Na podlagi člena 8 Uredbe mora Komisija Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču vsako leto do 31. maja poslati poročilo o položaju Sklada in njegovem vodenju za preteklo proračunsko leto.

Z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 z dne 25. maja 2009 (kodificirana različica) (v nadaljnjem besedilu: Uredba) je bil ustanovljen Jamstveni sklad za zunanje ukrepe (v nadaljnjem besedilu: Sklad) za poplačilo upnikov Unije v primeru neplačevanja posojil s strani prejemnikov posojil, ki jih odobri ali zanje jamči Evropska unija. V skladu s členom 7 Uredbe je Komisija finančno poslovodenje Sklada zaupala Evropski investicijski banki (EIB) na podlagi sporazuma, ki sta ga podpisali Skupnost in EIB 25. novembra 1994 ter ki je bil nato spremenjen 23. septembra 1996, 8. maja 2002, 25. februarja 2008 in 9. novembra 2010 (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).

Za prilagoditev Sklada na 9 % skupnih neplačanih obveznosti do virov sredstev je bilo na podlagi izračuna glede zajamčenih poslov, ki na dan 31. decembra 2015 še niso bili plačani, v proračunu EU za leto 2017 za oblikovanje rezervacij Sklada namenjenih 240,5 milijona EUR. Znesek sta odobrila Svet in Evropski parlament, v bilanci stanja z dne 31. decembra 2016 pa je bil pripoznan kot sredstvo (terjatev) Sklada.

·Od novembra 2011 se EIB sooča z zamudami pri odplačevanju sirskih državnih posojil. EIB je posledično in v skladu z jamstvenim sporazumom med EU in EIB pri Jamstvenem skladu EU do 31. decembra 2016 unovčila 38 jamstev v skupnem znesku 309,07 milijona EUR (glej točko 5).

·V računovodskih izkazih, ki jih je pripravila EIB, so plačila zahtevkov EIB za unovčitev jamstev iz Jamstvenega sklada (in morebitne poznejše izterjave in zamudne obresti) pripoznana kot zmanjšanja (povečanja) neto premoženja (prispevek EU). V predkonsolidiranih računovodskih izkazih sredstva, izplačana na podlagi zahtevkov EIB, niso odšteta od neto premoženja, saj postanejo prenesena sredstva. Povezani zneski se knjižijo kot prihodki (zamudne obresti in kazni, dobički iz tečajnih razlik) ali odhodki (pristojbine EIB za izterjave, oslabitve, izgube iz tečajnih razlik). Zato prihaja do stalnih razlik med postavkami neto premoženja (prispevek EU in zadržani dobiček), pripoznanih v računovodskih izkazih, ki jih pripravi EIB, in predkonsolidiranih računovodskih izkazih, ki jih pripravi Evropska komisija.

·Predkonsolidirani računovodski izkazi vključujejo vse zneske, prenesene na EU kot posledica plačil zahtevkov EIB iz naslova jamstva za neodplačane obroke posojila (zaostala plačila ter obračunane zamudne obresti). Vendar so bili ti zneski zaradi političnih razmer v Siriji in na podlagi odločitve računovodje Evropske komisije v računovodskih izkazih za leto 2016 v celoti oslabljeni.

·Finančni prihodki zajemajo predvsem prihodke od obresti iz naložbenega portfelja (14,4 milijona EUR), realiziran dobiček od prodaje finančnih sredstev (16,8 milijona EUR) in obračunane zamudne obresti na prenesena sredstva (8,7 milijona EUR).

·Finančni stroški zajemajo predvsem izgube zaradi oslabitve posojil Siriji, prenesene na EU leta 2016 (glej točko 5).

4.Upravljanje denarnih sredstev Jamstvenega sklada

4.1.Naložbena politika

Likvidna sredstva Sklada se vlagajo v skladu z načeli upravljanja, določenimi v prilogi k Sporazumu, kakor je bil spremenjen. Zato je treba 20 % sredstev Sklada vložiti v kratkoročne naložbe (do enega leta). Te naložbe vključujejo vrednostne papirje z variabilno obrestno mero, ne glede na njihove datume zapadlosti, ter vrednostne papirje s fiksno obrestno mero, ki jim do zapadlosti preostaja največ eno leto, ne glede na njihovo začetno zapadlost. Da se ohrani ravnotežje med različnimi instrumenti, ki zagotavljajo potrebno likvidnost, se zadrži najmanj 100 milijonov EUR v instrumentih denarnega trga, zlasti bančnih depozitih.

Do 80 % sredstev Sklada se lahko vloži v portfelj obveznic s preostalo zapadlostjo do največ 10 let in šest mesecev od datuma plačila. Povprečno trajanje naložb vseh sredstev Sklada ne sme biti daljše od petih let. Pri naložbah v obveznice je treba spoštovati specifična merila, kot so likvidnost, kreditna kakovost, primernost nasprotnih strank in omejitve koncentracije. Da bi zagotovili razpršitev tveganja, celotni znesek, vložen v obveznice po posameznem izdajatelju, ne sme presegati 10 % skupne nominalne vrednosti portfelja.

