RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA  
z dne 17. aprila 2013  
s pripombami, ki so sestavni del sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega prora čuna Evropske 
unije za prora čunsko leto 2011, oddelek I – Evropski parlament  
EVROPSKI PARLAMENT,  
— ob upoštevanju splošnega prora čuna Evropske unije za prora čunsko leto 2011 (  1 ), 
— ob upoštevanju konsolidiranega zaklju čnega ra čuna Evropske unije za prora čunsko leto 2011 
(COM(2012)0436 – C7-0225/2012) (  2 ), 
— ob upoštevanju poro čila o upravljanju prora čuna in finan čnem poslovodenju – oddelek I – Evropski 
parlament – prora čunsko leto 2011 (  3 ), 
— ob upoštevanju letnega poro čila notranjega revizorja za prora čunsko leto 2011,  
— ob upoštevanju letnega poro čila Ra čunskega sodiš ča o izvrševanju prora čuna za prora čunsko leto 2011 
z odgovori institucij (  4 ), 
— ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (  5 ) ra čunovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi 
povezanih transakcij, ki jo je za prora čunsko leto 2011 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju 
Evropske unije pripravilo Ra čunsko sodiš če, 
— ob upoštevanju členov 314(10) in 318 Pogodbe o delovanju Evropske unije ter člena 106a Pogodbe o 
Euratomu,  
— ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finan čni uredbi, ki se 
uporablja za splošni prora čun Evropskih skupnosti (  6 ), zlasti členov 145, 146 in 147 Uredbe,  
— ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 
2012 o finan čnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni prora čun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, 
Euratom) št. 1605/2002 (  7 ), zlasti členov 164, 165 in 166 Uredbe,  
— ob upoštevanju člena 13 notranjih pravil o izvrševanju prora čuna Evropskega parlamenta (  8 ), 
— ob upoštevanju člena 166(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, po katerem mora vsaka institucija 
Unije na podlagi ugotovitev, izraženih v sklepu o razrešnici Evropskega parlamenta, sprejeti ustrezne 
ukrepe,  
— ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2010 o smernicah za prora čunski postopek 2011 – 
oddelki I, II, IV, V, VI, VII, VIII in IX (  9 ), 
— ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. maja 2010 o na črtu prihodkov in odhodkov Evropskega 
parlamenta za prora čunsko leto 2011 (  10 ), 
— ob upoštevanju členov 77 in 80(3) ter Priloge VI Poslovnika,  
— ob upoštevanju poro čila Odbora za prora čunski nadzor (A7-0063/2013),  
A. ker je predsednik 11. julija 2012 sprejel ra čunovodske izkaze Parlamenta za prora čunsko leto 2011;  
B. ker je ra čunovodja Parlamenta po pregledu kon čnih ra čunovodskih izkazov izjavil, da ima razumno 
zagotovilo, da izkazi predstavljajo resni čno in pošteno sliko finan čnega stanja Parlamenta v vseh 
pomembnih vidikih, in da po njegovem mnenju ni vprašanj, ki bi zahtevala pridržek;SL 16.11.2013 Uradni list Evropske unije L 308/3  
( 1 ) UL L 68, 15.3.2011.  
( 2 ) UL C 348, 14.11.2012, str. 1.  
( 3 ) UL C 164, 9.6.2012, str. 1.  
( 4 ) UL C 344, 12.11.2012, str. 1.  
( 5 ) UL C 348, 14.11.2012, str. 130.  
( 6 ) UL L 248, 16.9.2002, str. 1.  
( 7 ) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.  
( 8 ) PE 349.540/Bur/ann/def.  
( 9 ) UL C 4 E, 7.1.2011, str. 20.  
( 10 ) UL C 161 E, 31.5.2011, str. 258.
C. ker je generalni sekretar 24. aprila 2012 potrdil, da je prepri čan, da se je prora čun Parlamenta izvrševal v 
skladu z na čeli dobrega finan čnega poslovodenja in da uvedeni kontrolni okvir daje potrebna zagotovila 
o zakonitosti in pravilnosti s tem povezanih transakcij;  
D. ker je Ra čunsko sodiš če v svoji reviziji ugotovilo, da so, kar zadeva upravne odhodke v letu 2011, vse 
institucije u činkovito izvajale nadzorne in kontrolne sisteme, ki jih zahteva finan čna uredba, pri 93 % 
izmed 56 preverjenih pla čil (3 predpla čila in 53 kon čnih pla čil) pa ni bilo pomembnih napak;  
E. ker je bil v skladu z obi čajnim postopkom upravi Parlamenta poslan vprašalnik, Odbor za prora čunski 
nadzor pa je v navzo čnosti podpredsednika, pristojnega za prora čun, generalnega sekretarja in notra ­
njega revizorja razpravljal o prejetih odgovorih;  
Dodana vrednost postopka razrešnice Parlamentu  
1. poudarja dodano vrednost parlamentarnega postopka, v katerem si Parlament podeli letno razrešnico; 
ponovno poudarja, da je razrešnica Parlamentu dodatna možnost za izvajanja javnega in kriti čnega 
nadzora finan čnega poslovodenja institucije, na podlagi česar lahko državljani Unije bolje razumejo 
posebno upravljavsko strukturo, delovne metode Parlamenta in stroške demokrati čne Evrope;  
2. poziva predsedstvo, naj za maj ali junij, torej kmalu po tem, ko bo poro čilo o razrešnici sprejeto na 
plenarnem zasedanju, na črtuje dolo čeno to čko dnevnega reda za razpravo o tem poro čilu; 
3. poudarja, da je nadzor nujen, da se zagotovi odgovornost uprave Parlamenta, in da se mora Parlament 
zaradi velikega zanimanja državljanov Unije za postopek razrešnice in javnega mnenja izogniti nepre ­
glednemu upravljanju in delovati povsem transparentno, da bodo imeli državljani Unije dejanske in 
to čne informacije o tem, kako porablja razpoložljiva sredstva;  
4. opozarja, da je Parlament organ, ki je v postopku za podelitev razrešnice pristojen za kon čno odlo čitev 
o razrešnici, zato je bistvenega pomena, da je postopek v primeru Parlamenta izveden na vzoren na čin, 
zaradi česar je treba prepre čiti tudi najmanjše pomanjkljivosti, ki bi lahko zasen čile politi čne dosežke 
evropske demokrati čne institucije ali njena prizadevanja za dosego najve čje preglednosti in najboljšega 
finan čnega poslovodenja;  
5. poudarja, da je ta resolucija osredoto čena predvsem na izvrševanje prora čuna in razrešnico za prora ­ 
čunsko leto 2011 ter da je njen glavni cilj zagotoviti čim u činkovitejšo porabo davkopla čevalskega 
denarja ter opredeliti podro čja, kjer so možne izboljšave; spodbuja pristojne organe Parlamenta, naj še 
naprej na vseh možnih ravneh izboljšujejo u činkovitost vsakodnevnega parlamentarnega dela, ki bi 
moralo biti vedno namenjeno zagotavljanju čim boljših storitev državljanom Unije;  
6. z zadovoljstvom ugotavlja, da je bila izmenjava mnenj med podpredsednikom, pristojnim za prora čun, 
generalnim sekretarjem in Odborom za prora čunski nadzor, organizirana 22. januarja 2013 v okviru 
razrešnice Parlamentu za leto 2011, kakovostna; ponovno poudarja, da je uprava Parlamenta odgo ­
vorna za celoten postopek in da so poro čila o razrešnici glede izvrševanja prora čuna Parlamenta in 
dejavnosti Odbora za prora čunski nadzor v preteklem desetletju odigrala pomembno vlogo in prispe ­
vala k zelo pozitivnim novostim v finan čnem poslovodenju Parlamenta, kot sta statut za poslance in 
statut za pomo čnike; je odlo čen, da bo nadaljeval ta spodbudni razvoj v smeri odli čnega in preglednega 
upravljanja javnih financ;  
7. ponovno predlaga, naj predsedstvo poslancem posreduje ve č belih knjig o politi čnih vprašanjih v 
splošnem interesu, tako da bi o njih lahko pred sprejetjem kon čne odlo čitve podrobno razpravljali v 
politi čnih skupinah;  
Upravljanje Parlamenta v letu 2011  
8. pozdravlja dejstvo, da so 22. septembra 2011 predstavniki predsedstva in Odbora za prora čun dosegli 
dogovor o dodatnih var čevalnih ukrepih, ki so bili pozneje vklju čeni v prora čun Parlamenta za leto 
2012; je trdno prepri čan, da ti ukrepi pametnega var čevanja v višini skoraj 40 000 000 EUR ne vplivajo 
niti na u činkovitost dejavnosti Parlamenta niti na sredstva, ki so na voljo posameznemu poslancu;SL L 308/4 Uradni list Evropske unije 16.11.2013
