SL    SL 
 
 
 EVROPSKA  
KOMISIJA   
Bruselj, 18.6.2015  
COM(2015) 301 final  
  
POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU  
OCENA UREDBE (ES) ŠT. 1606/2002 Z DNE 19. JULIJA 2002 O UPORABI 
MEDNARODNIH RAČUNOVODSKIH STANDARDOV  
{SWD(2015) 120 final}   
 
2 
 1. Uvod  
Več kot desetletje po sprejetju Uredbe  (ES) št.  1606/2002 (v nadaljnjem besedilu: uredba o 
MRS)1 in po začetnem pregledu njenega delovanja leta  20082 se je Komisija odločila, da bo 
ocenila, ali so bili doseženi zastavljeni cilji v okviru programa ustreznosti in uspešnosti 
predpisov (v nadaljnjem besedilu: REFIT)3. Hkrati mora Komisija v skladu z  Uredbo  (EU) 
št. 258/20144 poročati o ugotovitvah ocene, po potrebi vključno s predlogi sprememb, in o 
ureditvi upravljanja ustreznih organov.  
Cilj sprejetja mednarodnih standardov računovodskega poročanja (v nadaljnjem besedilu: 
MSRP)5, ki jih je izdala U prava za mednarodne računovodske standarde (v nadaljnjem 
besedilu: IASB) za uporabo v EU, je bil izboljšati učinkovito delovanje kapitalskih trgov EU 
in notranjega trga.  
Skladno z uredbo o  MRS se od leta  2005 pripravljajo konsolidirani računovodski izkazi za 
družbe EU, ki kotirajo na borzi6, v skladu z MSRP. Države članice lahko uporabo MSRP 
razširijo na posamezne letne računovodske izkaze in na družbe, ki ne kotirajo na borzi. 
Direktiva o preglednosti7 določa tudi, da morajo vsi izdajatelji (vključno s tis timi, ki niso iz 
EU), katerih vrednostni papirji kotirajo na reguliranem trgu, ki je ali deluje v EU, uporabljati 
MSRP.  
V tem poročilu so povzete ugotovitve ocene in določene morebitne izboljšave. V priloženem 
delovnem dokumentu služb Komisije so navedene nadaljnje podrobnosti v podporo temu 
poročilu.  
2. Metodologija  
Komisija je opravila oceno, ki je zajemala pridobitev mnenj deležnikov v javnem 
posvetovanju (200 prispevkov od avgusta do novembra  2014), v neuradni skupini 
strokovnjakov (18 javnih in zasebnih o rganizacij, tri srečanja leta  2014) in v Računovodskem 
regulativnem odboru (v nadaljnjem besedilu: ARC), ki ga sestavljajo predstavniki vseh držav 
članic. Opravila je pregled literature o vplivu obveznega sprejetja MSRP v EU in o 
učinkovitosti MSRP med kri zo. Opirala se je tudi na lastne izkušnje ustreznih mednarodnih in 
                                                            
1 Uredba  (ES) št.  1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19.  julija  2002 o uporabi mednarodnih 
računovodskih standardov, UL  L 243, 11.9.2002.  
2 COM(2008)  215 final.  
3 COM(2014)  368 final.  
4 Člen  9(2) Uredbe  (EU) št.  258/2014 Evropskega parlamenta in  Sveta z dne 3.  aprila 2014 o vzpostavitvi 
programa Unije za podpiranje posebnih dejavnosti na področju računovodskega poročanja in revizije za obdobje 
2014 –2020 in o razveljavitvi Sklepa št.  716/2009/ES, UL  L 105, 8.4.2014.  
5 Mednarodne računovodske standarde (v nadaljnjem besedilu: MRS) je prvič izdal Odbor za mednarodne 
računovodske standarde (v nadaljnjem besedilu: OMRS), predhodnik IASB.  
6 Družbe z vrednostnimi papirji, s katerimi se trguje na reguliranem trgu EU.  
7 Direkt iva 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15.  decembra  2004 o uskladitvi zahtev v zvezi s 
preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu, in o 
spremembah Direktive  2001/34/ES, UL  L 390, 31.12.2004.  
 
