EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 8.6.2018 COM(2018) 448 final POROČILO KOMISIJE Uredba Sveta (ES) št. 2173/2005 z dne 20. decembra 2005 o vzpostavitvi sheme izdajanja dovoljenj FLEGT za uvoz lesa v Evropsko skupnost

Združeno letno poročilo za leto 2016



POROČILO KOMISIJE Uredba Sveta (ES) št. 2173/2005 z dne 20. decembra 2005 o vzpostavitvi sheme izdajanja dovoljenj FLEGT za uvoz lesa v Evropsko skupnost

Združeno letno poročilo za leto 2016 1. Uvod Evropska unija (EU) je leta 2005 v okviru izvajanja akcijskega načrta EU iz leta 2003 za izvrševanje zakonodaje, upravljanje in trgovanje na področju gozdov (FLEGT) sprejela Uredbo (ES) št. 2173/2005 z dne 20. decembra 2005 o vzpostavitvi sheme izdajanja dovoljenj FLEGT za uvoz lesa v Evropsko skupnost (v nadaljnjem besedilu: uredba FLEGT). Komisija je leta 2008 sprejela tudi izvedbeno Uredbo (ES) št. 1024/2008 o podrobnih pravilih za izvajanje uredbe FLEGT. Uredba FLEGT določa pravila za izvajanje sheme izdajanja dovoljenj FLEGT s sklenitvijo prostovoljnih sporazumov o partnerstvu z državami proizvajalkami lesa, vključno z zahtevo, da je za uvoz lesnih proizvodov s poreklom iz držav partneric FLEGT v EU potrebno dovoljenje FLEGT. Shema izdajanja dovoljenj FLEGT je prvič začela delovati 15. novembra 2016, ko so se začela izdajati dovoljenja FLEGT za proizvode iz Indonezije. Indonezija je bila leta 2016 edina država partnerica FLEGT, ki je izvajala tako shemo. V skladu s členom 8(3) uredbe FLEGT mora Komisija pripraviti in objaviti združeno letno poročilo, temelječe na informacijah, ki so jih države članice v skladu s členom 8(1) predložile v svojih letnih poročilih za predhodno koledarsko leto. Komisija je v skladu s členom 8(2) določila obliko poročila, da bi olajšala poročanje držav članic. O njej se je z državami članicami dogovorila v strokovni skupini FLEGT. Da bi se olajšalo spremljanje sheme izdajanja dovoljenj FLEGT, ta oblika ne vključuje samo podatkov, zahtevanih s členom 8(1), temveč tudi bistvene informacije o ključnih obveznostih držav članic iz uredbe FLEGT (npr. o imenovanih pristojnih organih, kaznih) in informacije o praktičnih vidikih izvajanja sheme izdajanja dovoljenj FLEGT. To poročilo vsebuje analizo prvih letnih poročil o izvajanju sheme izdajanja dovoljenj FLEGT za leto 2016, ki so jih predložile države članice, in zajema obdobje od 15. novembra do 31. decembra 2016. Analiza zagotavlja pregled trenutnega stanja izvajanja uredbe FLEGT po vsej EU ter povzema ugotovitve in naslednje korake. Svetovalec Svetovnega centra za spremljanje varstva okolja pri Programu Združenih narodov za okolje (UNEP-WCMC) je za Komisijo pripravil podrobnejšo analizo nacionalnih poročil. Ta analiza zagotavlja dodatne podrobnosti in je na voljo na spletišču Komisije. 2.Ozadje Nezakonita sečnja je zelo razširjen in skrb vzbujajoč mednarodni problem. Uničujoče vpliva na nekatere najdragocenejše preostale svetovne gozdove ter ljudi, ki živijo v njih in so odvisni od gozdnih virov. Prispeva h krčenju tropskih gozdov in degradaciji gozdov, kar lahko pomeni od 7 do 14 % skupnih emisij CO2 zaradi človekovih dejavnosti; ogroža biotsko raznovrstnost in trajnostno gospodarjenje z gozdovi ter negativno vpliva na zmanjševanje revščine, trajnostno in vključujočo gospodarsko rast in trajnostni razvoj, tudi z ogrožanjem gospodarskega preživetja gospodarskih subjektov, ki ravnajo v skladu z veljavno zakonodajo. Akcijski načrt FLEGT iz leta 2003 določa odziv EU za odpravljanje nezakonite sečnje in z njo povezane trgovine z izboljšanjem upravljanja gozdov, krepitvijo