Ozadje

Gospodarska gibanja in politike v Grčiji se spremljajo v okviru evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik in v okviru okrepljenega nadzora v skladu z Uredbo (EU) št. 472/2013 ( ). Z uvedbo okrepljenega nadzora za Grčijo ( ) se priznava dejstvo, da mora Grčija še naprej izvajati ukrepe za obravnavo vzrokov ali možnih vzrokov svojih gospodarskih in finančnih težav, hkrati pa izvajati strukturne reforme, ki bodo pripomogle k trdni in trajnostni gospodarski rasti.

Okrepljeni nadzor zagotavlja celovit okvir za spremljanje gospodarskih gibanj in izvajanja politik, potrebnih za zagotovitev trajnostnega gospodarskega okrevanja. Omogoča redno ocenjevanje nedavnih gospodarskih in finančnih gibanj v Grčiji, spremljanje stanja pogojev financiranja države in posodobitev analize vzdržnosti dolga. Okrepljeni nadzor zagotavlja tudi okvir za ocenjevanje splošne zaveze, ki jo je Grčija 22. junija 2018 dala Euroskupini glede nadaljevanja in dokončanja reform, sprejetih v okviru programa evropskega mehanizma za stabilnost, ter glede zagotavljanja zaščite ciljev pomembnih reform, sprejetih v okviru programov finančne pomoči. V tem okviru se pri okrepljenem nadzoru spremlja izvajanje posebnih zavez za dokončanje ključnih strukturnih reform, ki so se začele izvajati v okviru programa, na šestih ključnih področjih v dogovorjenih rokih do sredine leta 2022, in sicer so to: (i) fiskalne in fiskalno-strukturne politike, (ii) socialna pomoč, (iii) finančna stabilnost, (iv) trg dela in proizvodni trgi, (v) Grška družba za upravljanje premoženja in deležev (Hellenic Corporation of Assets and Participations) in privatizacija ter (vi) posodobitev javne uprave ( ).

To je deveto poročilo o okrepljenem nadzoru za Grčijo. Temelji na ugotovitvah misije, ki je potekala na daljavo 26. in 27. januarja 2021, ter na rednem dialogu z grškimi organi. Misijo je izvedla Evropska komisija v povezavi z Evropsko centralno banko ( ); Mednarodni denarni sklad je sodeloval prek svojega okvira poprogramskega spremljanja, evropski mehanizem za stabilnost pa v okviru svojega sistema zgodnjega opozarjanja in v skladu z memorandumom o soglasju z dne 27. aprila 2018 o delovnih odnosih med Evropsko komisijo in evropskim mehanizmom za stabilnost. V tem poročilu je ocenjeno izvajanje zavez, ki jih je Grčija dala Euroskupini glede dokončanja reform do konca leta 2020. To poročilo ni povezano s sprostitvijo s politikami pogojenih dolžniških ukrepov, ki bi v skladu z dogovorjenim polletnim načrtom lahko potekala na podlagi desetega poročila. Deseto poročilo bo predvidoma objavljeno maja.

SPLOŠNA OCENA

Poročilo je bilo pripravljeno v razmerah drugega vala pandemije, ki je privedel do splošnega zaostrovanja zajezitvenih ukrepov pred koncem leta 2020, nedavno pa še do zaprtja šol in maloprodajnih podjetij ter omejitev gibanja v nekaterih regijah, vključno z Atenami. Grško gospodarstvo naj bi se v letu 2020 skrčilo za 10 % v primerjavi z letom 2019, letos pa naj bi le delno okrevalo. Izpad turistične sezone v letu 2020 zaradi pandemije je negativno vplival na Grčijo, saj je njen turistični sektor zelo pomemben za njeno gospodarstvo. Vlada je še naprej prilagajala obstoječe fiskalne ukrepe v podporo brezposelnim in zaposlenim, katerih pogodbe so bile prekinjene, podaljšala podporne ukrepe za podjetja ter sprejela nove ciljno usmerjene ukrepe za zaščito gospodinjstev in podjetij. Doslej se zdijo ukrepi za varstvo zaposlitve, ki jih podpira EU, zlasti prek novega finančnega instrumenta za začasno podporo za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE) in Evropskega socialnega sklada, učinkoviti, stopnja brezposelnosti pa je kljub znatnemu gospodarskemu krčenju ostala na splošno stabilna. Število oseb, ki niso zaposlene, kljub temu narašča, saj je zaposlovanje novih delavcev še vedno omejeno. Podjetjem in delavcem so javni podporni ukrepi koristili, vendar se pričakuje, da bo celotna razsežnost izzivov, s katerimi se soočata podjetniški in finančni sektor, tako kot v drugih državah članicah postala razvidna šele pozneje med postopno odpravo podpornih ukrepov. To bo treba skrbno upravljati, da se preprečijo učinki izrazitega naglega padca.

