[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 20.8.2007

COM(2007) 476 konč.

2007/0172 (CNS)

Predlog

SKLEP SVETA

o zagotovitvi makrofinančne pomoči Skupnosti Libanonu

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

OZADJE PREDLOGA |

11 | Razlogi za predlog in njegovi cilji Komisija predlaga, da se Libanonu zagotovi makrofinančna pomoč v obliki kombinacije donacije in posojila, ki bo podprla javne finance in plačilne bilance Libanona. Predlagana pomoč bo podprla Libanon v prizadevanjih za fiskalno konsolidacijo z namenom zmanjšanja javnega dolga na vzdržno raven, ki temelji na izvajanju njegovega programa gospodarskih reform. Poleg tega bo omogočala in spodbujala prizadevanja libanonskih organov za izvajanje ukrepov, določenih v okviru Akcijskega načrta evropske politike sosedstva med EU in Libanonom. Predlagana makrofinančna pomoč bo izredna in časovno omejena. Dopolnjevala bo podporo (i) institucij Bretton Woods, (ii) arabskih in drugih dvostranskih donatorjev, (iii) držav članic EU in (iv) lastnih sredstev EU v okviru ENPI ter sredstev EIB v okviru paketa pomoči ES. Makrofinančna pomoč bo pogojno odvisna zlasti od napredka pri izvajanju programa Izredna pomoč po konfliktih (Post-Conflict Emergency Assistance, EPCA) Mednarodnega denarnega sklada in drugega programa, ki ga podpira Mednarodni denarni sklad (MDS) Pomoč bo zagotovljena v obdobju, ko odnosi med EU in Libanonom vstopajo v fazo tesnejše integracije v okviru evropske politike sosedstva. Ob upoštevanju finančnih potreb leta 2007 in močne zavezanosti EU k podpori Libanonske republike, je pomembno, da Svet sprejme Sklep o zagotovitvi makrofinančne pomoči Skupnosti Libanonu pred koncem leta 2007. |

120 | Splošno ozadje Libanon je še vedno ena od najbolj zadolženih držav na svetu. Spor z Izraelom poleti 2006 in kumulativni učinki preteklih gospodarskih politik so povzročili krizne razmere, ki zahtevajo nujne ukrepe. Nedavno podpisan program Izredna pomoč po konfliktih (Post-Conflict Emergency Assistance, EPCA) Mednarodnega denarnega sklada krepi verodostojnost vladnega programa socialno-ekonomskih reform, omogoča tesnejše spremljanje izvajanja tega programa in deluje kot katalizator zunanje pomoči, zlasti proračunske podpore. EPCA in Akcijski načrt med EU in Libanonom, sklenjen v okviru evropske politike sosedstva, zagotavljata ustrezno podlago za makrofinančno pomoč. Ker ni sklenjenih delovnih dogovorov o financiranju z MDS, se ukrepi makrofinančne pomoči ES v korist Libanona do zdaj niso mogli izvajati kljub nujnim izrednim potrebam in vse slabšim finančnim razmeram. Leta 2001 in 2002 sta v Parizu potekala dva sestanka na visoki ravni (tako imenovani konferenci Pariz I in Pariz II), vendar ni bilo doseženo soglasje glede programa, ki ga podpira MDS. Mednarodna finančna pomoč, ki se je zagotovila na podlagi konference Pariz II, je pomagala znatno izboljšati strukturo javnega dolga in zmanjšati njegove stroške, vendar zaradi pomanjkljivega izvajanja strukturnih elementov programa reform ni bilo mogoče izkoristiti vseh njenih prednosti. Celovite socialno-ekonomske reforme so se zopet pojavile v libanonskem političnem načrtu leta 2005 po političnih spremembah v državi, ki so sledile umoru nekdanjega ministrskega predsednika Haririja. Zavezanost nove vlade reformam in finančni stabilizaciji je še okrepila njena evropska usmeritev, ki je bila potrjena s pridružitvenim sporazumom, ki je začel veljati 1. aprila 2006, in Akcijskim načrtom evropske politike sosedstva med EU in Libanonom, sprejetim januarja 2007. Mednarodna skupnost je 25. januarja 2007 na Mednarodni konferenci donatorjev o podpori Libanonu (Pariz III) v Parizu potrdila program in zagotovila 7,6 milijarde USD, razdeljenih v štiri glavne vrste pomoči: „državna podpora“, ocenjena na 5,1 milijarde USD, „podpora zasebnega sektorja“, ocenjena na 1,5 milijarde USD, „tekoči projekti“ v višini 870 milijonov USD in „sredstva, ki so trenutno v razpravi“ v znesku 82 milijonov USD. Del pomoči, zagotovljene v okviru konference Pariz III, je odvisen od napredka na področju reform, ki jih je obljubila vlada. Donatorje so zaprosili za prilagodljivost glede uporabe pomoči in za preusmeritev finančne podpore, kadar je to mogoče, v proračunsko podporo, s čimer bi se podprla prizadevanja za fiskalno konsolidacijo in vzdržnost dolga. Program Izredna pomoč po konfliktih (Post-Conflict Emergency Assistance, EPCA) Mednarodnega denarnega sklada, ki je bil odobren 9. aprila 2007, tudi zagotavlja podlago za izvajanje reform. Leto 2007 naj bi bilo po pričakovanjih zelo težko. Politična nestabilnost in ponavljajoči se izbruhi nasilja se lahko nadaljujejo pred predsedniškimi volitvami v septembru. Vlada bo morala posvetiti veliko pozornosti ravnotežju med odhodki po konfliktih, obnovo, socialnimi potrebami in grožnjami, ki izhajajo iz velikega javnega dolga. Cilj fiskalne politike je obvladati primarni deficit in hkrati izravnati odhodke za obnovo in pomoč, ki pa so pod pritiskom zaradi nedavnih spopadov v palestinskih taboriščih. Napovedi za leto 2007 so zato zelo negotove, kar pa je povezano tudi z razpoložljivostjo podpore donatorjev in nestanovitnimi tržnimi pogoji. Za hitro obnovitev zasebne porabe in naložb, ki naj bi jih prinesla obnovitvena prizadevanja in neposredna nadomestila, bo treba ponovno oživiti zaupanje. Pričakovane zamude pri izvajanju reform zaradi politične mrtve točke bodo tudi vplivale na napovedi za prihodnja leta. |

