EVROPSKA KOMISIJA Strasbourg, 13.6.2017 COM(2017) 330 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU SVETU IN SVETU

Trinajsto poročilo o premestitvi in preselitvi







x0009





1Uvod V trinajstem poročilu o premestitvi in preselitvi so obravnavani nujni ukrepi, ki jih je še treba sprejeti, da bi bilo mogoče v prihodnjih mesecih premestiti vse upravičene osebe, ki se trenutno nahajajo v Italiji in Grčiji, in izpolniti cilje glede preselitve. V prvih petih mesecih leta 2017 so se premestitve močno pospešile. Od januarja je bilo premeščenih skoraj 10 300 oseb. To je več kot petkrat toliko kot v enakem obdobju v letu 2016, ko je bilo premeščenih le 1 600 oseb. Pospešitev premestitve je rezultat postopkov, ki so se v drugi polovici leta 2016 začeli v celoti izvajati, tega, da večina držav članic zdaj redno sprejema zaveze, in nenehnega prizadevanja dveh držav članic upravičenk za izboljšanje medsebojnega sodelovanja in zaupanja. Tako je bilo maja 2017 iz Italije premeščenih več kot 1 000 oseb, kar je največ doslej in blizu zastavljenim mesečnim ciljem, s čimer se je skupno število oseb, ki so bile premeščene iz Italije, povzpelo na 6 896. Vendar so potrebna večja prizadevanja Italije pri identifikaciji in registraciji za premestitev vseh zadevnih oseb v Italiji ter za hitro preusmerjanje novih prišlekov, upravičenih do premestitve. V Grčiji, kjer naj bi število oseb, ki jih je treba premestiti, po pričakovanjih ostalo stabilno (27 208 oseb, registriranih za premestitev), se je mesečno število premestitev ustalilo pri 1 300 osebah, skupaj pa je bilo iz Grčije doslej premeščenih 13 973 oseb. Približno 11 000 jih je še treba premestiti, zato so se države članice dogovorile o posebnem operativnem načrtovanju. Pričakuje se, da bo na podlagi tega načrtovanja in s trenutno hitrostjo sprejemanja zavez cilj 3 000 premestitev na mesec dosežen julija in se bo ohranil do septembra. Skupaj je bilo doslej premeščenih več kot 20 000 oseb. Večina držav članic zdaj pravično in sorazmerno prispeva k izvajanju programa, Madžarska, Poljska in Češka pa kršijo svoje pravne obveznosti ter ne sprejemajo zavez ali oseb, premeščenih iz Grčije in Italije. Premestitev ostaja ključni ukrep za zmanjšanje pritiska na Grčijo in Italijo z delitvijo odgovornosti pri obravnavanju prosilcev, ki očitno potrebujejo mednarodno zaščito. Države članice ne bi smele zmanjšati svojih prizadevanj, saj premestitve še vedno potekajo prepočasi, da bi lahko do septembra 2017 premestili vse upravičene osebe. Vendar pravne obveznosti držav članic takrat ne bodo prenehale; sklepa Sveta se uporabljata za osebe, ki na ozemlje Grčije in Italije prispejo do 26. septembra 2017. Zato so države članice postopek premestitve v zvezi z upravičenimi prosilci dolžne izvesti v razumnem času po tem datumu. Sklepi iz julija 2015 o preselitvi 22 504 oseb se še naprej uspešno izvajajo, saj sta bili preseljeni že več kot dve tretjini dogovorjenega števila oseb. 2Premestitev Dinamika premestitev še naprej kaže pozitivni razvoj. Dodatna prizadevanja vseh držav članic premestitve bi omogočila doseganje ciljev, ki jih je določila Komisija. Namen teh ciljev je učinkovito in pravočasno zagotoviti premestitev vseh upravičenih oseb, ki so trenutno v Italiji in Grčiji, s čimer bi se izognili morebitnim operativnim in logističnim ozkim grlom, ki bi nastala, če bi bilo treba večino preostalih predaj izvesti zgolj v zadnjih tednih septembra. Skoraj vse države članice zdaj sprejemajo premeščene osebe iz Italije in Grčije. Madžarska, Poljska in Češka ostajajo edine države članice, ki niso spremenile svojega stališča ter še vedno ne sprejemajo zavez in premeščenih oseb iz Grčije ali Italije, s čimer kršijo svoje pravne obveznosti. Zlasti Madžarska in Poljska ostajata edini državi članici, ki nista premestili nobene osebe, Poljska pa ni sprejela nobene zaveze od 16. decembra 2015. Poleg tega Češka od maja 2016 ni predložila nobene zaveze, od avgusta 2016 pa ni sprejela nobene premeščene osebe.

