Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o evropskem statističnem programu za obdobje 2013–2017 /* COM/2011/0928 konč. - 2011/0459 (COD) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. OZADJE PREDLOGA 1.1 Razlogi za predlog in njegovi cilji Za izvajanje politik EU so potrebne primerljive in zanesljive statistične informacije o gospodarskih, socialnih in okoljskih razmerah v EU ter njihovih elementih na nacionalni in regionalni ravni. Evropa nujno potrebuje evropsko statistiko tudi zato, da jo splošna javnost razume ter da državljani sodelujejo v demokratičnem procesu in razpravi o sedanji in prihodnji EU. V zadnjih letih se evropski statistični sistem (ESS) spopada s številnimi izzivi. Prvič, potreba po evropski statistiki stalno narašča in to se v prihodnosti najverjetneje ne bo spremenilo. Drugič, narava statistike se je spremenila – za odločanje na podlagi dokazov je potrebna statistika, ki ustreza merilom kakovosti, povezanim s posebnimi nameni, za katere se uporablja, hkrati pa obstaja tudi vse večja potreba po kompleksni večrazsežnostni statistiki, ki podpira področja mešanih politik. Tretjič, ker se na trgu informacij pojavljajo novi akterji, vključno s tistimi, ki zagotavljajo informacije v skoraj realnem času, bo v prihodnosti prednostna naloga ESS kakovost, pri kratkoročni statistiki pa zlasti pravočasnost. Četrtič, zaradi proračunskih omejitev na nacionalni in evropski ravni ter potrebe po dodatnem zmanjšanju bremena podjetij in državljanov so razmere še toliko bolj težavne. Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o metodi proizvodnje statistike EU: vizija za naslednje desetletje[1] in strategija ESS za njegovo izvajanje[2] obravnavata vse te izzive s ciljem preoblikovati načine dela v ESS, da bi bil učinkovitejši in prilagodljivejši. Izvajanje Sporočila in skupne strategije ESS je bistvo evropskega statističnega programa (ESP). Glede na to je cilj predloga evropskega statističnega programa vzpostaviti celovit program, s katerim se zagotavlja splošni okvir za razvoj, pripravo in razširjanje evropske statistike v obdobju od leta 2013 do leta 2017, hkrati pa se uvaja nova metoda priprave evropske statistike, kot je opisano v zgornjem sporočilu. 1.2 Splošno ozadje Pravna podlaga za uvedbo večletnega evropskega statističnega programa je člen 13(1) Uredbe (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o evropski statistiki[3]. V skladu z navedeno uredbo mora evropski statistični program zagotoviti okvir za razvoj, pripravo in razširjanje evropske statistike, glavna področja in cilje načrtovanih ukrepov za obdobje največ pet let. Določati mora prednostne naloge v zvezi s potrebami po informacijah za namene izvajanja dejavnosti Evropske unije. Te potrebe je treba presojati glede na sredstva, ki so na ravni EU in na nacionalni ravni potrebna za zagotavljanje zahtevanih statistik, ter glede na breme poročanja in s tem povezane stroške za dajalce podatkov. Cilji ESP bodo podrobno opredeljeni v letnih delovnih programih v skladu z Uredbo 223/20093. Po izteku programskega obdobja bo za program pripravljeno vmesno poročilo o napredku in končno ocenjevalno poročilo. 1.3 Obstoječe določbe na področju, na katero se nanaša predlog Sedanji statistični program Skupnosti, ki je bil sprejet s sklepom Evropskega parlamenta in Sveta ter zajema obdobje med letoma 2008 in 2012[4], je sedmi tovrstni program. 1.4 Usklajenost z drugimi politikami Unije Glavni namen evropske statistike je podpreti razvoj, spremljanje in vrednotenje evropskih politik z zanesljivimi, objektivnimi, primerljivimi in skladnimi dejanskimi podatki. Sedanji predlog je usklajen s prednostnimi nalogami Unije, saj bo statistika, razvita, pripravljena in razširjana na podlagi tega programa, prispevala k izvajanju prednostnih politik EU, kot so strategija Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast[5] ter druge politike, obravnavane v strateških prednostnih nalogah Komisije za obdobje 2010–2014[6] (to so okrepljeno in povezano gospodarsko upravljanje, podnebne spremembe, rast in socialna kohezija, Evropa državljanov in globalizacija). 2. REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENE UČINKA 2.1 Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi Posvetovalne metode, glavni ciljni sektorji in splošni profil vprašancev Pred pripravo tega predloga so bila z uporabniki evropske statistike, tj. z generalnimi direktorati Komisije, Evropsko centralno banko in Evropskim svetovalnim odborom za statistiko[7], julija 2010 opravljena posvetovanja o njihovih potrebah v zvezi z evropsko statistiko v obdobju 2013–2017. Države članice, države Efte in države kandidatke so bile neposredno vključene v pripravo predloga. Posvetovanje je bilo izvedeno takole: Prvič, julija 2010 so bila opravljena posvetovanja s skupinami direktorjev na različnih statističnih področjih, ki zastopajo pripravljavce evropske statistike na različnih statističnih področjih, o njihovih potrebah za obdobje 2013–2017. Drugič, z generalnimi direktorji nacionalnih statističnih uradov[8] so bila na njihovem srečanju 29.–30. septembra 2010 izvedena posvetovanja o prednostnih nalogah za obdobje 2013–2017. Na podlagi rezultatov posvetovanj glede ESS z zainteresiranimi stranmi o njihovih statističnih potrebah za obdobje 2013–2017 je bil pripravljen prvi osnutek ESP za obdobje 2013–2017 za notranje in zunanje posvetovanje. Osnutek je bil maja 2011 predstavljen Odboru za evropski statistični sistem. Posvetovanja z Evropskim svetovalnim odborom za statistiko, Odborom za monetarno, plačilno-bilančno in finančno statistiko ter delovno skupino za načrtovanje in usklajevanje ESS so bila opravljena hkrati. Povzetek in upoštevanje odgovorov Povzetek odgovorov uporabnikov evropske statistike Na zahtevo Eurostata po informacijah o potrebah v zvezi z evropsko statistiko za obdobje 2013–2017 se je odzvalo skupno 14 generalnih direktoratov Komisije in Evropska centralna banka. Večina med njimi je navedla podrobne zahteve glede statistike, potrebne za podporo evropskim politikam v njihovi pristojnosti. Čeprav vse te zahteve niso izrecno navedene v predlogu, jih je Eurostat skrbno analiziral in so bile upoštevane pri pripravi ciljev programa. Povzetek odgovorov pripravljavcev evropske statistike Na Eurostatovo zahtevo po informacijah o potrebah za obdobje 2013–2017 je odgovorilo skupno šest skupin direktorjev (skupina direktorjev za metodologijo, skupina direktorjev za informacijsko tehnologijo, direktorji za socialno statistiko, zbor direktorjev za regionalno, prostorsko in okoljsko statistiko in račune, stalni odbor za kmetijsko statistiko in skupina direktorjev za poslovno statistiko). Skupine direktorjev so poudarile potrebo po uravnoteženju vse večjih potreb po novih statistikah z manjšo razpoložljivostjo virov. V zvezi s tem so priporočili čim večjo uporabo sedanjih podatkov namesto zbiranja novih, povezovanje z drugimi ponudniki podatkov, da se optimizira uporaba razpoložljivih informacij, zmanjšanje obsega zahtevanih podatkov, izboljšanje učinkovitosti zbiranja podatkov s sodobnimi informacijsko-komunikacijskimi tehnologijami, analiziranje skladnosti različnih pravnih aktov ter ločitev statističnih instrumentov in uporabnikov z uvedbo enotnih raziskav za različne namene. Omenjena je bila tudi potreba po okrepitvi vloge Eurostata kot koordinatorja priprave statistike. Te in druge konkretne pripombe so bile, kolikor je bilo mogoče, upoštevane pri pripravi ciljev ESP. Generalni direktorji nacionalnih statističnih uradov so na srečanju 29.–30. septembra 2010 potrdili pristop, predlagan za ESP, in prednostna področja ESP, pri tem pa poudarili, da mora biti ESP dovolj prilagodljiv, da je mogoče konkretne ukrepe vključiti v letni cikel načrtovanja programov. Zaradi resnih omejitev virov na nacionalni in evropski ravni ter potrebe po dodatnem zmanjšanju upravnega bremena so generalni direktorji nacionalnih statističnih uradov poudarili pomen določanja prednostnih nalog v prihodnjem večletnem programu na podlagi strateškega pristopa. Povzetek glavnih pripomb na prvi osnutek ESP za obdobje 2013–2017 Odbor za evropski statistični sistem je na sestanku maja 2011 na splošno podprl konceptualni pristop. Številne delegacije so opozorile na raven ambicioznosti ESP in izrazile zaskrbljenost zaradi vrzeli med omejitvami virov na nacionalni strani in številom novih pobud v ESP. Čeprav so priznale potrebo po prilagodljivem programu, so nekatere delegacije podvomile o splošni naravi ESP in menile, da ni dovolj podroben, ob tem pa poudarile, da ga je treba povezati s prihodnjimi letnimi delovnimi programi. Nekatere delegacije so izrazile dvome glede tega, ali je financiranje novih pobud s povečanjem učinkovitosti z uporabo nove metode priprave evropske statistike realistično. Nekateri delegati so poudarili, da je treba preučiti druge načine doseganja te učinkovitosti (npr. okrepljeno določanje prednostnih nalog, izboljšana učinkovitost, boljša uporaba upravnih podatkov, povečana uporaba tehnologije in izmenjava dobrih praks). Nekatere delegacije so poudarile, da je treba jasneje poudariti potrebo po zmanjšanju bremena poročanja, ena delegacija pa je predlagala krepitev določanja prednostnih nalog z opredelitvijo konkretnih ukrepov. Veliko delegacij je navedlo, da je potreben previden pristop k označevanju kakovosti, in zahtevalo temeljito razpravo. Več delegacij je izrazilo zadovoljstvo s krepitvijo partnerstva v ESS in širše ter poudarilo pomembnost okrepljenega sodelovanja v ESS ter z Evropskim sistemom centralnih bank in mednarodnimi organizacijami. Zgornje točke so bile tudi glavni rezultat posvetovanja z delovno skupino za načrtovanje in usklajevanje. Večina nacionalnih statističnih uradov je na splošno podprla ESP, ob tem pa so izrazili pridržke glede oblikovanja cilja nove metode priprave evropske statistike in v zvezi z zakonodajno politiko. Glede nekaterih statističnih področij so bile izražene posebne pripombe ali pa so bila zahtevana pojasnila nekaterih delov ESP. Vse prejete pripombe o osnutku ESP je Eurostat skrbno analiziral in so bile upoštevane pri pripravi spremenjene različice ESP za obdobje 2013–2017. Da se ESP lahko uporablja kot splošen in prilagodljiv instrument za načrtovanje, ki omogoča upoštevanje novega razvoja, so v njem na splošno opisani strateški cilji, ki jih je treba uresničiti, in rezultati, ki jih je treba doseči za naslednje programsko obdobje. V ESP je upoštevana zavezanost strateškemu pristopu k določanju prednostnih nalog, ki ga je opredelil Eurostat. V skladu s tem pristopom je določanje negativnih prednostnih nalog sestavni del priprave letnih delovnih programov in se bo tako izvajalo za obdobje, ki ga zajema ESP. ESP zagotavlja splošni okvir za razvoj, pripravo in razširjanje evropske statistike z določitvijo glavnih področij in ciljev načrtovanih ukrepov za naslednjih pet let. Ti cilji bodo podrobneje opredeljeni in načrtovani v letnih delovnih programih. Tako bo med ESP in letnimi delovnimi programi vzpostavljena jasna povezava. ESP je popolnoma usklajen s skupno strategijo ESS o novem sistemu priprave, ki jo je že sprejel Odbor za evropski statistični sistem; uvedeni niso bili nobeni novi elementi, v ESP pa je upoštevano izvajanje te strategije. 2.2 Zbiranje in uporaba izvedenskih mnenj Pri pripravi ESP so bila posvetovanja opravljena tudi z zunanjimi strokovnjaki. Za mnenje o osnutku programa sta bila zaprošena zlasti Evropski svetovalni odbor za statistiko in Odbor za monetarno, plačilno-bilančno in finančno statistiko. Evropski svetovalni odbor za statistiko je v mnenju o osnutku programa obravnaval vprašanje omejitve virov in potrebo po nadaljnjem določanju prednostnih nalog, da se opredelijo negativne prednostne naloge. V zvezi s tem je poudaril potrebo po povečanju učinkovitosti z večjo uporabo tehnologije in izkoriščanjem podatkov, zbranih za druge namene, ter potrdil problem različnih stopenj razvitosti statističnih sistemov v državah članicah. Poudaril je še pomen izmenjave znanja in zahteval, da to vključuje razvojne dejavnosti za znižanje stroškov novih raziskav. Poleg tega je poudaril pomen čim večje uporabe podatkov ter dodatnega povezovanja in uporabe sedanjih podatkov. Odbor za monetarno, plačilno-bilančno in finančno statistiko je v mnenju o osnutku programa na splošno podprl ESP ter glavne prednostne naloge in cilje, določene za razvoj in usklajevanje monetarne, finančne in plačilno-bilančne statistike. Poudaril je pomen povezovanja statističnih področij in povezovanja v ESS za pripravo večnamenske statistike, pa tudi potrebo po prizadevanjih za razvoj statističnih informacij o globalizaciji in pomen povečane uporabe upravnih podatkov in večjega osredotočanja na dele gospodarstva, ki se najbolj širijo. Poleg tega je izrazil zadovoljstvo s širšo uporabo tehnik statističnega usklajevanja in povezovanja podatkov ter standardnih orodij informacijske tehnologije (IT). Poudaril je tudi pomen okrepljenega sodelovanja z Evropskim sistemom centralnih bank (ESCB) ter evropskimi in mednarodnimi organizacijami s skupnimi projekti in usklajenim razvojem. Vse pripombe zunanjih strokovnjakov o osnutku ESP je Eurostat skrbno analiziral in so bile upoštevane pri pripravi spremenjene različice programa. 