SL    SL SL 
 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 13.11.2008 
SEC(2008) 2863 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
Spremni dokument k 
 
Predlog 
DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o navajanju porabe energije in drugih vir ov izdelkov, ki vplivajo na rabo energije, s 
pomočjo nalepk in standardiz iranih podatkov o izdelku 
 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
  
{COM(2008) 778 kon č.} 
{SEC(2008) 2862} 
 
SL 2   SL POVZETEK 
Ta ocena u činka je priložena predlogu za prenov itev Direktive 92/75/EGS „direktive o 
energijskem ozna čevanju gospodinjskih aparatov1“ (v nadaljnjem besedilu: DEO). Prenovitev 
DEO je eden od elementov akcijskega na črta za trajnostno potrošn jo in proizvodnjo ter 
trajnostno industrijsko politiko (TPP/TIP). 
 
DEO, ki je bila sp rejeta leta 1992, dolo ča, da morajo trgovci na  drobno za potrošnike na 
prodajnem mestu prikazati primerjalno nale pko z navedbo porabe energije gospodinjskih 
aparatov. Ocenjuje se, da je energijsko ozna čevanje prispevalo k letn emu prihranku energije v 
višini 3 Mtoe2, kar ustreza zmanjšanju emisij za pr ibližno 14 Mt Co2 letno v obdobju 1996–
2004. 
Energijska nalepka je obvezna za izdelke, za ka tere veljajo izvedbeni ukrepi v okviru DEO. 
Energijsko ozna čevanje učinkovito prispeva k preusmerjanju trga gospodinjsk ih aparatov k 
energijsko u činkovitejšim izdelkom. Potrošnikom zagotavlja uporabne in primerljive 
informacije, na podlagi katerih se lahko odlo čijo za naložbo v u činkovitejše gospodinjske 
                                                 
1 Direktiva Sveta 92/75/EGS z dne 22. septembra 1992 o navajanju porabe energije in drugih virov 
gospodinjskih aparatov s pomo čjo nalepk in standardiziranih podatkov o izdelku. 
2 To ne vklju čuje prihrankov energije v zvezi s prost ovoljnimi zavezami CECED (bela tehnika) in 
EICTA (televizorji).  
 
SL 3   SL aparate, s katerimi lahko ob upoštevanju teko čih stroškov prihranijo (predvsem pri porabi 
energije ob uporabi aparata). 
Poleg tega pomaga proizvajalcem, da svoje iz delke umestijo na trg in da se jim povrnejo 
naložbe v uvedbo boljših in inovativnejših gospodi njskih aparatov. Ta sh ema je torej koristna 
za vse, tj. potrošnike, sektor in okolje. 
Kot je bilo navedeno v akcijskem na črtu za trajnostno potrošnjo in  proizvodnjo ter trajnostno 
industrijsko politiko (TPP/TIP) bi lahko DEO s pomo čjo direktive o okoljsko primerni 
zasnovi izdelkov omogo čila večje prihranke energije in zm anjšanje vplivov na okolje, če bi 
bila razširjena na vse skupine  izdelkov, povezane z energijo (i zdelki, ki med uporabo vplivajo 
na porabo energije). 
Veljavna DEO pooblaš ča Komisijo (s pomo čjo regulativnega odbora) za sprejem izvedbenih 
ukrepov glede ozna čevanja dolo čenih gospodinjskih aparatov3. Za te aparate se pripravlja 
posodobitev obstoje čih nalepk, ki se bo sp rejela leta 2009 in 2010. 
Ocena učinka TPP/TIP je pokazala, da  je zaradi omejenega podro čja uporabe DEO omejena 
njena sposobnost za nadaljnjo ubl ažitev podnebnih sprememb in pomo č pri doseganju cilja 
EU, tj. 20-odstotnega prihranka energije do leta  2020, ter ciljev trajnostne proizvodnje in 
potrošnje. To poro čilo o oceni u činka torej podrobneje an alizira, ali se podro čje uporabe DEO 
lahko razširi in njeno delovanje okrepi ter kako bi se to lahko doseglo in kakšni bi bili 
morebitni u činki. Vendar pa je DEO okvirna di rektiva, ki nima neposrednega u činka na 
izdelke, zato se lahko okoljski, gospodarski in socialni u činki podrobno izmerijo le za tiste 
izvedbene ukrepe, ki jih je  treba sprejeti za dolo čene izdelke. V skladu s tem se morebitne 
prednosti in pomanjkljivosti morebitne revizije  obravnavajo na podlag i številnih izbranih 
prednostnih skupin izdelkov, ki imajo velik vpliv  na okolje in za katere se zdi, da je 
označevanje z nalepkami primeren politi čni instrument. 
Cilj v zvezi z delovanjem DEO je, da se pove ča učinkovitost DEO in njenih izvedbenih 
ukrepov ter hkrati zmanjša upra vno breme in da se raziš če uporaba DEO kot okvira za 
usklajena obvezna javna naro čila in spodbude na notranjem trgu. 
                                                 
3 Hladilniki, zamrzovalniki in njihove kombinacije, pralni stroji, sušilniki perila in njihove kombinacije, 
pomivalni stroji, pe čice, grelniki vode in hranilniki tople vod e, svetlobni viri in klimatske naprave. 
 
