OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Združeno kraljestvo je 29. marca 2017 v skladu s členom 50 Pogodbe o Evropski uniji predložilo uradno obvestilo o nameri o izstopu iz Unije. To pomeni, da se bo primarna in sekundarna zakonodaja Unije s 30. marcem 2019 (v nadaljnjem besedilu: datum izstopa) za Združeno kraljestvo prenehala uporabljati, če sporazum o izstopu ne bo ratificiran. Združeno kraljestvo bo s tem postalo tretja država.

V sporočilu „Priprave na izstop Združenega kraljestva iz Evropske unije 30. marca 2019: načrt ukrepov za nepredvidljive razmere“ z dne 13. novembra 2018 Komisija določa načrt ukrepov ob nepredvidljivih dogodkih, ki jih namerava uporabiti, če na datum izstopa ne bo začel veljati sporazum o izstopu. V navedenem sporočilu je Komisija navedla ukrepe, ki so po njenem mnenju potrebni, in hkrati opozorila, da bodo pozneje morda potrebni dodatni ukrepi. Sporočilo vsebuje tudi šest splošnih načel, ki jih morajo ukrepi za nepredvidljive razmere upoštevati na vseh ravneh. Po teh načelih ukrepi ne bi smeli podvajati koristi članstva v Uniji ali pogojev prehodnega obdobja, kot je določeno v sporazumu o izstopu; ukrepi morajo biti začasni in naj ne bi trajali dlje kot do konca leta 2019; morajo biti enostranski ukrepi Evropske unije v skladu z njenimi interesi in jih lahko zato načeloma Unija kadar koli prekliče.

Evropski svet (člen 50) je 13. decembra 2018 ponovno pozval k izboljšanju vsestranske pripravljenosti na posledice izstopa Združenega kraljestva, pri čemer je treba upoštevati vse možne poteke. Komisija je 19. decembra 2018 v odgovor na ta poziv predstavila sveženj ukrepov. Svet za kmetijstvo in ribištvo je 17. in 18. decembra 2018 določil ribolovne možnosti za leto 2019. Na podlagi tega in tekoče komunikacije z državami članicami o velikem negativnem učinku izstopa Združenega kraljestva brez sporazuma o izstopu na ribiški sektor ter nezmožnosti samih zainteresiranih strani, da bi ublažile te negativne posledice, je Komisija odločila, da sta v ribiškem sektorju potrebna dva ukrepa za nepredvidljive razmere. Poleg spremembe Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo Komisija predlaga ukrep o trajnostnem upravljanju zunanjih ribiških flot.

Na podlagi Uredbe (EU) št. 1380/2013 (osnovna uredba o skupni ribiški politiki) imajo ribiška plovila Unije ob upoštevanju predpisov skupne ribiške politike (SRP) enak dostop do voda in virov Unije. SRP se od datuma izstopa za Združeno kraljestvo ne bo več uporabljala. Vode Združenega kraljestva (12 navtičnih milj teritorialnega morja in sosednje izključne ekonomske cone) ne bodo več del voda Unije. Ker ni določb o nasprotnem, medsebojni dostop do voda ne bi bil več samodejen. Če ni drugačnega dogovora, je privzeta rešitev, da ribiška plovila Unije ne bi smela več izvajati ribolova v vodah Združenega kraljestva in obratno.

Ribiški sektor je bistveni del gospodarstva številnih obalnih regij Evropske unije. Ob precejšnji negotovosti bi brez sporazuma z Združenim kraljestvom plovila Unije lahko izgubila dostop do teh voda in ribolovnih možnosti v njih. To bi imelo takojšnje hude posledice za ribolovne dejavnosti flote EU, zaposlovanje in gospodarsko donosnost.

Bruto dodana vrednost ribištva v EU je leta 2016 znašala 4,5 milijarde EUR. Od ribištva je odvisnih približno 150 000 delovnih mest, večinoma na obalnih območjih, kjer so zaposlitvene možnosti omejene. Ribolovna dejavnost ustvarja tudi delovna mesta v povezanih sektorjih: vsak ribič v povezanih dejavnostih ustvari med 0,5 in 1 ekvivalentom polnega delovnega časa. Države članice v vodah Združenega kraljestva izvajajo ribolovne dejavnosti v vrednosti 585 milijonov EUR. Skupna odvisnost 8 držav članic od voda Združenega kraljestva v povprečju znaša 14 % njihovega skupnega iztovora, in sicer od 50 % za belgijsko floto do približno 1 % za Španijo. Kjer so ribiška plovila še posebej odvisna od dostopa do voda Združenega kraljestva, je v lokalni skupnosti socialno-ekonomski učinek lahko zelo velik. Ribiški sektor je vezan tudi na povezane dejavnosti višje in nižje v gospodarski verigi.