2.3 Analiza učinkov in posledic Skladno z načelom dobrega finančnega poslovodenja je bilo pripravljeno predhodno vrednotenje, da se program pri doseganju zastavljenih ciljev osredotoči na potrebno učinkovitost in da so vanj že od načrtovalne faze vključene proračunske omejitve. Pri predhodnem vrednotenju so bile ugotovljene štiri možnosti: Prva možnost za ESP je bila, da se predlaga sprejetje še enega petletnega programa, ki bi trajal od leta 2013 do leta 2017. Veljavni statistični program Skupnosti za obdobje 2008–2012 vključuje posebno navedbo glede trajanja naslednjega večletnega programa, in sicer da je treba pri obdobju, ki bo zajeto, upoštevati mandat Evropskega parlamenta. Sedanji mandat Evropskega parlamenta traja od julija 2009 do junija 2014, naslednji pa se bo začel julija 2014 in končal junija 2019. Ker sedanji statistični program Skupnosti za obdobje 2008–2012 traja do konca leta 2012, bi to pomenilo, da je treba pripraviti nov vmesni ESP za obdobje dveh let (2013–2014) ali pa sedanji statistični program Skupnosti za obdobje 2008–2012 podaljšati do leta 2014. Drugi možnosti, ki bi se lahko predvideli, sta tretja možnost „nič“, tj. da se ne pripravi in ne sprejme ESP za obdobje 2013–2017, ter četrta možnost, da informacije na splošno zagotavljajo drugi pripravljavci, tj. ne nujno ESS. V okviru ocene učinka je bilo po temeljitem premisleku in analizi različnih scenarijev število možnosti zmanjšano na tri, učinki in posledice teh pa so bili podrobno preučeni. Te možnosti in njihovi ocenjeni učinki so: Možnost 1: „možnost nič“ brez evropskega statističnega programa Brez pravnega okvira evropskega statističnega programa bodo evropsko statistiko neodvisno zbirale in/ali pripravljale različne službe Komisije s svojimi viri in s pomočjo institucionalnih ponudnikov v okviru ESS in/ali zasebnih ponudnikov. Brez petletnega statističnega programa na evropski ravni bi ostali brez dolgoročnega načrtovanja, ki je nujno za razvoj, pripravo in razširjanje statističnih informacij. Brez evropskega statističnega programa je malo verjetno, da bodo opredeljeni cilji doseženi. Tako ne bi bilo niti pravnega okvira za pripravo evropske statistike niti operativnega proračuna. Uporabniki statistike (generalni direktorati Komisije, ECB itd.) bi morali neusklajeno in neučinkovito sami pripravljati ali iskati statistične podatke, ob tem pa ne bi bilo skupno dogovorjenega zagotovila za kakovost evropske statistike. Brez evropskega statističnega programa ne bo finančnih sredstev za pripravo statistike niti splošnega načrtovanja priprave statistike. To bi prispevalo tudi k povečanju bremena poročanja za posameznike, gospodinjstva, podjetja in institucionalne ponudnike statistike v okviru ESS. Možnost 2: ESP za obdobje 2013–2017 bo ponovljen statistični program Skupnosti za obdobje 2008–2012 Ta možnost pomeni, da se pri statistiki, zajeti v veljavnem statističnem programu Skupnosti, ne bi nič spremenilo. To bi lahko bil osnovni scenarij, s katerim bi se lahko primerjale druge možnosti. Zagotovljene statistike bi ustrezale potrebam politike v obdobju 2008–2012 ter ne bi upoštevale novega razvoja in potreb za prednostne politike Evropske unije, kot so strategija Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast ter druge politike, obravnavane v strateških prednostnih nalogah Komisije za obdobje 2010–2014. Poleg tega bi se te statistike pripravljale po vzporednem procesnem modelu[9], kar pomeni, da ne bi bila uporabljena nova metode priprave evropske statistike, namenjena povečanju učinkovitosti in izboljšanju kakovosti. Možnost 3: uvedba novega petletnega evropskega statističnega programa Predlagalo bi se sprejetje novega evropskega statističnega programa, ki bi zajemal obdobje petih let, tj. od leta 2013 do leta 2017. S to možnostjo bo evropska statistika bolje ustrezala potrebam uporabnikov. Veljalo bo dogovorjeno zagotovilo kakovosti, proizvodnja statistike pa bo zaradi nove metode proizvodnje stroškovno učinkovitejša. Cilji, opredeljeni za ESP za obdobje 2013–2017, bodo v skladu s strateškimi prednostnimi nalogami Komisije in bodo obravnavali izzive, s katerimi se bo evropski statistični sistem srečeval v prihodnjih letih. 2.3.4 Povzetek tveganj Tveganja v zvezi z možnostjo 1 so visoka, saj v tem primeru ne bi bilo pravnega okvira za pripravo evropske statistike, zaradi tega pa ne bi bili zagotovljeni kakovost statistike in učinkovitost njene priprave. V tem primeru bi statistiko neusklajeno pripravljali različni pripravljavci. Tveganja pri možnosti 2 so povezana z dejstvom, da bi zagotovljena statistika ustrezala delno zastarelim prednostnim nalogam politike in bi bila pripravljena po tradicionalni metodi, kar pomeni, da se ne bi izkoristile prednosti nove metode priprave evropske statistike, namenjene povečanju učinkovitosti in izboljšanju kakovosti. Stroški neustreznih statističnih podatkov bi bili znatni. Tveganja, povezana z možnostjo 3, se štejejo za razmeroma majhna, saj bi se v tem primeru evropska statistika pripravljala na podlagi vzpostavljenega pravnega okvira, to pomeni, da bi bili kakovost statistike in učinkovitost metode proizvodnje zagotovljeni, saj bi se evropska statistika razvijala, zbirala in razširjala usklajeno. 2.3.5 Najprimernejša možnost Možnost 3 z novim petletnim ESP za obdobje 2013–2017 se ocenjuje kot najboljša možnost, saj je edina, ki bi zagotovila doseganje vseh opredeljenih ciljev, ki so (i) zagotavljanje kakovostne statistike, ki ustreza potrebam uporabnikov z vidika zajetja, pravočasnosti, primerljivosti in zanesljivosti, (ii) stroškovno učinkovita priprava statističnih informacij ter (iii) zmanjšanje bremena poročanja in upravnega bremena za dajalce podatkov. Tako lahko ta možnost edina izmed vseh treh ponudi zadovoljiv odziv na vse izzive, s katerimi se srečuje evropski statistični sistem. Po tem scenariju se bo naslednji ESP začel 1. januarja 2013 in končal 31. decembra 2017. 3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA 3.1 Povzetek predlaganega ukrepa Predlog vzpostavlja evropski statistični program za obdobje 2013–2017. Program določa okvir za razvoj, pripravo in razširjanje evropske statistike, glavna področja in cilje načrtovanih ukrepov za programsko obdobje. 3.2 Pravna podlaga Pravna podlaga za evropsko statistiko je člen 338 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Evropski parlament in Svet v skladu z rednim zakonodajnim postopkom sprejmeta ukrepe za pripravo statistike, kadar je to potrebno za izvajanje dejavnosti Unije. Ta člen določa zahteve v zvezi s proizvodnjo evropske statistike in navaja, da mora biti skladna s standardi nepristranskosti, zanesljivosti, objektivnosti, znanstvene neodvisnosti, stroškovne učinkovitosti in da mora zagotavljati zaupnost statističnih podatkov. 3.3 Načelo subsidiarnosti Načelo subsidiarnosti se uporablja, če predlog ne spada v izključno pristojnost EU. Cilja predlaganega ukrepa, in sicer razvoja, priprave in razširjanja evropske statistike na podlagi ESP za obdobje 2013–2017, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ga je zato lažje doseči na ravni EU na podlagi pravnega akta Evropske unije, saj lahko le Komisija koordinira potrebno uskladitev statističnih informacij na evropski ravni na vseh statističnih področjih, zajetih v tem aktu, sámo zbiranje podatkov pa lahko opravijo države članice. Zato lahko Evropska unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. 3.4 Načelo sorazmernosti Predlog je skladen z načelom sorazmernosti iz naslednjih razlogov. V skladu z načelom sorazmernosti je ta uredba omejena na najmanj, kar je potrebno za doseganje njegovega cilja, in ne presega tistega, kar je potrebno za ta namen. V predlogu so opredeljeni cilji za petletno obdobje. Ti cilji so podrobneje opredeljeni in načrtovani v letnih statističnih delovnih programih Komisije, ki se pripravljajo v tesnem sodelovanju z državami članicami in sprejmejo ob upoštevanju mnenja Odbora za evropski statistični sistem. Poleg tega bo za nove statistične zahteve veljala posebna zakonodaja, pripravljena ob zgodnji in neposredni vključitvi držav članic. 3.5 Izbira instrumentov Predlagani instrument: uredba. Druga sredstva ne bi bila ustrezna iz naslednjega razloga. Glede na cilje in vsebino predloga je uredba najprimernejši instrument. 4. PRORAČUNSKE POSLEDICE Skupni znesek, ki se bo financiral iz proračuna EU, znaša 299,4 milijona EUR (v tekočih cenah) za trajanje programa od leta 2013 do leta 2017, od tega se 57,3 milijona EUR zagotovi iz programskega obdobja od leta 2007 do leta 2013, 242,1 milijona EUR pa iz programskega obdobja od leta 2014 do leta 2017. 5. NEOBVEZNI ELEMENTI Klavzula o pregledu/reviziji/časovni omejitvi veljavnosti Predlog vsebuje klavzulo o pregledu in časovni omejitvi veljavnosti. Evropski gospodarski prostor Predlagana uredba se nanaša na zadevo EGP in ga je zato treba razširiti na Evropski gospodarski prostor. 2011/0459 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o evropskem statističnem programu za obdobje 2013–2017 (Besedilo velja za EGP) EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 338(1) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po predložitvi osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1) V skladu z Uredbo (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o evropski statistiki[10] je treba uvesti večletni evropski statistični program, ki zagotavlja okvir za financiranje ukrepov EU. (2) V skladu z navedeno uredbo mora evropski statistični program zagotoviti okvir za razvoj, pripravo in razširjanje evropske statistike, glavna področja in cilje načrtovanih ukrepov za obdobje, ki ni daljše od petih let. V njem je treba določiti prednostne naloge v zvezi s potrebami po informacijah za namen izvajanja dejavnosti Evropske unije. Te potrebe se morajo presojati glede na sredstva, ki so na ravni Unije in na nacionalni ravni potrebna za zagotavljanje zahtevanih statistik, ter glede na breme poročanja in s tem povezane stroške za dajalce podatkov. (3) Razvoj, pripravo in razširjanje evropske statistike v zakonodajnem okviru večletnega programa je treba doseči s tesnim in usklajenim sodelovanjem v evropskem statističnem sistemu, in sicer statističnega organa Evropske unije, tj. Komisije (Eurostat), ter nacionalnih statističnih uradov in drugih nacionalnih organov[11]. (4) Statistika, razvita, pripravljena in razširjana na podlagi tega programa, mora v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije prispevati k izvajanju politik Evropske unije, strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast[12] in drugih politik, obravnavanih v strateških prednostnih nalogah Komisije za obdobje 2010–2014 (to so okrepljeno in povezano gospodarsko upravljanje, podnebne spremembe, reformirana kmetijska politika, rast in socialna kohezija, Evropa državljanov in globalizacija[13]), in jo je treba podpirati z ukrepi, financiranimi na podlagi tega programa na področjih, na katerih lahko Evropska unija zagotovi jasno dodano vrednost. (5) V zadnjih letih se evropski statistični sistem srečuje s številnimi izzivi: – prvič, potreba po evropski statistiki stalno narašča in to se v prihodnosti verjetno ne bo spremenilo; – drugič, narava statistike se je spremenila – za odločanje na podlagi dokazov je potrebna statistika, ki ustreza visokim merilom kakovosti, povezanim s posebnimi nameni, za katere se uporablja, hkrati pa je vse večja tudi potreba po kompleksni večrazsežnostni statistiki, ki podpira področja mešanih politik; – tretjič, ker se na trgu informacij pojavljajo novi akterji, vključno s tistimi, ki zagotavljajo informacije v skoraj realnem času, bo v prihodnosti prednostna naloga ESS visoka kakovost, pri kratkoročni statistiki pa zlasti pravočasnost; – četrtič, zaradi proračunskih omejitev na nacionalni in evropski ravni ter potrebe po dodatnem zmanjšanju bremena podjetij in državljanov so razmere še toliko bolj težavne. Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o metodi proizvodnje statistike EU: vizija za naslednje desetletje[14] in strategija ESS za njegovo izvajanje[15] obravnavata vse te izzive s ciljem preoblikovati načine dela v ESS, da bi bil učinkovitejši in prilagodljivejši. Izvajanje tega sporočila je bistvo evropskega statističnega programa. (6) Za boljše usklajevanje omejenih virov nacionalnih in evropskih pripravljavcev, ki so na voljo za pripravo evropske statistike, z vse večjimi potrebami po statistiki je treba v pripravo letnih statističnih delovnih programov Komisije, v katerih je ta večletni program podrobno opredeljen, vključiti temeljit pregled statističnih prednostnih nalog, s katerim se bodo zmanjšale manj pomembne zahteve in se bo poenostavil sedanji proces, hkrati pa se bodo ohranili visoki standardi kakovosti uradnih statistik. Upoštevati je treba tudi obremenitev dajalcev podatkov, ki so lahko podjetja, centralne, regionalne ali lokalne upravne enote, gospodinjstva ali posamezniki. (7) V tem okviru je treba doseči primerno porazdelitev finančnega bremena med proračunom Evropske unije in proračuni držav članic. Poleg dodeljenih finančnih sredstev v skladu s to uredbo morajo torej nacionalni statistični uradi ali drugi nacionalni organi na nacionalni ravni prejeti ustrezna finančna sredstva za izvajanje posameznih statističnih ukrepov, sprejetih za izvajanje tega programa. (8) Pri razvoju, pripravi in razširjanju evropske statistike na podlagi te uredbe morajo nacionalni in evropski statistični organi spoštovati načela iz Kodeksa ravnanja evropske statistike, priloženega Priporočilu Komisije z dne 25. maja 2005 o neodvisnosti, celovitosti in odgovornosti statističnih organov držav članic in Skupnosti, in Sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 15. aprila 2011 o trdnem vodenju kakovosti za evropsko statistiko[16].[...] (9) V skladu s členom 15 Uredbe (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o evropski statistiki bo treba oblikovati ustrezno finančno strukturo, ki bo podpirala omrežja sodelovanja. (10) Določiti je treba, da lahko v programu sodelujejo države Evropskega združenja za prosto trgovino, ki sodelujejo v Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: države Efte/EGP). Prav tako je treba določiti, da lahko v programu sodelujejo druge države, zlasti sosednje države Evropske unije in države, ki so zaprosile za članstvo v Evropski uniji, države kandidatke in države pristopnice. (11) V okviru izvajanja programa je treba po potrebi spodbujati sodelovanje s tretjimi državami, ki ne sodelujejo v programu, in pri tem upoštevati vse zadevne sporazume med temi državami in Unijo. (12) Da se lahko štejejo za sklepe o financiranju v skladu s členom [] Uredbe [...] o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Evropske unije [nova finančna uredba], morajo letni delovni programi, ki jih Komisija sprejme za izvajanje programa, določiti cilje, pričakovane rezultate, metodo izvajanja in njihov skupni znesek. Vsebovati morajo tudi opis ukrepov, ki bodo financirani, navedbo zneska, dodeljenega vsakemu ukrepu, ter okvirni časovni načrt izvedbe. Vključujejo prednostne naloge za donacije, bistvena merila vrednotenja in najvišjo stopnjo sofinanciranja. (13) Ker države članice cilja te uredbe, in sicer uvedbe evropskega statističnega programa za obdobje 2013–2017, ne morejo zadovoljivo doseči in ga je zato lažje doseči na ravni Evropske unije, lahko Evropska unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. (14) Skladno z načelom dobrega finančnega poslovodenja je bilo izvedeno predhodno vrednotenje, da se program, uveden s to uredbo, pri doseganju ciljev osredotoči na potrebno učinkovitost in da so vanj že od načrtovalne faze vključene proračunske omejitve. Redno je treba spremljati in vrednotiti pomen in vpliv ukrepov, sprejetih v okviru programa, kar lahko izvajajo tudi neodvisni zunanji ocenjevalci. Za ocenjevanje programa so bili oblikovani merljivi cilji in kazalniki. (15) Ta uredba določa finančna sredstva za celotno trajanje programa, ki bodo prednostni referenčni okvir za proračunski organ v letnem proračunskem postopku v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju.[17] (16) Finančni interesi Evropske unije morajo biti v celotnem ciklu izdatkov zaščiteni s sorazmernimi ukrepi, med katerimi so preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje nepravilnosti, povračilo izgubljenih, napačno plačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi globe. (17) V skladu z Uredbo (ES) št. 223/2009 je bil osnutek evropskega statističnega programa predložen v predhodni pregled Odboru za evropski statistični sistem, Evropskemu svetovalnemu odboru za statistiko, ustanovljenemu s Sklepom št. 234/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta[18], in Odboru za monetarno, finančno in plačilno-bilančno statistiko, ustanovljenemu s Sklepom Sveta 2006/856/ES[19] – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: Člen 1 Uvedba evropskega statističnega programa Uvede se evropski statistični program za obdobje 2013–2017 (v nadaljnjem besedilu: program). Člen 2 Dodana vrednost Program pomeni dodano vrednost zagotavljanja, da bo evropska statistika usmerjena v informacije, potrebne za oblikovanje, izvajanje, spremljanje in vrednotenje politik Unije. Poleg tega prispeva k učinkoviti porabi virov s pospeševanjem ukrepov, ki zagotavljajo bistven prispevek k razvoju, pripravi in razširjanju usklajenih, primerljivih in zanesljivih statističnih informacij. Člen 3 Področje uporabe 1. Ta uredba določa programski okvir za razvoj, pripravo in razširjanje evropske statistike, glavna področja in cilje načrtovanih ukrepov med letoma 2013 in 2017 v skladu s členoma 13 in 14 Uredbe (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o evropski statistiki. 2. Program do konca Programa za posodobitev evropskih statistik podjetij in trgovine[20] (v nadaljnjem besedilu: program MEETS) 31. decembra 2013 ne zajema ukrepov iz programa MEETS, vključuje pa cilje na področju statistike podjetij in trgovine, ki naj bi se izvajali od leta 2014 do leta 2017. Člen 4 Cilji 1. Splošni cilj programa je, da bi bil evropski statistični sistem vodilni ponudnik visokokakovostne statistike o Evropi. 2. V vseh statističnih ukrepih za izvajanje tega programa se stremi k naslednjim specifičnim ciljem: – cilj 1: zagotavljanje kakovostnih statističnih informacij v podporo razvoju, spremljanju in vrednotenju politik Evropske unije, ob ustreznem upoštevanju prednostnih nalog; – cilj 2: izvajanje novih metod priprave evropske statistike, namenjenih povečanju učinkovitosti in izboljšanju kakovosti; – cilj 3: okrepitev partnerstva v evropskem statističnem sistemu in širše, da se dodatno poveča njegova produktivnost in okrepi njegova vodilna vloga na področju uradne statistike na svetovni ravni. 3. Cilji iz tega člena so opredeljeni v Prilogi skupaj s kazalniki, uporabljenimi za spremljanje izvajanja programa. V skladu z Uredbo (ES) št. 223/2009 se določijo v okviru podrobnega letnega načrtovanja, ki bo vključeval mehanizem določanja prednostnih nalog kot sestavni del procesa. Dosegajo se s tesnim in usklajenim sodelovanjem v evropskem statističnem sistemu, ki je partnerstvo med statističnim organom Unije ter nacionalnimi statističnimi uradi in drugimi nacionalnimi organi. Člen 5 Upravljanje in kakovost statističnih podatkov Program se izvaja v skladu z načeli Kodeksa ravnanja evropske statistike z namenom priprave in razširjanja visokokakovostne in usklajene evropske statistike ter zagotavljanja ustreznega delovanja evropskega statističnega sistema kot celote. Sprejmejo se ustrezni ukrepi za zagotovitev dobrega usklajevanja in učinkovitega določanja prednostnih nalog v ESS, da se prispeva k zmanjšanju upravnega bremena za dajalce statističnih podatkov. Nacionalni organi in statistični organ Unije zagotovijo, da je evropska statistika skladna z evropskimi standardi kakovosti in da ustreza potrebam institucionalnih uporabnikov Evropske unije, vlad, regionalnih organov, raziskovalnih ustanov, organizacij civilne družbe, podjetij in javnosti. Člen 6 Financiranje 1. Finančna sredstva za izvajanje tega programa znašajo 299,4 milijona EUR, vključno s 57,3 milijona EUR iz programskega obdobja 2007–2013 in 242,1 milijona EUR iz programskega obdobja 2014–2017. 2. Komisija izvaja finančno podporo Unije v skladu z Uredbo XX/2012 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropske unije. 3. Poleg finančnih sredstev, določenih s to uredbo, prejmejo posamezni statistični ukrepi, sprejeti za izvajanje tega programa zlasti s sporazumi med nacionalnimi statističnimi uradi ali drugimi nacionalnimi organi ter Komisijo (Eurostat), ustrezna finančna sredstva na nacionalni ravni. Člen 7 Upravna in tehnična pomoč Z dodeljenimi finančnimi sredstvi za program se lahko krijejo tudi stroški dejavnosti priprave, spremljanja, nadzora, revizije in vrednotenja, ki so potrebne za upravljanje programa in doseganje njegovih ciljev, predvsem stroški študij, srečanj strokovnjakov, izdatki, povezani s povračili stroškov statističnih strokovnjakov, stroški ukrepov informiranja in komuniciranja, stroški, povezani z omrežji IT za obdelavo in izmenjavo informacij, ter vsi drugi stroški upravne in tehnične pomoči, ki jih ima Komisija pri upravljanju programa. Člen 8 Letni delovni programi Komisija za izvajanje programa sprejme letne delovne programe, ki izpolnjujejo zahteve iz člena 17 Uredbe (ES) št. 223/2009, ter določi cilje in pričakovane rezultate. Člen 9 Vrste intervencij Finančni prispevki Unije so lahko v obliki donacij ali pogodb o javnih naročilih ali drugih intervencij, potrebnih za doseganje ciljev iz člena 2. Člen 10 Upravičeni ukrepi 1. S finančnim prispevkom Unije se podpirajo ukrepi za razvoj, pripravo in razširjanje evropske statistike, potrebni za doseganje ciljev iz člena 3. Prednost bodo imeli ukrepi z visoko dodano vrednostjo za Evropsko unijo v skladu s členom 2. 2. Finančni prispevek za podporo omrežjem sodelovanja v skladu s členom 15 Uredbe (ES) št. 223/2009 je lahko v obliki donacij za ukrepe in lahko krije do 95 % upravičenih stroškov. 3. Kadar je to ustrezno, se lahko dodelijo donacije za poslovanje za delovanje organizacij iz člena 11(3), ki ne presegajo 50 % upravičenih stroškov. 4. Kot prispevek k stroškom, ki jih imajo države članice pri izvajanju ukrepov na podlagi raziskovanj, se do najvišjega praga, določenega za posamezno raziskovanje, lahko povrne pavšalni znesek podatkovni niz, za katerega se vsi rezultati raziskovanja pošljejo Komisiji. Zneske določi Komisija, pri čemer upošteva kompleksnost raziskovanja. Člen 11 Upravičenci do donacij 1. V skladu s členom 5(3) Uredbe (ES) št. 223/2009 se lahko upravičencem, opredeljenim v navedenem členu, donacije dodelijo brez razpisa za zbiranje predlogov. 2. Omrežja sodelovanja lahko vključujejo upravičence iz odstavka 1 in druge organe brez razpisov za zbiranje predlogov v skladu s finančno uredbo. 