Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2022/C 278/10)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od datuma te objave.

ENOTNI DOKUMENT

„SAMOBORSKA ČEŠNJOVKA / SAMOBORSKA ČEŠNOFKA“

EU št.: PGI-HR-02790 – 23.7.2021

ZOP ( ) ZGO (X)

1. Ime [ZOP ali ZGO]

„Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“

2. Država članica ali tretja država

Republika Hrvaška

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1. Vrsta proizvoda [v skladu s Prilogo XI]

Skupina 1.2 Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itn.)

3.2. Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

„Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ je dimljena klobasa za kuhanje, ki vsebuje mleto svinjsko, goveje in/ali telečje meso ter svinjsko mast, izvleček svežega česna in belo vino. Klobasi se dodajo mlet črni poper, mleta sladka paprika, zdrobljena pekoča paprika ali vloženi pekoči feferoni, kuhinjska sol in nitritna sol. Klobasa se nadeva v naravno svinjsko črevo, oblikuje v pare in vroče dimi.

Po dimljenju je površina klobase „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ (končni proizvod) značilne svetlo do temno rdečerjave barve. Meso je v prerezu svetlo rožnate barve z vidnimi koščki maščobe. Nadev je v prerezu homogen in kompakten ter se drži črevesa. Tekstura je po dimljenju in ohlajanju mehkejša.

Kemični parametri:

skupni delež mesnih beljakovin v končnem proizvodu je vsaj 16 %.

Končni proizvod vsebuje največ 30 % maščob.

Teža končnega proizvoda je 250–300 g na par ohlajenih klobas.

Klobasa „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ se uživa kuhana, dušena ali pečena. Ko je pripravljena za uživanje, ima elastično teksturo in je na ugriz čvrsta ter sočna. Ima okus po kuhani svinjini in je nekoliko začinjena, z blago ter zaokroženo aromo dima, česna in vina.

3.3. Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Približno 55–60 % surovin, uporabljenih za proizvajanje klobase „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“, je obrezkov svinjskega mesa z 20–25 % vidne maščobe ter 20–25 % svinjskih pleč brez prednjih nog z največ 5 % vidne maščobe.

10–15 % surovin sestavlja goveje ali telečje meso (vratovina, pleča brez prednjih nog, stegno brez spodnjega dela noge) in/ali goveji in/ali telečji obrezki z največ 5 % vidne maščobe.

Doda se svinjska mast, ki znaša največ 10 % surovin. Lahko gre za trdno maščobo s prašičjega vratu in/ali hrbta in/ali poltrdno maščobo s prašičjega stegna.

Klobasi „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ se doda še 2–4 % izvlečka svežega česna in suhega belega vina (svež, očiščen in zdrobljen česen, prevret v suhem belem vinu ter vodi, pri čemer se doda enaka količina česna, belega vina in vode). Nazadnje se dodajo še mlet črni poper (0,1–0,3 %), mleta sladka paprika (0,25–0,5 %), zdrobljena pekoča paprika (0,1–0,2 %) ali vloženi pekoči feferoni (0,2–0,5 %), kuhinjska sol (1 %) in nitritna sol (1 %). Uporaba sladkorja je prepovedana.

Klobasa „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ se nadeva v naravno svinjsko črevo s premerom 32/34 mm.

3.4. Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vse faze proizvodnje klobase „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ (priprava sestavin in nadeva, polnjenje črevesa z nadevom, stabiliziranje in rdečenje nadeva, dimljenje ter hlajenje) morajo potekati na opredeljenem geografskem območju iz točke 4.

3.5. Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

—

3.6. Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Kadar se klobasa „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ da na maloprodajni trg brez embalaže, mora biti vsak par klobas označen.

Kadar je klobasa „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ namenjena v obrate, ki pripravljajo živila z namenom, da jih končni potrošnik zaužije, ni treba posebej označevati vsakega para. Namesto tega se na zgornjo embalažo namesti etiketa, na kateri je poleg predpisanih informacij zapisano število parov v pakiranju.

