SL    SL  
 EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 7.6.2011 
SEC(2011) 803 kon č. 
  
Priporočilo 
PRIPORO ČILO SVETA 
v zvezi z nacionalnim reformnim programom Cipra za leto 2011 
  
ter mnenje Sveta 
 
o dopolnitvi programa stabil nosti Cipra za obdobje 2011–2014 
{SEC(2011) 721 kon č.} 
 
 
SL 2   SL Priporočilo 
PRIPORO ČILO SVETA 
v zvezi z nacionalnim reformni m programom Cipra za leto 2011 
  
ter mnenje Sveta 
 
o dopolnitvi programa stabiln osti Cipra za obdobje 2011–2014 
SVET EVROPSKE UNIJE – 
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) 
Pogodbe, 
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad 
proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
1 ter zlasti člena 5(3) 
Uredbe, 
ob upoštevanju priporo čila Evropske komisije2, 
ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta, ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje, 
po posvetovanju z Ekonomsko-finan čnim odborom, 
ob upoštevanju naslednjega: (1) Evropski svet je 26. marca 2010 potrdi l predlog Evropske komisije za za četek nove 
strategije za delovna mesta in rast, imenova ne Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem 
usklajevanju ekonomskih pol itik ter se  bo osredoto čala na klju čna področja, na katerih 
je potrebno ukrepanje za s podbuditev potenciala Evrope  za trajnostno rast in 
konkuren čnost. 
(2) Svet je 13. julija 2010 sprejel priporo čilo o širših smernicah ekonomskih politik držav 
članic in Unije (2010–2014), 21. oktobra 2010 pa sklep o smernicah za politike 
zaposlovanja držav članic
3, ki sta združena v „integriranih smernicah“. Države članice 
so bile pozvane, naj integrirane smer nice upoštevajo pri svojih nacionalnih 
ekonomskih in zaposlovalnih politikah. 
                                                 
1 UL L 209, 2.8.1997, str. 1. 
2 UL C …, , str. . 
3 Veljajo tudi za leto 2011 v skladu s Sklepom Sveta 2011/308/EU z dne 19. maja 2011. 
 
SL 3   SL (3) Komisija je 12. januarja 2011 sprejela prvi  letni pregled rasti, ki zaznamuje za četek 
novega cikla gospodarskega upravljanja v EU ter prvega evropskega semestra predhodnega in integriranega usklajevanja pol itik, ki temelji na strategiji Evropa 2020.  
(4) Evropski svet je 25. marca 2011 potrdil pre dnostne naloge fiskal ne konsolidacije in 
strukturnih reform (v skladu s sklepi Sveta z dne 15. febr uarja in 7. marca 2011 ter na 
podlagi letnega pregleda rasti, ki ga je pr ipravila Komisija). Poudaril je potrebo po 
prednostnem obravnavanju ponovne vzpostavitv e trdnih javnih financ in fiskalne 
vzdržnosti, zmanjšanja brezposelnosti z refo rmami na trgu dela ter novih prizadevanj 
za povečanje rasti. Od držav članic je zahteval, da te prednostne naloge pretvorijo v 
konkretne ukrepe ter jih vklju čijo v svoje programe stabilnosti oziroma konvergen čne 
programe in nacionalne reformne programe. 
