[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 14.11.2008

COM(2008) 752 konč.

POROČILO KOMISIJE

LETNO POROČILO O KOHEZIJSKEM SKLADU (2007) [SEC(2008) 2816]

POROČILO KOMISIJE

LETNO POROČILO O KOHEZIJSKEM SKLADU (2007)

V Uredbi (ES) št. 1084/2006 o ustanovitvi Kohezijskega sklada in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1164/94 se ne zahteva predložitev letnega poročila o Kohezijskem skladu.

To poročilo je zato predloženo v skladu s členom 14(1) Uredbe (ES) št. 1164/1994 in tako zajema izvajanje tistih projektov Kohezijskega sklada v letu 2007, ki so bili sprejeti za obdobje 2000–2006.

Zato so v tem poročilu zajete dejavnosti Kohezijskega sklada v trinajstih državah članicah upravičenkah konec leta 2006, tj. Grčiji, Španiji, Portugalski, Cipru, Češki republiki, Estoniji, Madžarski, Latviji, Litvi, Malti, Poljski, Slovaški in Sloveniji.

Podrobnosti o izvajanju projektov, ki so bili sprejeti za obdobje 2000–2006, v letu 2007 za posamezne države članice so predstavljene v Prilogi k temu poročilu.

1. FINANčNO IZVAJANJE ZA OBDOBJE 2000–2006 V LETU 2007 IN ZAKLJUčEK PROJEKTOV

Leta 2007 je bilo petnajst držav članic (12 novih držav članic ter Grčija, Portugalska in Španija) upravičenih do prejemanja pomoči iz Kohezijskega sklada. Bolgarija in Romunija sta postali upravičeni ob pristopu 1. januarja 2007. Ker pa to poročilo za leto 2007 zajema samo izvajanje tistih projektov Kohezijskega sklada, ki so bili sprejeti za obdobje 2000–2006, Bolgarija in Romunija vanj nista vključeni. Poleg tega zaradi gospodarske rasti Irska ni več upravičena do sredstev iz sklada od 1. januarja 2004.

Ker so bile vse obveznosti za projekte Kohezijskega sklada, financirane v programskem obdobju 2000–2006, izvedene do 31. decembra 2006, so razpoložljivi finančni viri Kohezijskega sklada v letu 2007 obsegali samo odobrena plačila.

Izplačila v letu 2007 za projekte, ki so bili sprejeti za obdobje 2000 – 2006

Začetni proračun za leto 2007 je znašal 3 250 milijonov EUR. Vendar pa je septembra Generalni direktorat za regionalno politiko zahteval, naj se odobrena plačila zmanjšajo za 500 milijonov EUR. Dodatnih 172 milijonov EUR je bilo prenesenih v Solidarnostni sklad. To zmanjšanje sredstev je bilo posledica na splošno slabih začetnih rezultatov držav članic, zlasti štirih pomembnih upravičenk, katerih skupna vrednost zahtevkov za plačila je znašala manj kot 30 % vsote, napovedane do srede septembra 2007.

Proti koncu leta 2007 je bilo predloženih zahtevkov za izplačila vedno več, tako da so bili na koncu 100-odstotno realizirani glede na razpoložljiva odobrena sredstva. Konec decembra 2007, po poznem sprejetju operativnih programov za obdobje 2007–2013 s prispevkom Kohezijskega sklada, je bilo skupaj 167 milijonov EUR neporabljenih odobrenih sredstev za plačila porabljenih za zahtevke za povračila za projekte iz obdobja 2000–2006.

Ob koncu leta 2007 je bila povprečna absorpcijska stopnja (plačila v primerjavi z obveznostmi) vseh takratnih držav upravičenk (razen Irske) za Kohezijski sklad in prejšnje projekte ISPA 55 %. Tri države (Bolgarija, Romunija in Poljska) imajo najnižje absorpcijske stopnje (pod 40 %), dve drugi državi (Portugalska in Španija) pa imata najvišji absorpcijski stopnji med 63 % in 68 % odobrenega zneska.

