[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 9.3.2011

COM(2010) 731 konč./2

CORRIGENDUM: Annule et remplace le document COM(2010) 731 final du 13.12.2010Concerne : toutes les versions linguistiques

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU IN EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU

Poročilo Komisije o dejavnostih EURES-a za obdobje 2006–2008 v skladu s členom 19(3) Uredbe (EGS) št. 1612/68„K skupnemu evropskemu trgu dela: prispevek EURES-a“

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU IN EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU

Poročilo Komisije o dejavnostih EURES-a za obdobje 2006–2008 v skladu s členom 19(3) Uredbe (EGS) št. 1612/68„K skupnemu evropskemu trgu dela: prispevek EURES-a“(Besedilo velja EGP)

KAZALO

1. Uvod 3

2. Strateški cilji za EURES 3

2.1. Rezultati EURES-ovih dejavnosti 3

2.2. Vplivi EURES-ovih dejavnosti 4

3. EURES-ovi izvedbeni mehanizmi 4

3.1. EURES temeljne pravice ne podpira z zadostnimi finančnimi viri 4

3.2. EURES temelji na močni mreži ljudi 4

3.3. Usposabljanje EURES-ovega osebja je bistveno za zagotavljanje strokovne mreže 4

3.4. K vključevanju EURES-a v JZZ 4

3.5. EURES-ova čezmejna partnerstva 4

4. EURES-ovo opravljanje storitev 4

4.1. EURES kot mehanizem za usklajevanje ponudbe in povpraševanja na trgu dela 4

5. Prihodnji izzivi in obeti 4

1. UVOD

EURES (evropski zavodi za zaposlovanje) je dobro uveljavljena evropska mreža, katere cilj je spodbujati mobilnost delavcev. Sestavljajo jo Evropska komisija in javni zavodi za zaposlovanje (JZZ) držav članic Evropskega gospodarskega prostora[1] in Švice ter njihove socialne partnerske organizacije. Njene storitve so vsem državljanom držav, ki jih mreža zajema, na voljo že približno 15 let. V tem času je EURES spodbujal geografsko mobilnost delovne sile z odpravljanjem razpršenosti informacij o razpoložljivosti delovne sile, prostih delovnih mestih, življenjskih razmerah in delovnih pogojih ter možnostih za izobraževanje in usposabljanje.

Med štirimi temeljnimi pravicami, ki jih pravo EU zagotavlja od leta 1957, pravica do prostega gibanja pogosto velja za eno od najpomembnejših, a najmanj uporabljenih pravic. Z lizbonsko strategijo in evropsko strategijo zaposlovanja (ESZ), s katero je zaposlovanje postalo stvar skupnega interesa, se zahtevata odpravljanje ovir za mobilnost in povečanje mobilnosti delovne sile v EU. Skupna načela EU o prožni varnosti so splošni okvir za sedanje in prihodnje strategije za zaposlovanje in mobilnost, ki se posebej osredotočajo na lajšanje prehajanja med zaposlitvami. V sporočilu Komisije z naslovom Nova znanja in spretnosti za nova delovna mesta[2] je navedeno, da bosta spodbujanje mobilnosti ter boljša usklajenost kvalifikacij posameznikov s priložnostmi za zaposlitev dosežena z odpravo ovir za prosto gibanje delavcev v EU ter preglednejšim obveščanjem o smereh razvoja na trgu dela in potrebah po kvalifikacijah. V sporočilu o odpravljanju pomanjkanja delovne sile z migracijami v državah članicah EU, ki ga bo Komisija predstavila leta 2011, bo obravnavano, ali lahko pomanjkanje delovne sile v nekaterih sektorjih in izzive na trgu dela zaradi demografskih sprememb delno pomaga rešiti migracija iz držav, ki niso članice EU.

Uspešnost EURES-a v obdobju 2006–2008 se v tem poročilu ocenjuje na podlagi ugotovitev v zunanjem ocenjevalnem poročilu mreže EURES, ki je bilo izvedeno leta 2009. Poročilo je razdeljeno na štiri glavne dele: del 2 obravnava strateške cilje mreže EURES, del 3 EURES-ove izvedbene mehanizme, del 4 EURES-ovo opravljanje storitev, del 5 pa prihodnje izzive.

