[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 27.9.2005

KOM(2005) 451 končno

SPOROČILO KOMISIJE

Razvijanje skupnega zračnega prostora z Ukrajino

1. UVOD

V svojem sporočilu „Razvijanje agende zunanje letalske politike Skupnosti“ (COM (2005) 79 konč.) je Komisija poudarila pomen oblikovanja skupnega zračnega prostora s svojimi vzhodnimi in južnimi sosedami. Končni cilj bi moralo biti povezovanje ES in njenih partneric na južni in vzhodni meji s ciljem skupnih pravil delovanja trga. Svet Evropske unije je v svojih „sklepih o razvijanju agende zunanje letalske politike Skupnosti“ 27. junija podprl ta cilj in v njih pozdravil napredek pri razvoju širšega evropskega zračnega prostora do leta 2010, ki vključuje države, ki mejijo na EU.

V sporočilu „Politika Skupnosti do njenih sosed na področju letalstva “ (COM (2004) 74 konč.) je Komisija oznanila, da bo tesno spremljala razvoj dogodkov v Ukrajini na področju zakonodaje in gospodarstva, da bi v primernem roku pripravila konkretne predloge za tesnejše odnose na področju letalstva.

Ukrajina je poleg Ruske federacije največja soseda razširjene Evropske unije. EU je za Ukrajino najpomembnejša partnerica v blagovni menjavi. Leta 2003 je bilo 34 % ukrajinskega izvoza in 33,4 % uvoza izmenjanega z EU 25. Istega leta je ukrajinski BDP narasel za 8,5 %, v transportnem sektorju celo za 9 %. Odnose med EU in Ukrajino ureja Sporazum o partnerstvu in sodelovanju. Sporazum poudarja cilj okrepiti sodelovanje na področju transporta (člen 64) in predvideva možnost pogajanj za posebne transportne sporazume med partnericama (člen 40). Zlasti po političnih spremembah v državi se Ukrajina v Evropski politiki sosedstva šteje za prednostno državo. Februarja 2005 sta obe strani potrdili skupni Akcijski načrt EU-Ukrajina za podporo cilja Ukrajine, da nadaljuje z vključevanjem v evropske politične in gospodarske strukture. Okrepljeno sodelovanje na področju civilnega letalstva, vključno z varnostnimi in zaščitnimi vprašanji, je ena od konkretnih prioritet, opisanih v Akcijskem načrtu.

Zardi sodb Evropskega sodišča o „odprtem zračnem prostoru“ z dne 5. novembra 2002 je bilo treba spremeniti 25 dvostranskih sporazumov med državami članicami in Ukrajino, ker nekatere določbe, zlasti določbe, ki ne pooblaščajo evropskih zračnih prevoznikov za lete v Ukrajino, če ne odletijo iz svojih držav izvora, niso skladne z zakonodajo Skupnosti. Komisiji je bilo dodeljeno „horizontalno“ pooblastilo za pogajanja s tretjimi državami glede takih potrebnih sprememb dvostranskih sporazumov. Komisija je v letu 2005 učinkovito uporabila horizontalno pooblastilo, tako da je uskladila zelo veliko število dvostranskih sporazumov z zakonodajo Skupnosti. Evropska komisija je junija 2005 v okviru horizontalnega pooblastila parafirala sporazum o zračnem prevozu z Ukrajino, in tako rešila pravna vprašanja, na katera je opozorilo Evropsko sodišče v primerih odprtega neba, in ustvarila podlago za nadaljnji razvoj odnosov med EU in Ukrajino na področju letalstva.

Izboljšava odnosov EU z drugimi sosedami na področju letalstva, s končnim ciljem ustvariti skupni zračni prostor, je pomemben cilj za nadaljnji gospodarski razvoj evropske letalske industrije. Destinacije v sosednje države EU predstavljajo 19 % mednarodnega prometa izven EU, kar je malce manj pomembno od prometa na trge v Severni Ameriki. EU je letalske trge Švice in Norveške že vključila s tesnimi sporazumi. Marca leta 2005 je Komisija začela pogajanja za Evropski sporazum o skupnem letalstvu (ECAA) z zahodnim Balkanom na podlagi pogajalskih smernic, ki jih je dal Svet decembra 2004. Hkrati je Komisija dobila pogajalske smernice za celovit sporazum o letalstvu z Marokom, s ciljem čim bolj vključiti njegov letalski sektor v evropski zračni prostor.

