Podatki v podporo izjavi o zanesljivosti

Obseg in vrsta revizije

14 Cilj dela v zvezi z ugotavljanjem zanesljivosti računovodskih izkazov Evropskih razvojnih skladov je pridobiti zadostne dokaze, na podlagi katerih je mogoče ugotoviti, v kolikšni meri so bili vsi prihodki, odhodki, sredstva in obveznosti pravilno evidentirani ter ali letni računovodski izkazi podajajo resnično in pošteno sliko finančnega stanja ob koncu leta. Opažanja glede zanesljivosti računovodskih izkazov, navedena v odstavkih VI in VII izjave o zanesljivosti, temeljijo na reviziji konsolidiranih izkazov stanja (14) in konsolidiranega poročila o finančnem izvajanju sedmega, osmega in devetega ERS (15). Pri reviziji je bil uporabljen ustrezen obseg revizijskih postopkov, ki so bili zasnovani, da se na podlagi preizkusov preverijo dokazi v zvezi z zneski in razkritji. V revizijo so sodili ocenjevanje uporabljenih računovodskih načel, pomembnih ocen s strani vodstva in celotne predstavitve konsolidiranih računovodskih izkazov.

15 Opažanja glede zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij, opredeljena v odstavkih VIII do XI izjave o zanesljivosti, temeljijo na: (a) ovrednotenju nadzornih in kontrolnih sistemov v osrednjih službah urada EuropeAid in v petih delegacijah (Gana, Gvineja Bissau, Niger, Madagaskar in Sudan), ki pokrivajo šest držav; (b) preverjanju, ki je potekalo v vsaki od obiskanih delegacij, statistično izbranega vzorca transakcij, ki pokrivajo vsa področja razen proračunske podpore. Revidiranih je bilo skupno 90 plačil in 15 posameznih pravnih obveznosti; (c) preverjanju statistično izbranih 30 plačil in 15 finančnih obveznosti v zvezi s proračunsko podporo. Ta izbor predstavlja 46,0 % vseh plačil oziroma 62,1 % vseh finančnih obveznosti pri proračunski podpori. Preverjanje je bilo izvedeno s pregledom dokumentacije, pri 8 plačilih pa še z dodatno analizo v štirih od obiskanih držav (Gana, Gvineja-Bissau, Niger in Madagaskar); (d) preverjanju 30 statistično izbranih plačil, ki so jih odobrile osrednje službe urada EuropeAid; (e) preverjanju 30 statistično izbranih transakcij, ki so jih naknadno pregledale že osrednje službe urada EuropeAid; (f) preverjanju 30 statistično izbranih finančnih obveznosti; (g) preverjanju letnega poročila o dejavnostih in izjave generalnega direktorja EuropeAid ter postopka njune priprave.

Zanesljivost računovodskih izkazov

16 Kot je Sodišče omenilo v svojem letnem poročilu o ERS za proračunsko leto 2006 (16), računovodski sistem, ki se uporablja za ERS, nima vseh lastnosti, potrebnih za učinkovito in uspešno sporočanje ekonomskih informacij na podlagi nastanka poslovnega dogodka. Zaradi tega preoblikovanje podatkov na podlagi plačil v letne računovodske izkaze na podlagi nastanka poslovnega dogodka za ERS zahteva obsežno ročno obdelavo, ki povečuje tveganje napake. Poleg tega z računovodskim sistemom ni mogoče ločeno ugotoviti finančnega učinka nihanj v menjalnih tečajih, tega pa prav tako ni mogoče izvesti ročno (17). Vključitev ERS v računovodski sistem, ki ga za proračunske odhodke že uporablja Komisija, je bila prvotno predvidena za leto 2006, vendar je bila zaradi tehničnih težav večkrat preložena, po sedanjih načrtih pa bo izvedena v začetku leta 2009. 16 Uvedba novega računovodskega sistema z letom 2009 bo odpravila sedanje omejitve. Za zmanjšanje tveganj se izvajajo strožje kontrole ročne obdelave. Sedanji računovodski sistem ERS ne omogoča ugotavljanja finančnega učinka nihanj v menjalnih tečajih, kljub temu pa neto rezultat za finančno leto 2007 vključuje dobičke in izgube zaradi tečajnih razlik. Poleg tega je samo 9 % plačil izvedenih v valutah, podvrženim nihanjem menjalnih tečajev. Komisija zato meni, da te morebitne tečajne razlike niso pomembne za računovodske izkaze na splošno.

17 Letni računovodski izkazi vsebujejo rezervacijo za stroške, ki nastanejo v poročevalnem obdobju, vendar zanje ob koncu leta niso bili prejeti nobeni računi. Ta rezervacija je statistično ocenjena na podlagi številnih predpostavk in znaša 2 087 milijonov EUR oziroma 83 % vseh obveznosti. Kot je Sodišče omenilo v svojem letnem poročilu o ERS za proračunsko leto 2006 (18), Komisija ni dokazala veljavnosti predpostavke o linearnosti projektnih odhodkov. Po analizi (19), ki jo je izvedlo Sodišče, bi lahko metoda, ki jo uporablja EuropeAid, povzročila podcenitev vnaprej vračunanih odhodkov. Vendar učinka na konsolidirano bilanco stanja ob koncu leta 2007 ni mogoče številčno opredeliti. 17 Komisija je v letu 2007 še izpopolnila in izboljšala svoj način izračunavanja rezervacij z uporabo stopnje dokončanja, značilne za vsako vrsto pogodbe (donacije, dela, storitve in blago). Individualna analiza vsake pogodbe (približno 8 000 pogodb v postopku izvajanja) bi povzročila nesorazmerno delovno obremenitev v primerjavi z matematičnim pristopom, ki se trenutno uporablja. Komisija namerava začeti študijo, da bi zvišala merila, ki se uporabljajo pri tem pristopu.

18 Znesek jamstev, razkrit v opombi 1.4 k izkazom stanja, je ob koncu leta 2007 znašal 1 004 milijone EUR. Sodišče je ugotovilo, da je ta znesek precenjen za 4,1 %. 18 Komisija si je v letu 2007 zelo prizadevala, da bi povečala kakovost informacij, evidentiranih v računovodskem sistemu. Ob letni pripravi zaključnih računov so se izvedla dodatna preverjanja in popravki za pripravo letnih računovodskih izkazov. Zato ostaja vpliv na letne računovodske izkaze zelo omejen in naj ne bi bil pomemben.

