SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 21. 4. 2004 
COM(2004) 279 kon čno 
2004/0084 (COD) 
Predlog 
DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o uresničevanju na čela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri 
zaposlovanju in poklicnem delu 
preoblikovana razli čica 
 
(predložila Komisija) 
 
SL 2   SL OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM  
1. SPLOŠNI PREMISLEKI 
Cilj tega predloga direktive Evropskega parlam enta in Sveta je poenostaviti, posodobiti in 
izboljšati zakonodajo Skupnosti na podro čju enakega obravnavanja moških in žensk, tako da 
se v enem samem besedilu združijo dolo čbe tematsko povezanih direktiv, da bi bila 
zakonodaja Skupnosti jasnejša in u činkovitejša v dobro vseh državljanov. Ta osnutek 
direktive temelji tudi na splošnem  okviru novega pravnega in politi čnega okolja, katerega 
namen je narediti Skupnost bolj odprto, razumljivo in pomembno v vsakdanjem življenju.  
Enako obravnavanje moških in žensk je temeljno na čelo Evropske unije. Na za četku so to 
določale določbe primarne zakonodaje v Rimski pogodbi, spremembe, ki so sledile, so na čelo 
še okrepile in ga tako naredile za sesta vni del socialne poli tike Evropske unije. 
Načelo enakega obravnavanja se je iz lo čene določbe o enakem pla čilu iz Rimske pogodbe 
razvilo v zelo pomemben in daljnosežen pravni red na podro čju enakosti – zna čilnost, ki 
Evropo postavlja v ospredje na mednarodnem podro čju. Člen 2 ES priznava enakost moških 
in žensk kot temeljno na čelo in enega od ciljev in nalog Sk upnosti. Poleg tega je v skladu s 
členom 3(2) ES Skupnosti dodeljena posebna naloga, tj. vklju čevanje enakosti moških in 
žensk v vse njene dejavnosti. 
Amsterdamska pogodba je znatno okrepila pr imarno zakonodajo in sposobnost Evropske 
unije za ukrepanje na podro čju enakih možnosti in enakega obravnavanja moških in žensk, ko 
je dala zakonodajalcu Skupnosti posebne pravne podlage ( členi 13, 137, 141 ES). Ta razvoj 
pogodb je neposredno sledil razsodbi Sodiš ča, da je odprava diskriminacije na podlagi spola 
del temeljnih pravic. Sodiš če je poudarilo, da člen 141 (kot je to storil o v primeru prejšnjega 
člena 119 Pogodbe ES) predstavlja del socialni h ciljev Skupnosti, ki ni zgolj gospodarska 
zveza, temve č je njen namen obenem s skupnim delovanjem zagotavljati socialni napredek in 
iskati stalne izboljšave na podro čju življenjskih in delovnih pogojev. Sodiš če je sklenilo, da je 
gospodarski cilj iz člena 141 ES drugotnega pomena v primerjavi s socialnim ciljem iz iste 
določbe, ki izraža temeljno pravico1. 
Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, podpisana v Nici 7. decembra 2000 v členu 23 
prav tako priznava enakost moških in žensk kot temeljno na čelo. 
Znaten napredek je bil dosežen tudi  glede sekundarne zakonodaje. Obstoje če direktive so dale 
pravno podlago za radikalne spremembe nacionalne zakonodaje, stališ č in praks, medtem ko 
je Sodišče s svojo sodno prakso pomagalo r azjasniti in izpopolniti razlago na čela enakega 
obravnavanja ter njegovo podro čje uporabe.  
Od prve direktive o enakem pla čilu (75/117/EGS), ki je bila sprejeta na podlagi prejšnjega 
člena 100 leta 1975, in ki je še napr ej izvajala in uporabljala prejšnji člen 119 Pogodbe ES, se 
je področje uporabe enakega obravnavanja razš irilo, z namenom zajeti druga podro čja 
socialne politike. Leta 1976 je bila na podlagi prejšnjega člena 235 ES sprejeta druga 
direktiva o enakem obravnavanju, ki se nanaša na dostop do zaposlitve, poklicnega izobraževanja, napredovanja in delovnih pogojev  (Direktiva 76/207/EGS). Leta 1979 je bila 
na podlagi prejšnjega člena 235 ES sprejeta tretja direkt iva (79/7/EGS) v zvezi z postopnim 
                                                
 
1 Sodba Sodiš ča z dne 10. februarja 2002 v zadevi Deutsche Post AG proti Elisabeth Sievers (C-270/97) 
in Brunhilde Schrage (C-271/97), združeni zadevi C-270/97 in C-271/97, Recueil 2000, str. I-00929. 
 
SL 3   SL uresničevanjem na čela enakega obravnavanja na podro čju socialne varnosti (zakonsko 
predpisani sistemi).  
Leta 1986 sta bili sprejeti nadaljnji di rektivi, ena na podlagi prejšnjih členov 100 in 235 
Pogodbe ES v zvezi s poklicnimi sistemi social ne varnosti (86/378/EGS) , druga pa na podlagi 
prejšnjega člena 235 Pogodbe ES o uporabi na čela enakega obravnavanja moških in žensk, ki 
se ukvarjajo z neko dejavnostjo, vklju čno s kmetijstvom, ali pa so samozaposleni, ter o 
varstvu samozaposlenih žensk med nose čnostjo in materinstvom (86/613/EGS).  
Postopne spremembe Pogodbe so omogo čale sprejetje direktiv z novo pravno podlago in v 
skladu z drugimi postopki, ki med drugim pouda rjajo vlogo, ki jo lahko imajo socialni 
partnerji na podro čju enakosti, namre č direktivo o zaš čiti nosečnosti in materinstva 
(92/85/EGS), sprejeto na podlagi prejšnjega člena 118A Pogodbe ES in direktivo o 
starševskem dopustu (96/34/ES). Direktiva 96/34/ES je  bila prva direktiva, ki je bila sprejeta 
po prvem sporazumu socialnih partnerjev na ravni Skupnosti po Maastrichtski pogodbi v 
skladu s Sporazumom o socialni politiki, priložnim Protokolu (št. 14) o socialni politiki, ki je 
priložen Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, in zlasti členom 4(2) Sporazuma. 
Po vrsti pomembnih sodb Sodiš ča Evropskih skupnosti, zlasti sodbi  Barber, se je zdelo nujno 
sprejeti Direktivo 96/97/ES, ki spreminja Di rektivo 86/378/EGS, da se zagotovi skladnost z 
Direktivo 86/378/EGS in prejšnjim členom 119 (novi člen 141), kot ga razlaga Sodiš če v 
sodbi Barber in drugih sodbah.  
Sodna praksa Sodiš ča in potreba po u činkovitosti zakonodaje Skupnosti je spodbudila Svet, 
da na podlagi predloga Komisije sprejme Di rektivo 97/80/ES o dokaznem bremenu, v skladu 
s Sporazumom o socialni politiki,  priloženim Protokolu (št. 14) o socialni poli tiki, ki je 
priložen Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, in zlasti členom 2(2) Sporazuma. 
Obstoječe direktive (in njihove spremembe) z razli čnimi pravnimi podlagami zagotavljajo 
močno zakonodajno okolje. Vendar jih je nedvom no treba posodobiti in poenostaviti, da bodo 
lažje razumljive in da se zagotovi ve čja jasnost in varnost po vsej razširjeni Uniji.  
Nedavna sprememba Direktive 76 /207/EGS z Direktivo 2002/73/ES, ki je bila sprejeta na 
posebni pravni osnovi člena 141(3) ES, uvedenega z Amst erdamsko pogodbo, je dokazala, da 
se je zakonodajalec stri njal, da obstaja resni čna potreba po posodobitvi obstoje čih direktiv 
(nekatere med njimi so stare ve č kot dvajset let). Direktiva 2002/73/ES upošteva nove 
spremembe v Pogodbi (pravna sredstva za uresni čevanje na čela enakega obravnavanja in 
delovanje v smeri enakosti moških in žensk so se po Amsterdamski  pogodbi znatno okrepila), 
sodno prakso Sodiš ča (s katero je bilo v veliki meri pojasnjeno na čelo enakega obravnavanja) 
in sprejetje druge podobne zakonodaje (direk tivi 2000/43/ES in 2000/78/ES, ki temeljita na 
členu 13 ES). 
V tem smislu je zakonodaja glede enakega ob ravnavanja moških in žensk opredeljena kot 
prednostno politi čno podro čje za poenostavitev, posodobitev in izboljšanje2. Splošni cilj 
poenostavitve in izboljšanja za konodajnega okolja je zlasti pomemben v primeru zakonodaje 
o enakem obravnavanju, saj zadeva posameznike in posameznice neposredno, in ker morajo biti njihove pravice jasno dolo čene.  
                                                
 
2 Sporo čilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu in Ekonomsko-socialnemu odboru z dne 24.1.2003 
„Posodobitev in poenostavitev pravnega reda Skupnosti“, COM(2003)71 kon č. 
 
SL 4   SL 2. IZID POSVETOVANJ IN PRESOJA VPLIVA 
Julija 2003 je Komisija na spletu sprožila posvetovanje3, s katerim je povabila države članice in 
druge druge zainteresirane strani (socialne partne rje, nevladne organizacije, ženska združenja ter 
posameznike), da predstavijo svoja stališ ča o pobudi Komisije. Posvet ovanje je temeljilo na 
dokumentu, ki ponuja tri možnosti za uresni čitev, poenostavitev, posodobitev in izboljšanje 
zakonodaje na podro čju enakega obravnavanja moških in že nsk. Prispelo je trideset odgovorov 
od držav članic, socialnih partnerjev, ustanov, ki se ukvarjajo z enakim obravnavanjem, in 
nevladnih organizacij. Pripombe so  bile v celoti konstruktivne. Ve čina odgovorov je temeljila na 
stališču, da so poenostavitev, posodobitev in izboljšan je nujni. Na splošno so vlade, ki so se 
odzvale, kot tudi zainteresirane st rani industrije, trgovine in svobo dnih poklicev, izrazile željo po 
pristopu z manj spremembami, medtem ko so se predstavniki zaposlenih in nevladne 
organizacije zavzemali za dalj nosežnejše spremembe zakono dajnega okvira Skupnosti. 
Neformalno sre čanje s strokovnjaki iz držav članic, držav pristopnic in držav članic EFTA je 
potekalo 3. oktobra 2003. Sre čanje je bilo namenjeno natan čnejši razlagi politi čnih možnosti in 
poglobljeni razpravi o njih. Pobuda Komisije  za razjasnitev in poenostavitev zakonodaje 
Skupnosti ob isto časnem ohranjanju pravnega reda je bila na splošno sprejeta kot pravilen 
pristop. Nekateri udelež enci so se zavzemali za čisto kodifikacijo, drugi so dajali prednost 
zmernim spremembam s preoblikovanjem obstoje če zakonodaje, medtem ko so nekateri 
zagovarjali daljnosežnejši pristo p. Poudarjeno je bilo, kako pomembno je v celoti ohraniti 
sedanji pravni red in vklju čiti samo tiste sodbe Sodiš ča, ki so dobro uveljav ljena sodna praksa.  
Prišlo je tudi do neuradne izmenjave stališ č s socialnimi partnerji, zastopanimi na ravni EU 
(UNICE, CEEP, UEAPME, ETUC).  
19. oktobra 2003 je Svetovalni  odbor Komisije za enake mo žnosti sprejel mnenje o tem 
vprašanju in obenem pojasnil, da glede na naravo odbora in status njegovih članov, mnenje ne 
odraža stališ č vlad držav članic in jih tudi ne zavezuje. Mn enje daje prednost preoblikovani 
direktivi, ki vklju čuje direktivo o materinstvu. Predstav niki UNICE, UEAPME in CEEP so 
sprejeli lo čeno stališ če, priloženo mnenju, v katerem se  zavzemajo za poenostavitev brez 
spreminjanja obstoje če zakonodaje. 
Službe Komisije so opravile  razširjeno presojo vpliva (p riložena kot priloga).  
– Na podlagi obsežne analize možnosti za izboljš anje zakonodajnega okvira ES o enakem 
obravnavanju se zdi na novo preoblikovana direktiva najboljša rešitev za dopolnitev, 
poenostavitev, posodobitev in izboljšanje pravnega reda Skupnosti na tem podro čju. Zato 
se predlaga predložitev direktive, 
– ki ima eno samo jasno besedilo na osnovi pre čiščenih direktiv, razdeljeno na ve č poglavij, 
s horizontalnimi in posebnimi dolo čbami ter skladnimi opredelitvami. Besedilo odraža 
razmerje med razli čnimi vidiki enakega obravnavanja in prikazuje, kako so med sabo 
povezani ob upoštevanju skupnih na čel; 
– ki jasno odraža ustaljeno sodno prakso in ta ko prispeva k pravni varnosti in jasnosti; 
                                                 
3 http://europa.eu.int/comm/employment_soc ial/novos/2003/jul/consultation_en.html. 
 
SL 5   SL – ki jasno odraža uporabo horizontalnih dolo čb Direktive 2002/73/ES in direktive o 
obrnjenem dokaznem bremenu v primerih diskriminacije na podlagi spola v zvezi z enakim plačilom in poklicnimi sistemi socialne varnosti;  
– ki podpira pospeševanje u činkovitega uresni čevanja enakega obravnavanja, z namenom 
doseči cilje Skupnosti na podro čju socialno-ekonomske politike. 
Predlog ustreza ponujeni možnosti za združitev vseh direktiv za uresni čevanje na čela enakega 
plačila moških in žensk (vklju čno z enakim obravnavanjem v poklicnih sistemih socialne 
varnosti) kot tudi direktiv o enakem obravna vanju moških in žensk v zvezi z dostopom do 
zaposlitve, poklicnega usposabljanja in napr edovanja ter delovnih po gojev in direktive o 
dokaznem bremenu. 
Ta predlog ima ve č namenov: ker ima obliko enotnega instrumenta, je bralcu prijazen in 
jasen; poenostavlja uresni čevanje na čela enakega obravnavanja moških in žensk v zvezi z 
delom in poklicem; z vklju čevanjem sodne prakse Sodiš ča pa izboljšuje tudi pravni red na teh 
področjih. 
3. UKREPI, DOLO ČENI V PREDLOGU ZA DIREKTIVO  
Splošni namen tega predloga direktive Evrops kega parlamenta in Sveta je, da se dolo čbe o 
uresničevanju na čela enakega obravnavanja v zadevah, ki so jih zajemale prejšnje direktive, 
preoblikuje v eno besedilo. Zato mora predlog: 
– zagotoviti izvajanje in uporabo na čela enakih možnosti in enakega obravnavanja moških in 
žensk v zadevah v zvezi z dostopom do zaposlitve , poklicnega usposabljanja in napredovanja 
ter delovnih pogojev, vklju čno z načelom enakega pla čila za enako delo ali delo enake 
vrednosti, in 
– zagotoviti ve čjo učinkovitost ukrepov, ki jih sprejmejo države članice za uresni čevanje 
načel enakega pla čila in enakega obravnavanja, da bi omogo čili vsem osebam, ki menijo, da 
se jim je zgodila krivica, ker niso bili obravnavani skladno s temi na čeli, da uveljavijo svoje 
pravice v sodnem postopku po morebitnem uvelja vljanju pravic pred drugimi pristojnimi 
organi.  
Glavne novosti tega predloga so:
 
– vključevanje sodne prakse SES, zlasti glede: 
– enakega pla čila, ki ga je mogo če pripisati enemu samemu viru – Sodbi Lawrence in 
Allonby4 – (glej člen 4 tega predloga in uvodno izjavo 9); 
– enakega obravnavanja in pokojninskih sistemov  za javne uslužbence – sodna praksa Sodiš ča 
v sodbah Beune, Evrenopoulos in Niemi5 – (glej člen 6(2) tega predl oga in uvodno izjavo 12); 
– razjasnitve, da se varstvo nose čih delavk razširi na vse del ovne pogoje, in ne zajema le 
pravice do vrnitve na prejšn je delovno mesto ali enakovredno delovno mesto – spremembe, 
                                                 
4 Sodba Sodiš ča z dne 17. septembra 2002 v zadevi. A.G. Lawrence in drugi proti Regent Office Care 
Ltd, Commercial Catering Group in M itie Secure Services Ltd., C-320/00, Recueil 2002, str. I-07325; in 
Allonby, C-256/01. 
5 Sodbe Sodiš ča z dne 28. septembra 1994 v zadevi C-7/93, Beuene, Recueil 1994, str. I-4471; in z dne 
17. aprila 1997 v zadevi C-147/95, Evrenopoulos, Recueil 1997, str. I-2057; in z dne 12. septembra 
2002 v zadevi C-351/00, Neimi, Recueil 2002, str. I-07007. 
 
SL 6   SL uvedene z odstavkom 7 to čke 2 člena 1 Direktive 2002/73/ES, ki nadomeš ča člen 2 Direktive 
76/207/EGS v skladu s sodno prakso SES – (glej člen 15(1) in (2) tega predloga);  
– uporabe opredelitev iz Direktive 2002/73/ES na vseh podro čjih, ki jih zajema ta predlog 
(glej člen 2 tega predloga in uvodno izjavo 5); 
– razširitve uporabe pravil o dokaznem bremenu na vsa materialna podro čja uporabe tega 
predloga – kar zagotavlja u činkovitost na čela enakega obravnavanja (skladno s prepovedjo 
diskriminacije v členu 13 direktiv) – (glej člen 20 tega predloga); 
– razširitve dolo čb, uvedenih z Direktivo 2002/ 73/ES, o obrambi pravic s strani združenj, ki 
imajo pravno utemeljen interes, na druga podro čja, ki jih zajema ta predlog – v skladu s 
spremembami, uvedenimi z Direktivo 2002/73/ES – (glej člen 17(2) tega predloga); 
– razširitve dolo čbe, ki pojasnjuje vprašanje nacionaln ih pravil glede rokov za vlaganje 
zahtevkov, na vsa druga podro čja, ki jih zajema ta predlog – v skladu s členom 6 Direktive 
76/207/EGS, kakor je bila spremenj ena z Direktivo 2002/73/ES – (glej člen 17(3) tega 
predloga); 
– razširitve sodne prakse gl ede sankcij/kazni na vsa podro čja, ki jih zajema ta predlog – 
skladno s spremembami, uvedenimi z Direktivo 2002/73/ES – (glej člena 18 in 26 tega 
predloga); 
– razširitve pravil o organih za spodbujan je enakega obravnava nja kot tudi dolo čb o 
socialnem dialogu na vsa podro čja, ki jih zajema ta predlog – skladno s spremembami, 
uvedenimi z Direktivo 2002/73/ES – (glej člena 21 in 23 tega predloga);  
– razširitve obvezne integracije na čela enakosti spolov na druga podro čja enakega 
obravnavanja, ki jih zajema ta predlog – v skladu s členom 3(2) ES in v skladu s členom 1 
1(a) Direktive 76/207/EGS, kakor je b il vstavljen z Direktivo 2002/73/ES s to čko 1 člena 1 – 
(glej člen 29 tega predloga); 
– uvedbe klavzule o ponovni prou čitvi – to je standardna dolo čba – (glej člen 32 tega 
predloga). 
Predlog je razdeljen na pet naslovov: 
NASLOV I – SPLOŠNE DOLO ČBE 
Pod tem naslovom je opredeljen name n predloga, tj. zagotoviti uporabo na čela enakih 
možnosti in enakega obravnavanja moških in žensk na podro čju zaposlovanja in poklicnega 
dela. 
Določa tudi uporabo opredelitev (neposredna in posre dna diskriminacije ter nadlegovanje in 
spolno nadlegovanje) iz Direktive 2002/73/ES v zadevah, ki jih zajemajo druge direktive, 
združene v tem predlogu. Vsebuje tudi opredelitev pla čila iz člena 141(2) ES kot tudi 
opredelitev poklicnih sistemov socialne varnos ti iz Direktive 86/378/EGS, kakor je bila 
spremenjena z Direktivo 96/97/ES. 
Ta predlog se, kar zadeva osebno podro čje uporabe tega predloga direktive, uporablja za vse 
delavce in upravi čence po njih. 
NASLOV II – POSEBNE DOLO ČBE 
 
SL 7   SL Naslov je razdeljen na tri poglavja, prvo o na čelu enakega pla čila za enako delo ali delo enake 
vrednosti, drugo o na čelu enakega obravnavanja moških in žensk v poklicnih sistemih 
socialne varnosti,  in tretje o na čelu enakega obravnavanja mo ških in žensk v zvezi z 
dostopom do zaposlitve, poklicnega usposabljan ja in napredovanja ter delovnih pogojev.  
Poglavje 1 – Na čelo enakega pla čila 
To poglavje ustreza glavnim dolo čbam Direktive 75/117/EGS. Vklju čuje tudi nedavno sodno 
prakso Sodiš ča6. Pomembno je omeniti, da je 8. aprila 1976 (datum Sodbe Defrenne II )7 
Sodišče Evropskih skupnosti razg lasilo, da je prejšnji člen 119 Pogodbe ES (novi člen 141 
ES) o enakem pla čilu določba z neposrednim u činkom. Sodiš če je od leta 1970 (od sodbe v 
Defrenne I )8 razvijalo sodno prakso o enakem pla čilu in razjasnilo podro čje uporabe 
prejšnjega člena 119 Pogodbe ES, kot tudi Direktive 75/117/EGS.  
V tem smislu sedanja sekundarna zakonodaja glede uporabe na čela enakega pla čila, tj. 
Direktiva 75/117/EGS o enakem pla čilu, nedavne sodne prakse SES ne odraža v celoti. 
Razveljavitev Direktive 75/117/EGS in nadom estitev z novo preoblikovano direktivo na 
podlagi tega predloga bi razjasnila vsebino na čela o enakem pla čilu, ker bi nova direktiva v 
celoti odražala razlago pla čila, kot ga predvideva Pogodba in razlaga SES. To omogo ča 
vključitev sodb Allonby9 ter Lawrence10 v člen 4 te direktive. Poleg tega je pojem pla čila v 
zvezi s pokojninskim sistemom za javne us lužbence, kot izhaja iz primerov Niemi11 in 
Beune12, kodificiran v členu 6 te Direktive.  
Pomembno je omeniti, da že  pododstavek (c) odstavka 1 to čke 3 člena 1 Direktive 
2002/73/ES dolo ča, da uporaba na čela enakega obravnavanja pomeni, da v javnem ali 
zasebnem sektorju, vklju čno z javnimi organi, ni nika kšne neposredne ali posredne 
diskriminacije na podlagi spola,  med drugim tudi v zvezi s pla čilom, kakor to dolo ča 
Direktiva 75/117/EGS.  
To sodno prakso, ki je že sestavni del pra vnega reda Skupnosti, bi lahko povzeli takole: 
- Delo enake vrednosti  
Sodišče je ugotovilo, da člen 141(1) dolo ča načelo, da mora biti enako delo ali delo enake 
vrednosti pla čano na enak na čin, ne glede na to, ali ga opravlja moški ali ženska. Predpogoj 
za uporabnost na čela je, da so ti delavci in delavke v primerljivem položaju.  
V tem smislu na čelo enakega pla čila, določeno v prejšnjem členu 119 Pogodbe ES, ne 
izključuje izplačevanja pavšalnega zneska izklju čno zaposlenim ženskam na porodniškem 
dopustu, kadar je to pla čilo namenjeno izravnavi slabšega položaja v poklic ni karieri, ki je 
                                                 
6 Sodbe Sodiš ča z dne 17. septembra 2002 v zadevi A.G. Lawrence in drugi proti Regent Office Care 
Ltd, Commercial Catering Group in Mitie Secure Serv ices Ltd., C-320/00, Recueil 2002, str. I-07325 in 
Allonby, C-256/01. 
7 Sodba z dne 8. aprila 1976 v zadevi C-43/75, Recueil 1976, str. 455. 
8 Sodba z dne 25. maja 1971 v zadevi C-80/70, Defrenne proti belgijski državi, Recueil 1971, str. 445. 
9 Sodba z dne 13.1.2004. 
10 (2002) Recueil,  I-7325. 
11 (2002) Recueil,  I-7007. 
12 (2002) Recueil,  I-4471. 
 
