[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 3.8.2009

COM(2009) 416 konč.

POROČILO KOMISIJE o izvajanju Uredbe (EGS) št. 3820/85 o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom v obdobju 2005–2006

(24. poročilo Komisije o izvajanju socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom) {SEC(2009)1100}

POROČILO KOMISIJE o izvajanju Uredbe (EGS) št. 3820/85 o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom v obdobju 2005–2006

(24. poročilo Komisije o izvajanju socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom)

POVZETEK

To poročilo Komisije obravnava izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 3820/85[1] o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prevozom. Uredba predpisuje najdaljši čas vožnje ter najkrajši odmor in čas počitka za poklicne voznike ter kontrolne postopke. V skladu s spremljevalno Direktivo 88/599/EGS[2] o standardnih postopkih nadzora morajo države članice zagotoviti, da so vsaj za 1 % vseh delovnih dni poklicnih voznikov tovornjakov in avtobusov organizirana preverjanja z inšpekcijskimi pregledi v prostorih prevoznih podjetij ali na cesti.

Nekatere države članice so kljub obveznemu poročanju imele resne zamude pri predložitvi svojih podatkov. Za preprečitev zamud pri pripravi naslednjega poročila je zelo pomembno, da Komisija prejme poročila držav članic, ki zajemajo obdobje 2007–2008, do 30. septembra 2009. Ta poročila bodo morala vključevati tudi informacije o izvajanju Direktive o delovnem času 2002/15/ES[3] o urejanju delovnega časa oseb, ki opravljajo spremljevalne dejavnosti v cestnem prometu v skladu s členom 13(1) Direktive. Komisija bo lahko tako pripravila celovito poročilo, ki bo vsebovalo vse pomembne informacije v zvezi z izvajanjem socialnih predpisov v cestnem prometu.

Avstrija, Francija, Italija in Španija so med poročevalnim obdobjem povečale skupno število preverjenih delovnih dni. Povprečno skupno število preverjenih delovnih dni (državljani in nedržavljani skupaj) je obdobju 2005–2006 ostalo bolj ali manj enako in je znašala približno 2,4 milijona v primerjavi s povprečjem približno 2,3 milijona preverjenih delovnih dni v prejšnjem poročevalnem obdobju.

Razen Cipra, Estonije, Irske, Nizozemske, Portugalske in Švedske so vse države članice presegle zahtevani 1 % preverjenih delovnih dni, pri čemer so Avstrija, Francija, Nemčija, Italija, Poljska in Španija presegle mejo 2 %, ki bo 1. januarja 2008 začela veljati kot zahtevana meja. Mejo je presegla tudi Švica.

Skupno število kršitev, ugotovljenih na območju EU in sporočenih Komisiji, se je rahlo zmanjšalo, čeprav se je v nekaj državah članicah povečalo. V primerjavi s prejšnjim poročevalnim obdobjem sta se število odkritih kršitev v zvezi z odmori in časom počitka ter število kršitev v zvezi s časom vožnje zmanjšali, medtem ko se je število kršitev v zvezi z voznim redom prevozov in urnikom dela povečalo. Najpogosteje so bile kršitve povezane s členom 7 Uredbe (odmori), saj je bilo ugotovljenih 425 195 kršitev. V prejšnjem poročevalnem obdobju je bilo največ ugotovljenih kršitev povezanih s členom 8 Uredbe (čas počitka; 435 849).