Preglednica 1: Izvedba plačil Kohezijskega sklada in plačil prejšnjih projektov ISPA v letu 2007 (v eurih)

Odobrena sredstva, prenesena iz leta 2006 | 60 776 | - | - | 60.776 | - | - |

Odobrena sredstva, ki so znova razpoložljiva | - | - | - | - | - | - |

Vračila | - | - | - | - | - | - |

Grčija | 3 623 591 038,72 | 2 255 055 185,63 | 1 368 535 853,09 |

Španija | 12 935 250 808,79 | 9 198 976 311,34 | 3 736 274 497,45 |

Irska | 625 755 408,00 | 570 010 222,71 | 55 745 185,29 |

Portugalska | 3 505 110 859,45 | 2 239 884 294,52 | 1 265 226 564,93 |

SKUPAJ EU-4 | 20 689 708 114,96 | 14 263 926 014,20 | 6 425 782 100,76 |

Ciper | 54 014 695,00 | 22 844 221,33 | 31 170 473,67 |

Češka republika | 748 976 735,00 | 248 036 041,09 | 500 940 693,91 |

Estonija | 242 449 651,00 | 86 011 929,46 | 156 437 721,54 |

Madžarska | 976 865 860,00 | 373 703 305,54 | 603 162 554,46 |

Latvija | 388 206 109,00 | 181 497 966,25 | 206 708 142,75 |

Litva | 521 392 688,00 | 188 680 965,59 | 332 711 722,41 |

Malta | 21 966 289,00 | 12 287 371,40 | 9 678 917,60 |

Poljska | 3 369 015 816,00 | 768 422 849,76 | 2 600 592 966,24 |

Slovaška | 410 520 447,00 | 128 052 263,94 | 282 468 183,06 |

Slovenija | 172 654 702,00 | 63 125 292,01 | 109 529 409,99 |

SKUPAJ EU-10 | 6 906 062 992,00 | 2 072 662 206,37 | 4 833 400 785,63 |

SKUPAJ | 27 595 771 106,96 | 16 336 588 220,57 | 11 259 182 886,39 |

Preglednica 4.2: Sprejeti zneski za prejšnje projekte ISPA (vključno z neporavnanimi obveznostmi)

Država članica | Neto obveznosti (do 12/2007) | Plačano (do 12/2007) | Neporavnane obveznosti |

Bolgarija | 879 908 118,00 | 296 570 622,32 | 583 337 495,68 |

Češka republika | 479 117 989,65 | 376 462 763,84 | 102 655 225,81 |

Estonija | 184 709 389,40 | 132 834 958,14 | 51 874 431,26 |

Madžarska | 505 736 480,16 | 326 977 250,88 | 178 759 229,28 |

Latvija | 325 781 346,52 | 217 958 178,74 | 107 823 167,78 |

Litva | 304 015 168,61 | 187 355 758,57 | 116 659 410,04 |

Poljska | 2 265 523 798,03 | 1 318 714 851,29 | 946 808 946,74 |

Romunija | 2 042 727 117,78 | 720 467 042,46 | 1 322 260 075,32 |

Slovaška | 355 729 850,36 | 256 174 389,45 | 99 555 460,91 |

Slovenija | 81 543 400,50 | 50 216 548,44 | 31 326 852,06 |

SKUPAJ | 7 424 792 659,01 | 3 883 732 364,13 | 3 541 060 294,88 |

Zaključek projektov iz obdobja 2000–2006

Leta 2007 je bilo zaključenih 40 projektov Kohezijskega sklada s plačili v skupni vrednosti 911 milijonov EUR. Med njimi je bilo 26 španskih, 7 portugalskih in 7 grških projektov. Skupno število zaključenih projektov KS za obdobje 2000–2006 je bilo tako 117, število projektov, ki jih je še treba zaključiti, pa 721. Preglednica 5.1 podaja informacije o projektih, ki so bili zaključeni do konca leta 2007.