3 
 evropskih organov. V oceni so se upoštevala priporočila8 Philippa Maystadta o krepitvi 
prispevka EU k določitvi standardov na mednarodnem prizorišču.  
Namen ocene je bil primerjati razmere, vzpostavljene na podlagi uredbe o MRS, z razmerami, 
ki bi nastale brez sprejetja MSRP. Vendar ni bilo jasnega referenčnega merila za primerjavo 
MSRP, saj na ravni EU ni drugih standardov in ker so se v obdobju pregleda razvijala splošno 
sprejeta računovods ka načela na nacionalni ravni ali v ZDA.  
Ocena je bila na splošno izvedena z vidika EU kot celote in ni zajemala sistematične analize 
medsebojnega vpliva uredbe o MRS in nacionalne zakonodaje. Ocena ni vključevala 
tehničnega pregleda standardov MSRP, posamezni standardi pa niso bili analizirani z vidika 
upravnega bremena, ki bi ga lahko povzročili. Poleg tega niso bile obravnavane niti druge 
računovodske ureditve za družbe EU, ki ne kotirajo na borzi.  
Opredelitev posameznih učinkov sprejetja MSRP v obd obju pregleda je bila zelo težka, saj so 
bile uvedene tudi druge bistvene regulativne spremembe, poleg tega pa so se učinki 
razlikovali tudi glede na nacionalna splošno sprejeta računovodska merila, ki so se uporabljala 
pred sprejetjem MSRP. Prav tako je b ilo težko pridobiti količinske podatke o družbah, ki so 
uporabljale MSRP, ter o stroških in koristih. Obstoječe raziskave so se osredotočale zlasti na 
večje družbe. Sodelujoči v javnem posvetovanju so se javili sami, zato ti ne predstavljajo 
nujno reprezen tativnega vzorca.  
V oceni se revizija ni obravnavala. Splošno je sprejeto, da so visokokakovostne revizije 
potrebne za zagotovitev zanesljivih računovodskih izkazov. V obdobju pregleda je EU 
razširila svoj regulativni okvir za obvezne revizije, vključno z neodvisnim nadzorom 
revizorjev in revizijskih podjetij9. 
3. Ugotovitve  
3.1. Ocenjevalna merila  
3.1.1.  Učinkovitost  
Cilj uredbe o MRS je bil uskladiti računovodsko poročanje družb, ki kotirajo na borzi, z 
zagotovitvijo visoke stopnje preglednosti in primerljivosti njihovi h računovodskih izkazov, da 
se izboljša učinkovito delovanje kapitalskih trgov EU in notranjega trga. V uredbi o MRS je 
poudarjeno, kako pomembno je, da postanejo MSRP globalno sprejeti, da bi lahko družbe EU 
enakovredno tekmovale za finančna sredstva na s vetovnih kapitalskih trgih.  
                                                            
8 Should IFRS Standards be more „European“? – Mission to reinforce the EU’s contribution to the development 
of international accounting standards (Ali bi morali biti standardi MSRP bolj „evropski“? – Misija za krepitev 
prispevka EU k razv oju mednarodnih računovodskih standardov); poročilo Philippa MAYSTADTA, 
oktober  2013.  
9 Direktiva  2006/43/ES o obveznih revizijah za letne in konsolidirane računovodske izkaze, kakor je bila 
spremenjena z Direktivo  2014/56/EU in Uredbo  (EU) št.  537/2014, k i se bosta začeli uporabljati sredi 
junija  2016.  
 
4 
 Preglednost in primerljivost  
Komisija je ugotovila, da je uredba o MRS povečala preglednost računovodskih izkazov 
zaradi boljšega računovodstva in razkrivanja ter večjega pomena vrednosti poročanja, kar 
posledično pomeni natančnejša tržna pričakovanja, vključno z napovedmi analitikov. Uredba 
je tudi izboljšala primerljivost med računovodskimi izkazi v posameznih industrijskih 
sektorjih in državah ter med njimi, vendar nekatere razlike ostajajo.  
Na podlagi zbranih dokazov j e razvidno, da so računovodski izkazi, pripravljeni v skladu z 
MSRP, dobre kakovosti, zato je mogoče sklepati, da je dobra tudi kakovost teh standardov. 
Kljub temu pa je bila izražena kritika v zvezi z njihovo zapletenostjo. Iz ugotovitev je mogoče 
sklepat i, da se zapletenosti večinoma ni mogoče izogniti, saj ta izhaja iz zapletenosti samega 
poslovanja; čeprav standardi niso oblikovani posebej za industrijo, so se šteli za dovolj 
prilagodljive, da zajemajo večino poslovnih modelov, vendar so obstajali nekat eri pomisleki 
glede ustreznosti za dolgoročne vlagatelje in glede obsega razkritij.  
V uredbi o MRS se priznava, da je visoka kakovost računovodskega poročanja odvisna od 
ustreznega in strogega izvrševanja. V skladu z direktivo o preglednosti so za izvrševa nje 
računovodskih standardov odgovorne posamezne države članice, njihove dejavnosti pa 
usklajuje Evropski organ za vrednostne papirje in trge (v nadaljnjem besedilu: ESMA), da se 
izboljša konvergenca nadzora in zagotovi dosledna uporaba MSRP v EU.  
Na podla gi zbranih dokazov je razvidno, da so vzpostavljeni ustrezni mehanizmi za 
zagotovitev primernega izvrševanja MSRP in da ima ESMA pomembno vlogo pri 
spodbujanju doslednosti in skladnosti izvrševanja v vsej EU. Kljub temu nekateri dokazi 
kažejo, da obstajajo  nekatere razlike v izvrševanju med državami članicami. ESMA je 
nedavno objavila nove smernice10 o uveljavljanju, ki bi lahko pomenile nadaljnje izboljšanje 
na tem področju, vendar je še prezgodaj za oceno njihovega vpliva.  
Dosledno izvajanje standardov je lahko odvisno od njihove razlage. ESMA se glede področij, 
na katerih so razlike v praksi, obrne na Odbor za pojasnjevanje mednarodnih standardov 
računovodskega poročanja. Komisija pozdravlja učinkovito sodelovanje med obema 
organoma.  
Učinkovito delovanje k apitalskih trgov EU in notranjega trga  
Komisija je našla dokaze o boljših rezultatih na kapitalskih trgih: večja likvidnost, nižji 
stroški kapitala, več čezmejnih transakcij, lažji dostop do kapitala na ravni EU in svetovni 
ravni, boljša zaščita vlagatelje v in ohranjanje zaupanja vlagateljev. Kot je bilo že navedeno, 
pa učinkov MSRP ni mogoče obravnavati ločeno od drugih sprememb, ki vplivajo na 
kapitalske trge.  
                                                            