4. Jedrnata opredelitev geografskega območja

Klobasa „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ se proizvaja znotraj upravnih meja mesta Samobor in sosednjih naselij Beder, Bobovica, Braslovje, Bratelji, Bregana, Breganica, Budinjak, Bukovje Podvrško, Celine Samoborske, Cerje Samoborsko, Domaslovec, Drežnik Podokićki, Dubrava Samoborska, Falašćak, Farkaševec Samoborski, Galgovo, Gradna, Grdanjci, Hrastina Samoborska, Jarušje, Javorek, Kladje, Klake, Klokočevec Samoborski, Konšćica, Kotari, Kostanjevec Podvrški, Lug Samoborski, Mala Jazbina, Mala Rakovica, Mali Lipovec, Manja Vas, Medsave, Molvice, Noršić Selo, Novo Selo Žumberačko, Osredek Žumberački, Osunja, Otruševec, Pavučnjak, Petkov Breg, Podgrađe Podokićko, Podvrh, Poklek, Prekrižje Plešivičko, Rakov Potok, Rude, Samoborski Otok, Savršćak, Selce Žumberačko, Sječevac, Slani Dol, Slapnica, Slavagora, Smerovišće, Stojdraga, Sveti Martin pod Okićem, Šimraki, Šipački Breg, Tisovac Žumberački, Velika Jazbina, Velika Rakovica, Veliki Lipovec, Višnjevec Podvrški, Vratnik Samoborski, Vrbovec Samoborski in Vrhovčak, ki ležijo na severozahodnem Hrvaškem, na vzhodnem pobočju Samoborskega hribovja, ki so del gorovja Žumberak, kjer reka Gradna priteka v nižavje reke Save.

5. Povezava z geografskim območjem

Povezava med klobaso „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ ter geografskim območjem sloni na ugledu, ki ga je klobasa pridobila zaradi znanja in izkušenj proizvajalcev pri izbiranju in pripravi sestavin ter različnih faz proizvodnega postopka, iz katerih izhajata poseben okus in aroma proizvoda (izbor obrezkov mesa, priprava izvlečka svežega česna in vina, špiljenje, priprava lesa za dimljenje).

V družinah iz samoborske regije obstaja dolgoletna tradicija proizvajanja mesnih proizvodov in klobas, zlasti klobase „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“, saj so vsa gospodinjstva krmila prašiče ter po zakolu shranila njihovo meso in klobase. V preteklosti so prebivalci nižinskega dela območja proizvodnje klobase „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ na pobočjih sadili žita, krmne rastline, vinograde ali sadovnjake, številni pašniki pa so zagotavljali ugodne pogoje za vzrejo goveda, prašičev in konjev. Ker je ta regija dobro znana po vinogradništvu in vinarstvu, je bilo vino ena od osnovnih sestavin vsakodnevnega življenja prebivalcev, ki se je uporabljala za proizvodnjo klobas.

Prvi pisni vir, v katerem je omenjena klobasa „češnjovka/češnofka“ [česnova klobasa], je knjiga iz leta 1915 (Samobor: narodni život i običaji [Samobor: ljudsko življenje in običaji], Milan Lang, Zagreb, 1915, str. 105–107), v kateri Milan Lang piše o kakovosti proizvoda ter surovinah in znanju ljudi, ki ga proizvajajo, in ga poimenuje „najboljša klobasa“. Ti viri kažejo na to, da so se gospodinjstva na podeželju začela ukvarjati s proizvodnjo klobase „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ v sezoni kolin, pri čemer so uporabljali le lokalne sestavine, kot so svinjsko meso, vino in česen. Lang navaja, da so klobase večinoma izdelovale ženske.

Klobaso „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ so začeli proizvajati mesarji. Zvonimir Tkalčić-Zvonček, popotnik, a sicer izobražen pisatelj iz mesta Samobor, je za samoborski karneval leta 1934 napisal pesem, v kateri je opisal življenje in delo samoborskih mesarjev, ki so mu dajali hrano, in v kateri omenja tudi klobaso „češnofka“ (Samoborska salamijada 20 godina [Samoborska salamijada – 20 let, Robert Škiljan (urednik), Samobor, 2007, str. 16).

Posebnost klobase „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ so skrbno izbrane in pripravljene visokokakovostne surovine in sestavine, ki se uporabljajo za proizvodnjo klobase.

Sočnost klobase „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ po kuhanju izvira iz izbranih obrezkov svinjskega mesa, v katerih maščoba prepreda mišično tkivo. Ker kakovost klobase „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ zagotavljajo standardizirani obrezki iz različnih delov telesa, mesarski mojster ob razkosavanju trupa loči posebne skupine mišic iz različnih delov telesa (stegno, pleče, vrat in hrbet). Nato si kose ogleda in loči odvečno maščobo od obrezkov. Za pripravo in izbor obrezkov je potrebna kombinacija veščin ter znanja o razkosavanju trupa in kulinaričnih lastnostih mesa, kar je plod večletnih izkušenj. Na kratko, kakovost proizvoda „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ je odvisna od visokokakovostnih obrezkov in ne od pustega, čistega mesa.