kazenskega pregona ter spodbujanjem trgovine z zakonito posekanim lesom in lesnimi proizvodi. Vzpostavitev sheme izdajanja dovoljenj FLEGT za zagotovitev, da se iz držav, ki sodelujejo v shemi, izvaža samo zakonito posekan les, je eden od glavnih elementov akcijskega načrta FLEGT. Shema izdajanja dovoljenj FLEGT se izvaja s sklenitvijo prostovoljnih sporazumov o partnerstvu z državami proizvajalkami lesa. Na podlagi prostovoljnega sporazuma o partnerstvu FLEGT države izvoznice razvijejo sisteme preverjanja zakonitosti lesa in lesnih proizvodov, ki jih izvažajo v EU, ter sistem izdajanja dovoljenj za les za zagotovitev, da je bil les, uvožen v EU, posekan v skladu s pravnimi zahtevami države partnerice, kot je določeno v ustreznem prostovoljnem sporazumu o partnerstvu FLEGT. Obseg proizvodov, za katere se uporablja shema izdajanja dovoljenj FLEGT, zajema osnovni seznam obveznih proizvodov iz Priloge II k uredbi FLEGT in dodatne proizvode, ki so značilni za posamezne države in jih je treba navesti v Prilogi III (v skladu z obsegom proizvodov, dogovorjenim v ustreznem prostovoljnem sporazumu o partnerstvu). Do zdaj je bilo sklenjenih šest prostovoljnih sporazumov o partnerstvu, in sicer s Kamerunom, Srednjeafriško republiko, Gano, Indonezijo, Liberijo in Republiko Kongo. Trenutno potekajo pogajanja z devetimi dodatnimi državami partnericami, in sicer s Slonokoščeno obalo, Demokratično republiko Kongo, Gabonom, Gvajano, Hondurasom, Laosom, Malezijo, Tajsko in Vietnamom. Prostovoljni sporazum o partnerstvu FLEGT med EU in Indonezijo je začel veljati 1. maja 2014 . Vzpostavlja okvir, institucije in sisteme za shemo izdajanja dovoljenj FLEGT za Indonezijo. Določa nadzor nad dobavno verigo, okvir za pravno skladnost in zahteve glede neodvisne revizije za sistem, imenovan sistem za zagotavljanje zakonitosti lesa (Timber Legality Assurance System – TLAS) ali „Sistem Verificasi Legalitas Kayu (SVLK)“ v indonezijščini. Indonezija je po pozitivni skupni oceni indonezijskega sistema TLAS postala prva država, ki od 15. novembra 2016 izvaja shemo izdajanja dovoljenj FLEGT. V skladu s členom 10(1) in (3) uredbe FLEGT je odločitev o začetku izvajanja sheme izdajanja dovoljenj FLEGT v Indoneziji vključevala spremembo prilog I in III k uredbi FLEGT, ki sta bili z delegirano uredbo Komisije spremenjeni tako, da sta Indonezija in njena enota za informacije o izdajanju dovoljenj vključeni v „seznam držav partneric in njihovih imenovanih organov za izdajanje dovoljenj“ v Prilogi I ter v seznam proizvodov, ki so zajeti v shemi izdajanja dovoljenj FLEGT v Prilogi III, „Lesni proizvodi, za katere se uporablja shema za izdajanje dovoljenj FLEGT, za ustrezne države partnerice“. To zadeva večino proizvodov, zajetih v uredbi EU o lesu , ter pohištvo, les za ogrevanje, leseno orodje, lesen embalažni material, stavbno pohištvo in druge lesne proizvode za gradbeništvo, lesno celulozo, papir in izdelke iz papirja, kuhinjsko in namizno posodo in pribor ter dodatne proizvode iz Priloge I k prostovoljnemu sporazumu o partnerstvu med Indonezijo in EU . Iz področja uporabe sheme izdajanja dovoljenj FLEGT za Indonezijo sta izključeni dve vrsti proizvodov: (1) proizvodi iz ratana ali bambusa in (2) papir, izdelan iz nelesenega ali recikliranega materiala . Poleg tega je treba opozoriti, da je izvoz več proizvodov (npr. hlodov), ki so načeloma zajeti v shemi izdajanja dovoljenj FLEGT, z indonezijsko zakonodajo prepovedan, v skladu s členom 4 prostovoljnega sporazuma o partnerstvu pa za te proizvode ni mogoče izdati dovoljenja FLEGT in jih zato ni mogoče uvažati v EU.