10 ESMA/2014/807.  
 
5 
 Široko se je razpravljalo o tem, v kolikšni meri, če sploh, je na poslabšanje finančne krize 
vplivala uporaba MSRP, pri čemer so se uporabljali različni dokazi. Izpostaviti je treba dva 
vidika računovodstva. Prvi je uporaba tekočih cen (poštenih vrednosti) za določanje vrednosti 
finančnih instrumentov. Kadar so trgi pretirano živahni ali pesimistični , se lahko pretirava 
tudi glede vrednosti. V nasprotju s tem se o instrumentih, kot so bančna posojila, poroča na 
podlagi stroškov, pri čemer je treba stalno ocenjevati, ali bodo stranke plačale neporavnane 
zneske. Med finančno krizo se je zelo kritiziral veljavni standard za oslabitev posojil, saj naj 
bi privedel do tega, da je bilo glede oblikovanja rezervacij storjenega premalo, in to prepozno. 
Druge kritike so se nanašale na dejstvo, da nekatere banke niso razkrile podatkov. Po 
obsežnem predpisanem post opku je IASB leta  2014 objavila nov standard za finančne 
instrumente (MSRP  9), za katerega se zdaj ocenjuje, ali bo sprejet. Na splošno je finančna 
kriza pokazala, da imajo lahko standardi široke gospodarske učinke (glej oddelek  3.2). 
Globalni standardi  
Uredba o MRS predvideva, da bodo MSRP postali globalni standardi, ki bodo koristili 
družbam EU. Deležniki so menili, da odločitev EU o sprejetju MSRP pomeni pomembno 
spodbudo pri doseganju globalne verodostojnosti in sprejemljivosti MSRP. Do zdaj je več kot 
sto držav sprejelo MSRP, standarde pa podpirajo mednarodne organizacije kot so G20, Odbor 
za finančno stabilnost, Svetovna banka, Mednarodni denarni sklad in Baselski odbor za 
bančni nadzor.  
V Združenih državah Amerike domačim družbam ni dovoljena uporaba MSRP, kar pomeni 
pomembno omejitev za njihovo globalno uporabo. „Enakovredna“ ureditev, ki Komisiji za 
vrednostne papirje in borzo Združenih držav Amerike omogoča sprejem računovodskih 
izkazov tujih družb, pripravljenih v skladu z MSRP, se šteje kot pomemb na korist za približno 
90 velikih izdajateljev EU s kotacijo v ZDA.  
Leta 2002 sta IASB in ameriški odbor za računovodske standarde začela program za 
približevanje njunih standardov. Finančna kriza je poudarila pomen tega dela, ki sta ga 
dejavno podpirala G 20 in Odbor za finančno stabilnost. Vendar na nekaterih področjih organa 
nista uspela doseči skupnega stališča.  
3.1.2.  Učinkovitost  
Na splošno je iz dokazov ocene razvidno, da so koristi izvajanja uredbe o MRS večje od 
stroškov.  
Kljub temu je za uporabo računovod skih standardov težko opraviti tradicionalno analizo 
stroškov in koristi, saj koristi ni mogoče izraziti v denarnih enotah; o stroških je malo 
podatkov, stroški in koristi pa so neenakomerno porazdeljene, pri čemer imajo stroške zlasti 
družbe, ki pripravlj ajo računovodske izkaze v skladu z MSRP, koristi pa si delijo te družbe, 
uporabniki računovodskih izkazov, vključno z vlagatelji, in širše gospodarstvo.  
Kljub temu so družbe v glavnem podprle MSRP, kar izraža njihovo mnenje, da stroški 
ustrezajo koristim. Rezultati kažejo, da je razmerje med stroški in koristmi odvisno od 
 