Učinkov nove Uredbe (ES) št. 561/2006[4] o času vožnje in času počitka ter njene izvedbene Direktive 2006/22/ES[5] o minimalnih pogojih za izvajanje uredb (EGS) št. 3820/85 in (EGS) št. 3821/85, ki veljata od 11. aprila 2007 in 1. maja 2006, med poročevalnim obdobjem še ni bilo mogoče izmeriti. Vendar pa se pričakuje, da bodo ta nova pravila olajšala izvajanje socialne zakonodaje. Določajo ciljni pristop, ki temelji na ocenah tveganja, krepijo sodelovanje med državami članicami in Komisiji dajejo izvedbena pooblastila, zlasti v zvezi z minimalnimi standardi za preverjanja na cesti in preverjanja v prostorih podjetij, standardno opremo nadzornih enot in glede dejstev, ki se štejejo za kršitve. Ta pooblastila se izvršujejo s pomočjo regulativnega odbora. Bolj se je treba osredotočiti na učinkovito in usklajeno izvajanje izboljšanega sklopa socialnih predpisov.

1. UVOD

To poročilo, ki zajema dveletno obdobje 2005–2006, temelji na informacijah držav članic, ki so uporabile enotni obrazec v skladu z Odločbo Komisije z dne 22. februarja 1993[6].

Poročila so bila večinoma popolna, vendar so se pojavljale vrzeli pri kakovosti poročil. Grčija na primer ni predložila podatkov v zvezi s kršitvami. Nekatere države članice, na primer Slovenija ali Češka, so predložile samo poročila za dele poročevalnega obdobja. Nekatere države niso upoštevale obrazca za poročanje, saj niso pravilno razlikovale med tremi različnimi skupinami voznikov, ki jih je treba nadzorovati (državljani, državljani drugih držav članic, državljani tretjih držav).

Države članice, ki so se EU pridružile leta 2004, so morale prvič predložiti poročila za obdobje 2005–2006. Romuniji in Bolgariji, ki sta državi članici Evropske unije postali 1. januarja 2007, torej po koncu poročevalnega obdobja, nacionalnih poročil ni bilo treba predložiti. Romunija je kljub temu oddala popolno poročilo, ki zajema celotno obdobje.

Komisiji je podatke predložila tudi Švica.

2. SKUPNE TABELE

2.1. Preverjanja: povzetek

Spodnja tabela prikazuje število dni, v katerih se je izvajalo preverjanje, v razmerju z najmanjšim številom delovnih dni, ki jih je treba preverjati med poročevalnim obdobjem (od 1. januarja 2005 do 31. decembra 2006).

- a - | - b - | - c - | - d - | - e - |

Država članica | Najmanjše število delovnih dni, ki jih je treba preverjati | Število preverjenih delovnih dni (državljani) | Število preverjenih delovnih dni (nedržavljani) | Skupno število preverjenih delovnih dni | Število delovnih dni, ki so bili preverjeni, v razmerju do najmanjšega števila delovnih dni, ki jih je treba preverjati (dni/leto) |