4.2.Uspešnost in razvoj trga

V letu 2016 so se obrestne mere zaradi makroekonomskih pogojev in močno spodbujevalne monetarne politike zmanjšale in pogosto dosegle negativne ravni.

V prvi polovici leta 2016 so bile za evropski trg sredstev s stalnim donosom značilna večja nestanovitnost, ko so bila tržna pričakovanja posledica upočasnitve gospodarske rasti na Kitajskem, nekaterih šibkih točk v okrevanju ZDA in padajočih cen blaga, kar je stopnjevalo zaskrbljenost glede recesije, ter spremembe razširjenega programa odkupa vrednostnih papirjev ECB (EAPP).

Donos državnih obveznic se je do septembra še naprej zmanjševal zaradi nizke nominalne rasti in spodbujevalne denarne politike. Za trge pomembna dogodka v letu 2016 sta bila tudi odziv trga na referendum Združenega kraljestva 23. junija 2016 o članstvu v EU in na predsedniške volitve v Združenih državah novembra 2016.

V tretjem četrtletju so bili trgi obveznic mirnejši, najbolj pa je v tem obdobju izstopala sprememba denarne politike japonske centralne banke v septembru (nakazala omejitev donosa japonskih državnih obveznic), ki je pospešila pričakovanja glede podpore fiskalne politike svetovnim gospodarstvom.

V zadnjem četrtletju leta 2016 se je trg obveznic spremenil zaradi večjih političnih tveganj. Nestanovitnost se je močno povečala, na splošno pa so se zvišale tudi srednje- do dolgoročne referenčne obrestne mere. Srednje- do dolgoročne obveznice in zlasti referenčni donos za desetletne nemške državne obveznice so postali ponovno pozitivni. Kratkoročne obrestne mere so nasprotno ostale močno negativne. Poleg negotovosti med udeleženci na trgu glede naravnanosti denarne politike najpomembnejših centralnih bank je bila glavno gonilo politika, ki naj bi jo izvajal novoizvoljeni predsednik ZDA.

Zaradi izida predsedniških volitev ZDA so se bistveno spremenile cene številnih razredov sredstev, saj je bila posebna pozornost namenjena Trumpovim načrtom na področju gospodarske politike v zvezi s fiskalnimi spodbudami, davčno reformo in deregulacijo. V obdobju od njegove izvolitve do konca leta so bila pričakovanja glede rasti in inflacije na trgu višja, manjši pomen pa je bil pripisan morebitnim tveganjem, povezanim z nekaterimi temami njegove volilne kampanje, ki so se nanašale na njegov pristop k trgovinski in zunanji politiki. Zato so se na razvitih trgih naložbe iz obveznic močno preusmerile v lastniške vrednostne papirje.

Uspešnost portfelja sklada se je spremljala na podlagi dnevne tržne cene. V letu 2016 je imel portfelj na podlagi dnevne tržne cene letni donos 1,5563 % MTM, s čimer je presegel referenčni donos za +36,35 bazičnih točk. Merilo uspešnosti Sklada je sestavljeni indeks, ki vključuje predvsem indekse iBoxx (zlasti indeksa EUR Eurozone Sovereign in EUR Collateralized Covered) ter Euribid za kratkoročno izpostavljenost.

Pozitivne rezultate Sklada v letu 2016 se pripisuje predvsem zmanjšanju vrednosti na krajšem delu referenčnih krivulj donosa (več podatkov o gibanjih v navedenem letu je v oddelku 1.4.2 „Performance“ (Uspešnost) dokumenta služb Komisije).

5.Unovčitev jamstev iz Jamstvenega sklada

Zaradi slabšanja razmer v Siriji so Svet za zunanje zadeve, Evropski parlament in Svet v letu 2011 sprejeli sklepa o prepovedi izplačil EIB v povezavi z obstoječimi posojilnimi pogodbami ter zamrznitvi pogodb EIB o tehnični pomoči za državne projekte v Siriji. Restriktivni ukrepi so bili nato vključeni v Uredbo Sveta (EU) št. 36/2012 z dne 18. januarja 2012, kakor je bila spremenjena.

Posledično EIB od maja leta 2011 ni začela izvajati nobenega novega financiranja, vsa tekoča izplačila in storitve tehnične pomoči za Sirijo pa so od novembra 2011 do nadaljnjega zamrznjena.

Od novembra 2011 se EIB sooča z zamudami pri odplačevanju sirskih državnih posojil. V Skladu z jamstvenim sporazumom med EU in EIB je EIB zato pri Jamstvenem skladu do 31. decembra 2016 unovčila 38 jamstev v skupnem znesku 309,07 milijona EUR (vključno s kaznimi, ki jih je naložila EIB, in izterjanimi zneski).

29. septembra 2016 je Komisija EIB izplačala 4,7 milijona EUR na podlagi zahtevka za unovčitev jamstva za neodplačano posojilo letališču Enfidha (Tunizija).