(5) Poleg tega je Evropski svet 25. marca 2011 pozval države članice, ki sodelujejo v 
paktu za euro plus, naj pravo časno predložijo svoje zaveze, da jih bo mogo če vključiti 
v njihove programe stabilnosti ali konvergen čne programe in nacionalne reformne 
programe.  
(6) Ciper je 6. maja 2011 predložil nacionaln i reformni program, 7. maja 2011 pa še 
dopolnitev programa stabilnosti za obdobj e 2010–2014. Programa sta bila ocenjena 
istočasno, da bi se upoštevale medsebojne povezave. 
(7) Ciprsko gospodarstvo je leta 2009, ko je re alni BDP padel za 1,7 %, doživelo prvi 
gospodarski upad v zadnjih 35 letih. Zdaj po lagoma okreva. Recesij a je prizadela trg 
dela in brezposelnost je le ta 2010 narasla na 6,5 %. Tudi javne finance so se 
poslabšale. Iz javnofinan čnega presežka je leta 2009 zar adi delovanja avtomatskih 
stabilizatorjev, diskrecijskih ukrepov za fisk alne spodbude, s katerimi naj bi zaustavili 
upad gospodarske ra sti, in precej mo čnih učinkov modela rasti, ki manj temelji na 
davkih, nastal javnofinan čni primanjkljaj v višini 6 % BDP. Gospodarska dejavnost se 
je nekoliko okrepila leta 2010, ko je bila dosežena 1-odstotna gospodarska rast, in 
sicer predvsem zaradi akumulac ije zalog po njihovem obsežnem kr čenju leta 2009, 
skupaj z rahlo oživitvijo zasebne  porabe. Izboljšanje  gospodarskih napo vedi naj bi se 
poznalo tudi na trgu dela: zapos lovanje naj bi se nekoliko pove čalo, brezposelnost pa 
naj bi se po višku, ki ga je dosegla konec leta 2010, postopoma omilila.  
(8) Na podlagi ocene dopolnitve programa stabilnosti v skladu z Uredbo Sveta (ES) 
št. 1466/97 Svet meni, da je makroekono mski scenarij, na katerem temeljijo 
proračunske projekcije v programu, realisti čen do leta 2012, po tem letu pa preve č 
optimističen v primerjavi z napovedjo služ b Komisije iz pomladi 2011. Namen 
programa stabilnosti je zmanjšanje prora čunskega primanjkljaja na 4 % BDP leta 2011 
in 2,6 % leta 2012, kar je v skladu s priporo čili Sveta, potem pa nadaljnja 
konsolidacija. Po programu naj bi bil delež javnega dolga najvišji leta 2012, nato pa 
naj bi se zmanjševal. Strukturni saldo naj bi se v obdobju 2011–2012 na leto 
povprečno izboljšal za 1,5 % BDP, kar je v skladu s priporo čili Sveta. Vendar naj bi 
bilo v letih 2013 in 2014 strukturno izboljšan je manjše od zahtev iz Pakta za stabilnost 
in rast. Srednjero čni cilj, za katerega je ponovno potrjeno, da je uravnotežen prora čun 
v strukturnem smislu, do konca programskega obdobja ne bo dosežen. Čeprav 
načrtovana prilagoditev na splošno temelji na omejevanju odhodkov, ve čina ukrepov v 
letu 2011 zadeva stran prihodkov. V glavnem so  negativna tveganja za konsolidacijo, 
predstavljeno v programu, povezana z nadaljn jim preoblikovanjem sistema, katerega 
namen je vzpostavitev modela rasti, ki bo manj temeljila na davkih, uveljavitev prakse 
sprejemanja rebalansov prora čuna med letom ter pravo časno izvajanje ukrepov, o 
 