poziva generalnega sekretarja, naj Svet in Komisijo obveš ča o dosežkih Parlamenta in v ta namen 
pridobi informacije o njunih ukrepih, ter zahteva, da se ga obveš ča o prejetih odgovorih; vendar 
poudarja, da bi bilo treba var čevati tako, da bi porabili manj denarja, ne pa s pred časnimi ali zapoz ­
nelimi pla čili oziroma prenosi sredstev iz prora čuna v prora čun; 
9. predsednika in generalnega sekretarja spominja na resolucijo z dne 6. februarja 2013 (  1 ), v kateri 
opozarja na sklep, sprejet na plenarnem zasedanju, s katerim poziva Svet, naj do junija 2013 predloži 
časovni na črt glede ve č sedežev Parlamenta, in pri čakuje, da bodo zadevni odbori, generalni sekretar in 
predsedstvo poslancem zagotovili najnovejše podatke in informacije o finan čnem in okoljskem vplivu 
ve č sedežev; predlaga, naj službe EP za presojo vpliva preu čijo to vprašanje, tudi kar zadeva vpliv 
prisotnosti EP ali njegove delne prisotnosti na zadevne skupnosti in regije, ter to presojo predstavijo do 
junija 2013, da bi bilo mogo če njihove ugotovitve upoštevati pri naslednjem ve čletnem finan čnem 
okviru; poudarja, da je junij 2013 pred vrati;  
10. ugotavlja, da Pogodba Parlament obvezuje, da ima tri kraje dela, in da to pomeni dodatne stroške; 
ugotavlja tudi, da sprememba tega stanja ni v rokah Parlamenta, ampak držav članic; zato poziva države 
članice, naj ponovno obravnavajo vprašanje sedeža in krajev dela Parlamenta v naslednji reviziji Pogodb, 
tako da spremenijo Protokol 6;  
11. ugotavlja, da so 1. januarja 2013 za čeli veljati nova finan čna uredba (Uredba (EU, Euratom) št. 
966/2012) in pravila za njeno uporabo, ki so prinesli bistvene spremembe v finan čnem poslovodenju, 
zlasti z zagotovitvijo boljšega finan čnega poslovodenja in zaš čite finan čnih interesov Unije, uvedbo 
finan čnih mehanizmov, ki omogo čajo uporabo sredstev tretjih strani kot finan čnega vzvoda za sredstva 
Unije, in zmanjšanjem upravnega bremena s preusmeritvijo pozornosti z birokracije na u činkovitost; 
spodbuja službe Parlamenta, tako kot pri preteklih revizijah finan čne uredbe, naj za čnejo ta pravila 
nemudoma uporabljati s čim manjšim negativnim u činkom na upravo Parlamenta; želi, da se ga pred 
za četkom postopka podelitve razrešnice za leto 2012 obvesti, ali se je z novo finan čno uredbo 
zmanjšalo število uslužbencev, potrebnih za finan čno poslovodenje;  
12. pozdravlja novi kodeks ravnanja za poslance Evropskega parlamenta v zvezi s finan čnimi interesi in 
navzkrižji interesov, ki je bil sprejet na plenarnem zasedanju 1. decembra 2011; ugotavlja, da morajo 
poslanci razkriti vse pla čane dejavnosti, ki jih opravljajo zunaj institucije, pla čilo, ki ga prejmejo, ter vse 
druge funkcije, zaradi katerih bi lahko prišlo do navzkrižja interesov; poleg tega ugotavlja, da kodeks 
poslancem izrecno prepoveduje, da bi v zameno za vplivanje na odlo čitve Parlamenta sprejemali denar 
ali druga darila; z zadovoljstvom ugotavlja, da kodeks dolo ča jasna pravila o sprejemanju daril in o 
poklicnem ukvarjanju nekdanjih poslancev z dejavnostmi lobiranja; pri čakuje, da bodo izvedbeni pred ­
pisi poslancem predstavljeni na primeren na čin in da se bodo izjave preverile na osnovi vzorca;  
13. je zaskrbljen, da eno leto po za četku veljavnosti kodeksa ravnanja še vedno niso bili dolo čeni izvedbeni 
ukrepi za člen 5(3) o zagotavljanju preglednosti v zvezi s potnimi stroški, stroški namestitve in 
dnevnicami poslancev, kadar jih financirajo tretje osebe; opozarja, da je treba te izvedbene ukrepe 
čim prej sprejeti; je trdno prepri čan, da je treba razkriti vse stroške za potovanja, namestitev in 
dnevnice, ki jih financirajo tretje osebe in ki presegajo 150 EUR;  
14. poziva službe Parlamenta, naj na spletnih straneh s profili poslancev v strojno čitljivi obliki objavijo vse 
izjave o finan čnih interesih poslancev, razvrš čene po letih;  
15. je seznanjen z objavo socialnega poro čila, ki zagotavlja dragocen vpogled v človeške vire Parlamenta; 
poziva k objavi poro čila za leto 2012 pred koncem septembra 2013; poleg tega ugotavlja, da se je 
kadrovski na črt Parlamenta med letoma 2010 in 2011 pove čal za 4 %, predvsem zaradi novih pristoj ­
nosti in dodatnih delovnih nalog po za četku veljavnosti Lizbonske pogodbe in zaradi predvidenega 
pristopa Hrvaške k Uniji;  
16. poziva, naj se usposabljanje za uslužbence, zlasti intenzivni te čaji jezikov, bolje prilagodi delovnemu 
urniku razli čnih kategorij zaposlenih v Parlamentu, vklju čno z akreditiranimi parlamentarnimi pomo č­
niki;SL 16.11.2013 Uradni list Evropske unije L 308/5  
( 1 ) Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0048.
17. meni, da bi bilo treba upoštevati priporo čilo Ra čunskega sodiš ča o pravo časnem evidentiranju spre ­
memb osebnih okoliš čin zaposlenih in o uvedbi sistema za redno spremljanje teh informacij;  
18. poudarja, da je bilo leto 2011 drugo leto, v katerem sta se novi statut za poslance in statut za 
pomo čnike uporabljala celotno leto (oba sta za čela veljati 14. julija 2009); ugotavlja, da so bili na 
osnovi predlogov za časne skupine za ocenjevanje in generalnega sekretarja v teh dveh letih že štirikrat 
spremenjeni izvedbeni ukrepi za statut za pomo čnike, in sicer v zvezi z uporabo naslova VII pogojev za 
zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije in izvedbenih ukrepov; opozarja, da je uporaba naslova 
VII prispevala k vzpostavitvi enotnega sistema, ki ureja status akreditiranih parlamentarnih pomo čnikov, 
dejavnih v treh krajih dela Parlamenta, in ki je nadomestil sedemindvajset razli čnih nacionalnih 
sistemov na podro čju pogodbenih razmerij, obdav čitve in socialne varnosti; ugotavlja še, da trenutno 
ni potrebe po prilagoditvi pravil, ki se uporabljajo za parlamentarne pomo čnike, iz naslova VII; predlaga 
celostno oceno statuta za pomo čnike, vklju čno z morebitnimi spremembami pravil pred naslednjimi 
evropskimi volitvami;  
Poro čilo o upravljanju prora čuna in finan čnem poslovodenju  ( 1 ) 
19. ugotavlja, da so v letu 2011 prihodki Parlamenta znašali 173 293 432 EUR (243 094 204 EUR v letu 
2010), kar je vklju čevalo 23 815 077 EUR namenskih prejemkov;  
Predstavitev ra čunovodskih izkazov Parlamenta  
20. je seznanjen z zneski, na podlagi katerih so bili zaklju čeni ra čunovodski izkazi Parlamenta za prora ­ 
čunsko leto 2011, in sicer:  
(EUR)  
(a) Razpoložljiva sredstva  
Prora čunska sredstva za 2011:  1 685 829 393  
Nesamodejni prenosi iz prora čunskega leta 2010:  9 240 000  
Samodejni prenosi iz prora čunskega leta 2010:  231 028 630  
Prora čunska sredstva iz namenskih prejemkov v 2011:  23 815 077  
Prora čunska sredstva iz namenskih prejemkov, prenesena iz leta 2010:  110 017 852  
Skupaj:  2 059 930 952  
(b) Uporaba prora čunskih sredstev v prora čunskem letu 2011  
Obveznosti:  1 843 611 385  
Izvršena pla čila: 1 580 302 842  
Prora čunska sredstva, samodejno prenesena v naslednje leto, vklju čno s tistimi iz 
namenskih prejemkov:  330 492 631  
Nesamodejno prenesena prora čunska sredstva:  21 700 000  
Stornirana prora čunska sredstva:  126 481 634  
(c) Prora čunski prihodki  
Prejeti v letu 2011:  173 293 432  
(d) Bilan čna vsota 31. decembra 2011  1 565 534 440  
21. ugotavlja, da so bila v prvotnem prora čunu 2011 za Parlament odobrena sredstva v višini 
1 685 829 393 EUR, kar je za 5 % ve č kot v prora čunu 2010 (1 607 363 235 EUR), in da v letu 
2011 ni bilo sprememb prora čuna, v nasprotju z letom 2010;SL L 308/6 Uradni list Evropske unije 16.11.2013  
( 1 ) Poro čilo o upravljanju prora čuna in finan čnem poslovodenju – oddelek I – Evropski parlament – prora čunsko leto 
2011 (UL C 164, 9.6.2012, str. 1).
