[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 18.4.2007

COM(2007) 196 konč.

2007/0070 (CNS)

Predlog

UREDBA SVETA

o vzpostavitvi okvira Skupnosti za zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov v sektorju ribištva in podporo znanstvenemu svetovanju v zvezi s Skupno ribiško politiko

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Ozadje predloga |

Utemeljitev in cilji predloga Cilj predloga Komisije za novo uredbo Sveta o zbiranju podatkov v ribiškem sektorju je razviti dolgoročne, dobro integrirane regionalne programe vzorčenja, ki obsegajo biološke, gospodarske, okoljske in socialne podatke. Namen spremenjene uredbe o zbiranju podatkov je izpolniti nove zahteve na podlagi potrebe po upravljanju ribištva (t.j. upravljanju na osnovi flote in območij in ne več upravljanju na osnovi staleža rib) in po ekosistemskem pristopu k upravljanju ribištva. Pomembna novost predloga je vključitev zbiranja podatkov o okolju, katerih osnovni namen je spremljanje vpliva ribolovne dejavnosti na morski ekosistem. Nov sistem zbiranja podatkov bo zajemal celoten postopek od zbiranja podatkov v pristaniščih ali na morju do njihove uporabe s strani končnih uporabnikov (v glavnem znanstvenikov in svetovalnih teles). Še posebej sta pomembna nadzor kakovosti in potrditev zbranih podatkov. Komisija meni, da mora biti finančni prispevek Skupnosti odvisen od nadzora kakovosti in skladnosti z dogovorjenimi standardi kakovosti. Zato je Komisija uvedla denarno kazen za kršitev in slabo kakovost nacionalnih programov. Izboljšanje dostopa do podatkov in njihova uporaba se prav tako štejeta za zelo pomembna, vključno z dostopom do dodatnih sklopov podatkov, kot so podatki sistema spremljanja plovil (VMS). Za ta namen so bila opredeljena nova pravila hkrati s pravili glede uporabe podatkov za namen zaščite interesov dajalcev podatkov. Poenostavitev postopkov je pomemben cilj, saj bodo nacionalni programi od zdaj naprej ustanovljeni za obdobje 3 let; vendar pa je treba dati državam članicam možnost, da po potrebi vključijo spremembe (da bi, na primer, upoštevale povečano mednarodno usklajevanje). Večletna obdobja načrtovanja bodo zmanjšala upravno obremenitev za vse zadevne stranke. |

Splošno ozadje Sistematično zbiranje zanesljivih podatkov o ribištvu je temelj za oceno ribjega staleža in znanstveno svetovanje, posledično pa je tudi ključnega pomena za izvajanje skupne ribiške politike (SRP). Komisija je opravila pregled trenutnega sistema zbiranja podatkov po nekaj letih njegovega izvajanja. Ugotovljene so bile številne pomanjkljivosti, ki jih je treba nujno obravnavati, da bi znanstveniki in vodilni delavci v ribištvu prišli do podatkov, ki jih potrebujejo za sprejemanje učinkovitejših vodstvenih odločitev. |

Obstoječe določbe na področju, na katerega se nanaša predlog Uredba Sveta 1543/2000 o vzpostavitvi okvira Skupnosti za zbiranje in upravljanje podatkov, ki so potrebni za vodenje skupne ribiške politike. S to uredbo je bil oblikovan prvi okvir za namen združitve in okrepitve dejavnosti na področju zbiranja podatkov v državah članicah. |

Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije Predlog je tesno povezan z okoljskimi vidiki ribolovnih dejavnosti. Gre za osnovni vložek, ki je potreben za uporabo ekosistemskega pristopa k upravljanju ribištva. Predlog prav tako upošteva potrebo po poenostavitvi veljavne zakonodaje. Poleg tega zelena knjiga "Prihodnji pomorski politiki Unije naproti: evropska vizija za oceane in morja" potrjuje ključno pomembnost izvajanja morske strategije EU v zvezi z zbiranjem in upravljanjem zanesljivih podatkov in informacij o morskih dejavnostih, kakor tudi njihovim vplivom na razpoložljiv vir. Zelena knjiga obravnava tudi obstoječe probleme pri usklajevanju in zanesljivosti zbranih podatkov in hkrati vrzeli na področju spremljanja znotraj regij EU. Izboljšan okvir za zbiranje in upravljanje podatkov bo predstavljal korak v tej smeri. |

Posvetovanje z zainteresiranimi strankami in presoja vpliva |

Posvetovanje z zainteresiranimi strankami |

Metode posvetovanja, glavni ciljni sektorji in splošni profil anketirancev Prvi sestanek z nacionalnimi informatorji na področju zbiranja podatkov, direktorji raziskovalnih inštitutov na področju ribištva in predstavniki znanstvenih svetovalnih teles (ICES, STECF) v Bruslju, 24. februarja. Predstavljene in podrobno obravnavane so bile osnovne zamisli o predlaganih spremembah veljavnega sistema. Drugi sestanek z nacionalnimi informatorji na področju zbiranja podatkov in direktorji raziskovalnih inštitutov na področju ribištva (Bruselj, 14. julij). Predstavljen in obravnavan je bil osnutek predloga Komisije. |

Povzetek odgovorov in njihovo upoštevanje Predstavniki držav članic in znanstveniki so predlog v glavnem podprli. Pomisleki so vključevali kazni za neusklajenost, pravila v zvezi z dostopom do podatkov in opredelitev raziskav. Pripombe in komentarji so bili upoštevani in v glavnem vključeni v predlog. |

Zbiranje in uporaba strokovnega znanja |

Uporaba zunanjega strokovnega znanja ni bila potrebna. |

Presoja vpliva Ta predlog se nanaša na prilagoditev veljavne zakonodaje Skupnosti, da bi postala manj obremenjujoča in učinkovitejša. Iz teh razlogov se presoja vpliva ni zdela potrebna. |

Pravni elementi predloga |

Povzetek predlaganih ukrepov Bistveno spremeniti veljavni pravni okvir za zbiranje osnovnih podatkov na področju ribištva in upoštevanje znanstvenega svetovanja. |

Pravna podlaga Člen 37 Pogodbe ES. |

Načelo subsidiarnosti Predlog sodi v izključno pristojnost Skupnosti. Načelo subsidiarnosti se torej ne uporablja. Načelo sorazmernosti Predlog je v skladu z načelom sorazmernosti iz naslednjih razlogov. Potrebni so skupni sklopi podatkov na regionalni ravni EU in skupni standardi za zbiranje podatkov, da bi se lahko upravljalo s skupnimi ribolovnimi viri. Ne glede na to, je namen uredbe zmanjšati tako upravno obremenitev sistemov in njihove stroške za države članice, zlasti skozi: - večletne programe (odprava postopkov letne odobritve) - zahtevo po regionalni koordinaciji med državami članicami, da bi se izboljšala stroškovna učinkovitost. |

Izbira instrumentov |

Predlagani instrumenti: uredba. Druga sredstva ne bi bila primerna iz naslednjih razlogov: Potreba po ohranitvi in izboljšanju obstoječega okvira za usklajeno zbiranje podatkov. |

Proračunske posledice |

Države članice lahko zaprosijo za finančno pomoč Skupnosti za zbiranje, upravljanje, prenos in uporabo podatkov za znanstveno svetovanje. Povprečni letni proračun za zbiranje podatkov in znanstveno svetovanje v obdobju 2007-2013 znaša 58 milijonov EUR. Glej priložen finančni izkaz. |

Dodatne informacije |

Poenostavitev |

Predlog predvideva poenostavitev upravnih postopkov javnih organov (EU ali nacionalnih). - nacionalni programi bodo oblikovani za obdobje 3 let, letne predložitve bodo odpravljene - poenostavljeni nacionalni programi EU z enim samim osrednjim obveznim programom (nič več razširjenih poljubnih programov) - regionalna koordinacija za namen zbiranja nekaterih podatkov |

Razveljavitev veljavne zakonodaje S sprejetjem predloga se razveljavi veljavna zakonodaja. |

1. 2007/0070 (CNS)

Predlog za

UREDBO SVETA

o vzpostavitvi okvira Skupnosti za zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov v sektorju ribištva in podporo znanstvenemu svetovanju v zvezi s Skupno ribiško politiko

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 37 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[1],

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta[2],

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora regij,

ob upoštevanju naslednjega:

2. Uredba Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike[3] določa, da mora Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (v nadaljnjem besedilu 'STECF') redno ocenjevati upravljanje živih vodnih virov, vključno z biološkim, gospodarskim, okoljskim, socialnim in tehničnim vidikom.