Tudi Avstrija še ni sprejela nobene premeščene osebe, vendar je pred kratkim predložila zavezo, da bo sprejela 50 oseb, ki bodo iz Italije premeščene maja. Na podlagi te zaveze je treba zdaj brez nadaljnjega odlašanja premestitev dejansko izvesti. 2.1 Grčija: Premestitve so zdaj ustaljen postopek v Grčiji, vendar je treba za premestitev vseh upravičenih oseb precej pospešiti predaje Kot je bilo navedeno v predhodnih poročilih, je Grčija dokončala registracijo („vložitev prošnje za mednarodno zaščito“) vseh oseb, ki so bile vključene v predregistracijski postopek, tudi tistih, ki so upravičene do premestitve. Do 9. junija je v okviru programa za premestitev prošnjo vložilo 27 208 oseb; 13 973 oseb je že bilo premeščenih, 10 923 pa jih je še treba premestiti. Čeprav je mogoče, da bo do 26. septembra 2017 registriranih še več prosilcev za premestitev in da bodo nekateri izključeni iz programa za premestitev, pa naj bi skupno število oseb, registriranih za premestitev, ostalo stabilno. Dinamika premestitev: dokumente načrtovanja je treba dokončati in izvajati Skoraj vse države članice zdaj sprejemajo zaveze in premeščene osebe iz Grčije, in sicer vsak mesec ali vsaka dva meseca. Le Češka, Madžarska, Poljska in Avstrija še ne izpolnjujejo svojih pravnih obveznosti. Malta je sprejela vse dodeljene prosilce, to bo kmalu storila tudi Latvija, Norveška pa bo prav tako kmalu izpolnila svojo zavezo. Estonija, Finska, Litva, Luksemburg in Portugalska so na dobri poti, da izpolnijo svoje obveznosti. Slovaška kljub večkratnim priporočilom iz prejšnjih poročil in več dvostranskim izmenjavam na različnih ravneh nadaljuje izvajanje politike strogih preferenc, zaradi česar so stopnje zavrnitve nesorazmerno visoke. Taka politika ni v skladu s sklepoma Sveta o premestitvi, ki omogočata zavrnitve iz razlogov, povezanih z nacionalno varnostjo ali javnim redom. Nujno je, da se to zdaj spremeni. Vse države članice bi se morale izogibati temu, da ranljive prosilce izključujejo iz preferenc, saj imajo ti pri premestitvah prednost. Ključno je tudi, da države članice ustvarijo zmogljivost za nastanitev posebej ranljivih prosilcev. Vse države članice bi morale biti pripravljene sprejeti vse vrste prosilcev za azil (velike družine, samske moške prosilce) in pravičen delež ranljivih prosilcev, vključno z mladoletniki brez spremstva in osebami s hudimi zdravstvenimi težavami. Število premestitev se je v zadnjih mesecih povzpelo na 1 300 predaj mesečno, kar je še vedno premalo, da bi lahko do septembra 2017 premestili vse upravičene osebe. Komisija je skupaj z grško azilno službo in Mednarodno organizacijo za migracije (IOM) organizirala poseben sestanek o tem, kako premagati izzive glede logističnega usklajevanja, pri čemer je kot dober primer uporabila švedski dokument načrtovanja. Potekala so dvostranska srečanja z državami članicami z velikimi mesečnimi zavezami, da bi se načrtovale različne faze postopka premestitve. Dogovorjeni so bili dokumenti načrtovanja z Nemčijo, Francijo, Nizozemsko, Romunijo, Španijo in Švedsko. Na podlagi tega načrtovanja in glede na trenutno dinamiko mesečnih zavez vseh držav članic bi se moralo junija izvesti 2 500 predaj v okviru premestitve, julija, avgusta in septembra pa 3 000. Za učinkovito izvajanje tega načrtovanja bi si morale vse države članice konstruktivno prizadevati pri vsakem koraku postopka premestitve, Komisija pa je pripravljena ta postopek olajšati. Države članice z omejenimi sprejemnimi zmogljivostmi (Irska, Finska in Portugalska) si prizadevajo za rešitev teh težav. Mladoletniki brez spremstva: še vedno se dosega dober napredek Do 6. junija je bilo od 574 mladoletnikov brez spremstva, upravičenih do premestitve, premeščenih 365 takih oseb. Od zadnjega poročila je več držav članic ponudilo mesta za to kategorijo ranljivih prosilcev. Države članice se spodbuja, da še naprej zagotavljajo mesta, ki so potrebna za premestitev registriranih mladoletnikov, ki so ločeni od družine. Nujni potrebni ukrepi: ·Češka, Madžarska, Poljska in Avstrija bi morale takoj začeti sprejemati zaveze in premeščene osebe iz Grčije, da bi izpolnile svoje pravne obveznosti; ·dokumente načrtovanja za predaje bi bilo treba dokončati in izvajati. Države članice, ki tega niso storile, bi morale slediti zgledu tistih držav, ki so pripravile dokumente načrtovanja; ·v tej končni fazi izvajanja bi morale države članice povečati svojo zmogljivost za obdelavo prošenj, da bi zagotovile nemoteno izvajanje postopka, preprečevati zamude pri postopku predaj in si po potrebi prizadevati za reševanje težav s sprejemnimi zmogljivostmi, med drugim tudi za ranljive prosilce; ·Slovaška je pozvana, naj v prihodnjih tednih pregleda svojo politiko preferenc za prosilce za premestitev, jo uskladi s sklepoma Sveta in čim prej začne sprejemati premeščene osebe iz Grčije.