22. ugotavlja, da so bile leta 2011 prevzete obveznosti za 93 % prora čunskih sredstev (96 % leta 2010) s 
stopnjo stornacije 6 % (3 % leta 2010) in da je bila tako kot v prejšnjih letih dosežena zelo visoka raven 
izvrševanja prora čuna; opaža tudi hitro pove čevanje storniranih prora čunskih sredstev, ki izhajajo 
predvsem iz nepla čevanja letne prilagoditve pla č uslužbencev v letu 2011, ki je znašala 1,7 %, v skladu 
z ustreznim sklepom Sveta;  
23. je zaskrbljen zaradi bistvenega pove čanja prenosov v leto 2011 (240 268 630 EUR (  1 )) in poziva k 
boljšemu na črtovanju odhodkov; poziva upravo, naj spremeni ta trend pred prihodnjimi evropskimi 
volitvami;  
24. ugotavlja, da je celotni prora čun Unije za leto 2011 znašal 141,9 milijarde EUR v sredstvih za prevzem 
obveznosti, od česar je prora čun Parlamenta znašal 1 686 milijonov EUR; poleg tega ugotavlja, da ta 
znesek predstavlja le nekaj ve č kot 1 % prora čuna Unije in 20 % zneska v višini 8 454 milijonov EUR, 
namenjenega upravnim odhodkom vseh evropskih institucij za leto 2011, v skladu z Medinstitucio ­
nalnim sporazumom med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o prora čunski disciplini in 
dobrem finan čnem poslovodenju;  
25. pozdravlja dejstvo, da med letoma 2011 in 2012 ni bilo prenosov neizkoriš čenih sredstev; ponovno 
poziva svojo upravo, naj si prizadeva za boljše in preglednejše prora čunsko na črtovanje in disciplino, 
ter zahteva, da se zaradi prora čunske jasnosti odhodki za zgradbe in drugi odhodki podobnega obsega 
vnesejo v prora čun posamezno, namesto da se financirajo z neporabljenimi sredstvi;  
26. ugotavlja, da so bile leta 2011 štiri najve čje postavke prora čuna Parlamenta naslednje: „Uradniki in 
za časni uslužbenci“, „Nepremi čnine in z njimi povezani stroški“, „Poslanci“ in „Izdatki za parlamentarno 
pomo č“, in sicer so predstavljale 70 % vseh obveznosti;  
27. opozarja, da se znesek v višini 85,9 milijona EUR, ki ga je Belgija popla čala Evropskemu parlamentu v 
za četku leta 2010 in je rezerviran za gradbene projekte, opredeli kot zunanji namenski prejemek v 
skladu s členom 21 finan čne uredbe.  
Ra čunovodski izkazi Parlamenta  
28. ugotavlja, da je ra čunovodja Parlamenta po pregledu kon čnih ra čunovodskih izkazov navedel, da ima 
razumno zagotovilo, da izkazi predstavljajo resni čno in pošteno sliko finan čnega stanja Parlamenta v 
vseh pomembnih vidikih; ugotavlja tudi, da po mnenju ra čunovodje ni vprašanj, ki bi zahtevala 
pridržek;  
29. opozarja na sklep svojega predsednika z dne 11. julija 2012 o sprejetju ra čunovodskih izkazov za 
prora čunsko leto 2011;  
Izjava generalnega sekretarja o zanesljivosti  
30. pozdravlja izjavo generalnega sekretarja z dne 24. aprila 2012 v njegovi vlogi glavnega pooblaš čenega 
odredbodajalca, ki je v letnem poro čilu o dejavnostih za 2011 potrdil, da je prepri čan, da je bil 
prora čun Parlamenta izvršen v skladu z na čeli dobrega finan čnega poslovodenja in da vpeljani kontrolni 
okvir daje potrebna zagotovila o zakonitosti in pravilnosti poslovanja;  
Letna poro čila Ra čunskega sodiš ča za prora čunsko leto 2011  
Mnenja Ra čunskega sodiš ča 
31. pozdravlja dejstvo, da je Ra čunsko sodiš če pri reviziji ugotovilo, da so nadzorni in kontrolni sistemi za 
upravne odhodke kot celoto, ki jih zahteva finan čna uredba, u činkoviti in da na pla čila v okviru 
upravnih odhodkov leta 2011 niso bistveno vplivale napake;  
Izpla čevanje socialnih dodatkov in prejemkov uslužbencem  
32. je seznanjen s posebno ugotovitvijo Ra čunskega sodiš ča v zvezi s Parlamentom, ki jo je navedlo v letnih 
poro čilih za leto 2011, da podatki o osebnih in družinskih razmerah uslužbencev, ki so na voljo 
službam Parlamenta, niso niti posodobljeni niti pravilno obdelani in da je to v enem od primerov 
privedlo do prepla čil, ter z odgovori Parlamenta v zvezi s tem; je seznanjen, da se je novembra 2011 v 
zvezi s tem primerom za čela izterjava prepla čil, tj. z odbitki od pla če zadevnega uslužbenca; vendar 
spodbuja strožji nadzor, da bi se v prihodnje izognili prepla čilom;SL 16.11.2013 Uradni list Evropske unije L 308/7  
( 1 ) Samodejni prenosi: 231 028 630 EUR, nesamodejni prenosi: 9 240 000 EUR.