6 
 značilnosti družbe, kot sta velikost in obseg mednarodnega poslovanja. Nekateri deležniki so 
menili, da bi bilo koristno razširiti uporabo MSRP, tako da se družbam ponudi možnost, da 
sprej mejo MSRP, saj bi to pomenilo nižje stroške zlasti za družbe v skupinah, ki kotirajo na 
borzi. Nekateri so predlagali tudi poenostavljeno različico MSRP z omejenimi razkritji za 
hčerinske družbe skupin, ki kotirajo na borzi. Ugotovljeno je bilo, da bi lahk o stroški sprejetja 
MSRP pomenili oviro za prvo javno ponudbo zlasti za mala in srednja podjetja.  
Uporabniki računovodskih izkazov so v glavnem podprli MSRP zaradi izboljšanja 
preglednosti in primerljivosti računovodskih izkazov.  
Med razvojem in overovitvijo standardov imajo stroške vsi deležniki. Nekatere povratne 
informacije kažejo, da so na ravnotežje med stroški in koristmi nedavno škodljivo vplivale 
pogoste spremembe standardov, njihova zapletenost in vedno večje število razkr itij. 
3.1.3.  Pomen  
Na splošno je iz dokazov ocene razvidno, da so cilji uredbe o MRS še vedno pomembni.  
Zaradi vse večje globalizacije kapitalskih trgov je potreba po enem jeziku računovodskega 
poročanja postala še pomembnejša. Leta  2002 na kapitalskih trgih EU z a družbe, ki kotirajo 
na borzi, niso veljali enaki konkurenčni pogoji. Zdaj je to doseženo, zato se razprava 
osredotoča na vprašanje, ali enaki konkurenčni pogoji veljajo na svetovni ravni. Kot je bilo 
navedeno, mednarodne organizacije podpirajo MSRP kot g lobalne standarde.  
Iz krize je razvidno, da obstaja potreba po razumevanju učinkov predpisov na finančne trge in 
gospodarstva. Uredba o MRS določa, da morajo mednarodni standardi kot pogoj, da so 
sprejeti v EU, koristiti evropskemu javnemu interesu. Izraz „javni interes“ ni opredeljen, 
vendar se ga lahko razume v smislu, da zajema široko finančno stabilnost in gospodarske 
vidike. Zlasti je treba oceniti, ali lahko računovodski standardi škodijo gospodarstvu ali 
določenim deležnikom, kot so dolgoročni vlagat elji. Vedno več je tudi pozivov, naj se 
predpisi obravnavajo celovito, in sicer v smislu njihovih skupnih učinkov.  
Ob sprejetju uredbe o MRS je bilo dogovorjeno, da so njeni cilji pomembnejši za družbe EU, 
ki kotirajo na borzi, na kar kaže področje obvezne  uporabe, ki ga lahko države članice 
razširijo. Nekateri deležniki so menili, da bi lahko uporaba MSRP morda pomenila podobne 
koristi, zlasti za vlagatelje, če bi se njihova uporaba razširila (na primer na posamezne letne 
računovodske izkaze družb, ki koti rajo na borzi in ki ne pripravljajo konsolidiranih 
računovodskih izkazov). Drugi so poudarili tveganje uvajanja zapletenih standardov za mala 
in srednja podjetja.  
 