2.2 Italija: potrebna so večja prizadevanja, da se zagotovi premestitev vseh upravičenih prosilcev iz Italije Identifikacija in registracija migrantov, ki naj bi bili premeščeni: Italija mora storiti več za pospešitev premestitve Italija je doslej za premestitev registrirala približno 8 600 oseb, od katerih jih je bilo 6 896 že premeščenih. Po trditvah italijanskih organov približno 700 dodatnih prosilcev čaka na registracijo. Poleg tega je leta 2017 doslej v Italijo prispelo več kot 2 500 Eritrejcev, ki bi jih bilo treba prav tako hitro registrirati za premestitev. Vendar je samo v letu 2016 v Italijo prispelo približno 20 700 Eritrejcev, zato je razvidno, da jih je bila doslej v program za premestitev registrirana le približno polovica. Zato je ključno, da Italija čim prej hitro identificira in registrira za premestitev vse preostale upravičene prosilce, ki so trenutno na njenem ozemlju. Da bi se vzpostavil stik s temi prosilci, je Evropski azilni podporni urad (EASO) s podporo Komisije pripravljen na začetek izvajanja usmerjene informacijske kampanje (prek družbenih medijev, z obsežnejšim razdeljevanjem letaka urada EASO o premestitvi, klicno številko urada EASO o premestitvi, pasicami, dejavno prisotnostjo mobilnih skupin urada EASO), ki bo omogočila povečanje števila registriranih upravičenih prosilcev. Italija bi morala zagotoviti potrebno podporo pri izvajanju te informacijske kampanje in povečati seznanjenost s programom za premestitev pri lokalnih prefekturah/policijskih organih in v sprejemnih centrih. Bistveno je tudi, da Italija pospeši svoja prizadevanja za centralizacijo postopka premestitve (zlasti zadnjih faz) v nekaj namenskih centrov in za premestitev vseh prosilcev za premestitev v sprejemne centre v Rimu ali njegovi bližini deset dni pred odhodom. Sedanja praksa, v skladu s katero se migranti, ki so upravičeni do premestitve, porazdelijo po celotnem italijanskem ozemlju, pri čemer so namenski centri za premestitev pogosto preslabo izkoriščeni, ker so v njih večinoma nameščeni migranti iz držav, katerih državljani niso upravičeni do premestitve, otežuje postopek premestitve in predvsem v njegovih zadnjih fazah povzroča logistične težave, zlasti v zvezi z zagotavljanjem ustreznih zdravniških pregledov pred predajo. Dinamika premestitev: treba je ohranjati dober napredek Dinamika premestitev iz Italije kaže stalen pozitiven trend, premestitev vseh upravičenih prosilcev, ki so trenutno v Italiji, pa je uresničljiva glede na to, da države članice na splošno sledijo ciljem, ki jih je določila Komisija. Finska in Malta bosta kmalu sprejeli vse dodeljene prosilce iz Italije, druge države članice (Nemčija, Luksemburg in Nizozemska) zaradi sprejemanja rednih mesečnih zavez in premeščenih oseb dobro napredujejo, Hrvaška in Portugalska pa sta pred kratkim spet začeli sprejemati zaveze. Po drugi strani Bolgarija, Češka, Estonija, Madžarska, Irska, Poljska, Slovaška in Avstrija ostajajo edine države članice, ki niso sprejele nobene premeščene osebe iz Italije. Avstrija je maja Italiji predložila prvo zavezo za 50 oseb in bi zdaj morala zagotoviti, da se premestitev dejansko izvede v najkrajšem možnem času. To pomeni tudi, da bi morala Italija pravočasno poslati zahteve za premestitev in tako zapolniti avstrijsko zavezo. Estonija in Irska zaradi stroge politike Italije v zvezi z dodatnimi varnostnimi razgovori, ki jih opravljajo države članice premestitve, nista sprejeli še nobene premeščene osebe iz Italije, Bolgarija in Slovaška pa še nista sprejeli nobene premeščene osebe iz Italije zaradi zelo stroge politike preferenc (Bolgarija