SL 8   SL posledica odsotnosti z dela13, saj se njihov poseben položaj zaradi materinstva ne more 
primerjati s položajem zaposlenih moških. 
Sodišče je večkrat razsodilo, da dolo čanje enake vrednosti temelji na primerjavi dela 
zaposlene ženske in za primerjavo vzetega zaposlenega moškega z upoštevanjem zahtev, 
predpisanih za izvajanje nal og, kot so usposobljenost, priz adevnost in odgovornost, ali pa 
prevzetega dela ter narave nalog, ki  so potrebne za opravljanje dela. 
Sodišče je razvilo merila primerljivosti v zvezi z na čelom enakega pla čila moških in žensk. V 
skladu s Sodiš čem:14  
– se člen 141 ES in Direktiva 75/117/ EGS uporabljata pri sistemu pla čila dela po akordnih 
postavkah, pri katerem je pla čilo popolnoma ali v veliki me ri odvisno od storilnosti 
posameznega delavca; – načelo enakega pla čila moških in žensk, dolo čeno v členu 141 ES in členu 1 Direktive 
75/117/EGS, pomeni, da sama ugot ovitev, da je pri sistemu pla čila dela po akordnih 
postavkah povpre čno plačilo skupine delavcev, sestavljene pr edvsem iz žensk, ki izvajajo eno 
vrsto dela, precej nižje kot povpre čno plačilo skupine delavcev, sestavljene predvsem iz 
moških, ki izvajajo drugo vrsto dela, kateremu se pripisuje en aka vrednost, ne  zadostuje za 
sklep, da gre za diskriminacijo glede pla čila. Kadar pa pri sistemu pla čila dela po akordnih 
postavkah, pri katerem je posamezno pla čilo sestavljeno iz spremenljivega elementa, ki je 
odvisen od rezultatov posameznega delavca, in nespremenljivega elementa, ki se razlikuje 
glede na skupino zadevnih delavcev, ni mogo če opredeliti dejavnikov, na podlagi katerih so 
se določile merske stopnje ali enote,  ki se uporabljajo za izra čunavanje spremenljivega 
elementa pla čila, lahko delodajalec nosi breme dokazo vanja, da ugotovljene razlike ne 
temeljijo na diskriminaciji zaradi spola; 
– Pri primerjavi med povpre čnim plačilom dveh skupin delavcev, pla čanih na akord, ki jo je 
treba opraviti v zvezi z na čelom enakega pla čila moških in žensk, se mora nacionalno sodiš če 
prepričati, da obe skupini vklju čujeta vse tiste delavce, za ka tere se ob upoštevanju vrste 
dejavnikov, kot so narava dela, zahteve usposablja nja in delovni pogoji, lahko šteje, da so v 
primerljivem položaju in da skupini zajemata sorazmerno veliko število delavcev, kar zagotavlja, da razlike niso  posledica povsem naklju čnih ali kratkoro čnih dejavnikov ali razlik 
v storilnosti posameznih zadevnih delavcev. 
Sodišče je tudi razsodilo, da je „v primerih dejanske diskriminacije, ki spada na podro čje 
neposredne uporabe člena 119, primerjava možna le na podlagi konkretnih ocen dejansko 
opravljenega dela zaposlenih oseb razli čnih spolov znotraj istega  podjetja ali službe“
15. 
Vendar je Sodiš če pred kratkim16 odločilo, da „v tej zvezi besedilo člena 141(1) ES v ni čemer 
ne omenja, da je uporabnost te dolo čbe omejena na situacije, ko moški in ženske delajo za 
istega delodajalca“. Sodiš če je razsodilo, da se je na na čelo, ki ga dolo ča ta člen, mogo če 
                                                 
13 Sodba Sodiš ča z dne 16. septembra 1999 v zadevi C-218/98, Oumar Dabo Abdoulaye in drugi proti 
Régie nationale des usines Renault SA., Recueil 1999, str. I-5723. 
14 Sodba Sodiš ča z dne 31. maja 1995 v zadevi C-400/93, Specialarbejderforbundet i Danmark proti 
Dansk Industri, prej Industriens Arbejdsgivere, v imenu Royal Copenhagen A/S., Recueil 1995, str. I-
1275. 
15 Sodba v zadevi C-129/79, McCarthy Ltd proti Wendy Smith, Recueil 1980, str. 1275; sodba Sodiš ča z 
dne 30. marca 2000 v zadevi Jämställdhetsombudsmannen proti Örebro läns landsting, Primerjava pla če 
babice s pla čo medicinskega tehnika – z upoštevanjem dodatka in skrajšanega delovnega časa zaradi 
posebnih pogojev dela, zadeva C-236/98. Recueil 2000 I, str. 2189. 
16 Sodba Sodiš ča z dne 17. februarja 2002 v zadevi A.G. Lawrence in drugi proti Regent Office Care Ltd, 
Commercial Catering Group in Mitie Secure Services Ltd., C-320/00, Recueil 2002, str. I-7325. 
 
SL 9   SL sklicevati pred nacionalnimi sodiš či, zlasti v primerih diskrimi nacije, ki izhaja neposredno iz 
zakonskih dolo čb ali panožnih kolektivnih pogodb, kot tudi  v primerih, ko se delo opravlja v 
istem podjetju ali službi, tako zasebni kot javni (g lej med drugim Defrenne II, odstavek 40; 
zadevo 129/79, Macarthys, [1980] Recueil 1275, odstavek 10; in zade vo 96/80 Jenkins [1981] 
Recueil 911, odstavek 17). Vendar pa v primeru, da ugotovljenih razlik v pla čilnih pogojih 
delavcev, ki izvajajo isto delo ali delo iste vrednosti, ni mogo če pripisati enemu samemu viru, 
ni organa, pristojnega za neenakost in za ponovno vzpostavitev enakega obravnavanja. Taka 
situacija ne spada na podro čje uporaba člena 141(1) ES. Dela in pla čila teh delavcev zato na 
podlagi te dolo čbe ni mogo če primerjati. 
Zato je Sodiš če z zgoraj navedeno sodno prakso za primerjavo dela enake vrednosti uvedlo 
nov pojem, ki je širši od tistega o is tem podjetju ali isti službi, namre č pojem enega samega 
vira. Razlike pri pla čilnih pogojih delavcev razli čnega spola, ki opravljaj o enako delo ali delo 
enake vrednosti, katerih ni mogo če pripisati enemu samemu viru, ne spadajo na podro čje 
uporabe člena 141(1) ES.17 Ta predlog kodificira navedeno sodno prakso.  
– Ovrednotenje in razvrš čanje delovnih mest  
Direktiva 75/117/EGS v členu 1 dolo ča: „Še zlasti tam, kjer se za dolo čanje plačila uporablja 
sistem razvrš čanja delovnih mest, mora ta sistem te meljiti na enakih merilih za moške in za 
ženske ter biti oblikovan tako, da izklju čuje vsakršno diskriminacijo na podlagi spola“. 
Sodišče je s sodno prakso, zlasti v sodbi v zadevi C-237/85, Gisela  Rumler proti Dato Druck 
GmbH, na podlagi odstavka 2 člena 1 Direktive 75/117/EGS dolo čilo tri glavna na čela glede 
razvrščanja delovnih mest: 
a) „Merila za razvrš čanje plačilnih stopenj morajo zagotavljati,  da za objekti vno enako delo 
veljajo enake pla čilne stopnje, ne glede na to, ali delo opravlja moški ali ženska. 
b) Uporaba vrednosti, ki izhajajo iz povpre čne storilnosti delavcev enega spola, kot osnovo za 
določanje, v kolikšni meri je  delo zahtevno, obremenjujo če ali težko, predstavlja 
diskriminacijo na podlagi spola, ki  je v nasprotju s to direktivo. 
c) Da sistem razvrš čanja kot celota ne bi bil diskriminatoren, je treba, če narava nalog v 
podjetju to dopuš ča, upoštevati merila, na podlagi katerih bi zaposleni obeh spolov lahko 
pokazali posebno sposobnost. 
Ta glavna na čela določajo, da mora biti sistem razvrš čanja v skladu z odstavkom 2 člena 1 
Direktive 75/117/EGS, zaradi primerov s pora, v skladu s sodno prakso Sodiš ča natančen, 
analitičen, temelje č na dejstvih in nediskriminatoren.  
Pred kratkim je Sodiš če v sodbi18 z dne 26. junija 2001 Brunnhofer , razjasnilo sodno prakso 
glede razvrš čanja delovnih mest in glede dela enake vrednosti: 
– dejstvo, da sta zaposlena ženska,  ki trdi, da je žrtev diskrimi nacije na podlagi spola, in za 
primerjavo vzeti moški, v skladu s kolek tivno pogodbo, ki ureja njuno zaposlitev, razvrš čena 
v isto kategorijo delovnega mesta, samo po sebi ne zadostuje za sklepanje, da ti dve zaposleni 
osebi opravljata isto delo ali delo enake vrednosti v smislu člena 141 Pogodbe ES in člena 1 
Direktive 75/117/EGS, saj je to dejstvo le eden od pokazateljev izpolnjevanja tega merila. 
                                                 
17 Pred kratkim potrjeno v zadevi Allonby, C-256/01. 
18 Sodba z dne 26. junija 2001 v zadevi C-381/99, Brunnhofer, Recueil I 2001 str. 4961. 
 
SL 10   SL – razliko v pla čilu je možno upravi čiti na podlagi okoliš čin, ki jih kolektivna pogodba, 
veljavna za zadevne zaposlene os ebe, ne upošteva, kadar gre za objektivne razloge, ki se ne 
nanašajo na kakršno koli diskriminacijo  na podlagi spola in so v skladu z na čelom o 
sorazmernosti;  – Kadar gre za delo, ki se pla čuje po urnih postavkah, se razli čno plačilo dveh delavcev 
različnega spola, dolo čeno v času njune nastavitve, ki se nanaša na enakovredno delovno 
mesto, ne da upravi čiti z dejavniki, ki postanejo znani šele  po nastopu dela in  se lahko ocenijo 
šele med izvajanjem pogodbe o delu, kot na primer razlika v osebni delovni zmogljivosti 
zadevnih delavcev ali stor ilnosti posameznega delavca v primerjavi z drugim. 
Opredelitev pla čila v smislu člena 141(2)
 
Sodišče je večkrat razsodilo, da pojem pla čila v smislu drugega odstavka prejšnjega člena 119 
Pogodbe ES vklju čuje vse dajatve v denarju ali naravi, sedanje ali prihodnje, če jih 
delodajalec, četudi posredno, pla ča delavcu v zvezi z njegovo zaposlitvijo.19  
Posamezni dodatki k osnovni pla či (Handels proti Danfossu)20 in dodatki za delovno dobo 
(Nimz)21 spadajo poleg osnovne in minimalne pla če na podro čje uporabe prejšnjega člena 119 
Pogodbe ES. V sodbi z dne 4. junija 1992 (Bötel22) je bilo odlo čeno, da pla čana odsotnost za 
zaposlene s skrajšanim delovnim časom v zvezi z izobraževanjem za delavski svet predstavlja 
plačilo. Dodatki za „vodje gospodinjstev“ so vklju čeni v pojem pla čila (Evropska komisija 
proti Luksemburgu)23. V denarju obra čunani prejemki, kot so nadomestila za odsotnost zaradi 
bolezni, predstavljajo pla čilo (Rinner-Kuhn).24 Poleg tega se kot pla čilo šteje tudi v denarju 
obračunana pla čana odsotnost v zvezi z izobraževanjem za delavski svet (Bötel). Pokojnine, 
potovalne ugodnosti za upokojence in odpra vnine se tudi štejejo kot pla čilo (Garland, 
Barber25). Zajema torej vsa neposredna pla čila, ki dopolnjujejo osnovno pla čo. Vključeni so 
tudi dodatki za izmensko delo, nadure in vse oblike pla čil, ki so vezane na storilnost. 
Uporaba prejšnjega člena 119 v sistemih socialne varnosti je bila osnova za predhodno 
odločanje v zadevi 80/70, Defrenne proti belgijski državi26. V sodbi v tej zadevi je Sodiš če 
pojasnilo svoje stališ če in odločilo, da pojem „kakršni koli drugi prejemki“ iz prejšnjega člena 
119 (novi člen 141(2)) ne vklju čuje prejemkov iz zakonsko dolo čenih sistemov socialne 
varnosti. Sodiš če je v skladu s sklepi generalneg a pravobranilca razsodilo, da pojem 
prejemka, izpla čanega neposredno ali posre dno, v denarju ali naravi, ne more vklju čevati 
prejemkov iz zakonsko predpisanih sistem ov socialne varnosti, saj ti ne dopuš čajo dogovorov 
znotraj podjetja ali zad evne poklicne panoge in so obvezn i za splošne kategorije delavcev. 
Sodišče je ugotovilo, da obsega udeležbe delavcev , delodajalcev in organov oblasti pri 
financiranju teh sistemov ne dolo ča toliko delovno razmerje med delavci in delodajalci kot pa 
presoja socialne politike. Zato je Sodiš če sklenilo, da pojem „kakršni koli drugi prejemki“ ne 
vključuje dajatev zakonsko predpisanih si stemov socialne varnosti. Po  drugi strani pa iz tega 
izhaja, da pojem zajema posebne sisteme, kot so poklicni sistemi družb, saj teh neposredno ne 
ureja zakonodaja. Ti sistemi vsebujejo elem ent dogovora znotraj podjetja  ali panoge, niso 
                                                 
19 Sodba z dne 17. maja 1990, C-262/88, Barber, Recueil, 1990, str. 1889. 
20 Sodba z dne 17. oktobra 1989, C-109/88, Danfoss, Recueil. 1989, str. 3199. 
21 C-184/89, Nimz proti Freie in Hansestadt Hamburg, Recueil 1991, str. 322. 
22 C-360/90, Arbeiterwohlfahrt de r Stadt Berlin proti Bötel. 
23 C-58/81, Recueil, str. 2175. 
24 C-171/88, Rinner-Kuhn proti Spezial-Gebäudreinigung Recueil 1989, str. 2743. 
25 C-262/88, Barber, Recueil 1990, str. I 1889. 
26 C-80/70, Defrenne I, Recueil 1971, str. 455. 
 
SL 11   SL obvezni za splošne kategorije delavcev, ampak samo za kategorije, ki jih zajema podjetje ali 
panoga, financirajo pa jih del odajalci ali delavci z neposredn imi prispevki, odvisno od zahtev 
financiranja sistema in ne od presoje socialne politike. 
Leta 1986 je Sodiš če v zadevi 170/84 Bilka-Kaufhaus proti Weber27 potrdilo implicitno 
odločitev iz zgoraj navedene sodbe Defrenne I28, namreč, da samo prejemki iz zakonsko 
predpisanih sistemov socialne varnosti ne spadajo na podro čje uporabe prejšnjega člena 119 
Pogodbe ES. V skladu s tem je Sodiš če razsodilo, da poklicni pok ojninski sistem, ki ga 
financira delodajalec, predstavlja pla čilo v smislu prejšnjega člena 119 Pogodbe ES.  
V sodbi z dne 17. maja 1990 (zadeva 262/88, Barbe r) in sodbah, ki so sledile (glej spodaj), 
Sodišče potrjuje svojo zgodnejšo sodno prakso v zadevi 170/84, Bilka, t.j. da spadajo 
prejemki iz poklicnih sistemov za pla čane delavce na podro čje uporabe v smislu prejšnjega 
člena 119 Pogodbe ES. 
Dejstvo, da izpla čil zaposlenim ne ureja pogodba o zaposlitvi, jih ne izklju čuje s podro čja 
uporabe pla čila iz prejšnjega člena 119 Pogodbe ES. Vklju čene so nagrade, ki jih delodajalec 
izplača neobvezujo če (Garland)29. Torej je zajeto vsako pla čilo, naj bo v skladu s pogodbo, 
zakonskimi ali kolektivnimi dolo čbami ali na prostovoljni osnovi. 
Poglavje 2 – Na čelo enakega obravnavanja v poklic nih sistemih socialne varnosti  
To poglavje vsebuje temeljne dolo čbe Direktive 86/378/EGS, kakor  je bila spremenjena z 
Dirktivo 96/97/ES in pojasnjuje uresni čevanje na čela enakega obravnavanja v poklicnih 
sistemih socialne varnosti brez spreminj anja sedanjega pravnega položaja. Vklju čuje tudi 
novejšo sodno prakso.30 
– Enako pla čilo in poklicni sist emi socialne varnosti  
Kot že omenjeno, je bilo podro čje uporabe pojma „pla čilo“ razjasnjeno s številnimi sodbami 
SES, zlasti v zvezi s poklicnimi sistemi socialne varnosti.  
V sodbi z dne 17. maja 1990 (zadeva 262/88, Barber)31 je Sodišče potrdilo s vojo prejšnjo 
sodbo (zadeva 170/84, Bilka), ki onemogo ča vsak dvom: dajatve in prispevki zaposlenih v 
okviru poklicnega sistema socialne  varnosti spadajo v pojem pla čila v smislu prejšnjega člena 
119 (sedaj, s spremembami, člen 141 ES) Pogodbe ES, ki se nanaša na enako pla čilo. Sodiš če 
je potrdilo to, kar je implicitno dejalo v sodbi z dne 25. maja 1971 v zadevi C-80/70, 
Defrenne I32 tj., da so prejemki iz pokojninskega sist ema, ki se v bistvu nanaša na zaposlitev 
                                                 
27 C-170/84,  Recueil 1986, str. 1607. 
28 Recueil 1971, str. 445, zadeva 80/70 Defrenne proti belgijski državi („Defrenne I“). 
29 C-12/81, Eileen Garland proti British Rail Engineering Ltd, Recueil 1982, str. 359. 
30 Sodbe Sodiš ča z dne 28. septembra 1994 v zadevi C-7/93, Beune, Recueil 1994, str. I-4471, z dne 17. 
aprila 1997 v zadevi 147/95, Evrenopoulos, Recueil, str. I-02057, z dne 29. novembra 2001 v zadevi C-
366/99, Griesmar, Recueil, str. I-09383, z dne 13. decembra 2001 v zadevi C-206/00, Recueil 2001 I-
0201 Henri Mouflin in v novejši sodbi z dne 12. septembra 2002 v zadevi C-351/00, Niemi, Recueil 2002, str. I-07007. 
31 Recueil 1990, str. I 1889. 
32 Recueil 1971, str. 445. 
 
SL 12   SL zadevne osebe, del pla čila, ki ga ta oseba prejme, in spadajo na podro čje uporabe prejšnjega 
člena 119 Pogodbe ES.33 
Diskriminacija med moškimi in ženskami v p oklicnih sistemih socialne varnosti je zato 
prepovedana, ne le kadar se dolo ča starost, ko je oseba upravi čena do pokojnine, temve č tudi, 
kadar je poklicna pokojnina ponujen a kot odškodnina v primeru odpuš čanja iz gospodarskih 
razlogov (dejstva o zadevi 262/88,  Barber). Vendar pa je Sodiš če pri sodbi Barber pustilo 
nekaj dvoma glede (retroaktivnih) časovnih u činkov uporabe člena 119 Pogodbe v poklicnih 
sistemih socialne varnosti.  
Sodna praksa Sodiš ča na podro čju uporabe prejšnjega člena 119 v poklicnih sistemih socialne 
varnosti se lahko povzame takole: 
Sodišče je v sodbah z dne 6. oktobra 1993 (Ten Oever), 14. decembra 1993 (Moroni), 22. 
decembra 1993 (Neath) in šestih sodbah z dne 28. septembra 1994 potrdilo, da je opredelitev retroaktivnega u činka uporabe na čela enakega obravnavanja moških in žensk v poklicnih 
sistemih socialne varnosti za pla čane delavce
34 v skladu z dodatnim Protokolom k prejšnjemu 
členu 119. 
V zadevi C-109/91 „Ten Oever“ (sodba z dne 6. oktobra 1993) je Sodiš če potrdilo, da velja 
prejšnji člen 119 od 17. maja 1990 za pokojnine  preživelih družinskih članov iz poklicnega 
sistema socialne varnosti in od tega dne dalj e je pri odobritvi takih pr ejemkov diskriminacija 
med moškimi in ženskami prepovedana. 
V zadevi C-110/91 „Moroni“ (sodba z dne 14. decembra 1993) je Sodiš če potrdilo, da se 
prejšnji člen 119 Pogodbe ES uporablja za vse vrste pokl icnih sistemov, zato mora biti starost, 
ko je oseba upravi čena do starostne pokojnine ali pokoj nine, od 17. maja 1990 dalje v teh 
sistemih za oba spola enaka. 
V zadevi C-152/91 „Neath“ (sodba  z dne 22. decembra 1993) in  zadevi C-200/91 „Coloroll“ 
(sodba z dne 28. septembra 1994) je Sodiš če določilo, da morajo biti prispevki zaposlenih v 
shemo poklicnega sistema socialne varnos ti enaki za oba spola, ker so del pla čila v smislu 
prejšnjega člena 119 Pogodbe ES. Na drugi strani pa se prispevki delodajalca v take sheme 
lahko razlikujejo glede na spol, če temeljijo na objektivnih aktuarskih izra čunih, ki upoštevajo 
daljšo pri čakovano življenjsko dobo žensk. 
S sodbami v teh zadevah je Sodiš če razjasnilo uporabo na čela o enakem pla čilu na podro čju 
poklicnih sistemov, zlasti glede vprašanja , kateri sistemi spadajo v pojem pla čila iz ustreznega 
člena v Pogodbi.35  
                                                 
33 Glej, zlasti s tem v zvezi, zadevo 170/84, Bilka proti Weber von Hartz [1986] Recueil 1607, odstavek 
22; Barber, odstavek 28; Beune, odstavek 46; in v novejših združenih zadevah C-234/96 in C-235/96, 
Deutsche Telekom proti Vick in Conze [2000], Recueil I-799, odstavek 32. 
34 Sodbe Sodiš ča z dne 6. oktobra 1993, C-109/91, Ten Oever, Recueil 1993, str. I-4879, z dne 14. 
decembra 1993, C-110/91, Moroni, Recueil I-6591, z dne 22. decembr a 1993, C-152/91 Neath, Recueil-
I-6953, z dne 28. septembra 1994, C-200/91, Coloroll, Recueil 1994, str. I-4389. Sodbe z dne 
28. septembra 1994, C-57/93, Vroege, Recueil 1994, str. I-4541 in C-128-93, Fisscher, Recueil 1994, 
str.I-4583 in novejši sodbi z dne 11. decembra 1997, C-246/96 Magorrian, Recu eil 1997, str. I-07153 in 
z dne 16. maja 2000 v zadevi C-78/98, Preston, Recueil 2000, str. I-03201. 
35 Sodbe Sodiš ča z dne 6. oktobra 1993, C-109/91, Ten Oever, Recueil 1993, str. I-4879, z dne 14. 
decembra 1993, C-110/91, Moroni, Recueil I-6591, z dne 22. dece mbra 1993, C-152/91, Neath, 
Recueil-6953, z dne 28. septembra 1994, C-200/91, Coloroll, Recueil 1994, str. I-4389. Sodbi z dne 28. 
 
SL 13   SL Pred sodbami Sodiš ča so voditelji držav in vlad na sre čanju v Maastrichtu podpisali dodatni 
protokol k prejšnjemu členu 119 Pogodbe ES, ki je časovno omejil u činek prejšnjega člena 
119 Pogodbe ES v zvezi s poklicnimi sistem i. Ta protokol je še vedno priloga členu 141, tudi 
potem, ko se je Pogodba postopoma spreminjala (z Amsterdamsko pogodbo in Pogodbo iz Nice). 
V skladu s tem protokolom: „V prejšnjem členu 119 dodatki iz poklicnega sistema soci alne varnosti niso osebni prejemki, 
če in kolikor se nanašajo na obdobja zaposlitv e pred 17. majem 1990 (datum sodbe Barber), 
razen pri delavcih ali tistih, ki omenjene dodat ke zahtevajo in so pred tem datumom vložili 
tožbo ali sprožili enakovreden posto pek po veljavnem nacionalnem pravu“. 
Direktivo 96/97/ES, ki spreminj a Direktivo 86/378/ES, je spreje l Svet na podlagi predloga 
Komisije, odraža pa sodno prakso Sodiš ča ter dodatni Protokol k prejšnjemu členu 119, njen 
namen pa je, zaradi pravne varnosti in ja snosti, sekundarno zakonodajo, tj. Direktivo 
86/378/EGS uskladiti s prejšnjim členom 119 Pogodbe ES, kot ga je opredelilo Sodiš če 
Evropskih skupnosti. 
Zlasti v zvezi z vprašanjem upošteva nja aktuarskih dejavn ikov, ki se razlikujejo glede na spol, 
pri izračunu prispevkov in dajatev iz poklicnih sistem ov, je treba opomniti, da je Komisija v 
svojem predlogu z dne 23. aprila 1983 (COM(83) 217 kon č.), ki je bil predhodnik Direktive 
86/378/EGS, v členu 6 predložila neiz črpen seznam nekaterih dolo čb, ki so v nasprotju z 
načelom enakega obravnavanja. Iz tega člena, zlasti odstavkov (h) in (i), izhaja glavna težava 
te direktive. 
Direktiva 86/378/EGS predvideva, da se v teh sistemih lahko upoštevajo dejavniki 
aktuarskega izra čuna, ki se razlikujejo glede na spol, kadar gre za prispevke delodajalca in 
dajatve, ki se dodelijo glede na prispevek. Na  prvi pogled se izjeme nanašajo na sheme z 
vnaprej dolo čenimi prispevki, vendar je treba povedati, da je bilo spreje to besedilo precej 
nejasno in med posvetovanji v zvezi s spreme mbo Direktive 86/378/EGS, na katerih so 
sodelovali vladni strokovnjaki, pokojninski skladi  in socialni partnerji, so se vsi udeleženi 
strinjali, da je treba besedilo razjasniti. 
Položaj glede dolo čb člena 6(h) in (i) Direktive 86/378/EGS je bil razjasnjen s sodno prakso 
Sodišča, in zlasti z zgoraj navedenima sodba ma z dne 22. decembra 1993 (zadeva C-152/91, 
Neath) in 28. septembra 1994 (zadeva C- 200/91, Coloroll). Po mnenju Sodiš ča uporaba 
dejavnikov aktuarskega izra čuna, ki se pri naložbenih p oklicnih pokojninskih shemah z 
vnaprej dolo čenimi pravicami razlikujejo glede na spol , kar zadeva prispevke delodajalca, ne 
spada na podro čje uporabe prejšnjega člena 119 Pogodbe ES. 
Sodišče je opozorilo, da se ta sklep nujno širi na dolo čene vidike vprašanj,  ki so mu bila 
predložena v predhodno odlo čanje v zadevah Neath and Coloroll, namre č pretvorba dela 
                                                                                                                                                        
 
septembra 1994, C-57/93, Vroege, Recueil 1994, str. I-4541 in C-128-93, Fisscher, Recueil 1994, str. I-
4583, sodba Sodiš ča z dne 28. septembra 1994 v zadevi C-7/93, Beune, Recueil 1994, str. I-4471 in 
novejše sodbe z dne 11. decembra 1997, C-246/96, Magorrian, Recueil 1997, str. I-07153 in z dne 16. maja 2000 v zadevi C-78/98, Preston, Recueil 2000, str. I-03201, sodba z dne 25. maja 2000 v zadevi 
C-50/99. Jean-Marie Podesta proti Caisse de retra ite par répartition des ingénieurs cadres & assimilés 
(CRICA) in drugi, Recueil 2000, str. I-04039. 
 