Pravila o zaposlovanju akreditiranih parlamentarnih pomo čnikov  
33. je seznanjen, da lahko v skladu z notranjimi pravili o zaposlovanju akreditiranih parlamentarnih 
pomo čnikov slednji predložijo zdravniško spri čevalo in druge dokumente, potrebne za sklenitev 
pogodb, v treh mesecih po za četku veljavnosti prve pogodbe o zaposlitvi, in ugotavlja, da je to 
odstopanje v nasprotju z dolo čbami členov 128 in 129 pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev, 
zaradi česar bi bilo treba ta člena uskladiti s pravili, ki se uporabljajo za akreditirane pomo čnike; 
ugotavlja tudi, da glede skladnosti z zahtevo o znanju jezikov v nobenem od desetih revidiranih 
primerov ni bilo dokumentov, ki bi dokazovali, da je bilo opravljeno preverjanje;  
34. sprejema odgovore Parlamenta v spornem postopku z Ra čunskim sodiš čem; 
Izvajanje predhodnega preverjanja postopkov zaposlovanja  
35. je seznanjen z ugotovitvijo Ra čunskega sodiš ča, da pri revidiranih postopkih zaposlovanja akreditiranih 
parlamentarnih pomo čnikov v spisih ni bilo dokumentov, ki bi dokazovali, da so bili opravljeni 
predhodni pregledi dokumentov, zahtevanih pri zaposlovanju; je seznanjen z odgovorom ustreznih 
služb Parlamenta, da se bo po pregledu kontrolnih seznamov in uvedbi navzkrižnega preverjanja 
hranila dokumentacija o tem preverjanju;  
Javna naro čila 
36. obžaluje, da je Ra čunsko sodiš če ugotovilo pomanjkljivosti pri uporabi izbirnih meril in meril za 
dodelitev pri dveh od desetih postopkov javnega naro čanja Parlamenta, ki jih je revidiralo, in sicer 
na podro čju vzdrževanja stavb in tiskarskih storitev; ponovno poziva predsedstvo, naj še enkrat preu či 
vse nadzorne mehanizme za javna naro čila, da bi zagotovilo najbolj konkuren čne cene za ponujene 
storitve in blago;  
37. obžaluje, da zaradi zmanjšanja upravnega bremena v povezavi z naro čili majhne vrednosti, katerega 
namen je bil pove čati sodelovanje malih in srednje velikih podjetij v javnih razpisih za ta naro čila, 
uprava nima podatkov o številu malih in srednje velikih podjetij, ki so ta naro čila dobila; ugotavlja, da 
zato generalni sekretariat ne more pokazati, ali je zmanjšanje upravnega bremena dejansko olajšalo 
sodelovanje malih in srednje velikih podjetij in ali so bili sprejeti ukrepi u činkoviti; zahteva, da se 
spremlja število malih in srednje velikih podjetij, ki so dobila naro čila majhne vrednosti;  
Predstavitev notranjega revizorja in njegovega letnega poro čila 
38. ugotavlja, da je notranji revizor na sestanku s pristojnim odborom 22. januarja 2013 predstavil svoje 
letno poro čilo, ki je bilo podpisano 26. julija 2012, v katerem navaja, da je v letu 2011 opravil 
naslednje revizijsko delo v zvezi z upravo Parlamenta:  
— poseben pregled okvira notranje kontrole,  
— spremljanje ukrepov po reviziji postopka za javna naro čila v generalnem direktoratu predsedstva,  
— spremljanje ukrepov po reviziji nadomestila za parlamentarno pomo č, 
— spremljanje ukrepov po reviziji obdelave zahtevkov za pla čilo, 
— revizijo postopka za javna naro čila in izvajanja pogodb v generalnem direktoratu za inovacije in 
tehnološko podporo,  
— revizijo dolo čanja pla čilne liste,  
— spremljanje ukrepov po reviziji politike na podro čju nepremi čnin: na črtovanje, ocenjevanje in uprav ­
ljanje potreb po nastanitvi,  
— revizijo postopka za javna naro čila v generalnem direktoratu za komuniciranje,  
39. poudarja, da so bili med sklepi, navedenimi v letnem poro čilu notranjega revizorja, pomembnejši 
naslednji:  
— da je revizija nadomestila za parlamentarno pomo č razkrila, da je treba izboljšati okvir za izpla če­
vanje prejemkov zasebno zaposlenim lokalnim pomo čnikom, katerih število se od poslanca do 
poslanca mo čno razlikuje, in pridobiti zanesljivejša zagotovila v zvezi s storitvami, ki jih izvajajo 
ponudniki storitev,SL L 308/8 Uradni list Evropske unije 16.11.2013
— da je treba za nekatere postopke javnih naro čil generalnih direktoratov bolje utemeljiti uporabo 
izrednih postopkov s pogajanji in zagotoviti, da izid pogajanj temelji na dokumentiranih analizah, ki 
so primerljive z ustreznimi merili stroškovne u činkovitosti,  
— da v ve č primerih metodologija za ocenjevanje, ki se je uporabljala za postopek javnih naro čil, ni 
bila ustrezno dokumentirana v ocenjevalnih poro čilih in zapisnikih, v nekaterih primerih pa se je 
razlikovala od metodologije, opredeljene v razpisnih specifikacijah, ter da mora metodologija za 
ocenjevanje, opredeljena v specifikacijah, ustrezno upoštevati merilo cene v povezavi z drugimi 
merili ter zagotavljati uporabo najboljšega razmerja med ceno in kakovostjo;  
40. je seznanjen s stališ či, ki jih je izrazil notranji revizor, in jih podpira, kar zadeva:  
— pomembnost (za nekatere oddelke) uporabe novih glavnih smernic za ob čutljiva delovna mesta in 
obvladovanje tveganja, razvoja kazalnikov uspešnosti, predložitve popolne dokumentacije 
postopkov notranje kontrole in poslovodenja ter zmanjšanja zamud pri ureditvi prora čunskih 
odhodkov,  
— pomembnost zagotavljanja, da ocenjevalni odbor med postopkom javnih naro čil v celoti, jasno in 
izčrpno utemelji svoje ugotovitve v poro čilu ter da postopek ocenjevanja ne izkazuje neenakopravne 
obravnave ponudnikov;  
Revizija okvira notranje kontrole  
41. opozarja, da je bilo na podlagi prvega pregleda okvira notranje kontrole leta 2003 in 2004 oblikovanih 
14 revizijskih poro čil, ki zajemajo vse oddelke in centralne službe ter vsebujejo 452 dogovorjenih 
ukrepov, namenjenih izboljšanju splošnih ravni:  
— skladnosti z minimalnimi standardi za notranjo kontrolo, ki jih je oblikovala institucija,  
— doseganja klju čnih kontrolnih ciljev institucije (skladnost z veljavnimi zakoni, predpisi in politikami; 
zanesljivost informacij o upravljanju in evidentiranja; gospodarnost, u činkovitost in uspešnost 
operacij);  
Preostali neizvedeni ukrepi  
42. opozarja, da je bilo v obdobjih 2005/2006 in 2007/2008 opravljenih ve č zaporednih revizij nadalj ­
njega ukrepanja glede izvajanja 452 ukrepov, v enem oddelku z visokim deležem neizvedenih ukrepov 
pa tudi leta 2009; poudarja, da je ta niz revizij pokazal, da je do konca leta 2010 ostalo neizvedenih 68 
ukrepov, zajetih v prvem pregledu okvira notranje kontrole;  
43. z zadovoljstvom ugotavlja, da služba za notranjo revizijo še vedno daje prednost pregledovanju okvira 
notranje kontrole, ki se je za čelo leta 2003; je seznanjen z dejstvom, da je po 30. septembru 2011 po 
zaporednih revizijah nadaljnjega ukrepanja ostalo neizvedenih 38 ukrepov od 452, kolikor jih je bilo 
dogovorjenih na za četku; pozdravlja dejstvo, da služba za notranjo revizijo nobenega od teh ukrepov ni 
uvrstila med kriti čne; poziva vodstvo oddelkov in centralnih služb, naj še pred koncem sedanjega 
zakonodajnega obdobja izvede preostalih 38 neizvedenih ukrepov;  