Komisija je v podporo izvajanju sheme izdajanja dovoljenj FLEGT v EU razvila informacijski sistem za elektronsko obravnavo dovoljenj FLEGT s strani držav članic, imenovan FLEGIT/TRACES, ki se uporablja tudi kot centralni register dovoljenj FLEGT. Komisija je leta 2014 objavila tudi Izvedbene smernice za Carine in FLEGT, da bi carine podprla pri učinkovitem izvajanju njihovih nalog v skladu z uredbo FLEGT. Poleg tega je bila razvita informacijska točka za dovoljenja FLEGT ( www.flegtlicence.org ), ki gospodarskim subjektom in pristojnim organom FLEGT zagotavlja ustrezne informacije o izvajanju sheme izdajanja dovoljenj FLEGT. Nazadnje, Komisija je v skladu s členom 3(2) izvedbene Uredbe (ES) št. 1024/2008 državam članicam priskrbela imena organov za izdajanje dovoljenj, ki jih je določila Indonezija, in druge ustrezne podatke o njih, overjene primerke žigov in podpisov za vsak organ za izdajanje dovoljenj ter primerke predlog za dovoljenje FLEGT, ki jih uporablja Indonezija. 3.Analiza letnih poročil FLEGT V skladu s členom 8 uredbe FLEGT morajo države članice do 30. aprila predložiti letna poročila o izvajanju sheme izdajanja dovoljenj FLEGT za predhodno koledarsko leto. Letna poročila, ki jih predložijo države članice, zagotavljajo pomemben mehanizem, ki Komisiji omogoča spremljanje izvajanja uredbe FLEGT. Zagotavljajo tudi podlago za izmenjavo informacij med državami članicami in z drugimi deležniki ter podpirajo opredelitev razvoja, trendov, vrzeli ali izzivov in možnih rešitev. To združeno letno poročilo, pripravljeno v skladu s členom 8(3), temelji na informacijah, ki so jih države članice zagotovile v svojih letnih poročilih za leto 2016 in zajemajo obdobje od 15. novembra do 31. decembra 2016; 15 držav članic je poročila predložilo v roku, 13 pa po izteku roka. 4.Stanje izvajanja V skladu z uredbo FLEGT morajo države članice imenovati pristojni organ ali organe ter sprejeti učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni za izvrševanje navedene uredbe. Nacionalna poročila zagotavljajo pregled stanja nacionalnega izvajanja in so sredstvo za ocenjevanje ravni skladnosti, dosežene v državah članicah. 4.1Imenovanje pristojnih organov V skladu s členom 7(1) uredbe FLEGT so vse države članice imenovale pristojni organ ali organe , vse države članice poročevalke razen ene (Portugalske) pa so zagotovile informacije o zakonodajnih aktih o imenovanju pristojnih organov. V sedmih državah članicah je bil carinski organ imenovan za pristojni organ za izdajanje dovoljenj FLEGT ali del pristojnega organa. V 21 državah članicah so carinski in pristojni organi ločeni organi. V teh državah članicah je treba vzpostaviti ureditve za zagotovitev, da lahko organi učinkovito sodelujejo pri obdelavi dovoljenj FLEGT, pri čemer mora imeti pristojni organ možnost, da ustrezne naloge prenese na carinske organe in pridobi informacije, potrebne za preverjanje, ali dovoljenje FLEGT ustreza določeni pošiljki. To možnost prenosa nalog so uvedle vse navedene države članice razen ene (Belgije). Kljub temu so nekatere države članice poročale, da bi bilo mogoče sodelovanje med različnimi agencijami še izboljšati. 4.2 Količine uvoženega lesa in s tem povezano število dovoljenj FLEGT V skladu s členom 8(1) uredbe FLEGT bi morale države članice za preteklo koledarsko leto poročati zlasti o: (a)količinah lesnih proizvodov, ki so v državo članico uvožene na podlagi sheme izdajanja dovoljenj FLEGT, glede na tarifne postavke HS, določene v prilogah II in III, ter glede na posamezne države partnerice; (b)številu prejetih dovoljenj FLEGT , glede na tarifne postavke HS, določene v prilogah II in III, ter glede na posamezne države partnerice; (c)številu primerov in količinah lesnih proizvodov, ki jih zadeva uporaba člena 6(1) . Omeniti je treba, da se zdi, da so si države članice različno razlagale informacije o številu dovoljenj in količinah v tem oddelku, o katerih je treba poročati.