Preglednica 5.1: Število projektov KS, ki so bili zaključeni v letu 2007 in prej

Država članica | Skupno število projektov KS za obdobje 2000–2006 | Projekti, zaključeni leta 2007 | Projekti, zaključeni v obdobju 2002–2006 | Število odprtih projektov ob koncu leta 2007 |

| |Število projektov |Skupaj plačano v eurih |Število projektov |Skupaj plačano v eurih | | | Bolgarija | 38 | | | | |38 | | Češka republika | 27 |2 |36 838 453,19 |7 |124 496 115,65 |18 | | Estonija | 25 |2 |3 487 155,90 |8 |45 070 156,40 |15 | | Latvija | 24 |2 |17 530 155,17 |2 |18 416 589,32 |20 | | Litva | 29 |1 |19 816 800,00 |5 |66 724 564,61 |23 | | Madžarska | 37 | | |7 |2 526 165,16 |30 | | Poljska | 65 |3 |4 673 775,30 |1 |5 377 712,03 |61 | | Romunija | 63 |2 |1 794 821,78 |0 |1 794 821,78 |61 | | Slovenija | 17 | | |4 |11 159 700,50 |13 | | Slovaška | 29 |2 |4 726 875,55 |2 |6 880 841,36 |25 | | |354 |14 |88 868 036,89 |36 |282 446 666,81 |304 | | 2. GOSPODARSKO OKOLJE IN POGOJENOST

Uredba Sveta (ES) št. 1164/94, ki ureja Kohezijski sklad za projekte, odobrene pred koncem leta 2006[1], povezuje makroekonomske pogoje z uporabo sredstev Sklada. V Uredbi je določeno, da „Sklad v državi članici ne bo financiral novih projektov ali, v primeru pomembnih projektov, novih faz, če bo Svet na priporočilo Komisije s kvalificirano večino ugotovil, da zadevna država članica […] ni izvedla [svojega programa stabilnosti ali konvergenčnega programa] tako, da bi se izognila čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju“. To kaže na vlogo Kohezijskega sklada kot instrumenta proračunske podpore na nacionalni ravni, ki državam članicam pomaga ohranjati makroekonomski red.

V letu 2007 so bile tri države članice, upravičene do podpore iz Kohezijskega sklada (Češka republika, Madžarska in Poljska), vključene v dodatne ukrepe v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki lahko po zgoraj navedeni uredbi pod nekaterimi pogoji vključuje začasno ustavitev prenosov sredstev iz Sklada. Vendar pa za nobeno od teh držav ni bilo treba sprejeti takega ukrepa. V letu 2008 je Svet odločil, da bo odpravil postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Poljsko in Češko republiko.

Češka republika je bila v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem od odločitve Sveta julija 2004. Kot rok za odpravo čezmernega primanjkljaja je bilo določeno leto 2008. Julija 2007 je Svet odločil, da Češka republika ni sprejela primernih ukrepov v odziv na njegova priporočila iz julija 2004. Ker Češka republika ni članica evroobmočja, zanjo velja posebno odstopanje od uporabe nadaljnjih ukrepov v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Oktobra 2007 je Svet izdal nov sklop priporočil v skladu s členom 104(7) Pogodbe[2]. Naknadne prekinitve pomoči iz Kohezijskega sklada ni bilo. Svet je podal mnenje o zadnji različici češkega konvergenčnega programa 4. marca 2008. Splošni sklep je bil, da je program skladen z odpravo čezmernega primanjkljaja v letu 2008. Junija 2008 je Svet sprejel sklep, da bo odpravil postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Češko republiko. Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Madžarsko se je začel leta 2004. Od takrat je bilo dvakrat, januarja 2005 in novembra 2005, ugotovljeno, da Madžarska ni sprejela učinkovitih ukrepov za odpravo čezmernega primanjkljaja v odziv na priporočila Sveta. Vendar pa Komisija Svetu ob nobeni od teh priložnosti ni priporočila zadržanja obveznosti iz Kohezijskega sklada. Zadnji sklop priporočil glede čezmernega primanjkljaja Madžarske je Svet sprejel na podlagi nove odločbe v skladu s členom 104(7) oktobra 2006. Julija 2007 je Svet sklenil, da Madžarska izpolnjuje priporočila.

