[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 26.6.2009

COM(2009) 302 konč.

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

O IZVAJANJU PROGRAMOV GNSS IN PRIHODNJIH IZZIVIH v skladu s členom 22 Uredbe (ES) št. 683/2008

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

O IZVAJANJU PROGRAMOV GNSS IN PRIHODNJIH IZZIVIHv skladu s členom 22 Uredbe (ES) št. 683/2008

1. Uvod

Komisija v skladu s členom 22 Uredbe (ES) št. 683/2008 o nadaljevanju izvajanja evropskih satelitskih navigacijskih programov (EGNOS in Galileo) (v nadaljnjem besedilu: Uredba GNSS) [1] in na podlagi delovnega programa GNSS, sprejetega leta 2008, predstavlja prvo letno poročilo o izvajanju programov in glavnih izzivih v prihodnosti.

Uredba GNSS daje nov profil evropskim programom GNSS, tako da vzpostavlja pravni in finančni okvir za obdobje 2008–2013. Uredbo GNSS sta sprejela Evropski parlament in Svet na predlog Evropske komisije, ki ga je Evropska komisija predstavila septembra 2007, po odločitvi o koncu pogajanj za sklenitev koncesijske pogodbe z zasebnim sektorjem v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 876/2002[2] in skladno s sklepi Sveta iz novembra 2007 o potrebi po prestrukturiranju evropskih programov globalnih navigacijskih satelitskih sistemov.

2. Izvajanje programov

2.1. Glavni mejniki

Komisija je v svoji novi vlogi vodje programov začela pomembne pobude za dosego mejnikov, potrebnih za nadaljnje uresničevanje ciljev programov, in te mejnike uspešno dosegla. S tem je zagotovila vzpostavitev potrebnega okvira za nadaljnje korake pri izvajanju programov.

Za program EGNOS to pomeni, da je Komisija, potem ko je Evropska vesoljska agencija (v nadaljnjem besedilu: ESA) 1. aprila 2009 sistem predala Komisiji, zagotovila nemoteno nadaljevanje izvajanja s:

- prevzemom lastništva nad sistemom EGNOS od agencije ESA v imenu Skupnosti (po dogovorih z agencijo ESA in EOIG, skupino za upravljanje in infrastrukturo sistema EGNOS)[3];

- pogodbo o obratovanju z ESSP SaS (izvajalcem satelitskih storitev sistema EGNOS), ki bo zagotovila obratovanje do oktobra 2009, potem pa bo pripravljena dolgoročna pogodba za obdobje do leta 2013;

- dogovorom z agencijo ESA, da bo prevzela naloge za načrtovanje in javna naročila za obnovo opreme in programske opreme sistema EGNOS (v skladu s sporazumom o prenosu pooblastil na podlagi člena 54(2) finančne uredbe[4], podpisanim 31. marca 2009);

- vzpostavitvijo glavnih upravljavskih vmesnikov za upravljanje in izvajanje dejavnosti programa EGNOS v skladu s sporazumom o prenosu pooblastil v načrtu za upravljanje programa, izdelanim z agencijo ESA;

- naročilom dobave posebnega satelitskega navigacijskega transponderja na novem geostacionarnem satelitu.

Za program GALILEO to pomeni, da je Komisija naredila vse potrebno za javna naročila za sistem Galileo in je:

- na agencijo ESA prenesla nalogo javnih naročil za infrastrukturo sistema Galileo v skladu z Uredbo GNSS in pravili EU o javnih naročilih (sporazum o prenosu pooblastil, podpisan 19. decembra 2008);

- vzpostavila glavne upravljavske vmesnike za upravljanje in izvajanje dejavnosti programa Galileo v skladu s sporazumom o prenosu pooblastil v načrtu za upravljanje programa, izdelanim z agencijo ESA;

- julija 2008 začela konkurenčni razpisni postopek za naročilo infrastrukture sistema Galileo, razdeljen v šest delovnih sklopov;

- agenciji ESA na podlagi pogodbe o dodelitvi sredstev zagotovila sredstva, potrebna za kritje prekoračitev stroškov agencije ESA med fazo validacije v orbiti (IOV).

2.2. Pravni okvir

Uredba GNSS določa pravni in finančni okvir za uvedbo programov, v njej pa je opredeljena tudi upravljavska struktura z novimi vlogami za različne vključene organizacije, in sicer na podlagi dveh glavnih načel:

- stroge razdelitve odgovornosti med Evropsko komisijo, Evropsko vesoljsko agencijo in evropskim nadzornim organom za GNSS, ki je bil ustanovljen z Uredbo Sveta (ES) št. 1321/2004 z dne 12. julija 2004 o vzpostavitvi upravljavskih struktur Evropskega satelitskega radio-navigacijskega sistema [5] (v nadaljnjem besedilu: Uredba GSA), pri čemer je Komisija splošno odgovorna za upravljanje programa, vključno z varnostnimi vidiki;

- celotnega financiranja uvajalne faze sistema Galileo (polna operativna zmogljivost (FOC)) od leta 2008 do leta 2013 iz proračuna Skupnosti.

Iz sredstev Skupnosti se bodo poleg tega krili dejavnosti v zvezi z dokončanjem faze validacije sistema Galileo v orbiti ter stroški upravljanja sistema EGNOS in pripravljalnih dejavnosti v zvezi z uporabo programov.

Skupni znesek, dodeljen za te dejavnosti, je 3 405 milijonov EUR, vključno s 400 milijoni EUR iz sedmega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj, glavnega instrumenta EU za financiranje raziskav v Evropi za obdobje 2007–2013.

Uredba določa pravila o vodenju varnostnih zadev in uporabi varnostnih predpisov. V njej so predstavljena tudi osnovna načela, s katerimi se ureja javno naročanje v uvajalni fazi sistema Galileo in katerih cilja sta prost dostop in poštena konkurenca, da se omogočijo enaki pogoji za morebitne ponudnike. Javno naročanje je bilo razdeljeno v šest glavnih delovnih sklopov, pri čemer se ponudnik lahko poteguje za vlogo glavnega izvajalca za največ dva od teh delovnih sklopov, medtem ko je treba vsaj 40 % skupne vrednosti dejavnosti s konkurenčnim razpisnim postopkom oddati v podizvajanje subjektom, ki niso del subjekta, ki je glavni izvajalec.

Uredba GNSS določa, da Evropska skupnost postane lastnica sistemov GNSS in sredstev programov, za kar je treba skleniti pravne sporazume za prenos lastništva. Zahteva tudi, da se javno naročanje za postavitev celotne konstelacije sistema Galileo izvede v skladu s pravili EU o javnih naročilih in finančno uredbo.

Po potrebi bo Komisija v skladu z uredbo leta 2010 pripravila in predložila predlog v zvezi z javnimi sredstvi in obveznostmi, potrebnimi za financiranje obdobja načrtovanja, ki se bo začelo leta 2014, ter predstavila scenarije za uporabo sistema Galileo.

Spodaj predstavljene dejavnosti so bile pomembni koraki za olajšanje uresničitve ciljev Uredbe GNSS in vzpostavitve struktur, potrebnih za zagotovitev rezultatov programov GNSS v prihodnjih letih.

2.3. Vzpostavitev nove upravljavske strukture

Ena od prednostnih nalog Komisije v novi vlogi vodje programov GNSS je bila vzpostaviti strukture odločanja v skladu z upravljavsko strukturo, določeno z Uredbo GNSS. To je privedlo do:

- ustanovitve odbora za evropske programe GNSS, določenega v členu 19 Uredbe GNSS, katerega namen je Komisiji pomagati pri upravljanju programov in državam članicam zagotoviti, da se programi ustrezno upravljajo. Odbor je na prvem sestanku 10. septembra 2008 izdal pozitivno mnenje o delovnem programu GNSS za leto 2008 in strateškem okviru GNSS, dveh ključnih dokumentih za načrtovanje, izvajanje in delovanje sistemov Galileo in EGNOS. Komisija je po uveljavitvi pravice Evropskega parlamenta do pregleda (strateškega okvira) sprejela oba dokumenta, kar je omogočilo določitev dejavnosti iz leta 2008 in ustreznih sredstev;

- ustanovitve medinstitucionalnega odbora za Galileo (GIP) v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, priloženo Uredbi GNSS. Prvi sestanek odbora GIP je bil sredi februarja 2009;

- ustanovitve varnostnega odbora GNSS ( Sklep Komisije 2009/334/ES z dne 20. aprila 2009 o ustanovitvi strokovne skupine za varnost evropskih sistemov GNSS [6] ). Sedanji varnostni odbor sistema Galileo, ki je bil ustanovljen s členom 7 Uredbe Sveta št. 876/2002 z dne 21. maja 2002 o ustanovitvi skupnega podjetja Galileo[7], bo ukinjen, ko se bodo njegove dejavnosti ustrezno končale ali prenesle. V zvezi s tem člen 23 Uredbe GNSS določa, da se zgoraj navedeni člen 7 Uredbe št. 876/2002 razveljavi z učinkom od 25. julija 2009;

- pojasnitve vlog in odgovornosti Evropske vesoljske agencije (ESA), zlasti z zgoraj navedenim večletnim sporazumom o prenosu pooblastil (na podlagi člena 54(2) finančne uredbe), ki se nanaša na prenesene naloge in izvajanje proračuna v zvezi z izvajanjem programa Galileo, zlasti uvajalne faze. To je agenciji ESA omogočilo hiter začetek javnega naročanja infrastrukture za polno operativno zmogljivost, razdeljenega v šest delovnih sklopov, v imenu Evropske skupnosti in ob polnem upoštevanju pravil in postopkov javnega naročanja. Z agencijo ESA je bil podpisan ločen sporazum o prenosu pooblastil, ki se nanaša na vlogo te agencije kot odgovorne za načrtovanje med obratovanjem sistema EGNOS do leta 2013. Dejavnosti bodo vključevale izvajanje in opredelitev dogovorjenih sprememb načrtov in niza dejavnosti za reševanje vprašanj zastarelosti;

- sprejetja predloga o spremembi pooblastila evropskega nadzornega organa za GNSS (GSA) z uskladitvijo Uredbe GSA z Uredbo GNSS, v kateri sta opredeljeni osrednji dejavnosti za GSA, prvič, na področju varnosti akreditacija in uporaba centra za varnost Galileo ter, drugič, prispevanje k pripravam za komercialno uporabo sistemov, vključno s potrebno tržno analizo;

- okrepitve lastnih zmogljivosti Komisije za upravljanje projektov in programov, zlasti z okrepitvijo ekipe Galileo z osebjem iz evropskega nadzornega organa za GNSS (GSA) in z notranjo prerazporeditvijo virov;

- sklenitve pogodbe z neodvisno skupino strokovnjakov za projektno upravljanje, ki pregleduje izvajanje programov in redno pripravlja ustrezna priporočila. Ti neodvisni zunanji svetovalci so svoje delo začeli marca 2009.

2.4. Začetek javnega naročanja za celotno konstelacijo sistema Galileo

Javno naročanje za postavitev celotne konstelacije sistema Galileo, ki je bistveno za vnovični zagon sistema Galileo, se je začelo julija 2008.

Medtem ko se bo faza validacije v orbiti (IOV) končala z izstrelitvijo prvih štirih satelitov in razvojem prvega dela zemeljskega segmenta, bodo javna naročila za polno operativno zmogljivost (FOC) sistema Galileo privedla do postavitve celotne konstelacije 30 satelitov in zadevnih nosilnih raket, zemeljske infrastrukture in začetnih operativnih dejavnosti. Pri javnem naročilu je bilo določenih skupaj šest delovnih sklopov, za katere lahko ponudniki oddajo svoje ponudbe (sistemska podpora, operativna zemeljska infrastruktura, nadzorna zemeljska infrastruktura, sateliti, nosilne rakete in operativne dejavnosti).

Faza predizbora se je začela z izdajo razpisnega informacijskega paketa (TIP) 1. julija 2008, tej pa je sledil informativni dan v Bruslju 17. julija. TIP je vseboval opis razpisnega postopka in za vsak delovni sklop niz visokih zahtev, izjavo o delu na visoki ravni in pogodbene smernice.

Ustanovljen je bil odbor za ocenjevanje ponudb (TEB), da bi bil v podporo celotnemu postopku javnega naročanja za polno operativno zmogljivost s pregledovanjem razpisne dokumentacije in ocenjevanjem predlogov industrije. Odboru TEB sopredsedujeta Komisija in ESA, sestavljen pa je iz osebja Komisije, organa GSA in agencije ESA. Podpirajo ga strokovnjaki in odbori, ki obravnavajo posebne upravljavske, pravne, pogodbene, tehnične in finančne vidike vsakega delovnega sklopa.

Po predizboru primernih kandidatov in pripravi paketa podatkov so novembra 2008 vsi kandidati predložili predhodne ponudbe. S kandidati je potekala vrsta konkurenčnih dialogov, ki se po potrebi nadaljujejo, da bi obravnavali in pojasnili elemente ponudb in izpopolnili zahteve.

Podrobne specifikacije so bile izdelane v skladu s časovnim načrtom za vsak delovni sklop in poslane kandidatom v podrobnih pozivih k oddaji ponudb. Kandidati naj bi nato predložili izpopolnjene ponudbe.

Ta postopek konkurenčnega dialoga bo končan v letu 2009, cilj pa je, da bi bile najboljše in dokončne ponudbe predložene in večina pogodb sklenjenih pred koncem leta.

2.5. EGNOS

Komisija je 1. aprila 2009 od agencije ESA prevzela lastništvo nad sredstvi programa EGNOS in odgovornost za delovanje sistema. V ta namen je bila tudi sklenjen sporazum z EOIG (skupino za upravljanje in infrastrukturo sistema EGNOS). Sistem EGNOS od tega datuma upravlja ESSP SaS na podlagi kratkoročne pogodbe o obratovanju s Komisijo, ki jo bo oktobra 2009 nadomestila dolgoročna pogodba o obratovanju.

Komisija je tako zagotovila nemoteno nadaljevanje izvajanja programa EGNOS, potem ko je agencija ESA predala sistem.

Poleg tega je Komisija sklenila pogodbo za zamenjavo enega od transponderjev GEO do konca leta 2011, medtem ko naj bi bilo delo v zvezi z zamenjavo drugega transponderja končano v prvem polletju leta 2009.

V sporazumu o prenosu pooblastil, ki ga je Komisija sklenila z agencijo ESA, je agencija ESA za naslednjih nekaj let opredeljena kot organ, pristojen za načrtovanje in javna naročila za obnovo opreme in programske opreme.

2.6. Aplikacije Galileo

Veliko truda je bilo vloženega v širitev trgov za aplikacije in celovite storitve sistema EGNOS. Cilj takih prizadevanj je ohraniti vedno večji ekosistem evropskih podjetij, ki so sposobna proizvajati inovativne rešitve za proizvode in storitve, temelječe na sistemu EGNOS, za vse več tržnih segmentov, in so odskočna deska za polno izkoriščanje zmogljivosti sistema Galileo, ko bodo na voljo. Dejavnost je potekala v dveh glavnih smereh:

(i) spodbujanje inovacij z dejavnostmi raziskav in tehnološkega razvoja v okviru 7. okvirnega programa. Kot rezultat prvega poziva k oddaji ponudb, objavljenega leta 2007, se je že začelo trideset projektov, ki se nanašajo na vrsto aplikacij za blagovni trg in specializirane trge. Ti bodo dopolnjeni z drugim nizom projektov, ki bodo izbrani na podlagi drugega poziva k oddaji ponudb, objavljenega decembra 2008. Skupna prizadevanja potekajo tudi za zagotovitev najboljše mogoče uporabe rezultatov projektov iz 6. okvirnega programa (glavni skupni cilj teh projektov aplikacij – štirih za prototipe storitev in šestnajstih za uporabniške skupnosti v obdobju 2004–2008 – je bil prikazati dodano vrednost sistemov EGNOS in Galileo, ponuditi podporo pri opredelitvi naloge sistema Galileo in opredeliti glavna področja interesa za uporabniške skupnosti, pri katerih bodo imele aplikacije EGNOS/Galileo vpliv);

(ii) nadaljevanje pripravljalnega dela za akcijski načrt Komisije za spodbujanje razvoja novih aplikacij in storitev GNSS, zlasti tistih, ki temeljijo na sistemih EGNOS in Galileo. Cilj akcijskega načrta bi moral biti oblikovanje strateškega okvira za večplastno promocijo in podporne ukrepe, vključno z nizom regulativnih in finančnih instrumentov, za pospešitev uvajanja na trg in stopnje prodiranja evropskih proizvodov in storitev, temelječih na GNSS. Strateški cilj bo okrepiti konkurenčni položaj in zmožnost odzivanja evropske industrije, s čimer bodo ustvarjeni pogoji za povečanje njenega tržnega deleža na uveljavljenih trgih in, še pomembneje, nastajajočih trgih visoke vrednosti, povezanih z GNSS.

Ker razvoj aplikacij GNSS postaja vse pomembnejši za uporabo sistemov EGNOS in Galileo, je treba sredstva 7. okvirnega programa uporabiti za nenehno podporo take raziskovalne dejavnosti. Vmesni pregled programa, ki naj bi ga v skladu s členom 22 Uredbe GNSS Komisija izvedla leta 2010, lahko ponudi to priložnost.

2.7. Mednarodne dejavnosti

Komisija je pri pregledu mednarodne razsežnosti programov GNSS preoblikovala svojo mednarodno strategijo, da bi upoštevala dejstvo, da sistema Galileo in EGNOS zahtevata mednarodno mrežo za sodelovanje in prispevanje držav, ki niso članice EU.

Drugi ključni akterji – kot izvajalci sistema GNSS – so Združene države Amerike, Kitajska in Ruska federacija.

Komisija je imela leta 2008 kot del dvostranskega sporazuma več sestankov delovnih skupin z ZDA. Ministrstvo za zunanje zadeve ZDA je gostilo plenarno srečanje in privolilo, da bo sprejelo več ukrepov, namenjenih usklajevanju stališč EU in ZDA glede tretjih sistemov in oblikovanju dodatnih delovnih skupin.

Tudi s Kitajsko je bilo kot del dvostranskega sporazuma o sodelovanju organiziranih več sestankov na visoki ravni, med drugim sestanek usmerjevalnega odbora. Pomembna tema pogovorov, ki se bo nadaljevala v letu 2009, je bila združljivost in interoperabilnost med kitajskim sistemom v izdelavi, to je sistemom Compass, in sistemom Galileo.

Nekaj sestankov je bilo z Rusko federacijo, privedli pa so do ustanovitve posebne delovne skupine za sodelovanje na področju zmogljivosti zadevnih sistemov za iskanje in reševanje (SAR).

3. Glavni izzivi v letu 2009

Kot je bilo poudarjeno v pregledu delovnega programa GNSS leta 2009, bodo dejavnosti v letu 2009 osredotočene na sklenitev javnega naročila za polno operativno zmogljivost, podpis pogodbe o storitvah za sistem EGNOS, začetek pripravljalnih študij za fazo sistema Galileo po letu 2013 in objavo akcijskega načrta za aplikacije sistema Galileo. Druge ključne dejavnosti v letu 2009 bodo revizija Uredbe GSA, revizija strategije mednarodnega sodelovanja in vrsta splošnih ukrepov, vključno z obvladovanjem tveganja, tehničnim svetovanjem in komunikacijami.

Številne od teh dejavnosti so bistvene za sistema Galileo in EGNOS, zato se je treba pripraviti na izzive na naslednjih področjih.

3.1. Prekoračitve stroškov pri fazi validacije v orbiti (IOV)

Ko je ESA septembra 2008 predstavila finančni položaj v programu GalileoSat svojim državam članicam, je postalo jasno, da so se stroški faze validacije v orbiti močno povišali v primerjavi s finančnim okvirom. Pogovori z državami članicami ESA, ki so sledili, niso privedli do rešitve za znesek prekoračenih stroškov, ocenjen na 376 milijonov EUR.

Glede na medsebojno odvisnost faz IOV in FOC, za kateri je Komisija zdaj odgovorna, se je Komisija torej zavezala, da bo v soglasju z državami članicami EU našla rešitev za financiranje iz proračuna Skupnosti. Zato je predlagala, naj se uporabi rezerva za upravljanje FOC za kritje dela dodatnih stroškov IOV, za kar se zahteva neodvisna ocena upravičenosti nastalih dodatnih stroškov, ki naj bi bila končana v začetku aprila 2009. Čeprav je bila z uporabo rezerve za FOC za kritje dodatnih stroškov faze IOV rešena nujna težava, ki je ogrožala časovni načrt in proračun vzpostavitve sistema Galileo, pa so bile s tem ustvarjene omejitve za izvajanje same uvajalne faze. Zdaj je pri izvajanju programa Galileo le malo proračunskega manevrskega prostora za interesne skupine javnega in zasebnega sektorja. Okrepiti bo treba prizadevanja, da bi ostali v okviru proračuna. Komisija bo še naprej spremljala položaj in po potrebi poročala, če se bodo izvajalci srečali z nepričakovanimi tehničnimi težavami ali drugimi težavami pri izvajanju, ki bi ogrožale časovni načrt in proračun.

3.2. Javno naročanje za polno operativno zmogljivost (FOC)

Med fazo konkurenčnega dialoga se bo nadaljevalo intenzivno delo za specifikacije, izpopolnjene ponudbe in dodatna srečanja za pojasnila, rezultat česar bodo najboljše in dokončne ponudbe, ocena in oddaja naročil. Čim bolj se bo poskušala doseči smiselna konkurenca. Enako velja za upoštevanje časovnega načrta postopka javnega naročanja in različnih korakov za različne delovne sklope. Ohraniti stroške delovnih sklopov v okviru proračuna bo izziv, izziv pa bo tudi sposobnost industrije, da delo opravi v skladu s časovnim načrtom. Komisija in ESA si bosta prizadevali dobiti zagotovila, da bo sektor sposoben reševati nepredvidene tehnične težave in tveganja na najprimernejši in stroškovno najučinkovitejši način ter z najmanjšim mogočim vplivom na časovni načrt.

Dokončanje faze IOV, ki bo kar nekaj časa potekala vzporedno z uvajalno fazo, in vključitev rezultatov IOV v dejavnosti vzpostavitve FOC, sta občutljiva postopka, na katera bi lahko vplivale dodatne zamude pri IOV. Hkrati bodo potrebne tehnične izboljšave med IOV izboljšale profil tveganja za vzpostavitev FOC in prispevale k upoštevanju časovnega načrta.

Proračunsko stanje za FOC po kritju prekoračitve stroškov IOV ne omogoča veliko prožnosti v zvezi s skupnimi stroški FOC. Zato bo Komisija skrbno spremljala in upravljala postopek ter poročala Svetu in Parlamentu, če bodo stroški pogodb FOC presegli načrtovane stroške. V takem primeru bi Komisija predložila predloge za izboljšanje položaja.

3.3 EGNOS

Leta 2009 so bili doseženi in bodo še doseženi pomembni mejniki, zlasti začetek delovanja pod odgovornostjo Skupnosti 1. aprila 2009. Čeprav od tega datuma obstaja kratkoročna pogodba z izvajalcem storitev sistema EGNOS, je potrebno dodatno delo, da bi do jeseni 2009 prišli do trajnejše rešitve in tudi pridobili certifikacijo sistema EGNOS za zračni promet. To bi moralo biti končano do prvega četrtletja leta 2010, pri čemer je treba upoštevati zahteve uredbe o enotnem evropskem nebu[8]. Prav tako bo treba zagotoviti skladnost z zahtevami glede učinkovitosti Mednarodne organizacije za civilno letalstvo (ICAO).

Kot je navedeno v delovnem programu za leto 2009, bo treba razviti pomembne tržne dejavnosti za sistem EGNOS, da bi olajšali njegovo sprejetje in uporabo v sektorju zračnega prometa in na drugih področjih, kot so cestni, železniški in pomorski promet ter kmetijstvo. Enako velja za spodbujanje storitev distribucije komercialnih podatkov (CDDS)[9].

Pomembna dejavnost v letu 2009 ostajajo prizadevanja za popolno pokrivanje Evrope s sistemom EGNOS in razširitev tega pokrivanja na območja zunaj Evrope, zlasti na Afriko.

3.4 Študije po FOC

Komisija bo leta 2009 začela obsežno analizo izvedljivosti, da bi opredelila in razvila najboljšo možnost za upravljanje in uporabo sistema Galileo. Na podlagi rezultatov analize in v skladu z Uredbo GNSS bo prihodnje leto izdelala predlog za Svet in Parlament.

Zaradi obsežnosti in kompleksnosti vključenih elementov bo pomembno zgodnje delo za oceno izvedljivosti, da bi jasno in pravočasno opredelili mogoče scenarije ter sredstva za upravljanje in uporabo po letu 2013. Številni od teh elementov zahtevajo dolgo pripravljalno obdobje in jih je treba urediti veliko pred FOC. To vključuje vse komercialne vidike uporabe ter tudi pravne, pogodbene in finančne strukture različnih modelov uporabe.

3.5 Mednarodne dejavnosti

Glavni izziv za mednarodne dejavnosti programov GNSS v letu 2009 bo zagotoviti združljivost in interoperabilnost s sistemom Galileo, priti do svetovnih virov, povezanih z GNSS, in določiti svetovno veljavne standarde, zagotoviti varnost vesoljskega segmenta in mreže prizemnih postaj ob zagotovitvi strožjega nadzora nad občutljivimi tehnologijami GNSS, razvitimi z evropskimi sredstvi, ter se vključiti v mednarodna prizadevanja za razvoj inovativnih in specializiranih aplikacij nadregionalnega interesa. Pomemben cilj bo ustvariti tržne priložnosti za evropski sektor tehnologij in aplikacij GNSS.

Sodelovanje s Kitajsko bo na veliki preizkušnji na naslednjem sestanku upravljalnega odbora, ki je bil skupno določen kot ključni mejnik za oceno napredka v obdobju 2008/2009 pri pomembnem vprašanju združljivosti sistemov Compass in Galileo. Evropska stran pričakuje pozitivne odzive na predloge strokovnjakov. Če težava ne bo nemudoma rešena, ni mogoče izključiti, da se bo sodelovanje s Kitajsko bistveno preoblikovalo.

3.6 Sklepne pripombe

V poročilu je predstavljeno stanje izvajanja nekaterih pomembnih odločitev, sprejetih leta 2008 v tesnem sodelovanju med Komisijo, Evropskim parlamentom in Svetom. Komisija si bo prizadevala zagotoviti tesno sodelovanje drugih institucij, kjer bo ustrezno. Njihova nenehna podpora za nadaljnje izvajanje programov v skladu s skupno obvezo je ključna za uspeh programov.

[1] UL L 196, 24.7.2008, str. 1.

[2] UL L 138, 28.5.2002, str. 1.

[3] Skupino EOIG sestavlja vrsta evropskih izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa, ki so vlagali v program EGNOS: Aena, CNES, DFS, DSNA, ENAV, NATS, NAV Portugal, NMA, Skyguide.

[4] Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, UL L 248, 16.9.2002, str. 1, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 1525/2007 z dne 17. decembra 2007, UL L 343, 27.12.2007, str. 9.

[5] UL L 246, 20.7.2004, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 1942/2006 z dne 12. decembra 2006, UL L 367, 22.12.2006, str. 18.

[6] UL L 101, 21.4.2009, str. 22.

[7] UL L 138, 21.5.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 1943/2006 z dne 12. decembra 2006, UL L 367, 22.12.2006, str. 21.

[8] Uredba (ES) št. 550/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o izvajanju navigacijskih služb zračnega prometa na enotnem evropskem nebu – UL L 96, 31.3.2004, str. 10.

[9] CDDS vključuje zagotavljanje pooblaščenim strankam (npr. izvajalcem aplikacij z dodano vrednostjo) korekcijskih sporočil sistema EGNOS v realnem času in meritev surovih podatkov s prizemnih postaj v realnem času.