130 | Obstoječe določbe na področju, na katerega se predlog nanaša Jih ni. |

140 | Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije Po podpisu Akcijskega načrta med EU in Libanonom v januarju 2007 je postal Libanon ena od partnerskih držav EU v okviru evropske politike sosedstva. Evropska politika sosedstva si prizadeva za razvoj vedno tesnejšega odnosa med EU in partnerskimi državami, ki bo presegel meje preteklega sodelovanja, ter za poglobljeno politično sodelovanje, vključno s področjem zunanje in varnostne politike. Evropska unija je ob različnih priložnostih po vojaškem spopadu z Izraelom poleti 2006 ponovno potrdila svojo zavezanost, da bo podpirala libanonsko državo ter njene politične, socialne in ekonomske reforme in obnovo. Pomoč Skupnosti preko instrumenta makrofinančne pomoči bi prispevala h krepitvi dvostranskih odnosov z Libanonom. Evropski sosedski in partnerski instrument, ki je bil dan na voljo Libanonu za leta 2007–2013, omogoča pomoč tudi v obliki ciljne podpore sektorskim reformam. Cilj sektorskih podpornih programov v korist Libanonu je spodbujanje socialnih in gospodarskih reform, med drugim v sektorju energije in javnih financ. Vendar je uporaba tega instrumenta v okviru evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta predvidena le za leti 2009 in 2010. Financiranje v okviru instrumenta makrofinančne pomoči bo na voljo veliko pred proračunsko podporo v okviru ENPI, ki naj bi se izvajala v letih 2009 in 2010. Makrofinančna pomoč bo kot kratkoročen instrument posebej namenjena trenutnim perečim potrebam Libanona po zunanjem financiranju. Vendar pa bo makrofinančna pomoč v vmesnem obdobju podpirala tudi strukturne reforme, predvidene v Akcijskem načrtu med EU in Libanonom in vladnem programu „obnove, izgradnje in reform“. |

POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENA UčINKA |

Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi |

219 | Makrofinančna pomoč Libanonu je sestavni del podpore mednarodne skupnosti Libanonu pri njegovih prizadevanjih za povojno obnovo in vzdržno oživitev gospodarstva. Dopolnjuje financiranje, ki so ga obljubili večstranski in dvostranski donatorji na Konferenci na visoki ravni za podporo Libanonu, ki je potekala 25. januarja 2007 v Parizu. Službe Komisije so bile med pripravo sedanjega predloga Komisije za obravnavo pogojev zagotavljanja pomoči v stiku z libanonskimi organi, Mednarodnim denarnim skladom in Svetovno banko ter dvostranskimi donatorji. Komisija se je pred predložitvijo svojega predloga posvetovala z Ekonomsko-finančnim odborom. Po sprejetju Sklepa Sveta bodo službe Komisije v dogovoru z libanonskimi organi pripravile Memorandum o soglasju ter sporazume o donaciji in posojilu, s katerimi bodo podrobno opredelile pogoje izvajanja pomoči. |