Kljub težavnim okoliščinam so grški organi uspeli doseči dober napredek na številnih področjih, vključno z izobraževanjem, upravljanjem državnih sredstev, privatizacijskimi projekti in energetsko politiko. Zlasti:

·V zadnjih treh mesecih sta bili sprejeti dve ambiciozni reformi na področju izobraževanja. Decembra 2020 je bila sprejeta reforma poklicnega izobraževanja in usposabljanja, katere cilj je povečati privlačnost te poti ter bolje povezati poklicno izobraževanje in vseživljenjsko učenje s potrebami trga dela. Na drugi strani pa je cilj zakona o visokem šolstvu iz februarja 2021 posodobiti delovanje univerz in izboljšati kakovost ponudbe izobraževanja. Poleg tega je bilo uvedeno notranje in zunanje ocenjevanje šol.

·Grška družba za upravljanje premoženja in deležev je zaključila pregled upravnih odborov vseh podjetij v državni lasti, kar je bila posebna zaveza. Strateški načrt družbe se je še naprej izvajal, kot je bilo predvideno, grški organi pa so zaključili pripravo posodobljenih ministrskih smernic za družbo.

·Privatizacijski razpisi so napredovali, saj je bila transakcija v zvezi z marino Alimos 31. decembra 2020 uspešno zaključena. Obeti za dokončanje projekta Hellinikon v prihodnjih mesecih so dobri, dosežen pa je bil tudi določen dolgo pričakovan napredek pri tekočih ukrepih, ki so potrebni za koncesijo za avtocesto Egnatia, kar so vse posebne zaveze.

·Na področju energetske politike so organi začeli tržni preizkus, da bi v prihodnjih mesecih zaključili dolgotrajno protimonopolno zadevo proti javnemu elektroenergetskemu podjetju, kar je posebna zaveza.

Reforme so se nadaljevale tudi na drugih pomembnih področjih. Reforme upravljanja javnih financ, vključno s proračunom za javne naložbe, so z napredkom pri administrativni, ekonomski in funkcionalni proračunski klasifikaciji ponovno pridobile zelo potreben zagon. Potrebno bo pozorno spremljanje, saj je to ključnega pomena za izboljšanje učinkovitosti plačilnih postopkov. Sprejeta je bila zakonodaja za reformo človeških virov v davčni upravi, reforma pa je na dobri poti, da bo do naslednjega pregleda v celoti izvedena. Tudi reforme javne uprave napredujejo po načrtih, vključno s sprejetjem nove zakonodaje za hitrejše in učinkovitejše zaposlovanje javnih uslužbencev.