SL 4   SL katerih se je treba še dogovoriti s socialnimi partnerji, in drugih ukrepov, ki jih je treba 
še opredeliti (npr. omejitev teko čih odhodkov). Glede na ta tveganja bo morda treba 
sprejeti dodatne ukrepe, če se bo makroekonomski ali prora čunski razvoj izkazal za 
neugodnejšega od pri čakovanega.  
(9) Čeprav se je primanjkljaj teko čega računa leta 2010 zmanjšal na  približno 9 % BDP, je 
še vedno obsežen in bo srednjero čno verjetno omejeval gospodarsko rast. Visoke 
stroške javnega sektorja bo treba fina ncirati z zunanjim zadolževanjem ali ve čjim 
domačim zasebnim var čevanjem. Ta druga možnost bi pomenila nižjo rast proizvodnje 
zaradi izrinjanja zasebne porabe ali naložb. Srednjero čno naj bi se primanjkljaj še 
naprej zmanjševal, vendar umirjeno. Svet  je 13. julija 2010 v okvi ru postopka v zvezi 
s čezmernim primanjkljajem ciprskim organom priporo čil, naj poskrbijo, da bo 
srednjeročni proračunski okvir bolj zavezujo č. Do zdaj ni bil sporo čen noben napredek 
na tem podro čju. V skladu s programom stabilnosti naj bi se srednjero čni proračunski 
okvir v celoti upošteval od fiskalnega leta  2014 in ne od leta 2012, kot se je 
pričakovalo do pred kr atkim. Njegov u činek naj bi bil torej zaznaven šele v 
srednjeročnem obdobju. Pravo časna uveljavitev novega okvira  bi bila pomembna za 
uspešno in trajno konsolidacijo javnih financ. 
(10) Bančni sektor je uspešno prebrodil svetovno finan čno krizo in dolžniško krizo držav v 
euroobmo čju, ne da bi bilo potrebno posredovanje države. Vendar je ta sektor, 
katerega sredstva ve č kot šestkrat presegajo BDP, če ne upoštevamo h čerinskih družb 
in podružnic tujih bank, ozirom a desetkrat presegajo BDP, če upoštevamo tudi te, zelo 
obsežen glede na celotno gospodarstvo. Poleg te ga je razmeroma skoncentriran, saj trg 
obvladujejo tri doma če skupine, ki imajo v lasti prib ližno 55 % skupnih konsolidiranih 
bančnih sredstev, če se ne upoštevajo zadružne banke . Zaradi tveganj, ki še vedno 
obstajajo na mednarodnih finan čnih trgih, sta še naprej  potrebna konservativno 
upravljanje bilance in bonite tni nadzor. Nadzor opravlja ta Centralna banka Cipra 
(Central Bank of Cyprus) nad komercialnimi  bankami ter Organ za nadzor in razvoj 
zadrug (Authority for the Supervision and Development of Cooperative Societies – 
ASDCS) nad zadružnimi kreditnimi institucijami. Kljub priporo čilom Mednarodnega 
denarnega sklada o enotnem nadzoru za banke in zadružne kreditne institucije ni bilo na tem podro čju nobenega napredka.  
(11) Predvideni dolgoro čni proračunski vpliv staranja prebivalstva je precej nad 
povprečjem EU, predvsem zaradi razmeroma velikega pove čanja odhodkov za 
pokojnine kot deleža BDP v prihodnjih dese tletjih. Aprila 2009 je bila uvedena 
pokojninska reforma. Usmerjena je zlasti na stran prihodkov in naj bi samo rahlo 
upočasnila naraš čanje odhodkov za pokojnine. Napredek zdravstvene reforme, katere 
cilj je zajeziti predvideno pove čevanje odhodkov z vzpostavitvijo nacionalnega 
zdravstvenega sistema in preoblikovanje m javnih bolnišnic v neodvisne ustanove, je 
bil zelo majhen. 
(12) Samodejno se dvakrat letno prilagodi na domestilo življenjskih stroškov. Ta 
prilagoditev je neposredno vezana na povpre čno odstotno spremembo indeksa cen 
življenjskih potrebš čin v zadnjih še stih mesecih v primerja vi s prejšnjimi šestimi 
meseci. Socialni partnerji prilagoditev mo čno podpirajo in v okviru kolektivnih 
pogajanj se o njej ni bilo mogo če pogajati. Vendar njena enotna uporaba ne omogo ča, 
da bi plače odražale razlike v produktivnosti me d sektorji. Pomanjkljivost nadomestila 
življenjskih stroškov je, da so pla če vezane samo na cene izdelkov in ne na pove čanje 
produktivnosti. Prav tako ta sistem najbol j koristi osebam z višjimi prihodki (70 % jih 
 