3. Kodeks odgovornega ribištva Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo in Sporazum v zvezi z ohranjanjem in upravljanjem čezconskih staležev rib poudarjata potrebo po razvoju raziskovanja in zbiranja podatkov, da bi izboljšali znanstvena spoznanja sektorja.

4. V skladu s cilji skupne ribiške politike o ohranjevanju, upravljanju in izkoriščanju živih vodnih virov v vodah zunaj Skupnosti mora Skupnost sodelovati v prizadevanjih za ohranitev ribolovnih virov, predvsem v skladu z določbami, sprejetimi v sporazumih o partnerstvu v ribiškem sektorju ali s strani regionalnih ribiških organizacij.

5. Dne 23. januarja 2003 je Svet sprejel sklepe o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu, ki določa ‘Akcijski načrt Skupnosti za vključitev zahtev glede varovanja okolja v skupno ribiško politiko’[4] z vodilnimi načeli, ukrepi upravljanja in delovnim programom, da bi se približali ekosistemskemu pristopu k upravljanja ribištva.

6. Dne 13. oktobra 2003 je Svet sprejel sklepe o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o izboljšanju znanstvenega in tehničnega svetovanja za upravljanje ribištva Skupnosti[5], v katerem so opisane potrebe Skupnosti po znanstvenem svetovanju z opredelitvijo območij, ki jih je treba okrepiti, in predlogom možnih kratkoročnih in dolgoročnih rešitev.

7. Uredbo Sveta (ES) št. 1543/2000 z dne 29. junija 2000 o vzpostavitvi okvira Skupnosti za zbiranje in upravljanje podatkov, ki so potrebni za vodenje skupne ribiške politike[6] je treba spremeniti tako, da se upošteva pristop k upravljanju ribištva na osnovi flote, potreba po vzpostavitvi ekosistemskega pristopa, potreba po izboljšani kakovosti, popolnosti in širšem dostopu do ribiških podatkov, učinkovitejša podpora nudenja znanstvenega svetovanja in spodbujanje sodelovanja med državami članicami.

8. Veljavne uredbe na tem področju zbiranja in upravljanja ribiških podatkov, zlasti pa Uredba Sveta (EGS) št. 2847/1993[7] z dne 12. oktobra 1993 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike, Uredba Sveta (ES) št. 779/1997[8] z dne 24. aprila 1997 o uvedbi določb za upravljanje ribolovnega napora v Baltskem morju, Uredba Sveta (ES) št. 104/2000[9] z dne 17. decembra 1999 o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva, Uredba Sveta (ES) št. 2347/2002[10] z dne 16. decembra 2002 o določitvi posebnih pogojev dostopa in z njimi povezanih pravil za ribolov globokomorskih staležev, Uredba Sveta (ES) št. 1954/2003[11] z dne 4. novembra 2003 o upravljanju ribolovnega napora v zvezi z nekaterimi ribolovnimi območji in viri Skupnosti ter o spremembi Uredbe (ES) št. 2847/93 in razveljavitvi Uredb (ES) št. 685/95 in (ES) št. 2027/95, Uredba Sveta (ES) št. 812/2004[12] z dne 26. aprila 2004 o podrobnih pravilih v zvezi z naključnimi ulovi kitov in delfinov pri ribolovu in o spremembi Uredbe (ES) št. 88/98, ter Uredba Komisije (ES) št. 26/2004[13] z dne 30. decembra 2003 o registru ribolovne flote Skupnosti, vsebujejo določbe o zbiranju in upravljanju podatkov v zvezi z ribiškimi plovili, njihovimi dejavnostmi in ulovi ter o spremljanju cen, naključnih ulovih kitov in delfinov ter pogojih, ki veljajo za ribolov globokomorskih staležev, ki jih je treba upoštevati v tej uredbi za namen vzpostavitve celovitega in skladnega sistema zbiranja podatkov.

9. Podatki, zbrani za namene znanstvenega vrednotenja, morajo vsebovati biološke podatke o ulovu, vključno z zavržki, podatke raziskovanj staležev rib in vplivov na okolje, ki jih lahko povzročijo ribiške dejavnosti in dejavnosti ribogojstva, ter informacije o flotah in njihovih dejavnostih. Vsebovati morajo tudi podatke, ki pojasnjujejo oblikovanje cen, ter druge podatke, ki so lahko v pomoč pri ocenjevanju gospodarskega položaja ribolovnih podjetij in predelovalne industrije in zaposlitvenih trendov v teh sektorjih.

10. Obveznosti v zvezi z dostopom do podatkov, ki jih pokriva ta uredba, ne posegajo v obveznosti držav članic, določene z Direktivo 2003/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja o dostopu javnosti do informacij o okolju in o razveljavitvi Direktive Sveta 90/313/EGS[14], v zvezi z informacijami o okolju, opredeljenimi v členu 2(1) navedene direktive.

11. Za uresničevanje programov Skupnosti za zbiranje in upravljanje ribiških podatkov morajo biti neposredno odgovorne države članice. Temu primerno morajo države članice sestaviti svoje nacionalne programe v skladu s programi Skupnosti.

12. Da bi se zaščitili in ohranili živi vodni viri in njihovo trajnostno izkoriščanje, je treba postopno izvajati ekosistemski pristop. Dodatno je treba obravnavati oceno vzajemnega delovanja med ribištvom in okoljem, zlasti pa vplive ribištva in ribogojstva na okolje in njun učinek na ekosistem.

13. Na ravni Skupnosti je treba določiti prednostne naloge, kakor tudi postopke za zbiranje in obdelavo podatkov znotraj Skupnosti, s čimer bi se zagotovila usklajenost celotnega sistema, z oblikovanjem stabilnega večletnega okvira pa bi se izboljšala stroškovna učinkovitost.

14. Države članice morajo sodelovati tako med seboj kot s tretjimi državami ter koordinirati svoje nacionalne programe za zbiranje podatkov v zvezi z isto morsko regijo in regijami, ki pokrivajo pripadajoče celinske vode.

15. Podatke, na katere se nanaša ta uredba, je treba vnesti v računalniško podprte zbirke podatkov, da bi tako bile dostopne pooblaščenim končnim uporabnikom in da bi se jih lahko izmenjavalo. V interesu znanstvenikov je, da so podatki, pri katerih osebna identifikacija ni mogoča, na voljo vsem, ki se zanimajo za analizo teh podatkov.

16. Uresničevanje nacionalnih programov za zbiranje in upravljanje ribiških podatkov bo zahtevalo precejšnje izdatke. Celotna korist teh programov se bo pokazala le na ravni Skupnosti. Zato mora biti določen prispevek Skupnosti k stroškom držav članic, in sicer v skladu z Uredbo Sveta št. 861/2006 z dne 22. maja 2006 o vzpostavitvi finančnih ukrepov za izvajanje skupne ribiške politike na področju pomorskega prava.[15]

17. Če Komisija ugotovi, da je zadevni izdatek povezan z nepravilnostmi, bodo opravljeni finančni popravki v skladu s členom 28 Uredbe št. 861/2006.