7 
 3.1.4.  Skladnost  
V smislu uredbe o MRS  
MSRP, sprejeti v EU, so kodificirani v pravno zavezujoči Ured bi Komisije  (ES) 
št. 1126/200811, ki se spremeni za vsak nov standard ali spremembo. Komisija dvakrat letno 
pripravi nezavezujočo konsolidirano različico veljavnih standardov v vseh jezikih EU. 
Rezultati kažejo, da so za nekatere jezike potrebni boljši prev odi ter da obstajajo praktične 
težave pri konsolidaciji standardov in nekatere razlike med konsolidiranimi besedili IASB in 
EU. Zato bi lahko bilo koristno, da bi Komisija uradno kodificirala vse MSRP.  
Nekateri deležniki so imeli tudi pomisleke, ali je pol eg predpisanega postopka IASB treba 
dodatno zagotoviti skladnost novih standardov ali sprememb z obstoječimi MSRP.  
V smislu druge zakonodaje  EU 
Komisija je zavezana, da pomaga obravnavati vsa morebitna neskladja pri medsebojnem 
vplivu uredbe o MRS in račun ovodske direktive. Ustrezna razlaga in metode prenosa v 
državah članicah so omogočile, da so bila do zdaj ta neskladja odpravljena.  
Pravila o ohranjanju kapitala in razdelitvi dividend so bila prav tako navedena kot vzrok za 
pravno izpodbijanje, do katereg a lahko pride v nekaterih jurisdikcijah držav članic, v katerih 
je dovoljena ali zahtevana uporaba MSRP za posamezne letne računovodske izraze, na katerih 
temelji razdeljeni dobiček. Vsaka država članica se odloči, kako bo obravnavala taka 
vprašanja v naci onalni zakonodaji v okviru zahtev EU o ohranjanju kapitala.  
V obstoječem konceptualnem okviru  IASB je navedeno, da je cilj računovodskega poročanja 
za splošne namene zagotoviti informacije o poročajočem podjetju, ki so koristne za obstoječe 
in morebitne vl agatelje, posojilodajalce in druge upnike. Čeprav so finančne informacije, ki 
temeljijo na MSRP, osnova za veliko bonitetnih ureditev, IASB na svojem seznamu 
uporabnikov ne vključuje bonitetnih nadzornikov ali regulativnih organov. Kljub temu je 
treba zago toviti, da finančne informacije ustrezajo temu namenu, pri tem pa priznati, da lahko 
bonitetni regulativni organi zahtevajo druge informacije za doseganje različnih ciljev.  
Rezultati kažejo, da MSRP, zahteve v predpisih ter pravila o davkih in ohranjanju k apitala 
lahko pomenijo različne zahteve poročanja za družbe, vendar se za te razlike v glavnem šteje, 
da so sorazmerne in zakonite glede na nabor zadanih ciljev.  
3.1.5.  Dodana vrednost EU  
Konec devetdesetih let 20.  stoletja se je zaradi internacionalizacije družb , vzpostavitve 
enotnega trga in globalizacije finančnih trgov pojavila potreba po skupnem računovodskem 
jeziku za družbe, ki kotirajo na borzi. Nekatere so morale pripraviti dodaten sklop 
računovodskih izkazov v skladu z mednarodnimi ali ameriškimi standar di, ker njihovi 
                                                            
11 Uredba Komisije  (ES) št.  1126/2008 z dne 3.  novembra  2008 o sprejetju nekaterih mednarodnih 
računovodskih standardov v skladu z Uredbo  (ES) št.  1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta, UL  L 320, 
29.11.2008.  
 
8 
 nacionalni računovodski izkazi niso bili mednarodno priznani. EU se je odločila, da bo za 
družbe, ki kotirajo na borzi, uporabljala MSRP na podlagi uredbe, saj bi težave pri 
usklajevanju različnih računovodskih tradicij držav članic ovirale  ustrezno izboljšanje 
računovodskih direktiv.  
Rezultati kažejo, da so bili cilji uredbe o MRS uspešno in učinkovito doseženi ter da so še 
vedno pomembni. Poleg tega do zdaj še vedno ni drugih ustreznih standardov kot MSRP. 
Uredba o MRS zato še naprej zagot avlja dodatno vrednost za Evropo, saj s skupnim 
mednarodnim računovodskim jezikom zmanjšuje čezmejne ovire in zagotavlja večjo enotnost 
EU pri razvoju mednarodnih standardov.  
Dokazi kažejo, da ravnovesje med obveznim področjem uporabe uredbe o MRS in možn ostjo, 
da države članice razširijo uporabo MSRP na nacionalni ravni, zagotavlja ustrezno 
subsidiarnost in sorazmernost. Države članice so možnosti izvedle na različne načine, pri 
čemer so upoštevale posamezna posebna gospodarska in pravna okolja. Obvezna u poraba 
MSRP ni bila široko razširjena na družbe, ki ne kotirajo na borzi, ali na posamezne 
računovodske izkaze.  
3.2. Postopek in merila overovitve  
3.2.1.  Mehanizem za overovitev – postopek  
MSRP, ki jih izda IASB, potrdi Komisija v skladu s postopkom komitologije. Postopek 
overovitve je potreben za zagotovitev, da standardi, ki jih razvije zasebni organ, ustrezajo 
določenim merilom in da so primerni za evropsko gospodarstvo, preden postanejo del 
zakonodaje  EU. 
Cilj Komisije je zagotoviti, da postopek overovitve poteka nemoteno in učinkovito, pri čemer 
povratne informacije kažejo, da večina deležnikov meni, da postopek dobro deluje. Nekaj 
zaskrbljenosti povzroča časovni okvir, saj vnaša zakonodajno negotovost. Kljub temu je treba 
upoštevati potrebo po primernem pr edpisanem postopku, da se deležnikom zagotovi dovolj 
časa, da lahko ustrezno prispevajo.  
Pomemben dejavnik za postopek overovitve je tudi popolno razumevanje učinkov standarda. 
Do zdaj je IASB zagotovila omejeno analizo učinkov svojih standardov, pri čemer  se je 
osredotočila na kakovost informacij, zagotovljenih uporabnikom računovodskih izkazov. 
Poleg tega so službe Komisije in Evropska svetovalna skupina za računovodsko poročanje (v 
nadaljnjem besedilu: EFRAG) ocenile učinke standarda na ravni EU.  
3.2.2.  Mehaniz em za overovitev – prilagodljivost  
Nekateri evropski deležniki so menili, da uredba o MRS ni dovolj prilagodljiva, ker ne 
omogoča spreminjanja MSRP z dodajanjem besedila in ker je obseg „črtanja“ („izjem“) 
besedila omejen. V EU je od leta 2005 v veljavi iz jema, ki jo uporabljajo nekatere banke. 
Drugi deležniki so menili, da se standardi, ki jih izda IASB, ne bi smeli spreminjati zaradi 
uporabe v Evropi. V poročilu Philippa Maystadta je navedeno, da je na tem področju potrebna 
previdnost in da večina deležni kov podpira ohranitev trenutnega stanja.  
 