Avstrija | 470 736 | 875 914 | 510 678 | 1 386 592 | 2,95 |

Belgija | 726 000 | 965 414 | 152 065 | 1 117 479 | 1,54 |

Ciper | 77 589 | 4 738 | 4 738 | 0,06 |

Češka[7] | 265 491 | 1 159 843 | 219 308 | 1 379 151 | (5,19) |

Danska | 220 000 | 284 455 | 27 985 | 312 440 | 1,42 |

Estonija | 61 160 | 37 189 | 2 290 | 39 479 | 0,65 |

Finska | 334 000 | 379 920 | 79 033 | 458 953 | 1,37 |

Francija[8] | 2 505 000 | 8 958 405 | 2 073 646 | 11 032 051 | 4,4 |

Nemčija | 5 717 462 | 7 571 798 | 5 586 304 | 13 158 102 | 2,3 |

Grčija | 6 402 | 29 646 | 917 | 30 563 | (4,77) |

Madžarska | 560 000 | 639 530 | 132 494 | 772 024 | 1,37 |

Irska | 904 700 | 632 710 | 89 | 632 799 | 0,70 |

Italija | 3 268 176 | 7 441 167 | 934 095 | 8 375 262 | 2,56 |

Latvija | 305 662 | 485 697 | 73 915 | 559 612 | 1,83 |

Litva | 251 660 | 237 567 | 78 807 | 316 374 | 1,26 |

Luksemburg | 51 201 | 72 091 | 15 923 | 88 014 | 1,72 |

Malta | 103 | 1 001 | 65 | 1 066 | (10,34) |

Nizozemska | 595 405 | 471 571 | 59 831 | 531 402 | 0,89 |

Poljska | 1 286 126 | 5 063 096 | 3 479 674 | 8 542 770 | 6,64 |

Portugalska | 585 077[9] | 99 613 | 518 | 100 131 | 0,17 |

Romunija | 410 106 | 428 043 | 72 680 | 500 723 | 1,22 |

Slovaška | 164 027 | 202 278 | 1 519 | 203 797 | 1,24 |

Slovenija7 | 80 000 | 81 059 | (1,01) |

Španija | 1 912 819 | 4 138 122 | 438 912 | 4 577 034 | 2,39 |

Švedska | 528 000 | 414 891 | 96 227 | 511 118 | 0,97 |

Združeno kraljestvo | 2 254 506 | 3 157 534 | 484 546 | 3642 080 | 1,62 |

Švica | 412 040 | 1 646 858 | 331 930 | 1 978 788 | 4,80 |

Tabela prikazuje, da je večini držav članic uspelo doseči cilj, nadzorovati 1 % vseh delovnih dni. Izjeme so bili Ciper (0,06), Estonija (0,65), Irska (0,70), Nizozemska (0,89), Portugalska (0,17) in Švedska (0,97).

Slovensko poročilo zajema samo leto 2006, poleg tega pri preverjenih delovnih dneh ne razlikuje med državljani in nedržavljani. Zato je nemogoče sprejeti kakršne koli sklepe v zvezi z razmerjem med tema skupinama.

Številke kažejo, da se je o nekaterih podatkih poročalo neusklajeno. V primeru Grčije je malo verjetno, da je samo 1 345 vozil predmet Uredbe (EGS) št. 3820/85 o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom, glede na to, da je Grčija poročala o 3 997 overjenih izvodih dovoljenj Skupnosti v zvezi z Uredbo (EGS) št. 881/92[10] glede dostopa na trg cestnega prevoza.

Podobna opomba velja za Malto, pri kateri število overjenih izvodov dovoljenj Skupnosti podobno presega število vozil, ki so predmet Uredbe, zaradi česar je najmanjše število delovnih dni, ki jih je treba preveriti, samo 103 dni.

V primeru Češke je število preverjanj, o izvedbi katerih se je poročalo, še posebej visoko v primerjavi z dveletnimi podatki za države podobnih značilnosti, kot sta Avstrija ali Madžarska, čeprav češko poročilo zajema samo leto 2006. Do nadaljnjega preverjanja teh podatkov se aritmetično izračunano razmerje delovanja ne upošteva.

Prej predloženega poročila za leti 2004 in 2005 ni bilo mogoče upoštevati, ker v njem ni bilo mogoče jasno razbrati, kateri pregledi so bili izvedeni v letu 2004 (in zato ne spadajo v poročevalno obdobje), in ker v njem ni bilo izračuna minimalnih preverjanj, ki jih je treba izvesti.

V vseh teh poročilih je izračunano razmerje navedeno v oklepajih in se ne bo nadalje upoštevalo.

2.2. Kršitve: povzetek

Število zabeleženih kršitev: členi 6, 7, 8 in 14 Uredbe (EGS) št. 3820/85

Pregled držav članic

Država članica | Potniki | Blago | Skupaj |

6 | Čas vožnje | 297 244 |

7 | Odmori | 425 195 |

8 | Čas počitka | 241 365 |

14 | Vozni red prevozov in urnik dela | 52 951 |

Skupaj | 1 016 755 |

Belgijsko poročilo kaže, da je bilo na cesti preverjenih skupno 35 761 državljanov, nedržavljani pa so bili v Belgiji obravnavani pri 59 264 preverjanjih. To je privedlo do skoraj enakega števila zabeleženih kršitev pri prevozu potnikov med državljani in nedržavljani. V zvezi s prevozom blaga je število kršitev pri nedržavljanih za več kot trikrat preseglo število kršitev pri državljanih.