Učinek nenadnega zaprtja voda Združenega kraljestva na ribiška plovila Unije bi bil torej za posamezne segmente flote zelo velik, kar bi imelo velik negativni gospodarski učinek v nekaterih regijah in obalnih skupnostih. Ker bi bile prizadete regije v več državah članicah vzdolž atlantske in severnomorske obale, je treba izredne razmere usklajeno reševati na ravni EU.

Možnosti za ublažitev učinkov bi bile v taki situaciji omejene. Sedanji ulov Združenega kraljestva v vodah Unije bi lahko prevzela ribiška plovila Unije, vendar se zadevne vrste morda ne ujemajo v celoti. Plovila in segmenti flote, ki so najbolj prizadeti zaradi zaprtja voda Združenega kraljestva, morda ne lovijo vrst, ki bi bile na voljo v vodah Unije. Poleg tega je obseg preusmeritve ribolovnih naporov iz voda Združenega kraljestva v vode Unije omejen iz razlogov, povezanih s stroškovno učinkovitostjo in kakovostjo ulova. Tudi zahteva, da morajo biti ribolovne dejavnosti trajnostne, bi lahko omejila preusmeritev in koncentracijo ribolovnega napora v vodah Unije. Te možnosti bi torej lahko za ribiška plovila Unije le delno pokrile gospodarske izgube zaradi izgube dostopa do voda Združenega kraljestva. Gospodarski učinek bi za prizadete segmente flote EU ostal zelo velik.

Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR), ustanovljen z Uredbo (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta, je sklad za pomorsko in ribiško politiko EU za obdobje 2014–2020. Je eden od petih evropskih strukturnih in investicijskih skladov, ki se medsebojno dopolnjujejo in so namenjeni okrevanju gospodarstva in ustvarjanju delovnih mest v Evropi. Sklad pomaga ribičem pri prehodu na trajnostni ribolov, podpira obalne skupnosti pri diverzifikaciji gospodarstva in financira projekte, ki ustvarjajo nova delovna mesta in izboljšujejo kakovost življenja ob evropskih obalah.

V uredbi o ESPR so že na voljo ukrepi za ublažitev negativnih gospodarskih učinkov, ki so posledica izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije v celotni verigi proizvodnje in trženja. V okviru deljenega upravljanja se lahko države članice, na katere vpliva izstop Združenega kraljestva iz Evropske unije, odločijo preusmeriti razpoložljive dodelitve na kateri koli potreben ukrep za zmanjšanje posledic izstopa. Vendar se ta diskrecijska pravica trenutno uporablja samo za nekatere prednostne naloge. To bi omejilo manevrski prostor držav članic za ublažitev učinkov zaprtja voda Združenega kraljestva na njihove flote in tudi učinkovitost navedenih ukrepov.

Uredba o ESPR določa podrobna pravila in ureditve za dodeljevanje finančnih nadomestil ribičem in lastnikom ribiških plovil pri začasnem prenehanju ribolovnih dejavnosti. Vendar merila za začasno prenehanje dejavnosti ne omogočajo nadomestila zaradi izstopa države članice iz Evropske unije in posledične izgube dostopa do njenih voda in ribolovnih možnosti v teh vodah.

Poleg ukrepov, ki so že na voljo z uredbo o ESPR, ta predlog uvaja možnost javne podpore za začasno prekinitev ribolovnih dejavnosti za ribiče in gospodarske subjekte, ki so zelo odvisni od dostopa do voda Združenega kraljestva in ki jih prizadene zaprtje voda Združenega kraljestva. Ukrep bi moral biti na voljo z dnem, ki sledi datumu, s katerim pravo Unije preneha veljati za Združeno kraljestvo v skladu s členom 50(3) Pogodbe o Evropski uniji.

•Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

Uredba (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo in razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2328/2003, (ES) št. 861/2006, (ES) št. 1198/2006 in (ES) št. 791/2007 in Uredbe (EU) št. 1255/2011 Evropskega parlamenta in Sveta.

•Skladnost z drugimi politikami Unije