Za Poljsko je Svet novembra 2006 izdal odločbo v skladu s členom 104(8), v kateri ugotavlja, da so ukrepi, ki jih je Poljska sprejela za odpravo čezmernega primanjkljaja na podlagi priporočil Sveta iz leta 2004, neprimerni. Februarja 2007 so bila izdana nova priporočila za to državo. Decembra 2007 je Svet sklenil, da so bili ukrepi, ki jih je sprejela Poljska, skladni z zadnjimi priporočili. Julija 2008 je Svet odpravil postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Poljsko.

Konec leta 2007 sta bili še dve državi članici upravičenki do podpore iz Kohezijskega sklada (Portugalska in Slovaška) v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Vendar v letu 2007 niso bili sprejeti nobeni ukrepi na podlagi postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem za ti dve državi niti niso bili za nobeno od njiju začasno ustavljeni prenosi iz Kohezijskega sklada. Svet je junija 2008 sklenil odpraviti postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem za obe državi članici.

Z Uredbo Sveta (ES) št. 1084/2006, ki ureja Kohezijski sklad za obdobje 2007–2013[3], je bilo odpravljenih več negotovosti v zvezi z uporabo pogojenosti glede Kohezijskega sklada v preteklosti. V njej je določeno, da odločba v skladu s členom 104(8) Komisiji omogoča, da predlaga začasno ustavitev pomoči iz Kohezijskega sklada. Nato se Svet lahko odloči, da od 1. januarja tistega leta po odločbi zadrži vse obveznosti ali del obveznosti. Če Svet pozneje v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem ugotovi, da je država članica sprejela potrebne ukrepe za odpravo primanjkljaja, to samodejno vodi do odločbe o umiku zadržanja obveznosti Kohezijskega sklada. Oblikovana so bila pravila o vnovični vključitvi prekinjenih obveznosti v proračun.

3. INšPEKCIJSKI PREGLEDI

Zaključna preiskava Kohezijskega sklada za obdobje 1994 – 1999 je zajela 10 % projektov Kohezijskega sklada, kar pomeni 20 % sofinanciranih odhodkov v tem obdobju. Terensko delo je bilo končano leta 2003, glavne ugotovljene pomanjkljivosti pa so bile nezadostna preverjanja vodenja, kar je povzročilo neupravičene odhodke in številne kršitve pravil o javnem naročanju. Leta 2007 je Komisija z odločbami zaključila postopke za tri projekte za Španijo, za Portugalsko pa je bil zaključen postopek za en projekt, potem ko se je država članica s tem strinjala. Preostali postopki finančnih popravkov (osem projektov: štirje v Španiji, eden v Grčiji in trije na Portugalskem), ki izhajajo iz te revizijske preiskave, bodo zaključeni leta 2008.

Leta 2007 opravljene revizije za obdobje 2000 – 2006 so bile večinoma naknadne revizije za preverjanje učinkovitosti izvajanja s sistemom povezanih priporočil iz leta 2005 in nadaljnje preverjanje skladnosti izdatkov projekta. Prednost je imelo tudi pregledovanje dela nacionalnih revizijskih organov, vključno s preverjanjem kakovosti revizij sistema, pregledi vzorcev in drugih vprašanj v zvezi s pripravljanjem zaključne izjave. Opravljenih je bilo približno 20 revizijskih misij: 7 misij v okviru preiskave Kohezijskega sklada za območje EU-14, 2 misiji v okviru preiskave javnih naročil, 3 misije v okviru preiskave organov, pristojnih za zaključek projektov, ter 8 misij v zvezi z Romunijo in Bolgarijo.

Spremljani so bili postopki finančnih popravkov, ki izhajajo iz revizij projektov Kohezijskega sklada, opravljenih v letu 2007. Španiji so bila poslana pisma o končnem stališču za vseh 14 nezaključenih projektov. Postopki za tri projekte so bili za Portugalsko zaključeni, potem ko je država članica sprejela popravke, postopki za tri projekte pa še niso končani. S postopkom za pavšalni popravek za horizontalno vprašanje javnih naročil je za Grčijo zaključena faza obravnave, dva projekta pa ostajata odprta. Vsi preostali postopki bodo zaključeni v letu 2008.