Zbiranje in uporaba izvedenskih mnenj |

229 | Zunanje izvedensko mnenje ni bilo potrebno. |

230 | Ocena učinka Ker je makrofinančna pomoč politično utemeljen instrument, je zelo primeren za podporo prizadevanjem libanonskih organov za izboljšanje kratkoročne do srednjeročne proračunske vzdržnosti. Makrofinančna pomoč bo imela neposreden učinek na libanonske plačilne bilance in bo tako olajšala finančne omejitve pri izvajanju vladnega gospodarskega programa. Pomoč ES bo organi pomagala pri izvajanju kratkoročnih in srednjeročnih politik, določenih v Akcijskem načrtu evropske politike sosedstva med EU in Libanonom. |

PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA |

305 | Povzetek predlaganega ukrepa Skupnost da na voljo Libanonu makrofinančno pomoč v obliki kombinacije donacije in posojila v obdobju dveh let. Pomoč bo dana na voljo v največ treh obrokih, ki bodo izplačani v obdobju 2007–2009. Pomoč bo upravljala Komisija, ki se bo z organi dogovorila o posebni gospodarski politiki in finančnih pogojih, na podlagi katerih se opravlja obročno izplačevanje donacij. Posebne določbe o preprečevanju goljufij in drugih nepravilnosti se bodo ustrezno upoštevale v skladu s finančno uredbo. |

310 | Pravna podlaga Člen 308 Pogodbe |

329 | Načelo subsidiarnosti Predlog je v izključni pristojnosti Skupnosti. Načelo subsidiarnosti se zato ne uporablja. |

Načelo sorazmernosti Predlog je skladen z načelom sorazmernosti iz naslednjega(-ih) razloga(-ov): |

331 | Znesek pomoči na splošno ustreza manj kot eni tretjini preostalih finančnih potreb Libanona za leti 2007–2008, ki jih zajema pomoč. Skupnost meni, da je to ustrezen obseg porazdelitve bremena, ob upoštevanju pomoči, ki jo Libanonu zagotavljajo dvostranski donatorji in upniki ter mednarodna skupnost donatorjev na splošno. Pomoč bo popolnoma skladna z makroekonomskimi cilji, že določenimi v libanonskih dokumentih o gospodarski politiki, kot je srednjeročni makroekonomski scenarij, odobren aprila 2007, ki je podlaga za program EPCA. Bo tudi v skladu z dolgoročnimi cilji politike, predvidenimi v Akcijskem načrtu evropske politike sosedstva med EU in Libanonom, sprejetem januarja 2007. Na področju posebnih pogojev, ki morajo biti izpolnjeni za obročno izplačevanje donacije in posojila, se namerava Komisija osredotočiti na omejeno število področij, ki vključujejo zlasti upravljanje javnih financ. Komisija se lahko tudi osredotoči na specifične sektorske politike posebnega pomena, ki jih določa Akcijski načrt evropske politike sosedstva med EU in Libanonom. |

Izbira instrumentov |

341 | Predlagani instrumenti: drugo. |

342 | V odsotnosti okvirne uredbe za instrument makrofinančne pomoči so začasni sklepi Sveta v skladu s členom 308 Pogodbe edini pravni instrument, ki je na voljo za tovrstno pomoč. |

PRORAčUNSKE POSLEDICE |

401 | Takšna pomoč bi se financirala z odobritvami za prevzem obveznosti v letu 2007 v okviru proračunske vrstice 01 03 02 (Makroekonomska pomoč), s plačili, ki se bodo vršila v obdobju 2007–2009. |

DODATNE INFORMACIJE |

Klavzula o pregledu/reviziji/časovni omejitvi veljavnosti |

533 | Predlog vsebuje klavzulo o časovni omejitvi veljavnosti. |

1. 2007/0172 (CNS)

Predlog

SKLEP SVETA

o zagotovitvi makrofinančne pomoči Skupnosti Libanonu

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 308 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[1],

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta[2],

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

2. Libanonski organi so 4. januarja 2007 sprejeli celovit program socialno-ekonomskih reform, ki zajema proračunske, strukturne in socialne ukrepe ter določa srednjeročne prednostne naloge vladnega delovanja.

3. Libanon na eni strani in Evropska skupnost ter njene države članice na drugi strani so podpisale pridružitveni sporazum, ki je začel veljati 1. aprila 2006.