18. Upravljanje ribolovnih virov zahteva obdelavo podrobnih podatkov za namen obravnave posebnih vprašanj. V tem smislu je treba pri zahtevi podatkov upoštevati ustrezno raven združevanja v vsakem posameznem primeru.

19. Čeprav Komisija ne bo oblikovala nikakršne centralne zbirke podatkov, mora imeti dostop do zbirk podatkov držav članic.

20. Da bi se izboljšala zanesljivost znanstvenega svetovanja, potrebnega za vodenje skupne ribiške politike (v nadaljnjem besedilu 'SRP'), se morajo države članice in Komisija uskladiti in sodelovati v ustreznih mednarodnih znanstvenih telesih.

21. Prednost je treba dati zagotavljanju navzočnosti ustreznih znanstvenih izvedencev v strokovnih skupinah, ki izvajajo znanstveno vrednotenje, potrebno za vodenje SRP.

22. O izvajanju določb o zbiranju podatkov se je treba posvetovati z znanstveniki in obvestiti tiste, ki delajo v ribiški industriji, ter druge interesne skupine. Ustrezna telesa, pri katerih je mogoče pridobiti potrebna mnenja, so STECF, ustanovljen s Sklepom Komisije 2005/629/ES[16], Svetovalni odbor za ribištvo in ribogojstvo, sestavljen s Sklepom Komisije 1999/478/ES[17], in regionalni svetovalni sveti, sestavljeni s Sklepom Sveta 2004/585/ES[18].

23. Da bi se omogočilo ustrezno izvajanje te uredbe, mora upravni odbor zagotoviti tesno sodelovanje med državami članicami in Komisijo. Ukrepe, ki so potrebni za izvajanje te uredbe, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil[19].

24. Na podlagi preteklih izkušenj in novih potreb je primerno razveljaviti Uredbo Sveta št. 1543/2000 in jo zamenjati s to uredbo –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

I. poglavje Splošne določbe

Člen 1Predmet

25. Ta uredba določa pravila o:

(a) zbiranju in upravljanju bioloških, okoljskih, gospodarskih in socialnih podatkov o ribiškem sektorju v okviru večletnih programov;

(b) uporabi podatkov o ribiškem sektorju v okviru skupne ribiške politike (v nadaljnjem besedilu 'SRP').

2. Ta uredba določa tudi določbe za izboljšanje znanstvenega svetovanja, potrebnega za izvajanje SRP.

Člen 2Opredelitve pojmov

Za namen te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(a) “ribiški sektor” pomeni dejavnosti, povezane z gospodarskim ribištvom, rekreacijskim ribolovom, ribogojstvom in industrijo za predelavo ribiških proizvodov

(b) “rekreacijski ribolov” pomeni ribolovne dejavnosti, ki žive vodne vire izkoriščajo za rekreacijo ali šport;

(c) “morske regije” pomenijo geografska območja, določena v Prilogi I k Sklepu Sveta št. 2004/585/ES, ter območja, ki so jih vzpostavile regionalne ribiške organizacije;

(d) "osnovni podatki” pomenijo podatke, povezane s posameznimi plovili, fizičnimi ali pravnimi osebami ali posameznimi vzorci;

(e) “podrobni podatki” pomenijo podatke, ki temeljijo na osnovnih podatkih, v obliki, ki onemogoča identifikacijo fizičnih ali pravnih oseb;

(f) “zbirni podatki” pomenijo rezultat povzetka osnovnih ali podrobnih podatkov za posebne analitične namene;

(g) “končni uporabniki” pomenijo fizične ali pravne osebe ali organizacije, ki se zanimajo za znanstveno analizo podatkov o ribiškem sektorju;

(h) “vzorčenje na osnovi flote” pomeni pregledovanje zbirk bioloških, gospodarskih in socialnih podatkov, ki temelji na dogovorjenih segmentih regionalne flote;

(i) “ribiško plovilo Skupnosti” pomeni plovilo, kot je opredeljeno v členu 3(d) Uredbe (ES) št. 2371/2002.

II. poglavjeZbiranje in upravljanje podatkov v okviru večletnih programov

Oddelek 1Program Skupnosti in nacionalni programi

ČLEN 3 PROGRAM SKUPNOSTI

26. Komisija opredeli večletni program Skupnosti za zbiranj bioloških, okoljskih, gospodarskih in socialnih podatkov v zvezi z

(a) gospodarskim ribištvom, ki ga opravljajo plovila Skupnosti znotraj in zunaj voda Skupnosti;

(b) rekreacijskim ribolovom znotraj voda Skupnosti;

(c) dejavnostmi ribogojstva na ozemljih držav članic in znotraj voda Skupnosti;

(d) predelovalno industrijo ribiških proizvodov.

2. Programi Skupnosti se sestavijo za obdobje treh let. Prvo obdobje traja od leta 2008 do vključno 2010.

Člen 4 Nacionalni programi

1. Države članice brez poseganja v svoje obveznosti glede zbiranja podatkov, ki izhajajo iz zakonodaje Skupnosti, v okviru večletnega nacionalnega programa (v nadaljnjem besedilu 'nacionalni program'), sestavljenega v skladu s programom Skupnosti, zbirajo osnovne podatke z biološkega, okoljskega, gospodarskega in socialnega področja.

2. V okvir nacionalnega programa spadajo predvsem naslednje zadeve, kakor je določeno v 2. poglavju:

(a) nacionalni programi vzorčenja;

(b) shema za opazovalce na morju, kjer je to potrebno;

(c) shema za raziskovanje na morju.

3. Države članice v svoje nacionalne programe vključijo postopke in metode, ki jih je treba uporabiti pri zbiranju in analiziranju podatkov ter pri ocenjevanju njihove pravilnosti in natančnosti.

4. Države članice svoje nacionalne programe predložijo v odobritev Komisiji. To storijo po elektronski poti na naslov, ki ga določi Komisija.

5. Da bi se upoštevali vsi morebitni sporazumi, sklenjeni na regionalni ravni, lahko države članice v teku programskega obdobja predložijo spremembe svojih nacionalnih programov. Te spremembe se pošljejo Komisiji najmanj dva meseca pred letom izvedbe.

6. Prvi nacionalni program obsega dejavnosti za leta 2008 do 2010.

Člen 5Koordinacija in sodelovanje

1. Države članice uskladijo svoje nacionalne programe z drugimi državami članicami v isti morski regiji in si prizadevajo za uskladitev svojih ukrepov s tretjimi državami, ki imajo suverenost ali pristojnost nad vodami iste morske regije.

2. Države članice, kolikor je to mogoče, razvijajo obstoječe programe zbiranja podatkov, da bi razvile dolgoročne celostne regionalne programe vzorčenja.

3. Drave članice sodelujejo med seboj in s tretjimi državami, kot je določeno v odstavkih 1 in 2, kadar uredbe Skupnosti predvidevajo upravljanje vrst v celinskih vodah.

Člen 6Vrednotenje in odobritev nacionalnih programov

27. Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF) ovrednoti

(a) skladnost nacionalnih programov s to uredbo in vse njihove spremembe in

(b) znanstveno ustreznost podatkov, ki jih je treba zbrati.

28. Če se na podlagi vrednotenja STECF pokaže, da nacionalni program ni v skladu s to uredbo ali ni pomemben z znanstvenega vidika, Komisija o tem takoj obvesti zadevno državo članico in predlaga spremembe programa. Zadevna država članica na podlagi tega Komisiji predloži spremenjen nacionalni program.

29. Komisija odobri nacionalne programe na osnovi vrednotenja, ki ga opravi STECF, in ocene stroškov, ki jo opravijo njegove službe.