9 
 Iz prejetih povratnih informacij je razvidno mnenje, da bi morala reforma EFRAG povečati 
vpliv Evrope na razvoj standardov v zgodnji fazi postopka.  
3.2.3.  Merila overovitve  
Uredba o MRS določa več meril, ki jih je treba iz polniti za overovitev standarda v EU. 
Standard ne sme biti v nasprotju z načelom „resničnega in poštenega“ prikaza, določenim v 
računovodski direktivi, mora koristiti javnemu interesu v Evropi in ustrezati osnovnemu 
merilu v zvezi s kakovostjo informacij, ki so potrebne za računovodske izkaze. V poročilu 
Philippa Maystadta je navedeno, da bi se lahko dodali še dve merili v okviru javnega interesa, 
in sicer, da standardi ne smejo ogrožati finančne stabilnosti in ne smejo ovirati gospodarskega 
razvoja Unije. Kot druga možnost se predlaga izdaja sporočila s smernicami za razlago merila 
o javnem interesu.  
Povratne informacije na splošno kažejo, da obstoječa merila ustrezno delujejo in da kljub 
željam nekaterih deležnikov po vključitvi drugih meril v uredbo o MRS  ni bilo izraženo jasno 
večinsko mnenje, da bi bilo treba dodati določeno merilo. Kljub temu so nekateri deležniki 
menili, da bi bilo koristno natančneje opredeliti, kaj zajema evropski javni interes, drugi pa so 
menili, da je izraz dovolj splošen, da je p omensko ustrezen in omogoča prilagodljivost v 
praksi. Večina deležnikov ni priporočala spreminjanja same uredbe o MRS, ampak je dala 
prednost možnosti, da Komisija opredeli ključna področja za EFRAG za vsak posamezen 
primer.  
Izziv je potreba po skupnem raz umevanju izrazov v uredbi o MRS, vključno z izrazoma 
„javni interes“ in „resnično in pošteno“. V slednjem primeru so nekateri deležniki priporočali, 
da je treba standard izrecno oceniti z vidika, ali bi privedel do preudarnega računovodstva, za 
katerega so  menili, da je pomemben dejavnik pri zagotavljanju resničnega in poštenega 
prikaza. Komisija in EFRAG bi morali skupaj pripraviti smernice za boljše razumevanje meril 
overovitve.  
3.3. Upravljanje  
3.3.1.  Fundacija  MSRP  
Fundacija  MSRP je neodvisna organizacija, ki določ a računovodske standarde za več kot 
100 držav. Zato so zanjo potrebne stroge ureditve upravljanja, da se zagotovi javna 
odgovornost.  
Njena struktura upravljanja ima tri ravni, da se zagotovijo večja preglednost, ločitev nalog in 
ustrezen nadzor. Nadzorni o dbor javnih organov, vključno z Evropsko komisijo, zagotavlja, 
da se za Fundacijo  MSRP izvaja javni nadzor. Zadeve v zvezi s širšim javnim interesom lahko 
posreduje IASB.  
Leta 2013 se je Fundacija  MSRP financirala predvsem s prispevki. Njen cilj je vzposta vitev 
(obveznih) nacionalnih ureditev financiranja, ki bi bile sorazmerne z BDP države. Do zdaj se 
je to izkazalo kot izziv, saj veliko držav, ki uporablja MSRP, ne plačuje sorazmernih 
 