Drugo revizijsko delo, opravljeno v letu 2007, je vključevalo pregled izjav ob zaključku pomoči, ki so bile predložene ob zaključku projektov Kohezijskega sklada za obdobje 2000–2006, pregled letnih poročil o izvajanju nadzora v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 1386/2002 ter sodelovanje na ustreznih letnih dvostranskih sestankih z nacionalnimi revizijskimi organi.

V letno poročilo o dejavnostih generalnega direktorata je bilo leta 2007 vključeno mnenje brez pridržka glede delovanja upravnih in nadzornih sistemov v sedmih državah članicah (na Cipru, v Estoniji, na Madžarskem – prometni sektor, v Latviji, na Malti in Portugalskem ter v Sloveniji).

Za šest držav članic je bilo izdano mnenje s pridržkom zaradi bistvenih pomanjkljivosti z zmernim učinkom, ki vplivajo na ključne elemente sistema (za Bolgarijo – okoljski sektor, Grčijo, Irsko, Litvo, Romunijo in Španijo).

Za preostalih pet držav članic je bilo izdano mnenje s pridržkom s pomembnim učinkom zaradi bistvenih pomanjkljivosti, ki vplivajo na ključne elemente sistema (za Bolgarijo – prometni sektor, Češko republiko, Madžarsko – okoljski sektor, Poljsko in Slovaško). Generalni direktorat je v skladu z merili, ki jih je določil glede na bistvene pomanjkljivosti sistemov, katerih posledica je nesprejemljivo tveganje za plačila v letu 2007, za teh pet držav članic izrazil pridržek.

4. NEPRAVILNOSTI

Leta 2007 se je Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) z dvema misijama lotil izvajanja nadzora na kraju samem na podlagi Uredbe (ES) št. 2185/96[4] v zvezi s štirimi zunanjimi preiskavami zadev, povezanih s Kohezijskim skladom. Ker te preiskave še potekajo, jih iz operativnih razlogov in morebitnih sodnih postopkov ni mogoče komentirati.

V skladu z Uredbo (ES) št. 1831/94[5] so leta 2007 države članice Komisiji sporočile 92 primerov nepravilnosti v višini 110 222 823 EUR, ki so vplivale na sofinancirane projekte. Od tega zneska je bilo povrnjenih 63 686 298 EUR, preostanek pa je še treba izterjati. Državi članici, ki sta sporočili večino primerov, sta Grčija in Španija (26 oziroma 34, skupaj več kot 50 %). Primeri, o katerih je poročala Grčija, so vključevali 67 259 450 EUR, od katerih je bilo povrnjenih 57 788 966 EUR. Irska je Komisiji sporočila le en primer, vendar pa je njegov finančni učinek v višini 6 638 190 EUR pomemben glede na povprečni znesek sporočil. Število sporočil se je v primerjavi s predhodnim letom zmanjšalo[6]. Številke kažejo na boljše poročanje v skladu s zakonskimi obveznostmi „starih držav članic upravičenk“. Vendar pa morajo ob upoštevanju prispevka Skupnosti za projekte, ki jih sofinancira Kohezijski sklad, države članice izboljšati disciplino poročanja.

Glavni vrsti sporočenih nepravilnosti so neupravičeni izdatki in kršitve pravil javnega naročanja. Ti dve kategoriji zajemata skoraj 75 % vseh prijavljenih primerov.

5. VREDNOTENJE

Komisija in države članice ocenijo in ovrednotijo vse sofinancirane projekte. Projekte, ki jih financira Sklad, sprejme Komisija v soglasju z državo članico upravičenko.