Kljub temu se zdi, da se je splošna hitrost izvajanja na številnih področjih upočasnila, zlasti zaradi pandemije, izvajanje ukrepov za obravnavanje več zavez pa je bilo odloženo. Poleg stalnih težav zaradi pandemije so grški organi kot vzrok za nekatere zamude navedli tudi prerazporeditev več ključnih delovnih mest v upravi na začetku tega leta in povečano delovno obremenitev zaradi priprave načrta za okrevanje in odpornost, kar se je ustrezno upoštevalo. Dogovorjenih je bilo več podrobnih posebnih časovnih načrtov, ki naj bi pripravili podlago za odločilen napredek do desetega poročila, ki bo sprejeto maja. Ti vključujejo nadaljnje izvajanje reform v finančnem sektorju, celovito izvajanje reforme človeških virov neodvisnega organa za javne prihodke, operacionalizacijo instrumenta za pripravo projektov in strateškega nabora projektov za večje naložbe, preprečevanje nastanka novih zaostalih plačil in zmanjšanje obstoječega obsega teh plačil po ugotovljenih zamudah, vključno z okrepitvijo usmerjevalnega odbora za poravnavo zaostalih plačil in poenostavitvijo zakonodajnega okvira za izvajanje davčnih postopkov, dokončanje reforme nadaljnje poenostavitve licenciranja naložb na dogovorjenih področjih in sprejetje posodobljene delovnopravne zakonodaje. Poleg tega so se organi zavezali k številnim posebnim ukrepom na področjih zdravstvenega varstva, boja proti korupciji, reforme javne uprave in izvajanja kontnega okvira. Ponovno se mora začeti izvajati reforma pravosodja glede na njen pomen v okviru splošne strategije za okrevanje, saj reforme, povezane z učinkovitostjo pravosodnega sistema, prispevajo k zagotavljanju hitre izvedbe naložb, tudi naložb zasebnega sektorja.

Izvajanje nekaterih ključnih reform v finančnem sektorju je bilo prav tako odloženo, vendar je bil dogovorjen ambiciozen časovni načrt za naslednji pregled. Začetek veljavnosti zakona o insolventnosti je bil ob koncu lanskega leta delno odložen, pri čemer naj bi nekateri elementi začeli veljati 1. marca, začetek veljavnosti drugih pa je bil preložen na 1. junij 2021. Ta zakon je obsežna reforma insolvenčnega okvira, vendar zahteva veliko dela v zvezi z izvajanjem zaradi njegovih podrobnih specifikacij in vzpostavitve informacijske platforme, povezane s platformami bank. Izvajanje drugih dogovorjenih reform se nadaljuje, vendar počasneje, kot je bilo predhodno dogovorjeno, in bo zahtevalo pozorno spremljanje, zlasti kar zadeva odpravo zaostankov pri nerešenih zadevah v zvezi z insolventnostjo gospodinjstev (obstaja tveganje, da cilj do konca leta 2021 ne bo dosežen) in kar zadeva potrditev unovčenih državnih poroštev, kar je bilo v zadnjem četrtletju leta 2020 nadalje odloženo tudi zaradi težav z zaposlovanjem novih uslužbencev glede na zaostrovanje zajezitvenih ukrepov. Grški organi pripravljajo dodatne ukrepe v podporo finančnemu sektorju, zlasti podaljšanje sheme Hercules za zaščito sredstev, kar je dobrodošlo. Glede na zaostrovanje zajezitvenih ukrepov proti koncu leta 2020 so grški organi začasno ustavili vse ukrepe izvršbe za vse kategorije dolžnikov, vključno z izvajanjem e-dražb in pripravljalnih ukrepov za e-dražbe, ki lahko trajajo več mesecev. Če bi taka splošna zamrznitev vseh ukrepov izvršbe trajala dlje časa, bi lahko v prihodnje ovirala hitro in učinkovito obravnavo nedonosnih posojil s strani grških bank in serviserjev. Zato so grški organi pozvani, naj hitro sprejmejo začasne in bolj ciljno usmerjene rešitve, obenem pa zaščitijo ranljiva gospodinjstva.

Grški organi tesno sodelujejo z Evropsko komisijo v okviru priprave načrta za okrevanje in odpornost. To sodelovanje je dobrodošlo, saj bi lahko znatna sredstva, do katerih je Grčija upravičena prek mehanizma za okrevanje in odpornost, ob učinkoviti in ustrezni uporabi v prihodnjih letih podprla rast, ustvarjanje delovnih mest in dvojni prehod. V okviru mehanizma EU za okrevanje in odpornost bo Grčiji v obdobju 2021–2026 na voljo 30,5 milijarde EUR, od tega 17,8 milijarde EUR v obliki nepovratnih sredstev. Pričakuje se, da bodo reforme in naložbe, ki bodo del načrta, gradile na preteklih in tekočih reformah v okviru postopka okrepljenega nadzora ter jih dopolnjevale. Ta znatna finančna sredstva bodo skupaj z dodatnimi sredstvi v višini 1,7 milijarde EUR v okviru instrumenta React-EU in sredstvi v višini 2,7 milijarde EUR, ki so že bila izplačana iz evropskega instrumenta za začasno podporo za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE), ter morebitnimi dodatnimi sredstvi ( ) pomagala ublažiti gospodarske in socialne posledice pandemije ter zagotovila potrebno podporo za trajnostno in vključujoče okrevanje.