10 
 prispevkov. Fundacija se zato še naprej zanaša na prostovoljne prispevk e, ki so pogosto iz 
zasebnega sektorja, zaradi česar bi lahko prišlo do navzkrižja interesov. EU kot celota, 
vključno s prispevki držav članic, je glavni finančni podpornik Fundacije  MSRP z večletno 
zavezo, ki tej fundaciji zagotavlja stabilen vir financir anja in ji pomaga zmanjšati odvisnost 
od zasebnega sektorja.  
V obdobju pregleda je bilo več pozitivnih sprememb, in sicer ustanovitev Svetovalnega 
odbora za računovodske standarde z evropskim predstavništvom, priporočila skrbnikom od 
posvetovalne skupine o  metodologiji za terensko delo in analize učinkov, ki jo bo uporabila 
IASB, ter uvedba pregleda standardov po njihovem izvajanju.  
Kot odgovor na zahteve deležnikov, vključno z evropskimi podjetji, IASB razvija svoj 
konceptualni okvir , ki bo z zagotavljanje m celovitega in posodobljenega niza konceptov, ki se 
bodo uporabljali pri njihovem nadaljnjem delu, izboljšal računovodsko poročanje. Osnutek za 
javno obravnavo je bil objavljen 28. maja 2015 in obravnava več pomembnih vprašanj, 
vključno s ponovno vključit vijo koncepta preudarnosti kot pomembnega dela računovodskega 
poročanja.  
Fundacija  MSRP je na podlagi svojega temeljnega akta zavezana, da vsakih pet let pregleda 
svojo organizacijsko strukturo. Pretekli pregledi so znatno izboljšali njeno upravljanje. 
Naslednji pregled bo priložnost za obravnavanje vprašanja glede financiranja 
Fundacije  MSRP in postopka odločanja, vključno z vlogo Nadzornega odbora.  
3.3.2.  EFRAG  
Julija  2014 je Komisija poročala12 o napredku pri izvajanju reforme Evropske svetovalne 
skupine za raču novodsko poročanje v skladu z Maystadtovim poročilom. Komisija je prišla 
do ugodne sklepne ugotovitve glede doseženega napredka. Reforma je začela veljati 
31. oktobra  2014, ko so začeli veljati spremenjeni statuti in notranja pravila EFRAG. 
Zajemala je vzp ostavitev novega sveta EFRAG, njenega novega organa za sprejemanje 
odločitev z uravnoteženo zastopanostjo javnih in zasebnih interesov, da se okrepi legitimnost 
njenih stališč in se prispeva k cilju, da Evropa nastopa enotno.  
4. Sklepne ugotovitve in naslednj i koraki  
Komisija je zadovoljna s splošno kakovostjo ocene in v zvezi s tem meni, da so splošni 
rezultati ustrezno podprti z dokazi kljub omejeni razpoložljivosti številčnih podatkov. Ključne 
ugotovitve kažejo, da so bili cilji uredbe o MRS doseženi.  
Rezul tati kažejo, da se reforma EFRAG v obdobju pregleda šteje kot pomembna za krepitev 
enotnosti EU pri razvoju MSRP.  
Kljub temu obstajajo priložnosti za izboljšanje načina uporabe določb uredbe o MRS, 
Komisija pa je opredelila več praktičnih korakov, ki jih je mogoče sprejeti.  
                                                            