SL 14   SL redne pokojnine v glavnico in prenos pokojnins kih pravic, katerih vrednost se lahko dolo či le 
glede načina financiranja. 
Nadalje je Sodiš če opozorilo, da morajo biti prispevki zaposlenih v poklicno shemo, ki 
temelji na prispevkih, enaki za oba spola. Sklep temelji na zamisli, da v okviru poklicnih pokojnin prejšnji člen 119 zajema samo to, kar obljublja delodajalec, tj. redne prejemke, ki 
izhajajo iz pokojnine, ki naj bi jo prejemali po dopolnjeni upokojitveni starosti. Prispevki 
delodajalca tako ne spadajo na podro čje uporabe prejšnjega člena 119, kakor tudi ne zneski, ki 
se prenesejo iz enega pokojninskega skla da v drugega ob menjavi delovnega mesta. 
Ti dejavniki so nedvomno povezani s „financira njem“ pokojninske sheme in jih, kot sklepa 
Sodišče, prejšnji člen 119 ne zajema. Manj pa je jasno, ali ta na čin sklepanja iz podro čja 
uporabe prejšnjega člena 119 izklju čuje tudi glavnico, ki jo  ponujajo nekatere sheme v 
zameno za odstop od pravice do dela normalne pokojnine. Mnenje Sodiš ča je, da tak na čin 
akumulacije kapitala ne spada na podro čje uporabe prejšnega člena 119 (to čka 33 sodbe 
Neath). Kljub temu je treba opomniti, da kapitalizirana vrednost predstavlja zgolj nadomestek za del normalne pokojnine in da sklepanje Sodiš ča velja samo za sheme z vnaprej dolo čenimi 
pravicami. 
Iz zgoraj navedenega izhaja, da so dolo čbe člena 6(h) in (i) Direktive 86/378/EGS, ki jo je 
sprejel Svet leta 1986, še naprej skladne s prejšnjim členom 119 Pogodbe ES. Vendar pa so 
bili za razjasnitev zadev potrebni nekateri popravki, tj. lo čitev med shemami z vnaprej 
določenimi prispevki (v kateri h delodajalec obljubi dolo čen prispevek) in shemami z vnaprej 
določenimi pravicami (v katerih delodajalec obljubi kon čni prejemek).
36 Kar zadeva 
prispevke delodajalca je Sodiš če razsodilo samo o znesku v okviru pokojninskih shem z 
vnaprej dolo čenimi pravicami, pri čemer se po mnenju Sodiš ča, ta znesek lahko razlikuje 
glede na spol zaradi upošteva nja dejavnikov aktuarskega izra čuna. 
Vendar pa Sodiš če ni razsodilo o viši ni takih prispevkov v shemah z vnaprej dolo čenimi 
prispevki.  
Sodišče je v sodbi z dne 9. novembra 1993 v zadevi C-132/92, Birds Eye Walls,37 razsodilo, 
da se razlike v prispevkih delodajalcev v takih shem ah (shemah z vnaprej dolo čenimi 
prispevki) lahko dovolijo pod pogojem, da je njihov namen dose či enake pokojnine za oba 
spola. 
Sodišče je 28. septembra 1994 poleg sodbe v zadevi C-200/91, Coloroll, v pet drugih sodbah 
dodatno pojasnilo podro čje uporabe prejšnjega člena 119 Pogodbe ES in njegove uporabe v 
zvezi s poklicnimi sistemi socialne varnosti. 
Sodba v zadevi 200/91, Coloroll, poleg obrav navanja aktuarskih dejavnikov potrjuje tudi 
glavno na čelo, določeno v prejšnjih sodbah Sodiš ča (Ten Oever, Moroni , Neath), saj vsebuje 
nadaljnja pojasnila glede dolo čenih podro čij, kot je na primer dejs tvo, da se pr oti skrbnikom 
(upravljevcem poklicnih shem), ki so zavezani k spoštovanju na čela enakega obravnavanja 
(obveznosti delodajalcev in  skrbnikov), na prejšnji člen 119 Pogodbe ES lahko sklicujejo tako 
zaposleni kot njihovi svojci. 
                                                 
36 To čka 3 člena 1 Direktive 96/97/ES, ki nadomeš ča člen 6 Direktive 86/378/EGS, glej zlasti h) in i). 
37 Birds Eye Walls Ltd. proti Friedel M. Roberts, Recueil 1993, I str. 5579. 
 
SL 15   SL V sodbah v zadevah 408/92, Smith, in 28/93, Van den Akker, Sodiš če meni, da je treba 
prejšnji člen 119 Pogodbe razlagati kot prepre čevanje delodajalcu, da bi izena čil upokojitveno 
starost z zvišanjem upokojitvene starosti žensk na upokojitveno starost moških, za odbobje zaposlitve med 17. majem 1990 (datum sodbe Barber) in datumom, ko so za čeli veljati novi 
ukrepi za uskladitev s sodbo Barber. 
Zato za obdobje zaposlitve med 17. majem 1990 in datumom za četka veljavnosti pravila, s 
katerim se v sistemu uvede enotna  upokojitvena starost, prejšnji člen 119 ne omogo ča 
doseganja enakega položaja na druga čen način, kot da se za moške upor abijo isti predpisi, kot 
veljajo za ženske. 
Po drugi strani pa prejšnji člen 119 delodajalcu ne prepre čuje zvišanja upokojitvene starosti 
žensk na upokojitveno starost moških za zaposlitve po datumu veljavnosti ukrepov, ki učinkovito uvajajo enako obravnavanje. Gl ede zaposlitev pred 17. majem 1990 zakonodaja 
Skupnosti ne nalaga nobenih obveznosti, ki bi opravi čevale retroaktivno znižanje ugodnosti, 
ki so jih imele ženske.
38 
Sodbi v zadevi C-57/93, Vroe ge, in zadevi C-128/93, Fisscher,  se nanašata na pravico 
zaposlenih s skrajšanim delovnim časom do vklju čitve v poklicno pokojninsko shemo. 
Sodišče je ob potrditvi prejšnje sodne prakse  (zadeva C-170/84, Bilka) menilo, da 
izključevanje zaposlenih s skrajšanim delovnim časom iz poklicne sheme lahko pomeni 
posredno diskriminacijo žensk, ki je s prejšnjim členom 119 Pogodbe ES prepovedana, če ni 
objektivno upravi čena. Časovna omejitev u činkov iz sodbe v zadevi Barber z dne 17. maja 
1990 in Protokol št. 2, ki se nanaša na prejšnji člen 119 Pogodbe ES, se ne uporablja za 
pravico vklju čitve v poklicno pokojninsko shemo, ki jo še  vedno ureja sodba v zadevi Bilka z 
dne 13. maja 1985. Ker slednja sodba ni vsebovala časovne omejitve, je neposredni u činek 
člena 119 lahko utemeljena podl aga za retroaktivne tožb ene zahtevke glede enakega 
obravnavanja v zvezi s pravico do vklju čitve v poklicno pokojninsko shemo, in sicer od 8. 
aprila 1976, datuma sodbe Defrenne  II dalje, v kateri je Sodiš če prvič razsodilo, da ima 
prejšnji člen 119 neposredni u činek. Sodiš če je v novejših sodbah z dne 11. decembra 1997 v 
zadevi C-246/96, Magorrian, in z dne 16. maja 2000 v zadevi C-78/98, Pr eston, razjasnilo 
sodno prakso glede položaja zaposlenih s skrajšanim delovnim časom. 
Dejstvo, da delavec lahko retroaktivno zahteva vklju čitev v poklicno pokojninsko shemo, pa 
mu ne omogo ča, da bi se izognil pla čilu prispevkov za zadevno obdobje. 
Proti delavcem, ki uvelj avljajo pravico do vklju čitve v pokojninsko poklicno shemo, se lahko 
uporabijo nacionalni predpisi glede rokov za vl ožitev tožb v skladu z nacionalno zakonodajo 
pod pogojem, da za take tožbe niso manj ugodni kakor za podobne to žbe po nacionalni 
zakonodaji in da v praksi ne onemogo čajo uveljavljanja pravic iz zakonodaje Skupnosti.  
V sodbi v zadevi C-7/93, Beune, je sodiš če postavilo merila, po katerih se prejšnji člen 119 
Pogodbe ES uporablja v zvezi z nekaterimi shemami za javne uslužbence. V sodbah, ki so sledile (v zadevah Evrenopoulos, Griesmar, Mouflin in Niemi
39) je Sodiš če še natan čneje 
                                                 
38 Sodba z dne 25. maja 2000 v zadevi C-50/99, Jean-Marie Podesta proti Caisse de retraite par répartition 
des ingénieurs cadres & assimilés (CRICA) in drugi, Recueil 2000, str. I-04039. 
39 Sodbe Sodiš ča z dne 28. septembra 1994, v zadevi C-7/93, Beune, Recueil 1994, str. I-4471, z dne 17. 
aprila 1997 v zadevi 147/95, Evrenopoulos, Recueil, str. I-02057, z dne 29. novembra 2001 v zadevi C-
366/99, Griesmar, Recueil, str. I- 09383; z dne 13. decembra 2001 v zade vi C-206/00, Recueil 2001, str. 
 
SL 16   SL pojasnilo svojo sodbo z dne 28. septem bra 1994 v zadevi Beune, da pojem pla čila v smislu 
prejšnjega člena 119 Pogodbe ES zajema tudi pokojninski  sistem za javne uslužbence (sheme 
javnega sektorja), če izhaja iz delovnega razmerja.  
Sodišče je razsodilo40, da za ugotovitev, da pokojninska shema za javne uslužbence spada na 
področje uporabe člena 141 ES (prejšnji člen 119 Pogodbe ES), kot edino merilo ne more 
veljati dejstvo, da je pokojninska  pravica vezana na zaposlitveno razmerje in jo zato izpla čuje 
država kot delodajalec, saj se pokojnine iz zakonsko pr edpisanih shem socialne varnosti lahko 
v celoti ali delno nanašajo na pla čilo v zvezi z delom (Beune, odstavek 44 in Griesmar, 
odstavek 29). 
Vendar pa pomisleki socialne politike, državne organizacije, moralni ali prora čunski 
pomisleki, ki vplivajo oziroma bi lahko vpliva li na ustanovitev sheme s strani nacionalnega 
zakonodajalca, ne morejo biti odlo čilnega pomena, če se pokojnina nanaša samo na dolo čeno 
kategorijo delavcev, če je vezana samo na zaklju čeno obdobje zaposlitve in če se znesek 
izračunava glede na zadnjo pla čo javnega uslužbenca. Pokojnina, ki jo pla čuje delodajalec 
javnega sektorja, je v tem primeru povsem primerljiva s tisto, ki jo svojim nekdanjim zaposlenim pla čuje zasebni delodajalec (Beune, odstavek 45, Griesmar, odstavek 30, in 
Niemi, odstavek 47).  
Te sodbe se nanašajo predvsem na upokojitveno starost, dajatve za preživele družinske člane 
in določene starostne ugodnosti za osebe, ki so pazile svoje otroke.  
Ta zadnja sodna praksa je zdaj jasno izražen a v besedilu novega predloga preoblikovane 
direktive. 
Sodišče je v sodbi z dne 25. maja 2000 v zadevi C- 50/99, Jean-Marie Podesta v Caisse de 
retraite par répartition des ingénieurs cad res & assimilés pojasnilo, da se prejšnji člen 119 
Pogodbe ES uporablja za zasebne dodatne pokojnin ske sheme, ki presegajo okvir podjetij in 
temeljijo na vnaprej dolo čenih prispevkih po sistemu „pay-as-you-go“, če so te sheme 
namenjene dopolnjevanju ali nadomeš čanju pravic, ki jih zagotavljajo zakonsko dolo čeni 
sistemi socialne varnosti in če se pokojnina delavcu pla čuje na podlagi zaposlitvenega odnosa 
z njegovim nekdanjim delodajalcem, ne glede na  to, ali je udeležba pri takih shemah obvezna 
ali ne
41. Zato se prejšnji člen 119 Pogodbe ES, ki dolo ča načelo o enakem pla čilu moških in 
žensk, uporablja za dodatni pokojninski shem i v Franciji, AGIRC in ARRCO (Association 
Générale des Institutions de Retraite des Cadres (AGIRC) in Association des Régimes de Retraite Complémentaire (ARRCO)) in jima prepoveduje diskriminacijo med moškimi in 
ženskami v zvezi z dolo čanjem starosti, pri kateri so upravi čeni do vdovske pokojnine po 
smrti zakonskega parnerja. 
V isti sodbi je Sodiš če tudi potrdilo, da se je v skladu z uveljavljeno sodno prakso na enako 
obravnavanje na podro čju poklicnih pokojnin, ki ga zahteva prejšnji člen 119 Pogodbe ES, 
možno sklicevati le glede izpla čil za obdobje zaposlitve po 17. maju 1990, datumu sodbe v 
zadevi Barber (glej zadevo C- 28/93, Van Den Akker in drugi
42, odstavek 12). Iz tega sledi, da 
                                                                                                                                                         
I-0201 Henri Mouflin v novejši sodbi z dne 12. septembra 2002 v C-351/00, Niemi, Recueil 2002, str. 
I-07007. 
40 Isto kot 42. 
41 Sodba z dne 25. maja 2000 v zadevi C-50/99, Jean-Marie Podesta proti Caisse de retraite par répartition 
des ingénieurs cadres & assimilés (CRICA) in drugi, Recueil 2000, str. I-04039. 
42 Recueil 1994-I, str. 4527. 
 
SL 17   SL je bilo enako obravnavanje v poklicnih pokojninskih sistemih obvezno od 17. maja 1990 (Van 
Den Akker in drugi, odstavek 14). Člen 141 ES (prejšnji člen 119 Pogodbe ES) se uporablja 
za dodatne pokojninske sheme, kot sta AGI RC and ARRCO, in jima od 17. maja 1990 
onemogoča diskriminacijo med moškimi in ženskami glede starosti, pri kateri so njihovi 
zakonski partnerji upravi čeni do vdovske pokojnine po smrti teh zaposlenih. 
– Poklicne sheme za samozaposlene delavce  
Pomembno je opomniti, da sodna praksa v zadevi Barber in sodbah, ki so sledile, ne vpliva na 
položaj samozaposlenih delavcev, ki jih zajema osebno podro čje uporabe Direktive 
86/378/ES. Zato ta direktiva, tako kot prej Direktiva 96/97/ ES, ne uvaja sprememb glede 
položaja samozaposlenih delavcev.  
Te delavce zajema Direktiva 86 /378/EGS, vendar v omejenem obsegu in kolikor so poklicni 
sistemi socialne varnosti organizirani na kol ektivni osnovi (npr. sekt orske sheme v Franciji). 
Individualne sheme za samozaposle ne delavce so izrecno izklju čene iz podro čja uporabe 
Direktive 86/378/EGS, kakor je bila spremenjena z Direktivo 96/97/ES ( člen 2(2) a) in b) 
Direktive 86/378/EGS, kakor je bil nadomeš čen z odstavkom 2 to čke 1 člena 1 Direktive 
96/97/ES). V skladu s temi dolo čbami so izklju čene individualne pogodbe samozaposlenih 
delavcev in sheme za samozaposlene delavce z enim samim članom. Poleg tega zadeva v 
skladu členom 4 Direktive 86/378/EGS tudi družinske prejemke, če so dodeljeni zaposlenimi 
osebam, medtem ko lahko države članice v skladu s členom 9 a) in b) Direktive, kakor je bila 
spremenjena s to čko 5 člena 1 Direktive 96/97/ES, odložijo obvezno uporabo na čela enakega 
obravnavanja v zvezi dolo čanjem upokojitvene starosti in pokojnin preživelih družinskih 
članov za samozaposlene delavce. Le ta dolo čba je relativno pomembna za samozaposlene 
delavce iz člena 9 c), kakor je bil spremenjen s to čko 5 člena 1 Direktive 96/97/ES, ki dolo ča 
enake prispevke za moške in ženske v poklicni na črt za samozaposlene delavce (kolektivni 
načrti) od 31. julija 1999 (trina jst let po uradni objavi Direk tive 86/378/EGS). V skladu s tem 
se morajo od 1. avgusta 1999 v poklicnih si stemih socialne varnosti pri dolo čanju prispevkov 
samozaposlenih delavcev v teh sistem ih uporabljati enaki aktuarski izra čuni za oba spola. 
Poglavje 3 – Na čelo enakega obravnavanja moških in  žensk v zvezi z dostopom do 
zaposlitve, poklicnega usposabljanj a, napredovanja in delovnih pogojev  
Direktiva 2002/73/ES Evropskega parlamenta in  Sveta, ki spreminja Direktivo 76/207/EGS, 
kodificira številne sodbe Sodiš ča Evropskih skupnosti glede prvotne direktive in tako 
zagotavlja pravno jasnost in varnost.  
To poglavje ustreza temeljnim dolo čbam Direktive 76/207/EGS, kakor  je bila spremenjena z 
Direktivo 2002/73/ES, v zvezi z odpravo diskriminacije (nepos redne ali posredne) na podlagi 
spola. Poglavje vklju čuje določbe o tem, v kakšnem obsegu so dovoljena odstopanja od 
načela enakega obravnavanja, ko gre za delovno mesto, katerega  narava sama zahteva osebo 
določenega spola. 
Kakor Direktiva 2002/73/ES, tudi ta predlog ve čkrat omenja na čelo iz člena 141(4) ES, ki 
navaja, „da bi zagotovili dejansko polno enakost med moškimi in ženskami v delovnem življenju, na čelo enakega obravnavanja državam članicam ne prepre čuje ohranitve ali 
sprejetja ukrepov o specifi čnih ugodnostih, s katerimi se nezadostno zastopanemu spolu olajša 
opravljanje poklicne dejavnosti ali prepre či ali izravna neugoden polož aj v poklicni karieri“.  
 
SL 18   SL Poleg tega to poglavje vsebuje dolo čbe Direktive 2002/73/ES o krepitvi zaš čite mater na 
porodniškem dopustu in razjasnj uje povezave z Direkivo 92/85/EGS43. Vsebuje tudi dolo čbe 
Direktive 2002/73/ES v zvezi z zaš čito očetov in mater na starševskem dopustu in/ali 
posvojiteljskem dopustu v primeru držav članic, ki priznavajo take pravice.  
NASLOV III –HORIZONTALNE DOLO ČBE 
Poglavje 1 – Obramba pravic  
Oddelek 1: Sankcije  
To poglavje vsebuje nove dolo čbe o sankcijah in izvrševanju, uvedenih z Direktivo 
2002/73/ES. Te dolo čbe odražajo sodno prakso Sodiš ča. Poglavje obravnava: 
– krepitev zaš čite (a) žrtev diskriminacije tudi po kon čanem delovnem razmerju44 in (b) pred 
vsakim negativnim obravnavanjem. 
– vključevanje sodne prakse Sodiš ča glede vprašanja zgornjih mej45 (ki so dovoljene samo v 
izjemnih primerih) v primerih nadomestila ali povrnitve škode. 
Te določbe se bodo v okviru tega predloga uporabl jale horizontalno in ne bodo zajemale le 
zadev v zvezi z dostopom do zaposlovanja, pok licnega usposabljanja in napredovanja ter 
delovnih pogojev, temve č tudi zadeve, ki se nanašajo na pla čilo, vključno s poklicnimi sistemi 
socialne varnosti, ki tudi pr edstavljajo pomemben vidik uresni čevanja na čela enakega 
obravnavanja v zvezi z delom in poklicem. 
Oddelek 2: Dokazno breme  
To poglavje ne vsebuje samo temeljnih dolo čb Direktive 97/80/ES o dokaznem bremenu, 
temveč tudi usklajuje njeno besedilo s pred kratkim sprejeto Direktivo 2002/73/ES. Ta 
predlog bo vplival predvsem na zagotavljanje u činkovitosti na čela enakega obravnavanja z 
razširitvijo pravil o dokaznem bremenu na podro čje poklicnih sistemov socialne varnosti. 
Pomembno je omeniti, da glede na to, da neka teri vidiki poklicnih sistemov socialne varnosti 
(dajatve in prispevki zapos lenih) predstavljajo pla čilo v smislu prejšnjega člena 119 Pogodbe 
ES, je Direktiva 97/80/ES o dokaznem bremenu že implicitno zajela te vidike, saj se v skladu 
s členom 3(1)(a) Direktiva uporablja  za „situacije, ki jih zajema člen 119 Pogodbe in direktive 
75/117/EGS, 76/207/EGS ter, kar zadeva diskri minacijo na podlagi  spola, direktivi 
92/85/EGS in 96/34/ES“. Direktiva 97/80/ ES, kljub prvotnemu predlogu Komisije46 in 
mnenju Evropskega parlamenta47 nazadnje na podro čje uporabe ni zajela direktiv 86/378/EGS 
in 96/97/ES, ki se nanašata na enako obravna vanje moških in žensk v poklicnih sistemih 
socialne varnosti. Prej na vedeni razlogi za to izklju čitev se ne zdijo ve č ustrezni, saj direktivi, 
ki temeljita na členu 13 ES, vsebujeta podobne dolo čbe o dokaznem bremenu. Kljub temu je 
                                                 
43 Direktiva Sveta 92/85/EGS z dne 19. oktobra 1992 o uvedbi ukrepov za spodbujanje izboljšav na 
področju varnosti in zdravja pri delu nose čih delavk in delavk, ki so pred kratkim rodile ali dojijo, 
(deseta posamezna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS), UL L 348, 28.11.1992, str. 1. 
44 Zadeva C-185/97, Goote, Recueil 1998, I str. 5199. 
45 Zadevi C-180/95, Draehmpaehl, Recueil 1997, I str. 2195 in C-271/31, Marshal, Recueil 1993, I str. 
4367. 
46 UL C 332, 7.11.1996, str. 11 in UL C 185, 18.6.1997, str. 21. 
47 Mnenje Evropskega parlamenta z dne 10. aprila 1997 (UL C 132, 28.Skupno stališ če Sveta z dne 24. 
julija 1997 (UL C 307, 8.10. in Sklep Evropskega parlamenta z dne 6. novembra 1997 (UL C 358, 
24.11.1997). 
 
SL 19   SL med pogajanji za sprejetje Direktive 97/80/ES pr išlo do naslednje skupne izjave Sveta in 
Komisije v zvezi s členom 3(1)(a):48 
„Svet zaproša Komisijo, da v svojem poro čilu, ki ga predloži v skladu s členom 7, prou či tudi 
vprašanje podro čja uporabe Direktive. 
V tem poro čilu se bodo upoštevale tudi razsodbe Sodiš ča na vseh podro čjih socialne politike, 
ki se nanašajo na splošno na čelo nediskriminacije.“ "  
Ta predlog združuje dolo čbe o poklicnih sistemih so cialne varnosti in dolo čbe v zvezi z 
dokaznim bremenom v eno besedilo in tako omogo ča učinkovitost uporabe na čela enakega 
obravnavanja na tem podro čju ter ustreza tej izjavi in prejšn ji zahtevi Evropskega parlamenta.  
Drugi pomemben prakti čni vpliv tega predloga v tem smis lu je razveljavitev opredelitve 
posredne diskriminacije iz odstavka 2 člena 2 Direktive 97/80/ES , zaradi uskladitve z 
opredelitvijo, ki jo vsebuje Direktiva 2002/73/ES. S tem zvezi je treba spomniti, da je bila s 
sprejetjem Direktive 2002/73/ES, ki spre minja Direktivo 76/207/EGS, uvedena nova 
opredelitev posredne diskriminacije brez statisti čnega elementa v besedilu v skladu z 
opredelitvijo direktiv, sprejetih na osnovi člena 13 ES. V tem smislu je treba omeniti, da sta 
med pogajanji za sprejetje Direktive 2002/73/ES, ki spreminja Direktivo 76/207/EGS, junija 
200149 sprejela izjavi tako Komisija kot Svet, ko je bilo sp rejeto skupno stališ če o potrebi po 
uskladitvi opredelitve posredne diskriminacije  iz Direktive 97/80/ES, kakor je bila 
spremenjena z Direktivo 98/52/ES, z opredelitvijo, sprejeto v skupnem stališ ču, in kasneje v 
Direktivi 2002/73/ES50. Ta predlog zato ustreza tem izjavam. Nastal je na podlagi posebne 
zahteve držav članic, naj Komisija predloži spre menjeni predlog Direktive 97/80/ES z 
namenom prilagoditi njegovo opred elitev posredne diskriminacije. Izjava Komisije o tej 
zadevi je bila vklju čena v zapisnik Sveta za socialne zadev e z junija 2001. Tako je združitev 
direktiv 2002/73/ES in 97/80/ES tudi v skladu z zgoraj navedenima izjavama in je namenjena 
izboljšanju u činkovitosti na čela enakega obravnavanja, ka kor ga je opredelilo Sodiš če 
Evropskih skupnosti.51  
Poglavje 2 – Organi za spodbujanje en akega obravnavanja – socialni dialog  
To poglavje, tako kot prejšnje, vsebuje nove dolo čbe, uvedene z Direktivo 2002/73/ES, ki so 
podobne dolo čbam iz direktiv na osnovi člena 13, tj. direktiv 2000/43/ES and 2000/78/ES. 
Poglavje zadeva: 
– imenovanje organov za spodbujanje en akega obravnavanja s strani držav članic in njihova 
vloga, tj. upoštevanje zakonodaje Skupnosti in dolo čbe o podpori žrtvam diskriminacije, 
– krepitev vloge socialnih partnerjev in  nevladnih organizacij pri spodbujanju na čela enakega 
obravnavanja. 
                                                 
48 SN 157/2/97(SOC) REV 2 z dne 27. junija 1997. 
49 9588/01, SOC 233, CODEC 519 z dne 6. junija 2001. 
50 Izjava Komisije v zapisniku (Ponovna sprememba Direktive 97/80/ES) „Glede na spremembe 
opredelitve posredne diskriminacije Komisija predlaga ustrezno spremembo Direktive 97/80/ES, kakor 
je bila spremenjena z Direktivo 98/52/ES, v čim krajšem možnem času.“ Izjava Sveta v zapisniku 
(Izjava o ponovni spremembi Direktive 97/80/ES) „Svet pozdravlja namero Komisije za predlog 
spremembe Direktive 97/80/ES glede spremembe opredelitve posredne diskriminacije.“ 
51 Sodba z dne 26. junija 2001 v zadevi C-381/99, Brunnhofer, Recueil I 2001, str. 4961, sodba z dne 
27. oktobra 1993 v zadevi C-127/92, Enderby, Recueil 1993, str. I-5535, glej tudi sodbo z dne 17. 
oktobra 1989 v zadevi C-109/88 Danfoss, Recueil 1989, str. 3199. 
 