Člen 7Finančna pomoč Skupnosti

30. Finančna pomoč Skupnosti za nacionalne programe se izvaja v skladu s pravili iz Uredbe (ES) št. 861/2006

31. Osnovni podatki iz člena 9 Uredbe (ES) št. 861/2006 zajemajo le tiste dele nacionalnih programov držav članic, ki izvajajo program Skupnosti.

32. Finančna pomoč Skupnosti za nacionalne programe se dodeli, če so pravila iz te uredbe v celoti upoštevana.

33. Komisija lahko, potem ko je zadevnim državam članicam zagotovila možnost, da dajo izjavo, zmanjša finančno pomoč Skupnosti za največ 25 % celotnega letnega stroška nacionalnega programa, in sicer v naslednjih okoliščinah:

(a) kadar nacionalni programi niso bili predloženi Komisiji v predpisanem roku;

(b) kadar so nacionalni programi nepopolni;

(c) kadar končni uporabnik vloži uradno zahtevo za podatke, vendar podatkov ne dobi pravočasno.

5. Komisija začasno prekine in/ali obnovi finančno pomoč Skupnosti, če se na podlagi vrednotenja STECF iz člena 6 pokaže, da podatki ne izpolnjujejo standardov kakovosti v primerjavi z regionalnimi in mednarodnimi zahtevami.

6. Zmanjšanje finančne pomoči Skupnosti je sorazmerno stopnji neusklajenosti in se izvaja postopoma.

Oddelek 2Zahteve v zvezi s postopkom zbiranja podatkov

ČLEN 8 PROGRAMI VZORčENJA

34. Države članice ustanovijo večletne nacionalne programe vzorčenja.

35. Nacionalni programi vzorčenja vsebujejo zlasti:

(a) vzorčni načrt za biološke podatke po vzorčenju na osnovi flote, vključno z, kadar je to primerno, rekreacijskim ribolovom;

(b) vzorčni načrt za ekosistemske podatke, ki omogoča oceno medsebojnega vplivanja vrst in vpliva ribiškega sektorja na okolje ter prispeva pri spremljanju stanja morskega okolja;

(c) vzorčni načrt za gospodarske in socialne podatke, ki omogoča oceno gospodarskega položaja ribiškega sektorja, analizo njegove uspešnosti v določenem času ter izvedbo presoje vpliva sprejetih ali predlaganih ukrepov.

36. Protokoli in metode, uporabljeni pri ustanovitvi nacionalnih programov vzorčenja, morajo biti, kolikor je to mogoče:

(a) določen čas stabilni;

(b) standardizirani znotraj regij;

(c) v skladu s standardi kakovosti, ki so jih določila mednarodna znanstvena telesa ter ustrezne regionalne ribiške organizacije.

37. Pravilnost in natančnost zbranih podatkov se bosta sistematično ocenjevali.

Člen 9Dostop do območij, kjer se opravlja vzorčenje

Države članice izvajalcem vzorčenja za namen opravljanja njihovih nalog zagotovijo dostop do:

(a) vseh iztovarjanj, kadar je to primerno, pretovarjanj in prenosov na ribogojstvo;

(b) poslovnih prostorov za zbiranje gospodarskih podatkov.

Člen 10Opazovalci na morju

1. Kadar je to potrebno za namene zbiranja podatkov v okviru nacionalnih programov, države članice sestavijo in izvajajo sheme za opazovalce na morju.

2. Naloge opazovalcev na morju določijo države članice.

3. Kapitani ribiških plovil Skupnosti sprejme na krov opazovalce na morju, ki jih določi telo, ki je odgovorno za izvajanje nacionalnega programa, in z njimi sodelujejo, da bi jim omogočili opravljanje njihovih nalog, dokler se nahajajo na krovu ribiškega plovila Skupnosti.

4. Kapitani ribiških plovil Skupnosti lahko sprejem opazovalcev na morju na krov zavrnejo samo na podlagi očitnega pomanjkanja prostora na plovilu ali zaradi varnostnih razlogov. V teh primerih se podatki zberejo skozi program samovzorčenja, ki ga izvede posadka ribiškega plovila Skupnosti in ki ga oblikuje in nadzira telo, ki je odgovorno za izvajanja nacionalnega programa.

Člen 11Raziskave na morju

1. Države članice izvajajo znanstvene raziskave na morju, da bi ocenile številčnost in porazdelitev staležev, neodvisno od podatkov iz gospodarskega ribištva, ter da bi ocenile vpliv ribolovne dejavnosti na okolje.

2. Seznam znanstvenih raziskav na morju, ki so upravičene do finančne pomoči Skupnosti, se sprejme v skladu s postopkom iz člena 26(2).

III. poglavjePostopek upravljanja podatkov

Člen 12Shranjevanje podatkov

Države članice:

(a) zagotovijo, da so osnovni podatki, zbrani v okviru nacionalnih programov, varno shranjeni v računalniško podprtih zbirkah podatkov, in sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da se ti podatki obravnavajo kot zaupni;

(b) sprejmejo vse potrebne tehnične ukrepe, da bi takšne podatke zaščitili pred kakršnim koli naključnim ali nedovoljenim uničenjem, naključno izgubo, propadanjem, posredovanjem ali nepooblaščenim posvetovanjem.

Člen 13Nadzor in potrditev kakovosti podatkov

1. Države članice so odgovorne za kakovost in popolnost osnovnih podatkov, zbranih v okviru nacionalnih programov, ter iz njih izpeljanih podrobnih in zbirnih podatkov, ki so posredovani končnim uporabnikom.

2. Države članice zagotovijo:

(a) da so osnovni podatki, zbrani v okviru nacionalnih programov, ustrezno pregledani za morebitne napake v okviru ustreznih postopkov nadzora kakovosti;

(b) da so podrobni in zbirni podatki, izpeljani iz osnovnih podatkov, zbranih v okviru nacionalnih programov, potrjeni pred njihovim posredovanjem končnim uporabnikom;

(c) da so postopki zagotavljanja kakovosti osnovnih, podrobnih in zbirnih podatkov iz (a) in (b) oblikovani v skladu s postopki, ki so jih sprejela mednarodna znanstvena telesa, regionalne ribiške organizacije in STECF.

IV. poglavje Uporaba podatkov, zbranih v okviru SRP

Člen 14Zajeti podatki

Brez poseganja v obveznosti, ki izhajajo iz Direktive 2003/4/ES glede dostopa do okoljskih podatkov, se to poglavje nanaša na vse podatke, ki so zbrani:

(a) v okviru uredb (EGS) št. 2847/1993, (ES) št. 779/1997, (ES) št. 104/2000, (ES) št. 2347/2002, (ES) št. 1954/2003, (ES) št. 812/2004;

(b) v okviru te uredbe:

(i) podatki o dejavnosti plovil na osnovi informacij satelitskega spremljanja in drugih sistemov spremljanja zahtevane oblike;

(ii) podatki, ki omogočajo zanesljivo oceno skupne količine ulovov na stalež v segmentu komercialnih plovil, geografsko območje in časovno obdobje, vključno z izvržki in, kadar je to primerno, podatki o ulovih pri rekreacijskem ribolovu;

(iii) vsi zahtevani biološki podatki za spremljanje položaja izkoriščenih staležev;

(iv) ekosistemski podatki, potrebni za oceno vpliva ribolovnih dejavnosti in ribogojstva na okolje;

(v) podatki za ocenitev stopnje medsebojnega delovanja vrst;

(vi) gospodarski in socialni podatki iz sektorja flot in predelovalne industrije.

Člen 15Dostop do osnovnih podatkov in njihov prenos

1. Države članice zagotovijo, da so osnovni podatki, ki so vključeni v nacionalne računalniško podprte zbirke podatkov, po elektronski poti neposredno dostopne Komisiji za namen potrditve njihovega obstoja.

2. Države članice brez poseganja v obveznosti, ki izhajajo iz predpisov Skupnosti, sklenejo sporazume s Komisijo o elektronskem dostopu, da bi zagotovile neposreden dostop do svojih zbirk podatkov.