3. Donacije za poslovanje iz člena 10(3) se lahko dodelijo organizacijam, ki izpolnjujejo vsa naslednja merila: (a) so neprofitne, neodvisne od industrije, komercialnih in poslovnih ali drugih navzkrižnih interesov, njihovi glavni cilji in dejavnosti pa so spodbujanje in podpora izvajanju Kodeksa ravnanja evropske statistike in izvajanju novih metod priprave evropske statistike s ciljem večje učinkovitosti in izboljšanja kakovosti na evropski ravni. (b) Komisiji so predložile zadostna dokazila o članstvu, notranjih pravilih ter virih financiranja. Člen 12 Zaščita finančnih interesov Evropske unije 1. Komisija sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi, da so pri izvajanju ukrepov, ki se financirajo na podlagi te uredbe, finančni interesi Evropske unije zaščiteni z izvajanjem preventivnih ukrepov proti goljufijam, korupciji in drugemu protipravnemu ravnanju ter z učinkovitim preverjanjem, ob odkritju nepravilnosti pa z izterjavo neupravičeno izplačanih zneskov ter po potrebi z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi. 2. Komisija ali njeni predstavniki in Računsko sodišče so pooblaščeni za izvajanje revizij na podlagi dokumentov ali pregledov na kraju samem pri vseh upravičencih do donacij, izvajalcih in podizvajalcih, ki so prejeli finančna sredstva v skladu s to uredbo. Evropski urad za boj proti goljufijam (urad OLAF) lahko opravi preglede in inšpekcije na kraju samem pri gospodarskih subjektih, ki jih neposredno ali posredno zadeva takšno financiranje, v skladu s postopki iz Uredbe št. 2185/96, da bi ugotovil, ali je v povezavi s sporazumom ali sklepom o donaciji ali pogodbo, financirano v skladu s to uredbo, prišlo do goljufije, korupcije ali katerega koli drugega protipravnega ravnanja, ki škodi finančnim interesom Evropske unije. Ne glede na prvi in drugi pododstavek se v sporazumih o sodelovanju s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami ter sporazumih in sklepih o donacijah ter pogodbah, ki izhajajo iz izvajanja te uredbe, Komisija, Računsko sodišče in urad OLAF izrecno pooblastijo za opravljanje takšnih revizij ter pregledov in inšpekcij na kraju samem. Člen 13 Sodelovanje tretjih držav v programu Sodelovanje v evropskem statističnem programu je na voljo: (a) državam Efte/EGP v skladu s pogoji iz Sporazuma o EGP; (b) državam, za katere se uporablja evropska sosedska politika, državam, ki so zaprosile za članstvo v Evropski uniji, državam kandidatkam ali državam pristopnicam in državam Zahodnega Balkana, vključenim v proces stabilizacije in pridruževanja, v skladu s pogoji iz zadevnih dvostranskih ali večstranskih sporazumov s temi državami, ki določajo splošna načela za njihovo sodelovanje v programih Evropske unije. Člen 14 Poročila 1. Komisija po posvetovanju z Odborom za evropski statistični sistem najpozneje do junija 2015 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži vmesno poročilo o napredku. 2. Komisija do konca leta 2018 po posvetovanju z Odborom za evropski statistični sistem Evropskemu parlamentu in Svetu predloži končno ocenjevalno poročilo o izvajanju programa. Člen 15 Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. V […], Za Evropski parlament Za Svet Predsednik Predsednik PRILOGA Statistična infrastruktura in cilji evropskega statističnega programa za obdobje 2013–2017 Uvod Za izvajanje politik EU so potrebne primerljive in zanesljive statistične informacije o gospodarskih, socialnih in okoljskih razmerah v EU ter njihovih elementih na nacionalni in regionalni ravni. Evropa nujno potrebuje evropsko statistiko tudi zato, da jo splošna javnost razume, ter da državljani sodelujejo v demokratičnem procesu in razpravi o sedanji in prihodnji EU. Evropski statistični program zagotavlja zakonodajni okvir za razvoj, pripravo in razširjanje evropske statistike v obdobju 2013–2017. Evropska statistika se razvija, pripravlja in razširja na podlagi navedenega zakonodajnega okvira s tesnim in usklajenim sodelovanjem v evropskem statističnem sistemu. Statistika, razvita, pripravljena in razširjana na podlagi programa, v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije prispeva k izvajanju politik EU, strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast ter njenih zadevnih vodilnih pobud in drugih politik, obravnavanih v strateških prednostnih nalogah Komisije. Glede na to, da je ESP za obdobje 2013–2017 večletni program, ki zajema obdobje petih let, ter da je cilj evropskega statističnega sistema biti in ostati vodilni akter na statističnem področju, je ESP za obdobje 2013–2017 ambiciozen z vidika obsega in ciljev, vendar pa se bo izvajal postopoma. Statistična infrastruktura Z ESP se bo vzpostavila infrastruktura statističnih informacij. To infrastrukturo je treba pripraviti za obsežno in intenzivno uporabo različnih aplikacij. Oblikovanje politike usmerja odločitve za pripravo evropske statistike, vendar mora biti ta statistika na voljo tudi drugim nosilcem odločanja, raziskovalcem, podjetjem in evropskim državljanom na splošno, saj so javno dobro ter jih plačajo državljani in podjetja, ki morajo imeti enake koristi od zagotovljenih storitev. Da bo infrastruktura izpolnila to vlogo, jo je treba zasnovati v skladu z dobrim konceptualnim okvirom, ki na eni strani zagotavlja primernost za različne namene, na drugi pa omogoča prožno prilagajanje spreminjajočim se potrebam uporabnikom v prihodnosti. Infrastruktura statističnih informacij je predstavljena v nadaljevanju: INFRASTRUKTURA STATISTIČNIH INFORMACIJ Legenda Podatki: informacije, ki jih zberejo statistični organi s tradicionalnimi statističnimi dejavnostmi (vzorčna raziskovanja, popisi itd.)/podatki iz drugih virov, ponovno uporabljeni za statistične namene. Te informacije so prilagojene potrebam posameznih področij politike, kot so trg dela, migracije ali kmetijstvo. Izraz vključuje tudi podatke, ki so bili zbrani za upravne namene, vendar so jih statistični organi uporabili za statistične namene (navadno imenovani podatki iz upravnih virov). Računovodski sistemi: usklajeni in integrirani računi, bilance stanja in preglednice na podlagi mednarodno dogovorjenih pravil. Računovodski okvir zagotavlja zelo dobro usklajenost in primerljivost; statistični podatki se lahko uredijo in predstavijo v obliki, ki je bila zasnovana za namene analize in oblikovanja politike. Kazalniki: kazalnik je zbirno merilo, povezano s ključnim vprašanjem ali pojavom in izpeljano iz več opazovanih dejstev. Kazalniki lahko razkrijejo relativna stanja ali pokažejo pozitivne ali negativne spremembe. Navadno so neposreden vložek v politike EU in svetovne politike. Na področjih strateške politike so pomembni za določanje ciljev in spremljanje njihovega doseganja. ESP bo v tej splošni shemi še naprej razlikoval med tremi skupinami statističnih informacij: statistika podjetij, statistika o Evropi državljanov ter geoprostorska, okoljska, kmetijska in druge sektorske statistike. Politike EU in zadevne svetovne politike so instrumenti, ki določajo statistične zahteve, na katere se bo ESP odzval s preoblikovano strukturo in ustreznim procesom priprave. Vsaka posamezna politika EU in svetovna politika se torej izraža v različnih sestavnih delih statistične infrastrukture in obravnava s posebnimi dejavnostmi ESP. Nove politike, določene v prihodnjih letih, bodo obravnavane z oblikovanjem novih načinov izpeljave kazalnikov/računov na podlagi statističnih informacij, pripravljenih v okviru treh stebrov. STATISTIČNE INFORAMCIJE – STRUKTURA IN DINAMIKA Cilji Splošni cilj programa je, da bi bil evropski statistični sistem vodilni ponudnik visokokakovostne statistike o Evropi, kar bo doseženo z naslednjimi specifičnimi cilji: – cilj 1: zagotavljanje kakovostnih statističnih informacij v podporo razvoju, spremljanju in vrednotenju politik Evropske unije, ob ustreznem upoštevanju prednostnih nalog; – cilj 2: izvajanje novih metod priprave evropske statistike, namenjene povečanju učinkovitosti in izboljšanju kakovosti; – cilj 3: okrepitev partnerstva v evropskem statističnem sistemu in širše, da se dodatno poveča njegova produktivnost in okrepi njegova vodilna vloga na področju uradne statistike na svetovni ravni. Ti specifični cilji so razdeljeni na različna prednostna področja, opisana v nadaljevanju. Cilj 1 je obravnavan v oddelku „I. Statistični rezultati“, cilj 2 v oddelku „II. Metode priprave statistike EU“, cilj 3 pa v oddelku „III. Partnerstvo“. I. STATISTIČNI REZULTATI KAZALNIKI 1.1 EVROPA 2020 Potrditev strategije Evropa 2020 za „pametno, trajnostno in vključujočo rast“ na zasedanju Evropskega sveta junija 2010 je močno vplivala na oblikovanje strateškega programa za politike Evropske unije in nacionalne politike v prihodnjih letih. V tem programu so opredeljeni številni krovni cilji in vodilne pobude, za katere so bili v ESS pripravljeni statistični kazalniki na številnih področjih (npr. izboljšanje pogojev za inovacije, raziskave in razvoj, spodbujanje zaposlovanja, izpolnjevanje ciljev EU na področju podnebnih sprememb in energije, učinkovita raba virov, izboljšanje stopenj izobrazbe, vključno z učno mobilnostjo, aktivno in zdravo staranje ter spodbujanje socialne vključenosti z zmanjšanjem revščine). Cilj: Zagotoviti kakovostne statistične informacije za spremljanje izvajanja politike Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast. Uresničevanje cilja: · s posodobitvijo kazalnikov krovnih ciljev za strategijo Evropa 2020 (na področjih zaposlovanja, raziskav in razvoja, inovacij, energije/podnebnih sprememb, izobraževanja, okolja, socialne zaščite in socialne vključenosti), ki bodo na voljo na spletni strani Eurostata; · z razpoložljivo statistiko za podporo spremljanja izvajanja vodilnih pobud strategije Evropa 2020; · z razpoložljivimi dodatnimi kazalniki, ki bodo prispevali k predhodnemu in naknadnemu vrednotenju gospodarske, socialne in okoljske politike Evropske unije. 1.2 GOSPODARSKO UPRAVLJANJE Kriza in napetosti na finančnih trgih so izpostavile potrebo po krepitvi gospodarskega upravljanja Unije. Poleg statističnih dejavnosti, ki še tečejo, je EU je že sprejela odločne ukrepe na področju gospodarskega upravljanja in usklajevanja in nekateri med njimi bodo imeli velike statistične učinke. Cilj: Razviti nove in okrepiti sedanje statistične informacije, ki so pomembne za nosilce odločanja v EU in javnost na splošno, v zvezi z okrepljenim in povezanim gospodarskim upravljanjem EU ter nadzornim ciklom, ki povezuje Pakt za stabilnost in rast ter gospodarsko politiko. Uresničevanje cilja: · z zagotavljanjem statistike za sistem kazalnikov za makroekonomska neravnovesja in temeljno analizo; · z zagotavljanjem statistike za okrepljen Pakt za stabilnost in rast; · z razvojem in pripravo sklopa kazalnikov za merjenje konkurenčnosti; · z zanesljivim vodenjem kakovosti, ki se bo izvajalo v verigi priprave statistike, pri čemer bodo zajeti tudi vnaprejšnji javnofinančni podatki in temeljni delovni postopki v državah članicah. Cilj: Evropskim nosilcem odločanja zagotoviti zanesljive statistične podatke in kazalnike za upravne in regulativne namene ter spremljanje posebnih zavez politike EU. Uresničevanje cilja: · z opredeljenim in z uporabniki dogovorjenim področjem uporabe statistike za upravne in regulativne namene, vključno s spremljanjem statistike za bruto nacionalni dohodek in lastne vire iz davka na dodano vrednost, strukturne sklade, zahteve v zvezi z izračuni nadomestil in pokojnin ter – vsaki dve leti – nadomestil za misije v skladu kadrovskimi predpisi EU; · z opredelitvijo, izvajanjem in pojasnitvijo okvira trdnega vodenja kakovosti za te kazalnike. 1.3 GOSPODARSKA GLOBALIZACIJA Učinki finančne krize, vse večji čezmejni tokovi in razdrobljenost proizvodnega procesa so poudarili potrebo po bolj usklajenem okviru in okrepljenem merjenju globalizirane proizvodnje. Cilj: Okrepiti kazalnike in statistične informacije, ki so na voljo o gospodarski globalizaciji in globalnih vrednostnih verigah za nosilce odločanja EU in javnost na splošno. Uresničevanje cilja: · s posodobitvijo sedanjih in razvojem novih kazalnikov o gospodarski globalizaciji in globalnih vrednostnih verigah, vključno s tokovi naravnih virov in odvisnostjo od naravnih virov, ki so na voljo na spletni strani Eurostata; · z analizo globalnih vrednostnih verig, po možnosti z ustreznimi preglednicami vložkov in rezultatov, ter statistike zunanje trgovine in podjetij, vključno s povezovanjem mikropodatkov. RAČUNOVODSKI OKVIRI Sporočilo Komisije o bruto domačem proizvodu in več ter objava Stiglitz-Sen-Fitoussijevega poročila sta dala nov zagon za ključni izziv statističnega sistema, in sicer kako doseči boljšo statistiko o medsektorskih vprašanjih in bolj povezano statistiko za opis kompleksnih socialnih, okoljskih in gospodarskih pojavov, ki presegajo tradicionalna merila gospodarskih rezultatov. Evropski sistem računov (ESR) zagotavlja povezan in usklajen okvir za vse gospodarske statistike, ki ga je treba dopolniti z drugimi kazalniki, da se zagotovijo izčrpnejše informacije za oblikovanje politike in sprejemanje odločitev. 