Podobna opomba velja za Litvo. Medtem ko je število preverjanj pri državljanih večje od števila preverjanj pri nedržavljanih, je število ugotovljenih kršitev v zvezi s prevozom potnikov skoraj enako za državljane in nedržavljane. Pri prevozu blaga število kršitev, ugotovljenih med preverjanji nedržavljanov, znatno presega število kršitev pri državljanih. V Luksemburgu skupno število preverjenih nedržavljanov na cesti za več kot dvakrat presega število preverjenih državljanov.

Tudi v Sloveniji skupno število preverjenih nedržavljanov na cesti znatno presega število preverjenih državljanov.

Pri Češki je bilo število ugotovljenih kršitev posebno majhno, še zlasti glede na nenavadno veliko sporočeno število preverjenih delovnih dni.

Glede na ločenost preverjanj državljanov in nedržavljanov je treba spomniti, da se morajo preverjanja izvajati na nediskriminatoren način.

3. ODNOSI IN SODELOVANJE MED DRŽAVAMI ČLANICAMI

Države članice so morale v skladu s členom 5(1) Direktive 88/599/EGS o standardnih postopkih nadzora dogovorjene ukrepe izvesti vsaj dvakrat letno. V skladu s členom 5 Direktive 2006/22/ES o minimalnih pogojih za izvajanje uredb (EGS) št. 3820/85 in (EGS) št. 3821/85 se to najmanjše število usklajenih preverjanj od leta 2007 poveča na šest preverjanj letno.

Vendar pa je samo Avstrija izrecno navedla, da je sodelovala v čezmejnih preverjanjih. Ta preverjanja je usklajevala organizacija Euro Control Route (ECR). Dogovorjena preverjanja so se izvajala skupaj z nemškim zveznim uradom za prevoz blaga (Bundesamt für Güterverkehr –BAG).

4. PRIPOMBE IN SKLEPI

4.1. Predlogi držav članic

Države članice v nacionalnih poročilih niso podale nobenih predlogov.

4.2. Pripombe

Čeprav določbe v zvezi s časom vožnje in časom počitka veljajo že skoraj trideset let, še vedno obstajajo razlike v učinkovitosti držav članic pri njihovem izvajanju. To škoduje ciljema, ki sta povečevati varnost v cestnem prometu in lojalno konkurenco ter izboljševati delovne pogoje za voznike.

Novi predpisi Uredbe (ES) št. 561/2006 o času vožnje in času počitka so začele veljati 11. aprila 2007, predpisi Direktive 2006/22/ES o minimalnih pogojih za izvajanje uredb (EGS) št. 3820/85 in (EGS) št. 3821/85 pa 1. maja 2006. Z obvezno vgradnjo digitalnega tahografa v nova vozila od maja 2006 se je uveljavljanje pravil o času vožnje in času počitka znatno izboljšalo. To je morda eden od vzrokov za rahlo zmanjšanje skupnega števila sporočenih kršitev.

Pričakuje se, da bo z novimi določbami, ki so začele veljati v letih 2006 in 2007, prišlo do dodatnega izboljšanja.

4.2.1. Predložitev podatkov

Ker nekatere države članice Komisiji informacij ne zagotovijo pravočasno, to ovira celovito zbiranje podatkov in upočasnjuje pripravo poročila že v zgodnji fazi. Poleg tega predložitev podatkov, ki ne ustrezajo enotnemu obrazcu za poročanje, ali nepopolnih podatkov dodatno ovira celovito primerjavo med državami.

Zadevne države članice bi morale obravnavati posebna vprašanja v zvezi z natančnostjo in verodostojnostjo podatkov, kot so podrobno opisana v poglavjih 2.1 in 2.2.