Ukrajina je v svojih prizadevanjih za vključevanje v evropske strukture pokazala interes za veliko tesnejše sodelovanje z EU na področju zračnega prevoza in za začetek pogajanj o celovitem sporazumu o letalstvu. Ukrajina je pokazala pripravljenost preoblikovati okvir za mednarodni zračni prevoz skupaj z Evropsko skupnostjo. Na začetku leta 2005 je Ukrajina začela izvajati bolj tržno usmerjeno gospodarsko in prometno politiko in odpirati svoje trge za države članice EU.

Komisija zato s tem sporočilom priporoča, da jo Svet v imenu Evropske skupnosti pooblasti za pogajanja o celovitem sporazumu glede skupnega zračnega prostora z Ukrajino, ki bo združeval odpiranje trga in vzporedni proces regulativnega sodelovanja ter/ali zbliževanja zlasti na prednostnih področjih, kakor so varnost v letalstvu, zaščita, varstvo okolja in uporaba pravil konkurence z zagotavljanjem enotnih pogojev delovanja ter poštenih in enakih pogojev konkurence.

2. sedanji okvir

Po širitvi maja 2004 je EU postala največja trgovinska partnerica Ukrajine, saj trgovina z njo znaša okoli 35 % skupne ukrajinske trgovine. Leta 2003 je izvoz Ukrajine v EU-25 znašal 5,7 milijard eurov, uvoz pa 8,8 milijard eurov. Trgovina z Ukrajino je obravnavana v skladu z načelom največjih ugodnosti po PCA, ki omogoča blagovno menjavo brez količinskih omejitev, vendar brez sektorja jekla, kjer obstaja posebna ureditev. Nov dvostranski sporazum o jeklu za leto 2004 je začel veljati 28. decembra 2004. ES in Ukrajina sta podpisali dvostranski sporazum o trgovini s tekstilom 9. marca 2005. Ta sporazum bo odpravil še zadnje omejitve pri trgovini s tekstilnimi izdelki in oblačili, obe strani pa se strinjata, da bosta uskladili nizke stopnje carin. Ukrajina si prizadeva pristopiti k STO in marca 2003 je z ES podpisala dvostranski protokol dostopa na trg. Ukrajina si zdaj prizadeva za izpolnjevanje vseh večstranskih pravil STO, EU pa jo v tem procesu podpira. Glede na nove politične razmere v Ukrajini se je EU zavezala, da bo kar najbolj podprla reforme in modernizacijo ukrajinskega gospodarstva.

Ukrajina in EU sta razširili dvostransko sodelovanje s sklenitvijo sporazuma o znanosti in tehnologiji,nedavno pa s parafiranjem sporazuma o sodelovanju Ukrajine pri evropskem satelitskem radionavigacijskem programu GALILEO. To jasno kaže na željo Ukrajine, da bi bila bolj vključena v programe in dejavnosti EU.

Ukrajina ima s tretjimi državami sklenjenih 68 dvostranskih sporazumov o zračnem prevozu in je dolgoletna članica Mednarodne organizacije za civilni letalski promet (ICAO). Za Rusko federacijo je Ukrajina najpomembnejši letalski trg v vzhodni Evropi in v nekdanjih državah CIS z močnim potencialom rasti. Po ih podatkih se je v prvih mesecih leta 2005 mednarodni potniški promet v Ukrajini povečal za 30 %.