Število dovoljenj Leta 2016 je dovoljenja FLEGT prejelo 16 od 28 držav članic, število dovoljenj pa se je med njimi zelo razlikovalo (slika 1). Glede na poročila je bilo skupaj prejetih 591 dovoljenj. Nekatere države članice so poročale o vsakem dovoljenju posebej in izpostavile dovoljenja, ki so vključevala več kot eno oznako harmoniziranega sistema (HS). Druge so poročale po oznakah HS, pri čemer so združile količine z različnih dovoljenj. Ker se pri tem pristopu nekatera dovoljenja štejejo dvakrat, je bil vzpostavljen stik z državami članicami, da bi potrdile skupno število dovoljenj, ki so jih prejele leta 2016; vse zadevne države članice so odgovorile in potrdile skupno število.

Uvožene količine Glede na poročila držav članic je bilo v obdobju poročanja uvoženih več kot 13 600 ton lesa z dovoljenji FLEGT. Glavne skupine uvoženih proizvodov so vključevale pohištvo (HS 9403), izdelke iz papirja (HS 4802), stavbno pohištvo in druge lesne proizvode za gradbeništvo (HS 4418), vezane lesene plošče in podobne proizvode (HS 4412) ter „vzdolžno profiliran“ les (HS 4409) (slika 2). Glavne države članice uvoznice teh proizvodov so prikazane na sliki 3. Slika 2: Uvoz proizvodov z dovoljenjem FLEGT iz Indonezije v EU leta 2016 glede na težo (kg), po posameznih oznakah HS (glej Prilogo A za podroben opis oznak HS) Nekatere države članice so poročale na podlagi količin iz dovoljenj FLEGT, druge pa na podlagi količin iz carinskih deklaracij . Zaradi teh dveh različnih pristopov podatki niso bili vedno primerljivi, saj se lahko količine iz dovoljenj FLEGT zaradi različnih razlogov nekoliko razlikujejo od količin iz carinskih deklaracij. Pri prvem pristopu se dovoljenja, priznana konec leta 2016, prištejejo skupnim količinam, uvoženim leta 2016 („trgovanje do konca leta“), tudi če je bila pošiljka ocarinjena šele leta 2017, medtem ko so se pri drugem pristopu ustrezne količine upoštevale za leto 2017. Člen 8(1) uredbe FLEGT določa, da bi morale države članice poročati o količinah uvoženih lesnih proizvodov; zdi se, da razlike v poročanju izhajajo iz različnih razlag Uredbe in predloge za poročanje. Primeri pošiljk, za katere ni bilo izdano dovoljenje FLEGT Leta 2016 so bila za vse zadevne pošiljke iz Indonezije predložena veljavna dovoljenja FLEGT in nobena država članica ni uporabila člena 6(1) uredbe FLEGT, kar pomeni, da ni bila naložena nobena kazen ali drug ukrep v skladu z veljavno nacionalno zakonodajo. 4.3Dodatno preverjanje pošiljk V skladu s členom 5(4) uredbe FLEGT se pristojni organi odločijo, ali je treba pošiljke dodatno preveriti na podlagi ocene tveganja. V 17 državah članicah so bile sprejete določbe o tem, katera agencija mora izvajati dodatno preverjanje pošiljk z dovoljenji FLEGT, kot in kadar je potrebno (Priloga B, tabela 1). Države članice so poročale, da pri odločanju, ali je treba pošiljko dodatno preveriti, uporabljajo več meril tveganja, tudi v primeru neujemanja med informacijami na dovoljenju FLEGT in v drugi dokumentaciji, kot so račun, nakladnica in informacije iz carinske deklaracije (Priloga B, tabela 1). Dvanajst držav članic je vzpostavilo ureditve za pomoč strokovnjakov pri prepoznavanju lesa, še