2. STRATEšKI CILJI ZA EURES

Strateška cilja za EURES v obdobju 2006–2008 sta bila spodbujanje mobilnosti delavcev in zmanjševanje ovir za mobilnost s prispevanjem k razvoju evropskega trga delovne sile, ki je odprt in dostopen vsem, zagotavljanjem nadnacionalne, medregionalne in čezmejne izmenjave prostih delovnih mest in prijav za zaposlitev ter zagotavljanjem preglednosti in izmenjave informacij. V naslednjem delu so preučeni rezultati in vpliv EURES-ovih dejavnosti z vidika večjih koristi, ki jih je EURES prinesel uporabnikom storitev.

2.1. Rezultati EURES-ovih dejavnosti

EURES prispeva k razvoju evropskega trga delovne sile, ki je odprt in dostopen vsem. To zagotavljajo informacije o trgu delovne sile, informacije o življenjskih razmerah in delovnih pogojih ter usklajevanje ponudbe in povpraševanja na trgu dela prek svetovalne mreže EURES in portala EURES za zaposlitveno mobilnost.

V storitvi, ki jo ponuja mreža, se upoštevajo potrebe uporabnikov, ne glede na to, ali se storitev posreduje ali ne. Posredovanje se izvaja prek svetovalne mreže, ki ponuja informacije delodajalcem, iskalcem zaposlitve in zaposlenim, ki želijo zamenjati službo, ter pospešuje usklajevanje ponudbe in povpraševanja na trgu dela. Svetovalna mreža je sestavljena iz dveh ravni: kvalificiranih strokovnjakov, ki delujejo kot posredniki informacij in delovnih mest po vsej Evropi, in pomočnikov EURES-a, ki prvim zagotavljajo podporo, imajo pa tudi ključno vlogo pri opravljanju storitev. Neposredna storitev se zagotavlja prek portala EURES.

Uporabniki dostopajo do informacij na portalu in jih uporabljajo pri sprejemanju odločitev. Tisti iskalci zaposlitve in zaposleni, ki želijo zamenjati službo, ki so bili med iskanjem zaposlitve v stiku z EURES-ovim svetovalcem, so z večjo verjetnostjo prejeli ponudbo za zaposlitev kot tisti, ki so le dostopali do portala za zaposlitveno mobilnost. Svetovalna mreža EURES torej dodaja vrednost storitvam, ki se zagotavljajo prek portala.

Izmenjavo prostih delovnih mest po celotni Evropi spodbujata storitev, zagotovljena na portalu, in svetovalna mreža. Dokazi kažejo, da delodajalci zaposlujejo prek EURES-a, posamezniki pa prek njega dostopajo do zaposlitev. Približno 20 % iskalcev zaposlitve in zaposlenih, ki želijo zamenjati službo, je zaposlitev dobilo prek EURES-a, skoraj polovica od teh zaposlitev, ki ustreza njihovi stopnji kvalificiranosti[3].

EURES v številnih državah prispeva k doseganju ciljev JZZ, ko pomaga zmanjševati brezposelnost in spodbuja mobilnost delavcev. Poleg tega poteka prizadevanje za vključitev EURES-a v redno izvajanje JZZ. Vendar pa vključevanje EURES-a ni enkratna naloga, ampak bi jo bilo treba razumeti kot trajen proces. Vključevanje EURES-a v JZZ bi bilo mogoče izboljšati. V spodnjem delu je orisano, kako EURES prinaša dodatno vrednost spodbujanju mobilnosti za delavce.

2.2. Vplivi EURES-ovih dejavnosti

EURES ima pomembno vlogo pri napredovanju k ciljem trajne gospodarske rasti in socialne kohezije, ko spodbuja posredovanje med iskalci zaposlitve in zaposlenimi, ki želijo zamenjati službo, ter delodajalci in posameznikom zagotavljanja informacije, nasvete, smernice in posredno izmenjavo informacij, da jim omogoča uresničevanje pravice do prostega gibanja v EU.

EURES je bil v obdobju 2006–2008 pomemben za ESZ in lizbonska cilja trajne gospodarske rasti in večje socialne kohezije. Prvi izrecni sklici na EURES v ključnih besedilih politike pa so se začeli pojavljati šele od leta 2007 (Akcijski načrt za poklicno mobilnost ter sporočilo Nova znanja in spretnosti za nova delovna mesta).

Poleg tega ima EURES tudi socialno-ekonomsko razsežnost in tako zagotavlja povezavo s smernico 19 ESZ kot mehanizem, s katerim se izvaja pomoč pri iskanju zaposlitve ter usklajevanju ponudbe in povpraševanja na trgu dela za spodbujanje povezovanja na trgu delovne sile[4]. EURES lahko s svojo posredniško vlogo ter zbranimi in objavljenimi informacijami o življenjskih razmerah in delovnih pogojih, vključno s socialno varnostjo, davki in zavarovanjem, pomaga posameznikom premagati resnične in morebitne ovire za mobilnost.