Zakonitost in pravilnost osnovnih transakcij

Preizkušanje podatkov iz transakcij

Obveznosti pri projektih

19 V skladu s Sporazumom iz Cotonouja (20) morajo biti sporazumi o financiranju med Komisijo in državo ali državami AKP sklenjeni v 60 dneh od sklepa Komisije. Sodišče je z revizijo odkrilo, da država prejemnica ni podpisala pomembnega števila sporazumov o financiranju (osem od 30 pregledanih sklepov Komisije) v tem roku. 19 Komisija in države prejemnice niso kršile pravila o 60 dneh iz Sporazuma iz Cotonouja, ker to pravilo zadeva pripravo sporazumov o financiranju in ne njihovega podpisa. Rok za podpis sporazumov o financiranju je 31. december leta n + 1, pri čemer je n leto, v katerem se prevzame finančna obveznost Komisije (člena 54(2) Finančne uredbe v zvezi z 9. ERS). Kot dokaz vestne prakse Komisija dejansko v skoraj vseh primerih pripravi in podpiše sporazume o financiranju v roku 60 dni od sklepa Komisije.

20 Odkrite so bile pogoste napake (pet napak, ki so vplivale na štiri od 15 pregledanih posameznih pravnih obveznosti) v zvezi s pravno predpisanimi bančnimi jamstvi pri javnih razpisih in pogodbah. V primeru ene posamezne pravne obveznosti je bilo odobreno odstopanje od pravil za javne razpise, čeprav pravna zahteva, ki bi to dopuščala, ni bila izpolnjena. 20 Komisija meni, da je finančno tveganje nično, ker nobeno plačilo ni izvedeno pred prejetjem bančnega jamstva. Komisija glede odstopanja meni, da je bilo le-to zaradi nujnosti upravičeno.

Plačila pri projektih

21 Zakonitosti in pravilnosti ni bilo mogoče v celoti revidirati pri dveh od enajstih plačil izbranim organizacijam ZN, ker Sodišče od zadevnih organizacij ZN ni moglo pridobiti z njima povezane dokumentacije (21). Zato Sodišče ne more oblikovati zaključka glede zakonitosti in pravilnosti teh transakcij. Poleg tega Sodišče opozarja na dejstvo, da je revizijo drugih transakcij ZN oviralo nezadostno sodelovanje organizacij ZN, nazadnje pa jo je le bilo mogoče izvesti po zaslugi pravočasnega posredovanja Komisije. 21 Komisija v celoti podpira zahtevo Sodišča po pridobitvi potrebnih dokazil od organizacij ZN in to načelo je jasno določeno v sporazumu FAFA. Takoj ko je Sodišče Komisijo obvestilo o težavah, ki se so pojavile v zvezi s tem, se je ta obrnila na ustrezne organizacije ZN, da bi našla rešitev in Sodišču zagotovila zahtevane informacije.

22 Sodišče je pri reviziji plačil, ki so jih odobrile delegacije in osrednje službe urada EuropeAid, odkrilo pomembno stopnjo napake (27 napak, ki so vplivale na 24 od 120 preverjenih transakcij), kar je vplivalo na znesek s plačili povezanih revidiranih transakcij. Te napake so večinoma hude (22) in zadevajo predvsem: — upravičenost odhodkov, kot so plačila, izvršena zunaj dovoljenega obdobja, plačilo DDV, plačilo, ki presega dovoljen proračun, in plačilo vrst odhodkov, ki niso predvideni v pogodbi (17 napak, ki so vplivale na 15 od 120 preverjenih transakcij), — obračun predfinanciranja, čeprav odhodki še niso nastali (šest napak, ki so vplivale na šest od 120 preverjenih transakcij), — plačila neustreznih zneskov zaradi napak pri izračunu, plačila prijavljenih količin, ki niso ustrezale dejanskemu stanju, in nespoštovanje tehničnih zahtev za dela (tri napake, ki so vplivale na tri od 120 preverjenih transakcij). 22 Kontrolni sistem, ki ga je Komisija vzpostavila za potrjevanje zakonitosti in pravilnosti odhodkov, temelji na delu zunanjih revizorjev, nadzornikov, pa tudi na notranjih kontrolah. Komisija priznava, da ta sistem vsebuje določeno tveganje preostalih napak. Vendar bo Komisija glede na to, da ni mogoče preverjati vseh transakcij ob upoštevanju stroškov zaradi takšnih kontrolnih ukrepov, še naprej izboljševala svoj sistem, ki temelji na razmerju med stroški in učinkovitostjo ter zagotavlja zadostno zagotovilo.

23 Odredbodajalci bi morali preprečiti oziroma odkriti in popraviti večino napak, preden so bili odobreni obračuni predfinanciranja ali plačila. Druge napake je mogoče pojasniti z neustreznimi kontrolami, ki so jih izvedli nadzorniki ali revizorji. To kaže na slabosti v nadzornih in kontrolnih sistemih (glej odstavke 32 do 47). Z revizijami, ki jih načrtuje Komisija, bi bilo sicer mogoče odkriti in popraviti nekatere napake, vendar bo stopnja preostale napake verjetno še naprej pomembna (glej odstavek 39). 23 Večina ugotovljenih primerov zadeva bodisi plačila, ki so bila izvedena na podlagi revizijskih poročil in obračunov, ki jih je sestavil izvajalec, bodisi obračune predplačil, ki se lahko naknadno popravijo.

24 Sodišče je pri reviziji odkrilo tudi druge ponavljajoče se napake, ki bi lahko vplivale na znesek osnovnih transakcij in v glavnem zadevajo pravno predpisana bančna jamstva ter zahteve v zvezi z javnimi razpisi in pogodbami (16 napak, ki so vplivale na 15 od 120 preverjenih transakcij). Ugotovljene so bile tudi napake, ki ne vplivajo na znesek osnovnih transakcij, kot so prezgodnja plačila, nerazpoznavnost finančne podpore ERS in odhodki, dodeljeni napačni programski oceni (šest napak, ki so vplivale na šest od 120 preverjenih transakcij). 24 Dva primera zadevata podaljšanje jamstev, ki pokrivajo iztekajoče se pogodbe. Zato je bilo preostalo tveganje nično. V vseh drugih primerih so bila jamstva zagotovljena po podpisu pogodbe, vendar pa nobeno plačilo ni bilo poravnano pred prejetjem jamstev. Zato ni bilo finančnega tveganja. Komisija je v aprilu 2008 objavila priročnik o prepoznavnosti EU za zunanje dejavnosti.