tri države članice pa so poročale, da pripravljajo take ureditve; deset držav članic nima vzpostavljenih nobenih ureditev, tri države članice pa niso zagotovile informacij o tem. Kar zadeva 591 pošiljk z dovoljenji FLEGT, o katerih se je poročalo, da so bile v EU uvožene leta 2016, so naslednje tri države članice opravile fizične preglede pošiljk FLEGT: Ciper (trije pregledi), Italija (osem pregledov) in Združeno kraljestvo (en pregled). Od preostalih držav članic jih je 23 potrdilo, da ni bil opravljen noben fizični pregled, dve državi članici (Romunija in Slovenija) pa nista navedli, ali so bili opravljeni fizični pregledi. 4.4Pristojbine za obravnavo dovoljenj FLEGT Države članice lahko v skladu s členom 5(6) uredbe FLEGT za obravnavo dovoljenj FLEGT zaračunajo pristojbine in tako je pet držav članic poročalo, da zaračunavajo pristojbine v višini od približno 11 EUR do 390 EUR, medtem ko je 23 držav članic poročalo, da pristojbin trenutno ne zaračunavajo (Priloga B, tabela 2). 4.5Kazni V skladu s členom 5(8) uredbe FLEGT „[v]saka država članica določi kazni, ki se uporabijo v primeru kršitve določb te uredbe. Te kazni so učinkovite, sorazmerne in odvračilne.“ Nobena država članica ni poročala, da je leta 2016 naložila kazni v zvezi s kršitvami uredbe FLEGT.

Nacionalna poročila 19 držav članic so vsebovala informacije o razponu možnih kazni. Pri ostalih devetih državah članicah so bile informacije pridobljene na podlagi neposrednega stika s pristojnimi organi. Šest držav članic je poročalo, da uporabljajo upravne sankcije, osem jih je poročalo, da lahko naložijo kazenske sankcije, štirinajst pa jih je poročalo, da lahko naložijo obe vrsti sankcij. Možne denarne kazni segajo od samo 30 EUR do celo 24 milijonov EUR, potrjeno pa je bilo, da je mogoče v 16 državah članicah za kršitve odrediti zaporno kazen (Priloga B, tabela 3). V skladu s členom 5(7) uredbe FLEGT lahko carinski organi začasno ustavijo ali zadržijo lesne proizvode, če imajo razlog za domnevo, da dovoljenje morda ni veljavno, 25 držav članic pa je poročalo, da lahko zasežejo lesne proizvode (slika 4). Ciper, Nemčija, Portugalska, Slovaška in Švedska so navedle, da se zaplenjeno blago odstrani na enega ali več naslednjih načinov: pošiljka se proda ali uniči ali pa vrne v državo izvora. V Italiji se lahko zaplenjeno blago uporabi za izobraževalne ali znanstvene namene, se proda na javni dražbi ali uniči. A) (B) Slika 4: (A) Število držav članic, v katerih je zaplemba lesnega blaga možna kazen, in (B) informacije o tem, kateri organ je pristojen za odstranjevanje zaseženega blaga 4.6 Izzivi pri izvajanju Države članice so poročale tudi o nekaterih tehničnih težavah in izzivih v zvezi s preverjanjem nekaterih dovoljenj FLEGT, ki so zahtevala dodatno preverjanje in komunikacijo z indonezijskimi organi, da bi se pridobile dodatne informacije. Vzrok za to so bili predvsem nekateri primeri neujemanja med informacijami na dovoljenjih FLEGT in carinskimi deklaracijami (npr. različna razvrstitev po oznakah HS, neskladna teža ali količina, različne vrste lesa itd.), pri čemer so bila ta neujemanja povezana na primer z napakami pri pripravi dovoljenja FLEGT, različnimi mnenji držav članic in indonezijskih carinskih organov glede pravilne razvrstitve določenega blaga ali z dejstvom, da je bila sestava nekaterih pošiljk v zadnjem trenutku spremenjena, kar v dovoljenju FLEGT ni bilo ustrezno upoštevano. Poleg tega je bila pravočasna izmenjava informacij med EU in indonezijskimi organi opredeljena kot področje, ki bi ga bilo treba izboljšati. 