Smernica 19 je tudi povezava med EURES-om in programom prožne varnosti, kolikor lahko zmanjša prehajanje med delovnimi mesti. EURES je orodje, ki posameznikom pomaga pri iskanju zaposlitve. Zato se lahko šteje, da pomaga zmanjševati prehajanje med delovnimi mesti in na delovna mesta.

3. EURES-OVI IZVEDBENI MEHANIZMI

Javni zavodi za zaposlovanje na osrednji, regionalni in lokalni ravni zagotavljajo izvajanje storitev EURES-a. Te storitve se pri EURES-ovih čezmejnih partnerstvih izvajajo v sodelovanju s partnerskimi organizacijami, kot so sindikati, organizacije delodajalcev, gospodarske zbornice itd. S praktičnega vidika storitve mreže EURES izvajajo EURES-ovi svetovalci in drugo ustrezno osebje članic EURES-a in vključenih partnerskih organizacij. Naslednji del je osredotočen na človeške in finančne vire, dodeljene EURES-u, zagotavljanje usposabljanja EURES in njegovo vključitev v JZZ. Poseben poddel je namenjen čezmejnim partnerstvom.

3.1. EURES temeljne pravice ne podpira z zadostnimi finančnimi viri

EU je skozi leta redno povečevala naložbe v EURES. Za obdobje 2007–2008 je proračun mreže znašal 21 milijonov EUR, kar je skoraj 4 milijone EUR več kot v obdobju 2005–2006. To povečanje je delno posledica širitve mreže, ko sta se EU leta 2007 pridružili Bolgarija in Romunija.

Skoraj tri četrtine celotnega financiranja Komisije, namenjenega EURES-u, je dodeljenega članicam za izvajanje dejavnosti, opredeljenih v njihovih akcijskih načrtih. Preostanek razpoložljivih sredstev se uporabi za portal EURES za zaposlitveno mobilnost, usposabljanje na ravni EU, službo za pomoč uporabnikom EURES in druge podporne dejavnosti, kot so komunikacijska podpora, prevajalske storitve in objave.

Na splošno je struktura financiranja za EURES uspešna, vendar ima tudi nekatere pomanjkljivosti. Poraba dotacij je približno 75-odstotna, kar pomeni, da povprečno 25 % razpoložljivih sredstev, dodeljenih članicam, v obdobju 2006–2008 vsako leto ni bilo porabljenih. Dejavniki, ki prispevajo k premajhni porabi, so nepodprte dejavnosti, upravne zahteve za to, da so odhodki upravičeni, in čas, ko so sredstva v resnici prejeta.

Proračun, dodeljen EURES-u, je precej majhen v primerjavi s celotnim financiranjem programa na področju zaposlovanja, in sicer na ravni EU in relativno glede na skupne izdatke JZZ v državah članicah. Finančni viri, ki jih dodelijo članice EURES-a, so več kot trikrat večji kot proračunski viri, ki jih zagotovi Komisija, in štirikrat večji kot upravičeni izdatki. To pomeni, da so sredstva, ki jih dajo na voljo članice EURES-a, bistvena za izvajanje EURES-ovih storitev.

Proračunske obveznosti in plačila v obdobju 2006–2008

2006 | 2007 | 2008 |

Obveznosti | 16 420 284,55 | 18 370 275,72 | 20 802 275,36 |

Plačila | 11 636 119,76 | 14 546 709,36 | 14 738 651,59 |

3.2. EURES temelji na močni mreži ljudi

V državah članicah je vzpostavljena mreža 851 svetovalcev, ki izvajajo EURES-ove storitve za iskalce zaposlitve, zaposlene, ki želijo zamenjati službo, brezposelne in delodajalce. Število svetovalcev se po posameznih državah razlikuje, več kot polovica vseh pa jih dela v šestih državah: Belgiji, Nemčiji, Španiji, Franciji, Italiji in na Švedskem.

