4.Izplačilo obrokov v skladu s posojilno pogodbo je pogojeno z razpoložljivim financiranjem in sklepom Komisije, sprejetim v skladu s členom 24 Uredbe (EU) 2021/241, da Portugalska zadovoljivo izpolnjuje dodatne mejnike in cilje, ki jih zajema posojilo ter ki so opredeljeni v zvezi z izvajanjem načrta za okrevanje in odpornost. Dodatni mejniki in cilji, ki jih zajema posojilo, so upravičeni do plačila, če so doseženi najpozneje do 31. avgusta 2026.

2.Komisija da Portugalski na voljo podporo v obliki posojila v obrokih v skladu s Prilogo k temu sklepu. Znesek v višini 350 870 000 EUR se izplača kot predhodno financiranje in je enak 13 odstotkom posojila. Komisija lahko predhodno financiranje in obroke izplača v eni ali več tranšah. Višina tranš je odvisna od razpoložljivosti sredstev.

4.Izplačilo obrokov v skladu s sporazumom o financiranju je pogojeno z razpoložljivim financiranjem in sklepom Komisije, sprejetim v skladu s členom 24 Uredbe (EU) 2021/241, da Portugalska zadovoljivo izpolnjuje ustrezne mejnike in cilje, opredeljene v zvezi z izvajanjem načrta za okrevanje in odpornost. S pridržkom začetka veljavnosti pravnih obveznosti iz odstavka 1 je za upravičenost do plačila mejnike in cilje treba doseči najpozneje do 31. avgusta 2026..

2.Komisija da Portugalski na voljo finančni prispevek Unije v obrokih v skladu s Prilogo k temu sklepu. Znesek v višini 1 807 948 257 EUR se izplača kot predhodno financiranje in je enak 13 odstotkom finančnega prispevka. Komisija lahko predhodno financiranje in obroke izplača v eni ali več tranšah. Višina tranš je odvisna od razpoložljivosti sredstev.

1.Unija da Portugalski na voljo finančni prispevek v obliki nepovratne podpore v višini 13 907 294 284 EUR. Znesek v višini 9 758 504 454 EUR se da na voljo za pravno obveznost, ki se sprejme do 31. decembra 2022. Ob upoštevanju posodobitve iz člena 11(2) Uredbe (EU) 2021/241, pri kateri se za Portugalsko izračuna znesek, ki je enak ali višji od navedenega zneska, se da na voljo dodaten znesek v višini 4 148 789 829 EUR za pravno prevzeto obveznost, ki se sprejme med 1. januarjem 2023 in 31. decembrom 2023.

Ocena načrta za okrevanje in odpornost Portugalske na podlagi meril iz člena 19(3) Uredbe (EU) 2021/241 se odobri. Reforme in naložbeni projekti v okviru načrta za okrevanje in odpornost, ureditve in časovni razpored za spremljanje in izvajanje načrta za okrevanje in odpornost, vključno z ustreznimi mejniki in cilji ter dodatnimi mejniki in cilji, povezanimi s plačilom posojila, zadevni kazalniki v zvezi z izpolnjevanjem predvidenih mejnikov in ciljev ter ureditve za zagotavljanje popolnega dostopa Komisije do zadevnih osnovnih podatkov so določeni v Prilogi k temu sklepu.

(64)Portugalska je zaprosila za predhodno financiranje v višini 13 % finančnega prispevka in 13 % posojila. Navedeni znesek bi se moral dati na voljo Portugalski pod pogojem, da začneta veljati sporazum o financiranju iz člena 23(1) Uredbe (EU) 2021/241 in posojilna pogodba iz člena 15(2) navedene uredbe, ter v skladu z navedenim sporazumom in navedeno pogodbo.

(63)Podpora, ki se zagotovi, se financira z izposojanjem sredstev s strani Komisije v imenu Unije na podlagi člena 5 Sklepa Sveta (EU, Euratom) 2020/2053. Podpora se bo izplačevala v obrokih, ko bo Portugalska zadovoljivo izpolnila ustrezne mejnike in cilje, opredeljene v zvezi z izvajanjem načrta za okrevanje in odpornost.

(62)Poleg tega je Portugalska zaprosila za podporo v obliki posojila, da bi podprla dodatne reforme in naložbe. Znesek posojila, za katerega je zaprosila Portugalska, znaša manj kot 6,8 % njenega bruto nacionalnega dohodka za leto 2019 v tekočih cenah. Znesek ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost je višji od vsote finančnega prispevka, ki je na voljo za Portugalsko, in zaprošene podpore v obliki posojila.

(61)V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je treba izračun najvišjega finančnega prispevka za Portugalsko posodobiti do 30. junija 2022. Zato bi bilo treba v skladu s členom 23(1) navedene uredbe za Portugalsko dati na voljo znesek za pravno obveznost, ki se sprejme do 31. decembra 2022. Po potrebi bi moral Svet po posodobitvi najvišjega finančnega prispevka na predlog Komisije brez nepotrebnega odlašanja spremeniti ta sklep tako, da vanj vključi posodobljeni najvišji finančni prispevek.

(60)Ocenjeni skupni stroški načrta za okrevanje in odpornost Portugalske znašajo 16 643 679 377 EUR. Ker načrt za okrevanje in odpornost zadovoljivo izpolnjuje merila za oceno iz Uredbe (EU) 2021/241 in ker je znesek ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost višji od najvišjega finančnega prispevka, ki je na voljo za Portugalsko, bi moral biti finančni prispevek, dodeljen za načrt za okrevanje in odpornost Portugalske, enak skupnemu znesku finančnega prispevka, ki je na voljo za Portugalsko.

(59)Na podlagi pozitivne ocene Komisije v zvezi s portugalskim načrtom za okrevanje in odpornost z ugotovitvijo, da načrt zadovoljivo izpolnjuje merila za oceno iz Uredbe (EU) 2021/241, v skladu s členom 20(2) in Prilogo V k navedeni uredbi, bi bilo treba v tem sklepu določiti reforme in naložbene projekte, potrebne za izvajanje načrta, ustrezne mejnike, cilje in kazalnike ter znesek, ki ga Unija da na voljo za izvajanje načrta v obliki nepovratne finančne podpore in podpore v obliki posojila.

(58)Portugalska je za izvajanje načrta ustanovila nacionalno komisijo za spremljanje, sestavljeno iz predstavnikov socialnih partnerjev in ključnih predstavnikov civilne družbe, ki lahko pripravi priporočila za izvajanje načrta. Poleg tega bo izvajanje načrta odprto tudi za javni nadzor prek portala za preglednost. Da bi se zagotovila odgovornost ustreznih akterjev, je nujno vključiti vse lokalne organe in zadevne deležnike, tudi socialne partnerje, v celotno izvajanje naložb in reform, vključenih v načrt.

(57)O načrtu so potekale obširna razprava, uradna javna posvetovanja in tematski seminarji, v katerih so sodelovali člani vlade. Vzporedno s tem javnim posvetovanjem je vlada organizirala vrsto posvetovanj z institucionalnimi deležniki, kot so ekonomsko-socialni svet, svet za teritorialno usklajevanje in nacionalni svet za zdravje. Vlada je v odgovor na pisne prispevke, prejete med drugim javnim posvetovanjem, uvedla številne spremembe načrta, vključno z dvema novima komponentama: komponento 4 – Kultura in komponento 10 – Morje.

(56)Načrt za okrevanje in odpornost vključuje čezmejne naložbe na področju pravosodja. Pospešuje in razvija interoperabilnost informacij iz kazenskih evidenc v evropskem informacijskem sistemu kazenskih evidenc (ECRIS) ter omogoča objavo in iskanje interoperabilnih sodnih odločb prek evropske identifikacijske oznake sodne prakse (ECLI). Prav tako olajšuje izmenjavo informacij med pravosodnimi subjekti na podlagi sistema E-Codex ter krepi sodelovanje v okviru evropskega informacijskega sistema za prometna in vozniška dovoljenja (EUCARIS) in virov za čezmejno identifikacijo, kot je npr. eIDAS. Druge čezmejne pobude so na področju digitalizacije podjetij, in sicer vzpostavitev šestnajstih vozlišč za digitalne inovacije, tj. enotnih kontaktnih točk, ki podjetjem pomagajo izboljšati poslovne/proizvodne procese, izdelke ali storitve z uporabo digitalnih tehnologij. Vozlišča, vključena v načrt, naj bi prispevala k mreži evropskih vozlišč za digitalne inovacije. V drugih oblikah lahko poteka čezmejno sodelovanje tudi na področju vodika. Portugalska sodeluje z drugimi državami članicami pri razvoju morebitnega pomembnega projekta skupnega evropskega interesa v zvezi z vodikom. Projekti v zvezi z vodikom, vključeni v načrt, naj bi neposredno ali posredno prispevali k tej pobudi.

(55)Za naložbe v povezljivost in digitalne zmogljivosti je bila predložena samoocena varnosti v skladu s členom 18(4)(g) Uredbe (EU) 2021/241. Samoocena zagotavlja matriko tveganj in blažilnih ukrepov. Opredeljenih je osemnajst možnih tveganj, vključno z odvisnostjo od ponudnikov, dobavitelji z visokim tveganjem, pomisleki glede kibernetske varnosti in motnjami kritičnih sistemov. Matrika opredeljuje trinajst blažilnih ukrepov, ki jih je treba sprejeti za preprečevanje morebitnih tveganj, vključno z zahtevo po varnostnem preverjanju s strani ponudnikov, uporabo omejitev za dobavitelje, ki veljajo za zelo tvegane, strategijami z več ponudniki in rezervnimi sistemi za kritične funkcije.

(54)Načrt vsebuje vrsto ukrepov, ki naj bi prispevali k reševanju izzivov na področju enakosti spolov in enakih možnosti za vse. Med njimi so reforme, namenjene boju proti plačni neenakosti med spoloma in poklicni segregaciji, ter ukrepi za spodbujanje mladih žensk za študij na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva, umetnosti in matematike. Del načrta, ki obravnava odzive socialne politike, vključuje nacionalno strategijo za vključevanje invalidov in nacionalno strategijo za boj proti revščini.

(53)Portugalski načrt za okrevanje in odpornost kaže strateško in dosledno vizijo v celotnem načrtu, kar izkazuje skladnost med komponentami in posameznimi ukrepi. Reforme in naložbe v posamezni komponenti so dosledne in se medsebojno krepijo, komponente pa dosegajo sinergijo in se med seboj dopolnjujejo. Noben ukrep, predlagan v okviru komponente, ni v nasprotju z učinkovitostjo drugega ukrepa in ga ne slabi, prav tako pa niso bile ugotovljene nedoslednosti ali protislovja med različnimi komponentami.

(52)V skladu s členom 19(3)(k) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.11 Priloge V k navedeni uredbi načrt v veliki meri (ocena A) vključuje ukrepe za izvajanje reform in javnih naložbenih projektov, ki predstavljajo usklajeno delovanje.

(51)Portugalska bo za izvajanje, spremljanje in nadzor načrta za okrevanje in odpornost uporabila orodja IT. Funkcije IT so jasno opisane v načrtu. Portugalska je navedla, da bo splošni finančni inšpektorat izvedel prvo revizijo sistema upravljanja in nadzora načrta za okrevanje in odpornost pred predložitvijo prvega zahtevka za plačilo (brez predhodnega financiranja) Evropski komisiji.

(50)Sistem notranje kontrole, opisan v načrtu, temelji na trdnih procesih in strukturah ter jasno opredeljuje akterje (organe/subjekte) ter njihove vloge in obveznosti za izvajanje nalog notranje kontrole. Nacionalno upravljanje bo centralizirano v projektni skupini Recuperar Portugal. Izvajanje načrta bo zaupano javnim agencijam ali organom ali posrednikom, odgovornim na decentralizirani ravni. Sistem kontrol in druge ustrezne ureditve, vključno z zbiranjem podatkov o končnih prejemnikih in dajanjem teh podatkov na voljo, so ustrezni.

(49)V skladu s členom 19(3)(j) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.10 Priloge V k navedeni uredbi so ureditve, predlagane v načrtu za okrevanje in odpornost, ter dodatni ukrepi iz tega sklepa ustrezni (ocena A) za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje korupcije, goljufij in nasprotij interesov pri uporabi sredstev, zagotovljenih v okviru navedene uredbe, in pričakuje se, da se bo z ureditvami učinkovito preprečilo dvojno financiranje iz navedene uredbe in drugih programov Unije. To ne posega v uporabo drugih instrumentov in orodij za spodbujanje in uveljavljanje skladnosti s pravom EU, vključno z instrumenti in orodji za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje korupcije, goljufij in nasprotij interesov ter za zaščito finančnih sredstev Unije v skladu z Uredbo (EU) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta.

(48)Portugalska je predložila posamezne ocene stroškov za vse naložbe in reforme, ki imajo z njimi povezane stroške vključene v načrt za okrevanje in odpornost. Razčlenitev stroškov je na splošno podrobna in dobro utemeljena. Ocene večinoma temeljijo na primerjavah z javnimi naročili za podobne storitve ali preteklimi naložbami podobne narave ali na preverjanju trga. Preverjanje ocen stroškov in dokazila kažejo, da je večina stroškov razumna in verjetna. Vendar dejstvo, da včasih uporabljena metodologija ni dovolj pojasnjena in da povezava med utemeljitvijo in samim stroškom ni popolnoma jasna, onemogoča, da bi se za to merilo za ocenjevanje dodelila ocena A. Nazadnje so ocenjeni skupni stroški načrta za okrevanje in odpornost v skladu z načelom stroškovne učinkovitosti in sorazmerni s pričakovanim nacionalnim gospodarskim in socialnim učinkom.

(47)V skladu s členom 19(3)(i) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.9 Priloge V k navedeni uredbi je utemeljitev v načrtu o znesku ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost v srednji meri (ocena B) razumna in verjetna, skladna z načelom stroškovne učinkovitosti ter sorazmerna s pričakovanim nacionalnim gospodarskim in socialnim učinkom.

(45)Mejniki in cilji portugalskega načrta predstavljajo ustrezen sistem za spremljanje izvajanja načrta. Dovolj so jasni in celoviti, da sta mogoči sledljivost in preverjanje njihovega izvajanja. Mehanizmi preverjanja, zbiranje podatkov in pristojnosti, ki so jih opisali portugalski organi, se zdijo dovolj zanesljivi, da lahko ustrezno upravičijo zahtevke za izplačilo, ko bodo mejniki in cilji doseženi. Mejniki in cilji so pomembni tudi za že izvedene ukrepe, ki so upravičeni v skladu s členom 17(2) Uredbe. Da se upraviči zahtevek za izplačilo, je potrebno zadovoljivo doseganje teh mejnikov in ciljev v daljšem časovnem obdobju.

(44)Načrt bi morala spremljati in izvajati upravna struktura „Estrutura de Missão Recuperar Portugal“ (v nadaljnjem besedilu: projektna skupina Recuperar Portugal). Njene odgovornosti so jasno opredeljene in zapisane v nacionalni zakonodaji, kar zagotavlja dober mehanizem usklajevanja in poročanja med to strukturo in drugimi organi, odgovornimi za izvajanje naložb in reform v okviru različnih komponent. Jasno ima določene odgovornosti in ustrezno strukturo za izvajanje načrta, spremljanje napredka in poročanje. Projektna skupina bi morala delovati do konca izvajanja načrta.

(43)V skladu s členom 19(3)(h) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.8 Priloge V k navedeni uredbi so ureditve, predlagane v načrtu za okrevanje in odpornost za zagotovitev učinkovitega spremljanja in izvajanja načrta za okrevanje in odpornost, vključno s predvidenim časovnim razporedom, mejniki in cilji ter povezanimi kazalniki, ustrezne (ocena A).

(42)Trajni učinek načrta je mogoče okrepiti tudi s sinergijami med načrtom in drugimi programi, ki se financirajo iz skladov kohezijske politike, zlasti z vsebinskim obravnavanjem globoko zakoreninjenih teritorialnih izzivov in spodbujanjem uravnoteženega razvoja.

(41)Na področju naložb se pričakuje trajna strukturna sprememba zaradi ustanovitve, kapitalizacije in širitve nalog nacionalne spodbujevalne banke Banco Português de Fomento. Predlagano povečanje kapitalizacije bank naj bi olajšalo dostop do financiranja, zlasti za MSP, ki jih je prizadela kriza, ter dolgoročno spodbudilo konkurenčnost in ustvarjanje delovnih mest. Drugi ključni cilji politike vključujejo prenos znanja in tehnologije na podjetja, diverzifikacijo proizvodov in storitev ter doseganje naložb v raziskave in razvoj v višini 3 % BDP do leta 2030. Namen naložb in politik za razogljičenje industrije je izboljšati njeno energijsko učinkovitost in zmanjšati uvozno vsebino portugalskega gospodarstva ter tako izboljšati konkurenčnost in potencial rasti države, hkrati pa prispevati k doseganju podnebnih ciljev.

(40)V načrtu so predstavljene strukturne spremembe v javni upravi, stanovanjih, poslovni kapitalizaciji in inovacijah, pravosodnem sistemu, močno reguliranih poklicih in digitalizaciji javne uprave. V številnih primerih so ukrepi v različnih komponentah načrta namenjeni povečanju ravni digitalizacije zadevnih institucij, ki naj bi imela trajen vpliv na kakovost storitev in poslovno okolje.

(39)V skladu s členom 19(3)(g) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.7 Priloge V k navedeni uredbi se pričakuje, da bo imel načrt za okrevanje in odpornost v veliki meri (ocena A) trajen učinek na Portugalsko.

(38)Pričakuje se, da bodo imele digitalne reforme in naložbe, vključene v načrt za okrevanje in odpornost, trajen učinek, zlasti na digitalni prehod javne uprave v državi, pravosodni sistem, socialne storitve, poslovno strukturo, raven znanj in spretnosti prebivalstva ter na nacionalne in regionalne zdravstvene storitve.

(37)Poleg tega, da te naložbe prispevajo k digitalnemu prehodu, obravnavajo tudi izzive, povezane z ravnmi znanj in spretnosti prebivalstva, zlasti digitalno pismenostjo odraslega prebivalstva in potrebo po prilagoditvi znanj in spretnosti spreminjajočim se potrebam trga dela. Naložbe obravnavajo tudi izzive, povezane z enakim dostopom do digitalnih tehnologij ter kakovostnim izobraževanjem in usposabljanjem.

(36)Skupaj štirinajst komponent vsebuje ukrepe, ki prispevajo k digitalnemu cilju s širokim medsektorskim pristopom, pri čemer so štiri komponente v celoti namenjene digitalnemu prehodu. Načrtujejo se pomembne reforme in naložbe na področju digitalizacije podjetij ter pri poučevanju digitalnih znanj in spretnosti. Druge pomembne reforme in naložbe so namenjene digitalizaciji javne uprave, pravosodnega sistema in upravljanja javnih financ. Druge naložbe so namenjene digitalizaciji posebnih sektorjev, kot so osnovnošolsko in srednješolsko izobraževanje, zdravstvo, kultura in gospodarjenje z gozdovi.

(35)V skladu s členom 19(3)(f) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.6 Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe, za katere se v veliki meri (ocena A) pričakuje, da bodo učinkovito prispevali k digitalnemu prehodu ali k obravnavanju izzivov, ki iz tega izhajajo. Za ukrepe, ki podpirajo digitalne cilje, je namenjen znesek, ki predstavlja 22,1 % skupnih dodeljenih sredstev za načrt, izračunano po metodologiji iz Priloge VII k Uredbi (EU) 2021/241.

(34)Ukrepi za energijsko učinkovitost zagotavljajo velik del podnebnega prispevka. Drugi pomembni podnebni ali okoljski prispevki se zagotavljajo z naložbami v trajnostni mestni promet ali prilagajanje podnebnim spremembam in njihovo preprečevanje. K podnebnim in okoljskim ciljem prispevajo tudi raziskovalni in inovacijski procesi, ki se osredotočajo na nizkoogljično gospodarstvo, odpornost na podnebne spremembe in prilagajanje nanje, ter ukrepi gospodarjenja z gozdovi in vodami. Reforme so namenjene spodbujanju razogljičenja industrije, razvoju bolj trajnostnih proizvodnih procesov in izboljšanju načrtovanja prometa.

(33)Reforme in naložbe naj bi znatno prispevale k napredku pri doseganju ciljev Portugalske na področju razogljičenja in energetskega prehoda, kot so določeni v nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu za leto 2030 (NECP 2030) in časovnem načrtu za ogljično nevtralnost za leto 2050, s čimer bi prispevale k začrtani poti in doseganju podnebnega cilja Unije. Šestnajst komponent vsebuje ukrepe, ki prispevajo k podnebnemu cilju, in šestnajst komponent vsebuje ukrepe, ki prispevajo k okoljskim ciljem, vključno z biotsko raznovrstnostjo. Biotska raznovrstnost naj bi se okrepila zlasti z izboljšanjem gospodarjenja z gozdovi, z obravnavanjem obsežnih območij neupravljanih monokultur in velike nevarnosti požara ali s spodbujanjem trajnostnega modrega gospodarstva. Pričakuje se, da bo imelo izvajanje teh predlaganih ukrepov trajen učinek, zlasti s prispevanjem k zelenemu prehodu, povečanju biotske raznovrstnosti in varstvu okolja.

(32)V skladu s členom 19(3)(e) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.5 Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe, ki v veliki meri (ocena A) prispevajo k zelenemu prehodu, vključno z biotsko raznovrstnostjo, ali k obravnavanju izzivov, ki iz tega izhajajo. Za ukrepe, ki podpirajo podnebne cilje, je namenjen znesek, ki predstavlja 37,9 % skupnih dodeljenih sredstev za načrt, izračunano po metodologiji iz Priloge VI k Uredbi (EU) 2021/241. V skladu s členom 17 Uredbe (EU) 2021/241 je načrt za okrevanje in odpornost skladen z informacijami iz nacionalnega energetskega in podnebnega načrta za leto 2030.

(31)Posebna pozornost je bila namenjena ukrepom, katerih vpliv na okoljske cilje je treba natančno preučiti. Komponenta 7 – Infrastruktura vsebuje štiri ukrepe, ki vključujejo gradnjo ali nadgradnjo infrastrukture za cestni promet (RE-C7-I2, I3, I4 in I5). Da bi se izognili bistveni škodi ciljem na področju blažitve podnebnih sprememb ter preprečevanja in nadzora onesnaževanja, načrt Portugalske za okrevanje in odpornost kot spremljajoči ukrep vključuje naložbo RE-C7-I0 – Razširitev omrežja za napajanje električnih vozil. Ta naložba bi morala pripomoči k razogljičenju cestnega prometa, tako da bi bilo do leta 2025 na voljo 15 000 javno dostopnih polnilnih postaj za električna vozila. Podobno bi morala Portugalska v zvezi z ukrepi za gospodarjenje z vodami iz komponente 9 – Upravljanje voda (TC-C9-I1 in I2), ki vključujejo gradnjo jezu, obrata za razsoljevanje ter ukrepe za namakanje in odvzem vode, nadalje zagotoviti, da z izvajanjem kakršnih koli rezultatov in pogojev iz presoje vplivov na okolje, pomembnih za navedene ukrepe, ne bo povzročena bistvena škoda za okolje, v skladu z okoljsko zakonodajo EU, vključno z okvirno direktivo o vodah (2000/60/ES). Namen tega je zlasti preprečiti znaten vpliv na ustrezna vodna telesa, ki bi ogrozil ali zavlačeval cilj doseganja dobrega stanja ali potenciala. Poleg tega je namen Portugalske tudi zagotoviti, da ukrepi ne bodo negativno vplivali na zaščitene habitate in vrste, ki so neposredno odvisne od zadevne vode.

(30)Za vsako reformo in naložbo načrt za okrevanje in odpornost zagotavlja, da se ne škoduje bistveno kateremu koli od šestih okoljskih ciljev v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852, tj. blažitvi podnebnih sprememb, prilagajanju podnebnim spremembam, trajnostni uporabi in varstvu vodnih in morskih virov, krožnemu gospodarstvu, preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja ter varstvu in obnovi biotske raznovrstnosti in ekosistemov. Portugalska je predložila utemeljitve v skladu s tehničnimi smernicami Evropske komisije o „načelu, da se ne škoduje bistveno“ (2021/C 58/01). Portugalska je po potrebi predlagala izvajanje blažilnih ukrepov, da se bi se preprečila bistvena škoda, kar naj bi se zagotovilo s posameznimi mejniki.

(29)V skladu s členom 19(3)(d) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.4 Priloge V k navedeni uredbi se pričakuje, da bo načrt za okrevanje in odpornost zagotovil, da noben ukrep (ocena A) za izvajanje reform in naložbenih projektov, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ne bo bistveno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (načelo, da se ne škoduje bistveno).

(28)Pomembni ukrepi so namenjeni otrokom in mladim, kot so ukrepi za povečanje zmogljivosti vrtcev in otroškega varstva ter spodbujanje ustvarjanja stalnih kakovostnih delovnih mest za mlade. Načrt bi moral spodbujati tudi vpis v terciarno izobraževanje, zlasti na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva, umetnosti in matematike, ter vzpostaviti mrežo visokošolskih ustanov, ki ponujajo kratkotrajne podiplomske študijske programe. Ukrepi bi morali podpirati tudi vključevanje digitalnih tehnologij v osnovnošolski in srednješolski izobraževalni sistem z uporabo digitalnih virov v učilnicah, digitalizacijo izobraževalnih vsebin in ustvarjanjem laboratorijev z izobraževalnimi tehnologijami, kot so roboti, ki jih je mogoče programirati.

(27)Načrt predvideva pomembne ukrepe za reševanje dolgotrajnih socialnih izzivov, ki močno vplivajo tudi na teritorialno razsežnost in razkorak med mestnimi območji in podeželjem, s čimer se krepita ekonomska, socialna in teritorialna kohezija ter konvergenca na Portugalskem in v Uniji. Ti ukrepi zajemajo potrebo po krepitvi odzivnosti in dostopnosti zdravstvenih storitev in storitev dolgotrajne oskrbe glede na hitro staranje prebivalstva ter zagotavljajo dostop do cenovno dostopnih in socialnih stanovanj. Šibke točke na socialnem področju bi bilo treba obravnavati tudi z zagotavljanjem široke palete socialnih storitev, ki se osredotočajo na starejše, invalide, etnične manjšine in migrante, ter z integriranimi programi za podporo zapostavljenim skupnostim na prikrajšanih metropolitanskih območjih. Načrt bi moral okrepiti omrežja javnega prevoza na mestnih območjih, kar je zlasti pomembno za prikrajšane delavce, ki se vsakodnevno vozijo na delo, in povečati pravice delavcev, zlasti pri netipičnih pogodbah o zaposlitvi, povezanih z digitalnim gospodarstvom. Ti ukrepi bodo pripomogli k uresničitvi izvedbe evropskega stebra socialnih pravic, potrjenega 7. maja 2021 na vrhu v Portu, ter naj bi prispevali k izboljšanju ravni kazalnikov iz pregleda socialnih kazalnikov.

(26)Glavni prispevki k rasti in zaposlovanju naj bi predvidoma izhajali iz naložb v inovacije, izobraževanje, vključno z digitalnimi znanji in spretnostmi ter poklicnim usposabljanjem, razogljičenje industrije, digitalizacijo podjetij, poslovno kapitalizacijo in stanovanja, ter iz reform, povezanih z njimi. Druga glavna področja ukrepanja so zdravstvo, kultura, prometna infrastruktura, gozdarstvo in gospodarjenje z vodami, kakovost in zmogljivost javne uprave, vključno z upravljanjem javnih financ, pravosodnimi storitvami in digitalizacijo javnih storitev.

(25)Simulacija, ki so jo opravile službe Komisije, kaže, da bi lahko načrt do leta 2026 povečal portugalski BDP za 1,5 % na 2,4 %. Portugalski načrt za okrevanje in odpornost vključuje ambiciozen sveženj reform in naložb za obravnavo dovzetnosti države za pretrese ter za krepitev njene gospodarske, institucionalne in socialne odpornosti. Reforme, ki odpravljajo institucionalna ozka grla in spodbujajo konkurenco, skupaj z znatnimi naložbami v aktivne politike trga dela, raziskave in razvoj, inovacije in digitalizacijo, so osredotočene na temeljne vzroke opredeljenih izzivov in naj bi predvidoma spodbudile konkurenčnost in produktivnost države.

(24)V skladu s členom 19(3)(c) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.3 Priloge V k navedeni uredbi se pričakuje, da bo imel načrt za okrevanje in odpornost velik vpliv (ocena A) na krepitev potenciala rasti, ustvarjanje delovnih mest ter gospodarsko, socialno in institucionalno odpornost države članice, s tem pa prispeval k izvajanju evropskega stebra socialnih pravic, vključno s spodbujanjem politik za otroke in mlade, ter na ublažitev gospodarskih in socialnih posledic krize zaradi COVID-19 ter s tem okrepil ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo in konvergenco v Uniji.

(23)Z obravnavanjem zgoraj navedenih izzivov se pričakuje, da bo načrt prispeval tudi k odpravljanju makroekonomskih neravnotežij, povezanih z velikimi neto zunanjimi obveznostmi, visokim zasebnim in javnim dolgom glede na velik obseg slabih posojil in nizko rast produktivnosti.

(22)Načrt znatno prispeva k reševanju izziva digitalnega prehoda tako na celini kot v avtonomnih regijah Madeira in Azori. Načrtujejo se pomembne reforme in naložbe na področju digitalizacije podjetij, da bi se sprejele digitalne tehnologije in procesi. Naložbe v sisteme izobraževanja ter poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter z njimi povezane reforme se večinoma osredotočajo na prilagajanje učnih načrtov, učnih metod in virov za poučevanje digitalnih znanj in spretnosti, prilagojenih specifičnim potrebam različnih skupin, kot so učenci, učitelji, delavci, podjetja in javni uslužbenci. Druge pomembne reforme in naložbe so usmerjene v digitalizacijo javne uprave z ukrepi, predvidenimi za splošno javno upravo, pravosodni sistem in upravljanje javnih financ, da bi javna uprava postala učinkovitejša, odpornejša in dostopnejša državljanom.

(21)Načrt znatno prispeva k reševanju izziva podnebnega prehoda. Vključuje naložbe, namenjene raziskavam in inovacijam za razogljičenje proizvodnih sektorjev, ter ukrepe za povečanje energijske učinkovitosti stavb v zasebnem in javnem sektorju. Pričakuje se, da bo urbani promet postal trajnostnejši, in sicer z okrepitvijo organov za upravljanje javnega prevoza, vlaganjem v razširitev omrežij podzemne železnice ter hitrih tranzitnih sistemov lahke železnice in avtobusov na mestnih območjih Lizbone in Porta ter nakupom brezemisijskih vozil za vozni park javnega prevoza. Ukrepi so namenjeni tudi spodbujanju naložb v obnovljive vire energije na celini in v najbolj oddaljenih regijah Madeira in Azori. Pomembne reforme in naložbe bi morale zaščititi gozdove, da bi ublažili posledice podnebnih sprememb. Programi za krajinsko načrtovanje in upravljanje naj bi oblikovali želeno pokrajino ranljivih območij, da bi povečali njihovo odpornost na tveganja, povezana s podnebnimi spremembami, zlasti na požare na podeželju in izgubo biotske raznovrstnosti, ter spodbujali trajnostno rast in teritorialno kohezijo s povečanjem povprečne velikosti kmetijskih zemljišč, spremembo rabe zemljišč in načrtovanjem novih gospodarskih dejavnosti.

(20)Uvajajo se znatne naložbe za spodbujanje raziskav in inovacij, zlasti z razvojem inovacijskih programov v ključnih sektorjih, vključno z zelenimi programi, katerih cilj je spodbujanje poslovno-znanstvenih povezav. Predvidene so tudi naložbe za spodbujanje raziskav in inovacij v trajnostnem kmetijstvu. Načrt vključuje tudi naložbe za dokapitalizacijo podjetij, kot je ustanovitev subjekta za posebne namene, ki naj bi potem vlagal v portugalska podjetja, ki so sposobna preživeti, s financiranjem v obliki lastniškega ali nepravega lastniškega kapitala.

(19)Načrt vključuje reforme in naložbe, ki odpravljajo dolgotrajna ozka grla, ki vplivajo na poslovno okolje. Te reforme in naložbe vključujejo zmanjšanje omejitev, ki bremenijo različne regulirane poklice, da bi se spodbudila konkurenca, pregled zahtev za licenciranje podjetij in izvajanje načela „samo enkrat“ v odnosih z javno upravo, da bi se zmanjšali upravni stroški, ter posodobitev in večjo učinkovitost pravosodnega sistema ob hkratnem povečanju učinkovitosti, povezane z digitalizacijo postopkov.

(18)Načrt obravnava socialne izzive z zagotavljanjem znatnega odziva na potrebe po izboljšanju učinkovitosti in ustreznosti mrež socialne varnosti, zlasti z reformami in naložbami v socialna stanovanja in socialne storitve, s poudarkom na starejših, otrocih in ranljivih skupinah invalidov. Take reforme in naložbe predvidevajo odobritev nacionalnega stanovanjskega načrta in nacionalne strategije za boj proti revščini ter podpornega programa za dostop do stanovanj z gradnjo novih stavb ali prenovo obstoječih stanovanj, gradnjo in prenovo socialnih objektov, krepitev oskrbe na domu in v skupnosti, vzpostavitev skupin za socialno pomoč v občinah celinske Portugalske, integrirane programe za podporo zapostavljenim skupnostim na prikrajšanih metropolitanskih območjih ter uporabniku prijaznejše storitve socialne varnosti po zaslugi digitalizacije.

(17)Vključene so tudi reforme in naložbe za krepitev odpornosti zdravstvenega sistema, ki prispevajo k enakemu dostopu do kakovostnega zdravstvenega varstva in dolgotrajne oskrbe. Te reforme in naložbe predvidevajo zlasti krepitev zmogljivosti za odzivanje primarnega zdravstvenega varstva, storitev na področju duševnega zdravja in storitev dolgotrajne oskrbe ter ukrepe za povečanje učinkovitosti in povezovanja med različnimi elementi nacionalnega sistema zdravstvenega varstva. Posebni ukrepi so namenjeni krepitvi regionalnega zdravstvenega sistema najbolj oddaljene regije Madeira in digitalizaciji zdravstvenih sistemov Madeire in Azorov. Poleg tega se pri dokončevanju reforme modela upravljanja javnih bolnišnic obravnavajo temeljni vzroki za stalne zaostanke plačil v javnih bolnišnicah. Pričakuje se, da bo ta reforma večjo avtonomijo bolnišnic pri odločitvah glede naložb in zaposlovanja združila z okrepljenim spremljanjem in večjo odgovornostjo, s čimer bo prispevala k trajnostnemu preprečevanju, da bi se zaostala plačila kopičila.

(16)Načrt vključuje vseobsegajočo strukturno reformo z vplivom na javne finance, ki naj bi bistveno izboljšala kakovost in vzdržnost javnih financ ter okrepila nadzor nad skupnimi odhodki, stroškovno učinkovitost in ustrezno pripravo proračuna. Taka reforma vključuje postopne ukrepe, za katere se pričakuje, da bodo privedli do popolnega in učinkovitega izvajanja zakona o proračunskem okviru iz leta 2015, kar bo omogočilo, da bodo pregledi porabe postali strukturna značilnost letnega proračunskega postopka Portugalske in da se bo zagotovila naknadna ocena povečanja učinkovitosti ter da se bo okrepilo centralizirano javno naročanje. Pričakuje se tudi, da bo reforma okrepila finančno vzdržnost podjetij v državni lasti z izvajanjem novega modela za analizo in razkritje njihovega finančnega položaja in uspešnosti, da se omogoči pravočasnejše, preglednejše in celovitejše spremljanje. Reforma določa tudi orodja za načrtovanje in upravljanje, ki jih je treba uporabiti za povečanje odgovornosti, kot so prenovljene pogodbe o upravljanju za razširjanje praks upravljanja, usmerjenih v uspešnost. To reformo spremlja naložba v informacijske sisteme za upravljanje javnih financ.

(15)Načrt vključuje obsežen sklop reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in prispevajo k učinkovitemu obravnavanju vseh ali pomembnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opredeljenih v priporočilih za posamezne države, ki jih je Svet v okviru evropskega semestra leta 2019 in 2020 naslovil na Portugalsko, zlasti na področjih kakovosti in vzdržnosti javnih financ, dostopnosti in odpornosti socialnih storitev in zdravstvenega sistema, trga dela, izobraževanja ter znanj in spretnosti, raziskav in razvoja ter inovacij, podnebnega in digitalnega prehoda, poslovnega okolja in pravosodnega sistema.

(14)Za priporočila v zvezi s takojšnjim odzivom fiskalne politike na pandemijo se lahko šteje, da ne spadajo na področje uporabe portugalskega načrta za okrevanje in odpornost, ne glede na dejstvo, da se je Portugalska na splošno ustrezno in zadostno odzvala na takojšnjo potrebo po podpori gospodarstvu s fiskalnimi sredstvi v letih 2020 in 2021 v skladu z določbami splošne odstopne klavzule. Poleg tega priporočilo za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2020 ob upoštevanju odstopanja, povezanega z izrednimi dogodki, za katere je bil odobren začasni odklon, ni več relevantno, in sicer ker se je ustrezno proračunsko obdobje izteklo in ker je bila marca 2020 v okviru krize zaradi pandemije aktivirana splošna odstopna klavzula iz Pakta za stabilnost in rast.

(13)V skladu s členom 19(3)(b) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.2 Priloge V k navedeni uredbi se pričakuje, da bo načrt za okrevanje in odpornost prispeval k učinkovitemu obravnavanju vseh ali pomembnega dela izzivov (ocena A), opredeljenih v zadevnih priporočilih za posamezno državo, vključno z njihovimi fiskalnimi vidiki, in priporočilih na podlagi člena 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011, naslovljenih na Portugalsko, ali izzivov, opredeljenih v drugih ustreznih dokumentih, ki jih je Komisija uradno sprejela v okviru evropskega semestra.

(12)Približno polovica vseh komponent prispeva k zdravstveni, gospodarski, socialni in institucionalni odpornosti, saj so zajete v ukrepih, kot so krepitev nacionalnih mrež za primarno zdravstveno varstvo ter stalno in paliativno oskrbo, zagotavljanje socialnih in cenovno dostopnih stanovanj ter inovativne celostne socialne storitve na mestnih območjih Lizbone in Porta. Sprejetje digitalnih tehnologij in interoperabilnostnih rešitev krepi institucionalno zmogljivost in odpornost javne uprave. Politike za naslednjo generacijo so s skoraj eno tretjino vseh z njo neposredno povezanih komponent, ki neposredno vplivajo na otroke in mlade, zajete v več ukrepih, kot so povečanje zmogljivosti ustanov za varstvo otrok, tečaji poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter terciarno izobraževanje, vključno tečaji na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva, umetnosti in matematike, izboljšanje poklicnih možnosti in možnosti prihodkov za mlade ter povečanje števila študentskih nastanitev v visokošolskem izobraževanju. Te ukrepe spremlja ukrep za digitalizacijo izobraževanja in distribucijo osebne opreme IT učencem.

(11)Načrt obsežno obravnava tretji steber pametne, trajnostne in vključujoče rasti, h kateremu neposredno prispevajo skoraj vse komponente. Gospodarsko kohezijo, produktivnost in konkurenčnost neposredno pokrivajo skoraj vse komponente načrta, ki obravnavajo različne medsebojno povezane izzive, kot so spodbujanje trajnostne rasti in prilagajanja podnebnim spremembam, univerzalno zagotavljanje socialnih storitev, prispevek k inovacijam, nove tehnologije in razogljičenje, dematerializacija javnih storitev ter prispevek k financiranju podjetij in razvoju kapitalskih trgov. Razsežnosti socialne in teritorialne kohezije sta tesno povezani, zlasti v manj razvitih portugalskih regijah. Regionalni in lokalni organi so pozvani, naj imajo osrednjo vlogo pri zagotavljanju različnih storitev v skupnosti in naj zagotavljajo široko ozemeljsko pokritost na področjih, kot so socialna stanovanja, vrtci, predšolska vzgoja in izobraževanje, zdravstveno varstvo, storitve dolgotrajne oskrbe ter socialni centri za dnevno varstvo starejših in invalidov v skladu s Konvencijo Združenih narodov o pravicah invalidov.

(10)Načrt predvideva izvajanje raznovrstnih podnebnih ukrepov, pri čemer približno tri četrtine njegovih komponent prispeva k zelenemu prehodu. Ti ukrepi vključujejo povečanje energijske učinkovitosti stavb, razogljičenje industrije in prilagajanje podnebnim spremembam. Načrt obravnava izzive, povezane z digitalnimi vprašanji, na več področjih, k čemur prispeva približno polovica vseh komponent, vključno z digitalizacijo javnih storitev in sprejetjem digitalnih tehnologij za spodbujanje podjetništva ter s širitvijo uporabe digitalnih tehnologij na podjetja, da se spodbudi digitalni prehod proizvodne strukture. Za reševanje izzivov, povezanih s pomanjkanjem digitalnih znanj in spretnosti, načrt vključuje ukrepe za posodobitev sistemov izobraževanja ter poklicnega izobraževanja in usposabljanja, med drugim za zagotavljanje kvalifikacij, pomembnih za trg, ter za povečanje pomena izobraževanja odraslih ter števila diplomantov na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva, umetnosti in matematike, zlasti na področju informacijske tehnologije.

(9)Načrt vključuje ukrepe, ki prispevajo k vsem šestim stebrom, pri čemer precejšnje število komponent načrta obravnava več stebrov. Tak pristop prispeva k zagotavljanju, da se vsak steber obravnava celovito in usklajeno. Poleg tega se glede na specifične izzive Portugalske poseben poudarek na pametni, trajnostni in vključujoči rasti ter teža posameznih stebrov štejeta za ustrezno uravnotežene.

(8)V skladu s členom 19(3)(a) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.1 Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost v veliki meri (ocena A) predstavlja celovit in ustrezno uravnotežen odziv na gospodarske in socialne razmere ter s tem ustrezno prispeva k vsem šestim stebrom iz člena 3 navedene uredbe ob upoštevanju specifičnih izzivov, s katerimi se sooča zadevna država članica, in dodeljenih finančnih sredstev zadevne države članice ter zaprošene podpore v obliki posojila.

(7)Izvajanje načrtov držav članic za okrevanje in odpornost bo pomenilo usklajena prizadevanja za naložbe in reforme po vsej Uniji. Z usklajenim in hkratnim izvajanjem teh reform in naložb ter izvajanjem čezmejnih projektov se bodo te reforme in naložbe medsebojno krepile in ustvarile pozitivne učinke prelivanja po vsej Uniji. Zato bo približno tretjina učinka mehanizma na rast in ustvarjanje delovnih mest v državah članicah posledica prelivanja iz drugih držav članic.

(6)Načrti za okrevanje in odpornost bi morali slediti splošnim ciljem mehanizma za okrevanje in odpornost, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/241, in instrumenta EU za okrevanje, vzpostavljenega z Uredbo Sveta (EU) 2020/2094, da se podpre okrevanje po krizi zaradi COVID-19. Ti načrti bi morali spodbujati ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo Unije, in sicer s prispevanjem k šestim stebrom iz člena 3 Uredbe (EU) 2021/241.

(5)Portugalska je Komisiji 22. aprila 2021 predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Načrt je bil predložen po postopku posvetovanja z lokalnimi in regionalnimi organi, socialnimi partnerji, organizacijami civilne družbe, mladinskimi organizacijami in drugimi ustreznimi deležniki, izvedenem v skladu z nacionalnim pravnim okvirom. Nacionalna odgovornost za načrte za okrevanje in odpornost je podlaga za njihovo uspešno izvajanje in trajni učinek na nacionalni ravni ter verodostojnost na evropski ravni. Komisija je na podlagi člena 19 navedene uredbe ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost v skladu s smernicami za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi.

(4)[V priporočilu Sveta o ekonomski politiki euroobmočja je bilo državam članicam euroobmočja priporočeno, naj ukrepajo, tudi prek načrtov za okrevanje in odpornost, da bi med drugim zagotovile naravnanost politike, ki podpira okrevanje, ter nadalje povečale konvergenco, odpornost ter trajnostno in vključujočo rast. V priporočilu Sveta je bila priporočena tudi okrepitev nacionalnih institucionalnih okvirov, zagotovitev makrofinančne stabilnosti ter dokončanje ekonomske in monetarne unije (EMU) in okrepitev mednarodne vloge eura.] [Če priporočilo Sveta ne bo sprejeto do sprejetja tega izvedbenega sklepa Sveta, se ta uvodna izjava izbriše].

(3)Komisija je 2. junija 2021 objavila poglobljeni pregled za Portugalsko v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta. Komisija je v analizi ugotovila, da na Portugalskem obstajajo makroekonomska neravnotežja, povezana z velikimi neto zunanjimi obveznostmi, visokim zasebnim in javnim dolgom ter še naprej velikim obsegom slabih posojil ob nizki rasti produktivnosti.

(2)Svet je 9. julija 2019 in 20. julija 2020 v okviru evropskega semestra na Portugalsko naslovil priporočila. Svet je zlasti priporočil, naj se sprejmejo vsi potrebni ukrepi za učinkovit odziv na pandemijo, izboljša kakovost javnih financ s prednostno obravnavo odhodkov, ki spodbujajo rast, okrepi odpornost zdravstvenega sistema ter zagotovi enak dostop do kakovostnega zdravstvenega varstva in dolgotrajne oskrbe. Priporočil je tudi, naj se izboljša splošna raven znanj in spretnosti prebivalstva (s poudarkom na digitalnih znanjih in spretnostih ter povečanjem števila diplomantov na področjih, povezanih z naravoslovjem, tehnologijo, inženirstvom in matematiko) ter podpre kakovostno zaposlovanje in zmanjša segmentacija na trgu dela. Portugalski je tudi priporočil, naj izboljša učinkovitost in ustreznost mrež socialne varnosti ter zagotovi zadostno in učinkovito socialno zaščito in dohodkovno podporo. Priporočil je, naj se naložbe usmerijo na zeleni in digitalni prehod, zlasti na inovacije, železniški promet in pristaniško infrastrukturo, nizkoogljični in energetski prehod, ter razširijo energetske povezave, ob upoštevanju regionalnih razlik. Poleg tega je Svet priporočil, da se izvedejo ukrepi za zagotavljanje dostopa do likvidnosti za podjetja med pandemijo, daje prednost javnim naložbenim projektom in spodbudijo zasebne naložbe za pospešitev okrevanja gospodarstva. Nazadnje je priporočil izvedbo reform za izboljšanje poslovnega okolja, zlasti zmanjšanje regulativnih in upravnih ovir, ki izhajajo iz licenciranja, in regulativnih omejitev v reguliranih poklicih, ter povečanje učinkovitosti upravnih in davčnih sodišč in postopkov v primeru insolventnosti in postopkov izterjave. Po oceni napredka pri izvajanju teh priporočil za posamezne države ob predložitvi načrta za okrevanje in odpornost Komisija ugotavlja, da je bilo priporočilo o sprejetju vseh potrebnih ukrepov v skladu s splošno odstopno klavzulo za učinkovit odziv na pandemijo, ohranjanje gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo, izvedeno v celoti. V zvezi s priporočilom o izvajanju začasnih ukrepov za zagotovitev dostopa do likvidnosti za podjetja, zlasti za mala in srednja podjetja, je bil dosežen znaten napredek.

(1)Izbruh COVID-19 negativno vpliva na gospodarstvo Portugalske. V letu 2019 je bruto domači proizvod na prebivalca (BDP na prebivalca) Portugalske znašal 67 %, kar ustreza povprečju EU. V skladu s pomladansko napovedjo Komisije 2021 se je realni BDP Portugalske v letu 2020 zmanjšal za 7,6 %, v letih 2020 in 2021 pa naj bi se skupno zmanjšal za 3,9 %. Dolgoročni vidiki, ki vplivajo na srednjeročno gospodarsko uspešnost, zajemajo visoke zunanje, zasebne in javne dolgove ter nizko rast produktivnosti, poleg tega je zaradi pomanjkanja naložb težje sodelovati in v celoti izkoristiti priložnosti, ki jih prinašata zeleni in digitalni prehod.

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost in zlasti člena 20 Uredbe,

EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 16.6.2021 COM(2021) 321 final PRILOGA

k predlogu izvedbenega sklepa Sveta



o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Portugalsko











{SWD(2021) 146 final}



PRILOGA ODDELEK 1: REFORME IN NALOŽBE V OKVIRU NAČRTA ZA OKREVANJE IN ODPORNOST 1. Opis reform in naložb A. KOMPONENTA 1: Nacionalno zdravstveno varstvo Komponenta portugalskega načrta za okrevanje in odpornost obravnava več izzivov, s katerimi se portugalski zdravstveni sistem trenutno sooča v zvezi z razvojem trenutnih in razvijajočih se potreb zdravstvenega varstva in s tem povezanih stroškov. Prvič, negativni demografski trendi Portugalske, za katere je značilno pospešeno staranje in poznejše potrebe po dolgotrajni oskrbi, sovpadajo s spreminjajočimi se vzorci bolezni, vse večjim bremenom kroničnih in degenerativnih bolezni ter multimorbidnostjo, ki postopoma postajajo vse pomembnejši. Drugič, na Portugalskem je še vedno visoka umrljivost, ki se ji je mogoče izogniti, in sorazmerno nizko število let zdravega življenja pri starosti 65. Tretjič, na voljo so možnosti za večji poudarek na spodbujanju zdravja in preprečevanju bolezni v povezavi z obravnavanjem razdrobljenosti zdravstvenih storitev in vrzeli pri dostopu do zdravstvenega varstva. Četrtič, neposredna plačila za zdravstveno varstvo so med najvišjimi v EU, o čemer je poročalo, da je finančno breme zdravstvene oskrbe razmeroma visoko. Poleg tega se portugalski nacionalno zdravstveno varstvo že več let sooča z zahtevnim finančnim položajem. Portugalska ima zlasti izkušnje s ponavljajočim se reševanjem javnih bolnišnic s strani vlade, ki se ni uspelo izogniti sistematičnemu krogu zadolženosti bolnišnic, kar je imelo posredne učinke na razmerja med dobavno in dobavno verigo. Glavni cilj komponente je okrepiti odzivno zmogljivost portugalske nacionalnega zdravstvenega varstva, da bi se odzvali na demografske in epidemiološke spremembe v državi, na terapevtske in tehnološke inovacije ter na trend naraščanja povpraševanja po zdravstvenem varstvu in z njim povezanih stroških. V ta namen je cilj komponente okrepiti osrednjo vlogo storitev primarnega zdravstvenega varstva v okviru splošne arhitekture nacionalne zdravstvene službe, razširiti storitve dolgotrajnega in duševnega zdravstvenega varstva ter povečati učinkovitost z dokončanjem reforme modela upravljanja javnih bolnišnic in spodbujanjem digitalizacije storitev zdravstvenega varstva. Komponenta podpira obravnavo priporočila za posamezno državo o okrepitvi nadzora nad skupnimi odhodki, stroškovne učinkovitosti in ustreznega načrtovanja proračuna s poudarkom na trajnem zmanjšanju zaostalih plačil v bolnišnicah (priporočilo za posamezno državo 1 za leto 2019) ter priporočilo za posamezno državo o krepitvi odpornosti zdravstvenega sistema in zagotavljanju enakega dostopa do kakovostnega zdravstva in dolgotrajne oskrbe (priporočilo za posamezno državo 1 za leto 2020). Komponenta prispeva tudi k obravnavi priporočila za posamezne države o usmerjanju naložb v zeleni in digitalni prehod (priporočilo za posamezne države št. 3 2020). Pričakuje se, da noben ukrep v tej komponenti ne bo znatno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852, ob upoštevanju opisa ukrepov in blažitvenih korakov, določenih v načrtu v skladu s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01). A.1 Opis reform in naložb za nepovratno finančno podporo Reforma RE-r01: Reforma primarnega zdravstvenega varstva Glavni cilj reforme je okrepiti osrednjo vlogo storitev primarnega zdravstvenega varstva pri odzivanju na zdravstvene potrebe prebivalstva v okviru splošne arhitekture nacionalne zdravstvene službe. V ta namen je cilj reforme obravnavati šest prednostnih nalog: i) poglabljanje zmogljivosti za presejalne preglede in zgodnje odkrivanje, zlasti najpogostejših bolezni; ii) krepitev odzivne zmogljivosti primarnega zdravstvenega varstva z ustanovitvijo proaktivnejših zdravstvenih centrov z razširjenim portfeljem storitev in področji ukrepanja in z vključenimi več stopnjami oskrbe, ter s prilagoditvijo postopkov posameznim značilnostim vsakega uporabnika in z njim povezano življenjsko potjo, zmanjšanjem velike spremenljivosti kliničnih praks (tudi v zvezi z zdravili za ambulantno zdravljenje), izboljšanjem kliničnih napotitev med različnimi ravnmi zdravstvenega varstva in iskanjem večje učinkovitosti z omejevanjem podvajanja storitev ali zagotavljanja neučinkovite, neustrezne ali nizkocenovne oskrbe; iii) popravljanje regionalnih in lokalnih asimetrij v smislu zmogljivosti in opreme, ki so na voljo v primarnih zdravstvenih storitvah; iv) podpiranje novih odzivov na ravni skupnosti in oblikovanje programov za uporabnike in njihove družine, boljše vključevanje državljanov in skupnosti, vključno z dokončanjem prenosa odgovornosti na področju zdravja s centralne ravni na lokalne oblasti; v) izboljšanje znanj in spretnosti zdravstvenih delavcev, krepitev multidisciplinarnega skupinskega dela in povečanje števila strokovnjakov, vključno s strokovnjaki; ter vi) uresničevanje digitalnega prehoda nacionalnega zdravstvenega varstva in izkoriščanje njenega potenciala za posodobitev in poenostavitev uporabe zdravstvenih storitev. S tem bo reforma zagotovila okrepljene okvirne pogoje za s tem povezane naložbe v primarne zdravstvene storitve. Reforma obsega izvajanje več zakonodajnih in regulativnih ukrepov z namenom: i) razširitev odgovornosti in obsega posredovanja skupin zdravstvenih centrov ter tipologije funkcionalnih enot, ki jih sestavljajo; ii) pregled pravne ureditve za organizacijo in delovanje funkcionalnih enot ter sheme spodbud, ki se dodelijo za elemente, ki jih sestavljajo; iii) razvoj instrumenta za stratifikacijo tveganja v podporo kliničnemu upravljanju v funkcionalnih enotah skupin zdravstvenih centrov; in iv) dokončen prenos pristojnosti na področju zdravja s centralne na lokalne vlade. Mejnike in cilje, povezane z izvajanjem reforme je treba dokončati do 31. decembra 2023. Reforma RE-r02: Reforma na področju duševnega zdravja Glavni cilj te reforme je izboljšati duševno zdravje na Portugalskem. V ta namen je reforma razdeljena na pet intervencijskih osi: i) deinstitucionalizacija bolnikov, ki živijo v psihiatričnih bolnišnicah ali socialnih ustanovah; ii) dokončanje nacionalnega kritja lokalnih storitev na področju duševnega zdravja na področju bolnišnične, ambulantne in skupnostne oskrbe; iii) razširitev nacionalne mreže integrirane stalne oskrbe s poudarkom na duševnem zdravju; iv) reorganizacija forenzičnih psihiatričnih storitev; in v) izvajanje regionalnih zdravstvenih načrtov za demenco. Konkretno je reforma sestavljena iz pregleda sedanjega zakona o duševnem zdravju, ki določa splošna načela politike duševnega zdravja na Portugalskem in ureja obvezno zadržanje oseb z duševnimi motnjami, ter uredbe-zakona o duševnem zdravju, ki opredeljuje vodilna načela za organizacijo, upravljanje in ocenjevanje storitev na področju duševnega zdravja. Med drugim bi bilo treba v te pravne določbe uvesti naslednje spremembe: i) vključitev načel Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov v zakonodajo; ter ii) povečanje avtonomnosti in dobrega upravljanja lokalnih služb za duševno zdravje z ustanovitvijo centrov za celostno odgovornost. S tem bo reforma zagotovila okrepljene okvirne pogoje za s tem povezane naložbe v zdravstvene storitve na področju duševnega zdravja.

Mejnike in cilje, povezane z izvajanjem reforme je treba dokončati do 31. marca 2023. Reforma RE-r03: Zaključek reforme modela upravljanja javnih bolnišnic Glavni cilj reforme je povečati učinkovitost bolnišnic nacionalneaga zdravstvenega varstva. Namenjena je: i) reformiranju organizacije in notranjega upravljanja javnih bolnišnic; ii) preoblikovanju bolnišničnega omrežja v skladu z načrtovanjem zmogljivosti v smislu povpraševanja po storitvah ter ponudbe človeških virov in infrastrukture; (iii) izboljšanju povezanosti z drugimi elementi nacionalnega zdravstvenega varstva, in sicer s storitvami primarnega zdravstvenega varstva in storitvami na področju duševnega zdravja ter s paliativnimi in mrežami za integrirano stalno nego; iv) vključevanju zdravstvenih delavcev in posredniških struktur v upravljanje javnih bolnišnic; in v) osredotočanju odzivov na dejanske potrebe državljanov glede zdravja in dobrega počutja. Objektivna merila za ocenjevanje uspešnosti direktorjev bolnišnic se vključijo v pogodbe o upravljanju, ki ocenjujejo kakovost storitev in finančni položaj javnih bolnišnic. To prispeva k zagotavljanju skladnosti s prednostnimi nalogami vladne zdravstvene politike in k predvidljivejšemu upravljanju bolnišničnih virov, pri čemer se avtonomija kombinira z okrepljenim spremljanjem in odgovornostjo. Izvajanje prenovljenih pogodb o upravljanju je postopno in prednostno razvrščeno glede na stopnjo učinkovitosti, razsežnost in geografsko porazdelitev javnih bolnišnic. Poleg tega se okrepi nadzorna vloga ministrstev za zdravje in finance, da se zagotovi celosten in skladen pristop k ocenjevanju uspešnosti bolnišnic in pravočasno popravijo odstopanja od odobrenih proračunov. Poleg tega se okrepi centralizirana nabava, da se doseže nadaljnji prihranek učinkovitosti, zlasti z upoštevanjem priporočil nedavne neodvisne ocene. Zlasti je treba centralizirano nabavo razširiti na medicinsko opremo in pripomočke. Poleg tega se načrtuje izboljšanje notranjega upravljanja javnih bolnišnic, zlasti z ustanovitvijo centrov za celostno odgovornost in izvajanjem sistemov prejemkov na podlagi uspešnosti, ki se uporabljajo za enote, povezane s takšnimi centri. V zvezi z nacionalnim zdravstvenim varstvom za zdravstvene delavce začne veljati režim popolne predanosti. Poleg tega ukrep vključuje pobude za preoblikovanje bolnišničnega omrežja, da se zagotovi boljša povezanost med storitvami. Zlasti se nadalje razvijejo odzivi na hospitalizacijo na domu, da se zagotovi bolnišnična oskrba na bolnikovem domu v tesni povezavi s primarnimi zdravstvenimi storitvami, nacionalno mrežo storitev integrirane stalne oskrbe, socialnim sektorjem in lokalnimi skupnostmi. Poleg tega je treba okrepiti laboratorijsko zmogljivost nacionalnega zdravstvenega varstva za diagnosticiranje nalezljivih bolezni in povečati njeno zmogljivost za intenzivno zdravstveno oskrbo. Reforma se izvede do 31. decembra 2025. Naložba RE-C01-i01: Storitve primarnega zdravstvenega varstva z več odgovori Glavni cilj reforme je okrepiti osrednjo vlogo storitev primarnega zdravstvenega varstva pri odzivanju na zdravstvene potrebe prebivalstva v okviru splošne arhitekture nacionalnega zdravstvenega varstva. Naložba temelji na reformi primarnihz zdravstvenih storitev. Naložba vključuje naslednje pobude: -Prvič, več podnaložb bo izboljšalo dostop, kakovost in učinkovitost storitev primarnega zdravstvenega varstva, s čimer bo prispevalo k dopolnitvi nacionalne pokritosti s programi presejalnih pregledov in krepitvi zmogljivosti za zgodnje odkrivanje. Te zajemajo: i) razširitev presejalnih pregledov za odkrivanje raka na vse zdravstvene centre, vključno z rakom debelega črevesa in danke ter rakom materničnega vratu; ii) razširitev presejalnih pregledov za diabetično retinopatijo na vse zdravstvene centre; iii) zagotovitev, da se v vseh zdravstvenih domovih meri c-reaktivni protein; iv) opremljanje skupin zdravstvenih centrov s spirometri za zgodnje diagnosticiranje, spremljanje in zdravljenje astme, kroničnih obstruktivnih pljučnih bolezni in kajenja; v) zagotavljanje zdravstvenih enot s prenosnimi napravami holter za spremljanje krvnega tlaka; vi) razširitev posvetovanj v zvezi z diabetičnimi stopali na vse skupine zdravstvenih centrov; vii) sprejetje individualnih načrtov oskrbe za bolnike s kompleksnimi diagnozami in multimorbidne bolnike; viii) opredelitev protokolov napotitev na najbolj iskana območja oskrbe, in sicer oftalmologije, otorinolaringologije, ortopedije in urologije; in ix) dokončanju integriranega informacijskega sistema, ki bo olajšal napotitev bolnikov med ravnmi zdravstvenega varstva. -Drugič, druge podnaložbe so usmerjene v širitev področij posredovanja skupin zdravstvenih centrov, s čimer se poveča odzivna zmogljivost te ravni zdravstvenega varstva in okrepi ponudba zdravstvenih specializacij s krepitvijo specializiranega in skupinskega dela v zdravstvenih enotah. Te zajemajo: i) namestitev zobozdravstvenih ordinacij v zdravstvenih domovih; ii) vzpostavljanje integriranih diagnostičnih centrov (vsaj z rentgenskimi in kliničnimi analizami) v skupinah zdravstvenih centrov; iii) vzpostavitev rehabilitacijskih storitev v zdravstvenih centrih (ustrezni fizični prostori ter rehabilitacijske, multidisciplinarne in interdisciplinarne ekipe); iv) zagotovitev opreme (zasilna vrečka, defibrilator in monitor za nadzor vitalnih funkcij) za kvalificirano ukrepanje ob nesrečah (temeljni postopki oživljanja) vsem zdravstvenim centrom; in v) povečanje zagona za program za zmanjšanje neustrezne in/ali preprečljive uporabe storitev nujne zdravstvene oskrbe. -Tretjič, nadaljnje podnaložbe zagotovijo posodobitev objektov in opreme zdravstvenih centrov, povečanje energetske učinkovitosti, zagotavljanje pogojev dostopnosti, kakovosti, udobja in varnosti za bolnike in strokovnjake ter njihovo prilagoditev novim modelom zagotavljanja zdravstvenega varstva. Te med drugim vključujejo: i) gradnjo 100 novih zdravstvenih centrov; ii) obnovo ali prilagoditev 326 zdravstvenih ustanov za povečanje energijske učinkovitosti, skladnost z načrti ukrepov ob nepredvidljivih dogodkih ter zagotavljanje dostopnosti, sanitarne varnosti in udobja; in iii) nadgrajevanje zdravstvene opreme. -Četrtič, dodatne podnaložbe so osredotočene na izboljšanje odzivov v bližini, s poudarkom na oskrbi na domu in v skupnosti, posredovanje pri najbolj ogroženih skupinah prebivalstva ter spodbujanje deinstitucionalizacije in ambulantne oskrbe. Te vključujejo: i) zdravstvene domove oskrbujejo z električnimi vozili za podporo zagotavljanju oskrbe na domu; ii) povečanje števila mobilnih enot na regije z nizko gostoto prebivalstva; iii) zdravstvenim centrom zagotavljajo tehnične pogoje za telekonzultacije in spremljanje kroničnih bolezni na daljavo, na primer pri srčnem popuščanju; iv) krepitev ekip za oskrbo v skupnosti in ekip za integrirano stalno oskrbo; v) oblikovanje ekip skupnosti, ki bodo podpirale paliativno oskrbo v skupinah zdravstvenih centrov; in vi) oblikovanje programov psihosocialne pomoči pri pogostih duševnih boleznih (depresiji in anksioznosti) v skupinah zdravstvenih centrov. Naložba se izvede do 30. junija 2026. Naložba RE-C01-i02: Nacionalna mreža integrirane stalne oskrbe in nacionalna mreža paliativne oskrbe Cilj naložbe je razširiti nacionalne mreže paliativne in integrirane stalne oskrbe, tako v zvezi z bolnišnično in ambulantno oskrbo kot tudi oskrbo na domu. Naložba temelji na reformi nacionalne strategije za vključevanje invalidov, predstavljeni v delu 3 o socialnih odzivih, ter je del portugalske strategije deinstitucionalizacije in splošnih prizadevanj za obravnavanje neugodnih demografskih trendov, s katerimi se sooča država. Naložba je strukturirana in vključena v program za zagotavljanje finančne podpore nosilcem projektov iz javnega, socialnega ali zasebnega sektorja, da se: i) razširi nacionalna mreža integrirane stalne oskrbe za 5 500 postelj z izgradnjo 275 novih 20-posteljnih modulov (v obstoječih ali novih enotah); ii) ustanovi 20 dnevnih oddelkov za spodbujanje samostojnosti, da bi spremljali 500 ambulantnih bolnikov; iii) ustanovi 50 ekip za delo na domu za celostno stalno oskrbo, da bi se odzvalo na potrebe 1 000 bolnikov doma (vključno z opremo in električnimi vozili); iv) razširijo celostni odzivi na področju duševnega zdravja v 1 000 krajih, v 50 rezidencah in socialnih domovih (podpora za oblikovanje novih odzivov ali razširitev obstoječih odzivov); v) ustvari do 100 mest v 10 podpornih skupinah za duševno zdravje na domu (podpora za pridobitev potrebnih materialnih virov in električnih vozil za dejavnosti skupin); vi) razširi nacionalna mreža paliativne oskrbe z 20 paliativnimi bolnišničnimi enotami za manj zahtevne bolnike, da bi se odzvali na potrebe 400 bolnikov; in vii) ustvari do 100 mest v 10 ekipah skupnosti za paliativno oskrbo (podpora za pridobitev potrebnih materialnih virov in električnih vozil za dejavnost skupin). Naložba se izvede do 31. decembra 2025. Naložba RE-C01-i03: Dokončanje reforme na področju duševneg zdravja in izvajanje strategije za demenco

Cilj naložbe je podpreti izvajanje reforme storitev na področju duševnega zdravja ter tako prispevati k razširitvi in krepitvi zmogljivosti nacionalnega zdravstvenega varstva za odzivanje na področju duševnega zdravja. Naložba je sestavljena iz dodatnih podnaložb v objekte, strukture in človeške vire, in sicer: i) vzpostavitev nastanitvenih storitev v skupnosti, ki omogočajo deinstitucionalizacijo bolnikov, ki živijo v psihiatričnih bolnišnicah ali socialnem sektorju in ki nimajo koristi od ponudbe nacionalne mreže integrirane stalne oskrbe, vključno s povečanjem števila mest za oskrbo duševnega zdravja za 500 mest v nacionalni mreži integrirane stalne oskrbe na področju duševnega zdravja; ii) gradnjo štirih bolnišničnih enot v splošnih bolnišnicah, s čimer bi odpravili akutno nastanitev v psihiatričnih bolnišnicah; iii) ustanovitev 15 centrov za celostno odgovornost za premagovanje ovir, da se zagotovi nebolnišnična oskrba z večjo stopnjo samostojnosti in odgovornosti; iv) prenovitev 20 obstoječih objektov lokalnih služb za duševno zdravje; v) oblikovanje 40 ekip skupnosti za duševno zdravje; vi) preoblikovanje, širjenje in obnavljanje forenzičnih psihiatričnih storitev; ter vii) razvoj ukrepov ozaveščanja in usposabljanja za „izgraditev oskrbe za bolnike“, ki trpijo za demenco. Naložba se izvede do 31. decembra 2025. Naložba RE-C01-i04: Oprema za nove bolnišnice v krajih Seixal, Sintra in Vzhodna Lizbona Cilj naložbe je opremiti načrtovane nove bolnišnice v Seixalu, Sintri in Vzhodni Lizboni ter tako okrepiti bolnišnično mrežo in ponudbo bolnišnične oskrbe v gosto naseljeni regiji, kjer je povpraševanje po zdravstvenih storitvah precejšnje. Cilj tega je zagotoviti boljši dostop do zdravstvenega varstva za velik del prebivalstva ter prispevati k zmanjšanju neenakosti in socialni koheziji v regiji. Naložba vključuje nakup opreme, ki bo nameščena v novih bolnišnicah v krajih Seixal, Sintra in Vzhodna Lizbona, vključno z: i) klinično, medicinsko in visokotehnološko opremo; ii) splošno opremo, vključno s specializiranim pohištvom; in iii) računalniško opremo. Naložba se izvede do 30. junija 2026. Naložba RE-C01-i05-RAM: Krepitev regionalnega zdravstvenega varstva na Madeiri Cilj te naložbe je izvajanje strateškega načrta za regionalni zdravstveni sistem avtonomne regije Madeira in regionalne strategije za spodbujanje duševnega zdravja. Naložba je sestavljena iz dveh podnaložb. Prvič, vključuje podnaložbe za razširitev, razvoj in izboljšanje regionalne mreže integrirane stalne oskrbe, vključno z razširitvijo števila mest v vseh njihovih tipologijah v skladu z načelom deinstitucionalizacije, v sodelovanju z zasebnim in socialnim sektorjem ter na območjih, za katera je značilno akutno staranje prebivalstva in/ali manj nameščenih zmogljivosti. Drugič, vključuje tudi podnaložbe za okrepitev zmogljivosti odzivanja na področju duševnega zdravja in demence, povezane s staranjem, vključno z nadgradnjo infrastrukture in opreme v bolnišnicah in primarnem zdravstvenem varstvu, zagotavljanjem novih prostorov za bolnišnično in dnevno bolnišnično oskrbo ter vzpostavitvijo skupin za duševno zdravje v skupnosti. Naložba se izvede do 30. junija 2026. Naložba RE-C01-i06: Prehod na digitalno zdravje Cilj naložbe je odpraviti ozka grla, ki ovirajo digitalni prehod nacionalnega zdravstvenega varstva, vključno s pomanjkanjem ustrezne strojne in programske opreme, ki je na voljo zdravstvenim delavcem, okrepiti standardizacijo informacijskih sistemov nacionalnega zdravstvenega varstva ter izboljšati uporabniške izkušnje in dostop do podatkov. Naložba je sestavljena iz štirih podnaložb. Prvič, izboljšati je treba mrežo zdravstvenih podatkov, da se izboljša kakovost storitev in odpornost računalniških sistemov, ki so na voljo v nacionalnem zdravstvenem varstvu, kar bo olajšalo uporabo podatkov v sistemih za podporo odločanju, zagotovilo interoperabilnost med različnimi informacijskimi sistemi in skladnost z ustreznimi varnostnimi načeli. Drugič, komunikacija med državljani in zdravstvenimi enotami se poenostavi, standardizira in digitalizira z elektronskimi orodji, kot so platforma, osredotočena na državljane, in orodja za telezdravstvo, da se poveča dostop do zdravstvenega varstva. Tretjič, nadgrajena in interoperabilna orodja, ki so na voljo zdravstvenim delavcem (npr. platforme za spremljanje in rehabilitacijo na daljavo, ter sistemi, ki krepijo prenosljivost podatkov v primarnem zdravstvenem varstvu, bolnišnicami in integriranimi ustanovami za stalno oskrbo) ter ustrezno usposabljanje o digitalnih znanjih in spretnostih. Četrtič, spodbuja se digitalizacija kliničnih evidenc, da se izvajajo dejavnosti za spremljanje uspešnosti nacionalnega zdravstvenega varstva. Naložba se izvede do 31. decembra 2024. Naložba RE-C01-i07-RAM: Digitalizacija regionalnega zdravstvenega varstva na Madeiri Cilj te naložbe je spodbujati digitalizacijo regionalnega zdravstvenega varstva na Madeiri z uvedbo digitalnih tehnologij za podporo kakovosti in učinkovitosti zdravstvenih storitev ter krepitev vloge zdravstvenih delavcev in državljanov. Naložba je sestavljena iz več podnaložb, vključno z: i) izvajanjem digitalnih tehnologij za podporo spremljanju bolnikov, krepitvijo telekonzultacij in spremljanjem zdravstvenega stanja državljanov na daljavo; ii) krepitvijo digitalnih tehnologij in umetne inteligence za epidemiološko spremljanje; iii) povečanjem digitalizacije zdravstva in izboljšanje interoperabilnosti informacijskih sistemov; iv) izboljšanjem dostopa državljanov do zdravstvenih informacij in storitev z digitalnimi sredstvi; ter (v) usposabljanjem državljanov in deležnikov za uporabo digitalnih zdravstvenih virov na področju zdravja. Naložba se izvede do 31. decembra 2024. Naložba RE-C01-i08-RAA: Digitalna bolnišnica na Azorih

Cilj naložbe je povečati ponudbo zdravstvenega varstva in zagotoviti boljši dostop do zdravstvenega varstva na Azorih z digitalizacijo regionalnih zdravstvenih storitev. Naložba vključuje vzpostavitev elektronske zdravstvene evidence za vsakega državljana, povečanje interoperabilnosti informacijskih sistemov, da se omogoči izmenjava kliničnih informacij med zdravstvenimi delavci, izboljšanje dostopnosti zdravstvenega varstva na najbolj izoliranih otokih brez bolnišnic z izvajanjem posvetovanj na daljavo ter zagotovitev potrebne strojne in programske opreme ter informacijskih sistemov. Naložba se izvede do 30. septembra 2025. Naložba RE-C01-i09: Univerzalni sistem za podporo aktivnemu življenju Cilj naložbe je spodbujanje fizičnega in čustvenega dobrega počutja na Portugalskem s povečanjem nizke ravni telesne dejavnosti v državi ter prispevanjem k boljšemu preprečevanju bolezni in boljšemu obvladovanju bremena nenalezljivih bolezni. Naložbo sestavljajo: i) nacionalno kampanjo in tehnološko platformo za spodbujanje telesne dejavnosti, povečanje znanja državljanov o koristih redne telesne dejavnosti v vseh starostih, predpisovanje vaj glede na njihove zmožnosti in spodbujanje bolj zdravega načina življenja; ii) razširitev šolskega športa na skupnost s spodbujanjem aktivne mobilnosti od mlajših let in skozi vse življenje ter športa v družinskem okolju kot sredstva za spodbujanje uspeha učencev in bolj zdravega načina življenja; ter iii) spodbujanje telesne dejavnosti na delovnem mestu, spodbujanje izvajanja ukrepov in programov ter zagotavljanje prostorov in opreme za telesno dejavnost. Naložba se izvede do 30. septembra 2025.



A.2 Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje nepovratne finančne podpore Zaporedna številka Ukrep (reforma ali naložba) Mejnik/ Ime Kvalitativni kazalniki

(za mejnike) Kvantitativni kazalniki

(za cilje) Okvirni časovni razpored za dokončanje Opis in jasna opredelitev vsakega mejnika in cilja cilj Enota merjenja Izhodiščna raven Ciljna raven Q Leto 1.1 RE-C01-r01 M Začetek veljavnosti pravnih aktov na področju primarnega zdravstvenega varstva Začetek veljavnosti revidiranih pravnih aktov Q2 2023 Revizija pravnih aktov na področju primarnega zdravstvenega varstva, in sicer: (i) zakonodaje, na kateri temeljijo funkcionalne enote centrov za primarno zdravstveno varstvo (vključno z uredbo-zakonom št. 73/2017 o enotah za družinsko zdravstveno varstvo modela B, odlokom vlade št. 1368/2007, pravili in modelom plačila enot za družinsko zdravstveno varstvo modela B in povezanim pravnim aktom ter pravnimi akti, ki podpirajo delovanje drugih vrst enot primarnega zdravstvenega varstva); in ii) zakonodaje, na kateri temeljijo skupine zdravstvenih centrov (vključno s pravnimi akti, na katerih temeljijo skupine zdravstvenih domov, in sicer uredbo-zakonom št. 28/2008). 1.2 RE-C01-r01 T Razvoj instrumenta za stratifikacijo tveganja v podporo kliničnemu upravljanju v funkcionalnih enotah skupin zdravstvenih centrov; število 0 1 000 Q4 2023 Število funkcionalnih enot zdravstvenih centrov, ki dobijo dostop do informacij iz instrumenta za stratifikacijo tveganja, ki zajema registrirane uporabnike. Instrument za stratifikacijo tveganja omogoča proaktivno posredovanje pri populacijah z višjim kliničnim tveganjem in socialno ranljivostjo, pri čemer zagotavlja programe presejalnih pregledov in zgodnje diagnoze prebivalstva po vsej državi ter pravočasno zdravljenje in ustrezno spremljanje uporabnikov, ki imajo najpogostejše bolezni (kardiovaskularne bolezni, sladkorna bolezen, rak, dihalne, duševne in osteoartikularne bolezni). 1.3 RE-C01-r01 T Zaključek procesa decentralizacije odgovornosti na področju zdravja v občinah število 0 201 Q4 2022 Število novih občin, v katerih je bil v skladu z uredbo-zakonom št. 23/2019 z dne 30. januarja zaključen proces decentralizacije odgovornosti na področju zdravja, in sicer s podpisom obvestila o prenosu s strani ministrstva za zdravje, regionalnih zdravstvenih uprav in občin. Prenos odgovornosti zajema: i) sodelovanje občin pri odločitvah o načrtovanju, upravljanju in naložbah enot primarnega zdravstvenega varstva ter pri delitvi posegov v zasvojevalno vedenje in odvisnost, zlasti pri njihovi gradnji, opremi in vzdrževanju; ii) upravljanje, vzdrževanje in ohranjanje druge opreme, povezane s primarnim zdravstvenim varstvom; iii) upravljanje zdravstvenih delavcev v kategoriji operativnih asistentov funkcionalnih enot skupin zdravstvenih centrov in delitev posegov v zasvojevalno vedenje in odvisnosti, ki vključujejo nacionalno zdravstveno službo; iv) upravljanje logističnih podpornih storitev za skupine zdravstvenih centrov; v) strateško partnerstvo v programih za preprečevanje bolezni s posebnim poudarkom na spodbujanju zdravega načina življenja in aktivnega staranja. 1.4 RE-C01-r02 M Začetek veljavnosti novega zakonskega odloka o duševnem zdravju, ki določa načela za organizacijo storitev na področju duševnega zdravja Začetek veljavnosti novega zakonskega odloka o duševnem zdravju Q4 2021 Nova uredba-zakon odraža predloge za spremembe, ki jih je pripravila delovna skupina, ustanovljena z vladno odredbo št. 6324/2020 z dne 15. junija, kakor je bila spremenjena z odlokom vlade št. 11485/2020 z dne 20. novembra, z namenom opredelitve načel organizacije storitev na področju duševnega zdravja. 1.5 RE-C01-r02 M Začetek veljavnosti novega zakona o duševnem zdravju, ki določa načela v zvezi s pravicami duševno bolnih oseb in ureja obvezno hospitalizacijo ali zdravljenje Začetek veljavnosti novega zakona o duševnem zdravju Q1 2023 Novi zakon odraža predloge za spremembe, ki jih je pripravila delovna skupina, ustanovljena z vladno odredbo št. 6324/2020 z dne 15. junija, kakor je bila spremenjena z odlokom vlade št. 11485/2020 z dne 20. novembra, z namenom določitve načel v zvezi s pravicami duševno bolnih oseb ter ureditvijo obvezne hospitalizacije ali zdravljenja 1.6 RE-C01-r03 M Začetek veljavnosti nove predloge pogodbe o upravljanju Začetek veljavnosti nove predloge pogodbe o upravljanju Q2 2022 Začetek veljavnosti nove predloge pogodbe o upravljanju s skupno odobritvijo ministrstev za zdravje in finance. Nova predloga se upošteva pri vseh prihodnjih pogodbah o upravljanju, ki jih podpišejo vsi javni upravljavci podjetij v državni lasti v zdravstvenem sistemu, da se okrepi odgovornost in spodbudijo prakse upravljanja, ki temeljijo na uspešnosti. 1.7 RE-C01-r03 M Začetek veljavnosti novega načrta upravljanja nacionalnega zdravstvenega varstva Začetek veljavnosti novega načrta poslovodnega računovodstva Q1 2024 Vzpostavitev načrta upravljanja za nacionalno zdravstveno službo, da se na nacionalni ravni zberejo informacije o stroških, prihodkih in rezultatih bolnišničnih storitev, s čimer se izboljša dodeljevanje sredstev v nacionalni zdravstveni službi, primerjalna analiza in opredelijo področja za izboljšanje operativne učinkovitosti zdravstvenih subjektov. Osrednji upravni organ zdravstvenega sistema razširja novi načrt poslovodnega računovodstva prek normativne okrožnice. 1.8 RE-C01-r03 T Vzpostavitev novih centrov za celostno odgovornost v bolnišnicah nacionalnega zdravstvenega varstva število 0 10 Q4 2022 Vzpostavitev novih centrov za celostno odgovornost v bolnišnicah nacionalnega zdravstvenega varstva, da bi: i) izboljšali dostop do storitev zdravstvene nege ter njihove kakovosti in učinkovitosti; ii) okrepili klinično upravljanje, samostojnost in odgovornost zdravstvenih storitev; iii) spodbudili zdravstvene delavce, naj še naprej delajo v javnih bolnišnicah; iv) delili tveganja in koristi med zdravstvenimi službami in bolnišnicami; v) cenili poslanstvo vsake zdravstvene službe in bolnišnice v regionalnem in nacionalnem okviru nacionalnega zdravstvenega varstva. 1.9 RE-C01-r03 T Vzpostavitev novih centrov za celostno odgovornost v nacionalnega zdravstvenega varstva število 10 25 Q4 2025 Vzpostavitev novih centrov za celostno odgovornost v bolnišnicah nacionalnega zdravstvenega varstva, da bi: i) izboljšanje dostopa do storitev zdravstvene nege ter njihove kakovosti in učinkovitosti; ii) okrepili klinično upravljanje, samostojnost in odgovornost zdravstvenih storitev; iii) spodbudili zdravstvene delavce, naj še naprej delajo v javnih bolnišnicah; iv) delili tveganja in koristi med zdravstvenimi službami in bolnišnicami; v) cenili poslanstvo vsake zdravstvene službe in bolnišnice v regionalnem in nacionalnem okviru nacionalnega zdravstvenega varstva. 1.10 RE-C01-r03 T Krepitev odzivov na bolnišnično zdravljenje na domu v bolnišnicah nacionalnega zdravstvenega varstva število 0 5 000 Q4 2024 Povečanje zmogljivosti za odzivanje v bolnišnični oskrbi na domu z omogočanjem zagotavljanja zdravstvenih storitev na domu z razlikovanjem, kompleksnostjo in intenzivnostjo na bolnišnični ravni za omejeno obdobje, v tesnem sodelovanju s primarnimi zdravstvenimi storitvami, nacionalno mrežo integrirane stalne oskrbe, socialnim sektorjem in širšo skupnostjo, merjeno s številom novih bolnišničnih epizod na domu (opredeljenih kot sklop oskrbe, zagotovljene v obdobju, v katerem je bolnik odgovoren za bolnišnično zdravljenje na domu, ki teče neprekinjeno od dneva zaključka, razen datuma odpusta). 1.11 RE-C01-r03 M Začetek veljavnosti akcijskega načrta za okrepitev centraliziranih mehanizmov nabave zdravil Začetek veljavnosti akcijskega načrta za okrepitev centraliziranih mehanizmov nabave zdravil Q2 2024 Začetek veljavnosti akcijskega načrta za okrepitev centraliziranih mehanizmov nabave zdravil, da se izvedejo priporočila neodvisne ocene centraliziranega javnega naročanja zdravil na Portugalskem, ki jo je opravil avstrijski nacionalni inštitut za javno zdravje v okviru programa za podporo strukturnim reformam. 1.12 RE-C01-r03 M Začetek veljavnosti nove ureditve izključnosti v okviru nacionalnega zdravstvenega varstva Začetek veljavnosti nove ureditve dela v zvezi z izključnostjo Q1 2023 Nova ureditev dela v zvezi z izključnostjo za zdravstvene delavce v nacionalnem zdravstvenem varstvu, ki vključuje ustrezne mehanizme za organizacijo delovnega časa in plačnih tabel. 1.13 RE-C01-i01 M Začetek veljavnosti pogojev za sklicevanje na nujne epizode, pregledane v belih, modrih ali zelenih službah za nujne primere v bolnišnicah, za druge vrste zdravstvenih storitev, vključno s primarnim zdravstvenim varstvom Začetek veljavnosti pogojev za sklicevanje na izredne dogodke Q1 2022 Začetek veljavnosti postopkov in upravnih pravil postopkov za uporabnike za primere izjemnih dogodkov v obliki kod (bela, modra ali zelena) v službah za nujne primere v bolnišnicah za druge vrste zdravstvenega varstva, storitve, zlasti za storitve primarnega zdravstvenega varstva, z neposrednim načrtovanjem naročanj. 1.14 RE-C01-i01 T Gradnja novih zdravstvenih enot število 0 20 Q4 2023 Število novih zdravstvenih enot, zgrajenih za nadomestitev neustreznih stavb, zagotavljanje dostopnosti, kakovosti, udobja in varnosti za uporabnike in zdravstvene delavce ter njihovo prilagajanje novim modelom zdravstvenega varstva. Nove enote se zgradijo tako, da nadomestijo neustrezne stavbe, potrebe novih stavb po primarni energiji pa so vsaj 20 % manjše od potreb stavb s skoraj nično porabo energije. 1.15 RE-C01-i01 T Gradnja novih zdravstvenih enot število 20 100 Q2 2026 Število novih zdravstvenih enot, zgrajenih za nadomestitev neustreznih stavb, zagotavljanje dostopnosti, kakovosti, udobja in varnosti za uporabnike in zdravstvene delavce ter njihovo prilagajanje novim modelom zdravstvenega varstva. Nove enote se zgradijo tako, da nadomestijo neustrezne stavbe, potrebe novih stavb po primarni energiji pa so vsaj 20 % manjše od potreb stavb s skoraj nično porabo energije. 1.16 RE-C01-i01 M Dokončati nacionalno pokritost programov presejalnih pregledov in zgodnje diagnoze v primarnem zdravstvenem varstvu Poročilo o zaključku programov presejalnih pregledov in zgodnje diagnoze v primarnem zdravstvenem varstvu Q1 2026 Uresničitev tega mejnika vključuje: i) uvedbo presejalnih pregledov materničnega vratu v zdravstvenih domovih; ii) uvedbo presejalnih testov za črevesje in danko v zdravstvenih domovih; iii) uvedbp presejalnih pregledov za diabetično retinopatijo v 300 zdravstvenih domovih; iv) uvedbo testov holter in ambulantnega spremljanja krvnega tlaka v funkcionalnih enotah; v) uvedbo orodij za diagnosticiranje in zdravljenje astme, kroničnih obstruktivnih pljučnih bolezni in kajenja (spirometri) v zdravstvenih domovih; in (vi) uvedbo merjennja c-reaktivnega proteina v zdravstvenih domovih. 1.17 RE-C01-i01 M Povečanje odzivne zmogljivosti centrov za primarno zdravstveno varstvo in razširitev njihovih področij ukrepanja Poročilo o povečanju odzivne zmogljivosti centrov za primarno zdravstveno varstvo in razširitvi njihovih področij ukrepanja Q2 2026 Uresničitev tega mejnika vključuje: i) razširitev posvetovanja z diabetičnimi stopali na skupine zdravstvenih centrov; ii) ustanavljanje zobozdravstvenih ordinacij v zdravstvenih domovih; iii) vzpostavitev integriranih diagnostičnih centrov (z dopolnilnimi sredstvi za manj zahtevno diagnosticiranje in zdravljenje, rentgensko in klinično analizo) v skupinah zdravstvenih centrov; iv) ustanavljanje prostorov za gibanje in rehabilitacijo v skupinah zdravstvenih centrov; v) zagotavljanje opreme (zasilna vrečka, defibrilator in monitor za nadzor vitalnih funkcij) za kvalificirano ukrepanje v izrednih razmerah (temeljni postopki oživljanja) zdravstvenim centrom. 1.18 RE-C01-i01 M Prenova zdravstvenih ustanov in opreme, da se zagotovijo dostopnost, kakovost in varnost v centrih za primarno zdravstveno varstvo Poročilo o prenovi zdravstvenih ustanov in opreme Q2 2026 Uresničitev tega mejnika vključuje: i) gradnjo 100 zdravstvenih ustanov z nepovratnimi sredstvi v višini 154 841 862 EUR za nadomestitev neprimernih stavb; potrebe novih stavb po primarni energiji pa so vsaj 20 % manjše od potreb stavb s skoraj nično porabo energije. ii) obnovo ali prilagoditev 326 zdravstvenih objektov za povečanje energijske učinkovitosti, skladnost z načrti ukrepov ob nepredvidljivih dogodkih in/ali zagotavljanje dostopnosti, varnosti in udobja za uporabnike in zdravstvene delavce, od katerih se nepovratna sredstva v višini 133 509 208 EUR nanašajo na prenovo energijske učinkovitosti, podpora v višini 11 322 726 EUR pa se nanaša na prenovo energijske učinkovitosti, da se v povprečju doseže vsaj srednje temeljita prenova, kot je opredeljena v Priporočilu Komisije o prenovi stavb (EU) 2019/786 (zahteve za izboljšanje energijske učinkovitosti so vključene v razpise za javna naročila); ter iii) posodobitev opreme (med drugim osnovna klinična oprema, oprema za informacijsko in komunikacijsko tehnologijo, oprema za energijsko učinkovitost in varnostna oprema). 1.19 RE-C01-i01 MT Krepitev oskrbe v skupnosti ter intervencij na domu in v skupnosti Poročilo o krepitvi oskrbe v skupnosti ter intervencij na domu in v skupnosti Q2 2026 Uresničitev tega mejnika vključuje: i) zagotavljanje najmanj 770 električnih vozil za podporo zdravstvenim ustanovam pri zagotavljanju oskrbe na domu; in ii) povečanje števila novih mobilnih enot za vsaj dodatnih 34 enot, da bi zajele regije z nizko gostoto. 1.20 RE-C01-i02 M Začetek veljavnosti uredbe o dodelitvi finančne podpore s strani regionalnih zdravstvenih organov Začetek veljavnosti uredbe o dodelitvi finančne podpore Q1 2022 Začetek veljavnosti uredbe o dodelitvi finančne podpore s strani regionalnih zdravstvenih organov, ki opredeljuje model upravljanja programa in ustrezne zahteve vlagateljev. 1.21 RE-C01-i02 T Krepitev zmogljivosti za odzivanje nacionalnih mrež integrirane stalne oskrbe in paliativnih storitev oskrbe v bolnišnični in ambulantni oskrbi število 0 7 400 Q4 2025 Krepitev zmogljivosti za odzivanje nacionalnih mrež integrirane stalne oskrbe in paliativne oskrbe v bolnišnični in ambulantni oskrbi z vzpostavitvijo naslednjih novih mest: i) novih 5 500 bolnišničnih postelj v nacionalni mreži integriranih storitev stalne oskrbe v okviru splošne mreže; ii) novih 500 mest za dnevne oddelke za spodbujanje samostojnosti v okviru nacionalne mreže storitev integrirane stalne oskrbe; iii) novih 1000 mest v integriranih storitvah nadaljnjega varstva na področju duševnega zdravja; in iv) novih 400 bolnišničnih postelj za manj zahtevne diagnoze v nacionalni mreži storitev paliativne nege. Vključuje uporabo nepovratnih sredstev v višini 198 337 500 EUR za izgradnjo nove zdravstvene infrastrukture. Potrebe teh novih stavb po primarni energiji so vsaj 20 % manjše od potreb stavb s skoraj nično porabo energije. 1.22 RE-C01-i02 T Krepitev zmogljivosti za odzivanje nacionalnih mrež integrirane stalne oskrbe in paliativnih storitev oskrbe na domu število 0 1 200 Q4 2023 Krepitev zmogljivosti za odzivanje nacionalnih mrež integrirane stalne oskrbe in paliativnih storitev oskrbe na domu z vzpostavitvijo naslednjih novih mest: i) 1 000 novih mest v ekipah za integrirano stalno oskrbo na domu; (II) 100 novih mest v podpornih skupinah za duševno zdravje v okviru nacionalne mreže storitev integrirane stalne oskrbe; in iii) 100 novih mest v podpornih skupinah za paliativno oskrbo v skupnosti. 1.23 RE-C01-i03 T Obnova enot in opreme za forenzično psihiatrijo število 0 3 Q4 2025 Vzpostavitev nove enote za forenzično psihiatrijo (Sobral Cid) in prenova dveh drugih enot (lizbonski psihiatrični center in bolnišnica Magalhães Lemos), da se zagotovijo pogoji, skladni s spoštovanjem človekovih pravic, zlasti zasebnosti, udobja in humanizacije prostorov, ne da bi se zanemarili varnostni pogoji, povezani z izpolnjevanjem sodnih odredb, s čimer bi preprečili nadaljnje obsodbe Portugalske republike s strani mednarodnih organizacij (Evropski odbor za preprečevanje mučenja). 1.24 RE-C01-i03 M Razvoj ukrepov ozaveščanja in usposabljanja za „izgraditev oskrbe za bolnike“, ki trpijo za demenco. Poročilo o uvedbi novih ukrepov za ozaveščanje in usposabljanje ter njihovem razvoju Q4 2022 Ukrepi za ozaveščanje in usposabljanje o demencah, da se podprejo reforme na področju socialnih in zdravstvenih storitev, namenjenih osebju v službah socialnih in zdravstvenih storitev ali drugim subjektom, ki delajo s splošno javnostjo na področju socialne politike in politike zdravstvenega varstva, ter uporabnikom socialnih in zdravstvenih storitev. 1.25 RE-C01-i03 M Dokončanje krepitve mreže za duševno zdravje Poročilo o dokončanju vseh opisanih pobud za okrepitev mreže za duševno zdravje Q4 2025 Dokončanje vseh ukrepov, opredeljenih za okrepitev mreže zdravstvenega varstva na področju duševnega zdravja, vključno z: i) ustanovitvijo štirih novih enot za hospitalizacijo v splošnih bolnišnicah; ii) ustanovitvijo 15 centrov za celostno odgovornost v službah za duševno zdravje; iii) obnovo 20 obstoječih lokalnih služb za duševno zdravje; iv) 500 odzivov na potrebe institucionaliziranih oseb s kroničnimi duševnimi boleznimi; v) posodobitvijo treh forenzičnih psihiatričnih objektov ter opreme; vi) gradnjo treh forenzičnih stanovanjskih prehodnih enot; in (vii) razvojem ukrepov usposabljanja za „izgraditev oskrbe za bolnike“, ki trpijo za demenco. Vključuje uporabo nepovratnih sredstev v višini 58 507 675 EUR za prenovo energijske učinkovitosti, da se v povprečju doseže vsaj srednje temeljita prenova, kot je opredeljena v Priporočilu Komisije o prenovi stavb (EU) 2019/786. Zahteve za izboljšanje energijske učinkovitosti stavb so vključene v postopke javnega naročanja in se zagotovijo v razpisnih specifikacijah. 1.26 RE-C01-i04 M Nakup opreme za bolnišnice v Vzhodni Lizboni, Seixalu in Sintri Nakup opreme za bolnišnice v Vzhodni Lizboni, Seixalu in Sintri, kar skupaj znaša 178 740 000 EUR podpore v obliki nepovratnih sredstev. Q2 2026 Nakup opreme, ki jo je treba namestiti v novih bolnišnicah v Lizboni, Seixalu in Sintri, v višini skupno 178 740 000 EUR nepovratnih sredstev, in sicer klinične/medicinske in visokotehnološke opreme; splošne opreme, ki je sestavljena iz pohištva, prilagojenega nalogam, ki jih je treba opraviti v različnih prostorih, ter jo je enostavno čistiti in je ergonomsko zasnovana; in računalniška oprema. 1.27 RE-C01-i05-RAM T Povečanje števila razpoložljivih mest v sistemu bolnišnične oskrbe na domu v okviru regionalnega zdravstvenega varstva na Madeiri število 0 1 500 Q2 2026 Krepitev odzivne zmogljivosti regionalnih zdravstvenih storitev na Madeiri s povečanjem števila razpoložljivih mest v bolnišničnem sistemu na domu, kar bo omogočilo zagotavljanje zdravstvenih storitev na domu z razlikovanjem med bolnišnicami, kompleksnostjo in intenzivnostjo za omejeno obdobje, ob tesnem usklajevanju s primarnim zdravstvenim varstvom in drugimi storitvami. 1.28 RE-C01-i05-RAM T Ustanovitev skupin skupnosti za duševno zdravje v regionalnem zdravstvenem varstvu na Madeiri število 0 11 Q2 2026 Krepitev zmogljivosti za odzivanje regionalnega zdravstvenega varstva na Madeiri na področju duševnega zdravja in demence, povezane s staranjem, prek oblikovanja skupin skupnosti za duševno zdravje. 1.29 RE-C01-i05-RAM M Uvedba sistema klasifikacije, funkcionalnega profila in sistema napotitev uporabnikov za regionalni model storitev integrirane stalne oskrbe na Madeiri Poročilo o uvedbi klasifikacijskega sistema, funkcionalnega profila in sistema za napotitev uporabnikov Q4 2021 Uvedba sistema klasifikacije, funkcionalnega profila in sistema napotitev uporabnikov, da se okrepi regionalni model Madeire za storitve integrirane stalne oskrbe ter njegovo usklajevanje in tehnično upravljanje. 1.30 RE-C01-i05-RAM T Povečanje števila mest v službah integrirane stalne oskrbe v regionalni zdravstvenem varstvu na Madeiri število 0 1 080 Q4 2025 Število mest, ustvarjenih v službah integrirane stalne oskrbe v regionalnem zdravstvenem varstvu na Madeiri, merjeno v smislu novih postelj, na splošno (vključno z okrevanjem, enota za srednje dolgo okrevanje in enota za rehabilitacijo ter enota za dolgotrajno nego in vzdrževanje), storitev na področju duševnega zdravja in pediatričnih storitev. Vključuje uporabo nepovratnih sredstev: i) v višini 44 700 000 EUR za izgradnjo nove zdravstvene infrastrukture; potrebe novih stavb po primarni energiji so vsaj 20 % manjše od potreb stavb s skoraj nično porabo energije. in ii) 23 300 000 EUR za prenovo energijske učinkovitosti. 1.31 RE-C01-i05-RAM T Prenova primarnega zdravstvenega varstva v regionalnem zdravstvenem varstvu na Madeiri število 0 15 Q2 2026 Število obnovljenih ustanov primarnega zdravstvenega varstva v regionalnem zdravstvenem varstvu na Madeiri. 1.32 RE-C01-i06 T Nadgradnja lokalnih omrežij informacijske tehnologije % 0 90 Q4 2022 Odstotek nadgrajenih lokalnih omrežij informacijske tehnologije v nacionalnem zdravstvenem varstvu, ki jih organizira in izvaja enota za skupne službe ministrstva za zdravje, ki bo tako lahko delovala v novem modelu enotnih komunikacij (glasovanje prek internetnega protokola). 1.33 RE-C01-i06 T Izvajanje funkcij za telezdravstvo in spremljanje na daljavo % 0 15 Q4 2022 Odstotek uporabnikov z dostopom do novih funkcij telezdravstva in spremljanja na daljavo, ki omogočajo zagotavljanje storitev zdravstvenega varstva na daljavo, s čimer se povečata dostop do zdravstvenega varstva in udeležba državljanov v postopku zbiranja in zdravljenja informacij na daljavo. 1.34 RE-C01-i06 T Izvajanje administrativnih modulov informacijske tehnologije, osnovnih kliničnih modulov in kliničnih modulov v izrednih razmerah % 0 15 Q4 2024 Odstotek zdravstvenih delavcev z dostopom do integriranih modulov informacijske tehnologije, osnovnih kliničnih modulov in kliničnih modulov v izrednih razmerah za: i) beleženje in iskanje kliničnih informacij v okviru primarnega, bolnišničnega in stalnega zdravstvenega varstva, da se zagotovita razpoložljivost in vključevanje zdravstvenih informacij ter večja varnost za uporabnike in zdravstvene delavce; in ii) nujne zdravstvene storitve, register medicinskih sester in storitve zdravstvenega varstva na daljavo. 1.35 RE-C01-i07-RAM T Nova računalniška oprema za regionalno zdravstveno varstvo na Madeiri število 0 3 600 Q4 2024 Število nove računalniške opreme za regionalno zdravstveno varstvo na Madeiri za spremljanje in zagotavljanje večje bližine uporabnikov regionalnega zdravstvenega varstva na Madeiri, spodbujanje zmanjšanja tveganja napak ter spodbujanje učinkovitosti in hitrega dostopa do podatkov o uporabnikih. 1.36 RE-C01-i08-RAA T Večji dostop do uporabniškega portala regionalnega zdravstvenega varstva na Azorih število 0 25 000 Q3 2025 Število dodatnih posameznih uporabnikov na leto, ki dostopajo do uporabniškega portala regionalnega zdravstvenega varstva na Azorih zaradi razširitve digitalnih zdravstvenih storitev in zdravstvenih informacij, ki so tam na voljo. 1.37 RE-C01-i08-RAA T Uvedba telemedicine v regionalnem zdravstvenem varstvu na Azorih število 0 1 000 Q3 2024 Število letnih obiskov telemedicine v službah primarnega zdravstvenega varstva in pri zdravnikih specialistih v regionalnem zdravstvenem varstvu na Azorih. 1.38 RE-C01-i09 T Zaključek izvajanja programov „Šolska športna skupnost“ in „Šolski šport na kolesih“ število 0 1 980 Q3 2025 Število šol drugega cikla, kjer so bila kolesa različnih velikosti namenjena poučevanju dijakov, in javnih šol, kjer so bila v okviru programa „Šolska športna skupnost“ zagotovljena kolesa za odrasle. 1.39 RE-C01-i09 M Začetek nacionalne kampanje za univerzalni sistem za podporo aktivnemu življenju in s tem povezano tehnološko platformo Novi komunikacijski kanali in platforma, ki se uporabljajo za nacionalno kampanjo za univerzalni sistem za podporo aktivnemu življenju Q3 2025 Začetek nacionalne kampanje za univerzalni sistem za podporo aktivnemu življenju in z njim povezano tehnološko platformo, da bi povečali znanje državljanov o koristih redne telesne dejavnosti v vseh starostih in glede na njihove zmožnosti, da bi spodbudili sprejemanje bolj zdravega načina življenja. B. KOMPONENTA 2: Stanovanja Ta del portugalskega načrta za okrevanje in odpornost obravnava izzive, povezane s strukturnim pomanjkanjem stalnih in začasnih stanovanjskih rešitev za ranljivejše skupine, tako na celinski Portugalski kot v avtonomnih regijah Azori in Madeira, hkrati pa posredno prispeva h krepitvi sistema socialne zaščite. Javna stanovanja predstavljajo le 2 % celotnega staleža na Portugalskem in se štejejo za nezadostna pri zadovoljevanju potreb tistih, ki so najbolj ogroženih in jim grozi socialna izključenost. Glavni cilji komponente so: i) povečati ponudbo socialnih in cenovno dostopnih stanovanj (vključno z obravnavanjem drugih s tem povezanih potreb, kot so pomanjkanje osnovne infrastrukture in opreme, nezdrava in negotova bivališča, prekarnost ali pomanjkanje pogodbenih vezi, prenatrpanost ali neustreznost stanovanj za posebne potrebe invalidnih oseb ali oseb z omejeno mobilnostjo); ii) oblikovanje nacionalnega javnega odziva na nujne in začasne potrebe po nastanitvi, ki izhajajo iz nepričakovanih ali nepredvidljivih dogodkov, kot so naravne nesreče, požari, pandemije, migracijski tokovi, prošnje za azil ali primeri neposredne nevarnosti, kot so nasilje v družini, trgovina z ljudmi, nevarnost izselitve in drugo; in iii) povečati ponudbo študentskih nastanitev po dostopnih cenah. Naložbe v komponento vključujejo gradnjo novih stanovanj in sanacijo obstoječih. Ta komponenta prispeva k obravnavi priporočil za posamezne države, izdanih Portugalski v okviru evropskega semestra v letih 2019 in 2020, zlasti: izboljšati učinkovitost in ustreznost mreže socialne varnosti (priporočilo za posamezne države št. 2 2019); zagotoviti zadostno in učinkovito socialno zaščito in dohodkovno podporo (priporočilo za posamezno državo št. 2 2020); ter povečanje števila diplomantov v visokošolskem izobraževanju, zlasti na področju znanosti in informacijske tehnologije (z naložbami v študentske nastanitve) (priporočilo za posamezno državo št. 2 2019). Komponenta prispeva tudi k obravnavi priporočila za posamezne države v zvezi s prehodom na podnebne spremembe (priporočilo za posamezno državo št. 3 2020). Komponenta prispeva tudi k izvajanju več načel evropskega stebra socialnih pravic, kot so: „Posameznikom v stiski se zagotovi dostop do socialnih stanovanj ali kakovostne stanovanjske pomoči“ (EPSR 19.a); „Ranljive osebe imajo pravico do ustrezne pomoči in zaščite pred prisilno izselitvijo“ (EPSR 19.b); „Brezdomcem se zagotovijo ustrezna zatočišča in storitve za spodbujanje njihove socialne vključenosti“ (EPSR 19.c); „Socialna zaščita“ (EPSR 12); Vključevanje invalidov (EPSR 17); „Dostop do osnovnih storitev“ (EPSR 20); „Izobraževanje, usposabljanje in vseživljenjsko učenje: vsakdo ima pravico do kakovostnega in vključujočega izobraževanja, usposabljanja in vseživljenjskega učenja, da ohrani in pridobi znanja in spretnosti, ki mu omogočajo polno udeležbo v družbi in uspešno obvladovanje prehodov na trgu dela“ (EPSR 1). Vključiti je treba tudi okoljske razsežnosti, zlasti s spodbujanjem nove gradnje z visokimi standardi energijske učinkovitosti. Pričakuje se, da noben ukrep v tej komponenti ne bo znatno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852, ob upoštevanju opisa ukrepov in blažitvenih korakov, določenih v načrtu v skladu s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01).



B.1 Opis reform in naložb za nepovratno finančno podporo

Reforma RE-r04: Nacionalni načrt nujnih in začasnih stanovanj Cilj reforme je vzpostaviti nacionalno javno mrežo za odzivanje na nujne in začasne stanovanjske potrebe v okviru prenove stanovanjskih politik na Portugalskem, da bi zaščitili in okrepili vlogo opredeljenih ciljnih skupin ter spodbudili socialno vključevanje in boj proti neenakostim. Reforma vključuje oblikovanje strukturiranega in medsektorskega odziva za ljudi, ki potrebujejo nujne rešitve ali rešitve za začasno nastanitev, ter razvoj potrebnega pravnega in regulativnega okvira za vzpostavitev modela upravljanja naložbe RE-C02-i02 (Državna pomoč za nujne primere in začasno nastanitev) ter določa metodologije za označevanje nastanitve in socialno podporo za osebe, ki prejmejo pomoč, ter napotitev nanje. Izvajanje reforme naj bi se zaključilo do 31. junija 2021. Naložba RE-C02-i01: Podporni program za dostop do stanovanj Cilj naložbe je zagotoviti dostojno in ustrezno stanovanje za družine z največjimi potrebami in za najbolj ranljive skupine. Naložba vključuje predvsem zagotavljanje nastanitve v socialnih stanovanjih, pa tudi zagotavljanje finančne podpore za obnovo ali gradnjo opredeljenim ciljnim skupinam, ki nimajo finančnih zmogljivosti za zagotavljanje ustreznosti svojih stanovanj, za vsaj 26 000 gospodinjstev do leta 2026. Naložbe zajemajo gradnjo novih stavb ali obnovo obstoječih stanovanj, po potrebi pa tudi nakup novih stavb ali najem stavb za podnajem. Naložba se izvede do 30. junija 2026. Naložba RE-C02-i02: Nacionalna pomoč za nujne primere in začasno nastanitev Cilj te naložbe je zagotoviti začasno ali nujno nastanitev za ranljive skupine prebivalstva na celinski Portugalski. Ta naložba je namenjena izvajanju reforme nacionalnega nujnega in začasnega stanovanjskega načrta, vključenega v komponento. Načrtovana posredovanja so povezana z naslednjimi tveganji ali socialnimi izrednimi razmerami: nepredvidljivi ali izjemni dogodki, potreba po nujni namestitvi in opolnomočenje oseb, ki jim je začasno odvzeta nastanitev, vključno z žrtvami nasilja v družini, žrtvami trgovine z ljudmi, osebami pod mednarodno zaščito in brezdomci; izredne in ustrezno utemeljene potrebe po nujni in začasni nastanitvi za osebe, pri katerih obstaja neposredna in dejanska nevarnost, da bodo ostale brez nastanitve ali so v postopku deinstitucionalizacije; potrebe državnih uradnikov in uslužbencev po nastanitvi, začasne in nujne za javni interes. Naložba vključuje izgradnjo 2000 zasilnih nastanitev ter 473 bivalnih enot, treh blokov in petih centrov za začasno nastanitev varnostnih sil (v primerih, utemeljenih z javnim interesom). Naložba se izvede do 30. junija 2026. Naložba RE-C02-i03-RAM: Krepitev ponudbe socialnih stanovanj v avtonomni regiji Madeira Cilj te naložbe je zadovoljiti stanovanjske potrebe družin, ki živijo v težkih razmerah in nimajo finančnih zmogljivosti za kritje stroškov dostopa do ustreznih stanovanj v avtonomni regiji Madeira. Naložba obsega gradnjo in/ali pridobitev socialnih stanovanj za 1 121 gospodinjstev (naložba vključuje tudi študije, projekte, nakup in gradnjo zemljišč), podporo sanaciji 325 zasebnih stanovanj (vključno z izboljšanjem energetske učinkovitosti). Naložba predvideva tudi javno naročanje storitev za razvoj informacijskih sistemov in rešitev e-uprave v stanovanjskem sektorju. Naložba se izvede do 30. junija 2026. Naložba RE-02-i04-RAA: Povečanje stanovanjskih razmer v stanovanjskem fondu avtonomne regije Azori Cilj naložbe je okrepiti ponudbo stanovanj na različnih ravneh po opaznem poslabšanju degradacije stavb v avton