5. Sklepne ugotovitve To prvo poročilo zajema omejeno obdobje (od 15. novembra do 31. decembra 2016) in omejeno število dovoljenj FLEGT (591). Kljub temu kaže, da so Komisija in države članice vzpostavile vse potrebne ukrepe za izvajanje sheme izdajanja dovoljenj FLEGT, vključno z imenovanjem pristojnih organov, oblikovanjem ureditev za sodelovanje s carinskimi organi, kadar je potrebno, in določitvijo določb o kaznih za kršitve uredbe FLEGT. Informacije, ki so jih sporočile države članice, kažejo, da so bila vsem zadevnim pošiljkam iz Indonezije ustrezno priložena dovoljenja FLEGT in da ni bilo primerov naložitve kazni ali sprejetja drugih izvršilnih ukrepov za obravnavo pošiljk brez priloženega dovoljenja FLEGT. Glede na to, da je shema izdajanja dovoljenj FLEGT prvič začela delovati leta 2016 ter da je bila za gospodarske subjekte v zasebnem sektorju in organe v EU in Indoneziji novost, je mogoče skleniti, da je izvajanje sheme dobro napredovalo. Vendar so države članice kljub temu poudarile izzive pri izvajanju, zlasti v zvezi s primeri neujemanja med informacijami na dovoljenjih FLEGT in tistimi iz carinskih deklaracij ter pravočasno komunikacijo z indonezijskimi organi. 6. Naslednji koraki Komisija si bo v sodelovanju z državami članicami še naprej prizadevala za skladno uporabo uredbe FLEGT po vsej EU, tudi s pripravo dodatnih dokumentov s smernicami ali po potrebi z revizijo Izvedbenih smernic za Carine in FLEGT ob upoštevanju dosedanjih izkušenj. Še naprej si bo prizadevala tudi za dodatno izboljšanje informacijskega sistema FLEGIT/TRACES in sodelovala pri izmenjavi podatkov z državami članicami, ki so razvile lastne nacionalne sisteme. Hkrati bo Komisija še naprej tesno sodelovala z indonezijskimi organi, da bi v okviru širših razprav o izvajanju prostovoljnega sporazuma o partnerstvu FLEGT med EU in Indonezijo ter spremljanja njegovih učinkov obravnavala zgoraj navedene težave in izzive. Poleg tega bo z Indonezijo še naprej preučevala morebitno integracijo zadevnih informacijskih sistemov in možnost za dolgoročni prehod na popolnoma elektronski sistem izdajanja dovoljenj. Širok razpon pristojbin, ki so jih države članice določile za obravnavo dovoljenj FLEGT, lahko izraža različne upravne stroške, povezane z obravnavo dovoljenj FLEGT, ali različne ocene s tem povezane delovne obremenitve. Komisija bo spodbujala razpravo med državami članicami o tej zadevi. Nazadnje je to poročanje omogočilo opredelitev več delov glede oblike poročila, ki bi jih bilo treba izboljšati. Oblika poročila za leto 2018 bo zato spremenjena, da se pojasnijo informacije, ki jih morajo države članice zagotoviti v zvezi s členom 8 uredbe FLEGT. Priloga A Legenda oznak harmoniziranega sistema (HS) za proizvode FLEGT, uvožene leta 2016 Oznaka HS Podrobnosti Ex. 4407 Les, vzdolžno