Vsakemu zahtevku za dodelitev pomoči je priložena analiza stroškov in koristi projekta. Analiza stroškov in koristi mora dokazati, da so srednjeročne socialno-ekonomske koristi sorazmerne z zagotovljenimi finančnimi viri. Komisija to analizo pregleda na podlagi načel, določenih v priročniku za analizo stroškov in koristi. Priročnik, prvič objavljen leta 2003, je bil pred kratkim posodobljen in zdaj vključuje razvoj politik Skupnosti, finančne instrumente in nov zakonodajni okvir za financiranje glavnih projektov v programskem obdobju 2007–2013. V letu 2007 je Komisija pomagala državam članicam z ukrepi za krepitev zmogljivosti, katerih cilj je bil izboljšanje usklajenosti predhodne finančne in ekonomske analize projektov. Temu namenjena programska oprema v celoti deluje, v dokumentu s smernicami, sprejetem leta 2006, pa je določena metodologija za izvajanje analize stroškov in koristi. Dokumentu navaja nekatera splošna načela analize stroškov in koristi ter sklop delovnih pravil, prav tako pa države članice spodbuja k razvijanju lastnih smernic za analizo stroškov in koristi.

Komisija poleg tega naknadno vrednoti vzorce projektov, sofinanciranih iz Kohezijskega sklada. Zadnje vrednotenje je bilo objavljeno leta 2005, zajemalo pa je vzorec 200 projektov, izvedenih v obdobju 1993–2002. Naslednje naknadno vrednotenje je predvideno za leto 2009, zajemalo pa bo projekte, izvedene v obdobju 2000–2006.

6. INFORMIRANJE IN OBVEščANJE JAVNOSTI

Kot je navedeno v letnem poročilu za leto 2006, države članice v skladu z Uredbo (ES) št. 1083/2006 vprašanja, ki so povezana s Kohezijskim skladom, od 1. januarja 2007 obravnavajo v Koordinacijskem odboru skladov (COCOF).

Poleg vprašanj skupnega interesa za Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad (tehnična pomoč, revizije, proračunske zadeve itd.) so bila nekatera vprašanja posebnega interesa za Kohezijski sklad predstavljena ali obravnavana na naslednjih sestankih Odbora za usklajevanje skladov: januarja „Izvajanje prehodnih določb (člen 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1084/2006)“, februarja „Dopolnjevanje med financiranjem za ukrepe strukturnih skladov in Kohezijskega sklada ter drugimi instrumenti Skupnosti“, maja „Polletno posodabljanje različnih vrst ukrepov tehnične pomoči“ ter julija „Smernice za določanje finančnih popravkov v zvezi s kršitvami pravil javnega naročanja“ in „Študija regionalnih izdatkov Evropskega sklada za regionalni razvoj in Kohezijskega sklada“.

Kar zadeva ukrepe Komisije glede informacij in obveščanja javnosti, je bil leta 2007 poudarek na izvajanju zahtev po obveščanju javnosti za obdobje 2007–2013.

Komisija je 25. in 26. novembra v Bruslju tudi organizirala veliko konferenco na temo „Pripovedovanje zgodbe. Skupno obveščanje o kohezijski politiki“. Sodelovalo je več kot 500 uradnikov za komunikacije iz vse Evrope (zapisnik o tem dogodku je na voljo na spletni strani GD REGIO[7]). Tesnejše povezovanje med Komisijo in državami članicami ter regijami za nove programe bo temeljilo na mreži („INFORM“), ki bo omogočala izmenjavo najboljših praks obveščanja o strukturnih skladih in Kohezijskem skladu.

[1] Na podlagi člena 6 Uredbe Sveta (ES) št. 1164/94, kakor je v kodificirani različici, ki jo je predložila Komisija.

[2] Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti, člen 104, o čezmernem javnofinančnem primanjkljaju.

[3] Uredba Sveta (ES) št. 1084/2006 z dne 11. julija 2006 o ustanovitvi Kohezijskega sklada in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1164/1994.

[4] UL L 292, 15.10.1996, str. 2.

[5] UL L 191, 29.7.1994, str. 1, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 2168/2005, UL L 345, 21.12.2005, str. 15.

[6] 2006: 228 sporočenih primerov, skupni znesek iz sporočila pa je 186 604 797 EUR.

[7] http://ec.europa.eu/regional_policy/country/commu/conferences/november07/sources_en.cfm