4. Libanonski organi si prizadevajo za gospodarsko stabilizacijo in strukturne reforme, ki jih podpira Mednarodni denarni sklad (MDS) na podlagi programa Izredna pomoč po konfliktih (Post-Conflict Emergency Assistance, EPCA), ki je bil potrjen 9. aprila 2007.

5. Odnosi med Libanonom in Evropsko unijo se razvijajo v okviru evropske politike sosedstva, ki naj bi omogočila tesnejšo gospodarsko integracijo. EU in Libanon sta se dogovorila o Akcijskem načrtu evropske politike sosedstva, ki opredeljuje srednjeročne prednostne naloge v odnosih med EU in Libanonom ter sorodnimi politikami.

6. Libanon ima velike potrebe po financiranju, ki izvirajo iz vse večjih finančnih omejitev v javnem sektorju, vključno z visoko stopnjo javnega dolga, ki so se še poostrili zaradi vojaških spopadov v juliju in avgustu 2006 ter predvidenega poslabšanja plačilnih bilanc v letu 2007.

7. Libanonski organi so mednarodne finančne institucije, Skupnost in druge dvostranske donatorje zaprosile za finančno pomoč na podlagi ugodnih posojil. Kljub financiranju s strani MDS in Svetovne banke ostane znatna finančna vrzel, ki jo je treba zapolniti, da se olajšajo državne plačilne bilance, javne finance in javni dolg ter podprejo cilji politike, ki spremljajo prizadevanja organov za reforme.

8. Libanon je ena od najbolj zadolženih držav na svetu in se spopada z grožnjami, ki izhajajo iz velikega javnega dolga. V teh okoliščinah je primerno, da Skupnost Libanonu kot državi upravičenki v tem kritičnem položaju pomaga s pomočjo, ki mora biti na voljo v obliki kombinacije donacije in posojila.

9. Za zagotovitev učinkovite zaščite finančnih interesov Skupnosti, povezanih s sedanjo finančno pomočjo, mora Libanon določiti ustrezne ukrepe za preprečevanje goljufij, korupcije in drugih nepravilnosti, povezanih s to pomočjo, ter za boj proti tem pojavom, Komisija pa mora zagotoviti nadzorne mehanizme in revizije Računskega sodišča.

10. Sprostitev finančne pomoči Skupnosti ne vpliva na pristojnosti proračunskega organa.

11. To pomoč mora upravljati Komisija v posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

SKLENIL:

Člen 1

1. Skupnost da na voljo Libanonu finančno pomoč v največjem skupnem znesku 80 milijonov EUR, s katero bo podprla Libanon pri njegovih prizadevanjih za povojno obnovo in vzdržno oživitev gospodarstva ter tako olajšala finančne omejitve za izvajanje vladnega gospodarskega programa.

Glede na visoko stopnjo zadolženosti Libanona finančna pomoč Skupnosti znaša 50 milijonov EUR posojil in do 30 milijonov EUR donacij.

2. S to finančno pomočjo Skupnosti upravlja Komisija v posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom na način, ki je skladen s sporazumi ali dogovori, doseženimi med Mednarodnim denarnim skladom (MDS) in Libanonom.

3. Finančna pomoč Skupnosti se da na voljo v obdobju dveh let, z začetkom na prvi dan po začetku veljavnosti tega sklepa. Vendar pa se Komisija, če to narekujejo okoliščine in po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom, lahko odloči, da to obdobje podaljša za največ eno leto.

Člen 2

1. Komisija je pooblaščena, da se po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom z libanonskimi organi dogovori o gospodarski politiki in finančnih pogojih, na podlagi katerih se zagotavlja finančna pomoč in ki se opredelijo v Memorandumu o soglasju ter sporazumih o donaciji in posojilu. Ti pogoji bodo skladni s sporazumi ali dogovori, navedenimi v členu 1(2).

2. Med izvajanjem finančne pomoči Skupnosti Komisija spremlja ustreznost libanonskih finančnih ureditev, upravnih postopkov ter mehanizmov notranje in zunanje kontrole, ki zadevajo to finančno pomoč Skupnosti.

3. Komisija redno preverja, ali so gospodarske politike v Libanonu v skladu s cilji te pomoči in ali se v zadovoljivi meri izpolnjujejo dogovorjeni politični in finančni pogoji. Pri tem Komisija tesno sodeluje z institucijami Bretton Woods in, kadar je to potrebno, Ekonomsko-finančnim odborom.