SL 20   SL Kot v prejšnjem poglavju se bodo navedene dolo čbe v okviru tega pr edloga uporabljale 
horizontalno in bodo poleg zadev v zvezi z dostopom do zaposlitve, poklicnega izobraževanja in napredovanja ter delovnih pogojev, zajemale tudi zadeve v zvezi s pla čilom, vklju čno s 
poklicnimi sistemi socialne varnosti. 
Smiselno je pri čakovati, da se bodo organi, ustanovlje ni zaradi enakega obravnavanja moških 
in žensk zvezi z dostopom do zaposlitve, poklicnega izobraževanja in napredovanja ter delovnih pogojev, ukvarjali tudi z drugimi  vidiki delovnih pogojev, kot so pla čilo in poklicni 
sistemi socialne varnosti. Razširitev podro čja uporabe teh organov je v skladu s tem 
predlogom in ne bo bistveno obremenila držav članic. 
NASLOV IV – IZVAJANJE 
 
Ta del vsebuje horizontalne dolo čbe v zvezi z izvajanjem te direktive. Države članice morajo 
vse določbe, ki so v nasprotju z na čelom enakega obravnavanja, (na primer zakoni, kolektivne 
pogodbe, individualne pogodbe itn) odprav iti ali razglasiti za ni čne in neveljavne ali pa jih 
ustrezno spremeniti. Dolo ča tudi zaš čito pred šikaniranjem zaposlenih, vklju čno s 
predstavniki delavcev.  
Države članice morajo zagotoviti sistem u činkovitega, sorazmernega in odvra čilnega 
sankcioniranja, ki se uporablja v primeru krši tev pravic, ki jih zagotavlja ta direktiva, z 
namenom dose či njen popoln uporabni u činek ( effet utile ). Od držav članic se tudi zahteva, da 
Komisijo obvestijo o dolo čbah, sprejetih na tem podro čju.  
Države članice morajo delodajalce in osebe, ki so odgovorne za poklicno izobraževanje, 
spodbujati k proaktivnemu razvija nju primernih ukrepov za prepre čevanje spolne 
diskriminacije ter zlasti nadlegovanja in spolnega nadlegovanja na delovnem mestu. 
Vsebuje standarno klavzulo o neregresiji. Predlog direktive vsebuje dolo čbo, ki je podobna dolo čbi iz Direktive 2002/73/ES o dolžnosti 
držav članic, da aktivno upoštevajo cilj enakosti me d moškimi in ženskami, ko oblikujejo in 
izvajajo zakone, predpise, upravne dolo čbe in dejavnosti na podro čjih, ki spadajo na podro čje 
uporabe te direkitve.  
Poleg tega predlog zavezuje države članice, da o tej direktivi, vklju čno z nacionalnimi 
predpisi za njen prenos, obve stijo vse zadevne osebe. 
NASLOV V – KON ČNE DOLO ČBE
 
Ta del vsebuje standardne dolo čbe, prilagojene temu pr edlogu direktive.  
Standardna klavzula o prenos u direktive zahteva od držav članic izpolnitev nekaterih zahtev 
glede informiranja, kot je redno obveš čanje Komisije o nacionalnih  predpisih in kolektivnih 
pogodbah za prenos direktive kot tudi o ustreznih korelacijskih  tabelah. Druga standardna 
klavzula, ki izhaja iz člena 2 Direktive 2002/73/ES,  zahteva, da se države članicev v predpisih 
za prenos te direktiv e sklicujejo nanjo.  
Vsebuje tudi člen o direktivah, združenih v tem predlogu,  ki jih je treba razveljaviti, ko za čne 
v državah članicah veljati nova direktiva. 
 
SL 21   SL Naslov vsebuje tudi „standar dno klavzulo o pregledu“ ( člen 32), ki dolo ča, da Komisija 
preveri izvajanje te direktive na jkasneje do 30. junija 2008, in če je potrebno, predlaga 
potrebne spremembe.  
Vključuje tudi posebno dolo čbo Direktive 2002/73/ES o rednih poro čilih, ki dolo ča, da 
morajo države članice vsaka štiri leta Komisijo seznan iti s pozitivnimi ukr epi, sprejetimi v 
skladu s členom 141(4) Pogodbe ES in v skladu Izjavo 28 (prednost imajo pozitivni ukrepi za 
ženske).  
4. PRAVNA  PODLAGA 
Predlog direktive temelji na členu 141(3) ES, ki Skupnost pooblaš ča za sprejemanje ukrepov, 
ki zagotavljajo uporabo na čela enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in 
poklicnem delu. Vsa podo čja, ki jih zajemajo prvotne di rektive 75/117/EGS, 86/378/EGS, 
kakor je bila spremenjena z Direktivo 96/97/EG S, 76/207/EGS, kakor je bila spremenjena z 
Direktivo 2002/73/ES, in 97/80/ES, kakor je bila  spremenjena z Direktivo 98/52/ES, spadajo 
pod pravno kategotijo „zadev v zvezi z zaposlovanj em in poklicnim delom“, zato je lahko ista 
tudi pravna osnova preoblikovane direktiv e, ki združuje omenjene direktive. 
Zakonodaja, ki zagotavlja enako obravna vanje moških in žensk na podro čju zaposlovanja in 
poklicnega dela v skladu s členom 141 ES, in/ali jih ta zaj ema, mora za vsa zajeta podro čja 
uporabljati iste pojme, kot pred kratkim spreje ta zakonodaja, kot je Di rektiva 2002/73/ES, ki 
spreminja Direktivo 76/207/EGS, in  podobna zakonodaja, sprejeta v skladu s členom 13 ES, 
za boj proti diskriminaciji na podlagi razlogov, ki ne vklju čujejo spola, če se ta nanaša na 
področje zaposlovanja, z namenom zagotoviti pravno in politi čno skladnost med 
zakonodajnimi dokumenti, ki imajo podobne cilje.  Zato je nujno zagotoviti skladnost med 
sekundarno zakonodajo o enakih vpraš anjih, kot je pojem posredne diskriminacije ali potreba 
držav članic po organih za spodbujanje enak ega obravnavanja na širših podro čjih 
zaposlovanja in poklicnega dela in ne samo glede zadev, ki jih zajema Direktiva 2002/73/ES, 
ki spreminja Direktivo 76/207/EGS. 
5. UPRAVI ČENOST GLEDE SUBSIDIARNOS TI IN SORAZMERNOSTI  
Upraba zakonodajnega instrumenta Skupnosti je skladna z na čelom subsidiarnosti. 
Preoblikovanje obstoje čih direktiv na podro čju enakih možnosti in enakega obravnavanja 
moških in žensk na podro čju zaposlovanja in poklicnega dela bo pomagalo zagotoviti enotno 
in učinkovito uporabo teh na čel na nacionalni ravni. Poleg te ga je treba na ravni Skupnosti 
zagotovliti skladnost zakonodaje za uresni čevanje na čela enakega obravnavanja. V primeru 
diskrimicacije na podlagi s pola je to najlažje dose či s preoblikovanjem obstoje če zakonodaje. 
Vsebina predlaganega inst rumenta je skladna z na čelom sorazmernosti, saj daje državam 
članicam najve čjo možno svobodo delovanja pri dolo čanju, kako dose či učinkovito uporabo 
načela enakega obravnavanja v tem smislu. 
Zakododaja Skupnosti ne bo imela neposrednega u činka na delovanje podjetij in ne bo uvedla 
kakršnih koli upravnih ali pravnih omejitev, ki bi lahko ovirale ustanavljanje in razvoj malih in srednje velikih podjetij. 
6.
 RAZLAGA  ČLENOV 
 
SL 22   SL Pri finski, italijanski, po rtugalski in švedski razli čici preoblikovanega bese dila so bili potrebni 
nekateri jezikovni popravki zarad i zagotavljanja skladnosti z ostalimi jezikovnimi razli čicami. 
NASLOV I  
Splošne dolo čbe 
Člen 1  
V tem členu so opredeljeni cilji Direktive.  
Direktiva zajema podro čja, ki jih obravnavajo Direkt iva 76/207/EGS, kakor je bila 
spremenjena z Direktivo 2002/73/ES (v zvezi z dostopom do zaposlitve, poklicnega izobraževanja in napredovanja ter delovnih pogojev) in tudi  direktivi 75/117/EGS (enako 
plačilo) in 86/378/EGS, kakor je bila spremenj ena z Direktivo 96/97/ES (poklicni sistemi 
socialne varnosti). 
Namen te direktive pa je tudi razjasniti obstoje če povezave med direktivama 76/207/EGS, 
kakor je bila spremenjena, in 92/85/EGS o zadevah v zvezi z materinstvom in nose čnostjo, ki 
ju zajemata ti direktivi. Dolo ča jasne in usklajene opredelit ve, posodablja besedilo z 
vključevanjem uveljavljene sodne prakse in zagot avlja jasno strukturir ano pravno besedilo. 
Ta direktiva je namenj ena tudi zagotavljanju u činkovite uporabe na čela enakega 
obravnavanja, vklju čno zlasti z razširitvijo dolo čb o obrnjenjem dokaznem bremenu na vsa 
področja, ki spadajo na materialno podro čje uporabe direktive. 
Člen 2
 
Ta člen opredeljuje pojme neposredne ali posredne  diskriminacije, nadlegovanja na podlagi 
spola in spolnega nadlegovanja. Opredelitv e so enake tistim iz že sprejete Direktive 
2002/73/ES. 
Ponovno navede tudi opredelitev „ plačila“, kot ga vsebuje člen 141 ES, in tudi opredelitev 
„poklicnega sistema socialne varnosti “ iz člena 2 Direktive 86/378/EGS, kakor je bila 
spremenjena s to čko 1 odstavka 1 člena 1 Direktive 96/97/ES. 
Člen 3  
Ta člen opredeljuje osebno podro čje uporabe direktive z istimi poj mi, kot so bili uporabljeni v 
Direktivi 96/97/ES. 
Odstavek 2 vsebuje standardno formulacijo, ki jo vsebujejo vse direktive, ki se nanašajo na 
enako obravnavanje moških in žensk. Odraža dobro uveljavljeno na čelo, da so ukrepi za 
varstvo žensk med nose čnostjo in materinstvom dovoljena izjema glede na čela enakega 
obravnavanja. Vklju čuje besedilo iz odstavka 2 člena 1 Direktive 2002/73/ES, ki ima za 
direktive horizontalni u činek (glej tudi člen 5(2) Direktive 86/378/EGS). 
Odstavek 3 vklju čuje prilagojen prvi stavek četrtega pododstavka člena 2(7) Direktive 
76/207/EGS, kakor je bil spremenjen z odstavkom 2 člena 1 Direktive 2002/73/ES52. 
                                                 
52 UL L 348, 28.11.1992, str. 1. 
 
SL 23   SL NASLOV II  
Posebne dolo čbe 
Poglavje 1 
Načelo enakega pla čila 
Člen 4  
Ta člen ustreza glavnemu členu Direktive 75/117/EGS o enakem pla čilu in je nekoliko 
prilagojen zaradi upoštevanja nedavne sodne prakse Sodiš ča, zlasti sodbe z dne 17. septembra 
2002 v zadevi C-320/00, A.G. Lawrence in drugi pr oti Regent Office Care Ltd, Commercial 
Catering Group in Mitie Secure Services Ltd53
 ter sodbe z dne 13. januarja 2004 v zadevi 
Debra Allonby proti Accrington /Rossdendale College, C-256/0154. V skladu s to sodno 
prakso je Sodiš če za primerjavo dela enake vrednosti uvedlo  nov pojem, ki je ši rši od tistega o 
istem podjetju ali isti službi, namre č pojem enega samega vira. Sodiš če je opredelilo, da „v 
tem smislu besedilo člena 141(1) ES v ni čemer ne omenja, da je uporabnost te dolo čbe 
omejena na situacije, ko moški in žen ske delajo za istega delodajalca“. 
Zato načelo o enakem pla čilu moških in žensk pomeni, da ni nujno, da pla čilo za enako delo 
ali delo enake vrednosti izhaja od enega in iste ga delodajalca, ampak da mora izhajati iz 
enega samega vira, kateremu se lahko pripišejo razlike v pla čilnih pogojih. Če enega samega 
vira ni, tudi ni or gana, pristojnega za ugotavljanje ne enakosti in za ponovno vzpostavitev 
enakega obravnavanja. 
Glede vprašanja sistema razvrš čanja delovnih mest ostaja besed ilo tega predloga v primerjavi 
z besedilom člena 1 Direktive 75/ 117/EGS nespremenjeno. 
Poglavje 2 
Načelo enakega obravnavanja v poklicnih sistemih socialne varnosti 
Člen 5  
Ta člen ustreza prvemu odstavku člena 5 Direktive 86/378/ES, ki z Direktivo 96/97/ES ni bil 
spremenjen. Dolo ča uporabo na čela enakega obravnavanja v pokl icnih sistemih socialne 
varnosti v okviru omejitev iz člena 6.  
Člen 6  
Prvi odstavek tega člena vklju čuje nespremenjeni člen 4 Direktive 86/378/EGS, ki se nanaša 
na materialno podro čje uporabe tega poglavja v zvezi s poklicnimi sistemi in zajetimi 
tveganji.  
Drugi odstavek je nova dolo čba, ki odraža sodno prakso Sodiš ča Evropskih skupnosti glede 
uporabe sedanjega člena 141(1) in (2) ES v zvezi s pos ebnim sistemom za javne uslužbence.55 
                                                 
53 Recueil 2002 I, str. 7325. 
54 Še ni objavljeno v tiskani obliki. 
55 Sodbe Sodiš ča z dne 28. septembra 1994 v zadevi C-7/93, Beune, Recueil 1994, str. I-4471 ali z dne 17. 
aprila 1997 v zadevi 147/95, Evrenopoulos, Recueil, str. I-02057 z dne 29. novembra 2001v zadevi C-
366/99, Griesmar, Recueil, str. I-09383, z dne 13. decembra 2001 v zadevi C-206/00, Recueil 2001 I-
 
SL 24   SL S kodifikacijo te sodne prakse direktiva razjasni , da se uporablja tudi za sisteme socialne 
varnosti, ki se nanašajo na posebno kategorijo javnih uslužbencev, če se zadevne dajatve 
izplačajo na podlagi delovnega razmerja in se neposredno nanašajo na obdobje zaklju čene 
zaposlitve ter se znesek izra čuna na podlagi zadnje pla če. Dejstvo, da je poseben sistem za 
posebno kategorijo javnih uslužbencev in dr ugih državnih uslužbencev del splošnega, 
harmoniziranega okvira zakonsko pre dpisanega sistema, v tem smislu nima vpliva (glej zlasti 
sodbi Beune  in Niemi ). 
Člen 7  
Ta določba vključuje, brez sprememb, odstavka 2 in 3 člena 2 Direktive 86/378/EGS, kakor 
sta bila spremenjena z odstavkom 1 člena 1 Direktive 96/97/ES. 
Kot pri prejšnjih direktivah:  
(a) individualne pogodbe sa mozaposlenih delavcev (ker so te pogodbe na čeloma zasebne); 
(b) sistemi za samozaposlene delavc s samo enim članom (kot v prejšnji to čki velja, da so te 
pogodbe na čeloma zasebne);   
(c) zavarovalne pogodbe v primeru delavcev z redno pla čo, pri katerih delodajalec ni 
pogodbena stranka, v tem pr edlogu niso zajete. 
Točki (d) in (e) zad evata zasebne dogovore med zavarovano osebo in shemo, ki ne spadajo v 
pojem poklicnih sistemov socialne va rnosti, kakor so opredeljeni v členu 2 tega predloga. 
Drugi odstavek odraža sodno prakso Sodiš ča v sodbah z dne 9. novembra 1993 v zadevi C-
132/92, Birds Eye Walls,56 o „premostitvenih pokojninah“ in se prevzame nespremenjen iz 
člena 2(3) Direktive 86/378/EGS, ka kor je bil vstavljen z odstavkom 1 člena 1 Direktive 
96/97/ES.  
Člen 8  
Ta člen ustreza členu 6 Direktive 86/378/EGS, kakor je bil spremenjen s členom 1(3) 
Direktive 96/97/ES zaradi upoštevanja sodne prakse Sodiš ča v zadevah Neath  in Coloroll  in 
vsebuje neiz črpen seznam dolo čb, ki so v nasprotju z na čelom enakega obravanavanja. 
Prvotni člen je nekoliko spremenjen, s tem da to čka h odstavka 1 ne vsebuje sklica na prilogo 
Direktive 96/97/ES, ki spreminja Direktivo 86/3 78/EGS. Ta priloga vsebuje primere nekaterih 
elementov pri naložbenih pokojninskih shemah z vnaprej dolo čenimi pravicami, ki so lahko 
neenaki, kadar ob izvajanju financiranja sistema razli čni zneski izhajajo iz uporabe aktuarskih 
dejavnikov, ki se razlikujejo glede na spol.  
Te izjeme so naslednje: – pretvorba dela redne pokojnine v glavnico,  
– prenos pokojninskih pravic,  – namestna pokojnina, izpla čljiva vzdrževancu v zameno za odstop dela pokojnine,  
– znižana pokojnina, kadar se delavec odlo či za predčasno upokojitev. 
                                                                                                                                                        
 
0201 Henri Mouflin in v novejši sodbi z dne 12. septembra 2002 v zadevi C-351/00 Niemi, Recueil 
2002, str. I-07007. 
56 Birds Eye Walls Ltd. proti Friedel M. Roberts, Recueil 1993 I, str. 5579. 
 
SL 25   SL Člen 9  
Ta člen ustreza členu 8 Direktive 86/378/EGS, kakor je bil spremenjen s členom 1(4) 
Direktive 96/97/ES, ki se nanaša na uporabo di rektive v poklicnih sistemih za samozaposlene 
delavce. Sodna praksa Sodiš ča v sodbi Barber poznejših sodbah na te dolo čbe ni vplivala. 
Določbe, ki so v nasprotju z na čelom enakega obravnavanja v poklicnih sistemih za 
samozaposlene, je treba popraviti na jkasneje do 1. januarja 1993, v državah članicah, ki so 
pristopile po tem datumu, pa z datumom za četka veljavnosti Direktive 86/378/ES, kakor je 
bila spremenjena z Direktivo 96/97/ES, na njihovem ozemlju.  
Ta direktiva ne izklju čuje, da za pravice in obveznosti, ki izhajajo iz vklju čenosti 
samozaposlenih delavcev v poklicni sistem, pr ed spremembo sistema še naprej veljajo 
določbe sistema, veljavnega v tistem obdobju. 
Člen 10  
Ta člen ustreza členu 9 Direktive 86/378/EGS, kakor je bil spremenjen členom 1(5) Direktive 
96/97/ES. Zadeva odstopanja v zvezi z upor abo Direktive v poklicnih sistemih za 
samozaposlene delavce, na katere, kot v prejšnjemu členu, sodna praksa Sodiš ča v sodbi 
Barber in sodbah, ki so sledile, ni vpliv ala. Ta odstopanja se nanašajo na dolo čanje 
upokojitvene starosti, pravico do daja tev za preživelega družinskega člana in izravnavo 
prispevkov v poklicne sisteme socialne  varnosti za samozaposlene oseb. To čka (c) prejšnjega 
člena 9 Direktive 86/378/EGS, kakor je bila spremenjena z Direktivo 96/97/ES (odstavek 5 
člena 1), vsebuje prehodno obdobje za izravna vo prispevkov samozaposlenih delavcev.  
Člen 11  
Ta člen ustreza členu 2 Direktive 96/97/ES.  
Odstavka 1 in 2 tega člena odražata sodno prakso Sodiš ča o retroaktivni uporabi sedanjega 
člena 141(1) in (2) (prejšnji člen 119) v poklicnih sistemih soci alne varnosti, ki je vklju čena v 
Direktivo 96/97/ES. Odstavek 3 odraža uporabo Direktive v državah članicah, ki so bile prej 
pogodbnice k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru. 
Vsebuje tudi nov odstavek 4, ki dolo ča, da se za druge države članice, ki so pr istopile po 17. 
maju 1990, datum 17. maj 1990 v zgoraj navede nih odstavkih 1 in 2 nadomesti z datumom 
začetka veljavnosti člena 141(1) in (2) (prejšnji člen 119) na njihovem ozemlju (zaradi 
upoštevanja položaja držav pristopnic). 
Člen 12  
Ta člen ustreza členu 9a Direktive 86/378/EGS (ki je bil vstavljen s členom 1 Direktive 
96/97/ES) o fleksibilnem upokojevanju. V skladu s tem se prilagodljiva upokojitvena starost 
pod enakimi pogoji za moške in ženske ne šteje kot nezdružljiva s to direktivo. 
Poglavje 3 
Načelo enakega obravnavanja moških in žens k v zvezi z dostopom do zaposlitve, 
poklicnega usposabljanja in napr edovanja ter delovnih pogojev 
Člen 13  
 
SL 26   SL Prvi odstavek tega člena ustreza odstavku 1 člena 3 Direktive 76/207/EGS, kakor je bil 
spremenjen z odstavkom 3 člena 1 Direktive 2002/73/ES. Ta novi člen je skladen s 
podobnimi formulacijami v direktivah, ki temeljijo na členu 13 ES, tj. 2000/43/ES57 in 
2000/78/ES58. 
Drugi odstavek tega člena ustreza odstavku 6 člena 2 Direktive 76/207/EGS, kakor je bil 
spremenjen z odstavkom 2 člena 1 Direktive 2002/73/ES. Nana ša se na obseg dovoljenega 
odstopanja od na čela enakega obravnavanja v primerih, ko narava delovnega mesta zahteva 
osebo dolo čenega spola in je v skladu s sodno prakso Sodiš ča v zvezi s tem vprašanjem 59.  
Tretji odstavek ustreza členu 9 (2) Direktive 76/207/EGS, ki se nanaša na klavzulo o izklju čitvi 
iz člena 2(6) Direktive 76/207/EGS, kako r je bil spremenjen z odstavkom 2, 6 člena 1 Direktive 
2002/73/ES.  
Člen 14  
Ta člen ustreza odstavku 8 člena 2 Direktive 76/207/EGS, kakor je bil spremenjen z 
odstavkom 2 člena 1 Direktive 2002/73/ES in se nanaša na možnost držav članic v skladu s 
členom 141(4) ES, da ohranijo ali sprejmej o ukrepe za zagotavljanje dejanske popolne 
enakosti moških in žensk v delovnem življenju. 
Člen 15  
Ta člen odraža sodno prakso Sodiš ča o materinstvu in nose čnosti (glej zlasti zadevo 184/83, 
Hofmann proti Barmer Ersatzkasse [1984]  Recueil 3047, odstavek 25, zadevo C-421/92, 
Habermann-Beltermann [1994] Recueil I-1657, odstavek 21, in zadevo C-32/93, Webb proti EMO Air Cargo [1994] Recueil I-3567, odstave k 20). Pojasnjuje povezavo med Direktivo 
92/85/EGS in tem predlogom direktive na podro čjih, ki jih obravnava to poglavje in jih 
zajemata druga in tretja alinea odstavka 7 člena 2 Direktive 76/207/EGS, kakor sta bili 
spremenjeni z odstavkom 2 člena 1 Direktive 2002/73/ES, v skladu s sodno prakso.  
Predlog v prvem odstavku, v katerem je opred eljeno, da „manj ugodno obravnavanje žensk v 
zvezi z nose čnostjo ali porodniškim dopustom pomeni disk riminacijo v smislu te direktive“ 
odraža tretjo alineo člena 2(7) Direktive 76/207/EGS, kakor  je bila vstav ljena z odstavkom 2 
člena 1 Direktive 2002/73/ES.
  
Drugi odstavek ustreza drugi alinei člena 2(7) Direktive 76/207/EGS, kakor je bila vstavljena 
z odstavkom 2 člena 1 Direktive 2002/73/ES in vklju čuje nespremenjeno besedilo dolo čbe, ki 
odraža sodno prakso Sodiš ča o upravi čenosti ženske na porodnišk em dopustu, da se po koncu 
porodniškega dopusta vrne na svoje delovno me sto ali na enakovredno delovno mesto pod 
pogoji, ki zanjo niso manj ugodni, in do vseh izboljšav delovnih pogojev, do katerih bi bila 
upravičena med svojo odsotnostjo. 
                                                 
57 UL L 180, 19.7.2000, str. 22. 
58 UL L 303, 2.12.2000, str. 16. 
59 Sodba z dne 15. maja 1986 v zadevi C-222/84, Johnston, sodba z dne 26. oktobra 1999, Sirdar, [1999] 
Recueil I-0000 in sodba z dne 11. januarja 2000 v zadevi C-285/98, Kreil [2000] Recueil I-0000. 
 