Prevzete obveznosti za proračunsko podporo

25 Sporazum iz Cotonouja določa, da se neposredna proračunska pomoč (proračunska podpora) odobri, kadar je upravljanje javnih odhodkov dovolj pregledno, odgovorno in uspešno (23). Komisija ta pogoj razlaga dinamično (24). Po njenem mnenju slabosti, ki vplivajo na upravljanje javnih financ v času sklepa o financiranju, ne onemogočajo začetka programa proračunske podpore, pod pogojem, da obstaja želja po reformi in da se načrtovane reforme razumejo kot zadovoljive. Evropski parlament je podvomil v Komisijino „dinamično razlago“ meril za upravičenost do proračunske podpore in izjavil, da bi bilo treba proračunsko podporo uporabiti samo za države, ki že izpolnjujejo minimalni standard zanesljivega upravljanja javnih financ (25). 25 Komisija se zaveda, da je Evropski parlament v svojem pregledu upoštevanja priporočil v zvezi z razrešnico za leto 2006 dvomil o pristopu „dinamične razlage“, kakor je navedeno v opažanjih Sodišča. Vendar Komisija še naprej meni, da je ta pristop koristen in primeren, če se obravnava vsaka država posebej, saj Komisiji omogoča boljšo podporo izboljšavam sistemov upravljanja javnih financ (PFM) in s tem povečuje splošni razvojni učinek proračunske podpore za upravičenko. Poleg tega, da je vzpostavitev predhodnih kazalnikov, ki bi se uporabljali za vse države, metodološko zahtevna, bi zmanjšala sposobnost Komisije za pomoč reformam upravljanja javnih financ v primerih, ko se takšni kazalniki ne bi upoštevali, pa tudi takrat, ko bi se. Pristop Komisije se zato osredotoča na izčrpen diagnostični pregled po metodologiji javne porabe in finančne odgovornosti (PEFA), na potrebo po verodostojni in ustrezni strategiji reforme ter na spremljanje njenega zadovoljivega izvajanja. Zato ES tako kot večina drugih donatorjev (vključno z ustanovami Bretton Woods) uporablja diagnostiko upravljanja javnih financ kot temelj za oceno napredka pri izvajanju strategije reforme. Medtem ko Komisija priznava, da mora biti njena ocena napredka reforme upravljanja javnih financ bolj strukturirana in formalna, ugotavlja, da ji bodo izboljšani predloženi dokazi, potem ko bo na voljo več ocenjevanj javne porabe in finančne odgovornosti, omogočili bolje utemeljiti njeno oceno stanja države in njenega napredka. Komisija tudi opozarja, da se upravičenost preverja v vseh fazah programa in da v posebnem primeru držav v ranljivem položaju obvladuje nova tveganja, tako da ponavadi zahteva obstoj programa Mednarodnega denarnega sklada (MDS), ki obravnava osnovna vprašanja, kot je vodenje gotovinskega poslovanja in nadzor zakladnice.

26 Revizija, ki jo je izvedlo Sodišče, je pokazala, da se je proračunska podpora državam AKP zagotovila pri petih od 15 pregledanih prevzetih obveznosti (26), čeprav zahteve iz Sporazuma iz Cotonouja o dovolj preglednem, odgovornem in uspešnem upravljanju javnih odhodkov niso bile izpolnjene. Sodišče je odkrilo resne slabosti v notranjem nadzoru nad proračunom, računovodskih sistemih, javnem naročanju in protikorupcijskih ukrepih. Veliko skrb vzbuja predvsem to, da ni mogoče pravočasno zagotoviti revidiranih računovodskih izkazov in da je zunanja kontrola neuspešna, Sodišče pa je že poudarilo, da sta to bistvena dejavnika za dokazovanje preglednosti in odgovornosti. Zagotavljanje proračunske podpore v takšnih razmerah pomeni zelo visoko fiduciarno tveganje. Sodišče je v svojem letnem poročilu v zvezi z Evropskimi razvojnimi skladi za proračunsko leto 2006 (27) priporočilo, da bi se morala skladnost s Sporazumom iz Cotonouja primerjati s temeljnimi zahtevami. Glede tega priporočila ni bilo nadaljnjega ukrepanja. 26 Komisija se ne strinja z oceno Sodišča glede štirih zadevnih držav. Kot je navedeno v odstavku 25, so bile vse obveznosti v teh državah v ranljivem položaju, ki jih omenja Sodišče, izvedene po oceni zadovoljivega pozitivnega napredka sistemov upravljanja javnih financ s podporo ocen MDS. Zadevne države so nato še naprej dosegale napredek v upravljanju javnih financ in so ostale na pravi poti za nadaljnjo proračunsko podporo. Komisija priporočila Sodišča ni razumela kot zahteve za določitev minimalnih standardov, ki bi veljali za vse države, in meni, kakor je navedeno v odstavku 25, da to ni primerno. Komisija je v letu 2007 še naprej uporabljala dinamični pristop, za katerega meni, da je primeren. Protikorupcijski ukrepi so analizirani glede na finančne sporazume in spremljani v okviru letnih poročil delegacij o upravljanju javnih financ.

27 Določbe sporazumov o financiranju za proračunsko podporo v več primerih (sedem od 33 pregledanih sporazumov o financiranju) niso bile popolne oziroma so bile nejasne; niso vsebovale splošnih pogojev za proračunsko podporo oziroma so dvoumno opredeljevale metodo za izračun zneskov za vračilo; ali pa so se nanašale na obveznosti, ki jih je sprejela vlada, ne da bi se pri tem določili rok plačila in posledice v primeru neizpolnitve teh obveznosti. 27 Komisija se sklicuje na sodno prakso uporabe Sporazuma iz Cotonouja v vseh svojih finančnih sporazumih in ocenah sprostitev tranš. Vendar Komisija priznava, da je zaželeno, da se merila o izpolnjevanju pogojev izrecno navedejo v finančnih sporazumih in tam navedenih splošnih pogojih, v skladu s Smernicami za programiranje, oblikovanje in upravljanje splošne proračunske podpore. Komisija si bo zato še naprej prizadevala za izboljšanje kakovosti finančnih sporazumov v okviru 10. ERS. Določitev datumom za oceno pogojev za izplačilo, vključena v finančnih sporazumih, je samo okvirna.

Plačila proračunske podpore

28 Sodišče je pri reviziji plačil proračunske podpore odkrilo pomembno stopnjo napake (štiri napake, ki so vplivale na štiri od 30 pregledanih plačil), ki je vplivala na znesek z njimi povezanih revidiranih transakcij. Ugotovljeni primeri zadevajo izračune zneskov za izplačilo na podlagi pozitivnega sklepa o napredku pri upravljanju javnih financ, čeprav ta sklep ni skladen z ustrezno oceno stanja, in uporabo metode izračuna, ki ni predvidena v sporazumu o financiranju. V nadaljnjih treh primerih so bila plačila izvršena, čeprav ni bilo na voljo ažurnih poročil o upravljanju javnih financ. To pomeni tveganje, da pogoji za upravičenost niso bili izpolnjeni. 28 Komisija si je v vseh štirih primerih, ki jih je navedlo Sodišče, prizadevala sprejeti odločitev na podlagi prejetih informacij in utemeljene razlage določb zadevnih finančnih sporazumov. V dveh od treh primerov (Bocvana in Namibija) so bila poročila v zvezi s stanjem upravljanja javnih financ na voljo v skladu s smernicami za splošno proračunsko podporo in dokazana je bila upravičenost. V primeru Nove Kaledonije (2007BS-EE16) so obveznosti, ki jih je navedlo Sodišče, spremljevalni ukrepi in ne pogoji za izplačilo.