12 COM(2014)  396 final.  
 
11 
 Delovanje uredbe o MRS  
 Dokazi kažejo, da so obstoječe področje uporabe uredbe o MRS  in možnosti, ki jih 
imajo države članice, ustrezni. Komisija je v okviru zelene knjige o oblikovanju unije 
kapitalskih trgov13 začela razpravo o tem, ali  je smiselno oblikovati skupen, 
visokokakovosten in poenostavljen računovodski standard na ravni EU za mala in 
srednja podjetja, ki sodelujejo v večstranskih sistemih trgovanja, natančneje na 
zagonskih trgih MSP.  
 Komisija podpira MSRP kot globalne standard e in Komisijo za vrednostne papirje 
in borzo Združenih držav Amerike še naprej poziva, naj sprejme MSRP, da jih bodo 
lahko uporabljale domače družbe. Konvergenca se ne obravnava kot sama sebi namen, 
saj morajo biti MSRP visokokakovostni ter ustrezati evrop skim trgom in s tem tudi 
drugim jurisdikcijam po svetu. Komisija meni, da je treba zavezanost MSRP dokazati 
z uvedbo rednih finančnih prispevkov za financiranje Fundacije  MSRP, ki so 
sorazmerni z BDP države plačnice. Komisija zato poziva k pregledu upravlj anja 
Fundacije  MSRP za leto  2015 za zagotovitev, da uporaba MSRP in obstoj rednega 
finančnega prispevanja postaneta pogoja za članstvo v organih upravljanja in 
spremljanja Fundacije  MSRP in IASB.  
 Uspešnost in učinkovitost uredbe o MRS sta odvisni od kakovo sti samih  standardov , 
ki jih je treba med njihovim razvojem in overovitvijo še naprej primerno ocenjevati. 
Zlasti je treba upoštevati vsakršen medsebojni vpliv uredbe o MRS in druge 
zakonodaje EU na podlagi celovitega pregleda splošne skladnosti in učinkov, 
zapletenosti standardov in obsega zahtev o razkritju. Komisija bo proučila možnost 
okrepitve pravil EU v zvezi z razdelitvijo dividend.  
 Komisija spodbuja države članice, naj uporabljajo smernice  ESMA o uveljavljanju . 
Komisija bo v sklopu zelene kn jige o oblikovanju unije kapitalskih trgov proučila, ali 
imajo evropski nadzorni organi, vključno z ESMA, zadostne pristojnosti za 
zagotovitev doslednega nadzora in ali bi bili lahko za udeležence na trgu koristni 
učinkovitejši pristopi k poročanju o nadzo ru in razmerah na trgu z ustrezno 
vključitvijo ESMA oziroma nacionalnih organov.  
 Komisija bo za zagotovitev poenostavitve zakonodaje in skladnosti  obravnavala 
srednjeročno možnost izvedbe kodifikacije zakonodaje za potrditev MSRP, in sicer po 
sprejetju nek aterih pomembnejših še nesprejetih standardov. Komisija si bo 
prizadevala okrepiti sodelovanje s Fundacijo  MSRP, zlasti v zvezi s prevajanjem.  
Postopek overovitve  
 Komisija bo zagotovila, da bodo njene prošnje glede nasvetov o overovitvi, 
naslovljene na EFR AG, vključevale posebne pomisleke za vsak posamezen primer, 
                                                            
13 COM(2015)  63 final.  
 
12 
 vključno z javnim interesom, da bo lahko EFRAG v svojem nasvetu o overovitvi te 
zadeve ustrezno obravnavala. Sodelovanje držav članic v zgodnji fazi postopka bo v 
pomoč pri obveščanju služb Komisi je glede morebitnih pomislekov, preoblikovana 
struktura upravljanja EFRAG pa bo okrepila njeno zmožnost obravnavanja 
posameznih zadev. Komisija bo v razpravah z ARC, svetom EFRAG in drugimi 
institucijami EU razvila ideje in načine dela.  
 Komisija spodbuja E FRAG, naj razvije svoje zmogljivosti v zvezi z analizo učinkov 
standardov, vključno z makroekonomskimi učinki. Komisija pozdravlja dejstvo, da 
Evropska centralna banka in evropski nadzorni organi, opazovalci sveta EFRAG v 
skladu s preoblikovano ureditvijo upravljanja, dejavno izražajo svoja mnenja svetu 
EFRAG, da se zagotovi upoštevanje nekaterih področij, kot so učinki na finančno 
stabilnost.  
Ureditev upravljanja za zadevne organizacije  
 Komisija priznava izboljšave pri upravljanju Fundacije  MSRP. Vendar Ko misija kot 
članica nadzornega odbora ta organ poziva, naj svojo pozornost z zadev notranje 
organizacije preusmeri na razpravo o zadevah javnega interesa, ki jih je mogoče 
posredovati Fundaciji  MSRP.  
 Komisija poziva IASB, naj okrepi svoje analize o učinkih,  da se pri razvoju 
standardov upoštevajo posebne potrebe vlagateljev z različnimi časovnimi okviri za 
naložbe in zagotovijo posebne rešitve zlasti za dolgoročne vlagatelje.  
 Komisija pozdravlja namen IASB, da v konceptualnem okviru  znova uvede načelo 
preuda rnosti.  
 Komisija je potrdila in nadzorovala izvajanje reforme upravljanja EFRAG leta  2014. 
Komisija bo za zagotovitev, da se izpolni cilj krepitve vpliva EU na razvoj 
mednarodnih računovodskih standardov, še naprej pozorno spremljala nadaljnje 
ukrepe po re formi in pripravila letna poročila v skladu z Uredbo  (EU) št.  258/2014.