2.1 GOSPODARSKA IN SOCIALNA USPEŠNOST Z gospodarsko krizo se je povečala potreba po sklopu visokokakovostnih makroekonomskih kazalnikov za boljše razumevanje in analizo gospodarskih nihanj ter s tem olajšanje sprejemanja odločitev. Zaradi vse bolj globalizirane proizvodnje je treba oblikovati usklajen okvir, s katerim se bosta olajšala razlaga in povezovanje statistike z različnih področij. Cilj: Dopolniti merjenje gospodarske uspešnosti z različnimi razsežnostmi globalizacije, kakovostjo življenja, okoljsko trajnostjo, zdravjem, blaginjo in socialno kohezijo. Ob tem tudi oblikovati okvir za analizo globalizirane proizvodnje. Uresničevanje cilja: · z izdelavo kazalnikov porazdelitve dohodka/porabe po gospodinjstvih (z uskladitvijo agregatov nacionalnih računov s podatki iz raziskovanj v gospodinjstvih); · z izvajanjem in sestavljanjem letnih, četrtletnih in regionalnih nacionalnih računov v skladu z ESR 1995/2010; · s pravočasnim sestavljanjem kakovostne statistike cen, predvsem usklajenih indeksov cen življenjskih potrebščin; · s satelitskimi računi, izdelanimi za vsaj dve novi področji (npr. raziskave in razvoj, zdravje, socialni računi); · z ustvarjenjem zbirke podatkov za merjenje rasti in produktivnosti; · z oblikovanjem konceptualnega okvira za analizo globalizirane proizvodnje. Cilj: Zagotoviti ključne makroekonomske in socialne kazalnike ter glavne evropske ekonomske kazalnike (Principal European Economic Indicators – PEEI) kot usklajen sklop kazalnikov za izpolnjevanje zahtev glede statističnih podatkov EU in svetovnih statističnih podatkov ter prilagoditi PEEI spreminjajočim se potrebam uporabnikov. Uresničevanje cilja: · z usklajeno izdelavo prikazov ključnih makroekonomskih in socialnih kazalnikov ter kazalnikov trajnostnega razvoja; · z usklajeno metodologijo za ključne makroekonomske in socialne kazalnike ter PEEI; · z večjo mednarodno primerljivostjo kazalnikov; · z izboljšanimi orodji za olajšanje razlage kazalnikov in obveščanja o njih; · z usklajeno statistiko o stanovanjih in povezanih temah, ki je na voljo za vse države članice. 2.2 OKOLJSKA TRAJNOST Varstvo, ohranjanje in izboljšanje okolja za sedanje in prihodnje generacije ter boj proti učinkom podnebnih sprememb so zelo visoko na evropskem političnem dnevnem redu in so cilj Pogodb EU. Za učinkovite politike na teh področjih so potrebne statistične informacije z različnih področij. Cilj: Zagotoviti okoljske račune in statistiko v zvezi s podnebnimi spremembami ob upoštevanju mednarodnega razvoja razmer na tem področju. Uresničevanje cilja: · z razvojem sistema okoljskih računov kot „satelitskih računov“ za glavne nacionalne račune, ki zagotavlja informacije o emisijah v zrak, porabi energije, tokovih in rezervah naravnih virov in vode, trgovini z osnovnimi in nujno potrebnimi surovinami, okoljski obdavčitvi in porabi za varstvo okolja, po možnosti vključno z zeleno rastjo/naročili; · s posodobljenimi, oblikovanimi, pripravljenimi in razširjenimi kazalniki, ki kažejo sekundarne pritiske, učinke podnebnih sprememb, tudi o zdravju, ranljivih vidikih in napredku pri prilagajanju. PODATKI 3.1 STATISTIKA PODJETIJ Evropska podjetja so v središču številnih politik EU. Poleg tega so odgovorna za zagotavljanje osnovnih podatkov. Skladno s tem je velika potreba po statistiki podjetij v širšem smislu za podporo sprejemanja odločitev in tudi zato, da se evropskim državljanom in podjetjem pomaga razumeti učinek teh politik, pri čemer pa je treba razlikovati med velikimi podjetji, podjetji s srednje veliko tržno kapitalizacijo ter malimi in srednjimi podjetji, za katera velja povečana potreba po podrobni in usklajeni statistiki. Tu je še potreba po zmanjšanju upravnega bremena in bremena poročanja. Cilj: Povečati učinkovitost in uspešnost procesov priprave statistike. Zagotoviti kakovostno statistiko o ključnih področjih, na katerih so podjetja središče interesov, kot so statistika podjetij, kratkoročni kazalniki, naložbe podjetij v človeški kapital ter spretnosti, mednarodne transakcije, globalizacija, spremljanje enotnega trga, razvoj in raziskave, inovacije in turizem. Posebno pozornost je treba nameniti razpoložljivosti podatkov v industrijskih ali storitvenih sektorjih z visoko dodano vrednostjo. Uresničevanje cilja: · s ponovno uporabo razpoložljivih podatkov v statističnem sistemu ali družbi ter z izdelavo skupne infrastrukture in orodij; · z zagotavljanjem statističnih informacij in kazalnikov o podjetjih na letni in medletni podlagi; · z zagotavljanjem statističnih informacij, ki opisujejo položaj Evrope v svetu in odnose EU s preostalim svetom; · z zagotavljanjem statističnih informacij za analizo globalnih vrednostnih verig in razvojem registra Euroskupine kot opore za zbiranje informacij z različnih področij o globalizaciji; · s ponovnim uravnoteženjem trgovine z blagom in s storitvami z izboljšano razpoložljivostjo podatkov o storitvah ter s sprejetjem ukrepov za ponovno uravnoteženje statističnih informacij o storitvah in proizvodih; · z izdelavo orodij za spremljanje enotnega trga, kot so orodje za spremljanje cen živil in povezani kazalniki; · z zagotavljanjem kakovostne statistike o ključnih področjih uspešnosti v zvezi z inovacijami ter raziskavami in razvojem s širšo uporabo registrov patentov ter širšo uporabo posameznih mikropodatkov za raziskovalne in statistične namene; · z zagotavljanjem kakovostne statistike o turistični ponudbi in povpraševanju z optimiziranim zbiranjem podatkov in boljšim povezovanjem podatkov iz turizma z drugimi področji; · z racionalizacijo zbiranja podatkov o stalnem poklicnem usposabljanju v podjetjih. 3.2 STATISTIKA O EVROPI DRŽAVLJANOV Evropski državljani so v središču številnih politik EU. Zato je velika potreba po socialni statistiki v širšem smislu za podporo sprejemanju odločitev in tudi zato, da se evropskim državljanom pomaga razumeti učinek teh politik na njihovo življenje. Cilj: Zagotoviti kakovostno statistiko o ključnih področjih socialne politike, na katerih so državljani v središču interesa, kot so socialna kohezija, revščina, demografski izzivi (zlasti starejši ljudje in migracije), trg dela, izobraževanje in usposabljanje, vključno z učno mobilnostjo mladih, kultura, telesna aktivnost, kakovost življenja, varnost, zdravje, invalidnost, poraba, prosti pretok in enotni trg, mobilnost mladih, tehnološke inovacije in nove možnosti izbire življenjskega sloga. Uresničevanje cilja: · z utrditvijo osnovne infrastrukture za evropsko socialno statistiko, vključno z različnimi raziskavami in zbiranjem podatkov na podlagi upravnih virov; · s posodobitvijo raziskovanj o delovni sili ter o dohodku in življenjskih pogojih, pri čemer bodo pri vseh socialnih raziskovanjih, zlasti raziskovanjih o delovni sili ter o dohodku in življenjskih pogojih, preučeni vsebina, zasnova in vidiki zbiranja podatkov (zlasti način zbiranja podatkov); · z zagotavljanjem statistike o izobraževanju in usposabljanju, vključno z racionalizacijo in posodobitvijo raziskave o izobraževanju odraslih, da bo vključevala redne modele, ki ustrezajo potrebam po podatkih o izobraževanju in usposabljanju; · z zagotavljanjem statistike o telesni aktivnosti in kulturi; · z zagotavljanjem statistike o varnosti[21], zdravju[22] in invalidnosti; · z izvajanjem ukrepov delovnega programa o vključevanju statistike o migracijah; · z zagotavljanjem kazalnikov o kakovosti življenja za merjenje napredka družb. 3.3 GEOPROSTORSKA, OKOLJSKA, KMETIJSKA IN DRUGA SEKTORSKA STATISTIKA Kombinacija statistike s prostorsko referenciranimi podatki in geoprostorsko analizo bo prinesla nove in daljnosežne priložnosti, ki jih bo ESS dodatno preučil. Nekaterim vprašanjem, kot sta zaupnost in statistična veljavnost ocen majhnih območij, bo treba nameniti posebno pozornost. V prihodnosti bo zelo pomembna kakovostna energetska statistika in statistika transporta za podporo strategiji Evropa 2020 in politiki o podnebnih spremembah. Kmetijska politika bo tudi v obdobju 2013–2017 med pomembnimi evropskimi politikami. Na statistično delo bo močno vplival rezultat preučitve skupne kmetijske politike po letu 2013. Poudarek bo na okoljskih vidikih, vidikih v zvezi z biotsko raznovrstnostjo/ekosistemom, gospodarskih vidikih, vidikih v zvezi z zdravjem ljudi, varnostjo in socialnih vidikih. Cilj: Podpirati oblikovanje politike na podlagi dokazov z bolj prilagodljivo in večjo uporabo prostorskih informacij skupaj s socialnimi, gospodarskimi in okoljskimi statističnimi informacijami. Uresničevanje cilja: · z uporabo infrastrukture za prostorske informacije v Evropski skupnosti (INSPIRE) in zlasti z nadaljnjim razvojem, vzdrževanjem in delovanjem geoportala EU; · na podlagi sodelovanja s programi EU za raziskovanja o rabi zemljišč in zaznavanju na daljavo bodo na voljo raznovrstne geografske informacije; · s povezovanjem statističnih podatkov, kjer je to ustrezno, s čimer se bo ustvarila prilagodljiva infrastruktura z več viri za zagotavljanje ciljno usmerjene prostorsko-časovne analize. Cilj: Zagotoviti kakovostno okoljsko statistiko za podporo oblikovanju politik EU. Uresničevanje cilja: · s sklopom ključnih okoljskih statistik o virih, na primer o odpadkih in recikliranju, vodi, nahajališčih surovin, ekosistemskih storitvah in biotski raznovrstnosti na nacionalni in po možnosti regionalni ravni, ter s sklopom ključnih statistik v zvezi s podnebnimi spremembami za podporo ukrepom in politikam blaženja posledic in prilagajanja na vseh ustreznih ravneh, od lokalne ravni do ravni EU. Cilj: Zagotoviti kakovostno energetsko statistiko in statistiko transporta za podporo politik EU. Uresničevanje cilja: · s pripravo in razširjanjem statistike o obnovljivih virih energije; · s pripravo in razširjanjem statistike o energijskih prihrankih/energetski učinkovitosti; · s pripravo in razširjanjem statistike o varnosti transporta, mobilnosti potnikov, merjenju cestnega prometa in kombiniranem prevozu tovora. Cilj: Zagotoviti kakovostno statistiko kmetijstva, ribištva in gozdarstva za razvoj in spremljanje skupne kmetijske in skupne ribiške politike, ob upoštevanju ključnih evropskih strateških ciljev v zvezi s trajnostjo in razvojem podeželja, z izvajanjem rednih dejavnosti v zvezi z razvojem, pripravo in razširjanjem statistike. Uresničevanje cilja: · s preučitvijo in poenostavitvijo zbiranja kmetijskih podatkov v skladu s pregledom skupne kmetijske politike po letu 2013; · s preoblikovanjem postopka zbiranja kmetijskih podatkov, zlasti s ciljem izboljšati kakovost in pravočasnost zagotovljenih podatkov; · z izdelavo in izvajanjem sistema upravljanja podatkov o rabi zemljišč/pokrovnosti tal; · z izvajanjem sistema zbiranja podatkov za usklajene kmetijskookoljske kazalnike; · z zagotavljanjem ustreznih razčlenitev po regijah; · z izvajanjem in razširjanjem niza ključnih gozdarskih podatkov iz enotnega okoljsko-gospodarskega računovodenja za gozdarstvo (IEEAF), kot so gozdne površine, obseg in vrednost neposekanega lesa ter ekonomski računi za gozdarstvo in sečnjo. II. METODE PRIPRAVE STATISTIKE EU ESS se spopada s številnimi izzivi, kot so: naraščajoče povpraševanje po visokokakovostni statistiki, vse večja potreba po kompleksni večrazsežnostni statistiki, pojav novih akterjev na trgu informacij, omejitve virov, potreba po dodatnem zmanjšanju bremena za dajalce statističnih podatkov in vse večja raznovrstnost komunikacijskih orodij. To pomeni, da je treba metode priprave in razširjanja uradne evropske statistike postopno prilagoditi. 1. VODENJE KAKOVOSTI ESS Cilja: V ESS uvesti sistem za vodenje kakovosti, ki temelji na revidiranem Kodeksu ravnanja evropske statistike in s katerim se vzpostavljajo novi mehanizmi spremljanja za presojanje skladnosti s tem kodeksom ravnanja na podlagi zavez za zaupanje v statistiko, dogovorjenih z državami članicami. Povečati izmenjavo dobrih praks pri izvajanju kodeksa ravnanja in zagotoviti, da je poročanje o kakovosti osredotočeno na različne potrebe uporabnikov. Uresničevanje ciljev: · s popolnim izvajanjem kodeksa ravnanja; · z zavezami za zaupanje v statistiko, dogovorjenimi z državami članicami; · z uskladitvijo okvirov za zagotavljanje kakovosti med ESS in ESCB; · z zadovoljevanjem potreb uporabnikov po poročanju o kakovosti. 2. DOLOČANJE PREDNOSTNIH NALOG IN POENOSTAVITEV Evropski statistični sistem mora odgovoriti na velik izziv: kako zagotoviti visokokakovostno evropsko statistiko za zadovoljitev potreb po statistiki ob precej zmanjšanih proračunih držav članic ter politiki ničelne rasti človeških virov v Komisiji in državah članicah. Glede na te omejitve virov na evropski in nacionalni ravni je pomembno izboljšati ukrepe za določanje prednostnih nalog in poenostavitev, kar zahteva zavezanost vseh partnerjev ESS. Mehanizem določanja prednostnih nalog se vpeljuje kot sestavni del priprave letnih delovnih programov in se bo izvajal v celotnem trajanju ESP za obdobje 2013–2017. To med drugim vključuje letni pregled sedanjih statističnih zahtev, s katerim se upravni mehanizem nadomešča s strateškim pristopom, pri katerem se upoštevajo interesi uporabnikov, pripravljavcev in dajalcev podatkov. Cilj: Izvesti mehanizem določanja prednostnih nalog za ESS, da se poenostavijo zahteve glede poročanja in se poveča prožnost ESS za prilagajanje novim potrebam po statistiki ob upoštevanju omejitev pripravljavcev in bremena poročanja. Uresničevanje cilja: · z opredeljevanjem prednostnih nalog in temu ustreznim dodeljevanjem virov; · z opredeljevanjem prednostnih nalog ESS kot del letnega delovnega programa; · z upoštevanjem rezultatov posvetovanj z uporabniki in pripravljavci v letnem delovnem programu; · z obveščanjem uporabnikov o statističnih področjih, ki bodo poenostavljena, in zbiranju podatkov, ki bo zmanjšano/opuščeno. 