SL 27   SL Člen 16  
Ta člen vključuje nespremenjen drugi del četrte alinee člena 2(7) Direktive 76/207/EGS, 
kakor je bil vstavljen z odstavkom 2 člena 1 Direktive 2002/73/ES, ki dolo ča, da ta direktiva 
ne posega v pravico držav članic do priznavanja lo čene pravice do očetovskega  in/ali 
posvojiteljskega dopusta . Države članice, ki priznavajo take pravice, morajo sprejeti 
potrebne ukrepe za zaš čito delavcev in delavk pred odpuš čanjem zaradi uveljavljanja teh 
pravic in omogo čiti, da so ob koncu takšnega dopusta upravi čeni do vrnitve na svoja delovna 
mesta ali enakovredna delovna mesta pod pogo ji, ki zanje niso manj ugodni, in do vseh 
izboljšav delovnih pogojev, do katerih bi bili upravi čeni med svojo odsotnostjo. 
Odstavek o o četovskem in posvojiteljskem dopustu sta uvedla Evropski parlament in Svet 
med pogajanji za sprejetje Direktive 2002/73/ES. 
NASLOV III  
Horizontalne dolo čbe 
Poglavje 1 
Obramba pravic 
Oddelek 1 
Sankcije 
Člen 17  
Ta člen ustreza členu 6(1), (3) in (4) Direktive 76/ 207/EGS, kakor je bil spremenjen z 
odstavkom 5 člena 1 Direktive 2002/73/ES, ki je pr ilagojen zaradi upoštevanja enakega 
plačila. 
Skladno s sodno prakso Sodiš ča60 odstavek 3 dolo ča, da prejšnji odstavki ne posegajo v 
nacionalne predpise glede rokov za vložitev tožb v zvezi z na čelom enakega obravnavanja. To 
ustreza odstavku 4 člena 6 Direktive 76/207/EGS, uvedenega z odstavkom 5 člena 1 Direktive 
2002/73/ES. 
Člen 18  
Ta člen ustreza členu 6(2) Direktive 76/207/EGS, kakor  je bil spremenjen z odstavkom 5 
člena 1 Direktive 2002/73/ES , in se nanaša na odškodnino v primeru kršitve na čela enakega 
obravnavanja v skladu s sodno prakso Sodiš ča.  
Oddelek 2 
Dokazno breme 
Člen 19  
Ta člen ustreza glavnemu členu Direktive 97/80/ES o dokaznem bremenu, tj. členu 4.  
                                                 
60 Sodba z dne 16. maja 2000 v zadevi C-78/98, Preston, Recueil 2000, str. I-03201. 
 
SL 28   SL Člen 20  
Ta člen ustreza členu 3 Direktive 97/80/ES, ki se nanaša na podro čje uporabe te direktive. 
Člen je tudi nekoliko prilagojen z namenom zaj eti vse situacije, ki jih zajema ta predlog 
direktive (glej zgoraj). 
Izjema, ki se nanaša na kazenske postopke ( člen 3(2) Direktive 97/80/ES), je izražena v 
odstavku 2. 
Poglavje 2 
Poglavje 2: Organi za spodbujanje en akega obravnavanja – socialni dialog  
Člen 21  
Ta člen se nanaša na ustanovitev, vlogo in pristoj nosti organov za spodbujanje enakosti, ki jih 
predvideva že člen 8a Direktive 76/207/ EGS (uveden z odstavkom 7 člena 1 Direktive 
2002/73/ES). Ta dolo čba se v skladu s tem predlogom uporablja za vse zadeve, ki jih 
zajemajo direktive, ki so sestavni del te preoblikovane razli čice direktive.  
Člen 22  
Ta člen se nanaša na obveznost držav članic, da v skladu z naci onalno tradicijo in prakso 
spodbujajo socialni dialog in podpirajo programe za enakost na delovnem mestu.  
Ta člen ustreza členu 8b Direktive 76/207/EGS (uvedenemu z odstavkom 7 člena 1 Direktive 
2002/73/ES) in se uporablja za vse zadeve, ki jih zajema ta predlog direktive.  
Člen 23  
Ta člen se nanaša na obveznost držav članic za spodbujanje dialoga  z ustreznimi nevladnimi 
organizacijami, ki imajo v skla du z nacionalno zakonoda jo in prakso prav no utemeljen interes 
za sodelovanje v boju proti diskriminaciji na podlagi spola z namenom spodbujanja na čela 
enakega obravananja. Ta dolo čba, ki jo vsebuje že Direktiva 76/207/EGS ( člen 8c, uveden z 
odstavkom 7 člena 1 Direktive 2002/73/ ES), bi morala upravi čeno imeti horizontalni u činek 
in se uporabljati za vse zadeve, ki jih zajema ta predlog direktive. Podoben člen vsebujeta tudi 
nedavno sprejeti direktivi, ki temeljita na členu 13 ES (Direktivi 2000/43/ES in 2000/78/ES).  
NASLOV IV  
Izvajanje  
Člen 24  
Ta člen je klasi čna določba, ki jo vsebuje člen 3(2) Direktive 76/2 07/EGS, kakor je bil 
spremenjen z odstavkom 3 člena 1 Direktive 2002/73/ES, ki se nanaša na izvajanje direktive s 
strani držav članic. Enako obravnavanje vklju čuje odpravo diskriminacije, izhajajo čo iz 
kakršnih koli zakonov in predpisov ali upravnih dolo čb, zato ta direktiva zahteva, da države 
članice odpravijo vse takšne dolo čbe. Kot pri zgodnejši zakonodaji, ta direktiva tudi zahteva 
da se vse dolo čbe, ki so v nasprotju z na čelom enakega obravnavanja, razglasijo za ni čne in 
neveljavne ali se spremenijo ali pa morajo omogo čati spremembo, če je to potrebno. 
 
SL 29   SL Člen 25  
Ta določba izvira iz Direktive 200 2/73/ES in se uporablja horiz onalno za vse situacije, ki 
spadajo na materialno podro čje uporabe Direktive (odstavek 6 člena 1, ki nadomeš ča člen 7 
Direktive 76/207/EGS). Nanaša se na obveznost držav članic, da v svoj nacionalni pravni 
sistem uvedejo ukrepe, potrebne za zaš čito delavcev, vklju čno s tistimi, ki so predstavniki 
delavcev, ki jih predvideva naciona lna zakonodaja in/ali praksa, pred odpuš čanjem ali drugim 
negativnim obravnavanjem s strani  delodajalca, ki bi bilo odziv na pritožbo znotraj podjetja 
ali na kakršne koli pravne postopke, katerih cilj je uveljavitev spoštovanja na čela enake 
obravnave.  
Člen 26  
Ta člen je standardna dolo čba o sankcijah ob kršitvi na čela enakega obravnavanja. 
Enakovredne dolo čbe vsebuje člen 8d Direktive 76/207/EG S, uveden z odstavkom 7 člena 1 
Direktive 2002/73/ES. Člen 26 združuje vse dolo čbe v zvezi s sankcijami in dolo ča, da se 
uporabljajo za vse zadeve, ki jih zajema ta direktiva. 
Člen 27  
Ta člen izhaja iz člena 2(5) Direktive 76/207/EGS, ka kor je bil vstavljen z odstavkom 2 člena 
1 Direktive 2002/73/ES, ki priporo ča, naj države članice spodbujajo sprejemanje preventivnih 
ukrepov proti diskriminaciji na podlagi spola,  nadlegovanju in spol nemu nadlegovanju. 
Člen 28  
To je spet standardna dolo čba, ki predvideva, da se raven zaš čite pred diskriminacijo na 
podlagi spola, ki jo države članice z izvajanjem direktive že zagotavljajo, ne sme znižati. 
Člen 29  
Člen, ki se nanaša na integracijo  enakosti spolov, odraža smisel člena 3(2) ES in je enak členu 
1(1a) Direktive 76/207/EGS, kakor je bil vstavljen z odstavkom 1 člena 1 Direktive 
2002/73/ES. Ta dolo čba ima horizontalni u činek in se uporablja za vse zadeve, ki jih zajemajo 
direktive, ki so sestavni del te preoblikovane razli čice direktive.  
Člen 30  
Ta določba izhaja iz Direktive 97/80/ES ( člen 5) in Direktive 75/117/EGS ( člen 7) ter zadeva 
obveznost držav članic, da zagotovijo, da se z ukrepi,  sprejetimi v skladu s to direktivo, 
skupaj z že veljavnimi predpisi seznan i vse zadevne osebe na ustrezen na čin, na primer na 
delovnem mestu. Ta pomembna dolo čba ima horizontalni u činek in se uporablja za vse 
zadeve, ki jih zajema ta predlog direktive. 
NASLOV V  
Končne določbe 
Člen 31  
V skladu z odstavkom 1 morajo države članice Komisijo obvestit i o izvajanju direktive do 
najkasneje …, da lahko Komisija izdela poro čilo Evropskemu parlamentu in Svetu.  
 
SL 30   SL Odstavek 2 ustreza dolo čbi iz odstavka 3 člena 2 Direktive 2002/73/ES o poro čanju Komisiji 
o ukrepih, ki so jih države članice sprejele v skladu s členom 141(4) ES, vsaka štiri leta. 
Člen 32  
Ta člen predvideva možnost spremembe te direk tive in jo s podobnimi iz razi vsebujejo tudi 
druge direktive. U činek direktive bo Komis ija pozorno ocenje vala in predla gala ustrezne 
spremembe, če se bodo zdele potrebne. 
Člen 33  
Odstavek 1 tega člena dolo ča datum za prenos te direktive s strani držav članic. V skladu s 
pred kratkim dogovorjenim postopkom morajo države članice uradno obvestiti o besedilu 
sprejetih dolo čb za prenos direktive. 
Odstavek 2 je standardna dolo čba, na podlagi katere morajo sprejete dolo čbe za izvajanje 
direktive vsebovati sklic na to direktivo ali jim mora biti tak sklic  priložen. Ta odstavek 
vključuje tudi dolo čbo, ki dolo ča, da mora tak sklic vsebovati izjavo, da se sklici v obstoje čih 
zakonih in drugih predpisih na direktive, razvelja vljene s to direktivo, upoštevajo kot sklici na 
to direktivo. 
Člen 34  
Ta člen se nanaša na razveljavitev direktiv, ki so del te preoblikovane razli čice, ko to 
direktivo sprejmeta Svet in Evropski parlament. Ta dolo čba ne vpliva na obveznosti držav 
članic, ki se nanašajo na roke za prenos v nacionalno zakonodajo in datume veljavnosti 
obstoječih direktiv. 
Člen 35  
To je standardni člen, ki dolo ča, da začne direktiva veljati [dvajs eti] dan po objavi v Uradnem 
listu Evropske unije. 
Člen 36  
To je standarni člen, ki dolo ča, da je ta direktiva naslovljena na države članice.  
 
SL 31   SL 2004/0084 (COD) 
Predlog 
DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o uresničevanju na čela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri 
zaposlovanju in poklicnem delu 
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – 
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zlasti člena 141(3) Pogodbe, 
ob upoštevanju predloga Komisije61, 
ob upoštevanju mnenja Evropskega  ekonomsko-socialnega odbora62, 
ob upoštevanju mnenja Odbora regij63, 
v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe, 
ob upoštevanju naslednjega: 
 
Ø novo 
(1) Direktiva Sveta 76/207/EGS z dne  9. februarja 1976 o izvrševanju na čela enakega 
obravnavanja moških in žensk v zvezi z dostopom do zaposlitve, poklicnega 
izobraževanja in napredovanja ter delovnih pogojev64 in Direktiva Sveta 86/378/EGS z 
dne 24. julija 1986 o izvajanju na čela enakega obravnavanja moških in žensk v 
poklicnih sistemih socialne varnosti65 sta bili znatno spremenjeni. Tudi Direktiva 
Sveta 75/117/EGS z dne 10. februarja 1975 o približevanju zakonodaje držav članic v 
zvezi z uporabo na čela enakega pla čila za moške in ženske66 in Direktiva Sveta 
97/80/ES z dne 15. decembra 1997 o dokaznem bremenu v primerih diskriminacije 
zaradi spola67 vsebujeta dolo čbe, katerih namen je uresni čevanje na čela enakega 
obravnavanja moških in žensk. Potrebne so nadaljnje spremembe teh direktiv, da bi 
bile jasnejše in bi v enem besedilu združile glavne dolo čbe, ki na tem podro čju že 
                                                 
61 UL C, , str. 
62 UL C, , str.  
63 UL C, , str.  
64 UL L 39, 14.2.1976, str. 40, Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2002/73/ES (UL L 269, 
5.10.2002, str. 66). 
65 UL L 225, 12.8.1986, str. 40, Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 96/97/ES (UL L 46, 
17.2.1997, str. 20). 
66 UL L 45, 19.2.1 975, str. 19. 
67 UL L 14, 20.1.1998, str. 6, Direktiva, kakor je b ila nazadnje spremenjena z Di rektivo 98/52/ES (UL L 205, 
22.7.1998, str. 66). 
 
SL 32   SL obstajajo, kot tudi dolo čen razvoj na podlagi sodne prakse Sodiš ča Evropskih 
skupnosti. 
 
Ð 2002/73/ES, uvodna izjava 4 
(prilagojeno) 
(2) Enakost  ⌦ obravnavanje ⌫ moških in žensk je eno temeljnih na čel ⌦ prava 
Skupnosti, katerega mora ⌫ v skladu s členom⌦ a ⌫ 2 in 3(2) Pogodbe 
⌦ Skupnost ⌫ ES ter sodno prakso Sodiš ča ES . Te dolo čbe Pogodbe razglašajo 
enakost moških in žensk za "nalogo" in "cilj" Skupnosti ter nalagajo pozitivno 
obveznost, da se „ spodbuja⌦ ti “⌫ v vseh svojih  dejavnostih.Skupnosti  
 
Ð 2002/73/ES, uvodna izjava 5 
(prilagojeno) 
(3) Člen 141 ⌦ (3) ⌫ Pogodbe, zlasti odstavek 3, izrecno obravnava  ⌦ zdaj omogo ča 
posebno pravno osnovo za sprejetje ukrepov Skupnosti za zagotavljanje izvajanja 
načela ⌫ enakihe  možnosti in enakegao  obravnavanjao  moških in žensk  v zvezi z 
zaposlovanjem in delom, ⌦ vključno z načelom enakega pla čila za enako de lo in delo 
enake vrednosti ⌫.  
 
Ð 2002/73/ES, uvodna izjava 3 
(prilagojeno) 
(4) Tudi  ⌦ čČlena 21 in 23 ⌫ Ta direktiva s poštuje temeljne pravice in je v skladu z 
načeli, ki jih priznava  Listinea  o temeljnih pravicah  Evropske unije tudi  
⌦ prepovedujeta vsako diskriminacijo na podlagi spola in zag otavljata pravico do 
enakega obravnavanja moških  in žensk na vseh podro čjih, vključno z zaposlovanjem, 
delom in pla čilom ⌫. 
 
Ø novo  
(5) Zaradi skladnosti je treba ne posredno in posredno diskrimi nacijo enotno opredeliti.  
 
Ð 97/80/ES, uvodna izjava 19 
(prilagojeno) 
ker je teže dokaza ti diskriminacijo, kadar je posre dna; ker je zato pomembno opredeliti 
posredno diskriminacijo;.  
 
SL 33   SL  
Ð 2002/73/ES, uvodna izjava 8 
(prilagojeno) 
(6) Nadlegovanje,  zaradi spola osebe,  in spolno nadlegovanj e sta v nasprotju z na čelom 
enakega  obravnave anja žensk in  moških in žensk , primerno je  torej zato ⌦ ju je 
treba ⌫ opredeliti takšne koncepte in prepovedati takšne oblike  ⌦ šteti za ⌫ 
diskriminacijoe  ⌦ na podlagi spola za namen te direktive ⌫ . Zato je treba poudariti, 
da te  ⌦ Te ⌫ oblike diskriminacije obstajajo ne le na delovnem mestu, temve č tudi 
v zvezi  z sobesedilu  pravice  dostopoma  do zaposlitve in poklicnega usposabljanja, v 
času zaposl enosti in opravljanja poklica . 
 
Ð 2002/73/ES, uvodna izjava 9 
(prilagojeno) 
(7) V tem smislu  sobesedilu  je treba delodajalce in tis te, ki so odgovorni za poklicno 
usposabljanje, spodbuditi, naj sprejmejo ukrepe za boj proti vsem oblikam diskriminacije ⌦ na podlagi ⌫ zaradi
 spola in zlasti, naj v skladu z nacionalno 
zakonodajo in prakso sprejmej o preventivne ukrepe proti nadlegovanju in spolnemu 
nadlegovanju na delovnem mestu. 
 
Ø novo 
(8) Načelo enakega pla čila za enako delo ali delo en ake vrednosti, kakor je dolo čeno v 
členu 141 Pogodbe, je pomemben vidik na čela enakega obravnavanja moških in 
žensk. Zato je primerno, da se sprejme nova dolo čba za njegovo izvajanje. 
(9) Uveljavljeno je tudi dejstvo, da na čelo enakega pla čila ni omejeno samo na situacije, v 
katerih moški in ženske delajo za istega  delodajalca. V skladu s sodbami Sodiš ča 
Evropskih skupnosti v zadevi C-320/00: A.G. Lawrence in drugi proti Regent Office 
Care Ltd, Commercial Catering Group in Mitie Secure Services Ltd68 in v zadevi C-
256/01  Debra Allonby proti Accrington & Ross dendale College, E ducation Lecturing 
Services in The Secretary of State for Education and Employment69, mora biti 
ugotovljene razlike v pla čilnih pogojih vendarle mogo če pripisati enemu samemu viru, 
sicer ni nobenega organa, pristojnega za kakršno koli neenakost, ki bi lahko ponovno 
vzpostavil enako obravnavanje. 
 
Ð 86/378/EGS, uvodna izjava 1 
(prilagojeno) 
ker Pogodba dolo ča, da vsaka država članica zagotovi uporabo na čela prejemanja enakega 
plačila za enako delo moških in žensk ; ker “pla ča” pomeni navadno osnovno ali 
                                                 
68 [2002] Recueil,  I-7325. 
69 Sodba z dne 13.1.2004. 
 
SL 34   SL minimalno pla čo oziroma dohodek in kateri koli drug prejemek delavca v denarju ali v 
naravi, posredno ali neposredno, ki ga prejema od svojega delodajalca v okviru svoje 
zaposlitve;  
 
Ð 86/378/EGS, uvodna izjava 2 
(prilagojeno) 
ker četudi se na čelo enakega pla čila uporablja dejansko neposredno v primerih, pri katerih je 
diskriminacijo mogo če določiti zgolj na podlagi meril en akega obravnavanja in 
enakega pla čila, obstajajo primeri, ko izvajanje tega na čela vklju čuje sprejetje 
dodatnih ukrepov, ki jasneje opr edeljujejo njegov obseg.  
 
Ð 75/117/EGS, uvodna izjava 1 
(prilagojeno) 
ker je uresni čevanje na čela, vsebovan ega v členu 119 Pogodbe, da morajo moški in ženske 
prejemati enako pla čilo, sestavni del vzpostavitve in delovanja skupnega trga;  
 
Ð 75/117/EGS, uvodna izjava 2 
(prilagojeno) 
ker je prvotno odgovornost držav članic, da zagotovijo uporabo tega  načela z ustreznimi 
zakoni in drugimi predpisi;  
 
Ð 75/117/EGS, uvodna izjava 3 
(prilagojeno) 
ker je Resolucija Svet a z dne 21. januarja 1974 ( 70 ) o programu socialnih ukrepov, katerega 
cilj je omogo čiti uskladitev življenjskih in delovnih po gojev hkrati z ohranitvijo 
izboljšav ter dose či uravnotežen družbeni in gospodarski razvoj Skupnosti, ugotovila, 
da je treba dati prednost ukrepom, ki so povezani z ženskami, za njihov dostop do 
zaposlovanja in poklicnega izobr aževanja ter napredovanja in glede njihovih delovnih 
pogojev, vklju čno s plačilom;  
 
Ð 75/117/EGS, uvodna izjava 4 
(prilagojeno) 
ker je zaželeno okrepiti temeljne pravne predpise s standard i, katerih cilj je olajšati prakti čno 
uporabo na čela enakosti tako, da bodo vsi zap osleni v Skupnosti varovani glede teh 
zadev;  
                                                 
70 UL št. C 13, 12. 2. 1974, str. 1.  
 
SL 35   SL  
Ð 75/117/EGS, uvodna izjava 5 
(prilagojeno) 
ker glede na razlike, ki še naprej obstajajo po državah članicah, kljub prizadevanju, da bi 
uveljavili resolucijo konference držav članic z dne 30. dece mbra 1961 o enakem 
plačilu za moške in ženske, ker morajo biti nacionalne dolo čbe usklajene, kar zadeva 
uporabo na čela enakega pla čila; 
 
Ø novo 
(10) Sprejeti je treba posebne ukrepe za zagotovitev uresni čevanja na čela enakega 
obravnavanja v poklicnih sistemih socialne varnosti in jasneje opredeliti njegovo 
področje uporabe. 
 
Ð 86/378/EGS, uvodna izjava 3 
(prilagojeno) 
ker člen 1(2) Direktive Sveta 76/207/EGS z dne 9. februarja 1976 o izvrševanju na čela 
enakega obravnavanja moških in ž ensk v zvezi z dostopom do zaposlitve, poklicnega 
izobraževanja in napre dovanja ter delovnih pogojev71 določa, da bo Svet za 
zagotovitev postopnega izvrševanja na čela enakega obravnavanja v zadevah socialne 
varnosti na podlagi predloga Komisije sprejel dolo čbe, ki opredeljujejo njegovo 
vsebino, namen in ureditve za njegovo izvrševa nje; ker je Svet v ta namen sprejel 
Direktivo 79/7/EGS z dne 19. decem bra 1978 o postopnem izvajanju na čela enakega 
obravnavanja moških in žensk v zadevah socialne varnosti72. 
 
Ð 86/378/EGS, uvodna izjava 4 
(prilagojeno) 
ker člen 3(3) Direktive 79/7/EGS dolo ča, da bo Svet za zagotavljanje izvajanja na čela 
enakega obravnavanja moških in žensk v pok licnih programih in na podlagi predloga 
Komisije sprejel dolo čbe, ki opred eljujejo njegovo vsebino, namen in ureditve za 
njegovo uporabo;  
 
Ð 86/378/EGS, uvodna izjava 5 
(prilagojeno) 
ker se mora na čelo enakega obravnavanja izvajati v poklic nih sistemih socialne varnosti, ki 
zagotavljajo varstvo pred tveganji, naved enimi v členu 3(1) Direktive 79/7/EGS, pa 
                                                 
71 UL št. L 39, 14. 2. 1976, str. 40.  
72 UL št. L 6, 10. 1. 1979, str. 24.  
 
SL 36   SL tudi v tistih, ki zaposlenim zagotavljajo kakr šne koli prejemke v denarju ali v naravi v 
okviru Pogodbe;  
 
Ð 86/378/EGS, uvodna izjava 6 
(prilagojeno) 
ker izvajanje na čela enakega obravnavanja ne poseg a v določbe, ki se nanašajo na varstvo 
žensk zaradi materinstva,  
 
Ð 96/97/EC, uvodna izjava 2 
(prilagojeno) 
(11) V sodbi z dne 17. maja 1990 v zadevi C-262/88: Barber proti Guardian Royal 
Exchange Assurance Group73 ⌦ je ⌫ Sodišče Evropskih skupnosti potrdilo 
⌦ določilo ⌫, da so vse oblike poklicnih pokojnin sestavni del pla čila v smislu 
člena ⌦ 141 ⌫119 Pogodbe. 
 
Ø novo 
(12) Čeprav pojem pla čila v smislu člena 141 Pogodbe ne vklju čuje prejemkov za socialno 
varnost, je zdaj jasno opredeljeno, da spada pokojninska shema za javne uslužbence na 
področje uporabe na čela enakega pla čila, če se prejemki iz sheme izpla čujejo delavcu 
na podlagi zaposlitvenega razmerja z deloda jalcem javnega sektorja, ne glede na 
dejstvo, da je taka shema del splošnega zakonsko dolo čenega sistema. V skladu s 
sodbami Sodiš ča v zadevi C-7/93: Bestuur van het Algemeen Burgerlijk Pensioenfonds 
v G. A. Beune74 in zadevi C-351/00: Pirkko Niemi75, je ta pogoj izpolnjen, če 
pokojninska shema zadeva posebno kategorijo  delavcev in se prejemki iz sheme 
neposredno nanašajo na delovno dobo in se izra čunavajo na podlagi zadnje pla če 
javnega uslužbenca. Zaradi ja snosti je torej primerno, da se s tem v zvezi sprejme 
posebna dolo čba. 
 
Ð 96/97/ES, uvodna izjava 10 
(prilagojeno) 
(13) ker je poleg tega  Sodišče je ⌦ potrdilo ⌫v sodbi v zadevi C -152/91 in v zadevi C -
200/91  opredelilo , da ⌦ medtem ko ⌫ morajo biti  ⌦ so ⌫ prispevki zaposlenih 
obeh spolov v pokojninsk ⌦ o ⌫ i ⌦ shemo ⌫načrt z ⌦ vnaprej ⌫ določenimi 
⌦ pravicami ⌫ dajatvami  enaki,  saj so  zajeti v členu ⌦ 114 ⌫ 119  Pogodbe, 
medtem ko se  neenakih prispevkov, ki jih zaposleni pla čujejo v ⌦ naložbene 
pokojninske sheme ⌫ s polnimi dajatvami  z ⌦ vnaprej ⌫ določenimi pravicami 
                                                 
73 Recueil 1990,  I-1889. 
74 [1994] Recueil,  I-4471.  
75 [2002] Recueil,  I-7007. 
 
SL 37   SL zaradi uporabe aktuarskih faktorjev, ki se  razlikujejo glede na spol, ni mogo če 
ocenjevati glede na  v okviru  isteo  določbeo; 
 
Ð 96/97/ES, uvodna izjava 4 
(prilagojeno) 
(14) ker se v skladu s Prot okolom 2, ki je priloga Pogodbe o ustanovitvi Evropske 
skupnosti, v zvezi s členom 119 Pogodbe ⌦ Ugotovljeno je, da se ⌫ dajatve, ⌦ ki 
se plačujejo na podlagi ⌫ iz poklicnih sistemov socialne varnosti, ne štejejo za 
prejemke iz dela, če in kolikor ⌦ če ⌫ se nanašajo na zaposlitve pred 17. majem 
1990, razen če so delavci ali osebe, upravi čene po njih, pred tem datumom  začeli 
sodni postopek ali vložili podobno zahtevo po veljavni nacionalni zakonodaji;  ⌦ pred 
tem datumom. Zato je treba izvajanje na čela enakega obravnavanja ustrezno 
omejiti ⌫. 
 
Ð 2002/73/ES, uvodna izjava 11 
(prilagojeno) 
(15) ⌦ Zagotavljanje enakega dostopa do zaposli tve in poklicnega usposabljanja, ki vodi 
k zaposlitvi, je temelj za izvajanje na čela enakega obravnavanja moških in žensk na 
področju zaposlovanja in poklicnega dela. Izjeme v zvezi s tem na čelom morajo biti 
zato omejene na tiste p ⌫Poklicne dejavnosti, ki jih države članice lahko izklju čijo iz 
področja veljavnosti Direktive 76/207/EGS,  bi morale biti omejene na tiste , ki 
zahtevajo zaposlitev osebe dolo čenega spola zaradi narave dejavnosti  posebnih 
poklicnih dejavnosti ,⌦ ali okoliš čin, v katerih se dejavnosti izvajajo ⌫, pod 
pogojem, da je zadani cilj zakonit ⌦ in skladen z ⌫ ob upoštevanju  načelom 
sorazmernosti, kakor je dolo čeno s sodno prakso Sodiš ča ES76. 
 
Ð 76/207/EGS, uvodna izjava 1 
(prilagojeno) 
ker je Svet v svoji Resoluciji z dne 21. januarja 1974 o program u socialnih ukrepov 77med 
prednostne naloge vklju čil ukrepe, katerih namen je dose či enakost moških in žensk 
pri dostopu do zaposlitve, poklicnega izobraževanj a in napredovanja ter delovnih 
pogojev, vklju čno s plačo; 
                                                 
76 Prime r C-222/84 Johnston, [1986] ECR 1651, primer C -273/97 Sirdar [1999] ECR I -7403 in primer C -
285/98 Kreil [2000] ECR I -69. 
77 UL št. L 13, 12.  2. 1974, str. 1.  
 