EURES-ovi svetovalci so zaposleni na JZZ, ki so znotraj svoje organizacije JZZ za to delo imenovani na lokalni, regionalni in nacionalni ravni. Za EURES porabijo približno 75 % delovnega časa[5]. Leta 2008 so evidentirali več kot milijon stikov (1 093 998) z iskalci zaposlitve, zaposlenimi, ki želijo zamenjati službo, in delodajalci, kar je povprečno 1 286 posameznih stikov na svetovalca. 86 % teh stikov je bilo z iskalci zaposlitve in zaposlenimi, ki želijo zamenjati službo. Razmerje med svetovalci ter registriranimi delodajalci in iskalci zaposlitve je različno, povprečno pa je na enega svetovalca 424 iskalcev zaposlitve in 20 delodajalcev.

Iskanje zaposlitve je že od nekdaj najpogostejša tema, obravnavana pri stikih s svetovalcem. Na to temo je bilo v obdobju 2006–2008 osredotočenih približno 41,2 % stikov. Druga najpogostejša tema so bile splošne informacije o EURES-u, ki so bile v istem obdobju obravnavane v približno 17,1 % stikov. Tretja najpogostejša tema v tem obdobju je bilo zaposlovanje, ki je bilo obravnavano v približno 15,1 % stikov.

Podporo mreži zagotavljajo tudi pomočniki EURES-a, saj več kot polovica držav članic zaposluje tudi pomočnike, ki zagotavljajo podporo svetovalcem in izvajajo EURES-ove storitve. Mreža ljudi, neposredno povezanih z izvajanjem EURES-ovih storitev, je tako veliko obsežnejša kot sama mreža svetovalcev.

Običajno se zdi raven človeških virov, zaposlenih za izvajanje EURES-ovih storitev, ustrezna za izpolnjevanje potreb iskalcev zaposlitve, zaposlenih, ki želijo zamenjati službo, in delodajalcev, če se bo EURES razvil, pa bodo potrebni dodatni viri, da bo zagotavljal nove storitve.

3.3. Usposabljanje EURES-ovega osebja je bistveno za zagotavljanje strokovne mreže

Usposabljanje EURES je sestavljeno iz dveh elementov: nacionalnega usposabljanja in usposabljanja na evropski ravni. Nacionalno usposabljanje sestavlja vrsta različnih dejavnosti, vključno s predhodnim usposabljanjem, ki je osnovni pogoj za nove svetovalce, preden se lahko udeležijo „Začetnega usposabljanja“, tečaja in konference na evropski ravni.

Za usposabljanje na evropski ravni je bil v obdobju 2006–2008 pristojen zasebni izvajalec, ki je vsako leto pripravil približno 20 posameznih usposabljanj. Pri usposabljanju je bila ponujena kombinacija začetniških in nadaljevalnih tečajev, ki je prinašala usposabljanje za EURES-ove svetovalce in njihove nadrejene. Za različna usposabljanja so bili kot predavatelji najeti EURES-ovi svetovalci in vodje programa, ki so sodelovali z izvajalčevo skupino.

Ponujeno usposabljanje je bistveno za zagotavljanje, da je mreža strokovna, njeno delovanje pa uspešno in učinkovito. Na splošno se usposabljanje na evropski ravni in nacionalno usposabljanje dopolnjujeta, pri čemer se usposabljanje na evropski ravni osredotoča na teorijo, nacionalno usposabljanje pa na praktična vprašanja.

3.4. K vključevanju EURES-a v JZZ

V EURES-ovi smernici je jasno opredeljena prednostna potreba po pospešitvi vključevanja EURES-a v JZZ[6]. To je že dalo rezultate, ki kažejo, da je večina članic dosegla napredek. Članice so vzpostavile jasno dodeljevanje kadrovskih virov mreži EURES, čas, posvečen EURES-u, se spoštuje in priznava, EURES-ovo osebje je deležno notranjega usposabljanja, drugo operativno osebje pa izboljšanja ozaveščenosti. Usposabljanja o EURES-u je bilo deležnih od 75 % do 100 % operativnih svetovalcev v približno polovici držav članic.

Ko se EURES vključuje v službe JZZ, prispeva k doseganju ciljev JZZ glede zmanjševanja brezposelnosti in spodbujanja mobilnosti. Kljub prizadevanju JZZ za vključevanje EURES-a se rezultati tega prizadevanja po posameznih JZZ razlikujejo.

3.5. EURES-ova čezmejna partnerstva

Mreža EURES ima pomembno vlogo v čezmejnih regijah, v katerih EURES-ovi svetovalci zagotavljajo informacije in svetujejo čezmejnim delavcem in delodajalcem, ki želijo zaposliti delavce z druge strani meje. Dnevni migranti potrebujejo pomoč v obliki informacij o zavarovanju, davkih, socialnem sistemu, izobraževanju, samozaposlitvi itd.