44. pozdravlja dejstvo, da je junija 2011 podjetje zunanjih ocenjevalcev potrdilo, da služba za notranjo 
revizijo Parlamenta upošteva opredelitev notranje revizije, eti čni kodeks in standarde, kar ustreza 
najstrožjim merilom skladnosti; spodbuja službo za notranjo revizijo, naj se pri svojem delu opira 
na u činkovito podlago, ki je že vzpostavljena, ter ga še bolj uskladi z uveljavljenimi postopki; priznava, 
da je služba za notranjo revizijo v drugi polovici leta 2011 izvedla že ve č pomembnih elementov 
prejetih predlogov za izboljšanje in da bo do konca leta 2012 izvedla preostali akcijski na črt;SL 16.11.2013 Uradni list Evropske unije L 308/9
45. poudarja, da bi moral biti v skladu s politiko preglednosti do državljanov Unije povzetek s številom in 
vrsto opravljenih notranjih revizij, danih priporo čilih in ukrepih, sprejetih na njihovi podlagi, po 
dolo čenem času objavljen na spletnem mestu Parlamenta; želi izvedeti, kateri od teh dokumentov še 
niso bili objavljeni in zakaj;  
Nadaljnje ukrepanje generalnega sekretarja po resoluciji o razrešnici za leto 2010  
46. pozdravlja pisne odgovore na resolucijo o razrešnici za leto 2010, ki jih je 16. novembra 2012 prejel 
Odbor za prora čunski odbor; vendar obžaluje, da teh odgovorov ni bilo mogo če prejeti pred za četkom 
postopka razrešnice za leto 2011; pri čakuje, da bo v postopku razrešnice za leto 2012 izmenjava 
mnenj med generalnim sekretarjem in Odborom za prora čunski nadzor lahko potekala pred koncem 
oktobra 2013;  
47. pozdravlja uradni sklep o odpravi nagrade za novinarstvo, ki je leta 2011 povzro čila odhodke v višini 
154 205 EUR, ki jo je predlagal Odbor za prora čunski odbor in ki je bila izglasovana na plenarnem 
zasedanju v okviru poro čila o razrešnici za leto 2010; priznava, da so bili v državah članicah stiki z 
novinarji okrepljeni z organizacijo tematskih seminarjev v glavnih mestih, pri čemer so bile uporabljene 
obstoje če upravne zmogljivosti Parlamenta, tako da so lahko novinarji izmenjali mnenja s poslanci ter 
natan čno spoznali strukturo Parlamenta in njegovo vlogo v zakonodajnem postopku;  
48. že drugi č zahteva, potem ko je podobno zahtevo glede postopka razrešnice postavil že leta 2010, 
celovito poro čilo o usodi projektov brezpla čne programske opreme Parlamenta, kar zadeva uporabo in 
uporabnike v Parlamentu, povezanost z državljani in javna naro čila; že drugi č poziva, naj se v celostni 
študiji preu čijo obveznosti Parlamenta iz člena 103 Poslovnika glede brezpla čne programske opreme in 
odprtih standardov; obžaluje, da rešitve, povezane z brezpla čno programsko opremo in odprtimi 
standardi, niso bolj razširjene v infrastrukturi informacijske tehnologije Parlamenta;  
49. je seznanjen z odgovorom generalnega sekretariata, v katerem ta navaja, da je bilo leta 2011 po 
pogodbah do nadomestil Parlamenta upravi čenih 1 599 akreditiranih pomo čnikov in 2 868 lokalnih 
pomo čnikov;  
Vodenje uprave Parlamenta  
50. poudarja odli čno kakovost tolmaških in prevajalskih služb Parlamenta; ugotavlja, da še vedno predsta ­
vljajo pomemben del prora čuna Parlamenta; ugotavlja, da sklep o z viri gospodarni popolni ve čjezi ­ 
čnosti pri tolma čenju, ki ga je predsedstvo sprejelo leta 2011, izboljšuje u činkovitost tolmaških služb in 
zmanjšuje njihove strukturne stroške; poziva Parlament, naj pripravi podroben dokument o strukturi 
stroškov prevajanja in tolma čenja ter o ukrepih za dodatno zmanjšanje stroškov in izboljšanje u čin ­
kovitosti teh služb, ne da bi ogrozili splošno kakovost;  
51. ugotavlja, da 192 uslužbencev poro ča neposredno generalnemu direktorju, in ne najprej direktorju; 
poziva generalnega sekretarja, naj to vprašanje preu či in zagotovi, da se ne bi ustanavljali neuradni 
„kabineti“ generalnih direktorjev; poziva ga še, naj v pregled vklju či tudi oceno pla čilnih razredov, 
pooblastil in odgovornosti teh uslužbencev;  
Poro čila generalnih direktorjev o dejavnostih  
52. ugotavlja, da generalni direktorji vsako leto poro čajo o opravljanju svojih nalog v poro čilih o dejavno ­
stih, ki so instrument za notranje upravljanje, katerega glavni namen je zagotoviti generalnemu sekre ­
tarju jasen pregled nad dejavnostmi uprave, predvsem pa nad morebitnimi pomanjkljivostmi; opaža, da 
za letna poro čila o dejavnostih v prora čunskem letu 2011 noben odredbodajalec v svojo izjavo ni 
vklju čil pridržkov v zvezi z opredelitvijo pomembnih težav pri porabi sredstev s strani generalnih 
direktorjev ali v zvezi z neuspešnostjo postopkov kontrol pri zagotavljanju zakonitosti in pravilnosti 
transakcij;SL L 308/10 Uradni list Evropske unije 16.11.2013
53. poudarja, da je poro čilom o dejavnostih vseh generalnih direktoratov priložen seznam izjem, na 
katerem so po postavkah navedena odstopanja od veljavnih pravil in standardnih postopkov; izraža 
zaskrbljenost, da število takih izjem v nekaterih direktoratih ostaja visoko, in predlaga, da se okrepijo 
prizadevanja za prepre čevanje uporabe takega sredstva za odpravo nenormalnih stanj;  
Generalni direktorat predsedstva  
54. pozdravlja zavezo generalnega direktorata predsedstva, da bo še izboljšal finan čno poslovodenje s 
poglobljeno preu čitvijo razli čnih vidikov prora čunskega izvrševanja in povezanih postopkov; zlasti 
opaža prizadevanja na podro čju ozaveš čanja uslužbencev o postopkih javnega naro čanja in prora čun ­
skih operacijah;  
55. ponovno poudarja, da je podro čje varnosti zelo ob čutljivo v vseh parlamentih, a še bolj v ve čnacio ­
nalnem parlamentu z veliko prepoznavnostjo in nenehnimi obiski voditeljev držav in vlad; ugotavlja, da 
je v prostorih Parlamenta v Bruslju vsak dan navzo čih povpre čno 12 tiso č ljudi;  
56. je seznanjen, da je predsedstvo 6. julija 2011 soglasno sprejelo nov koncept splošne varnosti, ki temelji 
na zamisli omejevanja razli čnih vhodov v prostore Parlamenta za razli čne kategorije uporabnikov; 
zahteva, da se ga obveš ča o uvajanju tega koncepta do konca leta 2013;  
57. ugotavlja, da naj bi po pri čakovanju Parlamenta internalizacija varnostnih storitev zmanjšala stroške v 
Bruslju in Strasbourgu za 11 250 000 EUR v obdobju 2013–2016 in za 5 640 000 EUR vsako 
naslednje leto; zahteva zagotovilo, da se bodo s stalnim programom usposabljanja postavili in ohranjali 
najvišji standardi želene varnosti; zahteva letno poro čilo s podrobnimi informacijami o gibanju stroškov 
varnostne službe, vklju čno z nastalimi stroški pokojnin za osebje, zaposleno na tem podro čju, ter 
sprejetimi ukrepi za zagotavljanje obsega in kakovosti te službe;  
58. ponavlja svojo željo, da bi za poslance veljal elektronski nadzor pri vhodu v stavbe Parlamenta ali ob 
njihovem izhodu, da bi izboljšali varnost;  
59. od generalnega sekretarja želi informacije o postopku, po katerem je treba oceniti skupni register za 