žagan ali rezan, cepljen ali luščen, skobljan, brušen ali na koncih spojen, debeline nad 6 mm 4408 Listi za furniranje (vključno s tistimi, ki so pridobljeni z rezanjem laminiranega lesa), za vezan les ali podoben laminiran les in drug les, vzdolžno žagan, rezan ali luščen, skobljan ali ne, brušen ali ne, prstasto spojen ali ne, na koncih spojen ali ne, debeline do vključno 6 mm 4409 Les (vključno lamele in frize za parket, nesestavljene), profiliran (pero in utor, utorjen ali podobno obdelan) vzdolž katerega koli roba, konca ali strani, skobljan ali ne, brušen ali ne ali na koncih spojen ali ne 4412 Vezane lesene plošče, furnirane plošče in podoben lameliran les 4414 Leseni okvirji za slike, fotografije, ogledala ali podobne predmete (razen iz bambusa ali ratana) 4415 Zaboji za pakiranje, škatle, gajbe, sodi in podobna embalaža za pakiranje, iz lesa; koluti (tulci) za kable iz lesa; palete, zabojaste palete in druge nakladalne plošče iz lesa; paletne prirobnice iz lesa (razen iz bambusa ali ratana) 4416 Sodi, kadi, vedra in drugi kletarski proizvodi in njihovi deli, iz lesa, vključno doge (razen iz bambusa ali ratana) 4417 Orodja, jedra za orodje, držaji za orodje ter lesene osnove in držala za metle in ščetke; lesena kopita za obutev (razen iz bambusa ali ratana) 4418 Stavbno pohištvo in drugi lesni proizvodi za gradbeništvo, vključno celičaste lesene plošče, sestavljene plošče za oblaganje tal, žagane in klane skodle (razen iz bambusa ali ratana) 4419 Lesena namizna in kuhinjska posoda in pribor (razen iz bambusa ali ratana) Ex. 4420.90 Marketerija in intarzija iz lesa; skrinjice in škatle za nakit, za jedilni pribor in podobni lesni izdelki Ex. 4421.90 Drugi lesni izdelki Drugo – trščice za vžigalice (razen iz bambusa ali ratana) in – drugo – leseni tlakovci (razen iz bambusa ali ratana) 4802 Nepremazan papir in karton, ki se uporabljata za pisanje, tiskanje ali druge grafične namene, vključno neperforiran papir in karton za luknjane kartice in trakove v zvitkih ali pravokotnih (vključno kvadratnih) listih, katere koli velikosti, razen papirja iz tarifne številke 4801 ali 4803; ročno izdelan papir in karton (razen iz materiala, ki ni lesen in ni recikliran) 4804 Kraft papir in karton, nepremazana, v zvitkih ali listih, razen tistih iz tarifne številke 4802 ali 4803 (razen iz materiala, ki ni lesen in ni recikliran) 4810 Papir in karton, premazana z ene ali z obeh strani s kaolinom ali drugimi anorganskimi snovmi, z vezivom ali brez njega, toda brez drugega premaza, površinsko barvana ali nebarvana, okrašena ali neokrašena, tiskana ali netiskana, v zvitkih ali pravokotnih (vključno kvadratnih) listih, katere koli velikosti (razen iz materiala, ki ni lesen in ni recikliran) 4817 Pisemski ovitki, pisemske kartice, dopisnice in karte za dopisovanje brez slike, iz papirja ali kartona; kompleti za dopisovanje v škatlah, vrečkah, notesih in podobnih pakiranjih iz papirja ali kartona (razen iz materiala, ki ni lesen in ni recikliran) 9401 Sedeži (razen tistih iz tarifne številke 94.02), vključno s tistimi, ki se lahko spremenijo v ležišča, in njihovi deli 9403 Drugo pohištvo in njegovi deli 9406 Montažne zgradbe Priloga B