Letalska trga EU in Ukrajine sta tesno povezana. Ukrajina je ena od redkih držav na svetu, ki ima dvostranske sporazume o zračnem prevozu z vsemi 25 državami članicami EU. To poudarja pomen letalskih odnosov s to ključno sosedo Evropske unije. Leta 2003 je med EU in Ukrajino z zračnim prevozom potovalo skoraj 1,2 milijona potnikov. Po okvirnih podatkih je ta številka narasla na 1,4 milijona potnikov v letu 2004. Največji delež prometa med EU in Ukrajino je med Ukrajino in Nemčijo (260.000 potnikov leta 2004), Avstrijo (215.000), Nizozemsko (168.000) ter Madžarsko (128.000) in Poljsko (110.000). 50 % potnikov je potovalo s prevozniki ES. V zadnjih letih je bila rast visoka, kljub dokaj restriktivni drži ukrajinskih organov do leta 2004 glede odprtja trga. Ključni dejavniki, ki pospešujejo potovanja iz Ukrajine, so cvetoče gospodarstvo, naraščanje razpoložljivih dohodkov, kar pomeni višji življenjski standard in posledično večjo usmerjenost v potovanja v tujino.

Ukrajina je tudi hitro naraščajoči turistični trg za turiste iz srednje in zahodne Evrope. Leta 2002 je Ukrajino obiskalo več kot 6 milijonov tujih turistov (+ 9 %) – številka, ki je primerljiva z Rusko federacijo in Hrvaško[1].

Ukrajina je od leta 1999 polnopravna članica Evropske konference civilnega letalstva (ECAC), leta 2004 pa je postala članica organizacije Eurocontrol. Evropska izbira ukrajinske letalske politike se je okrepila po spremembi vlade v začetku leta 2005 in potrdila s parafiranjem horizontalnega sporazuma z Evropsko skupnostjo 3. junija 2005, v katerem je Ukrajina sprejela načelo določitve prevoznikov Skupnosti.

Korak, ki ga Ukrajina še mora narediti, je polnopravno članstvo v Skupnih letalskih oblasteh (JAA), kjer je Ukrajina trenutno kandidatka. JAA, katerih funkcije bodo vključene v Evropsko agencijo za varnost v letalstvu (EASA), ima 39 članic in razvite pomembne varnostne standarde, ki veljajo po vsej Evropi. Tako v interesu Ukrajine kot Evropske unije je, da se okrepijo njuni odnosi glede varnosti in da se pomaga Ukrajini pri sprejetju varnostnih standardov EU. V okviru programa Tacis ES je EU že začela projekte za podporo dejavnostim na tem področju.

Ukrajinski letalski sektor

V Ukrajini je pri ukrajinskih organih za civilno letalstvo registriranih okoli 80 letalskih prevoznikov. Dva glavna mednarodna letalska prevoznika sta Aerosvit in Ukraine International Airlines, ki oba opravljata domače in mednarodne lete. Leta 2004 je Aerosvit opravil 33 % letov na ukrajinskem trgu in število njegovih potnikov je naraslo za skoraj 50 % na 1 milijon potnikov. Družba ima floto 9 Boeing-ov 737 in 767 za lete v jugovzhodno Evropo, ZDA in na Daljni vzhod in je v večinski lasti ukrajinske potovalne agencije z manjšinskim deležem države in nizozemske investicijske družbe. Ukraine International Airlines leti na 20 mednarodnih destinacijah, v glavnem v zahodni Evropi, in je v večinski lasti Sklada za državno lastnino Ukrajine, z 22 % deležem letalskega prevoznika Austrian Airlines.

Preostali izzivi modernizacije ukrajinskega letalskega trga so

- odstranitev ozkih grl v infrastrukturi

- modernizacija letalske industrije glede na zahodne standarde

- popolno izvajanje evropskih zahtev za varnostni nadzor

- modernizacija postopkov za upravljanje zračega prometa in navigacijskih sistemov

- povišanje varnostnih in okoljskih standardov ukrajinskih zrakoplovov: ukrajinski letalski prevozniki so začeli kupovati in zakupljati moderne zahodne zrakoplove, domači leti pa se v glavnem opravljajo s starimi zrakoplovi iz sovjetskega obdobja. Leta 2003 je bilo le 5 % registriranih zrakoplovov v celoti skladnih z okoljskimi standardi EU. Potreba po modernih zrakoplovih, skladnih z mednarodnimi in EU standardi, bo ustvarila priložnosti tako za evropsko kot za ukrajinsko industrijo.