preglednost, ki naj bi za čel delovati leta 2013, v skladu z Medinstitucionalnim sporazumom iz leta 
2011;  
60. ugotavlja, da ima ve č kot 1 500 zaposlenih svoje otroke vpisane v evropske šole, zato je presene čen, da 
Parlament nima nobene besede pri vodenju sistema evropskih šol;  
61. poziva generalnega sekretarja, naj raziš če, kakšno vlogo bi lahko imel Parlament pri vodenju sistema 
evropskih šol glede na veliko število zaposlenih, ki so tem šolam zaupali izobraževanje svojih otrok, ter 
še pred koncem leta o tem poro ča pristojnemu odboru;  
Generalni direktorat za finance  
Turisti čna agencija  
62. je seznanjen z dejstvom, da pogodba s sedanjo turisti čno agencijo pote če 31. decembra 2013 in da so 
se za čele priprave na nov javni razpis; obžaluje, da je bila v pogodbi dolo čena možnost finan čne 
revizije, ne pa revizija strukture in uspešnosti turisti čne agencije; vztraja, naj prihodnja pogodba vklju ­ 
čuje možnost posrednika ter kon čne finan čne revizije in revizije uspešnosti; pozdravlja dejstvo, da se boSL 16.11.2013 Uradni list Evropske unije L 308/11
lahko uprava na zahtevo Odbora za prora čunski nadzor pri pripravi razpisne dokumentacije in skozi 
celoten postopek izbire posvetovala tudi z zunanjimi strokovnjaki, tako da bo Parlament izbral 
najboljšo rešitev, kar bo prineslo bistvene poenostavitve in prihranke pri stroških; poudarja, da bi 
morala nova pogodba upoštevati najboljše razmerje med kakovostjo in ceno ter najugodnejšo ponudbo 
s konkuren čnimi cenami;  
Generalni direktorat za komuniciranje  
Komunikacijska politika Parlamenta  
63. pozdravlja dejstvo, da je 23. marca 2011 predsedstvo zaklju čilo akcijski na črt za obdobje 2011–2014, 
ki je namenjen izvajanju posodobljene komunikacijske strategije Parlamenta; ugotavlja, da je akcijski 
na črt osredoto čen na parlamentarne volitve leta 2014 in da dolo ča 21 posebnih dejavnosti za izbolj ­ 
šanje ozaveš čenosti državljanov o zakonodajnem delu Parlamenta ter za spodbujanje njihove udeležbe v 
njem;  
64. pozdravlja dejstvo, da je bil novi center za obiskovalce uspešen z vidika števila obiskovalcev (253 000) 
v prvem letu delovanja,  
65. vztraja, da je treba prora čun za komunikacije uporabiti zgolj za to, da bi državljanom posredovali 
stvarne informacije o politikah Unije; poudarja, da to velja tudi za dejavnosti družabnih medijev;  
66. obžaluje, da je število neposrednih individualnih gledalcev Europarl TV, čeprav je bilo leta 2011 ve čje v 
primerjavi z letom 2010 (  1 ), še vedno zelo majhno (pri tem niso upoštevani gledalci prek partnerskih 
sporazumov z regionalnimi televizijami), in to kljub znatnim sredstvom, ki jih je televizija prejela leta 
2011, tj. približno 8 000 000 EUR (postavka 3 2 4 6); prav tako obžaluje, da ni bila opravljena ocena 
stroškov in koristi Europarl TV, čeprav jo je Parlament na plenarnem zasedanju zahteval v resoluciji o 
razrešnici za leto 2010; je seznanjen s sklepom predsedstva z dne 12. decembra 2012 o izvedbi sklopa 
reform za dosego znatnih prihrankov; pri čakuje, da bo ta ocena stroškov in koristi predložena pred 
postopkom razrešnice za leto 2012;  
67. je zaskrbljen zaradi pove čanja stroškov nagrade Lux v letu 2011 (  2 ); poziva k stroškovno u činkovitej ­ 
šemu upravljanju te nagrade in zato predlaga, naj notranji revizor razmisli o reviziji tega upravljanja, da 
bi uresni čili cilj; izrecno predlaga, naj se za stroške dogodka dolo či jasna zgornja meja;  
68. ugotavlja, da je predsedstvo 26. septembra 2011 odobrilo poslovni na črt za Hišo evropske zgodovine v 
Bruslju in da je Komisija izrazila pripravljenost za pomo č pri kritju teko čih stroškov projekta; ugotavlja 
še, da še ni opredelila, kolikšen bo znesek pomo či, in da bo Parlamentu pred koncem poletja 2013 
sporo čila pogoje za ta prispevek; obžaluje, da od Komisije ni mogo če pri čakovati prispevka za za četne 
stroške projekta;  
69. izraža zadovoljstvo z novim postopkom, ki omogo ča povra čilo prepla čanih zneskov po pla čilu za 
sprejem skupin obiskovalcev; obžaluje, da je možnost pla čila z ban čnim nakazilom omejena na eno 
nakazilo na osebni ra čun in ne omogo ča nakazila na ra čun organizacij; izraža zaskrbljenost zaradi 
precejšnjega varnostnega tveganja pri pla čilih v gotovini skupinam obiskovalcev, saj gre za zneske, ki 
lahko presegajo 30 000 EUR in ki jih Parlament lahko izpla ča do zneska 388 000 EUR na dan; 
poudarja, da Direktiva Sveta 2005/60/ES z dne 26. oktobra 2005 Evropskega parlamenta in Sveta o 
prepre čevanju uporabe finan čnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma (  3 ) zahteva 
posebno pozornost pri transakcijah, ki presegajo znesek 15 000 EUR, kar se pri izpla čilih Parlamenta 
skupinam obiskovalcev redno dogaja;SL L 308/12 Uradni list Evropske unije 16.11.2013  
( 1 ) Neposredni ogledi spletnega mesta na mesec: 2010: 30 000; 2011: 39 559.  
( 2 ) Podatki za leto 2011: 573 722 EUR; podatki za leto 2010: 380 666 EUR.  
( 3 ) UL L 309, 25.11.2005, str. 15.
Generalni direktorat za notranjo politiko  
70. poudarja, da je bil julija 2011 s sklepom predsedstva v generalnem direktoratu za notranjo politiko 
vzpostavljen nov direktorat za oceno u činka; ugotavlja, da so glavni cilji direktorata Parlamentu zago ­
toviti neodvisne ocene u činka, da bi podprli njegovo zakonodajno delo; pozdravlja, da je bila vzpo ­
stavitev direktorata prora čunsko nevtralna;  
Generalni direktorat za inovacije in tehnološko podporo  
Politika informacijske tehnologije Parlamenta  
71. zahteva, naj neodvisni organ izvede splošno analizo dobrega finan čnega poslovodenja, u činkovitosti in 
uspešnosti pogodb z zunanjimi ponudniki storitev na podro čju informacijske tehnologije, pri čemer se 
mora osredoto čiti zlasti na:  
— oceno potreb,  
— metodo izbire,  
— najprimernejši tip pogodbe,  
— možno izgubo nadzora nad upravljanjem zaradi prevelike eksternalizacije ter  
— preglednost pla čilnih mehanizmov;  
72. obžaluje preveliko odvisnost od zunanjih (tehni čnih) strokovnjakov, zlasti v sektorjih informacijske 
tehnologije, zaradi strukturnih neravnovesij med notranjimi in zunanjimi viri; poudarja, da bi bilo 
treba pri eksternalizaciji dejavnosti informacijske tehnologije vedno poskrbeti, da upravljanje te funkcije 
in nadzor nad njo ohrani Parlament, ter ustrezno ocenjevati in odpravljati grožnje za varnost in 
zaupnost podatkov;  
Generalni direktorat za infrastrukturo in logistiko  
73. poziva generalnega sekretarja, naj predsedstvu predloži na črt za obvladovanje in izboljšanje službe za 
pripravo in dostavo hrane zaradi vse ve čjega števila strank v menzah, restavracijah in barih Parlamenta 
(skupni promet se je od leta 2002 do 2011 pove čal za skoraj 150 %, in sicer z 1,472 milijona strank 
leta 2002 na 3,711 milijona strank leta 2011);  
Nepremi čninska politika Parlamenta  