Člen 3

1. Komisija da Libanonu na voljo finančno pomoč Skupnosti v največ treh obrokih.

2. Vsak obrok se izplača na podlagi zadovoljivega izvajanja gospodarskega programa, ki se izvaja s podporo MDS.

3. Poleg tega se drugi in tretji obrok sprostita na podlagi zadovoljivega izvajanja gospodarskega programa, ki se izvaja s podporo MDS, Akcijskega načrta evropske politike sosedstva med EU in Libanonom ter morebitnih drugih ukrepov, dogovorjenih s Komisijo, kakor je določeno v členu 2(1), vendar ne prej kot eno četrtletje po sprostitvi predhodnega obroka.

4. Sredstva se izplačajo Banque du Liban izključno za podporo finančnih potreb Libanona.

Člen 4

Zagotavljanje finančne pomoči Skupnosti poteka v skladu z določbami Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti,[3] in zadevnimi izvedbenimi pravili. Memorandum o soglasju in sporazumi o donaciji/posojilu, sklenjeni z libanonskimi organi, bodo zlasti določili ustrezne ukrepe Libanona za preprečevanje goljufij, korupcije in drugih nepravilnosti, povezanih s to pomočjo, ter za boj proti tem pojavom. Določili bodo tudi nadzorne mehanizme Komisije, v katere spada Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), vključno s pravico do pregledov in inšpekcij na kraju samem, po potrebi pa tudi revizije, ki jih Računsko sodišče opravi na kraju samem.

Člen 5

Vsako leto do 31. avgusta Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, ki vsebuje oceno izvajanja tega sklepa v predhodnem letu. V poročilu se opiše povezava med pogoji politike, določenimi v členu 2(1), tekočo gospodarsko in proračunsko uspešnostjo Libanona ter odločitvijo Komisije o sprostitvi obrokov pomoči.

Člen 6

Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije .

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

ZAKONODAJNI FINANČNI IZKAZ

Zadevno področje: Naslov 01 – Gospodarske in finančne zadeve Dejavnost: 03 – Mednarodne gospodarske in finančne zadeve |

NASLOV UKREPA: MAKROFINANčNA POMOč LIBANONU |

1. PRORAČUNSKA(-E) VRSTICA(-E) + NASLOV(-I)

Člen 01 03 02 — Makroekonomska pomoč

2. SKUPNI ZNESKI

2.1. Skupna dodeljena sredstva za ukrep (del B): 30 milijonov EUR za obveznosti

Razpoložljivi proračun za leto 2007: 58 201 milijonov EUR v prevzemu obveznosti in 78 694 milijonov EUR v odobritvah plačil za proračunsko vrstico 01 03 02.

2.2. Obdobje uporabe:

Leto začetka: 2007, leto zaključka: 2009

2.3. Celotna ocena odhodkov, ki zadeva več let:

2.3.1 Element pomoči, ki zajema donacijo

(a) Okvirni časovni pregled odobritev za prevzem obveznosti/odobritev plačil (finančna intervencija) ( glej točko 6.1.1 )

milijonov EUR (na tri decimalna mesta)

2007 | 2008 | 2009 | Skupaj |

Obveznosti | 30,000 | 30,000 |

Plačila | 15,000 | 15,000 | 30,000 |

(b) Tehnična in upravna pomoč ter izdatki za podporo ( glej točko 6.1.2 )

Obveznosti | 0,030 | 0,030 | 0,060 |

Plačila | 0,030 | 0,030 | 0,060 |

Vmesni seštevek a+b |

Obveznosti | 30,030 | 0,030 | 30,060 |

Plačila | 15,030 | 15,030 | 30,060 |

(c) Skupni finančni vpliv človeških virov in drugih upravnih izdatkov ( glej točki 7.2 in 7.3 )

Obveznosti/plačila | 0,165 | 0,165 | 0,330 |

SKUPAJ a+b+c |

Obveznosti | 30,195 | 0,195 | 30,390 |

Plačila | 0,165 | 15,195 | 15,030 | 30,390 |

2.3.2 Element pomoči, ki zajema posojilo

01 04 01 04 – „Jamstvo Evropske skupnosti za posojila Skupnosti, namenjena makrofinančni pomoči tretjim državam“

Proračunski vpis („p.m.“), ki odraža proračunsko jamstvo za element pomoči, ki zajema posojilo (50 milijonov EUR), se bo aktiviral le v primeru dejanskega zahtevka za jamstvo. Pričakuje se, da se proračunsko jamstvo običajno ne bo zahtevalo.