29 Komisija v bistvenem številu primerov (šest od 30 pregledanih plačil) ni strukturirano in formalno dokazala, da so bili plačilni pogoji o upravljanju javnih financ spoštovani. Med najdenimi primeri so ocene napredka, ki so neutemeljeno optimistične ali temeljijo na zastarelih oziroma neustreznih informacijah, zaključki, ki niso podprti z osnovnimi informacijami, zanašanje na prihodnje namesto na pretekle dogodke in netočna ocena kazalnikov. 29 Komisija se strinja, da je treba strukturirano in formalno dokazati, da so bili plačilni pogoji, povezani z upravljanjem javnih financ, spoštovani. Osnovno orodje, ki ga Komisija uporablja za oceno sistema upravljanja javnih financ, je ocenjevanje javne porabe in finančne odgovornosti, ki je dopolnjena z drugimi informacijami o najnovejšem napredku reform upravljanja javnih financ (pogosto skupaj z drugimi razvojnimi partnerji). Komisija pri izvajanju plačila svojo odločitev osnuje na vseh razpoložljivih informacijah. Poleg tega morajo delegacije predložiti letno poročilo o upravljanju javnih financ z informacijami o nedavnih in načrtovanih reformah. Kljub temu pa se Komisija strinja, da bi se morale delegacije v zvezi z nekaterimi navedenimi plačili jasneje izraziti glede informacij, ki so jih uporabile za izvedbo svojih ocen. Komisija v zvezi s pripombo glede neutemeljenega optimizma pri ocenjevanju upošteva doseženi napredek upravljanja javnih financ, verodostojne in ustrezne zaveze prihodnjim reformam, rezultat dialoga s partnerskimi državami in razvojnimi partnerji ter zagotavljanje dopolnilne pomoči. Tako Komisija išče ravnotežje med doseženim napredkom, politično zavezanostjo reformam in preostalimi zaskrbljujočimi področji, da bi sprejela odločitev na podlagi prejetih informacij.

Poročilo o dejavnostih generalnega direktorja urada EuropeAid

30 V poročilu o dejavnostih generalnega direktorja urada EuropeAid so predstavljeni dosežki politike, upravljavska uspešnost služb in glavni rezultati kontrol. V poročilu je prikazano tudi nadaljnje ukrepanje Komisije na podlagi priporočil Računskega sodišča, službe za notranjo revizijo in oddelka za notranjo revizijo v uradu EuropeAid.

31 Poročilo o dejavnostih vsebuje posebne kazalnike glede zakonitosti in pravilnosti (28). Vendar kazalniki ne vsebujejo finančnih informacij, kot so obseg revizij, stopnje napake, odkrite z raznimi kontrolami, znesek izdanih nalogov za izterjavo in zneski, kot so dejansko izterjani. Zato ni jasno, na kakšni podlagi je generalni direktor urada EuropeAid izjavil, da je prejel razumno zagotovilo, da so vzpostavljeni kontrolni postopki nudili potrebna jamstva glede zakonitosti in pravilnosti osnovnih transakcij. Sodišče je pri reviziji odkrilo pomembno stopnjo napake ter slabosti v nadzornih in kontrolnih sistemih. 31 Letni revizijski načrt urada EuropeAid 2007 in njegove priloge so vključevale kazalnike zakonitosti in pravilnosti, kot na primer rezultate naknadnih kontrol in izvajanje letnih revizijskih načrtov. Generalnemu direktorju so bili na voljo rezultati dejavnosti izterjave, ki so jih izvedle službe urada EuropeAid, pa tudi drugih kontrol. Razumno zagotovilo generalnega direktorja ne izhaja na mehanski način iz enega samega kazalnika. Izjava temelji na vrednotenju številnih elementov, vključno z: rednimi dejavnosti nadzora upravljanja, rezultati rednih ocen delovanja notranjih kontrol, rednim poročanjem odredbodajalcev na podlagi nadaljnjega prenosa, izvajanjem akcijskih načrtov, ki izhajajo iz priporočil različnih nadzornih organov, in rezultati naknadnih kontrol.

Nadzorni in kontrolni sistemi

Skupna strategija kontrole

32 Po Komisijinem akcijskem načrtu za integriran okvir notranje kontrole in priporočilu Sodišča (29) o vzpostavitvi skupne strategije urada EuropeAid za kontrolo je bil v predlogah za notranjo kontrolo, ki so bile del poročila o dejavnostih generalnega direktorja urada EuropeAid, razvit opis ključnih sistemov upravljanja in kontroliranja. Čeprav ta predstavlja bistven napredek, pa še ne vsebuje pomembnih delov, kot so ključni kazalniki v podporo stopnji zagotovila, ki se pridobi, obseg nekaterih kontrol in uskladitev predhodnih in naknadnih kontrol. 32 Urad EuropeAid se je obvezal, da bo izboljšal predstavitev teh elementov svoje strategije kontrole.

33 Število uslužbencev Komisije se v primerjavi z dodeljenimi sredstvi zmanjšuje (30). Poleg tega ni predvideno nobeno večje povečanje števila uslužbencev, čeprav je napovedano precejšnje povečanje dodelitev sredstev v okviru 10. ERS. Seveda je upravičeno zagotoviti učinkovito uporabo človeških virov, vendar obstaja tveganje, da pomanjkanje oziroma neustrezna porazdelitev uslužbencev ali nerazpoložljivost posebnih spretnosti in znanj vplivajo na kakovost kontrol, preverjanj in spremljanja. Evropski parlament je v zvezi s tem izrazil zaskrbljenost (31). Povečanje proračunske podpore v okviru ERS poleg tega ustvarja potrebo po posebnih spretnostih in znanjih in Sodišče ugotavlja, da je oddelek za notranjo revizijo v uradu EuropeAid priporočil, da se v kadrovsko politiko v zvezi s proračunsko podporo zajamejo cilji o številu, spretnostih in znanju uslužbencev, ki se ukvarjajo s proračunsko podporo. 33 Komisija se strinja s Sodiščem, da ustrezna kadrovska struktura z vidika števila ter spretnosti in znanj pomeni izziv.