Industrijsko sodelovanje

Ukrajina je od ZSSR podedovala pomembno industrijo izdelovanja zrakoplovov, katere glavni del predstavljajo projektantski biro Antonov in z njim povezane tovarne. Industrija zrakoplovov se šteje za visoko tehnološko jedro prenove ukrajinske industrije. Upad posovjetskega sektorja letalstva je v zadnjih desetih letih vplival na veliko zmanjšanje proizvodnje zrakoplovov. Danes je Antonov usmerjen v proizvodnjo regionalnih zrakoplovov (An-140) in nadaljuje razvijanje drugih zrakoplovov, vključno z zrakoplovom za vojaški prevoz An-70. Ukrajinska industrija in industrija EU imata velik interes za povečanje sodelovanja. Predvideni sporazum bi lahko ustvaril nov okvir za odnose na področju letalske industrije med Ukrajino in EU, kar bi lahko spremljalo prestrukturiranje in modernizacijo ukrajinske letalske in vesoljske industrije. To sodelovanje bi moralo biti usmerjeno v skupne raziskovalne projekte, vključno v smislu sporazuma o sodelovanju EU-Galileo, približevanje ukrajinskih standardov varnostnim, zaščitnim in okoljskim standardom EU, programe usposabljanja ter podporo modernizacije ukrajinske letališke infrastrukture in sistema za upravljanje zračnega prometa s ciljem uskladitve navigacijskih sistemov. Povečano sodelovanje pod okriljem celovitega sporazuma bi tako ne le povečalo raven varnosti in zaščite v letalskem sektorju ključne sosede EU, ampak bi tudi odprlo priložnosti za letalsko in vesoljsko industrijo z ustvarjanjem skupnih standardov in postopkov certificiranja. Utrlo bi tudi pot za udeležbo Ukrajine pri ključnih projektih in podjetjih EU, kot sta „Sezam“[2] in Evropska agencija za varnost v letalstvu (EASA).

3. Nadaljnja krepitev odnosov s ključno sosedo

Junija 2005, po parafiranju horizontalnega sporazuma med Skupnostjo in Ukrajino, je Ukrajina zaprosila za vstop v bolj celovite odnose z Evropsko unijo na področju letalstva. Ukrajinski organi so potrdili svojo pripravljenost za čimprejšnji začetek približevanja ukrajinske letalske zakonodaje pravnemu redu EU in za vstop v odnose nove kakovosti na področju letalstva z Evropsko unijo. Ukrajinska vlada je tudi zainteresirana za krepitev odnosov na področju varnosti letalstva, vključno s sodelovanjem z Evropsko agencijo za varnost v letalstvu, ter za podporo EU pri modernizaciji ukrajinskih letališč in navigacijskih sistemov zračnega prometa.

V začetku leta 2005 je Ukrajina sprejela bolj liberalen pristop do bolj liberalnih mednarodnih dejavnosti z več državami članicami EU in je omogočila boljši dostop na ukrajinski trg. V okviru dvostranskih pogajanj lahko Ukrajina in države članice EU na vzajemni podlagi bistveno povečajo svoje tedenske frekvence.

4. KORISTI IN DODATNE PREDNOSTI PRISTOPA SKUPNOSTI

Sektor civilnega letalstva (vključno z infrastrukturo, upravljavci in drugimi industrijskimi akterji) je pomembna sestavina evropskega gospodarstva. Letalski prevozniki so zaslužni za okoli 1,5 % evropskega BDP in zaposlujejo 350.000 ljudi, v celotnem sektorju pa je zaposlenih okoli 3 milijone ljudi po vsej EU. Oblikovanje enotnega letalskega trga od začetka devetdesetih let je bistveno prispevalo k večji dinamičnosti in učinkovitosti sektorja, hkrati pa je ustvarilo velike gospodarske in socialne koristi. V obdobju od leta 1992 do 2003 se je število prog znotraj Skupnosti povečalo za več kot 40 %. Pri glavnih prevoznikih Skupnosti je v obdobju od leta 1990 do leta 2002 produktivnost narasla za 87 % [3]. Vendar pa celotni potencial notranjega trga verjetno ne bo mogoče doseči, dokler Skupnost ne bo delovala kot enoten, usklajen subjekt pri odnosih s tretjimi državami na področju letalstva, kjer koli taka usklajena prizadevanja lahko ustvarijo dodano prednost v interesu evropske letalske industrije in uporabnikov. Še več, izkušnje, ki si jih je glede tega pridobila EU, tretje države štejejo za zelo dragocene. To še posebej velja za Ukrajino, s katero bi EU rada vzpostavila prednosten odnos.

Države članice EU in Ukrajina so v pogajanjih sklenile različne dvostranske sporazume o zračnem prevozu z različno stopnjo odprtja trga in različnimi pogoji za upravljavce. Nekatere države članice so dosegle bolj odprte sporazume z Ukrajino, nekatere pa še ne. Številni sporazumi omogočajo večkratno določitev, v sporazumih z nekaterimi državami članicami pa je določitev omejena na enega prevoznika. Sedanji sistem dvostranskih sporazumov o zračnih prevozih med državami članicami EU in Ukrajino zato izkrivlja vzorce prometa in lahko škoduje več prevoznikom ES ter potrošnikom v nekaterih državah članicah EU. Sporazum na ravni EU bi vzpostavil – na najvišji možni ravni – enotne pogoje delovanja za vse prevoznike ES in omogočil potnikom v vseh državah članicah podobne pogoje in povečan promet med EU in Ukrajino.

Skupni zračni prostor med EU in Ukrajino bi prinesel pomembne gospodarske koristi. Odprtje trga in približevanje Ukrajine pravilom EU bi zlasti koristilo srednjeevropskim trgom zaradi njihove geografske lege in tradicionalno tesnih gospodarskih in trgovinskih povezav z Ukrajino.

Zaradi odprtja trga bi se posledično bistveno izboljšale možnosti potovanj za potnike iz EU in Ukrajine. Število neposrednih povezav med EU in Ukrajino ter celotno število letov bo predvidoma bistveno povečalo trgovinske in turistične tokove med EU in Ukrajino. Pričakujemo, da bosta pomemben delež gospodarskih koristi požela evropska industrija zračnega prevoza in širše evropsko gospodarstvo. To bi ustvarilo znatne nove tržne priložnosti za letalske prevoznike v EU, ki bi želeli začeti z leti v Ukrajino, pa trenutno nimajo prometnih pravic. Lahko bi tudi omogočilo vključevanje ukrajinskih prevoznikov v obstoječa povezovanja prevoznikov EU, kar bi omogočilo njihovo modernizacijo in višje varnostne, zaščitne in okoljske standarde.

Seveda bo najpomembneje zagotoviti, da bosta odprtje in vključitev trgov potekala uravnoteženo ter upoštevala ostale pomembne politične cilje in olajšala morebitne nasprotne učinke. Bistvenega pomena je zagotoviti, da proces odprtja trga spremlja vzporedni proces regulativnega sodelovanja in/ali zbliževanje glede vidikov varnostnega, zaščitnega, okoljskega in konkurenčnega prava, s čimer se zagotovijo enotni pogoji delovanja in poštena konkurenca, ki temelji na enakih možnostih. Odprti trgi potrebujejo okvir, ki zagotavlja pošteno konkurenco in visoke standarde varnosti in zaščite. V zvezi z okoljskimi vprašanji mora biti sporazum skladen z zavezanostjo Skupnosti trajnostnemu razvoju. Pomembno je, da sporazum ne omejuje sposobnosti EU pri uporabi regulativnih ali ekonomskih instrumentov za ublažitev nezaželenih stranskih učinkov rasti zračnega prevoza, zlasti glede kakovosti zraka in ravni hrupa v bližini letališč in prispevka h globalnim podnebnim spremembam.