ne želi sprejemati Eritrejcev, Slovaška pa sprejema samo samske ženske z otroki in osebe s potnimi listinami), zaradi česar je skoraj nemogoče, da bi Italija našla prosilce, ki izpolnjujejo te preference. Da se v naslednjih mesecih zagotovi premestitev vseh upravičenih prosilcev, bi bilo treba najti rešitev glede organiziranja dodatnih varnostnih razgovorov, ki jih opravljajo države članice premestitve. Poleg tega Ciper, Francija in Latvija Italiji niso predložili zavez že več kot tri mesece. Da bi se še naprej izboljševalo zagotavljanje informacij, bo Mednarodna organizacija za migracije 16. junija za uradnike za zvezo v Italiji organizirala posebno usposabljanje za izboljšanje predavanj za kulturno orientacijo. Urad EASO je dokončal tudi nov video posebej o premestitvi na Portugalsko. Premestitev mladoletnikov brez spremstva se je začela, vendar so potrebna dodatna prizadevanja

V obdobju poročanja sta bila iz Italije na Norveško premeščena dva mladoletnika brez spremstva, s čimer se je skupno število mladoletnikov brez spremstva, premeščenih iz Italije, povzpelo na pet (vključno z enim mladoletnikom, ki je ločen od družine). V tem posebnem primeru je bil lahko mladoletnik uspešno predan zaradi večjega sodelovanja na lokalni ravni. Več drugih prošenj je v obravnavi. Kot je navedeno v dvanajstem poročilu, bi morala Italija zdaj graditi na izkušnjah s temi prvimi premestitvami in standardizirati postopke, da bi se lahko vsem upravičenim mladoletnikom brez spremstva ponudila možnost premestitve, če je to v njihovo korist. Sestanek z vsemi zadevnimi akterji, ki ga je Komisija organizirala 1. junija, je omogočil nadaljnjo racionalizacijo postopkov. Države članice bi morale v svojih zavezah še naprej zagotavljati mesta za mladoletnike brez spremstva in italijanskim organom posredovati informacije o svojih posebnih sprejemnih pogojih, ki so zanje predvideni. Ker so lahko postopki daljši kot pri odraslih, se države članice spodbuja, naj mesta za mladoletnike dajejo na voljo za daljše obdobje (tj. naj obnovijo njihovo razpoložljivost za namestitev mladoletnikov v več zaporednih zavezah). Nujni potrebni ukrepi: ·Češka, Madžarska in Poljska bi morale takoj začeti sprejemati zaveze in premeščene osebe iz Italije, da bi izpolnile svoje pravne obveznosti; ·Bolgarija in Slovaška sta pozvani, naj v prihodnjih tednih pregledata svojo politiko preferenc za prošnje za premestitev, jo uskladita s sklepoma Sveta in čim prej začneta sprejemati premeščene osebe iz Italije; ·Italija je pozvana, naj v prihodnjih tednih zagotovi vzajemno sprejemljivo rešitev glede organizacije dodatnih varnostnih razgovorov, ki jih zahtevajo številne države članice, da bi v skladu s sklepoma Sveta ocenile z varnostjo povezana tveganja; ·Italija bi morala prednostno pospešiti registracijo upravičenih prosilcev za premestitev, sodelovati z uradom EASO pri izvajanju informacijske kampanje in pospešiti svoja prizadevanja za centralizacijo postopka premestitve, zlasti zadnjih faz; ·vse druge države članice bi morale še naprej sprejemati mesečne zaveze in premeščene osebe iz Italije sorazmerno s svojimi zavezami, povečati svoje zmogljivosti za obdelavo zahtev, se izogibati preveč omejujočim preferencam, omejiti zahteve, ki povzročajo zamude pri postopku predaje, in dati prednost prošnjam, ki se nanašajo na ranljive prosilce, zlasti mladoletnike brez spremstva. 