Izvajalske organizacije

34 Sodišče je ugotovilo, da so za majhne subjekte, ki upravljajo programske ocene (32), in upravičence po sporazumih o donacijah pogosto značilni šibki sistemi notranjega kontroliranja. Ti subjekti na primer pogosto nimajo ustreznega računovodskega sistema za evidentiranje projektnih odhodkov. Poleg tega se pri revizijah, ki jih naročajo izvajalske organizacije, pogosto ne odkrijejo vprašanja, ki vplivajo na zakonitost in pravilnost transakcij. 34 Da bi izboljšala kakovost sistemov notranje kontrole enot za upravljanje, je Komisija v ta namen izdelala priročnike in redno organizira usposabljanja (22 držav v letu 2007), predvideva pa tudi možnost oblikovanja splošnih orodij računovodskega in finančnega poslovodenja. Od februarja 2006 so revizijska pooblastila v zvezi s preverjanji stroškov sestavni del pogodb o donacijah (Priloga VII). Ta revizijska pooblastila strogo opredeljujejo obseg in metodologijo, ki jo mora uporabiti revizor, ki ga je pooblastila upravičena organizacija, in prispevajo k izboljšanju kontrol.

Nadzorniki

35 Pri pomembnih naročilih del, dobave ali storitev se imenuje zunanji nadzornik, ki vodi in/ali spremlja izvedbo naročila. V nekaterih primerih je revizija, ki jo je izvedlo Sodišče, pokazala, da nadzorniki niso izvedli dovolj kakovostnih kontrol, kar je vplivalo na zakonitost in pravilnost transakcij. 35 Komisija je od svojih delegacij zahtevala, da okrepijo nadzor del nadzornikov. Proučila bo možnost vzpostavitve mehanizma, katerega cilj je zagotoviti, da kakovost kontrol, ki jih opravljajo nadzorniki, izpolnjuje obveznosti zakonitosti in pravilnosti transakcij, in povečati učinkovitost nadzornih del.

Države AKP

36 Komisija si je še naprej prizadevala, da bi z zagotovitvijo tehnične pomoči, opreme in usposabljanja povečala zmogljivosti uprav nacionalnih odredbodajalcev in jim tako omogočila uspešno kontroliranje odhodkov ERS. Kljub temu se lahko zaradi premajhnega sodelovanja držav AKP delegacije v številnih primerih le v omejenem obsegu zanesejo na kontrole, ki jih izvedejo uprave nacionalnih odredbodajalcev, kar povečuje delovno obremenitev uslužbencev delegacij pri zagotavljanju zadostnosti kontrol. 36 Komisija si še naprej prizadeva za zagotavljanje pomoči in usposabljanja. V letu 2007 je bilo 1 430 udeležencev iz 22 držav AKP deležnih popolnega usposabljanja v zvezi s finančnimi in pogodbenimi postopki ERS.

Odredbodajalci v delegacijah in osrednjih službah urada EuropeAid

37 Sodišče je ugotovilo slabosti v kakovosti nekaterih pregledov, ki so jih izvedli odredbodajalci, predvsem pri odobritvi obračunov predfinanciranja in preverjanju dokumentacije, ki upravičuje odhodke, vključno z delom in rezultati revizorjev ter nadaljnjim ukrepanjem na podlagi revizijskih ugotovitev. Poleg tega osebje delegacij ni dovolj prisotno na terenu, da bi lahko na primer spremljalo nadzornike. 37 Da bi zagotovila izpolnjevanje določb finančne uredbe v zvezi s potrditvijo izdatkov s strani pristojnega odredbodajalca, Komisija uporablja finančne tokove in standardne kontrolne sezname za vsako transakcijo, kar prispeva k usklajenosti in kakovosti izvedenih transakcij. Komisija bo odredbodajalce opozorila na načela obračuna predplačil. Glede nadaljnjega ukrepanja na podlagi revizij odgovorni odredbodajalci skrbijo za izdajanje nalogov za izterjavo vsakokrat, kadar je to potrebno.

38 Revizije odhodkov, ki jih delegacije in osrednje službe urada EuropeAid sprožijo ter zaupajo zasebnim revizijskim podjetjem, so ključni del Komisijinih nadzornih in kontrolnih sistemov in so zasnovane tako, da prispevajo k pridobitvi zagotovila o odhodkih ERS.

39 Letni revizijski načrt vsebuje obvezne revizije in revizije na podlagi tveganja. Ker ni dovolj dokumentacije o analizi tveganja, proces njene izvedbe ni jasen, prav tako pa ni jasno, ali delegacije ta proces dosledno izvajajo. Splošna stopnja izvajanja letnega revizijskega načrta je nizka zlasti v delegacijah, saj se je v danem letu začelo 55 % vseh načrtovanih revizij, medtem ko so bile preostale preložene ali včasih odpovedane. To gre delno pripisati omejeni zmožnosti delegacij za organizacijo revizij in nadaljnjega ukrepanja po njih. Poleg tega je tudi takrat, ko so bile revizije sprožene, njihov cikel zelo dolgotrajen, saj so končna poročila pripravljena dolgo po nastanku odhodkov. Zaradi takšnih slabosti v sistemu je lahko splošna stopnja razpoložljivega zagotovila nižja od pričakovane. 39 Postopek, po katerem je treba izvesti analizo tveganja, je jasno naveden v operativnih smernicah za letni revizijski načrt in analizo tveganja. Komisija se strinja, da je treba izboljšati postopek dokumentiranja analize tveganja. Letni revizijski načrt opredeljuje revizij, ki jih je treba opraviti in ki so običajno povezane s preverjanjem projektnih odhodkov. Nekatere od teh revizij bodo začete in izvedene istega leta (n + 1), ostale pa v naslednjem letu (n + 2), odvisno od hitrosti izvajanja projekta/programa in samega revizijskega postopka. To vodi k prilagoditvam prvotnega načrta in vsaka odpovedana ali preložena revizija zahteva ustrezno utemeljitev. To še ne pomeni, da so vse revizije, ki se med letom niso začele, preložene. Stopnja izvajanja revizijskega načrta za leto 2007 kot posledica takšnih prilagoditev je 77 %. To je v skladu z načrti iz prejšnjih let, ki se izvajajo dve leti. Zagotovilo je zagotovljeno z dejstvom, da nobeno plačilo, ki je predmet revizije, ni izvedeno pred prejetjem in upoštevanjem rezultatov takšne revizije.

40 Komisija je dosegla pomemben napredek na področju revizij, ko je oktobra 2007 izdala nova revizijska pooblastila, ki se uporabljajo za vse revizije. Čeprav se revizijska pooblastila še ne izvajajo dovolj dolgo, da bi bil njihov učinek viden, pa je opaziti pozitivne znake, da bi morala omogočiti doslednejše poročanje revizorjev, zlasti glede oblike podanega revizijskega mnenja in uporabljenega praga pomembnosti.

