držav. To bo omogočilo potrebno prožnost, da se cilj 
najmanj 15 % medsebojnih povezav za električno 
energijo do leta 2030 prilagodi tržnim potrebam.
Odgovori Komisije 78
Te informacije se nato uporabijo v postopkih, kot je 
oblikovanje seznama projektov skupnega interesa. 
Vendar je treba opozoriti, da za izvajanje predno -
stnih ali strateško pomembnih projektov niso nujno 
potrebna sredstva na ravni EU. Pogosto so pomemb -
nejše druge nefinančne ovire (npr. izdaja dovoljenj). 
Namen postopka projektov skupnega interesa je 
omogočiti obravnavo teh ovir. Če se pojavijo posebne 
ovire v zvezi s finančnimi sredstvi, se preuči možnost 
podpore iz proračuna EU (npr. v okviru instrumenta 
za povezovanje Evrope). Zato se seznami na splošno 
ne določijo zgolj s ciljem prednostnega razvrščanja 
naložb iz proračuna EU.
Priporočilo 8
Komisija delno sprejema to priporočilo.
Kar zadeva prednostno razvrščanje, Komisija poudarja, 
da je izboljšanje postopkov načrtovanja del rednega 
mehanizma sodelovanja z vsemi vključenimi deležniki.
Na primer, cilj izbire projektov skupnega interesa je 
opredeliti tiste projekte, ki največ prispevajo k dosega -
nju ciljev energetske politike EU (cenovna dostopnost, 
zanesljivost oskrbe, trajnost).
Do konca leta 2016 bo pripravljena zanesljivejša 
analiza potreb, ki združuje trge z električno energijo in 
plinom. Glej odgovor Komisije na priporočilo 7(a).
V zvezi s financiranjem se pri izbiri ukrepov za 
finančno podporo za projekte, pri katerih je bila 
ugotovljena potreba po javni pomoči, upoštevajo tudi 
zrelost projekta in druga merila ocenjevanja. Komisija 
tesno sodeluje z EIB in drugimi deležniki, da bi pove -
čala tehnično pomoč za izboljšanje priprave projektov 
strateškega interesa. Zato ni predvideno nadaljnje 
ukrepanje.Priporočilo 7 (a)
Komisija sprejema to priporočilo.
V zvezi s tem je že sprejela ukrepe. Poteka nepreki -
njeno delo v zvezi z razvojem desetletnih načrtov za 
razvoj omrežja za plin ter (od leta 2013) spremljajočo 
analizo stroškov in koristi. Poleg tega je v členu 11(8) 
uredbe TEN-E določeno, da morata evropski mreži 
sistemskih operaterjev prenosnih omrežij za elek -
trično energijo in plin pripraviti model (medsebojno 
povezanega) omrežja za trg z električno energijo in 
plinom ter ga predložiti Komisiji in ACER do 31. decem -
bra 2016. Komisija bo zagotovila, da se to opravi 
pravočasno.
Priporočilo 7 (b)
Komisija delno sprejema to priporočilo.
Interno oblikovanje analitičnih zmogljivosti in zmo -
gljivosti za modeliranje bi lahko znatno vplivalo na 
sredstva bodisi za Komisijo bodisi za ACER. Ustrezna 
druga možnost bi lahko bilo zunanje zagotavljanje 
teh zmogljivosti prek evropskih mrež sistemskih 
operaterjev prenosnih omrežij pod nadzorom ACER in 
Komisije.
Priporočilo 7 (c)
Komisija sprejema to priporočilo.
Evropski mreži sistemskih operaterjev prenosnih 
omrežij sta v tesnem sodelovanju s Komisijo in ACER 
vzpostavili analizo stroškov in koristi za celoten ener -
getski sistem, ki podpira načrtovanje in oceno potreb, 
ter desetletne načrte za razvoj omrežja za plin.
125
Razvoj desetletnih načrtov za razvoj omrežja na 
področju plina in električne energije, ki jih priprav -
ljata zadevni evropski mreži sistemskih operaterjev 
prenosnih omrežij, zagotavlja dober pregled potreb 
po naložbah v omrežja na evropski ravni.
Odgovori Komisije 79
126
Kar zadeva sklade ESI, je v skladu s tematskim ciljem za 
spodbujanje trajnostnega prometa in odpravo ozkih 
grl v ključnih omrežnih infrastrukturah namen ESRR 
izboljšati zanesljivost oskrbe z energijo za domače in 
sosednje države. Zanesljivost oskrbe je eden od ciljev 
notranjega trga. Predhodni pogoji za sklade ESI, uve -
deni v regulativnem okviru za obdobje 2014–2020 za 
zagotovitev učinkovitosti in uspešnosti naložb skladov 
ESI, prispevajo k izvajanju reform notranjega trga in 
doseganju boljšega izvajanja projektov, financiranih iz 
skladov ESI.
Instrument za povezovanje Evrope ima jasne cilje 
v zvezi z notranjim trgom z energijo, kot so navedeni 
v členu 4 Uredbe. V členu 17(6) je to poudarjeno kot 
eden od prednostnih ciljev, ki bo obravnavan v prvih 
dveh delovnih programih.
Vendar financiranja iz instrumenta za povezovanje 
Evrope ni mogoče povezati z odsotnostjo/prisotnostjo 
reform notranjega trga z energijo, kot je pojasnjeno 
v odgovoru Komisije na priporočilo 9.
Priporočilo 9
Komisija ne sprejema tega priporočila.
Komisija je trdno prepričana, da je za zagotavljanje 
učinkovitega notranjega trga z energijo potreben 
enak napredek na področju infrastrukture in ureditve 
trga. Vendar bi bilo strogo pogojevanje preveč zaple -
teno za pravno izvršljivo izvajanje in bi lahko oviralo 
razvoj potrebne infrastrukture.

KAKO DO PUBLIKACIJ EVROPSKE UNIJE
Brezplačne publikacije:
  en izvod:  
na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  več kot en izvod ter plakati in zemljevidi:  
pri predstavništvih Evropske unije (http://ec.europa.eu/represent_sl.htm), 
pri delegacijah v državah, ki niso članice EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sl.htm),  
pri službi Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sl.htm) ali  
s klicem na telefonsko številko 00 800 6 7 8 9 10 11 (brezplačna številka za celotno EU) (*).
(*)  Informacije so brezplačne, kakor tudi večina klicev (nekateri operaterji, telefonske govorilnice ali hoteli lahko klic zaračunajo).
Publikacije, ki so naprodaj:
 na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Sodišče si je s to revizijo prizadevalo ugotoviti, ali so  
ukrepi politike za izvajanje notranjega energetskega trga 
in poraba EU za energetsko infrastrukturo uspešno 
zagotavljali koristi zanesljive oskrbe z  energijo. Cilj 
dokončne vzpostavitve notranjega energetskega trga do 
leta 2014, ki ga je zastavila EU, ni bil dosežen. Energetska 
infrastruktura v Evropi na splošno še ni zasnovana za 
popolnoma povezane trge in zato za zdaj ne zagotavlja 
uspešne zanesljive oskrbe z energijo. Finančna podpora iz 
proračuna EU na področju energetske infrastrukture je le 
v omejenem obsegu prispevala k notranjemu 
energetskemu trgu in zanesljivi oskrbi z  energijo.
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE