Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o harmoniziranih indeksih cen življenjskih potrebščin in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2494/95 /* COM/2014/0724 final - 2014/0346 (COD) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. OZADJE PREDLOGA Za zagotovitev dobrega delovanja Evropske unije ter zlasti za izvajanje učinkovite monetarne politike Evropska komisija in Evropska centralna banka zahtevata harmonizacijo inflacijskih meril v EU. Harmonizirani indeksi cen življenjskih potrebščin so bistveni za ocenjevanje in merjenje: · konvergence v smislu stabilnosti cen v EU · rezultatov monetarne politike v euroobmočju v smislu doseganja cilja cenovne stabilnosti. Harmonizirana inflacijska merila se uporabljajo tudi za ocenjevanje nacionalne konkurenčnosti kot del postopka Komisije v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem. Za te namene morajo biti indeksi cen življenjskih potrebščin primerljivi v vseh državah in na vseh področjih proizvodov. Biti morajo dovolj podrobni, njihova priprava pa mora biti možna v razumnem časovnem okviru. Podatki o inflaciji, izračunani na podlagi indeksov cen življenjskih potrebščin, morajo predstavljati objektivno in nepristransko podlago za sprejemanje odločitev. Poleg tega so primerljivi in zanesljivi indeksi cen življenjskih potrebščin skupaj z drugimi viri dragocen prispevek za deflacioniranje gospodarskih vrednosti, kot so plače, najemnine, obrestne mere in podatki iz nacionalnih računov. Te ocenjene količinske časovne vrste prikazujejo razvoj določenega gospodarskega pojava brez učinka inflacije in so bistvena podlaga za politične in ekonomske odločitve. Oktobra 1995 je bila pripravljena in sprejeta uredba Sveta o harmoniziranih indeksih cen življenjskih potrebščin (HICP), ki ji je v naslednjih 17 letih sledilo 20 izvedbenih uredb. Standardizirana pravila, ki zagotavljajo čim večjo primerljivost, so za glavne uporabnike HICP, zlasti za Komisijo in Evropsko centralno banko, še vedno pomembna, vendar so se nekateri parametri od sprejetja prvotnega okvira spremenili: · Razvoj evropskega statističnega sistema (ESS) je privedel do veliko večjega upoštevanja potrebe po usklajenem pristopu k številnim metodološkim vidikom, povezanim z indeksi cen življenjskih potrebščin. · Tehnični vidiki zbiranja podatkov in izračunavanja indeksov so se korenito spremenili zaradi hitrega tehnološkega napredka v zadnjih letih. Zmogljivi sistemi informacijske tehnologije omogočajo sprejemanje metod, ki še pred dvema desetletjema ne bi bile možne: pojav podatkov za čitalnike pomeni revolucijo na področju praks zbiranja podatkov, uporaba različnih internetnih virov za cene pa se nenehno razvija. · Lizbonska pogodba je z uvedbo delegiranih in izvedbenih aktov uvedla novo komitološko ureditev. To se mora odražati v pravnem okviru. Vse te različne spremembe zahtevajo preoblikovanje zakonodaje o HICP za posodobitev in racionalizacijo pravne podlage in njeno prilagoditev današnjim potrebam, tako dejanskim kot potencialnim. Pregled Uredbe HICP deležnikom omogoča, da razmislijo o obstoječih pravilih in priporočilih, jih racionalizirajo in se osredotočijo na posebne vidike glede na njihov sedanji pomen in najboljše interese različnih vrst uporabnikov. Mnoga področja politike, na katerih je EU dejavna, zahtevajo informacije o dogodkih in razvoju, ki vplivajo na indekse cen življenjskih potrebščin, tako da bo mogoče oblikovati operativne cilje in oceniti napredek. Zakonodaja EU tudi zahteva, da Eurostat zagotovi deflatorje najvišje možne kakovosti, za katere so HICP dragocen vir informacij. Indeksi morajo biti pravočasni, natančni, popolni, skladni in primerljivi na ravni EU ter med različnimi skupinami proizvodov. Te zahteve se lahko izpolnijo samo s posodobitvijo evropske zakonodaje o HICP. Predlagana uredba o HICP uveljavlja načela Kodeksa ravnanja evropske statistike v zvezi z zavezanostjo kakovosti, zanesljivo metodologijo, stroškovno učinkovitostjo, ustreznostjo, natančnostjo in zanesljivostjo, skladnostjo in primerljivostjo. 2. REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA O osnutku uredbe HICP so razpravljale skupine strokovnjakov, sestavljene iz pripravljavcev statističnih podatkov, zlasti nacionalnih statističnih uradov, in uporabnikov statističnih podatkov, vključno z Evropsko komisijo, Evropsko centralno banko in nacionalnimi centralnimi bankami. Opravljeno je bilo posvetovanje z Odborom za evropski statistični sistem. Ocena učinka ni bila potrebna. 3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA Cilj tega predloga je vzpostaviti skupni pravni okvir za pripravo harmoniziranih indeksov s strani držav članic, ki vključuje zbiranje, pripravo, obdelavo in predložitev harmoniziranih indeksov cen življenjskih potrebščin. Vse to je potrebno za sistematično pripravo inflacijskih meril v Evropski uniji. Ta predlog poenostavlja in pojasnjuje zahteve za pripravo teh indeksov. Predlog zlasti: · zagotavlja nov splošni okvir, ki se uporablja za natančno opredeljene kategorije skupin proizvodov, · določa jasno in natančno opredeljeno področje uporabe; · ohranja posebne ukrepe za posamezna področja, kot so zdravje, izobraževanje, socialna zaščita in zavarovanje; · obravnava možne različne razlage in težave za pošiljatelje podatkov pri uporabi pravil; · zagotavlja, da se podobne skupine proizvodov v vsej EU obravnavajo enako; · odpravlja določbe, ki so postale odvečne, ter · pojasnjuje določbe, ki so v preteklosti privedle do napačne razlage. Kadar so potrebne nadaljnje specifikacije ali enotni pogoji za izvajanje, uredba določa možnost sprejemanja delegiranih ali izvedbenih aktov v skladu s členoma 290 in 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Zlasti za zagotovitev popolne primerljivosti indeksov cen življenjskih potrebščin so potrebni enotni pogoji za: · razčlenitev HICP po kategorijah evropske klasifikacije individualne potrošnje po namenu (ECOICOP); · metodologijo, uporabljeno pri pripravi harmoniziranih indeksov; · pomen in uporabo statističnih enot; · uteži, uporabljene pri izračunu harmoniziranih indeksov in metapodatke o utežeh; · letni koledar za pošiljanje harmoniziranih indeksov in podindeksov; · standarde izmenjave podatkov in metapodatkov; · pogoje za revizijo podatkov; · osnovne informacije in metode, ki jih je treba uporabiti, na podlagi ovrednotenja pilotnih študij in · tehnične zahteve za zagotavljanje kakovosti v zvezi z vsebino letnih poročil o kakovosti, rokom za predložitev teh poročil Eurostatu in strukturo popisa. V skladu s členom 291 PDEU predlagana uredba zato Komisiji podeljuje izvedbena pooblastila. V skladu s členom 290 PDEU predlagana uredba na Komisijo prenaša pooblastilo za sprejemanje nezakonodajnih aktov, ki se splošno uporabljajo in dopolnjujejo ali spreminjajo nebistvene dele uredbe. To bo Komisiji omogočilo, da: · zagotovi primerljivost na mednarodni ravni klasifikacije individualne potrošnje po namenu (COICOP), ki se uporablja za razčlenitev HICP; · določi prag, pod katerim zagotovitev podindeksov harmoniziranih indeksov ni obvezna in · vzpostavi seznam podindeksov, ki jih države članice niso dolžne pripraviti. Komisija bi morala zagotoviti, da se s temi delegiranimi akti državam članicam ne naloži znatno dodatno upravno breme. Predlog za revidirano uredbo HICP skuša ustvariti enotni pravni ukrep za vse enake pogoje. Trenutno obstaja 20 različnih izvedbenih uredb. V skladu z novo uredbo bi se te uredbe združile v eno samo, ki bi deležnikom in državam članicam zagotovila večjo jasnost, z njo pa bi bilo upravljanje olajšano in bolj učinkovito. Takšna poenostavitev zahtev in njihovega izvajanja je eden glavnih ciljev predlagane strategije za nov pravni okvir za HICP. 4. PRORAČUNSKE POSLEDICE Uredba ne vpliva na proračun EU. 2014/0346 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o harmoniziranih indeksih cen življenjskih potrebščin in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2494/95 (Besedilo velja za EGP) EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 338(1) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke[1], v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1) Harmonizirani indeksi cen življenjskih potrebščin (HICP) so izdelani za merjenje inflacije na usklajen način v vseh državah članicah. Komisija in Evropska centralna banka uporabljata HICP v svoji oceni stabilnosti cen v državah članicah v skladu s členom 140 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Pogodba). (2) Evropski sistem centralnih bank (ESCB) uporablja HICP kot indeks za merjenje doseganja cilja stabilnosti cen ESCB v skladu s členom 127(1) Pogodbe, kar je zlasti pomembno za opredelitev in izvajanje monetarne politike Unije v skladu s členom 127(2) Pogodbe. (3) Uredba Sveta (ES) št. 2494/95[2] je vzpostavila skupni okvir za uvedbo harmoniziranih indeksov cen življenjskih potrebščin. Ta pravni okvir je treba prilagoditi sedanjim potrebam in tehničnemu napredku. (4) Ta uredba upošteva program Komisije za boljšo pravno ureditev in zlasti sporočilo Komisije o pametni pravni ureditvi v Uniji[3]. Na statističnem področju je Komisija določila poenostavitev in izboljšanje regulativnega okolja na področju statistike kot prednostno nalogo[4]. (5) HICP bi bilo treba razčleniti po kategorijah evropske klasifikacije individualne potrošnje po namenu (ECOICOP). Ta razvrstitev bi morala zagotoviti, da bodo vse evropske statistike v zvezi z zasebno potrošnjo skladne in primerljive. Klasifikacija ECOICOP bi morala biti skladna tudi s klasifikacijo COICOP Združenih narodov, ki je mednarodni standard, ki razvršča individualno potrošnjo po namenu, in bi jo zato bilo treba prilagoditi spremembam COICOP Združenih narodov. (6) Običajni HICP temeljijo na opazovanih cenah, ki vključujejo tudi davke na proizvode. Zato spremembe davčnih stopenj na proizvode vplivajo na inflacijo. Za analizo inflacije in oceno konvergence v državah članicah je treba zbirati tudi informacije o vplivu davčnih sprememb na inflacijo. V ta namen bi bilo treba HICP dodatno izračunati na podlagi cen stalnih davčnih stopenj. (7) Določanje indeksov cen za stanovanjske nepremičnine, zlasti za stanovanjske nepremičnine, v katerih bivajo lastniki (indeksi OOH), je pomemben korak k boljši ustreznosti in primerljivosti HICP. Indeksi cen stanovanjskih nepremičnin so osnova, potrebna za izdelavo indeksov OOH. Poleg tega so indeksi cen stanovanjskih nepremičnin tudi sami po sebi pomembni kazalniki. (8) Referenčno obdobje cenovnih indeksov bi bilo treba posodabljati v rednih časovnih presledkih. Pravila za referenčna obdobja harmoniziranih indeksov in njihovih podindeksov, vključena v različnih časovnih obdobjih, bi bilo treba določiti, da se zagotovi primerljivost in ustreznost dobljenih indeksov. (9) Da bi okrepili postopno harmonizacijo indeksov cen življenjskih potrebščin, bi bilo treba začeti izvajati pilotne študije za oceno izvedljivosti uporabe dodatnih osnovnih informacij ali novih metodoloških pristopov. (10) Smernice o različnih fazah priprave visokokakovostnih harmoniziranih indeksov bi bilo treba navesti v metodološkem priročniku za pomoč državam članicam pri pripravi primerljivih indeksov cen življenjskih potrebščin. Metodološki priročnik bi morala vzpostaviti Komisija (Eurostat) v tesnem sodelovanju z državami članicami v okviru evropskega statističnega sistema in bi ga bilo treba redno posodabljati. V letnem popisu HICP iz člena 9(2)(b) te uredbe bi morale države članice obvestiti Komisijo (Eurostat) o razlikah med uporabljenimi statističnimi metodami in tistimi, ki jih priporoča metodološki priročnik. (11) Evropska komisija (Eurostat) bi morala preveriti vire in metode, ki jih države članice uporabljajo za izračun harmoniziranih indeksov, in bi morala spremljati izvajanje pravnega okvira v državah članicah. Komisija (Eurostat) bi zato morala vzdrževati reden dialog s statističnimi organi držav članic. (12) Za oceno, ali so podrobni harmonizirani indeksi, ki so jih predložile države članice, dovolj primerljivi, so bistvene osnovne informacije. Poleg tega pri razumevanju harmoniziranih indeksov in nadaljnjem izboljšanju njihove kakovosti vsem deležnikom pomagajo pregledne metode in prakse priprave, ki se uporabljajo v državah članicah. Zato bi bilo treba določiti niz pravil za sporočanje harmoniziranih metapodatkov. (13) Da bi zagotovili kakovost harmoniziranih indeksov, bi morale Komisija (Eurostat), nacionalne centralne banke in Evropska centralna banka izmenjati zaupne podatke in metapodatke v skladu z Uredbo (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta[5]. (14) Ker cilja te uredbe, to je oblikovanje skupnih statističnih standardov za harmonizirane indekse, države članice same ne morejo zadovoljivo doseči, temveč ga je lažje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti, kot je določeno v istem členu, ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje tega cilja. (15) Da bi se zagotovila primerljivost klasifikacije individualne potrošnje po namenu, ki se uporablja za razčlenitev HICP, na mednarodni ravni in da se zagotovi prilagoditev spremembam COICOP ZN, za določitev praga, pod katerim zagotovitev podindeksov harmoniziranih indeksov ni obvezna ter za vzpostavitev seznama podindeksov, ki se ne zahtevajo od držav članic, bi bilo treba na Komisijo v zvezi s harmoniziranimi indeksi prenesti pooblastila za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so zadevni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. (16) Za zagotovitev popolne primerljivosti indeksov cen življenjskih potrebščin so potrebni enotni pogoji za razčlenitev HICP po kategorijah ECOICOP, za uporabljeno metodologijo pri pripravi harmoniziranih indeksov, za informacije, ki jih zagotavljajo statistične enote, za zagotavljanje uteži in metapodatkov o utežeh, za vzpostavitev letnega časovnega razporeda za predložitev harmoniziranih indeksov in podindeksov, za standarde za izmenjavo podatkov in metapodatkov, za enotne pogoje za revizije, za izboljšanje osnovnih informacij ali izboljšane metode na podlagi ovrednotenja pilotnih študij in tehnične zahteve za zagotavljanje kakovosti v zvezi z vsebino letnih poročil o kakovosti, za rok za predložitev poročila Komisiji (Eurostatu) in za strukturo popisa. Da bi zagotovili takšne enotne pogoje za izvajanje te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Navedena pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta[6]. (17) Pri sprejemanju izvedbenih ukrepov in delegiranih aktov v skladu s to uredbo bi morala Komisija v največji možni meri upoštevati stroškovno učinkovitost. (18) V okviru člena 7 Uredbe (ES) št. 223/2009 je bil Odbor za evropski statistični sistem pozvan, naj predloži svoje strokovne smernice. (19) Uredbo (ES) št. 2494/95 bi bilo treba razveljaviti. SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: Člen 1 Vsebina Ta uredba določa skupni okvir za razvoj, pripravo in izkazovanje harmoniziranih indeksov cen življenjskih potrebščin (HICP) in indeksov cen stanovanjskih nepremičnin (HPI) na ravni Unije, nacionalni in podnacionalni ravni. Člen 2 Opredelitev pojmov V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (a) „razvoj statistike“ pomeni določitev in izboljšanje statističnih metod, standardov in postopkov, ki se uporabljajo za pripravo in izkazovanje statistike, z namenom oblikovanja novih statističnih ukrepov in kazalnikov; (b) „priprava statistike“ pomeni vse korake, ki so vključeni v pripravo statistike, vključno z zbiranjem, shranjevanjem, obdelavo in analizo statističnih podatkov; (c) „izkazovanje statistike“ pomeni dejavnost, s katero se uporabnikom omogoči dostop do statistik, statističnih analiz in informacij, ki niso zaupne; (d) „proizvodi“ pomenijo blago in storitve, kot so opredeljeni v odstavku 3.01 Priloge A k Uredbi (EU) št. 549/2013 Evropskega parlamenta in Sveta[7] (v nadaljnjem besedilu: ESR 2010); (e) „cene življenjskih potrebščin“ pomenijo nakupne cene, ki jih gospodinjstva plačajo za nakup posameznih proizvodov z denarnimi transakcijami; (f) „nakupna cena“ pomeni ceno, ki jo kupec dejansko plača za proizvode, vključno z vsemi davki z odbitkom subvencij na proizvode, potem ko so bili odšteti vsi popusti za nakupe v velikih količinah ali zunajsezonske nakupe od standardne cene ali stroškov, brez obresti ali zaračunanih storitev, ki so bile dodane po kreditni pogodbi, in brez dodatnih plačil, nastalih zaradi neplačila v roku, določenem v času nakupa; (g) „harmonizirani indeksi cen življenjskih potrebščin (HICP)“ pomenijo primerljive indekse cen življenjskih potrebščin, ki jih pripravi vsaka država članica; (h) „harmonizirani indeksi cen življenjskih potrebščin po stalnih davčnih stopnjah (HICP-CT)“ pomeni indekse, ki merijo spremembe cen življenjskih potrebščin v daljšem časovnem obdobju, brez učinka sprememb davčnih stopenj na proizvode v navedenem časovnem obdobju;“ (i) „nadzorovane cene“ pomenijo cene, ki so bodisi neposredno določene bodisi nanje znatno vpliva vlada; (j) „indeks cen stanovanjskih nepremičnin, v katerih bivajo lastniki (indeks OOH)“ pomeni indeks, ki meri spremembe transakcijskih cen stanovanjskih nepremičnin, ki doslej niso bile na voljo v sektorju gospodinjstev, ter drugih proizvodov, ki jih pridobijo gospodinjstva, ki bivajo v lastnem stanovanju; (k) „indeks cen stanovanjskih nepremičnin (HPI)“ pomeni indeks, ki meri spremembe transakcijskih cen stanovanjskih nepremičnin, ki jih gospodinjstva kupijo; (l) „podindeks HICP“ pomeni indeks cen za vsako kategorijo evropske klasifikacije individualne potrošnje po namenu (v nadaljnjem besedilu: ECOICOP), kakor je določena v Prilogi; (m) „harmonizirani indeksi“ pomenijo indekse HICP in HICP-CT, OOH in HPI; (n) „Laspeyresov indeks“ pomeni indeks cen v naslednji obliki: P je sorazmerni indeks ravni cen v dveh obdobjih, Q so porabljene količine, t0 je bazno obdobje in tn obdobje, za katero se indeks izračuna; (o) „indeks Laspeyresove vrste“ pomeni indeks, ki meri povprečne spremembe cen na podlagi nespremenjenih odhodkov v primerjavi z osnovnim obdobjem, kar pomeni, da se vzorec potrošnje gospodinjstev ohrani na stalni ravni od baznega obdobja; (p) „indeksno referenčno obdobje“ pomeni obdobje, za katero je indeks določen na 100 indeksnih točk; (q) „osnovne informacije“ glede na HICP in HICP-CT pomenijo podatke, ki zajemajo – vse nakupne cene proizvodov, ki jih je treba upoštevati za izračun podindeksov HICP v skladu s to uredbo, – vse karakteristike, ki določajo ceno proizvoda in katere koli druge značilnosti, ki so pomembne za zadevni namen potrošnje, – informacije o davkih in obračunanih trošarinah, – informacije o tem, ali je cena v celoti ali delno nadzorovana, in – vse uteži, ki izražajo raven in strukturo porabe zadevnih proizvodov; (r) „osnovne informacije“ glede na indekse OOH in HPI pomenijo podatke, ki zajemajo – vse transakcijske cene stanovanjskih nepremičnin, ki so jih kupila gospodinjstva, ki jih je treba upoštevati za izračun indeksov HPI v skladu s to uredbo, – vse značilnosti, ki določajo ceno stanovanjske nepremičnine ali druge pomembne značilnosti; (s) „gospodinjstvo“ pomeni gospodinjstvo, kakor je opredeljeno v odstavku 2.119 (a) in (b) Priloge A k ESR 2010, ne glede na nacionalnost ali rezidenčni status; (t) „ekonomsko ozemlje države članice“ pomeni ozemlje, kakor je opredeljeno v odstavku 2.05 Priloge A k ESR 2010, razen da so ekstrateritorialne enklave znotraj državnih meja zajete, ozemeljske enklave v tujini pa ne; (u) „denarni izdatki za končno potrošnjo gospodinjstev“ pomeni tisti del izdatkov za končno potrošnjo, ki ga: – imajo gospodinjstva, – je ustvarjen v denarnih transakcijah, – na ekonomskem ozemlju države članice, – za proizvode, ki se uporabljajo za neposredno zadovoljevanje individualnih potreb ali zahtev, kakor je opredeljeno v odstavku 3.101 Priloge A k ESR 2010, – v enem ali obeh primerjanih časovnih obdobjih; (v) „znatna sprememba proizvodne metode“ pomeni spremembo, za katero se ocen juje, da bo vplivala na letno stopnjo spremembe določenega harmoniziranega indeksa ali določenega njegovega dela v katerem koli obdobju za več kot: – 0,1 odstotne točke za skupni HICP ali OOH ali HPI, – 0,3, 0,4, 0,5 ali 0,6 odstotne točke za vsak oddelek, skupino ali razred oziroma podrazred (5-mestna) ECOICOP. Člen 3 Priprava harmoniziranih indeksov 1. Države članice zagotovijo Komisiji (Eurostatu) vse harmonizirane indekse, kot je določeno v členu 2(m). 2. Harmonizirani indeksi se urejajo s formulo Laspeyresove vrste. 3. HICP in HICP-CT temeljijo na cenovnih spremembah in utežeh proizvodov, vključenih v denarne izdatke za končno potrošnjo gospodinjstev. 4. HICP ne zajemajo transakcij med gospodinjstvi, razen v primeru najemnin, ki jih najemniki plačujejo zasebnim najemodajalcem, če ti delujejo kot tržni proizvajalci storitev, ki jih gospodinjstva (najemniki) kupujejo. 5. Podindeksi HICP se pripravijo za kategorije ECOICOP. Z izvedbenimi akti se sprejemajo enotni pogoji za razčlenitev HICP po kategorijah ECOICOP. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 11(2). Člen 4 Primerljivost harmoniziranih indeksov 1. Da bi se indeksi HICP ali OOH šteli za primerljive, vsaka razlika med državami na vseh ravneh podrobnosti izraža samo razlike v spremembah cen ali strukturi izdatkov. 2. Kakršni koli podindeksi harmoniziranih indeksov, ki odstopajo od konceptov ali metod iz te uredbe, se štejejo za primerljive, če iz njih dobimo indeks, ki se po ocenah sistematično razlikuje: (a) v primeru HICP manj kot ali enako 0,1 odstotka v povprečju na leto v primerjavi s predhodnim letom od indeksa, pripravljenega po metodološkem pristopu te uredbe; (b) v primeru OOH in HPI manj kot ali enako enemu odstotku v povprečju na leto v primerjavi s predhodnim letom od indeksa, pripravljenega po metodološkem pristopu te uredbe. Kadar tak izračun ni mogoč, je treba posledice uporabe metodologije, ki odstopa od konceptov ali metod iz te uredbe, podrobno opredeliti. 3. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 10 za spremembo Priloge, da se zagotovi primerljivost harmoniziranih indeksov na mednarodni ravni. 4. Za zagotovitev enotnih pogojev se z izvedbenimi akti opredeli ustrezna metodologija za pripravo primerljivih harmoniziranih indeksov. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 11(2). Člen 5 Zahteve za podatke 1. Države članice za harmonizirane indekse in njihove podindekse zbirajo osnovne informacije, reprezentativne za te države. 2. Informacije se pridobijo od statističnih enot, kakor so opredeljene v Uredbi Sveta (EGS) št. 696/93[8]. 3. Statistične enote, ki zagotavljajo informacije o proizvodih, vključenih v denarne izdatke za končno potrošnjo gospodinjstev, po potrebi sodelujejo pri zbiranju ali zagotavljanju osnovnih informacij. Statistične enote dajejo točne in popolne informacije, na zahtevo tudi v elektronski obliki. Na zahtevo nacionalnih organov, pristojnih za pripravo uradne statistike, statistične enote zagotovijo informacije v elektronski obliki, kot so podatki za čitalnike, in sicer na potrebni ravni podrobnosti, da se pripravijo harmonizirani indeksi in ovrednoti skladnost z zahtevami po primerljivosti in kakovosti harmoniziranih indeksov. Z izvedbenimi akti se določijo enotni pogoji za zagotavljanje teh informacij. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 11(2). 4. Osnova harmoniziranih indeksov in njihovih podindeksov je skupno indeksno referenčno obdobje 2015. Osnova začne veljati z indeksom za januar 2016. 5. Nova osnova harmoniziranih indeksov in njihovih podindeksov je novo skupno indeksno referenčno obdobje v primerih velike metodološke spremembe harmoniziranih indeksov ali vsakih 10 let od leta 2015 naprej. Prenos osnove na novo indeksno referenčno obdobje začne učinkovati z indeksom za januar naslednjega koledarskega leta. V skladu s členom 10 za določitev podrobnih pravil o prenosu osnove harmoniziranih indeksov, povezanih z večjimi metodološkimi spremembami, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov. 6. Da ne bi naložili nepotrebnega bremena za države članice in če so podindeksi harmoniziranih indeksov pomembni le nad določenim pragom, se v skladu s členom 10 na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov, da se določi prag, pod katerim navedenih podindeksov ni treba zagotoviti. 7. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 10, da se določi seznam podindeksov ECOICOP, ki jih morajo države članice pripraviti, ker ne zajemajo zasebne potrošnje ali ker stopnja metodološke harmonizacije ni zadostna. Člen 6 Pogostost 1. Države članice Komisiji (Eurostatu) mesečno predložijo HICP in HICP-CT ter njihove zadevne podindekse, vključno s tistimi podindeksi, ki so pripravljeni v daljših časovnih presledkih. 2. Države članice Komisiji (Eurostatu) predložijo indekse OOH in HPI v četrtletnih časovnih presledkih. Prostovoljno jih lahko zagotovijo mesečno. 3. Države članice niso dolžne pripraviti podindeksov mesečno ali četrtletno, kadar manj pogosto zbiranje podatkov izpolnjuje zahteve po primerljivosti iz člena 4. Države članice obvestijo Komisijo (Eurostat) o kategorijah ECOICOP in OOH, ki jih nameravajo zbrati v časovnih presledkih, ki so manj pogosti od mesečnih oz. četrtletnih. 4. Države članice vsako leto pregledajo in posodobijo uteži podindeksov za harmonizirane indekse. Z izvedbenimi akti se določijo enotni pogoji za zagotavljanje uteži in metapodatkov o utežeh. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 11(2). Člen 7 Roki, standardi izmenjave in revizije 1. Države članice Komisiji (Eurostatu) zagotovijo harmonizirane indekse in vse podindekse najpozneje 20 koledarskih dni po koncu referenčnega meseca za mesečne serije in 85 koledarskih dni po koncu referenčnega četrtletja za četrtletne serije. 2. Države članice Komisiji (Eurostatu) zagotovijo podatke in metapodatke, ki jih zahteva ta uredba, v skladu s standardi izmenjave podatkov in metapodatkov. 3. Podindeksi harmoniziranih indeksov, ki so že bili objavljeni, se lahko spreminjajo. 4. Vzpostavitev letnega koledarja za predložitev harmoniziranih indeksov in podindeksov iz odstavka 1, standardov izmenjave podatkov in metapodatkov iz odstavka 2 ter enotnih pogojev za revizijo iz odstavka 3 so podrobno opredeljeni z izvedbenimi akti. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 11(2). Člen 8 Pilotne študije 1. Kadar se zahtevajo izboljšane osnovne informacije za pripravo harmoniziranih indeksov ali kadar je v metodah iz člena 4(2) navedena potreba po boljši primerljivosti indeksov, lahko Komisija (Eurostat) začne izvajati pilotne študije, ki jih države članice izvedejo prostovoljno. 2. Pilotne študije izvedejo oceno izvedljivosti pridobitve izboljšanih osnovnih informacij ali sprejemanja novih metodoloških pristopov. 3. Komisija (Eurostat) ovrednoti rezultate pilotnih študij v tesnem sodelovanju z državami članicami in glavnimi uporabniki harmoniziranih indeksov ob upoštevanju koristi zaradi boljših informacij o ceni glede na dodatne stroške zbiranja in priprave. 4. Na podlagi ovrednotenja pilotnih študij se z izvedbenimi akti uvedejo izboljšane osnovne informacije ali izboljšane metode. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 11(2). Člen 9 Zagotavljanje kakovosti 1. Države članice zagotovijo kakovost predloženih harmoniziranih indeksov. V tej uredbi se uporabljajo standardna merila kakovosti iz člena 12(1) Uredbe (ES) št. 223/2009. 2. Države članice Komisiji (Eurostatu) zagotovijo: (a) letno standardno poročilo o kakovosti, ki zajema merila kakovosti iz člena 12(1) Uredbe (ES) št. 223/2009; (b) letni popis s podrobnostmi o virih podatkov, uporabljenih opredelitvah in metodah, vključno s podrobnostmi o kakršnih koli razlikah med uporabljenimi statističnimi metodami in tistimi, ki so priporočene v metodološkem priročniku, in (c) druge povezane informacije na ravni podrobnosti, ki je potrebna za oceno skladnosti z zahtevami po primerljivosti in kakovosti harmoniziranih indeksov, če tako zahteva Komisija (Eurostat). 3. Če namerava država članica znatno spremeniti metode priprave harmoniziranih indeksov ali njihovih delov, država članica o tem obvesti Komisijo (Eurostat) najpozneje tri mesece pred začetkom veljavnosti takšnih sprememb. Države članice Komisiji (Eurostatu) zagotovijo količinsko opredelitev vpliva sprememb. 4. Tehnične zahteve za zagotavljanje kakovosti glede vsebine standardnega letnega poročila o kakovosti, rok za predložitev poročila Komisiji (Eurostatu) in struktura popisa se določijo z izvedbenimi akti. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 11(2). Člen 10 Izvajanje pooblastila 1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se prenese na Komisijo pod pogoji iz tega člena. 2. Pooblastilo iz člena 4(3) in člena 5(5) do (7) se podeli za nedoločen čas. 3. Pooblastilo iz člena 4(3) in člena 5(5) do (7) lahko Evropski parlament ali Svet kadar koli prekliče. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. 4. Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet. 5. Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 4(4) in člena 5(5) do (7), začne veljati le, če mu Evropski parlament ali Svet ne nasprotujeta v dveh mesecih od uradnega obvestila, ki sta ga prejela v zvezi z navedenim aktom, ali če sta pred iztekom navedenega roka oba obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Navedeni rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. Člen 11 Odbor 1. Komisiji pri delu pomaga Odbor za evropski statistični sistem, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 223/2009. Navedeni odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011. 2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011. Člen 12 Razveljavitev 1. Države članice brez poseganja v odstavek 2 še naprej zagotavljajo harmonizirane indekse v skladu z Uredbo (ES) št. 2494/95 do prenosa podatkov, ki se nanašajo na leto 2015. 2. Uredba (ES) št. 2494/95 se s 1. januarjem 2016 razveljavi. Sklicevanja na razveljavljeno uredbo se štejejo za sklicevanja na to uredbo. Člen 13 Začetek veljavnosti Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uredba začne učinkovati za podatke, ki se nanašajo na januar 2016. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, Evropski parlament Za Svet Predsednik Predsednik [1] UL C […]. [2] Uredba Sveta (ES) št. 2494/95 z dne 23. oktobra 1995 o harmoniziranih indeksih cen življenjskih potrebščin (UL L 257, 27.10.1995, str. 1). [3] Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij „Pametna pravna ureditev v Evropski uniji“, COM(2010) 543. [4] Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o metodi proizvodnje statistike EU: vizija za naslednje desetletje, COM(2009) 404 final. [5] Uredba (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki (UL L 87, 31.3.2009, str. 164). [6] Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13). [7] Uredba (EU) št. 549/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Evropski uniji (UL L 174, 26.6.2013, str. 1). [8] Uredba Sveta (EGS) št. 696/93 z dne 15. marca 1993 o statističnih enotah za opazovanje in analizo gospodarstva v Skupnosti (UL L 76, 30.3.1993, str. 1). PRILOGA Evropska klasifikacija individualne potrošnje po namenu (ECOICOP) 01 ŽIVILA IN BREZALKOHOLNE PIJAČE 01.1 Hrana 01.1.1 Kruh in izdelki iz žita 01.1.1.1 Riž 01.1.1.2 Moka in drugi žitni izdelki 01.1.1.3 Kruh 01.1.1.4 Drugi pekovski izdelki 01.1.1.5 Pica, pita 01.1.1.6 Testenine in kuskus 01.1.1.7 Žitni kosmiči za zajtrk 01.1.1.8 Drugi žitni izdelki 01.1.2 Meso 01.1.2.1 Goveje in telečje meso 01.1.2.2 Prašičje meso 01.1.2.3 Jagnjetina in kozje meso 01.1.2.4 Perutnina 01.1.2.5 Drugo meso 01.1.2.6 Užitna drobovina 01.1.2.7 Posušeno, slano ali prekajeno meso 01.1.2.8 Drugi mesni pripravki 01.1.3 Ribe in morski sadeži 01.1.3.1 Sveže ali ohlajene ribe 01.1.3.2 Zamrznjene ribe 01.1.3.3 Sveži ali ohlajeni morski sadeži 01.1.3.4 Zamrznjeni morski sadeži 01.1.3.5 Posušene, prekajene ali nasoljene ribe in morski sadeži 01.1.3.6 Druge konzervirane ali predelane ribe in pripravki iz morskih sadežev 01.1.4 Mleko, sir in jajca 01.1.4.1 Sveže polnomastno mleko 01.1.4.2 Sveže posneto mleko 01.1.4.3 Konzervirano mleko 01.1.4.4 Jogurt 01.1.4.5 Sir in skuta 01.1.4.6 Drugi mlečni izdelki 01.1.4.7 Jajca 01.1.5 Olja in maščobe 01.1.5.1 Maslo 01.1.5.2 Margarina in druge rastlinske maščobe 01.1.5.3 Oljčno olje 01.1.5.4 Druga užitna olja 01.1.5.5 Druge užitne živalske maščobe 01.1.6 Sadje 01.1.6.1 Sveže ali ohlajeno sadje 01.1.6.2 Zamrznjeno sadje 01.1.6.3 Suho sadje in oreški 01.1.6.4 Konzervirano sadje in proizvodi iz sadja 01.1.7 Zelenjava 01.1.7.1 Sveža ali ohlajena zelenjava razen krompirja in drugih gomoljev 01.1.7.2 Sveža zelenjava razen krompirja in drugih gomoljev 01.1.7.3 Sušena zelenjava, druga konzervirana ali predelana zelenjava 01.1.7.4 Krompir 01.1.7.5 Čips 01.1.7.6 Drugi gomolji in proizvodi iz gomoljnic 01.1.8 Sladkor, marmelada, med, čokolada in slaščice 01.1.8.1 Sladkor 01.1.8.2 Džemi, marmelade in med 01.1.8.3 Čokolada 01.1.8.4 Slaščice 01.1.8.5 Sladoled 01.1.8.6 Umetni nadomestki za sladkor 01.1.9 Živilski proizvodi, d. n. 01.1.9.1 Omake, začimbe 01.1.9.2 Sol, začimbe in kuharska zelišča 01.1.9.3 Hrana za dojenčke 01.1.9.4 Gotove jedi 01.1.9.9 Druga živila, d. n. 01.2 Brezalkoholne pijače 01.2.1 Kava, čaj in kakav 01.2.1.1 Kava 01.2.1.2 Čaj 01.2.1.3 Kakav in čokolada v prahu 01.2.2 Mineralne vode, brezalkoholne pijače, sadni in zelenjavni sokovi 01.2.2.1 Mineralna ali izvirska voda 01.2.2.2 Brezalkoholne pijače 01.2.2.3 Sadni in zelenjavni sokovi 02 ALKOHOLNE PIJAČE, TOBAK IN NARKOTIKI 02.1 Alkoholne pijače 02.1.1 Žgane pijače 02.1.1.1 Žgane pijače in likerji 02.1.1.2 Alkoholne brezalkoholne pijače 02.1.2 Vino 02.1.2.1 Vino iz grozdja 02.1.2.2 Vino iz drugega sadja 02.1.2.3 Alkoholizirano vino 02.1.2.4 Pijače na osnovi vina 02.1.3 Pivo 02.1.3.1 Pivo lager 02.1.3.2 Drugo alkoholno pivo 02.1.3.3 Pivo z nizko vsebnostjo alkohola in brezalkoholno pivo 02.1.3.4 Pijače na osnovi piva 02.2 Tobak 02.2.0 Tobak 02.2.0.1 Cigarete 02.2.0.2 Cigare 02.2.0.3 Drugi tobačni izdelki 02.3 Narkotiki 02.3.0 Narkotiki 02.3.0.0 Narkotiki 03 OBLAČILA IN OBUTEV 03.1 Oblačila 03.1.1 Materiali za oblačila 03.1.1.0 Materiali za oblačila 03.1.2 Oblačila 03.1.2.1 Oblačila za moške 03.1.2.2 Oblačila za ženske 03.1.2.3 Oblačila za dojenčke (0 do 2 leti) in otroke (3 do 13 let) 03.1.3 Druga oblačila in oblačilni dodatki 03.1.3.1 Druga oblačila 03.1.3.2 Oblačilni dodatki 03.1.4 Čiščenje, popravilo in izposoja oblačil 03.1.4.1 Čiščenje oblačil 03.1.4.2 Popravilo in izposoja oblačil 03.2 Obutev 03.2.1 Čevlji in druga obutev 03.2.1.1 Obutev za moške 03.2.1.2 Obutev za ženske 03.2.1.3 Obutev za dojenčke in otroke 03.2.2 Popravilo in izposoja obutve 03.2.2.0 Popravilo in izposoja obutve 04 STANOVANJE, VODA, ELEKTRIKA, PLIN IN DRUGO GORIVO 04.1 Dejanske najemnine za stanovanje 04.1.1 Dejanske najemnine, ki jih plačujejo najemniki 04.1.1.0 Dejanske najemnine, ki jih plačujejo najemniki 04.1.2 Druge dejanske najemnine 04.1.2.1 Dejanske najemnine, ki jih plačajo najemniki sekundarnih prebivališč 04.1.2.2 Najemnine za garaže in druge najemnine, ki jih plačujejo najemniki 04.2 Pripisane najemnine za stanovanje 04.2.1 Pripisane najemnine lastnikov stanovanj 04.2.1.0 Pripisane najemnine lastnikov stanovanj 04.2.2 Druge pripisane najemnine 04.2.2.0 Druge pripisane najemnine 04.3 Vzdrževanje in popravilo stanovanja 04.3.1 Materiali za vzdrževanje in popravilo stanovanja 04.3.1.0 Materiali za vzdrževanje in popravilo stanovanja 04.3.2 Storitve za vzdrževanje in popravilo stanovanja 04.3.2.1 Storitve vodoinštalaterjev 04.3.2.2 Storitve električarjev 04.3.2.3 Storitve vzdrževanja sistemov za ogrevanje 04.3.2.4 Storitve pleskarjev 04.3.2.5 Storitve mizarjev 04.3.2.9 Storitve za vzdrževanje in popravilo stanovanja 04.4 Oskrba z vodo in razne storitve v zvezi s stanovanjem 04.4.1 Oskrba z vodo 04.4.1.0 Oskrba z vodo 04.4.2 Zbiranje odpadkov 04.4.2.0 Zbiranje odpadkov 04.4.3 Zbiranje odpadnih voda 04.4.3.0 Zbiranje odpadnih voda 04.4.4 Druge storitve v zvezi s stanovanjem, d. n. 04.4.4.1 Stroški vzdrževanja v večstanovanjskih stavbah 04.4.4.2 Varnostne storitve 04.4.4.9 Druge storitve v zvezi s stanovanjem 04.5 Elektrika, plin in drugo gorivo 04.5.1 Električna energija 04.5.1.0 Električna energija 04.5.2 Plin 04.5.2.1 Zemeljski plin in mestni plin 04.5.2.2 Utekočinjeni ogljikovodiki (butan, propan itd.) 04.5.3 Tekoča goriva 04.5.3.0 Tekoča goriva 04.5.4 Trdna goriva 04.5.4.1 Premog 04.5.4.9 Druga trdna goriva 04.5.5 Toplotna energija 04.5.5.0 Toplotna energija 05 STANOVANJSKA IN GOSPODINJSKA OPREMA TER REDNO VZDRŽEVANJE GOSPODINJSTVA 05.1 Pohištvo in stanovanjska oprema, preproge in druge talne obloge 05.1.1 Pohištvo in oprema 05.1.1.1 Gospodinjsko pohištvo 05.1.1.2 Vrtno pohištvo 05.1.1.3 Oprema za razsvetljavo 05.1.1.9 Drugo pohištvo in stanovanjska oprema 05.1.2 Preproge in druge talne obloge 05.1.2.1 Preproge in druge tekstilne talne obloge 05.1.2.2 Druge talne obloge 05.1.2.3 Storitve polaganja tekstilnih in drugih talnih oblog 05.1.3 Popravilo pohištva, stanovanjske opreme in talnih oblog 05.1.3.0 Popravilo pohištva, stanovanjske opreme in talnih oblog 05.2 Tekstilni izdelki za gospodinjstvo 05.2.0 Tekstilni izdelki za gospodinjstvo 05.2.0.1 Tkanine za notranjo opremo in zavese 05.2.0.2 Posteljno perilo 05.2.0.3 Namizno in kopalniško perilo 05.2.0.4 Popravilo tekstilnih izdelkov za gospodinjstvo 05.2.0.9 Drug gospodinjski tekstil 05.3 Gospodinjski aparati 05.3.1 Veliki električni ali neelektrični gospodinjski aparati 05.3.1.1 Hladilniki, zamrzovalniki ter kombinirani hladilniki in zamrzovalniki 05.3.1.2 Pralni stroji, sušilni in pomivalni stroji 05.3.1.3 Štedilniki 05.3.1.4 Grelniki, klimatske naprave 05.3.1.5 Oprema za čiščenje 05.3.1.9 Drugi večji gospodinjski aparati 05.3.2 Mali električni gospodinjski aparati 05.3.2.1 Aparati za predelavo hrane 05.3.2.2 Kavni aparati, aparati za pripravljanje čaja in podobne naprave 05.3.2.3 Likalniki 05.3.2.4 Opekači in žari 05.3.2.9 Drugi mali električni gospodinjski aparati 05.3.3 Popravilo gospodinjskih aparatov 05.3.3.0 Popravilo gospodinjskih aparatov 05.4 Steklenina, namizni pribor in gospodinjski pripomočki 05.4.0 Steklenina, namizni pribor in gospodinjski pripomočki 05.4.0.1 Steklenina, kristalni izdelki, keramični izdelki in porcelan 05.4.0.2 Jedilni pribor, srebrni jedilni pribor 05.4.0.3 Neelektrični kuhinjski pripomočki in izdelki 05.4.0.4 Popravilo steklenine, namizni pribor in gospodinjski pripomočki 05.5 Orodje in oprema za hišo in vrt 05.5.1 Večje orodje in oprema 05.5.1.1 Večje motorno orodje in oprema 05.5.1.2 Popravila, zakup in najem večjega orodja in opreme 05.5.2 Manjše orodje in različni dodatki 05.5.2.1 Manjše orodje brez motorja 05.5.2.2 Razni dodatki za manjše orodje 05.5.2.3 Popravilo manjšega orodja brez motorja in različni dodatki 05.6 Blago in storitve za redno vzdrževanje gospodinjstva 05.6.1 Potrošni material za gospodinjstvo 05.6.1.1 Izdelki za čiščenje in vzdrževanje 05.6.1.2 Drugi majhni potrošni gospodinjski izdelki 05.6.2 Storitve za dom in gospodinjstvo 05.6.2.1 Gospodinjske storitve, ki jih zagotavlja plačano osebje 05.6.2.2 Storitve čiščenja 05.6.2.3 Najem pohištva in opreme 05.6.2.9 Druge storitve za dom in gospodinjstvo 06 ZDRAVJE 06.1 Medicinski izdelki, pripomočki in oprema 06.1.1 Farmacevtski izdelki 06.1.1.0 Farmacevtski izdelki 06.1.2 Drugi medicinski izdelki 06.1.2.1 Testi nosečnosti in mehanična kontracepcijska sredstva 06.1.2.9 Druga zdravila, d. n. 06.1.3 Terapevtski pripomočki in oprema 06.1.3.1 Korektivna očala in kontaktne leče 06.1.3.2 Slušni pripomočki 06.1.3.3 Popravilo terapevtskih pripomočkov in opreme 06.1.3.9 Drugi terapevtski pripomočki in oprema 06.2 Ambulantne storitve 06.2.1 Zdravstvene storitve 06.2.1.1 Splošne prakse 06.2.1.2 Specialistične prakse 06.2.2 Zobozdravstvene storitve 06.2.2.0 Zobozdravstvene storitve 06.2.3 Paramedicinske storitve 06.2.3.1 Storitve laboratorijev za medicinske analize in rentgenskih oddelkov 06.2.3.2 Termalna kopališča, korektivna gimnastična terapija, ambulantne storitve in najem terapevtske opreme 06.2.3.9 Druge paramedicinske storitve 06.3 Storitve bolnišnic 06.3.0 Storitve bolnišnic 06.3.0.0 Storitve bolnišnic 07 PREVOZ 07.1 Nakup vozil 07.1.1 Avtomobili 07.1.1.1 Novi avtomobili 07.1.1.2 Rabljeni avtomobili 07.1.2 Motorna kolesa 07.1.2.0 Motorna kolesa 07.1.3 Kolesa 07.1.3.0 Kolesa 07.1.4 Vprežna vozila 07.1.4.0 Vprežna vozila 07.2 Uporaba osebnih vozil 07.2.1 Rezervni deli in dodatki za osebna vozila 07.2.1.1 Pnevmatike 07.2.1.2 Rezervni deli za osebna vozila 07.2.1.3 Dodatki za osebna vozila 07.2.2 Goriva in maziva za osebna vozila 07.2.2.1 Dizelsko gorivo 07.2.2.2 Bencin 07.2.2.3 Druga goriva za osebna vozila 07.2.2.4 Maziva 07.2.3 Vzdrževanje in popravilo osebnih vozil 07.2.3.0 Vzdrževanje in popravilo osebnih vozil 07.2.4 Druge storitve v zvezi z osebnimi vozili 07.2.4.1 Najem garaž, parkirišč in osebnih vozil 07.2.4.2 Objekti za plačilo cestnine in parkirne ure 07.2.4.3 Učne ure vožnje, preskusi, dovoljenja in tehnični pregledi 07.3 Storitve prevoza 07.3.1 Železniški potniški prevoz 07.3.1.1 Potniški prevoz z vlakom 07.3.1.2 Potniški prevoz s podzemno železnico in tramvajem 07.3.2 Cestni potniški prevoz 07.3.2.1 Potniški prevoz z avtobusom 07.3.2.2 Potniški prevoz s taksijem in najetim avtomobilom s šoferjem 07.3.3 Zračni potniški promet 07.3.3.1 Notranji leti 07.3.3.2 Mednarodni leti 07.3.4 Potniški prevoz po morju in celinskih plovnih poteh 07.3.4.1 Potniški prevoz po morju 07.3.4.2 Potniški prevoz po celinskih plovnih poteh 07.3.5 Kombinirani potniški prevoz 07.3.5.0 Kombinirani potniški prevoz 07.3.6 Drugi stroški prevoznih storitev 07.3.6.1 Prevoz z vzpenjačo, kabinsko žičnico in sedežnico 07.3.6.2 Storitve selitev in skladiščenja 07.3.6.9 Druge kupljene prevozne storitve d. n. 08 SPOROČILO 08.1 Poštne storitve 08.1.0 Poštne storitve 08.1.0.1 Storitve razvrščanja pisem 08.1.0.9 Druge poštne storitve 08.2 Telefonske in telefaks naprave 08.2.0 Telefonske in telefaks naprave 08.2.0.1 Oprema za fiksno telefonijo 08.2.0.2 Oprema za mobilno telefonijo 08.2.0.3 Druga oprema opreme za telefon in telefaks 08.2.0.4 Popravilo opreme za telefon ali telefaks 08.3 Telefonske in telefaks storitve 08.3.0 Telefonske in telefaks storitve 08.3.0.1 Storitve telefonije po vodih 08.3.0.2 Storitve brezžične telefonije 08.3.0.3 Storitve za dostop do interneta 08.3.0.4 Povezane telekomunikacijske storitve 08.3.0.5 Druge storitve posredovanja informacij 09 PROSTI ČAS IN KULTURA 09.1 Avdiovizualna in fotografska oprema ter oprema za obdelavo podatkov 09.1.1 Oprema za sprejemanje, snemanje ter reprodukcijo zvoka in slike 09.1.1.1 Oprema za sprejemanje, snemanje ter reprodukcijo zvoka in slike 09.1.1.2 Oprema za sprejemanje, snemanje ter reprodukcijo zvoka in slike 09.1.1.3 Prenosne naprave zvoka in slike 09.1.1.9 Druga oprema za sprejemanje, snemanje ter reprodukcijo zvoka in slike 09.1.2 Fotografska in kinematografska oprema ter optični instrumenti 09.1.2.1 Kamere 09.1.2.2 Dodatki za fotografsko in kinematografsko opremo 09.1.2.3 Optični instrumenti 09.1.3 Oprema za obdelavo podatkov 09.1.3.1 Osebni računalniki 09.1.3.2 Dodatki za opremo za obdelavo podatkov 09.1.3.3 Programska oprema 09.1.3.4 Kalkulatorji in druga oprema za obdelavo podatkov 09.1.4 Nosilci posnetkov 09.1.4.1 Posneti nosilci posnetkov 09.1.4.2 Prazni nosilci posnetkov 09.1.4.9 Drugi nosilci posnetkov 09.1.5 Popravilo avdiovizualne, fotografske opreme ter opreme za obdelavo podatkov 09.1.5.0 Popravilo avdiovizualne, fotografske opreme ter opreme za obdelavo podatkov 09.2 Drugo večje trajno potrošno blago za prosti čas in kulturo 09.2.1 Večje trajno potrošno blago za dejavnosti v prostem času na prostem 09.2.1.1 Avtodomi, počitniške prikolice in priklopniki 09.2.1.2 Letala, ultralahka letala, jadralna letala, zmaji in toplozračni baloni 09.2.1.3 Čolni, zunajkrmni motorji in opremljanje čolnov 09.2.1.4 Konji, poniji in oprema 09.2.1.5 Večji predmeti za igre in šport 09.2.2 Glasbila in večje trajno potrošno blago za dejavnosti v prostem času v zaprtih prostorih 09.2.2.1 Glasbeni instrumenti 09.2.2.2 Večje trajno potrošno blago za dejavnosti v prostem času v zaprtih prostorih 09.2.3 Vzdrževanje in popravilo drugega večjega trajnega potrošnega blaga za prosti čas in kulturo 09.2.3.0 Vzdrževanje in popravilo drugega večjega trajnega potrošnega blaga za prosti čas in kulturo 09.3 Drugi predmeti in oprema za prosti čas, vrtove in hišne živali 09.3.1 Igre, igrače in hobiji 09.3.1.1 Igre in hobiji 09.3.1.2 Igrače in izdelki za praznovanje 09.3.2 Oprema za šport, taborjenje in rekreacijo na prostem 09.3.2.1 Oprema za šport 09.3.2.2 Oprema za taborjenje in rekreacijo na prostem 09.3.2.3 Popravilo opreme za šport, taborjenje in rekreacijo na prostem 09.3.3 Vrtnarstvo, rastline in cvetje 09.3.3.1 Izdelki za vrt 09.3.3.2 Rastline in cvetje 09.3.4 Hišne živali in proizvodi za njih 09.3.4.1 Nakup hišnih živali 09.3.4.2 Izdelki za hišne živali 09.3.5 Veterinarske in druge storitve za hišne živali 09.3.5.0 Veterinarske in druge storitve za hišne živali 09.4 Storitve za prosti čas in kulturne storitve 09.4.1 Storitve za prosti čas in šport 09.4.1.1 Storitve za prosti čas in šport – navzočnost 09.4.1.2 Storitve za prosti čas in šport – udeležba 09.4.2 Kulturne storitve 09.4.2.1 Kinematografi, gledališča, koncerti 09.4.2.2 Muzeji, knjižnice, živalski vrtovi 09.4.2.3 Naročnine na televizijo in radio 09.4.2.4 Najem opreme in dodatkov za kulturo 09.4.2.5 Fotografske storitve 09.4.2.9 Druge kulturne storitve 09.4.3 Igre na srečo 09.4.3.0 Igre na srečo 09.5 Časopisi, knjige in pisalne potrebščine 09.5.1 Knjige 09.5.1.1 Leposlovne knjige 09.5.1.2 Izobraževalni učbeniki 09.5.1.3 Druge neleposlovne knjige 09.5.1.4 Storitev vezave in prenosa e-knjig 09.5.2 Časopisi in periodični tisk 09.5.2.1 Časopisi 09.5.2.2 Revije in periodični tisk 09.5.3 Razne tiskovine 09.5.3.0 Razne tiskovine 09.5.4 Pisalne potrebščine in pribor za risanje 09.5.4.1 Izdelki iz papirja 09.5.4.9 Druge pisalne potrebščine in pribor za risanje 09.6 Počitniški paketi 09.6.0 Počitniški paketi 09.6.0.1 Počitniški paketi doma 09.6.0.2 Počitniški paketi v tujini 10 IZOBRAŽEVANJE 10.1 Predšolsko in osnovnošolsko izobraževanje 10.1.0 Predšolsko in osnovnošolsko izobraževanje 10.1.0.1 Predšolsko izobraževanje (raven 0 ISCED 97) 10.1.0.2 Primarno izobraževanje (raven 1 ISCED 97) 10.2 Sekundarno izobraževanje 10.2.0 Sekundarno izobraževanje 10.2.0.0 Sekundarno izobraževanje 10.3 Postsekundarno neterciarno izobraževanje 10.3.0 Postsekundarno neterciarno izobraževanje 10.3.0.0 Postsekundarno neterciarno izobraževanje (raven 4 ISCED 97) 10.4 Terciarno izobraževanje 10.4.0 Terciarno izobraževanje 10.4.0.0 Terciarno izobraževanje 10.5 Izobraževanje, ki ni opredeljivo po ravni 10.5.0 Izobraževanje, ki ni opredeljivo po ravni 10.5.0.0 Izobraževanje, ki ni opredeljivo po ravni 11 RESTAVRACIJE IN HOTELI 11.1 Storitve priprave in dostave hrane 11.1.1 Restavracije, kavarne in podobno 11.1.1.1 Restavracije, kavarne in plesni klubi 11.1.1.2 Storitve hitre prehrane in storitve hrane za s sabo 11.1.2 Menze 11.1.2.0 Menze 11.2 Nastanitvene storitve 11.2.0 Nastanitvene storitve 11.2.0.1 Hoteli, moteli, gostišča in podobne nastanitvene storitve 11.2.0.2 Storitve počitniških centrov, kampov, mladinskih domov in podobnih nastanitvenih obratov 11.2.0.3 Nastanitvene storitve drugih obratov 12 RAZNOVRSTNO BLAGO IN STORITVE 12.1 Osebna nega 12.1.1 Frizerski saloni in saloni za osebno nego 12.1.1.1 Obutev za dojenčke in otroke 12.1.1.2 Frizerske storitve za ženske 12.1.1.3 Storitve za osebno nego 12.1.2 Električni aparati za osebno nego 12.1.2.1 Električni aparati za osebno nego 12.1.2.2 Popravilo električnih aparatov za osebno nego 12.1.3 Drugi aparati in izdelki za osebno nego 12.1.3.1 Neelektrične naprave 12.1.3.2 Izdelki za osebno higieno in dobro počutje, ezoterični izdelki in izdelki za lepotno nego 12.2 Prostitucija 12.2.0 Prostitucija 12.2.0.0 Prostitucija 12.3 Predmeti za osebno rabo, d. n. 12.3.1 Nakit in ure 12.3.1.1 Nakit 12.3.1.2 Ure 12.3.1.3 Popravilo nakita in ur 12.3.2 Drugi predmeti za osebno rabo 12.3.2.1 Predmeti za potovanje 12.3.2.2 Izdelki za dojenčke 12.3.2.3 Popravila drugih predmetov za osebno rabo 12.3.2.9 Drugi predmeti za osebno rabo, d. n. 12.4 Socialna zaščita 12.4.0 Socialna zaščita 12.4.0.1 Varstvo otrok 12.4.0.2 Domovi za ostarele, zavodi za invalidne osebe 12.4.0.3 Storitve, s pomočjo katerih lahko ljudje še naprej živijo v svojih zasebnih domovih 12.4.0.4 Svetovanje 12.5 Zavarovanje 12.5.1 Življenjsko zavarovanje 12.5.1.0 Življenjsko zavarovanje 12.5.2 Stanovanjsko zavarovanje 12.5.2.0 Stanovanjsko zavarovanje 12.5.3 Zdravstveno zavarovanje 12.5.3.1 Javno zdravstveno zavarovanje 12.5.3.2 Zasebno zdravstveno zavarovanje 12.5.4 Zavarovanje, povezano s prevozom 12.5.4.1 Zavarovanje motornih vozil 12.5.4.2 Potovalno zavarovanje 12.5.5 Druge vrste zavarovanja 12.5.5.0 Druge vrste zavarovanja 12.6 Finančne storitve, d. n. 12.6.1 PMSFP 12.6.1.0 PMSFP 12.6.2 Druge finančne storitve, d. n. 12.6.2.1 Stroški za banke in poštne urade 12.6.2.2 Provizije in stroški storitev borznih posrednikov, svetovalcev za naložbe 12.7 Druge storitve, d. n. 12.7.0 Druge storitve, d. n. 12.7.0.1 Upravne takse 12.7.0.2 Pravne storitve in računovodstvo 12.7.0.3 Pogrebne storitve 12.7.0.4 Drugi stroški in storitve