Za Jamstveni sklad za zunanje ukrepe morajo biti oblikovane rezervacije v skladu z uredbo o skladu, kakor je bila spremenjena[4]. V skladu s to uredbo se rezervacije za posojila ne oblikujejo več za celoten znesek v času odločitve, temveč na podlagi stanja zadolženosti ob koncu leta. Znesek oblikovanja rezervacij se izračuna v začetku leta „n“ kot razlika med ciljnim zneskom in čisto vrednostjo sredstev Sklada ob koncu leta „n-1“. Ta znesek oblikovanja rezervacij se v letu „n“ vključi v predlog proračuna za leto „n+1“ in dejansko plača z eno transakcijo v začetku leta „n+1“ iz „Rezerve za posojila in jamstva za posojila za in v državah nečlanicah“ (proračunska vrstica 01 04 01 13) v „Plačila Jamstvenemu skladu glede novih poslov“ (proračunska vrstica 01 04 01 14).

Na podlagi tega se 9 % (največ 4,5 milijona EUR) dejansko plačanega zneska upošteva v ciljnem znesku ob koncu leta „n-1“ za izračun oblikovanja rezervacij Sklada.

2.4. Skladnost s finančnim načrtovanjem in finančno perspektivo

Predlog je skladen z obstoječim finančnim načrtovanjem.

2.5. Finančni vpliv na prihodke

Predlog nima finančnih posledic za prihodke.

3. ZNAČILNOSTI PRORAČUNA

Vrsta odhodkov | Novo | Prispevek Efte | Prispevki držav prosilk | Razdelek v finančni perspektivi |

Neobvezni | Diferencirani | NE | NE | NE | Št. 4 |

4. PRAVNA PODLAGA

Člen 308 Pogodbe

5. OPIS IN RAZLOGI

5.1. Potreba po intervenciji Skupnosti [5]

5.1.1. Cilji

Predlagana pomoč vključuje posojilo Skupnosti (financira se iz zadolževanja Skupnosti na mednarodnih kapitalskih trgih) v znesku 50 milijonov EUR in donacijo Skupnosti v višini do 30 milijonov EUR (financira se iz splošnega proračuna) za Libanon. Makrofinančna pomoč bo dopolnjevala financiranje, ki ga je obljubila mednarodna skupnost donatorjev na Konferenci na visoki ravni za podporo Libanonu, ki je potekala 25. januarja 2007 v Parizu: (i) institucije Bretton Woods (BWI) – MDS in Svetovna banka (SB), (ii) arabski in drugi dvostranski donatorji, (iii) države članice EU in (iv) lastna sredstva EU v okviru ENPI ter sredstva EIB v okviru paketa pomoči ES. Mednarodna finančna podpora je pomemben element strategije zmanjševanja dolga. Namen finančne podpore Skupnosti Libanonu je okrepiti libanonski načrt reform, ki med drugim obravnava kratkoročne grožnje za finančno stabilnost; finančna podpora odraža strateški pomen te države za EU v okviru evropske politike sosedstva in pomaga krepiti usmeritev libanonske vlade k EU.

5.1.2. Ukrepi, sprejeti v zvezi s predhodnim vrednotenjem

Službe Komisije (Enota D3 Generalnega direktorata za gospodarske in finančne zadeve) so izvedle predhodno vrednotenje junija 2007.

5.1.3. Ukrepi, sprejeti po naknadnem vrednotenju

Skupnost v preteklosti ni zagotavljala makrofinančne pomoči Libanonu.

5.2. Predvideni ukrep in proračunske intervencije

- Ta pomoč se bo izvedla v obliki posojila in neposredne donacije, ki se bosta sprostila v največ treh obrokih v obdobju dveh let. Vsak obrok se sprosti na podlagi Memoranduma o soglasju, sklenjenega med libanonskimi organi in Skupnostjo, zlasti pa glede na napredek pri izvajanju programa, ki ga podpira MDS. Poleg tega se drugi in tretji obrok sprostita, ko bodo pogoji gospodarske politike zadovoljivo izpolnjeni, vendar ne prej kot eno četrtletje po sprostitvi prejšnjega obroka.

Količinska izvedbena merila, povezana s to pomočjo, bi bila določena v makroekonomskem okviru tega programa EPCA in kateri koli drugi ureditvi, ki se izvaja s podporo MDS, sklenjeni med Libanonom in MDS. Zato bodo službe Komisije skladno s tem pred plačilom vsakega obroka te pomoči v sodelovanju z nacionalnimi organi in osebjem Mednarodnega denarnega sklada preverile, ali se upoštevajo količinska izvedbena merila, oziroma ali so sklenjeni novi dogovori.

