2.5

Operaterji telekomov so po predrtju internetnega balona zmanjševali kapitalska vlaganja kot del svojih konsolidacijskih načrtov. Vrnitev k obnovljeni rasti celotnega sektorja zahteva oživitev kapitalskih vlaganj. Na investicijsko stopnjo bo vplivalo to, kar delajo oblikovalci javne politike: izvajanje novega regulativnega okvira bo zagotovilo večjo pravno varnost investicij; izvajanje nacionalnih širokopasovnih strategij bo povečalo dostop do storitev; spodbujanje novih storitev in razpoložljivost inovativnih vsebin bosta spodbudila povpraševanje; odprava zakonodajnih in tehničnih ovir pa bo olajšala uvajanje omrežij tretje generacije (3G). Zato so v sporočilu opredeljena štiri prednostna področja delovanja: a) Reševanje zakonodajnih izzivov. Pozno ali nepravilno prevzemanje novega regulativnega okvira za elektronske komunikacije v državah članicah zadržuje konkurenco in ustvarja negotovost. Proti nekaterim državam članicam, ki niso prevzele novih ukrepov, tečejo postopki zaradi kršitev. Zagotovitev popolnega in učinkovitega izvajanja teh predpisov v sedanjih in novih državah članicah ostaja prva prednostna naloga za leto 2004. Poleg tega morajo pristojni nacionalni organi dosledno izvajati nove predpise. Posebno pomembne bodo skupne, za kasneje letos predvidene smernice o ukrepih, ki se lahko naložijo operaterjem s pomembno tržno močjo. Zakonodajalcem bi morale pomagati priskrbeti prave investicijske spodbude in zagotoviti, da nastajajoči trgi ne bodo podvrženi neprimernim obveznostim. b) Povečevanje širokopasovnega pokritja na slabo pokritih območjih. Skladno z akcijskim načrtom e-Evropa so se države članice strinjale z objavo nacionalnih širokopasovnih strategij, kar so vse države EU15 ter nekatere nove države pristopnice do zdaj že storile. Posebno pozornost bi bilo treba posvetiti ugotavljanju področij, ki tvegajo, da se bodo znašla na stranskem tiru informacijske družbe zaradi nezadostnega povpraševanja, kar bi – po merilih rentabilnosti, ki jih postavljajo operaterji – opravičilo uvajanje širokopasovnih storitev. Poleg ukrepov na državni, regionalni in lokalni ravni lahko ima določeno vlogo tudi financiranje EU. Obstajajo smernice o rabi strukturnih skladov na takih območjih. Ustanovitev Foruma o digitalnem prepadu kasneje letos bo pripomogla k izmenjavi najboljših praks in inovativnih rešitev. Komisija bo o nacionalnih strategijah poročala to poletje. c) Spodbujanje povpraševanja. Čeprav ima večina gospodinjstev v EU možnost širokopasovnega dostopa, se je zanj odločila le manjšina. Največji problem širokopasovnega trga postaja raba in ne uvajanje. Izkušnje držav z največjim številom širokopasovnih priključkov kažejo pomen učinkovite konkurence med omrežji pri zniževanju cen in spodbujanju inovativnih spletnih storitev. Dodatno vlogo imajo lahko ukrepi držav članic za spodbujanje povpraševanja. Le-ti pospešujejo rabo ICT v vse več ključnih storitvah – lokalni in državni upravi, zdravstvu in izobraževanju – in jih prestavljajo na splet. To morajo spremljati nadaljnji koraki, ki obravnavajo varnost, upravljanje digitalnih pravic in povezljivost različnih storitev in naprav. Vmesna revizija akcijskega načrta e-Evropa 2005, predvidoma naj bi jo končali poleti, ponuja priložnost za nadaljnje podporne ukrepe. d) Uspešen zagon mobilnih komunikacij tretje generacije (3G). Poročilo o mobilnih komunikacijah in tehnološki platformi (ki vključuje ključne akterje tega sektorja) vsebuje strateško vizijo prihodnosti mobilnih storitev in izpostavlja vrsto komercialnih in zakonodajnih izzivov. Ta usklajen, podatkovno gnan svet 3G, katerega gonilno silo predstavljajo podatki, bo kompleksnejši kot na govornih komunikacijah temelječ svet GSM. Če ga bomo obvladovali, bo lahko ponujal vznemirljive nove storitve in znatno spodbudo produktivnosti v Uniji. Komisija je predstavila svoj pristop k sektorju mobilnih komunikacij v sporočilu 30. junija (2) in bo nadaljevala delo z interesnimi skupinami pri opredeljevanju strateških raziskovalnih prednostnih nalog v sektorju mobilnih komunikacij.