3. VEČNAMENSKA STATISTIKA IN POVEČANJE UČINKOVITOSTI PRI PRIPRAVI Cilji: Postopno uvesti poslovno arhitekturo ESS, ki omogoča bolj povezano pripravo statistike EU; uskladiti in standardizirati metode in metapodatke priprave, okrepiti horizontalno (med statističnimi področji) in vertikalno (med partnerji ESS) povezovanje procesov priprave statistike v ESS ob upoštevanju načela subsidiarnosti, uporabiti in povezati več virov podatkov in pripravljati večnamensko statistiko. Uresničevanje ciljev: · z obsežnejšo uporabo ustreznih upravnih podatkov na vseh statističnih področjih; · z opredeljevanjem in uporabo novih virov podatkov za evropsko statistiko; · z večjim vključevanjem evropskih in nacionalnih statističnih organov v zasnovo upravnih evidenc; · z obsežnejšo uporabo tehnik statističnega usklajevanja in povezovanja podatkov za povečanje ponudbe statistike EU; · z uporabo evropskega pristopa k statistiki za hiter odziv politike; · z večjim povezovanjem procesov priprave statistike EU z usklajenimi ukrepi ESS; · z nadaljnjim usklajevanjem statističnih konceptov med statističnimi področji; · z razvojem in uvedbo prilagodljive referenčne infrastrukture IT in tehničnih standardov za izboljšanje interoperabilnosti, izmenjavo podatkov in metapodatkov ter skupno oblikovanje podatkov; · z uporabo standardnih orodij IT v vseh statističnih poslovnih procesih; · z večjo uporabo in razpoložljivostjo usklajenih metodologij (vključno z mešanimi pristopi k zbiranju podatkov) in metapodatkov; · s povečano vlogo statističnih poslovnih registrov kot mest, kjer se hranijo statistične enote za vso poslovno statistiko, ki se uporabljajo kot vir za sektorje nacionalnih računov. Cilj: Zagotoviti dobro delovanje in skladnost ESS z učinkovitim sodelovanjem in komunikacijo. Uresničevanje cilja: · z učinkovito podporo partnerstvu v ESS; · z opredelitvijo in izvajanjem postopkov za delitev bremena in dela v ESS; · z dodatnim razvojem in zagotovitvijo delovanja omrežij sodelovanja. 4. RAZŠIRJANJE IN KOMUNIKACIJA Cilji: Poskrbeti, da bo ESS prvi vir podatkov o statistiki EU za vse uporabnike ter zlasti za javne in zasebne nosilce odločanja, in sicer z zagotavljanjem kakovostnih storitev na področju statističnih informacij na podlagi načel brezplačnega dostopa do evropske statistike. Okrepiti in razširiti dialog med uporabniki in pripravljavci statistike, da se zadovoljijo potrebe uporabnikov po kakovostni statistiki. Zgodnje vključevanje uporabnikov v spremembe je ključno za izboljšanje učinkovitosti in uspešnosti ESS. Povečati in racionalizirati obseg proizvodov za razširjanje z uporabo novih tehnologij, da se zadovoljijo potrebe uporabnikov. V ESS vzpostaviti stroškovno učinkovito in povezano varno infrastrukturo za dostop do zaupnih podatkov uradne statistike za znanstvene namene. Začeti pripravo datotek za javno uporabo. Uresničevanje ciljev: · s priznavanjem ESS kot prve oporne točke za uporabnike evropske statistike; · z vzpostavitvijo povezane varne infrastrukture za dostop do mikropodatkov EU; · z uvedbo sistema za odgovarjanje na prošnje uporabnikov za takojšnji dostop in svetovanje glede razlage statističnih informacij; · s prilagoditvijo proizvodov za razširjanje potrebam uporabnikov, ki uporabljajo nove tehnologije; · z večjim številom statističnih rezultatov o medsektorskih vprašanjih; · z obsežnejšo uporabo novih tehnologij za komunikacijo in razširjanje (npr. takih, ki temeljijo na obliki za izmenjavo statističnih podatkov in metapodatkov (SDMX)); · z večjo ponudbo nizov mikropodatkov za namene statističnih raziskav. 5. USPOSABLJANJE, INOVACIJE IN RAZISKAVE Cilji: Zadovoljiti potrebe po učenju in izpopolnjevanju v ESS na podlagi kombinacije usposabljanja ter možnosti za učenje in izpopolnjevanje. Izboljšati sodelovanje med člani ESS za prenos znanj ter izmenjavo in uporabo najboljših praks in skupnih inovativnih pristopov pri pripravi statistike. Organizirati dejavnosti, udeležbo in prispevke raziskovalnih skupnosti pri izboljševanju verig priprave statistike in kakovosti uradnih statističnih informacij. Uresničevanje ciljev: · z oblikovanjem podiplomske stopnje izobrazbe (npr. magisterija iz uradne statistike); · s ponudbo programov usposabljanja, osredotočenih na potrebe uporabnikov; · z uporabo rezultatov raziskovalnih projektov pri pripravi in razširjanju statistike; · s priznavanjem ESS kot oporne točke za statistične raziskovalne skupnosti; · z obsežnim vključevanjem raziskovalnih skupnosti v raziskovalne dejavnosti v zvezi z uradno statistiko; · z uvedbo ustreznih instrumentov za izmenjavo praks in uporabo skupnih rešitev v ESS. III. PARTNERSTVO PARTNERSTVO V ESS IN ŠIRŠE Cilj: Uvesti trdnejši okvir upravljanja ESS. Uresničevanje cilja: · z izvajanjem revidirane zakonodaje o statistiki in sklepa o vlogi Eurostata; · s sprejetjem okvirnih uredb, ki zajemajo celotna statistična področja. Cilj: Okrepiti usklajevalno vlogo Eurostata kot statističnega urada Evropske unije. Uresničevanje cilja: · z vključevanjem Eurostata v vse pobude Komisije, ki se nanašajo na statistične vidike, v zgodnji fazi; · z organizacijo rednih dialogov z zainteresiranimi stranmi na najvišji vodstveni ravni. Cilj: Okrepiti sodelovanje z Evropskim sistemom centralnih bank ter evropskimi in mednarodnimi organizacijami, ki pripravljajo podatke za statistične ali upravne namene, s skupnimi projekti in usklajenim razvojem. Ob tem tudi zagotoviti skladnost evropskih in mednarodnih standardov. Uresničevanje cilja: · z izvajanjem skupnega okvira kakovosti za ESS in ESCB; · z vse večjo vključenostjo Eurostata v mednarodne svetovalne skupine; · z določitvijo in izvajanjem novih načinov sodelovanja; · z izvajanjem novih SNR[23]/ESR[24], SEEA[25]/EEEA[26] in priročnikov za plačilno bilanco. Cilj: Spodbuditi in izvajati dejavnosti statističnega svetovanja in statistične pomoči v državah zunaj EU v skladu s prednostnimi nalogami zunanje politike EU s posebnim poudarkom na širitvi in evropski sosedski politiki. Uresničevanje cilja: · z uveljavljanjem vodilne vloge ESS na mednarodnem prizorišču; · s pripravo kakovostnih podatkov za namene zunanje politike EU; · s podporo službam Komisije pri izvajanju razvojne politike in politike mednarodnega sodelovanja, pri njihovih odnosih z mednarodnimi organizacijami ter pri vprašanjih skupnega statističnega interesa z neevropskimi regijami ali državami; · z razširjanjem ustreznih statističnih podatkov v podporo procesu širitve in pogajanjem o njej; · s čim manjšim številom zahtev novih držav članic za odstopanja, ki privedejo do nerazpoložljivosti podatkov; · s podpisom sporazumov/memorandumov o soglasju z državami zunaj EU; · z zasnovo in izvajanjem programov tehničnega sodelovanja; · s tehnično pomočjo, osredotočeno na usklajevanje in zagotavljanje podatkov. OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1. OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1 Naslov predloga/pobude 1.2 Zadevna področja ABM/ABB 1.3 Vrsta predloga/pobude 1.4 Cilji 1.5 Utemeljitev predloga/pobude 1.6 Trajanje ukrepa in finančnih posledic 1.7 Načrtovani načini upravljanja 2. UKREPI UPRAVLJANJA 2.1 Določbe glede spremljanja in poročanja 2.2 Sistem upravljanja in nadzora 2.3 Ukrepi preprečevanja goljufij in nepravilnosti 3. OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1 Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice 3.2 Ocenjeni učinek na odhodke 3.2.1 Povzetek ocenjenega učinka na odhodke 3.2.2 Ocenjeni učinek na odobritve za poslovanje 3.2.3 Ocenjeni učinek na odobritve upravne narave 3.2.4 Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom 3.2.5 Udeležba tretjih oseb pri financiranju 3.3 Ocenjeni učinek na prihodke OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1. OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1. Naslov predloga/pobude Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem statističnem programu za obdobje 2013–2017 1.2. Zadevna področja ABM/ABB[27] Statistika (3403 – Priprava statističnih informacij, 3480 – Administrativna podpora za Eurostat, 3481 – Strategija in usklajevanje politike za Eurostat) 1.3. Vrsta predloga/pobude þ Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep. ¨ Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep, ki je nadaljevanje pilotnega projekta/pripravljalnega ukrepa[28]. ¨ Predlog/pobuda je namenjena podaljšanju obstoječega ukrepa. ¨ Predlog/pobuda se nanaša na nadaljevanje obstoječega ukrepa z novo usmeritvijo. 1.4. Cilji 1.4.1. Večletni strateški cilji Komisije, ki naj bi bili doseženi s predlogom/pobudo Predlog je usklajen s prednostnimi nalogami Evropske unije, saj bo statistika, razvita, pripravljena in razširjana na podlagi tega programa, prispevala k izvajanju politik Evropske unije, kot so strategija Evropa 2020 za „pametno, trajnostno in vključujočo rast“ ter druge politike, obravnavane v strateških prednostnih nalogah Komisije za obdobje 2010–2014 (to so okrepljeno in povezano gospodarsko upravljanje, podnebne spremembe, rast in socialna kohezija, Evropa državljanov in globalizacija). 1.4.2. Specifični cilji in zadevne dejavnosti ABM/ABB Specifični cilj št. 1: zagotavljanje kakovostne statistične informacije v podporo razvoju, spremljanju in vrednotenju politik Evropske unije. Zadevne dejavnosti ABM/ABB 3403 – Priprava statističnih informacij Specifični cilj št. 2: izvajanje nove metode priprave evropske statistike. Zadevne dejavnosti ABM/ABB 3403 – Priprava statističnih informacij, 3480 – Administrativna podpora za Eurostat, 3481 – Strategija in usklajevanje politike za Eurostat Specifični cilj št. 3: krepitev partnerstva v ESS in širše. 3481 – Strategija in usklajevanje politike za Eurostat Podrobnejši cilji bodo določeni v letnih statističnih delovnih programih Komisije. 1.4.3. Pričakovani izid in učinki Navedite, kakšne posledice naj bi imel predlog/pobuda za upravičence/ciljne skupine. Učinki na Evropski parlament in Svet: pozitivni, saj je ESP usklajen s Pogodbama, finančnimi perspektivami in političnimi prednostnimi nalogami Evropske unije, v ESP so upoštevane potrebe po statističnih informacijah, da bi se podprle politike EU, in ESP vključuje mehanizem za boljše določanje prednostnih nalog ter zmanjšanje bremena poročanja za podjetja in državljane. Pri pripravi ESP sodelujejo države članice. Pri izvajanju ESP bo upoštevano tudi načelo subsidiarnosti. Učinki na kolegij komisarjev in službe Komisije: pozitivni, saj je ESP usklajen s Pogodbama in finančnimi perspektivami, v ESP so upoštevane potrebe po statističnih informacijah, da bi se podprle politike EU, in kot del ESP bo uveden sistem za zanesljivo vodenje kakovosti. ESP bo predmet učinkovitega vrednotenja in zanj bo uporabljen okvir za razdelitev sredstev, ki je v skladu z ABB. Učinki na nacionalne statistične urade (vključno z generalnimi direktorji nacionalnih statističnih uradov, Odborom za evropski statistični sistem, partnersko skupino in skupinami direktorjev) in druge nacionalne pripravljavce: pozitivni, saj ESP vključuje mehanizem za boljše določanje prednostnih nalog ter zmanjšanje bremena poročanja za podjetja in državljane. V ESP je upoštevana skupna strategija ESS o izvajanju Sporočila. Pri pripravi ESP sodelujejo države članice. Pri izvajanju ESP bo upoštevano načelo subsidiarnosti. Učinki na Evropski svetovalni odbor za statistiko, Evropsko centralno banko, Odbor za monetarno, plačilno-bilančno in finančno statistiko ter druge neinstitucionalne uporabnike: pozitivni, saj so v ESP upoštevane potrebe po statističnih informacijah, da bi se podprle politike EU, in bo uporabnikom zagotovljena statistika, ki „ustreza namenu“ (je pravočasna ter v skladu z potrebami in zahtevami njihove politike). Učinki na Eurostat: pozitivni, saj je v ESP upoštevano Sporočilo o metodi proizvodnje statistike EU, kot del ESP bo uveden sistem za trdno vodenje kakovosti, z ESP bosta zagotovljena stabilen okvir za usklajeno in strukturirano letno načrtovanje programov in dodeljevanje virov ter jasen pregled nad smerjo razvoja Eurostata, ESP bo tudi predmet učinkovitega vrednotenja. 