3Preselitev Pri izvajanju sklepov z dne 20. julija 2015 je še vedno opazen napredek, saj sta bili izvedeni že več kot dve tretjini od 22 504 dogovorjenih preselitev. Od 12. maja 2017 je bilo v okviru programa preseljenih 256 oseb. Ker je več držav članic z velikimi kvotami izpolnilo svojo zavezo na podlagi sklepov in svoja prizadevanja usmerilo v izvajanje izjave EU in Turčije z dne 18. marca 2016, so najbolj nedavne preselitve potekale iz Turčije, čeprav se v manjšem obsegu nadaljujejo tudi preselitve iz Jordanije in Libanona. Do 9. junija 2017 je bilo 16 419 oseb preseljenih v 21 držav (v Belgijo, na Češko, Dansko, v Nemčijo, Estonijo, Francijo, na Islandijo, Irsko, v Italijo, Latvijo, Lihtenštajn, Litvo, na Nizozemsko, Norveško, v Avstrijo, na Portugalsko, v Španijo, na Finsko, Švedsko, v Švico in Združeno kraljestvo). Sedem držav članic (Estonija, Finska, Nemčija, Irska, Nizozemska, Švedska in Združeno kraljestvo) ter tri pridružene države (Islandija, Lihtenštajn in Švica) so že izpolnile svoje zaveze. Čeprav preseljene osebe sprejema več držav članic kot v prejšnjih letih, deset držav članic še ni sprejelo nobene preseljene osebe v okviru tega programa. Vse bolj vprašljivo je, ali bodo države članice z velikimi razlikami med svojimi zavezami in dejanskim izvajanjem sposobne izpolniti svoje zaveze. Izvajanje sklepov z dne 20. julija 2015 vključuje prizadevanja držav članic za preselitev Sircev iz Turčije na podlagi izjave EU in Turčije. Od 4. aprila 2016 je bilo na podlagi dela izjave EU in Turčije, ki se nanaša na preselitev, iz Turčije preseljenih 6 254 Sircev. Od zadnjega obdobja poročanja je bilo na podlagi tega mehanizma preseljenih 559 Sircev, glede na preostale zaveze pa je skupaj na voljo še 24 461 mest. Preselitve na podlagi izjave EU in Turčije so bile doslej izvedene v Avstrijo, Belgijo, Estonijo, Francijo, Nemčijo, Italijo, Latvijo, Litvo, Luksemburg, na Nizozemsko, Portugalsko, v Romunijo, Španijo ter na Finsko in Švedsko. Poleg tega je bilo od 4. aprila 2016 iz Turčije na Norveško preseljenih 563 Sircev. Države članice, ki sprejemajo preseljene osebe na podlagi izjave EU in Turčije, pripravljajo dodatne operacije, vključno z misijami v Turčijo, da bi se opravili razgovori s kandidati za preselitev. Romunija je s sprejetjem 11 Sircev izpolnila svojo predhodno napoved, da bo kmalu začela sprejemati preseljene osebe. Delegacija EU v Ankari je UNHCR opozorila na pomen pošiljanja novih vlog kandidatov tudi državam članicam z manjšimi zavezami. Od držav članic, ki še niso sprejele preseljenih oseb iz Turčije, Malta pripravlja misijo v Turčijo, Ciper pa je zdaj uradno stopil v stik z UNHCR in izrazil pripravljenost, da na podlagi izjave EU in Turčije preseli pet oseb. Po drugi strani pa so nekatere države članice že poleti 2016 prejele spise UNHCR, vendar nato niso sprejele ukrepov (Bolgarija in Češka), zato so pozvane, naj glede tega hitro ukrepajo. Da bi delegacija EU v Ankari podprla preselitve v skladu z izjavo EU in Turčije ter razpravljala o tekočih operacijah, je nadaljevala tedenska srečanja s turškim generalnim direktoratom za upravljanje migracij. Tedensko se srečuje tudi z državami članicami ter UNHCR in Mednarodno organizacijo za migracije, da primerjajo statistične podatke in razpravljajo o operativnih posodobitvah. Za odpravo pomanjkljivosti in nadaljnje ukrepanje na podlagi priporočila iz prejšnjih poročil je delegacija EU državam članicam predlagala revidirano različico dokumenta z vprašanji in odgovori, ki ga uporablja UNHCR, da bi se sirskim kandidatom zagotovile izčrpne informacije o sprejemnih pogojih ter kulturnih, družbenih in pravnih standardih v državah članicah EU. Revidirano različico tega dokumenta sta že potrdila UNHCR in večina držav članic, 13 držav članic pa je že poslalo posodobljene dokumente z vprašanji in odgovori.