Države članice se opominjajo, da je predložitev popolnih poročil v skladu z enotnim obrazcem za poročanje obveznost držav članic, ki izhaja iz Uredbe (EGS) št. 3820/85.

Uveden je bil nov obrazec za poročanje, v katerem so upoštevane spremembe pravil Skupnosti o času vožnje in času počitka. Nove zahteve za poročanje, uvedene z Odločbo Komisije z dne 22. septembra 2008[14] na podlagi Uredbe (ES) št. 561/2006 o času vožnje in času počitka ter Direktive 2006/22/ES o minimalnih pogojih za izvajanje uredb (EGS) št. 3820/85 in (EGS) št. 3821/85, zajemajo zlasti podatke o nacionalnih izjemah, ki jih države članice odobrijo v skladu s členom 13(1) Uredbe (ES) 561/2006, in natančnejše podrobnosti o preverjanjih vozil. Poleg tega je določen tudi obrazec za poročanje o izvajanju Direktive 2002/15/ES.

4.2.2. Preverjanja

Pri večini držav članic število preverjanj ostaja bolj ali manj enako.

Avstrija, Italija, Francija in Španija so povečale število preverjanj, medtem ko sta Luksemburg in Nemčija navedla približno triodstotno zmanjšanje. Nemčija je v prejšnjem poročevalnem obdobju preverila 5,06 % vseh delovnih dni, medtem ko jih je med sedanjim poročevalnim obdobjem preverila samo 2,3 %. Pri Luksemburgu se je odstotek preverjenih delovnih dni zmanjšal s 4 % v obdobju 2003–2004 na 1,72 % med sedanjim poročevalnim obdobjem. Medtem ko Luksemburg v poročilu ni za to podal nobene razlage, je Nemčija navedla, da se je število vozil, ki spadajo na področje uporabe Uredbe (EGS) št. 3820/85, in s tem število minimalnih pregledov od zadnjega poročevalnega obdobja skoraj podvojilo.

Skoraj vse države članice so dosegle osnovni standard 1 % preverjenih delovnih dni, Avstrija, Francija, Nemčija, Italija, Poljska in Španija pa so presegle 2 %.

Vendar pa več držav članic ni izpolnilo zakonskih določb v zvezi z najmanjšim številom delovnih dni, ki jih je treba preveriti.

Najmanj preverjanj so izvedli Ciper (0,06 %), Portugalska (0,17 %), Estonija (0,65 %), Irska (0,70 %), Nizozemska (0,89 %) in Švedska (0,97 %). Ob upoštevanju prejšnjega poročevalnega obdobja se te države članice pozivajo, naj nemudoma sprejmejo potrebne popravne ukrepe. Portugalska in Švedska že drugič zapored nista izpolnili svojih obveznosti za preverjanje (obdobje 2003–2004: 0,21 % oziroma 0,98 %). Nizozemska, ki je v prejšnjem poročevalnem obdobju presegla mejo 1 %, je poročala o resnem zmanjšanju. Glede na majhno uspešnost navedenih držav se pričakuje, da se bodo spopadale z resnimi težavami pri doseganju nove dvoodstotne meje, ki se bo uporabljala od 1. januarja 2008 in ki je določena v Direktivi 2006/22/ES o minimalnih pogojih za izvajanje uredb (EGS) št. 3820/85 in (EGS) št. 3821/85.

4.2.3. Kršitve

Na splošno je mogoče reči, da se je skupno število ugotovljenih kršitev zmanjšalo, čeprav so morale nove države članice svoja poročila predložiti prvič[15].

Analiza podatkov kaže, da se je število ugotovljenih kršitev povečalo v naslednjih državah: v Avstriji, na Nizozemskem, v Španiji in Združenem kraljestvu. Medtem ko se je na primer v Avstriji in Združenem kraljestvu povečalo tudi skupno število preverjanj, se je ta številka na Nizozemskem zmanjšala. V primeru Španije se je število ugotovljenih kršitev skoraj podvojilo, medtem ko se je skupno število preverjenih delovnih dni v EU in Švici povečalo le za malo manj kot petino.