Poleg tega se Komisija z organi dogovori o številnih posebnih političnih pogojih, ki morajo biti izpolnjeni, preden Komisija sprosti drugi in morebitni nadaljnji obrok. Ti ukrepi politike morajo biti skladni s sporazumi ali dogovori, ki jih je Libanon sklenil z Mednarodnim denarnim skladom in Svetovno banko ter z Akcijskim načrtom evropske politike sosedstva med EU in Libanonom. Na tej stopnji se predvideva, da bi ti pogoji med drugim zajemali reformo upravljanja javnih financ ter upravo. Komisija se lahko tudi osredotoči na specifične sektorske politike posebnega pomena, ki jih določi Akcijski načrt evropske politike sosedstva med EU in Libanonom.

5.3. Metode izvajanja

Komisija bo pomoč zagotovila z uporabo centraliziranega neposrednega upravljanja, ki ga bo izvajalo redno zaposleno osebje Komisije.

6. FINANČNI VPLIV

6.1. Skupni finančni vpliv na del B – (v celotnem programskem obdobju)

Plačila pomoči iz proračunske vrstice 01 03 02 so odvisna od tega, ali bo Libanon izpolnjeval pogoje, zahtevane za izvajanje pomoči iz odstavka 5.2.

6.1.1. Finančna intervencija

Obveznosti (v milijonih EUR na tri decimalna mesta)

Razčlenitev | 2007 | 2008 | 2009 | Skupaj |

Obroki donacij Libanonu | 30,000 | - | 30,000 |

SKUPAJ | 30,000 | 30,000 |

6.1.2. Tehnična in upravna pomoč, odhodki za podporo in odhodki za IT (odobritve za prevzem obveznosti)

2007 | 2008 | 2009 | Skupaj |

1) Tehnična in upravna pomoč |

a) Uradi tehnične pomoči |

b) Druga tehnična in upravna pomoč: - notranja: - zunanja: od tega za vzpostavitev in vzdrževanje informatiziranega sistema upravljanja |

Vmesni seštevek 1 |

2) Odhodki za podporo |

a) Študije (operativne ocene) | 0,030 | 0,030 | 0,060 |

b) Sestanki strokovnjakov |

c) Obveščanje in publikacije |

Vmesni seštevek 2 |

SKUPAJ | 0,030 | 0,030 | 0,060 |

6.2. Izračun stroškov po ukrepih, predvidenih v delu B (v celotnem programskem obdobju)[6]

Obveznosti (v milijonih EUR na tri decimalna mesta)

Razčlenitev | Vrsta realizacije (projekti, dokumentacija) | Število realizacij (skupaj za leta 1…n) | Povprečni stroški na enoto | Skupni stroški (skupaj za leta 1…n) |

1 | 2 | 3 | 4=(2X3) |

Ukrep 1 - Posamezni ukrep 1 - Posamezni ukrep 2 Ukrep 2 - Posamezni ukrep 1- - Posamezni ukrep 2 - Posamezni ukrep 3 itn. |

STROŠKI SKUPAJ |

7. VPLIV NA ODHODKE ZA ZAPOSLENE IN UPRAVNE ODHODKE

7.1. Vpliv na človeške vire

Naloge v zvezi z upravljanjem pomoči bodo po potrebi izvedene s prerazporeditvijo osebja, tako da zaradi njih ne bo nikakršnega povečanja števila zaposlenih na Komisiji.

Vrsta delovnega mesta | Osebje, dodeljeno upravljanju ukrepa, ob uporabi obstoječih in/ali dodatnih sredstev | Skupaj | Opis nalog, ki izhajajo iz ukrepa |

Število stalnih delovnih mest | Število začasnih delovnih mest |

Uradniki ali začasno osebje | A B C | 1/3 | 1/3 | Npr. priprava memorandumov o soglasju in sporazumov o donaciji/posojilu, sodelovanje z organi in mednarodnimi finančnimi institucijami, sodelovanje z zunanjimi strokovnjaki v zvezi z izvedbo operativnih ocen, izvajanje preglednih misij in priprava poročil Komisije, priprava postopkov Komisije na področju upravljanja pomoči |

Drugi človeški viri |

Skupaj | 1/3 | 1/3 |

7.2. Skupni finančni vpliv človeških virov

Vrsta človeških virov | Znesek (EUR) | Metoda izračuna * |

Uradniki Začasno osebje | 30 500 | 1/3 x povprečni letni odhodki za uradnike na stopnjah A*5 – A*12 |

Drugi človeški viri (navesti proračunsko vrstico) |

Skupaj | 30 500 |

Zneski so skupni odhodki za dvanajst mesecev.