Spremljanje, ki ga izvajajo osrednje službe urada EuropeAid

41 Glavno orodje za spremljanje delegacij so poročila o upravljanju zunanje pomoči (EAMR), polletna poročila o upravljanju, ki jih pripravijo delegacije. Ta poročila so reden vir informacij, ki delegacijam s prenesenimi pooblastili omogoča, da osrednjim službam urada EuropeAid pošiljajo najpomembnejše informacije o notranji organizaciji, izvajanju projektov in zunanjih revizijah. Osrednje službe urada EuropeAid delegacijam nato zagotovijo povratne informacije. Vprašanja, o katerih delegacije redno poročajo, zadevajo pomanjkanje zmogljivosti in virov v upravah nacionalnih odredbodajalcev (glej odstavek 36) ter kadrovske omejitve (glej odstavek 33).

42 Na voljo ni bilo nobenih centraliziranih informacij o upravljanju glede obsega in rezultatov revizij, ki so jih v letu 2007 začele delegacije. To pomeni, da je stopnja zagotovila, ki jo je mogoče pridobiti iz teh revizij, veliko nižja od tiste, ki bi jo bilo mogoče pridobiti, če bi bil vzpostavljen robusten sistem za informacije o upravljanju. Obstoječe računalniško orodje, revizija CRIS, je bilo spremenjeno, da se olajša njegovo izvajanje, ki je od januarja 2008 obvezno. Čeprav se ta sistem še ne izvaja dovolj dolgo, da bi bilo mogoče oceniti njegovo uspešnost, je opaziti pozitivne znake, da se bo izkazal za koristnega pri spremljanju napredka. Še vedno ga je treba nekoliko izpopolniti, da bo mogoče oceniti pokritost odhodkov z revizijami in sistem uporabiti pri zbiranju in analizi revizijskih ugotovitev in priporočil ter pri nadaljnjem ukrepanju po njih, s čimer bo mogoče redno ocenjevati sporna vprašanja, prav tako pa bo zagotovljeno takojšnje in pravočasno ukrepanje, kjer je potrebno. 42 Urad EuropeAid je razvil ustrezna orodja za izvajanje revizij, medtem ko več mehanizmov prispeva h kontroli njihove kakovosti ter utrditvi in uporabi sistemskih revizijskih ugotovitev. Načrtovanje in nadaljnje ukrepanje na podlagi rezultatov revizij zagotavljajo delegacije in sedeži. Nobeno plačilo, ki je predmet revizije, se ne odobri pred prejetjem in upoštevanjem rezultatov takšne revizije. Rezultati predhodnih revizij se upoštevajo pri oblikovanju letnega revizijskega načrta. Urad EuropeAid na centralni ravni spremlja izvajanje letnega revizijskega načrta in od leta 2005 izvaja pregled revizijskih poročil, objavljenih med letom. Namen navedenega pregleda je prispevati k spremljanju revizijske dejavnosti na sedežih in delegacijah ter dodatno izboljšati revizijski sistem, med drugim na podlagi analize tipologije revizijskih ugotovitev.

43 Revizije, ki jih naročajo osrednje službe urada EuropeAid, so bile že dolga leta predmet stroge kontrole, vsako leto pa se pripravi zbirno poročilo za združitev informacij iz teh revizij, s čimer se omogoči uvedba izboljšav sistemov, kjer je potrebno. Podoben postopek je bil izveden v letu 2007 za obravnavo revizij, ki so jih naročile delegacije in ki predstavljajo večino revizij. Pristop do tega je metodičen in pokriva glavna področja zanimanja, kot je spoštovanje revizijskih pooblastil. Pripravljeno poročilo je vsebovalo veliko stvarnih informacij o številu in razvrstitvi ugotovitev.

Preverjanje, ki ga izvajajo osrednje službe urada EuropeAid

44 Med preverjanja, ki jih izvajajo osrednje službe EuropeAid, sodijo revizijski obiski za preverjanje delovanja sistemov notranje kontrole v delegacijah, naknadne kontrole transakcij in revizije, ki jih sprožijo osrednje službe EuropeAid.

45 Osrednje službe urada EuropeAid so v letu 2007 izvedle revizijski obisk ene delegacije z namenom spremljanja, vanj pa je sodilo preverjanje vzpostavitve in delovanja nadzornih in kontrolnih sistemov. Revizijski obisk je bil dobro zasnovan in je postregel s praktičnimi priporočili za izboljšave kontrolnih sistemov, vendar je to edini tovrstni revizijski obisk, ki je bil izveden. Urad EuropeAid je v letu 2007 za te revizijske obiske pripravljal standardizirano metodologijo. V tem procesu sta bila izvedena dva pilotna revizijska obiska, med katerima je bila prednost namenjena operativnim vprašanjem in ne delovanju nadzornih in kontrolnih sistemov. 45 Urad EuropeAid je za te revizijske obiske v marcu 2008 sprejel standardizirano metodologijo.

46 Sistem naknadne kontrole transakcij v uradu EuropeAid zagotavlja uspešen mehanizem za ugotavljanje napak, ki vplivajo na formalne vidike transakcij, vendar je manj uspešen pri ugotavljanju napak, ki vplivajo na znesek plačila. Kot je bilo omenjeno v Letnem poročilu za proračunsko leto 2006, lahko naknadne kontrole transakcij zato le v omejenem obsegu prispevajo k splošnemu zagotovilu o sistemih in postopkih ter o zakonitosti in pravilnosti osnovnih transakcij. Sodišče je pri preučitvi vzorca naknadno pregledanih transakcij tudi odkrilo, da ti pregledi v nekaterih primerih niso bili ustrezno evidentirani, da nekatere napake niso bile odkrite in da nadaljnje ukrepanje na podlagi ugotovitev ni bilo vedno tako pravočasno, kot bi bilo mogoče. 46 Vzpostavitev sistema naknadne kontrole transakcij in opredeljevanje njegovih značilnosti temeljita na oceni preostalih tveganj in vzajemnega delovanja z drugimi sestavinami sistema kontrole. Naknadne kontrole transakcij zagotavljajo dodatno stopnjo zagotovila za oceno elementov, ki so predmet take kontrole. To vključuje plačila, vračila in potrditve transakcij predfinanciranja, ki jih izvaja Komisija. Proučevanje posamezne transakcije vključuje sistematično preverjanje veljavnih pogodbenih pogojev. Dokumentacija, ki se zahteva za vsako vrsto izbrane transakcije, je jasno določena v navodilih za naknadno kontrolo transakcij.

47 Revizije na podlagi tveganja, ki so jih sprožile osrednje službe urada EuropeAid, kažejo visoko stopnjo napake. Dokumentacija o analizi tveganja ne dokazuje zadovoljivo, da je urad EuropeAid za revizijo izbral vse predmete z visokim tveganjem. 47 Komisija se strinja, da je treba postopek dokumentiranja analize tveganja izboljšati.