Iskanje zaposlitve je bila najpogosteje obravnavana tema pri čezmejnih svetovalcih, saj je bilo v obdobju 2007–2008 povprečno 34,6 % stikov posvečenih tej temi. Druga najpogostejša tema sta bili socialna varnost in obdavčitev, ki sta bili v tem obdobju obravnavani v približno 24,8 % stikov. Tretja najpogostejša tema so bile splošne informacije o EURES-u, ki so bile v istem obdobju obravnavane v približno 12,6 % stikov.

V izvajanje EURES-ovih storitev je bilo v obdobju 2006–2008 vključenih skupno 22 EURES-ovih čezmejnih partnerstev, ki so pomembno prispevala k razvoju EURES-ovih dejavnosti. Večina EURES-ovih čezmejnih partnerstev je v srednji in zahodni Evropi, od tega devet v Nemčiji in šest v Franciji[7]. Poleg dejavnosti, ki jih izvajajo čezmejna partnerstva, se skoraj vse članice EURES-a lotijo neke oblike čezmejne dejavnosti, ki ni zajeta v obstoječih partnerstvih.

Prostorska razporeditev EURES-ovih čezmejnih partnerstev v veliki meri ustreza temu vzorcu dnevne migracije. V zadnjih letih se je število dnevnih migrantov povečalo. Glede na podatke ene študije je bilo v obdobju 2006–2007 približno 780 000 čezmejnih dnevnih migrantov v EGP/Švici. Njihovo število za EU-15 se je med obdobjema 1999–2000 in 2006–2007 povečalo za 26 %. Večina dejavnosti dnevnih migrantov je osredotočena na srednjo in zahodno evropsko regijo. Glavne ciljne države so Švica, Luksemburg, Nemčija, Nizozemska, Avstrija in Belgija. Te države prejmejo okoli tri četrtine vseh dnevnih migrantov. Glavne države izvora so Francija, Nemčija in Belgija, iz katerih prihaja približno 60 % vseh dnevnih migrantov iz EU, ki vsak dan zapustijo matično državo.

S čezmejnimi partnerstvi se je opaznost EURES-a povečala, vzpostavljenih pa je bilo tudi veliko dejavnosti, ki zagotavljajo informacije iskalcem zaposlitve, zaposlenim, ki želijo zamenjati službo, dnevnim migrantom in delodajalcem v čezmejnih regijah.

4. EURES-OVO OPRAVLJANJE STORITEV

Mreža EURES pomaga iskalcem zaposlitve, zaposlenim, ki želijo zamenjati službo, in brezposelnim, pa tudi delodajalcem z izvajanjem različnih storitev prek EURES-ovega portala za zaposlitveno mobilnost in EURES-ove svetovalne mreže. Med temi storitvami so neposredna pomoč pri usklajevanju ponudbe in povpraševanja na trgu dela ter posredna pomoč pri tej dejavnosti z zagotavljanjem informacij o stanju na trgu delovne sile ter informacij o življenjskih razmerah in delovnih pogojih v drugih državah EGP in Švici.

4.1. EURES kot mehanizem za usklajevanje ponudbe in povpraševanja na trgu dela

EURES-ov portal za zaposlitveno mobilnost ima pomembno vlogo pri razširjanju informacij o priložnostih za iskalce zaposlitve, zaposlene, ki želijo zamenjati službo, in brezposelne, pa tudi delodajalce. Iskalci zaposlitve, zaposleni, ki želijo zamenjati službo, in brezposelni lahko prek portala iščejo zaposlitev in objavijo svoj življenjepis, delodajalci pa iščejo po življenjepisih in objavljajo prosta delovna mesta.

Pregled registriranih iskalcev zaposlitve na EURES-ovem portalu v obdobju 2006–2008 po državah:

Država | Število iskalcev zaposlitve | Država | Število iskalcev zaposlitve |

Belgija | 9 671 | Nizozemska | 5 092 |

Češka | 11 396 | Avstrija | 3 551 |

Danska | 2 379 | Poljska | 25 040 |

Nemčija | 21 185 | Portugalska | 22 724 |

Estonija | 4 413 | Romunija | 18 090 |

Irska | 3 854 | Slovenija | 2 588 |

Grčija | 6 091 | Slovaška | 3 923 |

Španija | 50 923 | Finska | 4 123 |

Francija | 16 524 | Švedska | 4 966 |

Italija | 49 307 | Združeno kraljestvo | 10 824 |

Latvija | 5 767 | Norveška | 2 497 |

Litva | 4 526 | Švica | 2 283 |

Madžarska | 12 744 |

Portal cenita obe skupini uporabnikov, ki brez dvoma poznata korist, ki jo prinaša možnost dostopa do – ali objavljanja – informacij o prostih delovnih mestih na območju EGP. Glede na spletno raziskavo med uporabniki se iskalcem zaposlitve in zaposlenim, ki želijo zamenjati službo, zdi najuporabnejša od vseh EURES-ovih storitev funkcija ustvari življenjepis. Med delodajalci, ki so objavili oglas za prosto delovno mesto, jih je 19 % zaposlitev ponudilo enemu ali več prijavljenim, slaba polovica od teh pa jih je dobila zaposlitev, ki ustreza njihovi stopnji kvalificiranosti. Skoraj 70 % iskalcev zaposlitve in zaposlenih, ki želijo zamenjati službo, se je prijavilo na prosta delovna mesta, ki so jih zanimala, ali svoj življenjepis objavilo na portalu. S tem je portal olajšal usklajevanje ponudbe in povpraševanja na trgu dela, saj iskalci zaposlitve in zaposleni, ki želijo zamenjati službo, najdejo zaposlitev, delodajalci pa zapolnijo prazna delovna mesta. To je mogoče še dodatno izboljšati s sinergijo s splošno razširjenim spletnim orodjem življenjepis Europass, ki se trenutno še razvija.

Za večjo učinkovitost usklajevanja ponudbe in povpraševanja na trgu dela prek EURES-a pa bi bilo mogoče izboljšati še nekatere vidike portala. Med temi so tehnični vidiki, kot so izboljšane funkcije, ter vrsta in kakovost vnesenih informacij. Za objavljanje posodobljenih informacij in zagotavljanje kakovosti prostih delovnih mest, objavljenih na portalu, so odgovorne članice EURES-a.

Mreža EURES-ovih svetovalcev dodaja vrednost že obstoječim informacijam, ki so na voljo na portalu, zlasti z znanjem in izkušnjami v zvezi s temami, kot sta obdavčitev ali priznavanje kvalifikacij. Zdi se, da so nekatere glavne koristi svetovalne mreže njena pomoč uporabnikom za samostojno iskanje po portalu, ki je namenjena zlasti ljudem s slabšim poznavanjem IT, dejstvo, da svetovalci dobro poznajo portal, in pospešitev postopka iskanja zaposlitve. Velika večina uporabnikov meni, da so EURES-ovi svetovalci v veliko pomoč in zagotavljajo visokokakovostne storitve. Vendar pa bi bilo njihovo delo mogoče olajšati z zagotovitvijo ustreznega delovanja portala, vključitvijo EURES-a v JZZ in okrepitvijo stikov z delodajalci.

Za spodbuditev usklajevanja ponudbe in povpraševanja na trgu dela se poleg svetovalne mreže in portala za zaposlitveno mobilnost izvaja še več drugih vrst dejavnosti. Med temi so zaposlitveni sejmi in drugi zaposlitveni dogodki, informativna srečanja in sestanki, na primer z delodajalci, in promocijske dejavnosti. Zaposlitveni sejmi in zaposlitveni dogodki se zdijo uspešni z vidika usklajevanja ponudbe in povpraševanja na trgu dela. V obdobju 2006–2008 je bilo na 248 dogodkih več kot 11 000 uspešnih usklajevanj ponudbe in povpraševanja na trgu dela. Poleg tega je mreža EURES v istem obdobju evidentirala dodatnih 15 000 sklenjenih zaposlitev.

5. PRIHODNJI IZZIVI IN OBETI

Glavna izziva za EURES v naslednjih letih bosta hitrost sprememb na evropskih trgih delovne sile, ki so jo sprožili učinki gospodarske krize, in splošna posodobitev JZZ. Da bi odgovorili na te spremembe, je potreben večji razvoj EURES-a. Treba ga je nadalje razvijati kot mrežo, usmerjeno v rezultate, ki skupinam uporabnikov in JZZ dokazuje svojo dodano vrednost. V Montijevem poročilu je priznano, da je mreža EURES zgodba o uspehu[8]. V primerjavi z drugimi mrežami Komisije se veliko bolj posveča zaposlitvenim priložnostim, je pa tudi edina, ki zagotavlja posebno storitev usklajevanja ponudbe in povpraševanja na trgu dela.