1.4.4. Kazalniki izida in učinkov Navedite, s katerimi kazalniki se bo spremljalo izvajanje predloga/pobude. Za vse cilje, vključene v ESP za obdobje 2013–2017, so navedeni glavni ukrepi in kazalniki. Cilji ESP za obdobje 2013–2017 bodo podrobneje načrtovani v letnih delovnih programih, rezultati pa bodo spremljani v celotnem programskem obdobju. Doseganje splošnega cilja v zvezi s prizadevanji, da bi bil ESP vodilni ponudnik visokokakovostne statistike o Evropi, bo spremljano z: – raziskovanjem Eurostata o zadovoljstvu uporabnikov in zlasti odstotnim deležem uporabnikov, ki bodo splošno kakovost evropske statistike ocenili kot „zelo dobro“ ali „dobro“. 1.5. Utemeljitev predloga/pobude 1.5.1. Potrebe, ki jih je treba kratkoročno ali dolgoročno zadovoljiti Uvedba večletnega evropskega statističnega programa temelji na členu 13(1) Uredbe (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o evropski statistiki3, v skladu s katerim mora evropski statistični program zagotoviti okvir za razvoj, pripravo in razširjanje evropske statistike, glavna področja in cilje načrtovanih ukrepov za obdobje, ki ni daljše od petih let. Določati mora prednostne naloge v zvezi s potrebami po informacijah za namene izvajanja dejavnosti Evropske unije. Predlog je osredotočen na zagotavljanje koristi uporabnikom in pripravljavcem evropske statistike, in sicer Evropskemu parlamentu in Svetu, generalnim direktoratom Komisije, Evropski centralni banki, nacionalnim statističnim uradom in drugim nacionalnim pripravljavcem evropske statistike, Evropskemu svetovalnemu odboru za statistiko, Odboru za monetarno, plačilno‑bilančno in finančno statistiko ter drugim neinstitucionalnim uporabnikom, seveda pa tudi splošni javnosti. 1.5.2. Dodana vrednost ukrepanja EU Nosilci političnega odločanja in akterji na trgu stalno potrebujejo statistiko, da lahko sprejemajo odločitve ter spremljajo in vrednotijo njihovo izvajanje. S statistiko se demokracijam in sodobnim gospodarstvom zagotavlja osnovna infrastruktura za preudarno in učinkovito delovanje. Evropska unija potrebuje za izpolnjevanje svojega poslanstva visokokakovostne storitve na področju statističnih informacij. Evropska statistika mora biti zanesljiva, neodvisna od političnih vplivov ter uporabnikom dostopna pravočasno in v ustrezni obliki. Poleg tega priprava statistike ne sme čezmerno obremeniti ponudnikov podatkov, zbiranje podatkov pa mora potekati v skladu z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti. Eurostat je skupaj z nacionalnimi statističnimi organi in drugimi nacionalnimi organi, ki so v posameznih državah članicah odgovorni za razvoj, pripravo in razširjanje evropske statistike, vzpostavil partnerstvo s skupnim imenom ESS. To partnerstvo vključuje tudi države EGP. Države članice zbirajo podatke in sestavljajo statistiko, namenjeno državam in EU. ESS deluje kot mreža, v kateri ima Eurostat vodilno vlogo pri usklajevanju statistike in tesno sodeluje z nacionalnimi statističnimi organi. Delo ESS je osredotočeno predvsem na področja politik EU, z razširitvijo politik EU pa je bilo usklajevanje razširjeno na skoraj vsa statistična področja. ESS lajša izmenjavo znanj in „najboljših praks“ med državami članicami ter razvoj novih tehnologij, skupnih orodij in omrežij sodelovanja, da bi se izkoristile morebitne sinergije in bi se preprečilo podvajanje dela, s čimer utira pot sodobnemu sistemu priprave statistike, ki je primeren za spopadanje s prihodnjimi izzivi. Prizadevanja za uskladitev, racionalizacijo in ureditev se najlažje začnejo na ravni Evropske unije, kjer se lahko taki projekti izvajajo z največjo mogočo učinkovitostjo. 1.5.3. Glavna spoznanja iz podobnih izkušenj Velika ovira, s katero se srečujemo pri sedanjem statističnem programu Skupnosti za obdobje 2008–20124, je ta, da je struktura določena za obdobje petih let in so cilji podrobno opisani. Od sprejetja sedanjega programa se je zgodilo več pomembnih sprememb. Temeljni pravni okvir za pripravo evropske statistike je bil spremenjen. Sprejeto je bilo Sporočilo o metodi proizvodnje statistike EU, ki mu je sledila strategija ESS, veljati je začela Lizbonska pogodba, mandat je nastopila nova Evropska komisija (od januarja 2010 do decembra 2014), začetih je bilo več novih političnih pobud (kot je Evropa 20205) in okrepljena je bila struktura upravljanja ESS. V sedanjem programu ni upoštevana nobena od teh sprememb, deli tega programa so postali zastareli, pojavila se je tudi vrzel med načrtovanimi in dejanskimi dejavnostmi. Zaradi tega se ustreznost poročanja o izvajanju programa zmanjšuje, saj številne pomembne dejavnosti niso vključene v program, medtem ko je treba poročati o nekaterih dejavnostih, ki so v njem navedene, vendar se ne izvajajo več. V zvezi s postopkom priprave evropskega statističnega programa je projektna skupina 3 partnerske skupine[29] predlagala večletni cikel načrtovanja programa za obdobje 2013–2017. Predlagano je bilo, naj se v postopku priprave programa okrepi vloga partnerjev ESS (Odbora za evropski statistični sistem, generalnih direktorjev nacionalnih statističnih uradov, skupin direktorjev in Evropskega svetovalnega odbora za statistiko). Treba je še navesti, da je Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o naknadni oceni statističnega programa Skupnosti za obdobje 2003–2007[30] vsebovalo priporočila za prihodnje večletne programe, in sicer: Naj se izboljša povezanost med statističnim programom Skupnosti in letnimi delovnimi programi. Statistični program Skupnosti je oblikovan kot okvirni program, ki zajema strateško vizijo za pet let ter skupaj z letnimi delovnimi programi zagotavlja prilagodljivost in ustreznost statističnega programa Skupnosti v celotnem obdobju. Pri sklicevanju na statistični program Skupnosti je treba v letnih delovnih programih izrecno navesti zadevni statistični program Skupnosti, na katerem morajo ti letni programi tudi temeljiti. Naj se izboljša spremljanje izvajanja statističnega programa Skupnosti. Celovito spremljanje statističnega programa Skupnosti je treba izvajati z določitvijo ključnega sklopa kazalnikov, ki zagotavljajo ustrezne informacije o doseganju operativnih in strateških ciljev v programskem obdobju. V Poročilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o vmesnem vrednotenju statističnega programa Skupnosti 2008–2012 so bile poudarjene naslednje točke, ki bi jih bilo treba upoštevati v prihodnosti: – opredelitev novih potreb po statističnih informacijah. Potreben je bolje povezan pristop z uporabo več in združenih virov podatkov ob uskladitvi metodologije, konceptov in opredelitev; – krepitev partnerstva v okviru ESS. Poudarjena je bila vzpostavitev večjega števila in različnih modelov povezanega sodelovanja skupaj z državami članicami; – navedeno je bilo, da je potreben razmislek o konceptualnem pristopu k ponovni določitvi prednostnih dejavnosti in o razpoložljivosti sredstev za izvajanje statističnega programa Skupnosti, da bi se zmanjšalo breme poročanja in znižali stroški pripravljavcev. Omeniti je treba, da je bil sedanji statistični program Skupnosti za obdobje 2008–2012 eden od predmetov revizijskega poročila Eurostatove notranje službe za revizijo o vrednotenju[31], v katerem je bilo ugotovljeno, da sedanji program ni bil predhodno ovrednoten, ter priporočeno, naj se táko vrednotenje za prihodnje programe izvaja v skladu s finančno uredbo[32] (člen 27) in njenimi izvedbenimi pravili[33] (člen 21). Zaradi izogibanja omejitvam preveč podrobnega programa, da bi se bilo mogoče prilagoditi novim ali spreminjajočim se političnim prednostnim nalogam in razvoju dogodkov, je ESP za obdobje 2013–2017 zasnovan kot splošni instrument za načrtovanje, v katerem so na splošno opisani cilji in ukrepi, ki jih je treba izpolniti oziroma izvesti, s čimer se zagotavlja splošni okvir za pripravo letnih statističnih delovnih programov s podrobno opredeljenimi cilji in ukrepi. Razvoj dogodkov v ESS in izvajanje Sporočila o metodi proizvodnje statistike EU zahtevata, da se v okviru evropskega statističnega programa za obdobje 2013–2017 poseben poudarek nameni spopadanju s prihodnjimi izzivi ter usklajevanju med potrebami in sredstvi. Trdno partnerstvo ESS je ključno, zato so bila v načrt za pripravo tega programa vključena obsežnejša posvetovanja z zainteresiranimi stranmi. Na podlagi preteklih izkušenj se uvajajo mehanizmi za zagotavljanje skladnosti postopkov načrtovanja in poročanja z boljšo povezanostjo med cilji programa in letnimi delovnimi programi ter z izboljšanjem spremljanja in vrednotenja izvajanja programa. Pri zasnovi ciljev in kazalnikov ESP za obdobje 2008–20125 so bila upoštevana priporočila iz vmesnega vrednotenja statističnega programa Skupnosti 2013–2017. Zlasti v zvezi s ponovno določitvijo prednostnih statističnih zahtev, namenjeno zmanjšanju bremena poročanja in stroškov pripravljavcev, je bila predvidena uvedba mehanizma določanja prednostnih nalog, ki je bil 18. novembra 2010[34] predstavljen Odboru za evropski statistični sistem. Nazadnje, predhodno vrednotenje je bilo izvedeno v skladu s finančno uredbo[35] (člen 27) in njenimi izvedbenimi pravili[36] (člen 21). 1.5.4. Skladnost in možnosti dopolnjevanja z drugimi relevantnimi instrumenti Skupaj s sedanjim statističnim programom Skupnosti za obdobje 2008–2012 se med letoma 2009 in 2013 izvaja še en večletni program, in sicer Program za posodobitev evropskih statistik podjetij in trgovine (MEETS). Za izboljšanje učinkovitosti upravljanja programov se je Eurostat odločil, da se bo v prihodnosti namesto dveh izvajal en večletni program. To pomeni, da so cilji na področju statistike podjetij in trgovine za obdobje po letu 2013 ter ukrepi v zvezi s posodobitvijo socialne statistike vključeni v ESP za obdobje 2013–2017. Poleg tega ima Eurostat usklajevalno vlogo na področju priprave evropske statistike v skladu s Sklepom Komisije 97/281/ES z dne 21. aprila 1997. Generalni direktorati in druge službe Komisije vključijo Eurostat v zgodnji fazi oblikovanja svojih programov, povezanih s statistiko. 1.6. Trajanje ukrepa in finančnih posledic þ Časovno omejen predlog/pobuda: – þ trajanje predloga/pobude od [1. 1.] 2013 do [31. 12.] 2017, – þ finančne posledice med letoma 2013 in 2017 za odobritve za prevzem obveznosti ter med letoma 2013 in 2021 za odobritve plačil. ¨ Časovno neomejen predlog/pobuda: – izvedba z začetnim obdobjem postopne krepitve med letoma LLLL in LLLL, – ki mu sledi polno delovanje. 1.7. Načrtovani načini upravljanja[37] þ Neposredno centralizirano upravljanje – Komisija. ¨ Posredno centralizirano upravljanje – prenos izvrševanja na: – ¨ izvajalske agencije, – ¨ organe, ki jih ustanovita Skupnosti[38], – ¨ nacionalne javne organe/organe, ki opravljajo javne storitve, – ¨ osebe, ki se jim zaupa izvedba določenih ukrepov v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji in so določene v zadevnem temeljnem aktu v smislu člena 49 finančne uredbe. ¨ Deljeno upravljanje z državami članicami. ¨ Decentralizirano upravljanje s tretjimi državami. þ Skupno upravljanje z mednarodnimi organizacijami, zlasti z OECD, Združenimi narodi in Svetovno banko. Pri navedbi več kot enega načina upravljanja je treba to natančneje razložiti v oddelku „opombe“. Opombe Na podlagi izkušenj, pridobljenih v okviru statističnega programa Skupnosti za obdobje 2008–2012, bo v podporo doseganju ciljev evropskega statističnega programa za obdobje 2013–2017 preučena omejena uporaba, kadar je to ustrezno, skupnega upravljanja z mednarodnimi organizacijami. 