Notranja revizija

48 Glavni cilj oddelka za notranjo revizijo v uradu EuropeAid je oceniti in ovrednotiti sistem notranje kontrole. Oddelek svojo funkcijo opravlja uspešno. Vendar Sodišče opaža, da pri analizi tveganja, ki jo izvaja oddelek za notranjo revizijo, ni dovolj upoštevana evidenca tveganja, ki jo vodi EuropeAid, ter da revizijski program ni dovolj prožen, da bi se lahko prilagajal, ko se zaznano tveganje sčasoma spreminja. Oddelek je v letu 2007 dokončal revizije proračunske podpore, skupnih in skrbniških skladov, procesa identifikacije, izbranih standardov notranjega kontroliranja v izbranih delegacijah in obvladovanja tveganja v delegacijah, prav tako pa je izvedel številne revizije v okviru nadaljnjega ukrepanja. Zaključki oddelka so v glavnem skladni z ugotovitvami Sodišča. 48 Analiza tveganja oddelka za notranjo revizijo je osnova za njegov lasten letni revizijski načrt. Poleg tega se tveganja v registru za spremljanje tveganj urada EuropeAid obravnavajo v povezavi z učinkom, ki ga imajo na področju, ki ga je treba pregledati. Medtem ko je lahko v registru za spremljanje tveganj oddelka za notranjo revizijo neko področje opredeljeno kot visoko tvegano, je mogoče, da tega področja ni v revizijskem načrtu za posamezno leto, ker poslovni postopek še ni del delovne prakse GD ali upravljavskega cikla za nekatere programe. Register za spremljanje tveganj oddelka za notranjo revizijo se večkrat na leto posodobi, da se upoštevajo kakršni koli dokazi sprememb tveganj v okolju urada EuropeAid.

49 Komisijina služba za notranjo revizijo je izvedla revizijo dejavnosti naknadne kontrole (33) v uradu EuropeAid. Njeni zaključki potrjujejo ugotovitve Sodišča o splošni strategiji kontrole (glej odstavek 32) ter načrtovanju in spremljanju revizij (glej odstavka 38 in 42). 49 Revizija službe za notranjo revizijo je bila izvedena v času, ko se je strategija kontrol pripravljala za formalizacijo. Njene sklepne ugotovitve niso mogle upoštevati poznejšega razvoja.

50 Služba za notranjo revizijo je izvedla tudi zaključno revizijo v okviru nadaljnjega ukrepanja glede financiranja NVO v uradu EuropeAid in revizijo upravičenosti stroškov iz naslova Okvirnega finančnega in upravnega sporazumoma (FAFA) z Združenimi narodi. Slednja je potrdila, da je oblika sporazuma FAFA ustrezna, vendar tudi, da je treba kontrolne mehanizme še vedno uspešno in širše izvajati na ravni projektov in partnerjev, na primer z okrepitvijo kontrol plačil in zagotovitvijo ustreznega obsega revizijskih obiskov za namene preverjanja (34). 50 Urad EuropeAid je po koncu revizij službe za notranjo revizijo, izvedenih v letu 2006 in v začetku leta 2007, v zvezi z Okvirnim finančnim in upravnim sporazumom (FAFA) dosegel velik napredek: — opravljena je bila formalna analiza usklajenosti agencij Združenih narodov (ZN) z mednarodno priznanimi standardi (97-odstotna stopnja pokritosti), — v skladu s povišanjem prispevkov Komisije za ZN se je število revizijskih obiskov za namene preverjanja ZN občutno povečalo (39 v letu 2007, v primerjavi s 7 v obdobju 2005–2006), — načrtovanje teh preverjanj se pripravlja vsako leto, — njihovi rezultati so konsolidirani, — Komisija in ZN so podpisali skupne smernice za poročanje, da bi slednjega izboljšali.

Zaključki in priporočila

51 Sodišče je na podlagi svojega revizijskega dela prišlo do zaključka, da so računovodski izkazi ERS za proračunsko leto, ki se je izteklo 31. decembra 2007, v vseh pomembnih vidikih zanesljivi, vendar opozarja na opažanje iz odstavka 17 o rezervaciji za nastale stroške.

52 Sodišče je na podlagi svojega revizijskega dela prišlo do zaključka, da: (a) razen učinkov zadeve iz odstavkov 19, 20 in 27 v transakcijah, povezanih s prihodki in obveznostmi Evropskih razvojnih skladov, ni pomembnih napak. Sodišče poleg tega opozarja na visoko fiduciarno tveganje pri primerih, omenjenih v odstavkih 25 in 26; (b) na transakcije v zvezi s plačili ERS vpliva pomembna stopnja napake.

53 Sodišče je ocenilo, da so nadzorni in kontrolni sistemi za Evropske razvojne sklade delno uspešni. V tabeli 3 je prikazano, kako je Sodišče ocenilo nadzorne in kontrolne sisteme v uradu EuropeAid (35). 53 Komisija ob upoštevanju finančnih in človeških materialnih virov, s katerimi razpolaga, meni, da je vzpostavila sisteme kontrole, ki omogočajo zagotavljanje razumnega zagotovila.

54 EuropeAid je nadaljeval z odpravljanjem nekaterih pomanjkljivosti, omenjenih v prejšnjih letnih poročilih Sodišča. Pripravil je nova revizijska pooblastila za revizije in vzpostavil sistem za informacije o upravljanju, ki se imenuje revizija CRIS ter se nanaša na obseg in rezultate revizij. Sodišče pozdravlja prizadevanja urada EuropeAid za oblikovanje strategije kontrole, vendar določeni pomembni deli niso dovolj jasni, zlasti glede obsega nekaterih kontrol, usklajevanja med predhodnimi in naknadnimi kontrolami ter ključnih kazalnikov v podporo splošnemu zagotovilu, ki ga poda generalni direktor. 54 Komisija pozdravlja dejstvo, da Sodišče priznava stalni napredek, dosežen v preteklih letih.

55 Treba je nadaljevati s prizadevanji za izboljšanje zasnove in/ali izvajanja nekaterih sistemov. Pri tem bi bilo treba upoštevati naslednja priporočila: 55

(a) strategija kontrole v uradu EuropeAid bi morala zajemati ključne kazalnike v podporo stopnji zagotovila, ki ga poda generalni direktor, obseg nekaterih kontrol, usklajevanje med predhodnimi in naknadnimi kontrolami ter potrebne kadrovske vire; (a) Urad EuropeAid se je obvezal, da bo izboljšal predstavitev teh elementov svoje strategije kontrole.

(b) treba bi bilo izvesti pregled, s katerim se oceni, ali imajo osrednje službe urada EuropeAid in delegacije na voljo stopnjo in vrsto kadrovskih virov, ki ju potrebujejo za zagotovitev kakovosti kontrol; (b) Komisija se strinja s Sodiščem, da ustrezna kadrovska struktura z vidika števila ter spretnosti in znanj pomeni izziv, in je pripravljena na izvedbo pregleda.