Glede na to, da večina držav članic poroča o zmanjšanju števila ugotovljenih kršitev, se je zmanjšalo tudi skupno število ugotovljenih kršitev. Medtem ko so države članice za obdobje 2003–2004 poročale o skupaj 1 185 395 ugotovljenih kršitvah, njihovo skupno število za obdobje 2005–2006 znaša 1 016 755 (Švica je poročala o 14 913 ugotovljenih kršitvah), čeprav se je regionalni obseg Uredbe (EGS) 3820/85 s pridružitvijo 10 novih držav članic v letu 2004 povečal. Eden od mogočih razlogov za navedeno zmanjšanje so lahko prvi pozitivni učinki uvedbe novih digitalnih tahografov, ki omogočajo boljše uveljavljanje in skladnost s socialno zakonodajo v sektorju cestnega prometa.

Težko je proučiti spreminjanje števila med letoma 2005 in 2006, saj veliko držav članic ni ločilo poročil, ker to ni obvezno.

Najpogostejše kršitve so bile povezane z odmori in so pomenile 41,81 % ugotovljenih kršitev. V predhodnem obdobju je bilo z odmori povezanih samo 36,36 % ugotovljenih kršitev. V obdobju 2003–2004 so največji delež med ugotovljenimi kršitvami imele kršitve v zvezi s časom počitka (36,76 %).

Verjetnost, da bo med pregledom delovnih dni ugotovljena kršitev, je bila največja na Slovaškem (18,41), v Romuniji (8,48) in Nemčiji (5,36), medtem ko je bila verjetnost ugotovitve kršitve posebno majhna v Latviji (0,06), Litvi (0,5) in na Portugalskem (0,61).

4.2.4. Razlaga uredb Sveta št. 3820/85 in 3821/85 z odločitvami Sodišča Evropskih skupnosti

Od zadnjega poročila so bile izrečene tri sodbe Sodišča v zvezi z Uredbo (EGS) št. 3820/85. Prva sodba je bila izrečena v zadevi C-372/03 z dne 15. septembra 2005 (Komisija Evropskih skupnosti proti Zvezni republiki Nemčiji). Vprašanje, ki ga je obravnavalo Sodišče, je zadevalo dejstvo, da je Nemčija domnevno kršila člen 5(1)(b) Uredbe št. 3820/85, ker je izdajala vozniška dovoljenja za vozila kategorije C1 ali C1 + E voznikom, ki so bili mlajši od 18 let.

Sodišče je odločilo, da niti Direktiva 91/439 o vozniških dovoljenjih niti Uredba št. 3280/85 o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom ne določa možnosti odstopanja od najnižje starosti 18 let za izdajo vozniških dovoljenj za vozila kategorij C1 in C1 + E.

V drugi zadevi, zadevi C-93/05 (Teemu Hakala proti Oy L. Simons Transport Ab), v zvezi s členom 10 Uredbe št. 3820/85 je Sodišče sklenilo, da je plačilni sistem na podlagi prepotovane razdalje v nasprotju z navedeno določbo, dokler bo ta sistem ogrožal varnost na cesti. Nacionalni sodni organ je tisti, ki mora preveriti, če je temu tako, upoštevajoč vse okoliščine v primeru v glavni stvari.

V zadevi C-128/04 z dne 17. marca 2005 (Raemdonck in Raemdonck Janssens) je Sodišče Evropskih skupnosti presodilo, da je izraz „material ali oprema“ iz člena 13(1)(g) Uredbe št. 3820/85 o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom treba razlagati v smislu, da se ne nanaša samo na „priprave in instrumente“, ampak tudi na stvari, kot so sestavni materiali ali kabli, potrebni za izpolnitev del, ki spadajo v glavno dejavnost voznika zadevnega vozila. Taka dejavnost, ki za namene člena 13(1)(g) ne more biti sestavljena iz vožnje vozila, mora pomeniti glavno dejavnost navedenega voznika, in ne glavne dejavnosti zadevnega podjetja.