EU ima politični in gospodarski interes za zagotovitev izvajanja evropskih standardov na svojih vzhodnih mejah. To se lahko stori le s celovitim sporazumom na ravni Skupnosti. Končni cilj sporazuma bo vključitev ukrajinskega letalskega sektorja v skupni zračni prostor z Evropsko unijo in popolna uskladitev zakonodaje na ključnih področjih letalske zakonodaje EU.

Predlaganje širokih pooblastil za pogajanje z Ukrajino bi pokazalo zavezo EU glede odprtja trgov, razširitve njenih varnostnih in zaščitnih standardov ter trajnostnega razvoja njenim sosedam. Letalski sporazum med EU in Ukrajino bi lahko imel širše gospodarske posledice za letalski prevoz med EU in drugimi sosednjimi državami na vzhodnih mejah EU in povečal regionalno sodelovanje.

Kot je pokazalo to sporočilo, je Ukrajina izrazila svojo pripravljenost za začetek vključevanja v skupni zračni prostor z EU, kakor je v svojem sporočilu marca 2005 predlagala Evropska komisija. To pomeni pripravljenost Ukrajine, da se loti modernizacije svojega sektorja civilnega letalstva.

5. Sklepi

Komisija zato meni, da je pomembno ponuditi Ukrajini vsestranski okvir za okrepljeno sodelovanje na področju civilnega letalstva. Sporazum z Ukrajino bi zagotovil želeni okvir, ki vključuje širša letalska vprašanja, kot so regulativno sodelovanje na področjih letalske varnosti, zaščite, vodenja zračnega prometa, tehnologije in raziskav ter poslovanja in industrijskega sodelovanja.

Sektor civilnega letalstva ponuja pomembne nove priložnosti za nadaljnjo krepitev sodelovanja v prometnemu sektorju in vzajemne koristi za Ukrajino in EU. Zato si je zdaj treba prizadevati, da zračni prevoz postane ključno področje tesnejšega sodelovanja med EU in Ukrajino in tako Ukrajini ponudi konkreten primer za vključitev v evropske strukture in trge. Sporazum bo pomemben korak k uresničitvi skupnega zračnega prostora med Evropsko unijo in njenimi sosedami, kar je ključni cilj zunanje letalske politike EU, ter pomemben element zunanje politike EU.

Le sporazum s celotno EU bo lahko uresničil prizadevanja Ukrajine po večji vključitvi v evropske letalske strukture in kombiniral koristi odprtja trga s sodelovanjem na regulativnem, tehničnem in industrijskem področju, da se dosežejo enotni pogoji delovanja za upravljavce in koristi za potrošnike.

Bistvene politične in gospodarske dodatne prednosti sporazuma o zračnem prometu z Ukrajino bi lahko – dolgoročno – služile kot zgled za druge države v regiji in pomagale povečevati regionalno sodelovanje v Vzhodni Evropi.

Glede na zgoraj navedeno Komisija predlaga pogajanja in sklenitev celovitega odprtega letalskega sporazuma z Ukrajino in poziva Svet, da Komisijo pooblasti za začetek pogajanj o takem sporazumu.

Komisija bo tesno sodelovala z državami članicami in vsemi ustreznimi interesnimi skupinami pri nadaljnjem razvijanju in doseganju ciljev, podanih v predlaganem Sklepu Sveta.

[1] Svetovna turistična organizacija, Podatki & številke, Mednarodni turistični prihodi, Evropa; http://www.world-tourism.org/facts/tmt.html)

[2] Sezam, tehnična izvedba enotnega evropskega neba, ki jo je začela Evropska komisija, je usmerjena v pripravo za novo generacijo sistemov upravljanja zračnega prometa, ki lahko obvladuje naraščajoči zračni promet.

[3] Priloga k Sporočilu Komisije – Razvijanje agende zunanje letalske politike Skupnosti »COM(2005) 79 konč.