74. je seznanjen z naslednjimi sklepi, ki jih je leta 2011 sprejelo predsedstvo v okviru srednjero čne 
nepremi čninske strategije za leto 2010, in sicer o izvedbi ve č pomembnih projektov za zagotovitev 
za četka uporabe stavb z naslednjim parlamentarnim mandatom:  
— v Bruslju: nakup stavbe Trebel in podpis dolgoro čne najemne pogodbe z možnostjo nakupa za 
stavbo Montoyer 70,  
— v Strasbourgu: nakup stavbe Vaclav Havel, da bi tam namestili službe varuha in tako sprostili 
prostore za poslance v osrednjih stavbah,  
— v Luxembourgu: nadaljevanje obnove in razširitve stavbe Konrad Adenauer (KAD) v skladu s 
sklepom predsedstva z dne 12. januarja 2012 z okrepljenim partnerstvom luksemburške države,SL 16.11.2013 Uradni list Evropske unije L 308/13
— v Sofiji: 7. julija 2011 je bil podpisan predhodni sporazum o nakupu nove stavbe za Evropsko hišo 
v Sofiji za 9 milijonov EUR,  
— izvajanje politike boljšega vzdrževanja v Bruslju in Strasbourgu, da se zagotovi čim ve čja varnost in 
optimalna uporaba infrastruktur,  
— za četek na črtovane in sistemati čne politike obnove, ob upoštevanju starosti najstarejših stavb Parla ­
menta;  
75. priznava, da je bila leta 2011 pripravljena nova metodologija za popis in javno naro čanje nepremi čnin, 
ki je podobna dolo čbam, ki jih je sprejela Komisija, ugotavlja, da bosta z novo metodologijo dodatno 
okrepljeni preglednost in konkuren čnost, saj bodo v Uradnem listu objavljeni dokumenti, povezani z 
javnimi naro čili; opaža, da je odbor za stavbe že uporabil novo metodologijo pri preu čitvi vlog in 
ponudb, ki jih je prejel za raziskave na nepremi čninskem trgu v Bruslju, in sicer za nadomestitev stavb 
Eastman in Montoyer 63 ter za iskanje novih prostorov;  
76. poudarja, da mora vsaka strategija za nepremi čnine in stavbe upoštevati tudi rasto če stroške vzdrževanja 
kupljenih stavb;  
77. ugotavlja, da ni bil izbran noben ponudnik, ki se je prijavil na javni razpis za projekt stavbe Konrad 
Adenauer, ker so bile predlagane cene precej višje od ocenjenih; podpira odlo čitev odredbodajalca na 
podlagi prenosa, da se naro čilo ne odda; pri čakuje, da skupna cena projekta ne bo presegla 482,7 mi ­
lijona EUR, kot je bilo predvideno oktobra 2011;  
78. v zvezi s tem ugotavlja, da bi bilo treba za vsa naro čila na podro čju gradnje in opreme stavb, ki jih 
podpira Parlament, omogo čiti izbiro med ponudbami najširšega možnega kroga ponudnikov in vedno 
na evropski ravni; priporo ča, da se v izjemnem primeru postopka s pogajanji cene dolo čijo na osnovi 
gradbenih stroškov, vklju čno s primernimi maržami za gospodarske subjekte;  
79. obžaluje, da so bile že drugi č ugotovljene napake v konstrukciji stavb Parlamenta, tokrat v lesenih 
tramovih v stropih sejne dvorane v Bruslju; poziva generalni direktorat za infrastrukturo in logistiko, 
naj pripravi iz črpen pregled stanja vseh stavb Parlamenta, za čenši s tistimi, za katere še vedno velja 
garancija nosilca projekta za skrite napake, po možnosti s podporo nekaterih izbranih strokovnjakov iz 
nacionalnih gradbenih uradov v razli čnih državah članicah in s popolnim izkoristkom znanja notranjih 
strokovnjakov; poziva generalnega sekretarja, naj predsedstvu kmalu predloži na črt z vsemi tehni čnimi 
podrobnostmi za ta dela in predvidenimi stroški;  
Javna naro čila 
80. poudarja, da morajo biti postopki za javna naro čila usklajeni s potrebami Parlamenta in prispevati k 
njihovem zadovoljevanju; poudarja, da bi morali biti ti postopki usklajeni z regulativnimi zahtevami in 
temeljnimi na čeli, ki urejajo javna naro čila, ter s pogodbenimi dolo čili in merili, ki se uporabljajo v 
postopku ocenjevanja ponudb, ter da bi bilo treba te postopke spremljati z ustreznimi kontrolnimi 
sistemi, namenjenimi nadzoru nad izvrševanjem izdanih naro čil z okvirnimi pogodbami;  
81. poudarja, da se med postopki javnega naro čanja pojavljajo razli čni interesi med javnim in zasebnim 
sektorjem in da so javna naro čila izjemno tvegano podro čje, ki vedno zahteva veliko pozornost in pri 
katerem je klju čnega pomena stalno zgodnje na črtovanje potreb;SL L 308/14 Uradni list Evropske unije 16.11.2013
82. poudarja, da obstaja zaradi zapletenega pravnega okolja in dejanskih potreb v vseh fazah postopka 
javnega naro čanja (za četna opredelitev potreb, priprave na javni razpis, sestavljanje javnih razpisov in 
specifikacij, stiki s ponudniki, odpiranje ponudb, ocenjevanje ponudb, sprejemanje odlo čitve o izbiri, 
sklepanje pogodb) precejšnje tveganje, da se cilji ne dosežejo;  
83. opozarja, da ne bi smeli zanemariti verjetnosti morebitnih navzkrižij interesov, ki se lahko pojavijo med 
postopkom javnega naro čanja, ampak bi jo morali ustrezno obravnavati, in da bi moral Parlament 
okrepiti in ohraniti mehanizme preverjanja, da bi omogo čil ustrezno obvladovanje in prepre čevanje 
morebitnih navzkrižij interesov;  
84. ugotavlja, da je služba za notranjo revizijo leta 2011 in 2012 izvedla celovito revizijo postopka za 
javna naro čila in izvajanja pogodbe v generalnem direktoratu za inovacije in tehnološko podporo ter da 
je kon čno poro čilo, sprejeto junija 2012, vsebovalo akcijski na črt za obravnavanje zadevnih vprašanj v 
šestih to čkah; prav tako ugotavlja, da je bil z vodstvom generalnega direktorata za inovacije in tehno ­
loško podporo sprejet dogovor, da se ta akcijski na črt izvede do 31. decembra 2012; poudarja, da so 
razpisne specifikacije same po sebi zelo zapletene, saj so sestavljene iz ve č sklopov, tehni čnih profilov in 
metod za izvajanje pogodbe;  
85. pozdravlja dejstvo, da je bilo na podlagi omenjene revizije ugotovljeno, da je generalni direktorat za 
inovacije in tehnološko podporo uspešno odpravil veliko postopkovnih pomanjkljivosti, ki so bile 
ugotovljene med prvo pre čno revizijo javnih naro čil leta 2005 in 2006; vendar obžaluje, da so bile 
ugotovljene naslednje pomanjkljivosti:  
— da je bil celoviti pristop, uporabljen v postopku javnega naro čanja ITS 08, neu činkovit;  
— da je še vedno treba precej pove čati delež storitev informacijske tehnologije, opravljenih zunaj 
institucije, ter  
— da je treba bolje utemeljiti uporabo izrednih postopkov s pogajanji in zagotoviti, da izid pogajanj 
temelji na dokumentiranih analizah, ki so primerljive z ustreznimi merili stroškovne u činkovitosti;  
Letno poro čilo o oddanih naro čilih 
86. ugotavlja, da so osrednje službe na podlagi informacij, ki so jih posredovale odredbodajalske službe, za 
prora čunski organ pripravile letno poro čilo o dodeljenih naro čilih v letu 2011, in se seznanja z 
naslednjo raz členitvijo vseh naro čil, dodeljenih v letih 2011 in 2010:  
Vrsta naro čila 2011  2010  
Število  Delež  Število  Delež  
Storitve  162  68 %  145  67 %  
Blago  42  18 %  40  19 %  
Dela  29  12 %  27  12 %  
Zgradbe  5  2 %  4  2 %  
Skupaj  238  100 %  216  100 %SL 16.11.2013 Uradni list Evropske unije L 308/15