3. Države članice zagotovijo, da se osnovni podatki, ki so zbrani v okviru shem raziskav na morju, posredujejo mednarodnim znanstvenim organizacijam in ustreznim znanstvenim telesom znotraj regionalnih ribiških organizacij v skladu z mednarodnimi obveznostmi Skupnosti in držav članic.

Člen 16Obdelava podatkov

38. Države članice osnovne podatke obdelajo v podatkovne sklope podrobnih in zbirnih podatkov v skladu z:

(a) ustreznimi mednarodnimi standardi;

(b) protokoli, dogovorjenimi na regionalni ravni, kjer ti obstajajo

39. Države članice končnim uporabnikom in Komisiji po potrebi posredujejo opis metod, uporabljenih pri obdelavi zahtevanih podatkov, in njihove statistične lastnosti.

Člen 17

Prenos podrobnih in zbirnih podatkov

Države članice dajo končnim uporabnikom na voljo podrobne in zbirne podatke za podporo znanstvene analize:

(a) kot osnovo za svetovanje pri upravljanju ribištva;

(b) v interesu javne razprave in udeležbe interesnih skupin pri razvoju politike;

(c) za objavo v raziskovalnih revijah ali za izobraževalne namene.

Člen 18Posredovanje podrobnih in zbirnih podatkov

Države članice zagotovijo, da so ustrezni podrobni in zbirni podatki neposredno posredovani ustreznim mednarodnim znanstvenim organizacijam in znanstvenim telesom znotraj regionalnih ribiških organizacij v skladu z mednarodnimi obveznostmi Skupnosti in držav članic.

Člen 19Postopek prenosa podatkov

1. Države članice podrobne in zbirne podatke prenesejo v varni elektronski obliki.

2. Kadar se podrobni in zbirni podatki zahtevajo za namen objave v raziskovalnih revijah ali za izobraževalne namene, države članice lahko, da bi zaščitile strokovne interese zbirateljev podatkov, ustavijo prenos podatkov končnim uporabnikom za obdobje dveh let od datuma, ko so bili podatki zbrani. Države članice o takšni odločitvi obvestijo končne uporabnike in Komisijo. V ustrezno utemeljenih primerih lahko Komisija odobri podaljšanje tega obdobja.

3. Države članice lahko prenos podrobnih in zbirnih podatkov zavrnejo samo:

(a) če obstaja tveganje identifikacije fizične in/ali pravne osebe, pri čemer lahko država članica predlaga drugačna sredstva za izpolnitev potrebe končnega uporabnika, ki zagotavljajo anonimnost;

(b) v primerih iz člena 21(2)

4. Kadar se podatki, ki jih zahtevajo končni uporabniki, razen ustreznih mednarodnih znanstvenih organizacij in ustreznih znanstvenih teles znotraj regionalnih ribiških organizacij, razlikujejo od podatkov, ki so bili že posredovani mednarodnim znanstvenim organizacija in ustreznim znanstvenim telesom znotraj regionalnih ribiških organizacij, lahko države članice navedenim končnim uporabnikom zaračunajo dejanske stroške pridobitve podatkov in, če je potrebno, združevanja podatkov pred njihovim prenosom.

Člen 20Presoja pravilnosti zavrnitve posredovanja podatkov

40. Če država članica zavrne posredovanje podatkov na podlagi 19(3)(a), lahko končni uporabnik zaprosi Komisijo za presojo pravilnosti zavrnitve. Če Komisija ugotovi, da zavrnitev ni bila ustrezno utemeljena, lahko od države članice zahteva, da posreduje podatke končnemu uporabniku v predpisanem roku

41. Če država članica teh podatkov ne posreduje v roku, ki ni daljši od dveh mesecev, se uporablja člen 7(4)(c).

Člen 21Obveznosti končnih uporabnikov

1. Končni uporabniki:

(a) uporabljajo podatke samo za namen,ki so ga navedli v svoji zahtevi v skladu s členom 17;

(b) ustrezno potrdijo vir podatkov;

(c) so odgovorni za pravilno in ustrezno uporabo podatkov;

(d) Komisijo in zadevne države članice obvestijo o vsakem sumu na težave s podatki;

(e) zadevnim državam članicam in Komisiji posredujejo napotila na rezultate uporabe podatkov.

2. Kadar končni uporabnik ne izpolni katere koli izmed zahtev iz odstavka 1, lahko Komisija od zadevne države članice zahteva, da navedenemu končnemu uporabniku omeji ali zavrne dostop do podatkov.

3. Država članica obvesti Komisijo o vseh kršitvah končnih uporabnikov pred omejitvijo ali zavrnitvijo dostopa do podatkov.

V. poglavjePodpora znanstvenemu svetovanju

Člen 22Sodelovanje na sestankih mednarodnih teles

Države članice zagotovijo sodelovanje svojih nacionalnih strokovnjakov na ustreznih sestankih mednarodnih teles in regionalnih ribiških organizacij.

Člen 23Koordinacija in sodelovanje

1. Države članice in Komisija usklajujejo svoja prizadevanja in sodelujejo pri nadaljnjem izboljševanju zanesljivosti znanstvenega svetovanja, kakovosti delovnih programov in delovnih metod mednarodnih znanstvenih organizacij ter znanstvenih teles znotraj regionalnih ribiških organizacij.

2. Takšna koordinacija in sodelovanje se izvajata brez poseganja v odprto znanstveno razpravo s ciljem pospešiti nepristransko znanstveno svetovanje.

VI. poglavjeKončne določbe

Člen 24Izvedbeni ukrepi

Ukrepi, ki so potrebni za izvajanje te uredbe, se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 26(2).

Člen 25Spremljanje

Komisija v sodelovanju z Znanstvenim, tehničnim in gospodarskim odborom za ribištvo (STECF) spremlja napredek nacionalnih programov Odbora za ribištvo in ribogojstvo, ustanovljenega na podlagi člena 30 Uredbe (ES) št. 2371/2002 (v nadaljnjem besedilu 'odbor').

Člen 26Odbor

42. Komisiji pomaga odbor, ustanovljen na podlago člena 30 Uredbe (ES) 2371/2002.

43. Pri sklicevanju na ta odstavek veljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES.

44. Obdobje iz člena 4(3) Sklepa 1999/468/ES se določi na en mesec.

45. Odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 27Razveljavitev

46. Uredba Sveta (ES) 1543/2000 se razveljavi z veljavnostjo od 1. januarja 2008. Razveljavljene določbe pa se uporabljajo za nacionalne programe, ki so bili odobreni pred 31. decembrom 2007

47. Sklicevanje na razveljavljeno uredbo se šteje za sklicevanje na to uredbo in se bere v skladu s korelacijsko tabelo iz priloge.

Člen 28Začetek veljave

Ta uredba začne veljati sedmi dan op objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

Priloga

Korelacijska tabela

Uredba (ES) št. 1543/2000 | Predlagana uredba |

člen 1 | člen 1 |

člen 2 | člen 2 |

člen 3 | členi 3, 4, 5 |

člen 4 | člen 14 |

člen 5 | člena 3, 24 |

člen 6 | člena 4, 7 |

člen 7 | člena 12, 17 |

člen 8 | člena 24, 25 |

člen 9 | člen 26 |

člen 10 | člen 25 |

člen 11 | člen 28 |

ZAKONODAJNI FINANČNI IZKAZ

1. NASLOV PREDLOGA:

Predlog za Uredbo Sveta o vzpostavitvi okvira Skupnosti za zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov v ribiškem sektorju in podporo znanstvenemu svetovanju v zvezi s skupno ribiško politiko.