SL 5   SL prejema pla če, indeksirane s tem nadomestilom), ve čine oseb z najnižjimi pla čili (npr. 
nekvalificiranih delavcev) pa ne krije (samo 6 % pla č teh oseb je indeksiranih s tem 
nadomestilom). Poleg tega nadomestilo življenjskih stroškov znatno vpliva na javne finance, saj ni le sestavni del pla č, ampak tudi pokojnin, dodatkov in drugih 
nadomestil. 
(13) Delovna aktivnost na Cipru je sicer višja od povpre čja EU, vendar so na trgu dela 
opazna mo čna neravnovesja med spoloma. Raz like v zaposlenosti med spoloma, 
stroški in razpoložljivost ustanov za varstvo otrok (vklju čno z geografsko lokacijo in 
bližino delovnemu mestu), pomanjkanje prilagodljivih oblik zaposlovanja ter vztrajno visoka razlika v pla čilu med spoloma so v nacionalne m reformnem programu priznani 
kot pomembna ozka grla, ki zav irajo zaposlovanje in rast. Čeprav je odstotek oseb, ki 
dokončajo izobraževanje na srednješolski in unive rzitetni ravni, na Ci pru visok, se zdi, 
da poklicno izobraževanje in usposabljanje ljudi ne privla čita. Visoka brezposelnost 
mladih v povezavi z visokim deležem oseb z visoko izobrazbo v skupnem številu brezposelnih je znak znatnih neskladij me d znanjem in spretnostmi ter potrebami 
ciprskega gospodarstva. Poleg tega je udeležba v vseživljenjskem u čenju nizka za 
državo, za katero je na splošno zna čilna visoka stopnja izobrazb e, zlasti za nekatere 
skupine (nizkokvalificirane, starejše in br ezposelne). Za reševanje teh težav je v 
nacionalnem reformnem programu pre dvideno, da bo z letom 2012–2013 ustanovljena 
vrsta novih ustanov za višješolsko poklicno iz obraževanje in usposabljanje. Prav tako 
obstajajo na črti, da bi z istim študijskim letom uvedli tudi nov sistem vajeništva. Na 
splošno bi preusmeritev sistema izobraževanja in usposabljanja, s katero bi zagotovili boljšo kombinacijo znanj in sp retnosti, ki bi bila v sk ladu s povpraševanjem na trgu 
dela, veliko prispevala k uresni čevanju strateškega cilja države, da bi se od 
nizkoproduktivnih premaknili k visokoproduktivnim delovnim mestom.  
(14) Ciper je julija 2010 sprejel splošen zakon o prenosu direktive o storitvah. Vendar 
obstajajo pomisleki o popolnosti in temeljitost i prenosa, saj je v sektorski zakonodaji, 
ki ni bila spremenjena, še vedno veliko ovir za ustanavljanje in  svobodno opravljanje 
storitev. Te ovire zajemajo od splošnih, kot  so dovoljenja, ki jih zahtevajo lokalni 
organi za neko poslovno dejavnost, ali om ejena veljavnost dovoljenj, ne glede na 
področje ali tveganja, do zelo specifi čnih, kot so fiksne tarife za turisti čne storitve, 
preverjanja gospodarskih potreb in vklju čenost konkurentov za dovoljenja za najem 
vozil, diskriminatorno obravnavanje gradbenih podjetij iz drugih držav članic ter 
prepoved za arhitekte in inženirje, da bi opravljali svoj poklic kot pravne osebe. 
(15) 
Na splošno bi lahko okoljske omejitve in vprašanja, povezana z rabo virov in energije, 
ustvarili ve č ozkih grl za rast. To je povezano s posebno zemljepisno lego Cipra in 
posledicami podnebnih sprememb v obliki obdob ij hude suše. Oceniti bi bilo treba 
stroškovno u činkovitost shem podpore za obnovljive  vire energije. Delovanje 
energetskega sektorja bi se lahko z liberalizacijo trga, uvedbo konkurence in 
olajšanjem infrastrukturnih naložb  že hitro znatno izboljšalo.  
(16) Ciper je v okviru pakta za euro plus sprejel ve č zavez4. Kar zadeva fiskalno podro čje, 
pakt državo zavezuje k okrepitvi fiskalne  vzdržnosti s pripravo okvirnega zakona za 
odzivanje na finan čne krize in z vzpostavitvijo popol noma samostojnega sklada za 
finančno stabilnost. Poleg tega poteka di alog o prestrukturiranju javnega 
pokojninskega sistema, ki bi se moral zaklju čiti do konca leta 2011. Ukrepi za 
                                                 