2. UKREPI UPRAVLJANJA 2.1. Določbe glede spremljanja in poročanja Navedite pogostost in pogoje. Predhodno vrednotenje ESP za obdobje 2013–2017 je na podlagi določb finančne uredbe za odhodkovne programe med oktobrom 2010 in aprilom 2011 izvedla enota za strateško načrtovanje Eurostata s pomočjo enot za finance in pravne zadeve. O programu je bilo izvedeno posvetovanje z notranjo projektno skupino Eurostata za pripravo ESP za obdobje 2013–2017, ki jo sestavljajo predstavniki iz vrst vodij enot vseh direktoratov Eurostata, nato pa je bil program 12. aprila 2011 odobren na sestanku direktorjev Eurostata. Ključne ugotovitve predhodnega vrednotenja so bile vključene v obrazložitveni memorandum in oceno finančnih posledic zakonodajnega predloga. Glavna spoznanja iz preteklih izkušenj, ki so bila upoštevana pri oblikovanju ESP, so predstavljena v oddelku 1.5.3 ocene finančnih posledic zakonodajnega predloga, naslovljenem „Glavna spoznanja iz podobnih izkušenj“. Cilji ESP so opisani v predlogu. Rezultati vrednotenja posvetovanj z zainteresiranimi stranmi, drugi izvedbeni mehanizmi, stroškovna učinkovitost in analiza tveganja so predstavljeni v oddelku 2 obrazložitvenega memoranduma, naslovljenem „Rezultati posvetovanj z zainteresiranimi stranmi in ocena učinka“. Člen 2 predloga določa, da bo ESP predmet letnega načrtovanja v letnih statističnih delovnih programih Komisije v skladu z Uredbo (ES) št. 223/2009. Komisija bo te programe in njihovo financiranje opredelila v svojih sklepih, v katerih bodo podrobneje opredeljeni realizacija in rezultati (cilji in kazalniki), ki jih je treba doseči v zadevnem obdobju. Spremljanje bo zagotovljeno z rednimi poročili o porabi sredstev in doseženem napredku pri doseganju ciljev. Glede poročanja je predvideno, da bo v skladu z Uredbo o evropski statistiki pripravljeno vmesno poročilo o napredku, ki bo po posvetovanju z Odborom za evropski statistični sistem najpozneje do junija 2015 predloženo Evropskemu parlamentu in Svetu. Ob koncu obdobja, ki ga zajema program, bo ESP naknadno ovrednoten. O ocenjevalnem poročilu bo izvedeno posvetovanje z Odborom za evropski statistični sistem, nato pa bo to poročilo do konca leta 2018 predloženo Evropskemu parlamentu in Svetu. 2.2. Sistem upravljanja in nadzora 2.2.1. Ugotovljena tveganja Načina upravljanja predlaganega programa sta neposredno centralizirano upravljanje, ki ga izvaja Komisija, in v omejenem obsegu skupno upravljanje z mednarodnimi organizacijami. S finančnega vidika se bo program izvajal z oddajo naročil, zlasti podjetjem, specializiranim za statistične ali informacijske storitve, in s financiranjem z donacijami zlasti nacionalnim statističnim organom. Uredba (ES) št. 223/2009 o evropski statistiki omogoča neposredno dodeljevanje donacij navedenim organom. Glavna tveganja, ugotovljena za izvajanje programa, se nanašajo predvsem na upravljanje postopkov za dodeljevanje donacij. Izkušnje, pridobljene pri izvajanju statističnega programa Skupnosti za obdobje 2008–2012, kažejo, da so imeli nekateri upravičenci enake težave pri predložitvi zahtevane dokumentacije za ugotavljanje upravičenosti nastalih stroškov. 2.2.2. Načrtovani načini nadzora Glavni elementi sistema notranjega nadzora so: predhodno preverjanje operativnih in finančnih vidikov vsake finančne transakcije (zakonitost, pravilnost in dobro finančno poslovodenje) v skladu s členom 47(3) izvedbenih pravil finančne uredbe. Predhodni pregledi pokrivajo celotni cikel izdatkov, od načrtovanja in načrtovanja programov do obveznosti in plačil. V ta namen mora vsak akter v finančnih krogih za vsako finančno transakcijo uporabiti preglede v skladu s posebnimi kontrolnimi seznami. K izvrševanju proračuna programa v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja ter zagotavljanju izpolnjevanja zahtev zakonitosti in pravilnosti prispevajo ne le preverjanja finančnih krogov, ampak tudi ustrezni nadzor, poročanje o financiranju in uspešnosti, revidiranje in vrednotenje. Poskrbljeno bo za dopolnjevanje med zgoraj navedenimi viri zagotovil, da bi se preprečilo podvajanje dela in bi se omogočila stroškovna učinkovitost pregledov. Ob celovitih in obveznih pregledih vsake finančne transakcije, odobrene v okviru programa, bodo za upravljanje postopkov za dodeljevanje donacij uporabljeni naslednji dodatni nadzorni ukrepi. Poleg zgoraj opisanih predhodnih pregledov na podlagi letne analize tveganja se bodo izvajala okrepljena predhodna in naknadna preverjanja. Okrepljena predhodna preverjanja bodo izvedena na podlagi vzorca, to je s poglobljenimi pregledi dodatne dokazne dokumentacije pred končnimi plačili za sofinancirane ukrepe donacij. Poleg tega in na podlagi izkušenj, pridobljenih od leta 2005, se bodo uporabljali naknadni pregledi za preverjanje, ali se iz proračuna financirane dejavnosti pravilno izvajajo in zlasti ali ustrezajo merilom, določenim za predhodno preverjanje. Poseben poudarek bo namenjen zmanjševanju upravne zapletenosti in s tem verjetnosti napak, povezanih z upravljanjem donacij. To bo doseženo predvsem z osredotočanjem na večje projekte (in omejevanjem manjših donacij), zahtevami za posebna revizijska potrdila ter ne nazadnje z vpeljavo drugih možnosti za plačila na podlagi dejanskih stroškov, to je donacij, ki temeljijo na pavšalih in lestvicah stroškov na enoto. Stroški in koristi pregledov: ocenjuje se, da bo z nadzorno strategijo programa tveganje neskladnosti omejeno na manj kot 2 %, kar je v skladu z oceno, izvedeno v okviru letnega poročila o dejavnostih za leto 2010. Glede na to, da je cilj notranjega nadzora za novi program ne preseči 2-odstotne povprečne stopnje preostalih napak v celotnem programskem obdobju 2013–2017, se zdijo sistem notranjega nadzora in njegovi stroški za doseganje tega cilja ustrezni. GD ESTAT meni, da stroški zgoraj navedenih dodatnih in okrepljenih predhodnih in naknadnih pregledov ostajajo na stopnji približno 1 % proračuna programa, kar je podobna stopnja kot pri prejšnjem programu. Kar zadeva vrsto in intenzivnost pregledov, bodo za 100 % finančnih transakcij (in torej za 100 % proračuna) uporabljeni obvezni predhodni pregledi v skladu s finančno uredbo. Kot je bilo navedeno zgoraj, se bodo po letni analizi tveganja izvajali pregledi na podlagi poglobljene analize dokazne dokumentacije. Stroški teh pregledov lahko znašajo 4–6 % proračuna. 2.3. Ukrepi preprečevanja goljufij in nepravilnosti Navedite obstoječe ali načrtovane preprečevalne in zaščitne ukrepe. Poleg uporabe vseh regulativnih nadzornih mehanizmov bo v skladu z novo strategijo Komisije na področju boja proti goljufijam, sprejeto 24. junija 2011, oblikovana strategija za boj proti goljufijam, da bi se med drugim zagotovilo, da so notranji pregledi za preprečevanje goljufij popolnoma usklajeni z navedeno strategijo Komisije in da je pristop obvladovanja tveganj v zvezi z goljufijami usmerjen v opredeljevanje področij s tveganjem goljufije in ustreznih odzivov. Po potrebi bodo uvedene omrežne skupine in ustrezna orodja IT, namenjena analiziranju primerov goljufij, povezanih z evropskim statističnim programom. Eurostat je določil nadzorno strategijo za obdobje 2013–2017, ki bo spremljala izvajanje ESP. Zmanjšanje zapletenosti, uporaba stroškovno učinkovitih postopkov spremljanja ter izvajanje predhodnih in naknadnih pregledov na podlagi tveganj bodo usmerjeni v zmanjševanje verjetnosti goljufij in prispevanje k njihovemu preprečevanju. V nadzorno strategijo so vključeni posebni ukrepi za ozaveščanje in ustrezno usposabljanje v zvezi s preprečevanjem goljufij. 3. OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1. Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice – Obstoječe odhodkovne proračunske vrstice Po vrsti, v skladu z razdelki večletnega finančnega okvira in proračunskimi vrsticami. Razdelek večletnega finančnega okvira || Proračunska vrstica || Vrsta odhodkov || Prispevek številka [poimenovanje …………………......……….] || dif./nedif.([39]) || držav Efte[40] || držav kandidatk[41] || tretjih držav || v smislu člena 18(1)(aa) finančne uredbe || || dif./nedif. || DA/NE || DA/NE || DA/NE || DA/NE – Zahtevane nove proračunske vrstice Po vrsti, v skladu z razdelki večletnega finančnega okvira in proračunskimi vrsticami. Razdelek večletnega finančnega okvira || Proračunska vrstica || Vrsta odhodkov || Prispevek številka [razdelek …………………………………….] || dif./ nedif. || držav Efte || držav kandidatk || tretjih držav || v smislu člena 18(1)(aa) finančne uredbe 1A || 29.0205 Evropski statistični program za obdobje 2013–2017 || dif. || DA/NE || DA/NE || DA/NE || DA/NE 1A || 29.010405 Politika na področju statističnih informacij – odhodki za upravno poslovodenje || nedif. || DA/NE || DA/NE || DA/NE || DA/NE 3.2. Ocenjeni učinek na odhodke 3.2.1. Povzetek ocenjenega učinka na odhodke v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno). Vse številke v sedanjih cenah. Razdelek večletnega finančnega okvira: || Številka || RAZDELEK 1A – Konkurenčnost za rast in zaposlovanje (2013) RAZDELEK 1 – Pametna in vključujoča rast (od leta 2014) GD: ESTAT || || || Leto 2013[42] || Leto 2014 || Leto 2015 || Leto 2016 || Leto 2017 || Leto 2018 in pozneje || || SKUPAJ  Odobritve za poslovanje || || || || || || || || 29.0205 || prevzete obveznosti || (1) || 53,800 || 54,876 || 55,974 || 57,115 || 58,235 || || || 280,000 plačila || (2) || 5,380 || 24,856 || 39,879 || 51,439 || 56,239 || 102,207 || || 280,000 Odobritve upravne narave, ki se financirajo iz sredstev nekaterih specifičnih programov[43] || || || || || || || || 29.010405 || || (3) || 3,500 || 3,841 || 3,919 || 3,998 || 4,076 || || || 19,334 Odobritve za GD ESTAT SKUPAJ || prevzete obveznosti || =1 + 1a + 3 || 57,300 || 58,717 || 59,893 || 61,113 || 62,311 || || || 299,334 plačila || = 2 + 2 a + 3 || 8,880 || 28,697 || 43,798 || 55,437 || 60,315 || 102,207 || || 299,334  Odobritve za poslovanje SKUPAJ || prevzete obveznosti || (4) || 53,800 || 54,876 || 55,974 || 57,115 || 58,235 || || || 280,000 plačila || (5) || 5,380 || 24,856 || 39,879 || 51,439 || 56,239 || 102,207 || || 280,000  Odobritve upravne narave, ki se financirajo iz sredstev nekaterih specifičnih programov, SKUPAJ || (6) || 3,500 || 3,841 || 3,919 || 3,998 || 4,076 || || || 19,334 Odobritve za RAZDELEK 1a večletnega finančnega okvira SKUPAJ || prevzete obveznosti || = 4 + 6 || 57,300 || 58,717 || 59,893 || 61,113 || 62,311 || || || 299,334 plačila || = 5 + 6 || 8,880 || 28,697 || 43,798 || 55,437 || 60,315 || 102,207 || || 299,334 Razdelek večletnega finančnega okvira: || 5 || „Upravni odhodki“ v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno). Vse številke v sedanjih cenah. || || || Leto 2013 || Leto 2014 || Leto 2015 || Leto 2016 || Leto 2017 || Leto 2018 in pozneje || SKUPAJ GD: ESTAT ||  Človeški viri || 91,306 || 91,306 || 91,306 || 91,306 || 91,306 || || 456,530  Drugi upravni odhodki || 4,038 || 4,118 || 4,201 || 4,285 || 4,371 || || 21,013 GD ESTAT SKUPAJ || odobritve || 95,344 || 95,424 || 95,507 || 95,591 || 95,677 || || 477,543 Odobritve za RAZDELEK 5 večletnega finančnega okvira SKUPAJ || (prevzete obveznosti skupaj = plačila skupaj) || 95,344 || 95,424 || 95,507 || 95,591 || 95,677 || || 477,543 v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) || || || Leto 2013 || Leto 2014 || Leto 2015 || Leto 2016 || Leto 2017 || Leto 2018 in pozneje || SKUPAJ Odobritve za RAZDELKE od 1 do 5 večletnega finančnega okvira SKUPAJ || prevzete obveznosti || 152,644 || 154,141 || 155,400 || 156,704 || 157,988 || || 776,877 plačila || 104,224 || 124,121 || 139,305 || 151,305 || 155,992 || 102,207 || 776,877 Razdelek večletnega finančnega okvira: || Številka || RAZDELEK 1A – Konkurenčnost za rast in zaposlovanje (2013) RAZDELEK 1 – Pametna in vključujoča rast (od leta 2014) GD: ESTAT || || || Leto 2013[44] || Leto 2014 || Leto 2015 || Leto 2016 || Leto 2017 || Leto 2018 in pozneje || || SKUPAJ  Odobritve za poslovanje || || || || || || || || 29.0205 || prevzete obveznosti || (1) || 53,800 || 54,876 || 55,974 || 57,115 || 58,235 || || || 280,000 plačila || (2) || 5,380 || 24,856 || 39,879 || 51,439 || 56,239 || 102,207 || || 280,000 Odobritve upravne narave, ki se financirajo iz sredstev nekaterih specifičnih programov[45] || || || || || || || || 29.010405 || || (3) || 3,500 || 3,841 || 3,919 || 3,998 || 4,076 || || || 19,334 Odobritve za GD ESTAT SKUPAJ || prevzete obveznosti || = 1 + 1a + 3 || 57,300 || 58,717 || 59,893 || 61,113 || 62,311 || || || 299,334 plačila || = 2 + 2a + 3 || 8,880 || 28,697 || 43,798 || 55,437 || 60,315 || 102,207 || || 299,334  Odobritve za poslovanje SKUPAJ || prevzete obveznosti || (4) || 53,800 || 54,876 || 55,974 || 57,115 || 58,235 || || || 280,000 plačila || (5) || 5,380 || 24,856 || 39,879 || 51,439 || 56,239 || 102,207 || || 280,000  Odobritve upravne narave, ki se financirajo iz sredstev nekaterih specifičnih programov, SKUPAJ || (6) || 3.500 || 3,841 || 3,919 || 3,998 || 4,076 || || || 19,334 Odobritve za RAZDELEK 1a večletnega finančnega okvira SKUPAJ || prevzete obveznosti || = 4 + 6 || 57,300 || 58,717 || 59,893 || 61,113 || 62,311 || || || 299,334 plačila || = 5 + 6 || 8,880 || 28,697 || 43,798 || 55,437 || 60,315 || 102,207 || || 299,334 Če predlog/pobuda vpliva na več razdelkov:  Odobritve za poslovanje SKUPAJ || prevzete obveznosti || (4) || || || || || || || || plačila || (5) || || || || || || || ||  Odobritve upravne narave, ki se financirajo iz sredstev nekaterih specifičnih programov, SKUPAJ || (6) || || || || || || || || Odobritve za RAZDELKE od 1 do 4 večl