Vrsta naro čila 2011  2010  
Vrednost (EUR)  Delež  Vrednost (EUR)  Delež  
Storitve  367 969 100  64 %  171 589 038  67 %  
Blago  158 467 814  27 %  45 467 211  17 %  
Dela  33 142 238  6 %  22 128 146  8 %  
Zgradbe  15 881 213  3 %  22 269 303  9 %  
Skupaj  575 460 365  100 %  261 453 698  100 %  
(Letno poro čilo o oddanih naro čilih Evropskega parlamenta za leto 2011, str. 5)  
87. ugotavlja, da je raz členitev naro čil v letih 2011 in 2010 po vrsti uporabljenega postopka naslednja:  
Vrsta postopka  2011  2010  
Število  Delež  Število  Delež  
Odprti postopek  89  37 %  72  33 %  
Omejeni postopek  11  5 %  6  3 %  
Postopek s pogajanji  133  56 %  138  64 %  
Konkuren čni dialog  2  1 %  
Izjema  3  1 %  
Skupaj  238  100 %  216  100 %  
Vrsta postopka  2011  2010  
Vrednost (EUR)  Delež  Vrednost (EUR)  Delež  
Odprti postopek  408 913 061  71 %  143 603 024  55 %  
Omejeni postopek  126 310 563  22 %  10 456 576  4 %  
Postopek s pogajanji  30 974 647  5 %  107 394 098  41 %  
Konkuren čni dialog  4 668 600  1 %  
Izjema  4 593 494  1 %  
Skupaj  575 460 365  100 %  261 453 698  100 %  
(Letno poro čilo o dodeljenih naro čilih Evropskega parlamenta za leto 2011, str. 6 in 7)  
88. ugotavlja, da je bilo v letu 2011 oddanih 238 naro čil, pri čemer je 100 naro čil v vrednosti 535 mi ­
lijonov EUR temeljilo na odprtih ali omejenih postopkih, 133 naro čil v vrednosti 31 milijonov EUR pa 
na pogajanjih;  
Politi čne skupine (prora čunska postavka 4 0 0)  
89. ugotavlja, da so bila v letu 2011 sredstva iz prora čunske postavke 4 0 0 uporabljena takole:SL L 308/16 Uradni list Evropske unije 16.11.2013
SL 16.11.2013 Uradni list Evropske unije L 308/17
 Skupina  2011  2010  
Letna prora čunska 
sredstva (*)  Lastna sredstva in 
prenesena 
prora čunska 
sredstva  Odhodki  Odstotek porabe 
letnih prora čunskih 
sredstev  Zneski, ki se 
prenesejo v 
naslednje obdobje  Letna prora čunska 
sredstva  Lastna sredstva in 
prenesena 
prora čunska 
sredstva  Odhodki  Odstotek porabe 
letnih prora čunskih 
sredstev  Zneski, ki se 
prenesejo v 
naslednje obdobje 
(2011)  
PPE (prej PPE-ED)  20 336  1 918  20 442  100,42 %  1 832  19 990  2 392  20 662  103,36 %  1 720  
S&D (prej PSE)  14 302  5 499  13 696  95,76 %  6 105  14 011  4 629  13 359  95,35 %  5 281  
ALDE  6 477  2 416  6 676  103,07 %  2 217  6 262  2 240  6 160  98,37 %  2 342  
Greens/EFA  4 025  1 242  3 820  94,91 %  1 447  3 896  1 188  3 893  99,92 %  1 191  
GUE/NGL  2 535  1 088  2 553  100,71 %  1 070  2 531  1 065  2 525  99,76 %  1 071  
UEN  —  — 
IND/DEM  —  — 
ECR  3 831  720  3 375  88,09 %  1 176  3 648  398  3 362  92,16 %  684  
EFD  2 088  835  2 046  98,03 %  876  2 201  419  1 799  81,74 %  821  
Samostojni 
poslanci  1 270  409  924  72,72 %  413  1 234  248  828  67,10 %  409  
Skupaj  54 866  14 126  53 514  97,53 %  15 137  53 773  12 579  52 588  97,80 %  13 519  
(*) Vsi zneski so v tiso č EUR.  
Po evropskih volitvah leta 2009 sta skupini UEN in IND/DEM prenehali obstajati, ustanovljeni pa sta bili dve novi skupini ECR i n EFD.
Evropske politi čne stranke in evropske politi čne ustanove  
90. ugotavlja, da so bila v letu 2011 sredstva iz prora čunske postavke 4 0 2 uporabljena takole (  1 ): 
Stranka  Kratica  Lastna 
sredstva (*)  Subvencija EP  Prihodki – 
skupaj  Subvencija EP 
v % 
upravi čenih 
odhodkov 
(maks. 85 %)  Presežek 
(prenos v 
rezervo) ali 
izguba  
Evropska ljudska stranka  EPP  1 801  6 184  7 985  85 %  269  
Stranka evropskih sociali ­
stov  PES 939  4 118  5 057  85 %  51  
Evropska stranka liberalcev, 
demokratov in reformistov  ELDR  672  1 816  2 488  85 %  52  
Evropska stranka zelenih  EGP  686  1 299  1 985  84 %  204  
Zveza evropskih konserva ­
tivcev in reformistov  AECR  204  633  837  85 %  0  
Stranka evropske levice  EL  241  847  1 088  85 %  64  
Evropska demokratska 
stranka  EDP/PDE  73  371  444  85 %  0  
Evropska svobodna zveza  EFA  128  392  520  85 %  8  
Demokrati EU  EUD  20  167  187  85 %  – 19  
Evropsko krš čansko 
politi čno gibanje  ECPM  72  260  332  84 %  4  
Evropska zveza za svobodo  EAF  71  368  439  85 %  6  
Skupaj  4 907  16 455  21 362  85 %  639  
(*) Vsi zneski so v tiso č EUR.  
91. ugotavlja, da so bila v letu 2011 sredstva iz prora čunske postavke 4 0 3 uporabljena takole (  2 ): 
Ustanova  Kratica  Pridružena 
stranki  Lastna 
sredstva (*)  Subvencija EP  Prihodki – 
skupaj  Subvencija EP 
v % 
upravi čenih 
odhodkov 
(maks. 85 %)  
Center za evropske študije  CES  EPP  711  3 865  4 575  85 %  
Fundacija za evropske 
progresivne študije  FEPS  PES  514  2 709  3 223  85 %  
Evropski liberalni forum  ELF  ELDR  146  805  951  85 %SL L 308/18 Uradni list Evropske unije 16.11.2013  
( 1 ) Vir : zapisnik predsedstva i) z dne 26. junija 2012, to čka 34 (obvestilo GS D(2012)31558, PE469.487/BUR) in ii) z 
dne 30. avgusta 2012, to čka 26 (obvestilo GS D(2012)42643.  
( 2 ) Vir : zapisnik predsedstva i) z dne 26. junija 2012, to čka 34 (obvestilo GS D(2012)31558, PE469.487/BUR) in ii) z 
dne 30. avgusta 2012, to čka 26 (obvestilo GS D(2012)42643.
Ustanova  Kratica  Pridružena 
stranki  Lastna 
sredstva (*)  Subvencija EP  Prihodki – 
skupaj  Subvencija EP 
v % 
upravi čenih 
odhodkov 
(maks. 85 %)  
Zelena evropska fundacija  GEF  EGP  152  851  1 002  85 %  
Transform Europe  TE  EL  134  549  683  85 %  
Inštitut evropskih 
demokratov  IED EDP/PDE  35  191  226  85 %  
Organizacija za evropsko 
meddržavno sodelovanje  OEIC  EUD  7  108  116  85 %  
Center Mauritsa 
Coppietersa  CMC  EFA  44  250  294  85 %  
Nova smer  ND  AECR  114  566  680  85 %  
Evropska krš čanska 
politi čna fundacija  ECPF  ECPM  25  115  140  82 %  
Evropska fundacija za 
svobodo  EFF EAF  51  236  287  82 %  
Skupaj  1 933  10 244  12 177  85 %  
(*) Vsi zneski so v tiso č EUR.  
Okolju prijazen Parlament  
92. je seznanjen, da ima Parlament na voljo 10 koles za poslance in uslužbence, ki jih lahko uporabljajo 
med zasedanji v Strasbourgu, 40 koles pa je zagotovilo mesto Strasbourg; ponovno poziva, naj se to 
število bistveno pove ča glede na majhne stroške in veliko povpraševanje;  
93. meni, da bi bilo treba razmisliti o možnosti hkratnega okoljskega napredka in pametnih prihrankov v 
prora čunu Parlamenta, tako da bi uporabili druga čne delovne metode in moderne tehnologije, ki so 
okolju prijaznejše in cenejše, dela Parlamenta pa ne omejujejo, vklju čno z uporabo konferenc na 
daljavo;  
94. želi biti obveš čen o celotni koli čini kWh, ki jo Parlament proizvede s solarnimi ploš čami;  
95. ponavlja svojo podporo pilotnemu projektu za e-odbor; predlaga, da se poslancem omogo či izbira, ali 
želijo na sejah odborov prejemati dokumentacijo v papirni obliki ali ne, da bi bistveno zmanjšali 
porabo papirja v Parlamentu.SL 16.11.2013 Uradni list Evropske unije L 308/19