2. OKVIR ABM / ABB

11 07: Ohranjevanje, upravljanje in izkoriščanje živih vodnih virov

3. PRORAČUNSKE POSTAVKE

3.1 Proračunske postavke (postavke za poslovanje in z njimi povezane postavke tehnične in upravne pomoči (prej postavke B.A)) vključno z rubrikami:

11 01 04 03: Podpora upravljanju ribolovnih virov (zbiranje osnovnih podatkov in izboljšanje znanstvenega svetovanja) — Odhodki iz upravnega poslovanja

11 07 01: Podpora upravljanju ribolovnih virov (zbiranje osnovnih podatkov)

11 07 02: Podpora upravljanju ribolovnih virov (izboljšanje znanstvenega svetovanja)

3.2 Trajanje ukrepa in finančnega vpliva:

2009 - 2013

3.3 Značilnosti proračuna (po potrebi dodati vrstice):

Proračunska postavka | Vrsta odhodkov | Novo | Prispevek EFTE | Prispevek držav prosilk | Razdelek v finančni perspektivi |

11010403 | neobvezni | nedif[20]. | NE | NE | NE | št. 2 |

110701 | neobvezni | dif[21]. | NE | NE | NE | št. 2 |

110702 | neobvezni | dif.2 | NE | NE | NE | št. 2 |

4. POVZETEK SREDSTEV

4.1 Finančna sredstva

4.2 Povzetek odobritev za prevzem obveznosti (OPO) in odobritev plačil (OP) v mio.

EUR (na 3 decimalna mesta natančno)

Vrsta odhodkov | št. oddelka | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Skupaj |

Odhodki iz poslovanja[22] |

Odobritve za prevzem obveznosti (OPO) | 8.1 | a | 54,415 | 59,365 | 59,365 | 61,839 | 64,315 | 299,299 |

Odobritve plačil (OP) | b | 52,745 | 57,226 | 59,365 | 60,777 | 63,252 | 293,365 |

Upravni odhodki, vključeni v referenčni znesek[23] |

Tehnična in upravna pomoč (NS) | 8.2.4 | c | 0,100 | 0,250 | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,650 |

REFERENČNI ZNESEK SKUPAJ |

Odobritve za prevzem obveznosti | a+c | 54,515 | 59,615 | 59,465 | 61,939 | 64,415 | 299,949 |

Odobritve plačil | b+c | 52,845 | 57,476 | 59,465 | 60,877 | 63,352 | 294,015 |

Upravni odhodki, ki niso vključeni v referenčni znesek[24] |

Človeški viri in z njimi povezani odhodki (NS) | 8.2.5 | d | 1,018 | 1,018 | 1,018 | 1,018 | 1,018 | 5,090 |

Upravni stroški, ki niso vključeni v referenčni znesek, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (NS) | 8.2.6 | e | 0,150 | 0,150 | 0,150 | 0,150 | 0,150 | 0,750 |

Ocenjeni stroški financiranja ukrepa skupaj

OPO, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | a+c+d+e | 55,683 | 60,783 | 60,633 | 63,107 | 65,583 | 305,789 |

OP, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | b+c+d+e | 54,013 | 58,644 | 60,633 | 62,045 | 64,520 | 299,855 |

Za oceno odobritve plačil so bile uporabljene naslednje predpostavke:

Zbiranje podatkov OP = 50% OPO za leto n + 50% OPO za leto n-1

Študije OP = 80% OPO za leto n +20 % OPO za leto n-1

Znanstveno svetovanje OP = 80% OPO za leto n + 20% OPO za leto n-1

Podrobnosti o sofinanciranju

Če predlog vključuje sofinanciranje držav članic ali drugih organov (treba jih je navesti), se v spodnjo preglednico vpiše ocenjena raven tega sofinanciranja (lahko se dodajo vrstice, če ukrep sofinancirajo različni organi):

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Organ, ki sofinancira ukrep | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Skupaj |

Države članice so financirale 50 % svojih nacionalnih programov | f | 41,535 | 45,364 | 45,364 | 47,254 | 49,146 | 228,663 |

OP, vključno s sofinanciranjem, SKUPAJ | a+c+d+e+f | 97,218 | 106,147 | 105,997 | 110,361 | 114,729 | 534,452 |

4.1.2 Skladnost s finančnim programiranjem

( Predlog je skladen z obstoječim finančnim programiranjem.

( Predlog bo pomenil ponovno programiranje ustreznega razdelka v finančni perspektivi.

( Predlog lahko zahteva uporabo določb Medinstitucionalnega sporazuma[25] (tj. instrumenta prilagodljivosti ali spremembe finančne perspektive).

4.1.3 Finančni vpliv na prihodke

( Predlog nima finančnih posledic za prihodke

( Predlog ima finančni vpliv – učinek na prihodke je naslednji:

v mio EUR (na eno decimalno mesto natančno)

pred ukrepom [Leto n-1] | Stanje po ukrepu |

Število potrebnih človeških virov SKUPAJ | 8,7 | 8,7 | 8,7 | 8,7 | 8,7 |

5. ZNAČILNOSTI IN CILJI

5.1 Potreba, ki jo je treba kratkoročno ali dolgoročno pokriti

Cilj predloga Komisije za novo uredbo Sveta o zbiranju podatkov v ribiškem sektorju je razviti dolgoročne, dobro integrirane regionalne programe vzorčenja, ki obsegajo biološke, gospodarske, okoljske in socialne podatke. Namen spremenjene uredbe o zbiranju podatkov je izpolniti nove zahteve na podlagi potrebe po upravljanju ribištva (tj. upravljanju na osnovi flote in območij in ne več upravljanju na osnovi staleža rib) in po ekosistemskem pristopu k upravljanju ribištva. Pomembna novost predloga je vključitev zbiranja podatkov o okolju, katerih osnovni namen je spremljanje vpliva ribolovne dejavnosti na morski ekosistem.

Nov sistem zbiranja podatkov bo pokrival vse procese od zbiranja podatkov v pristaniščih ali na morju do njihovih končnih uporabnikov (v glavnem znanstvenikov in svetovalnih organov).

Še posebej sta pomembna nadzor kakovosti in potrditev zbranih podatkov. Komisija meni, da mora biti finančni prispevek Skupnosti odvisen od nadzora kakovosti in skladnosti z dogovorjenimi standardi kakovosti. Zato je Komisija uvedla denarno kazen za kršitev in slabo kakovost nacionalnih programov.

Izboljšanje dostopa do podatkov in njihova uporaba se prav tako štejeta za zelo pomembna, vključno z dostopom do dodatnih sklopov podatkov, kot so podatki sistema spremljanja plovil (VMS). Za ta namen so bila opredeljena nova pravila hkrati s pravili glede uporabe podatkov za namen zaščite interesov dajalcev podatkov.

Poenostavitev postopkov je pomemben cilj, saj bodo nacionalni programi od zdaj naprej ustanovljeni za obdobje 3 let; vendar pa je treba dati državam članicam možnost, da po potrebi vključijo spremembe (da bi, na primer, upoštevale povečano mednarodno usklajevanje). Večletna obdobja načrtovanja bodo zmanjšala upravno obremenitev za vse zadevne stranke.

5.2 Dodana vrednost zaradi vključitve Skupnosti in skladnost predloga z drugimi finančnimi instrumenti ter možne sinergije

Novi predlog o zbiranju podatkov in znanstvenem svetovanju je sestavni del skupne ribiške politike in je kot tak vključen v razdelek 2 nove finančne perspektive. Pod izključno pristojnostjo Skupnosti je nepogrešljiv pri izvajanju učinkovite politike za trajnostni razvoj ribolovnih virov. Je eden izmed odločitev, ki jih je sprejel Svet v okviru reforme SRP decembra 2002.

5.3 Cilji in pričakovani rezultati predloga ter z njimi povezani kazalniki v okviru ABM

GD za ribištvo ni predvidel sprememb glede ciljev, načel in predpisov odločanja, ki veljajo na tem področju, katero bo podprto s finančno intervencijo Skupnosti. Ti so zapisani v okviru finančnih perspektiv. Premislek glede možnih političnih opcij je že bil opravljen z reformo SRP leta 2002.