SL 38   SL  
Ð 76/207/EGS, uvodna izjava 2 
(prilagojeno) 
ker je glede pla č Svet 10. februarja 1975 sprejel Di rektivo 75/117/EGS o približevanju 
zakonodaj držav članic v zvezi z uporabo na čela enak ega plačila za moške in ženske 
78; 
 
Ð 76/207/EGS, uvodna izjava 3 
(prilagojeno) 
ker se ukrepi na ravni Skupnosti za doseganje na čela enakega obravnavanja moških in žensk v 
zvezi z dostopom do zaposlitve, poklicnega izobraževanja in napredovanj a ter v zvezi 
z drugimi delovnimi pogoji zdijo prav tako po trebni; ker enako obr avnavanje delavcev 
obeh spolov predstavlja enega izmed c iljev Skupnosti, kolikor je usklajevanje 
življenjskih in delovnih razmer ter ohr anitev njihovih izboljšav med drugim mog oče 
spodbujati; ker Pogodba ne dodeljuje pot rebnih pooblastil za te namene;  
 
Ð 76/207/EGS, uvodna izjava 4 
(prilagojeno) 
ker je treba opredelitev in postopno uresni čevanje na čela enakega obravnavanja v zadevah 
socialne varnosti zagotoviti z d odatnimi sredstvi,  
 
Ð 2002/73/ES, uvodna izjava 14 
(prilagojeno) 
(16) Države članice lahko  ⌦ V skladu s ⌫ členom 141(4) Pogodbe ⌦ načelo enakega 
obravnavanja državam članicam ne prepre čuje ohranjanja ⌫ ohranijo  ali 
⌦ sprejemanja ⌫ sprejmejo  ukrepove , ki določajo omogočajo posebne prednosti, da 
bi nezadostno zastopanemu spolu olajša le opravljanje poklicne dejavnosti ali 
preprečile oziroma nadomestile  kompenzirale za  prikrajšanost v poklicnih karierah. 
Glede na trenutni položaj in ob upoštevanju Deklarac ije št. 28 k Amsterdamski 
pogodbi, si morajo države članice najprej prizadevati za izboljšanje položaja žensk v 
poklicnem življenju.  
 
Ð 2002/73/ES, uvodna izjava 12 
(prilagojeno) 
(17) ⌦ Iz sodne prakse ⌫ Sodiščae ⌦ jasno izhaja ⌫, glede na čela enake obravnave 
dosledno priznava zakonitost varovanja ženske zaradi njenega biološkega stanja med 
nosečnostjo in po  njej. Poleg tega dosledno odlo ča, da je kakršno koli  neugodno 
                                                 
78 UL št. L 45, 19.  2. 1975, str. 19.  
 
SL 39   SL obravnavanje žensk ⌦ ženske ⌫, ki je povezano z nose čnostjo ali materinstvom, 
neposredna diskriminacija zaradi  ⌦ na podlagi spola. Zato je treba tako obravnavanje 
v tej direktivi izrecno izklju čiti ⌫.  
(18) ⌦Kar zadeva na čelo enakega obravnavanja, Sodiš če dosledno priznava zakonitost 
zaščite biološkega stanja ženske med nose čnostjo in materinstvom. ⌫. Ta direktiva 
torej ne vpliva na Direktivo Sveta 92/85/EGS z dne 19. oktobra 1992 o uvedbi 
ukrepov za spodbujanje izboljšav na podro čju varnosti in zdravja pri delu nose čih 
delavk in delavk, ki so pred  kratkim rodile ali dojijo 79.(deseta posebna direktiva v 
smislu člena 16 (1) Direktive 89/391/EGS), katere cilj  je zagotoviti va rovanje telesnega 
in duševnega po čutja nose čih žensk, žensk, ki so pred kratkim rodile ali dojijo. 
Preambula Direktive 92/85/EGS dolo ča, da zaradi varovanj a varnosti in zdravja 
nosečih delavk, delavk, ki so pred kratkim rodile ali do jijo ne bi smelo prihajati do 
neugodne obravnave žensk, ki so na trgu dela , niti ne bi smelo imeti škodljivih 
posledic za direktive o enaki obravnavi moških in žensk.  
(19) ⌦Zaradi jasnosti je primerno sprejeti izrecno dolo čbo za ⌫ Sodišče ES priznava  
varstvo pravic žensk na podro čju zaposlitve ⌦ med porodniškim dopustom in ⌫ 
zlasti njihovo pravico do vrnitve na isto ali en akovredno delovno mesto ⌦ , brez 
škodljivih posledic za njihove delovne pogoje zaradi koriš čenja takega dopusta. ⌫ki 
zanje niso manj ugodni, kakor tudi pravic o do vseh izboljšav delovnih pogojev, do 
katerih bi bile upravi čene med svojo odsotnostjo.  
 
Ø novo 
(20) Za učinkovito uresni čevanje na čela enakega obravnavanja morajo države članice 
uvesti primerne postopke. 
(21) Določba o primernih sodnih ali upravnih posto pkih za izvrševanje obveznosti, ki jih 
nalaga ta direktiva, je bistvenega pomena za u činkovito uresni čevanje na čela enakega 
obravnavanja.  
 
Ð 97/80/ES, uvodne izjave 13, 14 
16 in 18 (prilagojeno) 
(22) ⌦ Pomembno vlogo pri zagotavljanju u činkovitega izvajanja  uresničevanja  načela 
enakega obravnavanja ima sprejetje pravil o dokaznem bremenu. Ker ker  je Sodišče 
Evropskih skupnosti zato  vztrajalo, da se  morajo pravila o dokaznem bremenu 
prilagoditi, kadar obstaja o čiten primer diskriminacije in da se mora za u činkovito 
uporabo na čela enakopravnosti  ⌦ je treba zato sprejeti dolo čbo, ki bo omogo čala, da 
se ⌫ dokazno breme premakn ⌦ e ⌫iti nazaj na toženo stranko, kadar se predloži  
gre za očiten primer dokaz o taki  ⌦ diskriminacije, ⌫. ker državam članicam ni 
treba uporabljati pravil o dokaznem bremenu  ⌦ razen v zvezi s ⌫ v postopkiu , v 
katerihem  mora sodiš če ali drugi pristojni organ raziskati dejstva. o primeru ; ker so 
tovrstni postopki ti sti, v katerih tože či stranki ni treba dokazo vati dejstev, ki jih mora 
                                                 
79 UL L 348, 28.11.1992, str. 1. 
 
SL 40   SL raziskati sodiš če ali pristojni organ;  ⌦Vendar pa je treb a pojasniti, da ⌫ ker je  
upoštevanje dejstev, na podlagi katerih se lahko sklepa o neposredni ali posredni 
diskriminaciji, ⌦ ostaja ⌫ zadeva  stvar  ⌦ zadevnega ⌫ nacionaln ⌦ ega ⌫ ih 
sodnih ali drugih pristojnih  organov⌦ organa ⌫, v skladu z nacionalno zakonodajo 
ali prakso. ⌦ Poleg tega ⌫ ker naj bi države članice na kateri koli ustrezni stopnji 
postopka uvedle pravila dokazova nja, ki so ugodnejša za tože če stranke. 
 
Ð 97/80/ES, uvodna izjava 1 
(prilagojeno) 
ker so države članice, razen Združenega k raljestva Velika Britanija in Severna Irska (v 
nadaljnjem besedilu „države članice“) na podlagi Protokola o socialni politiki, 
priloženega Pogodbi, v želji izvajati Social no listino iz leta 1989 sklenile Sporazum o 
socialni politiki;  
 
Ð 97/80/ES, uvodna izjava 2 
(prilagojeno) 
ker Listina Skupnosti o temeljnih socialnih prav icah delavcev priznava pomembnost boja 
proti vsem oblikam diskriminacije, vklju čno z diskriminacijo zaradi spola, barve, rase, 
mnenj in verovanj;  
 
Ð 97/80/ES, uvodna izjava 3 
(prilagojeno) 
ker odstavek 16 Listine Skupnosti  o temeljnih socialnih pravicah delavcev o enakem 
obravnavanju moških in žensk med drugim dolo ča, da "je treba pove čati ukrepe za 
zagotovitev izvajanja na čela enakopravnosti moških in žensk pre dvsem glede dostopa 
do zaposlitve, nagrajevanja, pogojev de la, socialnega varstva, izobraževanja, 
poklicnega usposabljanja in razvoja poklicne poti";  
 
Ð 97/80/ES, uvodna izjava 4 
(prilagojeno) 
ker se je Komisija skladno s členom 3(2) Sporazum a o socialni politiki posvetovala z 
delodajalci in delojemalci na ravni S kupnosti o možni usmeritvi ukrepanja Skupnosti 
glede dokaznega bremena v primerih  diskriminacije zaradi spola;  
 
Ð 97/80/ES, uvodna izjava 5 
(prilagojeno) 
ker je Komisija  menila, da je ukrepanje Skupnos ti po takem posvetovanju priporo čljivo, se je 
še enkrat posvetovala z delodaja lci in delojemalci o vsebini preu čevanega predloga v 
skladu s členom 3(3) navedenega Sporazuma; ker so ti poslali svoja mnenja Komisiji;  
 
SL 41   SL  
Ð 97/80/ES, uvodna izjava 6 
(prilagojeno) 
ker po drugem krogu posvetovanj  socialni partnerji niso obve stili Komisije o svoji želji 
sprožiti postopek - ki bi morda vodil do sporazuma - iz člena 4 navedenega 
Sporazuma;  
 
Ð 97/80/ES, uvodna izjava 7 
(prilagojeno) 
ker so si Skupnost in države članice v skladu s členom 1 Sporazuma med drugim zastavile cilj 
izboljšati življenjske in de lovne razmere; ker bi u činkovito izvajanje na čela enakega 
obravnavanja moških in žensk prispevalo k doseganju t ega cilja;  
 
Ð 97/80/ES, Uvodna izjava 8 
(prilagojeno) 
ker je bilo na čelo enakega obravnavanja dolo čeno v členu 119 Pogodbe, v Direktivi Sveta 
75/117/EGS z dne 10. februarja 1975 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi 
z uporabo na čela enakega pla čila za moške in ženske 80 in v Direktivi Sveta 
76/207/EGS z dne 9. februarj a 1976 o izvrševanju na čela enakega obravnavanja 
moških in žensk v zvezi z dostopom do zaposlitve, poklicnega izobraževanja in 
napredovanja ter delovnih pogojev 81; 
 
Ð 97/80/ES, uvodna izjava 9 
(prilagojeno) 
ker Direktiva Sveta 92/85/EGS z dne 19. oktobra 1992 o uvedbi ukrepov za spodbujanje 
izboljšav na podro čju varnosti in zdravja pri delu nose čih delavk in dela vk, ki so pred 
kratkim rodile ali dojijo, prav t ako prispeva k u činkovitemu izvajanju na čela enakega 
obravnavanja moških in žensk; ker ta dire ktiva ne bi smela delovati v škodo prej 
navedenih direktiv o enakem obravnavanju; ke r bi bila zato delavkam,  ki jih zajema ta 
direktiva, prav tako v korist prilag oditev pravil o dokaznem bremenu.  
                                                 
80 UL L 45, 19.  2. 1975, str. 1 9. 
81 UL L 39, 14.  2. 1976, str. 40.  
 
SL 42   SL  
Ð 97/80/ES, uvodna izjava 10 
(prilagojeno) 
ker Direktiva Sveta 96/34/ES z dne 3. jun ija 1996 o okvirnem spor azumu o porodniškem 
dopustu, ki so ga sklenili UNICE, CEEP in ETUC 82, prav tako temelji na na čelu 
enakopravnosti;  
 
Ð 97/80/ES, uvodna izjava 11 
(prilagojeno) 
ker sklicevanje na "sodni postopek" in "sodiš če" vsebuje tudi mehanizm e, v skladu s katerimi 
je spore mogo če predložiti v obravnavo in odlo čanje neodvisnim organom, ki lahko 
sprejmejo  sklepe, obvezujo če za stranke iz teh sporov.  
 
Ð 97/80/ES, uvodna izjava 12 
(prilagojeno) 
ker izraz "izvensodni postopki" pomeni pred vsem postopke, kakršni so konciliacija in 
mediacija;  
 
Ð 97/80/ES, uvodna izjava 15 
(prilagojeno) 
ker je treba upoštevati posebne zna čilnosti pravnih sistemov nekaterih držav članic, med 
drugim takrat, kadar se sklepa o diskriminaciji, če tožena stranka ne predloži dokazov, 
ki prepri ča sodišče ali drugi pristojni organ, da ni bilo kršitve na čela enak ega 
obravnavanja.  
 
Ð 97/80/ES, uvodna izjava 17 
(prilagojeno) 
ker bi se lahko tože čim strankam odvzela vsa u činkovita sredstva uveljavljanja na čela 
enakega obravnavanja pred državnimi sodiš či, če učinek uvajanja dokazov o čitne 
diskriminacije ne bi bil naložiti tožen i stranki bremena dokazovanja, da njeni postopki 
dejansko niso diskriminacijski;  
                                                 
82 UL L 145, 19.6.1996, str. 4.  
 
SL 43   SL  
Ð 2002/73/ES, uvodna izjava 20 
(prilagojeno) 
(23) Osebam, ki so bile žrtve diskriminacije zarad i spola, bi morala bi ti na voljo ustrezna 
sredstva pravnega varstva.  Da bi bila zagotovljena u činkovitejša ⌦Zaradi nadaljnjega 
izboljševanja ⌫ rave ni varstva, ⌦ ki jo nudi ta direktiva, ⌫ b i  m o r a l a  i m e t i  
združenja, organizacije in druge pravne os ebe tudi pravico sode lovati v postopkih, na 
način, ki ga dolo čijo države članice, bodisi v imenu ⌦ pritožnika ⌫ žrtve  bodisi v 
njegovono  podporo, brez poseganja v nacionalna procesna  pravila postopka  glede 
zastopanja in obrambe.n a sodiščih 
 
Ð 2002/73/ES, uvodna izjava 17 
(prilagojeno) 
(24) Sodišče ES je odlo čilo, da  ⌦ S ⌫spričo dejstva, da je pravica do u činkovitega 
sodnega  ⌦ pravnega ⌫ varstva ena temeljnih pravic, je primerno, da se delavcem 
zagotovi nadaljevanje delavci uživajo  tak⌦ ega ⌫ o varstv⌦ a ⌫ o tudi po koncu 
razmerja83, ⌦ iz katerega izhaja  domnevna kršitev na čela enakega obravnavanja ⌫. 
Delavec, ki brani osebo, ki je varovana  na podlagi te direktive, oziroma je pri ča takšni 
osebi, je upravi čen do enakega varstva.  
 
Ð 2002/73/ES, uvodna izjava 18 
(prilagojeno) 
(25) ⌦Sodišče Evropskih skupnosti je jasno ugotovilo ⌫, da je Sodiš če ES je odlo čilo, 
da je načelo enakega  obravnavanjae  lahko dejansko u činkovito le v primeru, ⌦ da se 
za vsako kršitev ⌫ če se vsakokrat, ko je kršeno, dela vcu, ki je bil diskriminiran,  
dodeli odškodnina, sorazmerna škodi, ki jo je oseba utrpela. ⌦ Zato je ustrezno, da se 
izključi ⌫ Poleg tega je sodiš če izrecno dolo čilo, da lahko  vnaprejšnja dolo čitev 
⌦ vsake ⌫ zgornje meje ⌦ take ⌫ onemogo či učinkovito  dodelitev  odškodnine. 
in da ni dovoljeno izklju čiti dodelitve obresti za odškodni no za škodo, ki jo je utrpel84 
 
Ð 2002/73/ES, uvodna izjava 21 
(prilagojeno) 
(26) ⌦Za učinkovitejše izvajanje na čela enakega obravnavanja morajo  ⌫ države članice 
bi morale  spodbujati dialog med socialnimi partnerj i in – v okviru nacionalne prakse – 
z nevladnimi organizacijami . s ciljem obravnavanja razli čnih oblik diskriminacije 
zaradi spola na del ovnem mestu in boja proti njim.  
                                                 
83 Primer C -185/97 Coote [1998] ECR I -5199  
84 Primer C -180/95, Draehmpaehl, [1997] ECR I -2195, primer C -271/91, Marshall [1993] ECR I -4367.  
 
SL 44   SL  
Ð 2002/73/ES, uvodna izjava 22 
(prilagojeno) 
(27) Države članice bi morale  predvideti  morajo zagotoviti učinkovite, sorazmerne in 
odvračilne sankcije , ki se uporabljajo v  za primeru  kršitev obveznosti v skladu s  ki 
izhajajo iz  ⌦ to ⌫ dDirektivoe .76/207/EGS  
 
Ð 2002/73/ES, uvodna izjava 23 
(prilagojeno) 
(28) V skladu z na čelom subsidiarnosti, kakor je dolo čeno v členu 5 Pogodbe, ⌦ Ker ⌫ 
države članice ne morejo zadovoljivo dose či ciljev predlaganih ukrepov in jih je  torej 
lažje dose čiže ⌦ na ravni ⌫ Skupnosti , ⌦ lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu 
z načelom subsidiarnos ti, kakor je dolo čeno v členu 5 Pogodbe ⌫. V skladu z 
načelom sorazmernosti, kakor je dolo čeno v omenjenem  navedenem  členu, ta direktiva 
ne presega  prekorači okvirov, ki so potrebni za doseganje teh ciljev. 
 
Ð 97/80/ES, uvodna izjava 20 
(prilagojeno) 
ker cilj ustrezno prilagoditi pravila o dokaznem bremenu ni bil zadovoljivo dosežen v vseh 
državah članicah in se mora v skladu z na čelom subsidiarnosti iz člena 3b Pogodbe in 
v skladu z na čelom sorazmernosti dose či na ravni Skupnosti; ker se ta direktiva 
omejuje na nujne p redpise in ne posega globlje, kakor je potrebno za ta namen,  
 
Ø novo 
(29) Obveznost prenosa te direktive v naciona lno zakonodajo je treba omejiti na tiste 
določbe, ki v primerjavi s prejšnjimi dire ktivami pomenijo vsebinsko spremembo. 
Obveznost prenosa vsebinsko nespremenjenih dolo čb izhaja iz prejšnjih direktiv. 
(30) Ta direktiva ne sme vplivati na obveznosti držav članic, ki se nanašajo na časovne 
roke za prenos v nacionalno zakonodajo in veljavnost direktiv, kakor je dolo čeno v 
Prilogi 1, del B –  
 
SL 45   SL  
Ø novo 
SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO: 
NASLOV I 
SPLOŠNE  DOLOČBE 
Člen 1 
Namen te direktive je zagotoviti uporabo na čela enakih možnosti in enakega obravnavanja 
moških in žensk na podro čju zaposlovanja in poklicnega dela. 
V ta namen vsebuje dolo čbe za izvajanje na čela enakega obravnavanja v zvezi z: 
 (a) dostopom do zaposlitve, vklju čno z napredovanjem in poklicnim usposabljanjem; 
 (b) delovnimi pogoji, vklju čno s plačilom; 
 (c) poklicnimi sistemi socialne varnosti. 
Vsebuje tudi dolo čbe, ki naj bi zagotovile, da bo z us tvarjanjem primernih postopkov tako 
izvajanje bolj u činkovito. 
 
Ð 76/207/EGS (prilagojeno) 
Člen 1  
1. Namen te direktive je uveljaviti na čelo enakega obravnavanja moških in žensk v državah 
članicah v zvezi z njihovim dost opom do zaposlitve, vklju čno z napredovanjem, njihovim 
poklicnim izobraževanjem in njihovimi delovnimi pogoji ter glede socialne varnosti pod 
pogoji, navedenimi v odstavku 2. To na čelo je v nadaljevanju opredeljeno kot „na čelo 
enakega obravnavanja“.  
2. Za zagotovitev postopnega izvrševanja na čela enakega obravnavanja v zadevah socialne 
varnosti bo Svet na podlagi predloga Komisije sprejel dolo čbe, ki opredeljujejo njegovo 
vsebino, njegov namen in ureditve za njegovo uporabo.  
 
Ð 86/378/EGS (prilagojeno) 
Člen 1  
Cilj te direktive je znot raj poklicnih sistemov social ne varnosti izvajati na čelo enakega 
obravnavanja moških in žensk (v nadaljevanju „na čelo enakega obravnavanja“).  
 
SL 46   SL  
Ð 97/80/ES (prilagojeno) 
Člen 1  
Cilj 
Cilj te direktive je  zagotoviti ve čjo učinkovitost ukrepov, ki jih sprejmejo države članice za 
izvajanje na čela enakega obravnavanja, da bi omogo čili vsem osebam, ki menijo, da se jim je 
zgodila krivica, ker niso bili obravnavani skladno z na čelom enakega obravnavanja, da 
uveljavijo svoje pravice v sodnem postopku po uve ljavljanju pravic pred morebitnim drugim 
pristojnim organom.  
 
Ð 2002/73/ES, člen 1 to čka 2 
(prilagojeno) 
Člen 2 
2. ⌦ 1. ⌫ V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: 
 
Ð 2002/73/ES, člen 1 to čka 2 
(prilagojeno) 
⌦ (a) ⌫ - neposredna diskriminacija: kadar se ena oseba na podlagi  zaradi  spola 
obravnava manj ugodno, kakor se obravnava, se je obravnavala ali bi se obravnavala oseba 
drugega spola v primerljivi situaciji, ⌦ ; ⌫ 
⌦ (b) ⌫ - posredna diskriminacija: kadar bi na videz nevtralen predpis, merilo ali 
postopek osebe enega spola postavil v bistveno  manj ugoden položaj v primerjavi z osebami 
nasprotnega spola, razen če se ta predpis, merilo ali postopek objektivno upravi či z zakonitim 
ciljem, in so sredstva doseganje tega cilja primerna in potrebna,  ⌦ ; ⌫ 
 
Ð 97/80/ES, člen 2(2) 
(prilagojeno) 
– Za namene na čela enakega obravnavanja iz odstavka 1 obstaja posredna 
diskriminacija tam, kjer na videz nevtraln i predpisi, merila ali postopki postavljajo v 
neugoden položaj bistveno višji del ež pripadnikov enega spola, razen če je ta 
predpis, merilo ali postopek ustr ezen in potreben ter se lahko upravi či z objektivnimi 
dejavniki, ki niso povezani s spolom,  
 
SL 47   SL  
Ð 2002/73/ES, člen 1 to čka 2 
(prilagojeno) 
⌦ (c) ⌫ - nadlegovanje: neželeno vedenje, povezano s spolom osebe, z namenom 
prizadeti dostojanstvo osebe ali ustv ariti zastraševal no, sovražno, ponižujo če, sramotilno ali 
žaljivo okolje, ali s takšnim u činkom,⌦ ; ⌫ 
⌦ (d) ⌫ - spolno nadlegovanje: kakršna koli oblik a neželenega verbalnega, neverbalnega 
ali fizičnega vedenja spolne narave z namenom pri zadeti dostojanstvo oseb e, zlasti kadar gre 
za ustvarjanje zastraševalnega, sovražnega, ponižujo čega, sramotilnega ali žaljivega okolja, 
ali s takšnim u činkom.  ⌦ ; ⌫ 
 
Ø novo  
(e) plačilo: običajna osnovna ali najnižja pla ča in vsa druga pla čila, bodisi v denarju ali 
naravi, ki jih delavec prejme neposredno a li posredno, v zvezi s svojo zaposlitvijo od 
delodajalca; 
 
Ð 96/97/ES, člen 1 to čka 1 
(prilagojeno) 
⌦ (f) ⌫ 1. „P oklicni sistemi socialne varnosti“ ⌦ : ⌫ pomenijo  sistem⌦ i ⌫ e, ki jih ne 
ureja Direktiva 79/7/EGS in katerih namen je zaposlenim ali samozaposlenim delavcem v podjetju ali skupini podjetij, v ekonomski de javnosti, v poklicnem sektorju ali skupini 
sektorjev zagotoviti prejemke
 dajatve , ki dopolnjujejo prejemke  dajatve  iz obveznega sistema 
socialne varnosti ali jih nadomeš čajo, ne glede na to, ali je vklju čitev v te sisteme obvezna ali 
prostovoljna. 
 
Ð 2002/73/ES, člen 1 to čka 2 
(prilagojeno) 
3. ⌦ 2. Za namene te direktive diskriminacija vklju čuje: ⌫  
⌦ (a) ⌫nadlegovanje in spolno nadlegovanje veljata v skladu s to direktivo za 
diskriminacijo zaradi sp ola in sta prepovedana.  ⌦, kot tudi vsako manj ugodno obravnavanje 
osebe zaradi njen e zavrnitve ali dopuš čanja takega vedenja; ⌫  
To, ali oseba takšno vedenje zavrne ali se mu ukloni, ne more biti podlaga za odlo čitev, ki se 
nanaša na to osebo  
- 4. An  ⌦ (b) ⌫N ⌦ n ⌫avodilo, naj se osebe diskriminirajo zaradi spola. se obravnava 
kot diskriminacija v smislu te direktive.  
 
SL 48   SL  
Ð 96/97/ES, člen 1 to čka 2 
(prilagojeno) 
Člen 3 
 
⌦ 1. ⌫ Ta direktiva se uporablja za delavce, vklju čno s samozaposlenimi osebami, 
osebami, ki delo prekinejo zara di bolezni, materinstva, nesre če ali neprostovoljne 
brezposelnosti, in iskalci zaposlitve,  ⌦ ter ⌫ za upokojene delavce in delavce invalide ter 
za njihove upravi čence v skladu z nacionalno zakonodajo in/ali prakso. 
 
Ð 2002/73/ES, člen 1 to čka 2 
(prilagojeno) 
7. ⌦ 2. ⌫ Ta direktiva ne vpliva na dolo čbe, ki se nanašajo na va rstvo žensk, še zlasti kar 
zadeva  se tiče nosečnosti  in materinstvoa . 
⌦ 3. ⌫ Ta direktiva tudi  ne vpliva na dolo čbe Direktive Sveta 96/34/ES z dne 3. junija 1996 
o okvirnem sporazumu o starševskem dopustu, sklenjenem med UNICE, CEEP in ETUC85, in 
Direktive Sveta  92/85/EGS z dne 19. oktobra 1992 o uvedbi ukrepov za spodbuja nje izboljšav 
na področju varnosti in zdravja pri delu nose čih delavk in delavk, ki so pred kratkim rodile ali 
dojijo (deseta posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS)86. 
 
Ð 86/378/EGS, člen 5(2) 
(prilagojeno) 
Načelo enakega  obravnavanja ne posega v dolo čbe, ki se nanašajo na  varstvo žensk zaradi 
materinstva.  
 