7.3. Drugi upravni odhodki, ki izhajajo iz ukrepa

Proračunska vrstica (številka in ime postavke) | Znesek (EUR) | Način izračuna |

Skupna porazdelitev (naziv A7) A0701 – Misije A07030 – Sestanki A07031 – Obvezni odbori 1 A07032 – Neobvezni odbori1 A07040 – Konference A0705 – Študije in posvetovanja Drugi odhodki (navesti) – Naknadno vrednotenje | 10 000 125 000 | Dve misiji na leto za dve osebi Ocena skupnih odhodkov v višini 250 000 EUR za pogodbe o opravljanju storitev |

Informacijski sistemi (A-5001/A-4300) |

Drugi odhodki - Del A (navesti) |

Skupaj | 135 000 |

Zneski so skupni odhodki za dvanajst mesecev.

1 Opredeliti vrsto odbora in skupino, v katero spada.

I. Letni znesek (7.2 + 7.3) II. Trajanje ukrepa III. Skupni strošek ukrepa (I x II) | 165 500 EUR 2 leti 331 000 EUR |

8. SPREMLJANJE IZVAJANJA IN OCENA

Pomoč je makroekonomskega značaja in njeno spremljanje in vrednotenje se bo izvedlo v skladu s standardnimi postopki Komisije.

8.1. Režimi spremljanja

Službe Komisije bodo ukrep spremljale na podlagi kazalnikov makroekonomske in strukturne politike, o katerih se dogovorijo z organi v Memorandumu o soglasju. Organi bodo o navedenih kazalnikih morale redno poročati službam Komisije. Delegacija Evropske komisije v Bejrutu bo zagotovila redno poročanje o zadevah, ki so povezane s spremljanjem pomoči. Službe Komisije bodo ostale v tesnih stikih z Mednarodnim denarnim skladom in Svetovno banko, da bodo lahko izkoristile strokovno znanje in izkušnje ter njune dejavnosti v Libanonu.

8.2. Režim in časovni načrt za načrtovano oceno

V predlogu Sklepa Sveta je predvideno letno poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu, ki vsebuje oceno izvajanja zadevnega ukrepa pomoči. Poleg tega se eno do dve leti po izteku obdobja zagotavljanja pomoči načrtuje tudi izvedba neodvisnega naknadnega vrednotenja pomoči s strani Komisije ali njenih ustrezno pooblaščenih predstavnikov.

9. UKREPI PROTI GOLJUFIJAM

SLUžBE KOMISIJE SO VZPOSTAVILE TEKOčI PROGRAM OPERATIVNIH OCEN FINANčNIH TOKOV IN UPRAVNIH POSTOPKOV V VSEH TRETJIH DRžAVAH, KI PREJEMAJO MAKROFINANčNO POMOč SKUPNOSTI, KATEREGA NAMEN JE IZPOLNITI ZAHTEVE FINANčNE UREDBE, KI UREJA SPLOšNI PRORAčUN EVROPSKIH SKUPNOSTI.

V Libanonu bodo službe Komisije ocenile zanesljivost finančnih tokov in upravnih postopkov, ki zadevajo to vrsto pomoči, in določile, ali je okvir za smotrno finančno vodenje makrofinančne pomoči dovolj učinkovit. Službe Komisije bodo s podporo ustrezno imenovanih zunanjih strokovnjakov izvedle operativno oceno finančnih tokov in upravnih postopkov organov upravičenca. Rezultati operativne ocene se bodo uporabili za določitev ustreznih pogojev na področju upravljanja javnih financ.

Predlagana pravna podlaga za makrofinančno pomoč Libanonu vsebuje določbo o ukrepih za preprečevanje goljufij. Ti ukrepi bodo podrobneje opredeljeni v Memorandumu o soglasju in v sporazumih o donaciji/posojilu. Predvideva se, da bo za dodelitev pomoči treba izpolniti številne politične pogoje, predvsem na področju upravljanja javnih financ, da bi se okrepila učinkovitost, preglednost in odgovornost.

Zagotavljanje makrofinančne pomoči bodo spremljali postopki pregledovanja, nadzora in revizije, ki spadajo v pristojnost Komisije, med drugim tudi Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) in Evropskega računskega sodišča.

[1] UL C , , str. .

[2] UL C […], […], str. .

[3] UL L 248, 16.9.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1995/2006 (UL L 390, 30.12.2006, str. 1).

[4] Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2728/94 o ustanovitvi Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe, UL L 293, 12.11.1994, str. 1, kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1149/1999, UL L 139, 2.6.1999, str. 1, Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2273/2004, UL L 396, 31.12.2004, str. 28, in Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 89/2007, UL L 22, 31.1.2007, str. 1.

[5] Za dodatne informacije glej ločeno pojasnjevalno opombo.

[6] Za dodatne informacije glej ločeno pojasnjevalno opombo.