Kljub temu je treba obstoječo finančno intervencijo razširiti, da se zagotovi trajnostno upravljanje ribolovnih virov, kot je cilj reforme SRP.

5.3.1. Na področju zbiranja podatkov je povečanje proračunskih sredstev povezano s potrebo po razširitvi obstoječih programov z okoljskimi podatki na vpliv ribištva na morski ekosistem. Po bližnji širitvi bo treba SRP uporabiti na celotnem novem območju, tj. na Črnem morju. To bo zahtevalo dodatna prizadevanja in podporo Skupnosti (predvideno je bilo povečanje 4 M EUR do leta 2013).

Poleg tega je pomembno okrepiti zbiranje okoljskih in gospodarskih podatkov, da bi bilo mogoče bolj upoštevati socialno-ekonomski vpliv vodstvenih odločitev (postopno povečanje za kritje teh izdatkov je bilo predvideno do 10 M EUR v letu 2013).

Približevanje večji vključitvi okoljskih vprašanj in uporabi ekosistemskega pristopa bo zahteval zbiranje novih podatkov, kot so programi vzorčenja za oceno prilovov in zavržkov. Slednje bo zahtevalo povečanje zelo dragih programov vzorčenja z opazovalci na krovu (predvideno je bilo postopno povečanje do 5 M EUR).

Cilj:

Zagotoviti izvajanje in izboljšanje zakonskega okvira za zbiranje osnovnih podatkov o ribištvu, da se spodbudi trdna znanstvena podlaga za izvajanje SRP ter zagotovi dolgoročno spremljanje vpliva upravljanja na staleže rib in morsko okolje ter učinkovitost ribiškega sektorja.

Kazalniki:

- Izboljšanje kvantitete in kvalitete ocene staležev rib v zvezi z vplivom ribištva na morsko okolje in družbeno-gospodarska vprašanja.

- Razvoj usklajenih regionalnih programov za zbiranje podatkov, izkoriščanje regionalnih svetovalnih odborov.

- Raven spoštovanja finančnih in upravnih predpisov ter uredb, vključno z roki za prevzem obveznosti in plačila.

Pričakovani rezultati:

- Boljši pristop do upravljanja ribištva (upravljanje na osnovi flote in območij in ne več upravljanje na osnovi staleža rib).

- Podpora premiku k ekosistemskemu pristopu do upravljanja ribištva.

- Spodbujanje upravljanja ribištva na regionalni ravni.

- Povečati kakovost in potrjevanje podatkov, ki se uporabljajo pri upravljanju ribištva.

- Izboljšati dostop do podatkov in njihovo izmenjavo.

- Spodbujati poenostavitev okvira za zbiranje podatkov.

5.3.2 Na področju znanstvenega svetovanja: reforma SRP je večji poudarek namenila pristopu mešanega ribištva kot pristopu po posameznih staležih. To je ustvarilo precejšnja dodatna povpraševanja po svetovanju na področju ribištva.

Ta ukrep se bo v celoti izvedel šele od leta 2007 naprej z okrepitvijo Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora za ribištvo, posvetovanjem med neodvisnimi strokovnjaki o posebnih vprašanjih in pogodbami z nacionalnimi raziskovalnimi inštituti.

Cilji:

- Posebne študije na področjih iz Sklepa Sveta 439/2000.

- Na podlagi posvetovanj z državami članicami in interesnimi skupinami se dogovoriti z ICES in STECF o novem krogu posvetovanj s hitrejšimi nasveti.

Kazalniki:

- Izboljšanje kakovosti znanstvenega svetovanja o vplivu ribolova na morsko okolje in družbeno-gospodarska vprašanja.

- Nasveti za povečano število staležev.

- Raven spoštovanja finančnih in upravnih predpisov ter uredb, vključno z roki za prevzem obveznosti in plačila.

Pričakovani rezultati:

- Izboljšati znanstveno podporo za oceno učinka predlogov z boljšim poznavanjem okoljskih, gospodarskih in družbenih vidikov ribištva.

- Podpreti premik k ekosistemskemu pristopu do upravljanja ribištva.

5.4 Metoda izvedbe (okvirno)

Spodaj se prikaže(-jo)[27] izbrana(-e) metoda(-e) izvedbe ukrepa.

( Centralizirano upravljanje

( Neposredno s strani Komisije

( Posredno s prenosom na:

izvajalske agencije

organe, ki so jih ustanovile Skupnosti, kakor je navedeno v členu 185 finančne uredbe

nacionalne javne organe/organe, ki opravljajo javne storitve

( Deljeno ali decentralizirano upravljanje

( z državami članicami

( s tretjimi državami

( skupno upravljanje z mednarodnimi organizacijami (treba jih je navesti)

6. NADZOR IN VREDNOTENJE

6.1 Sistem nadzora

Ukrepi, financirani na podlagi te uredbe, bodo redno nadzorovani. Komisija bo zagotovila redno, neodvisno in zunanje vrednotenje financiranih ukrepov.

6.2 Vrednotenje

6.2.1 Presoja vpliva

Uredbi 861/2006 (ki pokriva obdobje 2007-2013) je bila priložena presoja vpliva, ki temelji na temeljiti analizi, opravljeni v okviru reforme SRP. Namen navedene uredbe je bil oblikovati pravno podlago za nadaljevanje financiranja s strani Skupnosti, da bi se podprli cilji Skupne ribiške politike (v nadaljnjem besedilu 'SRP') po 31.12.2006 na področju ohranjevanja, zbiranja podatkov in znanstvenega svetovanja. Njen cilj je tudi zagotoviti pregleden, jasen in poenostavljen okvir za izvršitev finančnih intervencij Skupnosti.

6.3.1 Oblika in pogostnost prihodnjega vrednotenja

Komisija bo Evropskemu parlamentu in Svetu predložila

- vmesno ocenjevalno poročilo o doseženih rezultatih in o kakovostnih in količinskih vidikih izvajanja ukrepov, ki so financirani na podlagi te uredbe, najpozneje do 31. marca;

- sporočilo o nadaljnjem poteku ukrepov, ki so financirani na podlagi te uredbe, najpozneje do 30. avgusta 2012;

- naknadno ocenjevalno poročilo, najpozneje do 31. decembra 2014.

7. UKREPI PROTI GOLJUFIJAM

Komisija zagotovi, da so pri izvajanju ukrepov, financiranih na podlagi te uredbe, finančni interesi Skupnosti zaščiteni z uporabo ukrepov za preprečevanje goljufij, podkupovanja in drugih nezakonitih dejavnosti z učinkovitim preverjanjem in izterjavo neupravičeno izplačanih zneskov in v primeru odkritih nepravilnosti z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračalnimi kaznimi, v skladu z Uredbama Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 in (ES, Euratom) št. 2185/96, ter z Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta.

Za ukrepe Skupnosti, financirane na podlagi te uredbe, pojem nepravilnost iz člena 1(2) Uredbe (ES, Euratom) št. 2988/95 pomeni vsako kršenje določb zakonodaje Skupnosti ali pogodbenih obveznosti, ki je posledica dejanja ali opustitve s strani gospodarskega subjekta, ki je ali bi lahko škodljivo vplivalo na proračun Skupnosti ali proračunska sredstva, ki jih upravljajo, ki se zbirajo neposredno v imenu Skupnosti, bodisi z neupravičenimi izdatki.

Komisija lahko zmanjša, ustavi ali izterja odobreni znesek finančne pomoči za ukrep. če ugotovi nepravilnosti, vključno z neskladnostjo z določbami te uredbe ali s posamezno odločbo, pogodbo ali sporazumom o odobritvi obravnavane finančne pomoči, ali če se izve, da je bil ukrep, ne da bi Komisijo zaprosili za odobritev, znatno spremenjen, tako da je v nasprotju s svojo naravo ali pogoji za izvajanje.