EURES mora ohraniti pomembno vlogo, ki jo ima kot instrument za spodbujanje mobilnosti. To pomeni, da bo mreža ohranila stalni nalogi informiranja in svetovanja. Za odgovarjanje na resnične potrebe uporabnikov EURES-a in zagotavljanje merljivih rezultatov pa bo treba EURES znova umestiti kot ključno orodje za izboljšanje posredovanja med iskalci zaposlitve in prostimi delovnimi mesti po celotni Evropi. To bo mogoče z osredotočanjem na usklajevanje ponudbe in povpraševanja na trgu dela za vse delavce z zakonitim prebivališčem in iskalce zaposlitve, ki imajo pravico delati v drugi državi EU, ter njihovo namestitvijo.

Tako bo EURES postal instrument, ki bo deloval v skladu z evropsko zaposlitveno strategijo. JZZ morajo EURES še bolj vključiti v svoj sveženj izvajanja storitev in stike z uporabniki, strokovno znanje EURES-ovih svetovalcev pa uporabiti za dodatno vključitev evropske razsežnosti v vse ustrezne dejavnosti. JZZ morajo ponudbo službe EURES vključiti v ponudbo svoje operativne službe in programe za hiter odziv, da bi dodatno pomagali zaposlenim in delavcem pri odzivanju na spremembe.

V prihodnosti bo EURES iskalcem zaposlitve, delodajalcem, delavcem, pripravnikom in univerzitetnim diplomantom ponujal pomoč pri mobilnosti, ki bo bolj prilagojena vsakemu posamezniku. Glavni cilj EURES-a mora biti boljše razmerje med prostimi delovnimi mesti in prijavami za zaposlitev. Mobilnost znotraj EGP in Švice mora postati privlačna možnost.

Da bi EURES-u omogočili odgovor na te izzive, je bilo sproženih več pobud ali pa se te ocenjujejo:

– razviti standardni večjezični slovar poklicev ter znanj in spretnosti za izboljšanje kakovosti in preglednosti informacij o prostih delovnih mestih in izboljšanje posredovanja med iskalci zaposlitve in prostimi delovnimi mesti. Učinkovito usklajevanje znanj in spretnosti, delovnih mest in učnih možnosti na evropskem trgu delovne sile je mogoče doseči le s skupno večjezično klasifikacijo znanj in spretnosti, kompetenc in poklicev. Ta večjezični slovar se imenuje evropsko ogrodje spretnosti, kompetenc in poklicev (ESCO);

– ustvariti funkcijo „poveži in prikaži“, ki državljanom ponuja za uporabnike prijazno in pregledno spletno storitev, ki zagotavlja kvalitativne informacije o poklicih, znanjih in spretnostih, učnih možnostih in možnostih usposabljanja v EU. Ta funkcija bo del EURES-a in bo povezana s portaloma Ploteus in Euraxess, zagotavljala pa bo jasen geografski prikaz ponudb za zaposlitev, ki ustrezajo uporabnikovemu profilu, povratne informacije o tem, zakaj se delovna mesta in veščine ne ujemajo, ter informacije o učnih možnostih;

– vzpostaviti spremljanje evropskega trga delovne sile, ki bo zagotavljalo redne in posodobljene informacije o kratkoročnih trendih na evropskem trgu delovne sile. To bo izboljšalo zbiranje podatkov za boljšo opredelitev ter napovedovanje presežkov in primanjkljajev na trgih delovne sile ter analizo tokov mobilnosti. To bi delavcem ali iskalcem zaposlitve z ustreznimi znanji in spretnostmi ter kvalifikacijami omogočilo, da bi vedeli, za katero zaposlitev imajo dobre možnosti, da bi jo dobili;

– posodobiti EURES-ov portal za zaposlitveno mobilnost z več interaktivnimi razdelki, da bi bil največja zaposlitvena spletna stran Evropske unije z grafičnimi predstavitvami, povezavo na orodje za ustvarjanje življenjepisa Europass in za uporabnike prijaznejšo funkcionalnostjo iskanja življenjepisov, razdelkom za družabno mrežno povezovanje za iskalce zaposlitve in virtualnim zaposlitvenim sejmom. Prenovljeni portal bo imel tudi razdelek, posebej posvečen mladim diplomantom, ki bo premostil vrzel med akademskim in poslovnim svetom ter podpiral usklajevanje ponudbe in povpraševanja in delovno prakso za mlade;

– pripravlja se tudi vzpostavitev programa z naslovom „Prva EURES-ova zaposlitev“, ki je zasnovan za finančno podporo mobilnosti med mladimi po Evropi, ki si prizadevajo za vstop na trg delovne sile;

– vzpostaviti mehanizme sistematičnega sodelovanja z drugimi mrežami EU z iskanjem sinergij ali ustreznih načinov sodelovanja.