Ð 75/117/EGS, člen 
1(prilagojeno) (prilagojeno) 
Ö novo 
⌦ NASLOV II ⌫ 
⌦ POSEBNE DOLO ČBE ⌫ 
⌦ Poglavje 1 ⌫ 
                                                 
85 UL L 145, 19.6.1996, str. 4. 
86 UL L 348, 28.11.1992, str. 1. 
 
SL 49   SL ⌦ Načelo enakega pla čila ⌫ 
Člen 4 
Načelo enakega pla čila za moške in ženske, poudarjeno v členu 119 Pogodbe (v nadaljevanju 
„načelo enakega pla čila“), pomeni, da je treba  z ⌦ Z ⌫a enako delo ali za delo, ki se mu 
pripisuje enaka vrednost, ⌦ se ⌫ odpraviti  vsakršna diskriminacija na podlagi spola glede 
na vse⌦ h ⌫ vidike⌦ ov ⌫ in pogoje ⌦ ev ⌫ plačila, Ö ki ga je mogo če pripisati 
istemu viru Õ. 
 
Ð 75/117/EGS, člen 1 
(prilagojeno) 
Še zlasti tam, kjer se za dolo čanje plačila uporablja sistem razvrš čanja delovnih mest, 
⌦ mora ⌫ ta sistem temeljiti  na enakih merilih za moške in za  ženske ter biti oblikovan 
tako, da izklju čuje vsakršno diskriminacijo na podlagi spola. 
 
Ð 86/378/EGS (prilagojeno) 
⌦ Poglavje 2 ⌫ 
⌦ Načelo enakega obravnavanja v poklic nih sistemih socialne varnosti ⌫  
Člen 5 
1. Pod pogoji, navedenimi v naslednjih dolo čbah, ⌦ Brez vpliva na člen 4 ⌫ načelo 
enakega obravnavanja pome ni, da ni  ⌦ v poklicnih sistemih socialne varnosti ne sme biti ⌫ 
nobene ⌦ neposredne ali posredne ⌫ diskriminacije na podlagi spola, ⌦ zlasti ⌫ bodisi 
posredne ali neposred ne, še posebno ne glede zakonskega ali družinskega statusa, in zlasti  
glede: 
- ⌦ (a) ⌫ obsega ⌦ takih ⌫ sistemov in pogojev za dostop do njih; 
- ⌦(b) ⌫ obveznosti v zvezi s glede  prispevkiov  in izračunavanjema  prispevkov; 
- ⌦(c) ⌫ izračunavanja prejemkov dajatev , vključno s povišae čanjem zaradi 
zakonskega partnerja ⌦ ali ⌫ in vzdrževancev, ter  in pogojev, ki urejaj o trajanje in 
ohranitev  obdržanje  upravičenosti do prejemkov  dajatev . 
 
SL 50   SL  
Ð 86/378/EGS, člen 4 
(prilagojeno) 
Člen 6 
⌦ 1. ⌫ T⌦ o ⌫ a direktiva  ⌦ poglavje ⌫ se uporablja za: 
(a) poklicne sisteme, ki zagotavljaj o varstvo pred naslednjimi vrstami  tveganji : 
- ⌦ (i) ⌫ boleznijo, 
- ⌦ (ii) ⌫ invalidnostjo, 
- ⌦ (iii) ⌫ starostjo, vklju čno s predčasno upokojitvijo, 
- ⌦ (iv) ⌫ nesrečami pri delu in poklicnimi boleznimi, 
- ⌦ (v) ⌫ brezposelnostjo; 
(b) poklicne sisteme, ki zagotavljaj o druge socialne prejemke dajatve , v naravi ali v 
denarju, ter še posebno dajatve  pokojnine  preživelih oseb in družinskeih  prejemkeov , če se 
prejemki  dajatve  te vrste dodelijo zaposlenim osebam in tako  predstavljajo pla čilo prejemek , 
ki ga delodajalec  izplača delodajalec  delavcu na podlagi njegove zaposlitve.  
 
Ønovo 
2. To poglavje se tudi nanaša na pokojninske sheme za posebno kategorijo delavcev, kot so 
javni uslužbenci, če se prejemki iz sheme izpla čujejo delavcu na podlagi zaposlitvenega 
razmerja z delodajalcem javnega sektorja in se neposredno nanašajo na delovno dobo ter se 
izračunavajo na podlagi zadnje pla če javnega uslužbenca. Dejstvo, da je taka shema del 
splošnega, zakonsko dolo čenega sistema, s tem v zvezi nima vpliva. 
 
Ð 96/97/ES, člen 1 to čka 1 
(prilagojeno) 
⌦Člen 7⌫ 
2. ⌦ 1. ⌫ T⌦ o ⌫ a direktiva  ⌦ poglavje ⌫ se ne uporablja za: 
 
Ð 96/97/ES, člen 1 točka 1 
(a) individualne pogodbe sa mozaposlenih delavcev; 
(b) sisteme za samozaposlene delavce s samo enim članom; 
 
SL 51   SL  
Ð 96/97/ES, člen 1 to čka 1 
(prilagojeno) 
Ö novo 
(c) zavarovalne pogodbe, v katerih deloda jalec ni pogodbena stranka, v primeru 
uslužbencev Ö zaposlenih delavcev Õ; 
(d) neobvezne klavzule poklicnih sistemov, ki jih  se članom ponudijo individualno in 
jim zagotavljajo: 
- ⌦ (i) ⌫ dodatne prejemke  dajatve  ali pa  
- ⌦ (ii) ali ⌫ i z b i r o  d a t u m a  z a četka uveljavitve obi čajnih prejemkov  dajatev  za 
samozaposlene delavce ali izbiro med razli čnimi prejemk idajatvami ; 
(e) poklicnei  sistemei , če se prejemki  dajatve  financirajo iz prispevkov, ki jih delavci 
plačajo prostovoljno. 
3. ⌦ 2. ⌫ T⌦ o ⌫ a direktiva  ⌦ poglavje ⌫ delodajalcu ne prepre čuje, da osebam z 
dopolnjeno upokojitveno starostjo za pridobitev pokoj nine iz poklicnega zavarovanja, ki še 
niso dopolnile upokojitvene starosti za obve zno starostno pokojnin o, dodeli dodatek k 
pokojnini, ki izena čuje ali čim bolj približa celotni znesek izpla čil tem osebam, in znesek, 
izplačan osebam drugega spola v enaki situ aciji, ki so že dopolnile zakonsko dolo čeno 
obvezno  upokojitveno starost, dokler osebe, ki  prejemajo dodatek, ne dopolnijo zakonsko 
določene obvezne  upokojitvene starosti. 
 
Ð 96/97/ES, člen 1 to čka 3 
(prilagojeno) 
Člen 6  ⌦ 8 ⌫ 
1. Določbe, ki so v nasprotju z na čelom  enakegaim  obravnavanjaem , so tiste, ki neposredno 
ali posredno temeljijo na spolu, zlasti v povezavi z zakonskim ali družinskim statusom,  pri za: 
 
Ð 96/97/ES, člen 1 točka 3 
(a) dolo čitviev  oseb, ki se lahko vklju čijo v poklicni sistem; 
(b) dolo čitviev  obvezne ali prostovoljne vklju čitve v poklicni sistem; 
(c) dolo čitviev  različnih pravil glede starosti za vklju čitev v sistem ali najkrajšega 
trajanja zaposlitve ali vklju čenosti v sistem za upravi čenost do prejemkovdajatev ; 
 
SL 52   SL  
Ð 96/97/ES, člen 1 to čka 3 
(prilagojeno) 
(d) dolo čitviev  različnih pravil, razen kakor je dolo čeno v točkah (h) ⌦ , ⌫ in (i),⌦ in 
(j) ⌫, za povra čilo prispevkov, kadar delav ec izstopi iz sistema,  ne da bi izpolnil 
pogoje za odloženo pravico do dolgoro čnih prejemkovdajatev ; 
 
Ð 96/97/ES, člen 1 točka 3 
(e) dolo čitviev  različnih pogojev za upravi čenost do prejemkov  dajatev  ali za 
omejevanje teh prejemkov  dajatev  na delavce enega spola; 
(f) dolo čitviev  različnihe upokojitvenihe  starosti; (d) 
(g) prekinitviev  ohranjanja ali pridobivanja pravic iz zakonov ali sporazumov, za katere 
plačuje delodajalec, med porodniškim dopustom ali dopustom iz družinskih 
razlogov; 
 
Ð 96/97/ES, člen 1 to čka 3 
(prilagojeno) 
(h) dolo čitviev  različnih ravni prejemkovdajatev , razen kolikor so nujne zaradi 
upoštevanja aktuarskih faktorjev za izra čune, ki se razlikujejo glede na spol pri 
⌦ shemah z vnaprej ⌫ sistemih  določenimi prispevki. Pri  ⌦ ; pri naložbenih 
pokojninskih shemah z vnaprej dolo čenimi pravicami ⌫ ,sistemih s polnim kritjem 
z določenimi dajatvami  so nekateri elementi (n jihovi primeri so v Prilogi)  lahko 
neenaki, kadar ob izvajanju financiranja ⌦ sheme ⌫ sistema  različni zneski 
izhajajo iz uporabe aktuarsk ih faktorjev glede na spol; 
 
Ð 96/97/ES, člen 1 točka 3 
(i) dolo čitviev  različnih ravni prispevkov delavcev; 
 
Ð 96/97/ES, člen 1 to čka 3 
(prilagojeno) 
⌦ (j) ⌫ dolo čitviev  različnih ravni prispevkov delodajalcev, razen: 
- ⌦ (i) ⌫ pri ⌦ shemah ⌫ sistemih  z vnaprej  določenimi prispevki, če je 
namen izena čiti ali čim bolj približati znesek kon čnih prejemkov  dajatev  za 
oba spola, 
- ⌦ (ii) ⌫ pri sistemih s polnim kritjem z dolo čenimi dajatvami  ⌦ naložbenih 
pokojninskih shemah z vnaprej dolo čenimi pravicami ⌫ , v katerih so 
 
SL 53   SL prispevki delodajalca namenjeni zagotavlj anju zadostnih sredstev za pokrivanje 
opredeljenih dajatev, 
(j ) ⌦ (k) ⌫ določitviev  različnih standardov ali standardov, ki  se uporabljajo le za delavce 
enega spola, razen kakor je dolo čeno v točkah (h)⌦ , ⌫ in (i), ⌦ in (j) ⌫, za 
jamstvo ali ohranitevve  upravičenosti do odlogaženih  dajatev, kadar delavec izstopi 
iz sistema. 
2. Kadar ima organ, ki upravlja s sistemom, di skrecijsko pravico glede priznavanja prejemkov  
dajatev  iz tega direktive ⌦ poglavja ⌫, mora upoštevati  načelo enakega obravnavanja. 
 
Ð 96/97/ES, člen 1 to čka 4 
(prilagojeno) 
Ö novo 
Člen 8 ⌦ 9 ⌫ 
1. Države članice sprejmejo ukrepe, s kate rimi zagotovijo, da se dolo čbe poklicnih sistemov 
za samozaposlene delavce, ki so v nasprotju z na čelom enakega obravnavanja, spremenijo 
najpozneje s 1. januarjem 1993 Ö ,v državah članicah, ki so pristopile po tem datumu, pa z 
datumom za četka veljavnosti Direktive 86/378/EGS, kakor je bila  spremenjena z Direktivo 
96/97/ES, na njihovem ozemlju Õ. 
 
2. T ⌦ o ⌫ a ⌦ poglavje ⌫ direktiva  ne izklju čuje, da za pravice in obveznosti, ki 
izhajajo iz vklju čenosti samozaposlenih delavcev v poklicni  sistem pred spremembo sistema, 
še naprej veljajo dolo čbe sistema, veljavnega v tistem obdobjue . 
 
Ð 96/97/ES, člen 1 to čka 5 
(prilagojeno) 
Ö novo 
Člen 9  ⌦ 10 ⌫ 
Glede ⌦ poklicnih ⌫ sistemov za samozaposlene delavce lahko  države članice lahko  
odložijo obvezno uporabo na čela enakega obravnavanja v zvezi z: 
(a) dolo čitvijo upokojitvene starosti za dodelitev  starostne pokojnine in možnimi 
posledicami za druge prejemke  dajatve : 
- ⌦ (i) ⌫ do datuma, ko bo v zakonskoih  določenih sistemih dosežena enakost, 
- ⌦ (ii) ⌫ bodisi najpozneje do takrat, ko bo  je taka enakost predpisana z  s to  
direktivo; 
 
SL 54   SL (b) pokojninami preživelih oseb dokler za konodaja Skupnosti glede tega ne vzpostavi  
uresniči načela enakega obravnavanja v obveznih  zakonsko dolo čenih socialnih  
sistemih socialne varnosti ; 
(c) uporabo prvega pododstavka to čke (i)  člena ⌦ 8(1)(i) v zvezi z uporabo ⌫ 6(1), s 
čimer se upošteva  različnihe aktuarskihe  faktorjev  za izračun, najpozneje  do 1. 
januarja 1999 Ö , v državah članicah, ki so pristopile po  tem datumu, pa z datumom 
začetka veljavnosti Direktive 86/378/EGS, ka kor je bila spremenjena z Direktivo 
96/97/ES, na njihovem ozemlju Õ. 
 
Ð 96/97/ES, člen 2 (prilagojeno) 
Člen ⌦ 11 ⌫ 
1. Vsak ukrep za izvajanje tega  ⌦ poglavja ⌫ direktive  glede redno zaposlenih delavcev 
mora  ⌦ zajema ⌫ vključevati  vse pravice  dajatve  ⌦ iz poklicnih sistemov socialne 
varnosti, ki izhajajo ⌫ iz zaposlitev pred 17. majem 1990, in se uporablja za nazaj do tega 
datuma, brez vpliva na delavce ali njihove upravi čence osebe, ki so po njih upravi čene, ki so 
pred tem datumom sprožili sodni postopek ali vložili podoben zahtevek po veljavni nacionalni zakonodaji. V tem primeru je treba
 se ukrepe i za izvajanje uporab ⌦ ljajo ⌫ iti retroaktivno 
do 8. aprila 1976 in ⌦ zajemajo ⌫ morajovklju čevati  vse pravice  daja tve, ki izhajajo iz 
zaposlitev po tem datumu. Za države članice, ki so pristopile  k Skupnosti po 8. aprilu 1976, a 
pred 17. majem 1990, se ta datum nadomesti z datumom za četka veljavnosti  uveljavitve  člena 
119 ⌦ 141 ⌫ Pogodbe na njihovem ozemlju. 
2. Drugi stavek odstavka 1 ne onemogo ča, uporabe  da se  nacionalnih  predpisovi  glede rokov 
za začetek pravde po nacionaln i zakonodaji lahko uporabijo  za delavce ali osebe, ki so po njih  
njihove  upravičence, ki so pred 17. majem 1990 sproži li sodni postopek ali vložili podoben 
zahtevek po veljavni naciona lni zakonodaji, pod pogojem, da v primerjavi s podobnim 
domačim postopkom niso manj ugodni in da v praksi ne onemogo čajo uveljavljanja 
zakonodaje Skupnosti.  
3. Za države članice, ki so pristopile  po 17. maju 1990 in so bile  1. januarja 1994 pogodbenice 
Sporazuma o evropskem gospodarskem prosto ru, se datum 17. maj 1990 v prvem stavku 
odstavka 1 tega člena nadomesti s 1. januar 1994. 
 
Ø novo 
4. Za druge države članice, ki so pristopile po 17. maju 1990, se datum 17. maj 1990 v 
odstavkih 1 in 2 nadomesti z datumom, ko je na njihovem ozemlju za čel veljati člen 141 
Pogodbe. 
 
SL 55   SL  
Ð 96/97/ES, člen 1 to čka 6 
(prilagojeno) 
Člen 9a  ⌦ 12 ⌫ 
Kadar moški in ženske lahko zahtevajo pril agodljivo upokojitveno starost pod enakimi pogoji, 
se to ne šteje kot nezdružljivo s t ⌦ em poglavjem ⌫ o direktivo . 
 
Ð 2002/73/ES, člen 1 to čka 2 
(prilagojeno) 
⌦ Poglavje 3 ⌫ 
⌦ Načelo enakega obravnavanja moških in žens k v zvezi z dostopom do zaposlitve, 
poklicnega usposabljanja in napr edovanja ter delovnih pogojev ⌫  
Člen 2  
1. V dolo čbah, ki sledijo, pomeni na čelo enake obravnave,  da ni nikakršne diskriminacije 
zaradi spola, niti neposredne niti posredne, zlasti ne zaradi sklicevanja na družinski status.  
 
Ð 97/80/ES, člen 2(1) 
(prilagojeno) 
Opredelitve pojmov  
1. Za namene te direktive na čelo enakega obravnavanja pomen i, da zaradi spola ne sme biti 
nobene diskriminacije, bodisi posredne bodisi neposredne.  
 
Ð 2002/73/ES, člen 1 to čka 3 
(prilagojeno) 
Člen 3  ⌦ 13 ⌫ 
1. Uporaba na čela enake obravnave pomeni, da  v ⌦ V ⌫ javnem ali zasebnem sektorju, 
vključno z javnimi organi, ni ⌦ e sme biti ⌫ nikakršne neposredne ali posredne 
diskriminacije zaradi spola v zvezi s: 
 
SL 56   SL  
Ð 2002/73/ES, člen 1 točka 3 
(a) pogoji za dostop do zaposlitve, samozaposlitve ali poklica, vklju čno z izbirnimi 
merili in pogoji za zaposlitev, ne glede na panogo dejavnosti in na vseh ravneh 
poklicne hierarhije, vklju čno z napredovanjem; 
(b) dostopom do vseh vrst in vseh ra vni poklicnega svetovanja, poklicnega 
usposabljanja, poklicnega izpopolnje vanja in prekvalifikacije, vklju čno s prakti čnimi 
delovnimi izkušnjami; 
 
Ð 2002/73/ES, člen 1 to čka 3 
(prilagojeno) 
(c) pogoji zaposlovanja in delovnimih  pogojiev , vključno z odpuš čanjem, ter pla čilom, 
kakor ⌦ je ⌫ določa⌦ eno v tej ⌫ ⌦ d ⌫Direktiv⌦ i ⌫ a 75/117/EGS ;  
 
Ð 2002/73/ES, člen 1 točka 3 
(d) članstvom in sodelovanjem v organizacijah delavcev ali delodajalcev ali kakršnih 
koli organizacijah, katerih člani opravljajo dolo čen poklic, vklju čno s ugodnostmi  
koristmi , ki jih zagotavljajo takšne organizacije. 
 
Ð 2002/73/ES, člen 1 to čka 2 
(prilagojeno) 
6. ⌦ 2. ⌫ Države članice lahko glede dostopa do zaposlitve, vklju čno z usposabljanjem, ki 
vodi k temu, dolo čijo, da razlikae  v obravnavanju, ki temelji na zna čilnostih, povezanih s 
spolom, niso  diskriminacija, kadar takšna zna čilnost zaradi narave dolo čenih poklicnih 
dejavnosti ali sobesedila  ⌦ okoliščin ⌫, v katerihem  se te dejavnosti opra vljajo, predstavlja 
pristno in dolo čujočo poklicno zahtevo, pod pogojem, da  če je cilj pravno utemeljen in 
zahteva sorazmerna. 
 
Ð 76/207/EGS, člen 9(2) 
(prilagojeno) 
2. ⌦ 3. ⌫ Države članice redno ocenjujejo poklicne de javnosti, na katere se nanaša 
⌦ odstavek 2 ⌫ člen 2(2) , in tako glede na družbeni razv oj ugotovijo, ali je ohranjanje teh 
izjem upravi čeno. O rezultatih tega ocenjevanja uradno obvestijo Komisijo. 
 
SL 57   SL  
Ð 2002/73/ES, člen 1 to čka 2 
(prilagojeno) 
⌦Člen 14 ⌫ 
8. Države članice lahko ohranijo ali sprejmejo ukrepe v skladu s členom 141(4) Pogodbe, zato  
da v praksi zagotovijo enakost moških in žensk ⌦ v delovnem življenju ⌫. 
 
Ð 2002/73/ES, člen 1 to čka 2 
(prilagojeno)  
⌦Člen 15⌫ 
⌦ 1. ⌫ Manj ugodno obravnavanje žensk, ki je povezano z nose čnostjo ali porodniškim 
dopustom v smislu Direktive 92/85/EGS , je diskriminacija v smislu te direktive. 
⌦ 2. ⌫ Ženska na porodniškem dopustu je upravi čena, da se po koncu porodniškega 
dopusta vrne na svoje delovno mesto ali na enak ovredno mesto pod pogoji, ki zanjo niso manj 
ugodni, in do vseh izboljšav delovnih  pogojev, do katerih bi bila upravi čena med svojo 
odsotnostjo. 
 
Ð 2002/73/ES, člen 1 to čka 2 
(prilagojeno)  
⌦ Člen 16 ⌫ 
⌦ Ta ⌫ dDirektiva tudi ne vp liva na pravico držav članic, da priznajo lo čeno pravico do 
očetovskega in/ali posvojiteljskega dopusta. Tiste  Ddržave članice, ki priznajo takšne pravice, 
sprejmejo potrebne ukrepe za zaš čito delavcev in delavk pred odpuš čanjem zaradi 
uveljavljanja  uresničevanja  omenjenih pravic in zagotovijo, da so ob koncu takšnega dopusta 
upravičeni do vrnitve na svoja delovna mesta ali enakovredna mesta pod p ogoji, ki zanje niso 
manj ugodni, in do vseh izboljšav del ovnih pogojev, do katerih bi bili upravi čeni med svojo 
odsotnostjo. 
 
SL 58   SL  
Ð 2002/73/ES, člen 1 to čka 5 
(prilagojeno) 
⌦ NASLOV III ⌫ 
⌦ HORIZONTALNE  DOLOČBE ⌫ 
⌦ Poglavje 1 ⌫ 
⌦ Obramba pravic ⌫ 
⌦ Oddelek 1 ⌫ 
⌦ Sankcije ⌫ 
Člen 6  ⌦ 17 ⌫ 
1. Države članice zagotovijo, da ⌦ so po morebitnem uveljavljanju pravic pred drugimi 
pristojnimi organi ⌫.so sodni in/ali upra vni postopki, vklju čno s spravnimi postopki, kadar 
so tia  primernia , za izvrševanje obveznosti v skladu s to direktivo na voljo vsem osebam, ki 
menijo  so mnenja , da jim je bila storjena krivica, ker glede njih ni bilo uporabljeno na čelo 
enakega  obravnavanjae , tudi po koncu razmerja, v kate rem je domnevno prišlo do 
diskriminacije. 
3. ⌦ 2. ⌫ Države članice zagotovijo, da združenja, organi zacije ali druge pravne osebe, ki 
imajo v skladu z merili, dolo čenimi z nacionalno zakonodajo, pravno utemeljen interes za 
zagotavljanje spoštovanja dolo čb te direktive, lahko, če se pritožnik s tem strinja, sodelujejo v 
imenu pritožnik ⌦ a ⌫ov ali nj⌦ emu ⌫im v podporo v katerem koli sodnem in/ali 
upravnem postopku, predvidenem za izvrševanje  uveljavitev spoštovanja  obveznosti,  ki 
izhajajo iz te  v skladu s to  direktiv⌦ o ⌫e. 
4. ⌦ 3. ⌫ Odstavka 1 in 3  ⌦ 2 ⌫ ne vplivata na nacionalne pr edpise, ki se nanašajo na 
roke za vlaganje pravnih sredstev v zvezi z na čelom enakega  obravnavanjae . 
 
Ð 75/117/EGS (prilagojeno) 
Člen 2  
Države članice uvedejo v svoje nacionalne pravne  sisteme potrebne ukrepe, da vsem 
zaposlenim, ki se čutijo prizadete zaradi neuporabe na čela enakega pla čila, omogo čijo 
vlaganje njihovih zahtevkov v sodnih postopkih po tem, ko so iz črpali možnosti pri drugih 
pristojnih organih.  
 
SL 59   SL  
Ð 86/378/EGS (prilagojeno) 
Člen 10  
Države članice v svoje nacionalne pravne sisteme uve dejo potrebne ukrepe, da vsem osebam, 
ki se čutijo prizadete zaradi neupor abe načela enakega obravnavanja, omogo čijo vlaganje 
njihovih zahtevkov pred sodiš čem, v kolikor je mogo če šele po tem, ko so iz črpale pravna 
sredstva pred drugim pristojnim organom.  
 
Ð 2002/73/ES, člen 1 to čka 5 
(prilagojeno) 
⌦Člen 18⌫ 
2. Države članice uvedejo v svoj nacionalni pravni  sistem ukrepe, ki so potrebni za 
zagotovitev dejanskega  in učinkovitega  nadomestila  kompenzacije  oziroma povrnitve škode, 
kot ju  kakršno  določijo države članice za izgubo in škodo, ki jo je oškodovana oseba utrpela 
zaradi diskriminacije ⌦ na podlagi spola, ⌫ v nasprotju s členom 3,  in sicer na na čin, ki je 
odvračilen in je v  sorazmerenju  z utrpljeno škodo ⌦ . ⌫ ; t⌦ T ⌫akšnoa  nadomestilo  
kompenzacija  oziroma povrnitev škode ne sme biti vnaprej  omejenoa  z vnaprejšnjo  
določitvijo zgornje meje, razen v primerih, ko la hko delodajalec dokaže, da je edina škoda, ki 
jo je prosilec utrpel zaradi di skriminacije v smislu te direkt ive, zavrnitev upoš tevanja njegove 
prijave za delovno mesto. 
 
Ð 97/80/ES, člen 4 (prilagojeno) 
⌦ Oddelek 2 ⌫ 
⌦ Dokazno breme  ⌫ 
Člen 19 
Dokazno breme  
1. Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne v skladu z njihovimi nacionalnimi 
pravosodnimi sistemi,  za zagotovitev, da kadar osebe, ki men ijo, da se jim je zgodila krivica, 
ker načelo enakega obravnavanja zanje ni  bilo uporabljeno, predložijo  sodišču ali drugemu 
pristojnemu organu predložijo  dejstva, iz katerih je mogo če sklepati, da je prišlo do 
neposredne ali posredne diskriminacije, mora  tožena stranka mora  dokazati, da ni bilo kršitve 
načela enakopravnosti. 
2. Ta direktiva  ⌦ Odstavek 1 ⌫ ne prepre čuje državam članicam, da ne bi  uvedbele  pravil 
dokazovanja, ki so ugodnejša za tože če stranke. 
 
SL 60   SL  
Ð 97/80/ES, člen 4 
3. Državam članicam ni treba uporablja ti odstavka 1 za postopke, v katerih mora sodiš če ali 
pristojni organo telo  samo  preučiti dejstva primera. 
 