Poleg tega lahko brez poseganja v revizije, ki jih izvajajo države članice v skladu z nacionalnimi zakoni in drugimi predpisi, uradniki Komisije in Računskega sodišča ali njihovi predstavniki izvajajo revizije ukrepov, financiranih na podlagi te uredbe, na kraju samem, in sicer kadar koli v roku treh let po zadnjem plačilu Komisije. Za ta namen morajo v teku tega obdobja vsi upravičenci poskrbeti, da so ves čas na voljo ustrezni dokumenti.

Komisija lahko zahteva tudi, da revizijo na kraju samem izvede zadevna država članica. Uradniki Komisije in Računskega sodišča ali njihovi predstavniki lahko pri teh revizijah sodelujejo. Vsak neupravičeno plačan znesek se povrne Komisiji. Obresti se obračunajo za vse prepozno odplačane zneske pod pogoji, določenimi v finančni uredbi.

8. PODROBNOSTI O SREDSTVIH

8.1 Cilji predloga z vidika stroškov financiranja

odobritve za prevzem obveznosti v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

(Navedba ciljev, ukrepov in realizacij) | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Skupaj |

2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |

Uradniki ali začasno osebje[28] (11 01 01) | A*/AD | 3,7 | 3,7 | 3,7 | 3,7 | 3,7 |

B*, C*/AST | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 |

Osebje[29], financirano iz čl. 11 01 02 |

Drugo osebje[30], financirano iz čl. XX 01 04/05 |

SKUPAJ | 8,7 | 8,7 | 8,7 | 8,7 | 8,7 |

8.2.2 Opis nalog, ki izhajajo iz ukrepa

- Izvajati uredbo o zbiranju osnovnih podatkov, potrebnih za podporo SRP. S pogajanji usklajevati in izvajati nadaljnje spremljanje znanstvenih vidikov nacionalnih programov na področju zbiranja podatkov in bioloških študij, sodelovati pri pripravi zakonodaje o zbiranju podatkov, organizirati in sodelovati pri vrednotenju predlogov, prejetih na podlagi pozivov za oddajo predlogov in javnih razpisov, sodelovati pri usmerjanju raziskav s področja ribištva in ribogojstva v EU.

- Pripravljati, s pogajanji usklajevati in izvajati nadaljnje spremljanje upravnih in finančnih vidikov študij in nacionalnih programov za zbiranje podatkov; na kraju samem nadzorovati finančne vidike teh pogodb.

- Informacijska podpora in sekretariat.

- Operativno preverjanje dosjejev.

- Avtorizacija plačil.

8.2.3 Človeški viri – viri delovnih mest (obvezno)

( Delovna mesta, trenutno dodeljena upravljanju programa, ki se nadomesti ali podaljša

( Delovna mesta, ki so bila predhodno dodeljena v okviru izvajanja LSP/PPP za leto n

( Delovna mesta, ki bodo zahtevana v naslednjem postopku LSP/PPP

( Delovna mesta, ki bodo prerazporejena z uporabo obstoječih človeških virov znotraj zadevne službe (notranja prerazporeditev)

( Delovna mesta, potrebna za leto n, ki niso predvidena za izvajanje LSP/PPP za zadevno leto

8.2.4 Drugi upravni odhodki, vključeni v referenčni znesek (110104030 – Odhodki za upravno poslovodenje)

EUR

Proračunska vrstica 11 010403 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | SKUPAJ |

Vrednotenje programa Skupnosti | 150.000 |

Tehnična in upravna pomoč SKUPAJ | 100.000 | 250.000 | 100.000 | 100.000 | 100.000 | 650.000 |

8.2.5 Stroški financiranja človeških virov in z njimi povezani stroški, ki niso vključeni v referenčni znesek

EUR

Vrsta človeških virov | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | SKUPAJ |

Uradniki in začasno osebje (11 01 01) | 1.017.900 | 1.017.900 | 1.017.900 | 1.017.900 | 1.017.900 | 5.089.500 |

Osebje, financirano iz čl. 11 01 02 (pomožno, napoteni nacionalni izvedenci, pogodbeno osebje itd.) (navesti proračunsko postavko) |

Stroški za človeške vire in z njimi povezani stroški (ki NISO vključeni v referenčni znesek) SKUPAJ | 1.017.900 | 1.017.900 | 1.017.900 | 1.017.900 | 1.017.900 | 5.089.500 |

Izračun – Uradniki in začasni uslužbenci |

Po potrebi s sklicevanjem na točko 8.2.1 |

Izračun = 117.000 EUR na delovno mesto |

Izračun – Osebje, financirano iz člena XX 01 02 |

Po potrebi s sklicevanjem na točko 8.2.1 |

2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | SKUPAJ |

Službena potovanja 11.010211 | 100.000 | 100.000 | 100.000 | 100.000 | 100.000 | 500.000 |

Sestanki in konference | 50.000 | 50.000 | 50.000 | 50.000 | 50.000 | 250.000 |

Odbori[31] |

Študije in posvetovanja |

Informacijski sistemi |

2 Drugi odhodki za poslovodenje SKUPAJ (11 01 02 11) | 150.000 | 150.000 | 150.000 | 150.000 | 150.000 | 750.000 |

3 Drugi odhodki upravne narave (opredeliti, vključno s sklicem na proračunsko postavko) |

Upravni odhodki, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (ki NISO vključeni v referenčni znesek), SKUPAJ | 150.000 | 150.000 | 150.000 | 150.000 | 150.000 | 750.000 |

Izračun – Drugi upravni odhodki, ki niso vključeni v referenčni znesek

[1] UL C, str.

[2] UL C, str.

[3] UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

[4] (COM(2002)186)

[5] C(2003)625

[6] UL L176, 15.7.2000, str. 1.

[7] UL L 261, 20.10.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 768/2005 (UL L 128, 21.5.2005, str. 1).

[8] UL L 113, 30.4.1997, str. 1.

[9] UL L 17, 21.1.2000, str. 22. Uredba, kakor je bila spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

[10] UL L351, 28.12.2002, str.6. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 768/2005 (UL L 128, 21.5.2005, str. 1).

[11] UL L 289, 7.11.2003, str. 1

[12] UL L150, 30.4.2004, str. 12.

[13] UL L 5, 9.1.2004, str. 25.

[14] UL L 41, 14.2.2003, str. 26.

[15] UL L160, 14.6.2006, str. 1.

[16] UL L 225, 31.8.2005, str. 18.

[17] UL L 187, 20.7.1999, str. 70. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2004/864/ES (UL L 370, 17.12.2004, str. 91).

[18] UL L 256, 3.8.2004, str. 17.

[19] UL L 184, 17.7.1999, str.23.

[20] Nediferencirana sredstva, v nadaljevanju NS.

[21] Diferencirana sredstva.

[22] Odhodki, ki ne spadajo v poglavje 11 01 zadevnega naslova 11.

[23] Odhodki v okviru člena 11 01 04 naslova 11.

[24] Odhodki v okviru poglavja 11 01, razen odhodkov iz člena 11 01 04 ali 11 01 05.

[25] Glej točki 19 in 24 Medinstitucionalnega sporazuma.

[26] Po potrebi je treba dodati dodatne stolpce, tj. če trajanje ukrepa preseže 6 let

[27] Če je navedena več kot ena metoda, vpišite dodatne podrobnosti v oddelek "Pomembne pripombe" te točke.

[28] Stroškov zanje referenčni znesek NE krije.

[29] Stroškov zanje referenčni znesek NE krije.

[30] Strošek je vključen v referenčni znesek

[31] Opredeliti vrsto odbora in skupino, v katero spada.