4 Ve č informacij o zavezah v okviru pakta „euro plus“ je na voljo v dokumentu SEC(2011) 721. 
 
SL 6   SL zaposlovanje so usmerjeni v boj proti nezakonitemu delu in delu na črno, v odpravo 
neskladij med znanjem in spretnostm i ter potrebami trga dela ter v pove čevanje 
konkuren čnosti podjetij. Ukrepi za konkuren čnost zajemajo omejevanje pla č v javnem 
sektorju (spremembo formule za indeksacijo pla č), krepitev konkuren čnosti malih in 
srednjih podjetij, dokon čanje nacionalne digitalne st rategije do leta 2011 ter 
spodbujanje energetske u činkovitosti in uporabe obnovljivih virov energije. Te zaveze 
odražajo vsa štiri podro čja pakta. Zagotavljajo nadalj evanje obsežnejšega programa 
reform, opisanega v programu stabilnosti  in nacionalnem reformnem programu, ter 
potrjujejo že napovedane na črte za uresni čitev reform, s katerimi naj bi odpravili 
strukturne pomanjkljivosti v državi, ne da bi na tej stopnji natan čno določili časovni 
okvir za obravnavanje vp rašanj, kot so pla če v javnem sektorju in pokojninski sistem. 
Te zaveze so bile ocenjene in upoštevane v priporo čilih. 
(17) Komisija je ocenila program stabilnosti in nacionalni reformni program, vklju čno z 
zavezami v okviru pakta za euro plus5. Glede na potrebo po okrepitvi splošnega 
gospodarskega upravljanja Evropske unije z zagotavljanjem prispevka na ravni EU za 
prihodnje nacionalne odlo čitve pri tem ni upoštevala le njunega pomena za vzdržno 
fiskalno in socialno-ekonomsko politiko na Cipru, ampak tudi njuno spoštovanje 
pravil in smernic EU. Tako meni, da so potrebna ve čja prizadevanja za doseganje 
ciljnega prora čunskega primanjkljaja za leto 2011 ter da bi bilo treba dolo čiti dodatne 
konsolidacijske ukrepe za leto 2012 in  po njem. Za izboljšanje dolgoro čne vzdržnosti 
javnih financ je potrebno nadaljnje ukrep anje pri pokojninskem in zdravstvenem 
sistemu. Nadaljnje ukrepe bi bilo treba sp rejeti tudi za krepitev bonitetnega okvira 
bančnega nadzora, prilagoditev sistema indeksacije pla č ter izboljšanje poklicnega 
izobraževanja, usposabljanja ter znanja in sp retnosti, poslovnega okolja in energetske 
učinkovitosti.  
(18) Svet je glede na to ocen o in ob upoštevanju Priporo čila Sveta na podlagi člena 126(7) 
Pogodbe o delovanju Evropske unije z dne 13. julija 2010 prou čil dopolnitev za leto 
2011 k programu stabilnosti Cipra, njegovo mnenje6 pa je zlasti odr aženo v njegovih 
priporočilih v točkah (1) in (3) v nadaljevanju. Ob  upoštevanju sklepov Evropskega 
sveta z dne 25. marca 2011 je Svet prou čil nacionalni reformni program Cipra – 
PRIPORO ČA, naj Ciper v obdobju 2011–2012 ukrepa tako:  
(1) Sprejme naj potrebne trajne ukrepe za odpravo čezmernega primanjkljaja do 
leta 2012. Sprejme naj ukrepe za zagotovi tev strogega nadzora nad odhodki ter 
izkoristi vse prora čunske okoliš čine, ki bi bile ugodnejše od pri čakovanih, za hitrejše 
zmanjševanje primanjkljaja in javne ga dolga. Zagotovi naj približevanje 
srednjeročnemu cilju za vsaj 0,5 % BDP let no. Pospeši naj uvajanje izvršljivega 
večletnega prora čunskega okvira z zavezujo čo zakonsko podlago in popravnimi 
mehanizmi, da se bo lah ko uporabljal od priprave prora čuna za leto 2012 naprej, ter 
priprave prora čuna na podlagi programov in rezultatov. 
(2) Še bolj naj okrepi bonitetni okvir za nadzor nad bankami in kreditnimi zadrugami za 
zagotovitev zgodnjega o dkrivanja tveganj. 
                                                 
5 SEC(2011) 721. 
6 Predvideno v členu 5(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97. 
 
SL 7   SL (3) Izboljša naj dolgoro čno vzdržnost javnih financ z izvajanjem ukrepov reform za 
nadzor nad odhodki za pokojnine in zdravs tvo, da bi se zaje zilo predvideno 
povečevanje odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva. Pri pokojninah naj 
podaljša dobo pla čevanja prispevkov, prila godi upokojitveno starost pri čakovani 
življenjski dobi in hkrati pos krbi za reševanje vprašanja visoke stopnj e tveganja 
revščine pri starejših. Pri zdravstvu naj spre jme nadaljnje ukrepe za hitrejšo uvedbo 
nacionalnega sistema zdravstvenega zavarovanja.  
(4) V posvetovanju s socialnimi partnerji in v skladu z nacionalnimi praksami naj 
prenovi sistem kolektivnih pogajanj in indeksacije pla č za zagotovitev, da bo rast 
plač bolje odražala razvoj produktivnosti dela in konkuren čnosti.  
(5) V okviru na črtovanih reform sistema poklicnega izobraževanja in usposabljanja naj 
sprejme nadaljnje ukrepe za boljšo uskladit ev rezultatov izobražev anja s potrebami 
trga dela, zlasti z uvedbo možnosti višj ešolskega poklicnega izobraževanja in 
usposabljanja. Sprejme naj ukrepe za pove čanje učinkovitosti sistema poklicnega 
usposabljanja z okrepitvijo spodbud za poklic no izobraževanje in usposabljanje ter 
izboljšanjem dostopa do poklicnega izobr aževanja in usposabljanja, zlasti za 
nizkokvalificirane delav ce, ženske in starejše. 
(6) Do oktobra 2011 naj odpravi preostale ovire za ustanavljanje in svobodno 
opravljanje storitev v sektor ski zakonodaji, da se ustvari ve č priložnosti za rast in 
nova delovna mesta v storitvenem sektorju.  
(7) Uvede naj ukrepe za pove čanje konkurence pri omr ežnih storitvah z omogo čanjem 
večje svobode pri dolo čanju cen. Do leta 2012 naj pripravi na črt upravljanja voda in 
shemo za dolo čanje cen, ki bosta upoštevala vprašanja stroškovne u činkovitosti in 
pravičnosti, da se zagotovi bolj trajnost no gospodarjenje z vodnimi viri. 
V Bruslju, 
 Za Svet 
 Predsednik