SL 4   SL Obravnavane so bile naslednje štiri politi čne možnosti: 
(1) Nespremenjena politika z dvema podmožnostima: 
(1a) delovanje brez sprememb,  (1b) delovanje brez sprememb + pol no izvajanje DEO s sedanjim podro čjem 
uporabe. 
(2) Neregulativni ukrep. (3) Sprememba Direktive – polno izvajanje DEO s sedanjim podro čjem uporabe in 
vključitev vseh izdelkov, ki vplivajo na ra bo energije, brez upoštevanja prevoznih 
sredstev. 
(4) Razveljavitev Direktive in izvajanje njenih dolo čb v okviru direktive o okoljsko 
primerni zasnovi izdelkov – polno izvajanje sedanjega podro čja uporabe DEO in 
vključitev vseh izdelkov, ki vplivajo na ra bo energije, brez upoštevanja prevoznih 
sredstev.  
Ocenjuje se, da bi politi čna možnost 1b (polno izvajanje veljavnega okvira) na podlagi 
obravnavanih prednostnih aparatov lahko do leta 2020 omogo čila prihranke energije v višini 
22 Mtoe, kar ustreza 65 Mt emisij CO2. Ve č kot polovico teh prihrankov bi omogo čili grelni 
aparati in aparati za segrev anje vode, ki še niso vklju čeni v DEO. Preostali prihranki bi 
izhajali iz izpopolnitve osmih obstoje čih ukrepov in novega ukrepa v zvezi s televizorji.  
Prednost politi čne možnosti 2 (prostovoljni dogovori/zav eze) bi bilo majhno upravno breme 
za podjetja in administracijo, odvisno od na čina izvajanja neregulativnega ukrepa, vendar bi 
bila v celoti odvisna od izvedljivosti in pripra vljenosti sektorja, ki je to možnost zavrnil 
(CECED
4 in EICTA5). Sposobnost te politi čne možnosti, da prispeva k nadaljnjim 
prihrankom energije, v najboljšem primeru velja za zelo majhno.  
Politična možnost 3 (polno izvajanje sedanjega okvira in razširitev podro čja uporabe na vse 
izdelke, ki vplivajo na rabo energije) vklju čuje manjšo upravno breme zaradi prenove, vendar 
bi prihranila približno 4 milijone EUR stroš kov prenosa za vsak dopolnjen ali na novo sprejet 
izvedbeni ukrep, če izvedbene direktive nadomestijo izvedbene uredbe. Ocenjuje se, da bi 
lahko razširitev podro čja uporabe DEO na izdelke, ki vpliv ajo na rabo energije, do leta 2020 
omogočila dodatne prihranke v višini približno 27 Mtoe6, kar ustreza skoraj 80 Mt emisij CO2 
v primerjavi z možnostjo, ki predvideva delo vanje brez sprememb. V primerjavi z možnostjo, 
ki predvideva delovanje brez sprememb  + polno izvajanje DEO s sedanjim podro čjem 
uporabe, bi to omogo čilo dodaten prihranek v višini približno 5 Mtoe , in sicer le za tri 
prednostne skupine izdelkov (komer cialna grelna ter hladilna in klimatska oprema in okna). 
Natančnejši podatki o zmožnosti za prihranek energi je teh izdelkov bodo na voljo po izvedbi 
pripravljalnih študij direktive o okoljsko pr imerni zasnovi izdel kov, ki jim bodo sledile 
specifične ocene u činka za posamezne izdelke. Dodatn e spremembe, kot je uvedba dolo čb o 
                                                 
4 Evropsko združenje proizvaj alcev gospodinjskih aparatov. 
5 Evropsko industrijsko združenje informacijske in komunikacijske tehnologije. 
6 Ta številka je seštevek ocenjenih 22 Mtoe prihrankov, ki bi ga do leta 2020 omogo čilo izvajanje DEO, 
in približno 5 Mtoe dodatnih prihrankov, doseženih z razširitvijo podro čja uporabe na podlagi treh 
prednostnih skupin izdelkov (okna, komercialna hladilna in klimatska oprema ter grelne naprave).  
 
SL 5   SL pravni zaš čiti uporabe nalepk, zahteve glede jasnosti informacij in uvedba okvira za obvezna 
javna naro čila in spodbude, bodo okrepile u činkovitost sheme ter pove čale prihranke. 
Politična možnost 4, ki predvideva razveljavi tev DEO in izvajanje energijskega ozna čevanja v 
okviru direktive o okoljsko primer ni zasnovi izdelkov, bi lahko omogo čila enako raven 
prihrankov kot politi čna možnost 3 in bi zmanjšala štev ilo regulativnih instrumentov, vendar 
ne bi prinesla skorajda  nikakršne poenostavitve.  Razlog za to so razli čne narave pravnih 
instrumentov: direktiva o okoljsko primer ni zasnovi izdelkov prepoveduje manj u činkovite 
izdelke glede na njihovo splošno okoljsko u činkovitost s poudarkom na vseh okoljskih vidikih 
izdelka v njegovem celotnem življenjskem ci klusu. DEO zagotavlja energijsko nalepko, na 
kateri lahko potrošniki najdejo informacije o energetski u činkovitosti izdelka med njegovim 
delovanjem (in po potrebi o porab i drugih virov, kot je voda).  
Analiza in primerjava politi čnih možnosti sta pokazali, da sta možnosti 1b in 3 stroškovno 
najučinkovitejši, imata najve čjo podporo zainteresiranih stra ni ter sta najprimernejši za 
dosego politi čnih ciljev. 
Predlagata se spremljanje in vrednotenje v okviru akcijskega na črta za trajnostno potrošnjo in 
proizvodnjo ter trajnostno indus trijsko politiko in na podlagi direktive o okoljsko primerni 
zasnovi izdelkov, direktive o znaku za okolje  in drugih s tem povezanih instrumentov.