Špiljenje je še ena posebna značilnost klobase „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“, ki je odvisna od veščin mesarskega mojstra. Špiljenje je postopek ročnega oblikovanja parov klobas z uporabo lesene paličice. Klobasa „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ se s špiljenjem oblikuje v ustrezno obliko, da dim enakomerno prehaja po površini proizvoda in se klobasa enakomerno obarva. Za špiljenje so potrebne bogate izkušnje.

Za značilen blag okus klobase „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ po česnu in vinu poskrbi izvleček svežega česna in suhega belega vina. Mesarski mojstri dobro vedo, kakšnega okusa in vonja je svež česen. Vedo, katero sorto česna je treba izbrati za pripravo izvlečka.

Vloženi pekoči feferoni ali zdrobljena pekoča paprika poskrbijo za nekoliko pekoč okus klobase „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“.

V fazi stabilizacije se sestavine nadeva čvrsteje povežejo med seboj, da ima klobasa „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ bolj zaokrožen okus.

Značilen okus klobase „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ se razvije med dimljenjem. Za dimljenje se izberejo zdravi hlodi, ki se jim odstrani lubje. Les se zakuri v prostoru, ločenem od dimnice. Klobase se po fazi rdečenja obesijo v dimnico. Podnje se natrese plast oglja, nanjo pa plast žagovine, nato pa se klobase dimijo v skladu z zahtevami iz specifikacije proizvoda. Klobasa „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ postane svetlo do temno rdečerjave barve, kar je odvisno od trajanja in temperature dimljenja.

Pomen klobase „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ v geografskem območju, kjer se proizvaja, in njen ugled najbolje ponazarja festival samoborske češnofke, ki se v mestu Samobor že 10 let odvija med poletnim sejmom (plakat – 10. festival samoborske češnofke). Festival je namenjen predstavitvi in promociji tradicionalne metode proizvodnje ter originalnega recepta za klobaso „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“, kar je omenjeno v številnih člankih (lokalno glasilo Glasnik Samobora i Svete Nedelje, 2. april 2010 in 10. maj 2019).

Samobor je skupaj z okolico turistična destinacija, kjer imajo gostinske storitve ključno vlogo. Klobasa „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ je že dolgo bistveni del gastronomske ponudbe v restavracijah, planinskih kočah, na družinskih kmetijah v regiji (Samoborska vinska cesta [Samoborska vinska cesta] – brošura, Združenje samoborske vinske ceste, mesto Samobor, 2017, str. 26 in 33, in jedilni list restavracije Samoborska pivnica) ter na številnih tradicionalnih dogodkih, kot sta dobro znana samoborski karneval in samoborska salamijada.

Članek iz revije Meso iz leta 2009 z naslovom „Samoborska salamijada“ [Samoborska salamijada] opisuje tradicijo proizvodnje česnove klobase, salame in drugih soljenih mesnih proizvodov na območju mesta Samobor. Ugled klobase „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ in njeno povezavo z območjem mesta Samobor razkrivata naslednji povedi: „Samobor je dobro znan po številnih poslasticah in je kot tak eden od krajev z najbogatejšo kulinarično ponudbo. ‚muštarda‘, ‚bermet‘, ‚kremšnite‘, ‚game‘, ‚Samoborska češnjovka‘ … upravičeno uživajo sloves gastronomskih ikon.“ (Revija Meso, Samoborska salamijada, letnik XI, št. 1, 2009, str. 2–3).

Klobasa „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ se pogosto uporablja kot sestavina tradicionalnih jedi. Na portalu Dobar život je na voljo recept za porovo enolončnico s česnovo klobaso, v katerem je zapisano, da je klobasa „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ izjemno cenjen proizvod (portal Dobar život, 2015, Porova enolončnica s česnovo klobaso).

Na uradni spletni strani mesta Samobor je klobasa „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ v zavihku o gastronomiji območja mesta Samobor predstavljena kot ena od najbolj prepoznavnih gastronomskih specialitet in „še eden od vrhunskih proizvodov iz naše regije, ki že več kot stoletje upravičuje ugled mesta Samobor, ki tako postaja vse bolj priljubljena turistična in gastronomska destinacija“. Ta izjava jasno dokazuje ugled proizvoda in njegovo neločljivo povezanost z regijo mesta Samobor (spletna stran mesta Samobor, Gastronomija, Samoborska salama in česnova klobasa).

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/dokumenti/hrana/proizvodi_u_postupku_zastite-zoi-zozp-zts/SPECIFIKACIJA_Samoborska_%C4%8De%C5%A1njovka_.pdf

(1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.