PRILOGAk Poročilu o dejavnostih EURES-a za obdobje 2006–2008

Statistični podatki o uporabi evropskega portala za zaposlitveno mobilnost

Preglednica 1: Število obiskov na zaposlitvenem portalu EURES v obdobju 2007-2008 na mesec:

Mesec | Št. obiskovalcev |

apr. 07 | 746 434 |

maj 07 | 807 962 |

jun. 07 | 778 391 |

jul. 07 | 825 436 |

avg. 07 | 787 524 |

sept. 07 | 862 158 |

okt. 07 | 974 595 |

nov. 07 | 925 574 |

dec. 07 | 835 674 |

jan. 08 | 1 382 187 |

feb. 08 | 1 360 996 |

mar. 08 | 1 575 820 |

apr. 08 | 1 975 491 |

maj 08 | 1 486 182 |

jun. 08 | 1 305 630 |

jul. 08 | 1 277 264 |

avg. 08 | 1 227 002 |

sept. 08 | 1 545 773 |

okt. 08 | 1 619 020 |

nov. 08 | 1 539 167 |

dec. 08 | 1 206 529 |

Graf 1: Število obiskov na zaposlitvenem portalu EURES v obdobju 2007-2010 na mesec:

[pic]

Preglednica 2: Število EURES-ovih čezmejnih partnerstev (ČMP), v katerih država sodeluje

Država | Število EURES ČMP |

Belgija | 4 |

Češka | 2 |

Danska | 2 |

Nemčija | 9 |

Španija | 2 |

Francija | 6 |

Italija | 3 |

Luksemburg | 2 |

Madžarska | 1 |

Nizozemska | 4 |

Avstrija | 3 |

Poljska | 1 |

Portugalska | 1 |

Slovenija | 1 |

Slovaška | 2 |

Finska | 1 |

Švedska | 2 |

Združeno kraljestvo | 2 |

Švica | 3 |

Lihtenštajn | 1 |

[1] Države članice EU, Norveška, Islandija in Lihtenštajn.

[2] COM(2008) 868 konč.

[3] Zunanji ocenjevalci so izvedli raziskave z iskalci zaposlitve in zaposlenimi, ki želijo zamenjati službo, ter delodajalci. Te raziskave kažejo, da je zbirka podatkov o prostih delovnih mestih olajšala usklajevanje ponudbe in povpraševanja na trgu dela. Na primer, 6 344 iskalcev zaposlitve in zaposlenih, ki želijo zamenjati službo (65,8 % sodelujočih v raziskavi), je poročalo, da so se prijavili na prosta delovna mesta, ki so jih zanimala, ali svoj življenjepis objavili na portalu EURES. Skupno 1 283 ljudi (20,2 % iskalcev zaposlitve in zaposlenih, ki želijo zamenjati službo) je poročalo, da so prek EURES-a dobili zaposlitev, skoraj polovica od teh (609) pa je navedla, da je ta zaposlitev ustrezala njihovi stopnji kvalificiranosti.

[4] Smernica 19, ki je del evropske zaposlitvene strategije, se v zaposlitvenih smernicah za obdobje 2008–2010 sklicuje na prispevek EURES-a k ciljem politike na področju zaposlovanja ter EURES z vidika upravljanja prehajanja med delovnimi mesti in na delovna mesta povezuje s programom prožne varnosti.

[5] V Listini o EURES-u (UL C 106, 3.5.2003, str. 3) je navedeno, da se morajo EURES-ovi svetovalci vsaj polovico časa ekvivalenta rednega polnega delovnega časa ukvarjati z nalogami za EURES, preostanek pa posvetijo nalogam na nacionalnih JZZ.

[6] Dejavnosti EURES-a, ki jih izvajajo članice in partnerji, temeljijo na nizu smernic, ki veljajo za triletno obdobje.

[7] Glej Prilogo k temu poročilu za število čezmejnih partnerstev, v katerih država sodeluje.

[8] M. Monti, Nova strategija za enotni trg, 9. maj 2010, str. 59.