(c) upravljanje izvajalskih organizacij bi bilo treba bolje podpreti. V ta namen bi bilo treba izboljšati prisotnost uslužbencev delegacij na terenu ter podpreti računovodske sisteme in usposabljanje, zlasti pri projektih, ki se upravljajo s programskimi ocenami; (c) EuropeAid bo razvil več orodij za izboljšanje upravljanja izvajalskih organizacij in uvedel nova revizijska pooblastila za revizije novih programskih ocen.

(d) pri pregledih, ki jih delegacije izvedejo pred odobritvijo plačil, bi bilo treba temeljiteje preučiti zahtevke za plačilo in se v večji meri osredotočiti na resničnost, upravičenost in točnost odhodkov. Potrebno je boljše spremljanje kakovosti dela, ki ga opravijo nadzorniki in revizorji; (d) Da bi zagotovila izpolnjevanje določb finančne uredbe v zvezi s potrditvijo izdatkov s strani pristojnega odredbodajalca, Komisija uporablja finančne tokove in standardne kontrolne sezname za vsako transakcijo, kar prispeva k usklajenosti in kakovosti izvedenih transakcij.

(e) izvajanje revizije CRIS bi moralo omogočiti spremljanje obsega revizij in revizijskih rezultatov. Kvalitativne informacije o podanih priporočilih in izboljšavah, ki bi jih bilo treba uvesti za obravnavo ugotovitev, so ključnega pomena za zagotavljanje, da se dosežejo končni cilji naročanja revizij; (e) Začetek veljavnosti novega modula revizije CRIS 1. januarja 2008 bo s povezavo zneska pogodbe, ki ga je treba revidirati, z revidiranim zneskom, poenostavil izračun pokritosti z revizijami in analizo revizijskih ugotovitev glede na njihovo tipologijo. Komisija se strinja s priporočilom Sodišča ter letno zbira in analizira rezultate revizij z namenom pridobivanja znanja in uvajanja ustreznih izboljšav.

(f) pri naknadnih kontrolah transakcij bi bilo treba bolje preveriti dokazila, s čimer se zagotovi, da na transakcije ne vplivajo napake glede upravičenosti in resničnosti, ter preveri, ali so bili pregledi, izvedeni pred odobritvijo plačila, ustrezni; (f) Komisija si stalno prizadeva za dodatno izboljšanje svojega sistema in bo posvečala posebno pozornost vprašanju podrobne podporne dokumentacije o programskih ocenah.

(g) treba bi bilo dokončati standardizirano metodologijo za revizijske obiske z namenom spremljanja ter povečati število takšnih obiskov. Z novo metodologijo se bo ohranila usmerjenost na preverjanje vzpostavitve in delovanja nadzornih in kontrolnih sistemov. (g) Urad EuropeAid je za te revizijske obiske v marcu 2008 sprejel standardizirano metodologijo in načrtuje se povečanje števila revizijskih obiskov z namenom spremljanja.

56 Glede proračunske podpore bi bilo treba upoštevati naslednja priporočila: 56

(a) spoštovanje Sporazuma iz Cotonouja bi bilo treba oceniti glede na temeljne zahteve, kot je razpoložljivost pravočasno objavljenih in revidiranih računovodskih izkazov, ki morajo biti izpolnjene, preden se odobri proračunska pomoč; (a) Kakor je navedeno v odstavku 25, Komisija kot del dinamičnega pristopa uporablja prvotno diagnostiko upravljanja javnih financ in program reforme kot temelj za oceno napredka v vsaki posamezni državi ter meni, da je določitev skupnih minimalnih standardov, ki bi jih enotno uporabljale vse države, neprimerna.

(b) uporabljeni kazalniki uspešnosti bi morali omogočati, da se jasno pokaže napredek pri upravljanju javnih financ, če je bil ta dosežen. To bi bilo mogoče doseči z okrepitvijo kazalnikov, s katerimi se napredek pri rezultatih meri skozi daljše časovno obdobje, skupaj s kazalniki procesa, s katerimi se meri uspešnost enkratnega dogodka; (b) V primerjavi z drugimi sektorji je opredelitev kazalnikov rezultata za upravljanje javnih financ težja in bolj zapletena. Vendar Komisija spodbuja uporabo kazalnikov rezultata, ki merijo učinek reform, kadar so taki kazalniki na voljo, uporablja pa tudi procesne kazalnike in ukrepe za spremljanje napredka pri izvajanju programa reforme.

(c) da bi lahko strukturirano predstavila svoje zaključke o napredku pri upravljanju javnih financ, bi morala Komisija zagotoviti, da so podatki, uporabljeni kot osnova za sklepe o izplačilu, zanesljivi, ter se v večji meri opirati na merjenja preteklih dogodkov kot na napovedi prihodnjih; (c) Komisija pri ocenjevanju upravičenosti upošteva ravnotežje med preteklo uspešnostjo in zavezami za prihodnost. Hkrati se Komisija strinja, da je treba pri ocenjevanju izplačil dati poudarek predstavitvi dosežkov.

(d) urad EuropeAid bi moral pred začetkom programa proračunske podpore zagotoviti, da obstaja jasna in celovita ocena upravljanja javnih financ ter da ima država prejemnica zanesljiv in ustrezen program reforme, namenjen odpravljanju vseh bistvenih slabosti v predvidenem časovnem razporedu; (d) Komisija se strinja, da je treba sisteme upravljanja javnih financ oceniti pred zagotovitvijo proračunske podpore in bi takšno oceno raje izvedla v okviru javne porabe in finančne odgovornosti. Pričakuje se, da bodo v vseh državah, ki prejemajo proračunsko podporo iz evropskih razvojnih skladov, ocenjevanja javne porabe in finančne odgovornosti izvedena pred koncem leta 2008. V večini primerov imajo vlade že vzpostavljene programe reform upravljanja javnih financ, ki bi jih bilo treba prilagoditi glede na ugotovitve. Če bi bilo treba oblikovati nove programe, se bo Komisija prepričala o zavezanosti vlade razvoju in izvedbi zahtevanih ukrepov reform upravljanja javnih financ pred zagotovitvijo proračunske podpore.

(e) kakovost sporazumov o financiranju bi bilo treba izboljšati tako, da se v vseh primerih uvedejo splošni pogoji ter nedvoumne določbe in jasne zahteve za napredek pri upravljanju javnih financ; (e) Komisija si bo prizadevala zagotoviti, da bodo finančni sporazumi vključevali splošne pogoje in da bo ocena upravičenosti na podlagi upravljanja javnih financ izvedena strukturirano in formalno. Posebni kazalniki uspešnosti upravljanja javnih financ v okviru spremenljivih tranš morajo biti jasni in natančni, da omogočajo merjenje napredka v daljšem časovnem obdobju.