Na splošno je v tem poročilu ugotovljeno, da je Grčija dosegla dober napredek pri izvajanju številnih reformnih zavez, vendar se je zagon pri reformah upočasnil, obenem pa se priznavajo težke razmere, ki jih je povzročila pandemija. Evropske institucije pozdravljajo nadaljnje tesno in konstruktivno sodelovanje grških organov ter dogovor o številnih revidiranih časovnih okvirih za ključne reforme. Organi so pozvani, naj še naprej mobilizirajo sredstva, da bi sprejeli vse potrebne ukrepe za pravočasno izpolnitev svojih posebnih zavez za deseto poročilo o okrepljenem nadzoru, ki bo izdano maja in za katero je predvideno izplačilo naslednjega svežnja s politikami pogojenih dolžniških ukrepov.

MAKROEKONOMSKA GIBANJA

Koronavirusna pandemija še naprej zelo negativno vpliva na grško gospodarstvo. V četrtletni primerjavi je gospodarstvo v tretjem četrtletju leta 2020 zraslo za 2,3 %, potem ko se je v prejšnjem obdobju skrčilo za 14,1 %. Okrevanje v tretjem četrtletju je bilo precej manj dinamično kot znatno okrevanje v euroobmočju, predvsem zaradi strmega padca dodane vrednosti v turističnem sektorju. Rast je temeljila na zasebni potrošnji, pri čemer se je izvoz blaga izkazal za nekoliko odpornega. Brezposelnost se je še naprej zniževala in je v tretjem četrtletju leta 2020 dosegla 16,2 %, kar kaže, da so uvedeni podporni ukrepi uspešni pri varstvu zaposlitve. Obenem se je zaposlenost v primerjavi s stanjem pred enim letom znižala, predvsem zaradi manjšega zaposlovanja v turističnem sektorju. Prav tako se je znižala brezposelnost mladih, vendar je v tretjem četrtletju še vedno ostala zelo visoka (34,2 %).

Po zaostritvi zajezitvenih ukrepov proti koncu leta 2020 se pričakuje, da bo gospodarsko okrevanje v prvi polovici letošnjega leta ostalo šibko. Zajezitveni ukrepi, napovedani novembra 2020, še vedno veljajo, kar pomeni stroge omejitve za storitveni sektor, medtem ko se industrijska proizvodnja nadaljuje z omejenimi motnjami, vendar se sooča s prekinitvami v dobavnih verigah in manjšim povpraševanjem. Pričakuje se, da bodo ti potrebni ukrepi za reševanje življenj nadalje upočasnili gospodarsko okrevanje. V zimski napovedi Komisije iz leta 2021, pripravljeni pred nedavno regionalno zaostritvijo zajezitvenih ukrepov, je pričakovano, da bo realna rast BDP v letu 2021 dosegla 3,5 %, v letu 2022 pa 5 %, predvsem zaradi domačega povpraševanja. V projekciji je predvideno, da bo cepljenje postopoma do sredine leta 2021 uspešno zaščitilo najranljivejše skupine, kar bi omogočilo trajno, čeprav samo postopno sproščanje zajezitvenih ukrepov v drugem četrtletju. K rasti naj bi pozitivno prispeval tudi zunanji sektor, vendar manj, kot je bilo pričakovano, saj bi lahko trajalo dlje, da si turizem v celoti opomore. V projekciji je predvideno, da bo fiskalna politika v letu 2021 še naprej podpirala gospodarstvo s ciljno usmerjenimi intervencijami v korist podjetij in gospodinjstev. Upočasnjena dinamika gospodarstva naj bi zavirala rast cen, ki naj bi ostala rahlo negativna tudi v letu 2021, nato pa v letu 2022 okrevala.