Ð 97/80/ES, člen 3 (prilagojeno) 
Člen 20  
Področje uporabe  
1. Ta  direktiva  ⌦ Člen 19 ⌫ se uporablja ⌦ tudi ⌫ za: 
(a) situacije  položaje,  ki jih zajema člen 119  ⌦ 141 ⌫ Pogodbe in direktiv 
75/117/EGS, 76/207/EGS  in ter , kolikor zadevata diskriminacijo na podlagi zaradi  
spola, ⌦ direktivi ⌫ 92/85/EGS in 96/34/ES; 
 
Ð 97/80/ES, člen 3 
(b) civilne in upravne postopke v zvezi z javnim ali zasebnim sektorjem, ki dolo čajo 
pravna sredstva na podlagi nacionalne zakonodaje v skladu z ukrepi iz (a),  razen 
izvensodnih postopkov prostovoljnega zna čaja ali tistih, ki jih predvideva nacionalna 
zakonodaja. 
 
Ð 97/80/ES, člen 3 (prilagojeno) 
2. T⌦ o ⌫ a direktiva  ⌦ poglavje ⌫ se ne uporablja za kazenske postopke, razen če 
države članice ne dolo čijo drugače. 
 
Ð 2002/73/ES, člen 1 to čka 7 
(prilagojeno) 
⌦ Poglavje 2 ⌫ 
⌦ Organi za spodbujanje enakega obravnavanja – socialni dialog ⌫ 
Člen 8a  ⌦ 21 ⌫ 
1. Države članice sprejmejo potrebne dolo čbe in imenujejo enega ali ve č organov, zadolženih 
za spodbujanje, analiziranje, nadz orovanje in podpiranje enakega  obravnavanjae  vseh oseb,  
brez diskriminacije na podlagi  zaradi  spola. Ti organi so lahko del ustanov, ki so na 
 
SL 61   SL nacionalni ravni pristojne  ⌦ odgovorne ⌫ za obrambo  varstvo  človekovih pravic ali 
varovanje pravic posameznikov. 
2. Države članice zagotovijo, da pris tojnosti teh organov vklju čujejo: 
(a) brez poseganja v pravicoe  žrtev in združenj, organizac ij ali drugih pravnih oseb, 
navedenih v členu 6(3)  ⌦ 17(2) ⌫, zagotavljanje neodvisne pomo či žrtvam 
diskriminacije pri njihovih pr itožbah zaradi diskriminacije; 
 
Ð 2002/73/ES, člen 1 točka 7 
(b) opravljanje neodvisnih razisk av v zvezi z diskriminacijo; 
(c) objavljanje neodvisnih poro čil in dajanje priporo čil o vseh vprašanjih v zvezi s 
takšno diskriminacijo. 
 
Ð 2002/73/ES, člen 1 to čka 7 
(prilagojeno) 
Člen 8b  ⌦ 22 ⌫ 
 
Ð 2002/73/ES, člen 1 točka 7 
1. Države članice v skladu z nacionalno tradicijo in prakso sprejmejo ustrezne ukrepe za 
spodbujanje socialnega dialoga med socialni mi partnerji, usmerjenega v krepitevve  enakega  
obravnavanjae , med drugim preko  spremljanja prakse na delovnih mestih, prek kolektivnih 
pogodb, kodeksov ravnanja, raziskav ali iz menjave izkušenj in dobrih praks. 
 
Ð 2002/73/ES, člen 1 to čka 7 
(prilagojeno) 
2. Kolikor je to v skladu z njihovo n acionalno tradicijo in prakso, države članice spodbujajo 
socialne partnerje, brez poseganja v n jihovo avtonomnost, h krepitvi enakosti med  ženskami  
in moških mi ter k sklepanju dogovorov na ustrezni ravni, ki dolo čajo pravila proti 
diskriminaciji na podro čjih, navedenih v členu 1, ki spadajo v okvi r kolektivnih pogajanj. Ti 
sporazumi spoštujejo minimalne pogoje, ki jih dolo ča ta ⌦ določbe te ⌫ direktivea  in 
ustrezne nacionalne izvedbene ukrepe. 
 
SL 62   SL  
Ð 2002/73/ES, člen 1 to čka 7 
(prilagojeno) 
3. Države članice v skladu z nacionalno zakonodajo, kolektivnimi pogodbami ali prakso 
spodbujajo delodajalce, naj na črtno in sistemati čno krepijo spodbujajo  enako obravnavanjeo  
moških in žensk na delovnem mestu. 
4. V ta namen bi bilo je treba delodajalce spodbujati, naj v ustreznih rednih časovnih intervalih 
delavcem in/ali njihovim zastopnikom zagotovijo ustrezne informacije o enakemi  
obravnavanju moških in žensk v podjetju. 
Takšne informacije lahko vklju čujejo statisti čne podatke o deležih moških in žensk na 
različnih ravneh organizacije ter o  možneih  ukrepeih  za izboljšanje stanja  položaja  v 
sodelovanju s predstavniki delavcev. 
 
Ð 2002/73/ES, člen 1 to čka 7 
(prilagojeno) 
Člen 8c  ⌦ 23 ⌫ 
Države članice spodbujajo dialog z ustreznimi nevladni mi organizacijami, ki imajo v skladu z 
nacionalno zakonodajo in prakso  pravno utemeljen interes za prispevanje v boju proti 
diskriminaciji zaradi  na podlagi  spola, z namenom uveljavljanja na čela enakega 
obravnave anja. 
 
Ð 2002/73/ES, člen 1 to čka 3 
(prilagojeno) 
⌦ NASLOV IV ⌫ 
⌦ IZVAJANJE ⌫ 
⌦ Člen 24 ⌫ 
2. V ta namen  ⌦ D ⌫države članice sprejmejo ⌦ vse ⌫ potrebne ukrepe za zagotovitev, 
da: 
(a) se razveljavijo  vsie  zakoni in drugi predpisi, ki so v nasprotju z na čelom enakega  
obravnave anja; 
(b) se vse  določbe, ki so v nasprotju z na čelom enakega  obravnave anja in so vklju čene v 
pogodbah ali kolektivnih pogodbah, ⌦ plačilnih lestvicah, pogodbah o pla čah, 
pravilih za uslužbence v podjetjih, ⌫ notranjih pravilih podj etij ali pravilih, ki 
 
SL 63   SL urejajo neodvisne dejavnosti in  poklice ter organizacije de lavcev in delodajalcev, 
⌦ individualnih pogodbah za zaposlitev ali katerih koli drugih predpisih ⌫ 
razglasijo ali se lahko razglasijo za ni čne in neveljavne ali se spremenijo. ⌦ ; ⌫ 
 
Ð 86/378/EGS (prilagojeno) 
Člen 7  
Države članice sprejmejo vse potrebne ukre pe, da zagotovijo:  
(a) določbe, ki so v nasprotju z na čelom enakega obravnavanja in ki so del pravno 
zavezujočih kolektivnih pogodb, pravil za uslužbence v podjetjih ali katerih koli drugih 
ureditev, ki se nanašajo na poklicne sisteme, so ni čne ali se spre menijo ;  
(b) ⌦ (c) ⌫ sistemi, ki vsebujejo take dolo čbe, ne smejo biti potrjeni  odobreni  ali podaljšani  
razširjeni  z upravnimi ukrepi.  
 
Ð 75/117/EGS (prilagojeno) 
Člen 3  
Države članice odpravijo vsakršno diskrimi nacijo moških in žensk, izhajajo čo iz zakonov in 
drugih predpisov, ki so nasprotne na čelu enakega pla čila. 
 
Ð75/117/EGS (prilagojeno) 
Člen 4  
Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagot ovijo, da postanejo dolo čbe 
kolektivnih pog odb, plačilnih lestvic, sporazumov o pla čah ali individualnih pogodb o 
zaposlitvi, ki so v nasprotju z na čelom enakega pla čila, nične ali pa se spremenijo.  
 
Ð 75/117/EGS (prilagojeno) 
Člen 6  
Države članice sprejmejo v skladu s svojimi nacion alnimi razmerami in pravnimi sistemi vse 
potrebne ukrepe za zagotovitev uporabe na čela enakega pla čila. Države članice poskrbijo, da 
so na razpolago u činkovita sredstva, ki skrb ijo za upoštevanje tega na čela. 
 
SL 64   SL  
Ð 2002/73/ES, člen 1 to čka 6 
(prilagojeno)  
Člen 7  ⌦ 25 ⌫ 
Države članice uvedejo v svoje  nacionalnei  pravnei  sisteme  ukrepe, ki so potrebni za zaš čito 
delavcev,  –vključno s tistimi, ki so predstavniki delavcev, koti  jih predvideva nacionalna 
zakonodaja in/ali praksa,  – pred odpuš čanjem ali drugim negativnim obravnavanjem s strani 
delodajalca, ki bi bilo odziv na pritožbo znotraj p odjetja ali na kakršne koli pravne postopke, 
katerih cilj je uveljavitev spoštovanja na čela enakega  obravnavanjae . 
 
Ð 86/378/EGS (prilagojeno) 
Člen 11  
Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe, da zagotovijo varst vo delavcev pred 
odpustitvijo, kjer je slednja odgovor delodajalca na pr itožbo, ki je bila dana na ravni podjetja 
ali na uvedbo pravnega postopka, in katerih c ilj je bil uveljav itev spoštovanja na čela enakega 
obravnavanja.  
 
Ð 75/117/EGS (prilagojeno) 
Člen 5  
Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe, s kateri mi varujejo zaposlene pred odpustitvijo s 
strani delodajalca, ki je  posledica njihove pritožb e v okviru podjetja a li pravnega postopka, 
katerih cilj je uveljavitev upoštevanja na čela enakega pla čila. 
 
Ð 2002/73/ES, člen 1 to čka 7 
(prilagojeno) 
Ö novo 
Člen 8d  ⌦ 26 ⌫ 
Države članice dolo čijo pravila o sankcijah, ki se upor abljajo za kršitev nacionalnih 
predpisov, sprejetih v skladu s to direktivo, in sprejmejo vse potrebne ukrepe, da zagotovijo, 
da se ta pravila  uporabljajo. Sankcije, ki lahko obsegajo pla čilo kompenzacije  nadomestila  
žrtvi, morajo biti u činkovite, sorazmerne in odvra čilne. Države članice o omenjenih predpisih 
obvestijo Komisijo najpoz neje do 5. oktobra 2005  Ö datuma, dolo čenega v členu 33 Õ in jo 
takoj obvestijo o kakršnih koli naknadni h spremembah, ki vplivajo nanje.  
 
SL 65   SL  
Ð 2002/73/ES, člen 1 to čka 2 
(prilagojeno)  
⌦ Člen 27 ⌫ 
5. Države članice v skladu z nacionalno zakonodaj o, kolektivnimi pogodbami ali praksami 
spodbujajo delodajalce in tiste , ki so odgovorni za dostopnost poklicnega usposabljanja, naj 
sprejmejo ukrepe za prepre čevanje vseh oblik disk riminacije na podlagi  zaradi  spola, zlasti 
nadlegovanja in spolnega nadl egovanja na delovnem mestu. 
 
Ð 97/80/ES, člen 6 (prilagojeno) 
Člen ⌦ 28 ⌫ 
Neregresija  
Izvajanje te direktive nikakor ne more biti zadosten razlog za znižanje splošne  ravni varstva 
pravic delavcev na podro čjih, na katera se nanaša, brez vpliva na pravico držav članic, da se  
odzovejo  odgovorijo  na spremembe v  položaju stanja  z uvedbo zakonov in drugih predpisov, 
ki se razlikujejo od tistih, ki so  veljalivnih  ob uradni objavi  notifikaciji  te direktive, pod 
pogojem, da so izpolnjene  skladni z  minimalne zahteve  ⌦ določbami ⌫ te direktivele -te. 
 
Ð 2002/73/ES, člen 1 to čka 7 
(prilagojeno) 
Člen 8e   
1. Države članice lahko uvedejo al i ohranijo predpise, ki  so za varstvo na čela enake 
obravnave ugodnejši od tistih, ki jih dolo ča ta direktiva.   
2. Izvajanje te direktive ne sme bit i v nobenem primeru podlaga za nižanje ravni varovanja 
pred diskriminacijo, ki jo države članice že zagotavljajo na podro čjih, zajetih s to direktivo.  
 
Ð 2002/73/ES člen 1 to čka 1 
(prilagojeno) 
⌦ Člen 29 ⌫ 
1a. Države članice aktivno upoštevajo cilj enakosti med  moškimih  in ženskami , ko oblikujejo 
in izvajajo zakone in druge predpise, politike in dejavnosti na podro čjih, navedenih v 
odstavku  ⌦ tej direktivi ⌫. 
 
SL 66   SL  
Ð 97/80/ES, člen 5 (prilagojeno) 
Člen ⌦ 30 ⌫ 
Informacije  
Države članice zagotovijo, da se z ukrepi, spreje timi v skladu s to direktivo skupaj s  ter 
predpisi, ki so že v veljavi, seznanijo vse zadevne osebe prek ustreznih sredstev ⌦ , na primer 
na delovnem mestu ⌫.  
 
Ð 76/207/EGS (prilagojeno) 
Člen 8  
Države članice poskrbijo, da na dolo čbe, sprejete v skladu s to di rektivo, in na relevantne 
določbe, ki so že v veljavi, primer no opozorijo delojemalce, na primer na njihovem delovnem 
mestu.  
 
Ð 75/117/EGS (prilagojeno) 
Člen 7  
Države članice poskrbijo, da na dolo čbe, sprejete v skladu s to di rektivo, in na relevantne 
določbe, ki so že v veljavi, primerno opozor ijo delojemalce, na primer na njihov em delovnem 
mestu.  
 
Ð 2002/73/ES, člen 2 
(prilagojeno) 
⌦ NASLOV V ⌫ 
⌦ KONČNE DOLOČBE ⌫ 
Člen ⌦ 31 ⌫ 
2. ⌦ 1. ⌫ Države članice ⌦ najpozneje do …… ⌫ v dveh letih po za četku veljavnosti te 
direktive  sporočijo Komisiji vse podatke, ki jih potrebuje za izdelavo poro čila o uporabi te 
direktive za Evropski parlament in Svet. 
 
SL 67   SL 3⌦2. ⌫Brez vpliva na odstavek 2  ⌦ 1 ⌫ države članice vsaka štiri leta sporo čijo 
Komisiji besedila zakonov in drugih predpisov o  kakršnih koli ukrepovih , sprejetih v skladu s 
členom 141(4) Pogodbe, pa tudi poro čila o teh ukrepih in njihovem izvajanju. Na podlagi teh 
podatkov informacij  bo Komisija vsake štiri leta sprejela in objavila poro čilo, ki vsebuje 
primerjalno oceno vseh ukrepov v okviru  z ozirom na  Izjaveo  št. 28, priloženeo  Sklepni listini 
Amsterdamske pogodbe. 
 
Ð 97/80/ES, člen 7 (prilagojeno) 
Države članice v dveh letih po za četku veljavnosti te direktive sporo čijo Komisiji vse 
podatke, ki jih potrebuje za izdelavo poro čila o uporabi te direktive za Evropski parlament in 
Svet.  
 
Ð 96/97/ES, člen 3 to čka 2 
(prilagojeno) 
2. Države članice seznanijo Komisijo z vsemi podatki, ki jih potrebuje za pripravo poro čila o 
uporabi te direktive, najpozneje dve leti po uveljavitv i te direktive.  
 
Ð 86/378/EGS, člen 12 
(prilagojeno) 
2. Najpozneje v petih leti h po notifikaciji te direktive države članice predložijo Komisiji vse 
podatke, ki jih Komisija potrebuje za izdelavo poro čila o uporabi te direktive, ki ga Komisija 
posreduje Svetu.  
 
Ð 76/207/EGS (prilagojeno) 
Člen 10  
V dveh letih po poteku 3 0-mesečnega obdobja, ki ga dolo ča prvi pododstavek člena 9(1), 
države članice posredujejo Komisiji vse potrebne informacije in ji tako omogo čijo, da 
oblikuje poro čilo o uporabi te direktive za predložitev Svetu.  
 
Ð 75/117/EGS (prilagojeno) 
Člen 9 
V dveh letih po poteku enoletnega obdobja, na katero se nanaša člen 8, države članice pošljejo 
Komisiji vse potrebne informacije, na podlagi katerih bo Komisija  lahko izdelala poro čilo o 
uresničevanju te direktive, in  ga predložila Svetu.  
 
SL 68   SL  
Ø novo 
Člen 32 
Komisija najpozneje do 30. junija 2008 pregle da delovanje te direktive in predlaga 
spremembe, ki se ji zdijo potrebne. 
 
Ø novo 
Člen 33 
Države članice sprejmejo zakone in dr uge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, 
najpozneje do … ali zagotovijo, da socialni partnerji najp ozneje do tega datuma s pogodbo 
uvedejo zahtevane dolo čbe. Države članice sprejmejo vse potrebne  ukrepe za zagotovitev 
rezultatov, ki jih nalaga ta direktiva. Države članice takoj posredujejo Komisiji besedila teh 
predpisov in primerjalno tabelo med predpisi in to direktivo. 
Države članice se ob sprejetju predpisov sklicujejo na  to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo 
ob njihovi uradni objavi. Vsebujejo naj tudi izjav o, da se sklici v obstoje čih zakonih in drugih 
predpisih na direktive, razveljavljene s to direktivo, upošte vajo kot sklici na to direktivo. 
Način sklicevanja in obliko izjave dolo čijo države članice. 
Države članice predložijo Komisiji besedila te meljnih predpisov nacionalne zakonodaje, 
sprejetih na podro čju, ki ga ureja ta direktiva. 
 
Ð 97/80/ES (prilagojeno) 
Člen 7  
Izvajanje  
Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, do 
1. januarja 2001. O tem takoj obvestijo Komisijo.  
Države  članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na  to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo 
ob njihovi uradni objavi. Na čin sklicevanja dolo čijo države članice.   
 
Ð 98/52/EC, člen 2(prilagojeno) 
V zvezi z Združenim kraljestvom Velika Britanija i n Severna Irska se datum 1. januar 2001 v 
odstavku 1 nadomesti z 22. julijem 2001.  
 
SL 69   SL  
Ð 86/378/EGS (prilagojeno) 
Člen 12  
1.  
Države članice sprejmejo zakone in dr uge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, 
najpozneje v roku treh let po  njeni notifikaciji876. 
O tem takoj obvestijo Komisijo.  
 
Ð 76/207/EGS (prilagojeno) 
Člen 9  
1. Države članice sprejmejo zakone in dr uge predpise, potrebne za us kladitev s to direktivo, 
najpozneje v 30 mesecih po notif ikaciji te direktive. O tem  takoj obvestijo Komisijo.  
Vendar pa, glede prvega dela člena 3(2)(c) in  prvega dela člena 5(2)(c), države članice v štirih 
letih po notifikaciji te direkt ive opravijo prvi pregled in, če je potrebno, prvo revizijo zakonov 
in drugih predpisov, ki so tam om enjeni.  
3. Države članice predložijo Komisiji besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, 
sprejetih na podro čju, ki ga ureja ta direktiva.  
 
ÐDirektiva 75/117/EGS 
(prilagojeno) 
Člen 8  
1. Države članice sprejmejo zakone in druge predpis e, potrebne za usklad itev s to direktivo, 
najpozneje v enem letu po njeni notifik aciji, o tem takoj obvestijo Komisijo.   
2. Države članice predložijo Komisiji besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, 
sprejetih na podro čju, ki ga ureja ta direkti va. 
 
Ø novo 
Člen 34 
1.  
                                                 
87 Ta direktiva je bila sporo čena državam članicam 30. julija 1986."  
 
SL 70   SL Direktive 75/117/EGS, 76/207/EGC, 86/378/EGS, in 97/80/ES, kakor so bile spremenjene z 
direktivami v Prilogi 1, del A, se razveljavijo z datumom, dolo čenim v prvem odstavku člena 
33 te direktive, brez vpliva na obveznosti držav članic, ki se nanašajo na roke za prenos v 
nacionalno zakonodajo in veljavnos t direktiv, navedene v Prilogi  1, del B.2. Sklicevanja na 
razveljavljene direktive se št ejejo za sklicevanja na  to direktivo in se  razlagajo skladno s 
primerjalno tabelo v Prilogi 2. 
 
Ø novo 
Člen 35 
Ta direktiva za čne veljati [dvajseti] dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije . 
 
Ð . 
Člen 36  
Ta direktiva je naslovljena na države članice. 
V Bruslju,  
Za Evropski parlament Za Svet 
Predsednik Predsednik  
 
SL 71   SL  
 
Ð 96/97/ES, člen 1 to čka 7 
(prilagojeno) 
PRILOGA  
Primeri elementov, ki so v sistemih s polnim kritjem z dolo čenimi dajatvami iz člena 6(h) 
lahko neenaki:  
– pretvorba dela redne pokojnine v glavnico,  
– prenos pokojninskih pravic,  
– namestna pokojnina, izpla čljiva vzdrževancu v zameno za odstop dela pokojnine,  
– znižana pokojnina, kadar se delavec odlo či za predčasno upokojitev.  
 
SL 72   SL  
Ï 
PRILOGA 1  
Del A 
Razveljavljene direktive in direktive, ki jih spreminjajo  
(iz člena 34(1)) 
Direktiva Sveta 75/117/EGS UL L 45, 19.2.1975 
 
Direktiva Sveta 76/207/EGS UL L 39, 14.2.1976 
Direktiva 2002/73/ES Evropskega Parlamenta 
in Sveta UL L 269, 2.10.2002 
 
Direktiva Sveta 86/378/EGS UL L 225, 12.8.1986 
Direktiva 96/97/ES UL L 46, 17.2.1997 
 
Direktiva Sveta 97/80/ES UL L 14, 20.1.1998 
Direktiva 98/52/ES UL L 205, 22.7.1998 
Del B  
Roki za prenos v zakonodaje držav članic in datumi veljavnosti  
(iz člena 34(1)) 
Direktiva Rok za prenos Datum veljavnosti 
Direktiva 75/117/EGS 19. 2. 1976  
Direktiva 76/207/EGS 14. 8. 1978  
Direktiva 86/378/EGS 1. 1. 1993  
Direktiva 96/97/ES 1. 7. 1997  17. 5. 1990 v zvezi s 
plačanimi delavci, razen za 
tiste delavce ali njihove upravičence, ki so pred 
tem datumom sprožili sodni postopek ali vložili podoben zahtevek po 
 
SL 73   SL veljavni nacionalni 
zakonodaji.  
Člen 8 Direktive 
86/378/EGS, kakor je bila spremenjena z Direktivo 96/97/ES, – najpozneje do 1. 1. 1993. 
Člen 6(1)(i), prva alinea 
Direktive 86/378/EGS, kakor je bila vstavljena z Direktivo 96/97/ES, – najpozneje do 1. 1. 1999.  
Direktiva 97/80/ES 1. 1. 2001 Kar zadeva Združeno 
kraljestvo Velike Britanije in Severne Irske 22. 7. 2001 
Direktiva 98/52/ES 22. 7. 2001  
Direktiva 2002/73/ES 5. 10. 2005  
 
SL 74   SL PRILOGA 2  
Primerjalna tabela  
Direktiva 
75/117 Direktiva 
76/207 Direktiva 
86/378 Direktiva 
97/80 Ta direktiva 
- Člen 1(1) Člen 1 Člen 1 Člen 1  
- Člen 1(2) - - - 
- Člen 2(2), 
prva alinea - - Člen 2(1), 
prva alinea 
- Člen 2(2), 
druga alinea - Člen 2(2) Člen 2(1), 
druga alinea 
- Člen 2(2), 
tretja in četrta alinea - - Člen 2(1), 
tretja in četrta alinea 
- - - - Člen 2(1), 
peta alinea 
- - Člen 2(1) - Člen 2(1), 
šesta alinea 
- člena 2(3) in 
(4) - - Člen 2(2) 
- - Člen 3 - Člen 3(1) 
- Člen 2(7), 
prvi pododstavek Člen 5(2) - Člen 3(2) 
- Člen 2(7), 
četrti 
pododstavek, prvi stavek  - - Člen 3(3) 
Člen 1 - - - Člen 4 
- - Člen 5(1) - Člen 5 
- - Člen 4 - Člen 6(1) 
- - - - Člen 6(2) 
  Člen 2(2)  Člen 7(1) 
- - Člen 2(3) - Člen 7(2) 
 
SL 75   SL - - Člen 6 - Člen 8 
- - Člen 8 - Člen 9 
- - Člen 9 - Člen 10 
- - - - Člen 11 
- - Člen 9a - Člen 12 
- Člena 2(1) 
in 3(1) - Člen 2(1) Člen 13(1) 
- Člen 2(6) - - Člen 13(2) 
- Člen 9(2) - - Člen 13(3) 
- Člen 2(8) - - Člen 14 
- Člen 2(7), 
tretji pododstavek - - Člen 15(1) 
- Člen 2(7), 
drugi pododstavek - - Člen 15(2) 
- Člen 2(7), 
četrti 
pododstavek, drugi in tretji stavek  - - Člen 16 
Člen 2 Člen 6(1) Člen 10 - Člen 17(1) 
 - Člen 6(3)  - - Člen 17(2) 
- Člen 6(4) - - Člen 17(3) 
- Člen 6(2) - - Člen 18 
- - - Člen 4 Člen 19 
- - - Člen 3 Člen 20 
- Člen 8a - - Člen 21 
- Člen 8b - - Člen 22 
- Člen 8c - - Člen 23 
 
SL 76   SL Člena 3 in 6 Člen 3(2)(a) - - Člen 24(a) 
Člen 4 Člen 3(2)(b) Člen 7(a) - Člen 24(b) 
- - Člen 7(b) - Člen 24(c) 
Člen 5 Člen 7 Člen 11 - Člen 25 
Člen 6 - - - - 
- Člen 8d - - Člen 26 
 Člen 2(5)   Člen 27 
- Člen 8e (1), - - - 
- Člen 8e (2), - Člen 6 Člen 28 
- Člen 1(1a) - - Člen 29 
Člen 7 Člen 8 - Člen 5 Člen 30 
Člen 9 Člen 10 Člen 12(2) Člen 7, 
četrti 
pododstavek Člen 31 
- - - - Člen 32 
Člen 8 Člen 9(1), 
prvi pododstavek ter 9(2) in (3) Člen 12(1) Člen 7, prvi, 
drugi in tretji pododstavek Člen 33 
- Člen 9(1), 
drugi pododstavek - - - 
- - - - Člen 34 
- - - - Člen 35 
- - - - Člen 36 
- - Priloga - -