4.2.5. Spremembe zakonodaje

11. aprila 2007 je začela veljati nova Uredba (ES) št. 561/2006 o času vožnje in času počitka, razen tistih določb glede digitalnega tahografa, ki veljajo od zgodnejšega datuma, od 1. maja 2006. Ta uredba razjasnjuje in posodablja dvajset let staro zakonodajo. Namenjena je izboljšanju varnosti v cestnem prometu, delovnih pogojev voznikov in lojalne konkurence med državami članicami.

Novi ukrepi poleg izboljšanih socialnih in varnostnih pogojev zagotavljajo strogo in usklajeno uveljavljanje teh pravil. Uredba krepi določbe o odgovornosti delodajalca in pripravlja podlago za skupne sankcije glede resnih kršitev.

Nova direktiva 2006/22/ES o minimalnih pogojih za izvajanje uredb Sveta (EGS) št. 3820/85 in (EGS) št. 3821/85 in razveljavitvi Direktive 88/599/ES je začela veljati 1. maja 2006, države članice pa so jo morale prenesti v nacionalno zakonodajo do 1. aprila 2007. Nova direktiva postopoma zvišuje zahtevano najmanjše število preverjanj z 1 % na 3 % skupnega števila delovnih dni poklicnih voznikov v letu 2010. V okviru tega skupnega odstotka se je najmanjši odstotek preverjanj na cesti povečal s 15 % na 30 %, postavka preverjanj v prostorih podjetij pa se je povečala s 25 % na 50 %.

4.2.6. Sklepi

Med poročevalnim obdobjem je bilo opaženo rahlo zmanjšanje števila kršitev. Medtem ko je bilo v prejšnjem poročevalnem obdobju ugotovljenih skupaj 1 185 395 kršitev, je skupno število kršitev, ugotovljenih v obdobju 2005–2006, znašalo 1 016 755. Naslednje poročilo bo pokazalo, ali je ta ocena trajnejši trend. V naslednjem poročilu bi moralo biti mogoče v celoti izmeriti pozitivne učinke nove zakonodaje, zlasti uvedbe digitalnih tahografov.

Glede na to, da je bilo evidentiranih 425 195 kršitev, kar je 41,81 % vseh ugotovljenih kršitev, je vidik odmorov najbolj kritičen. Med zadnjim poročevalnim obdobjem je največjo skrb zbujalo spoštovanje časa počitka.

Učinkovito izvajanje predpisov o času vožnje, odmorih in času počitka je nadvse pomembno. Komisija zato od vseh tistih držav članic, ki še ne izpolnjujejo zahtev novih določb o povečani intenzivnosti preverjanj, zahteva, da povečajo število preverjanj. Poleg tega je obvezno tudi povečanje števila dogovorjenih preverjanj in pobud za sodelovanje, ki spodbujajo izmenjavo informacij in osebja med državami članicami. Ti ukrepi bodo prispevali k povečanju dejavnosti izvrševanja in bodo vodili k usklajenemu in boljšemu izvajanju določb Uredbe.

Naslednje poročilo bo zajemalo obdobje 2007–2008. To bo prvo poročilo v skladu z novo Uredbo (EGS) št. 561/2006 o času vožnje in času počitka. Od držav članic se zahteva, da zagotovijo, da bodo poročila predložena najpozneje do 30. septembra 2009.

Vse države članice niso dosegle določene najnižje ravni preverjanja delovnih dni voznikov. Glede na to, da je večina držav članic, ki so izpolnile zakonsko določeno obveznost, komaj preseglo mejo, Komisija državam članicam priporoča, da povečajo svoja prizadevanja, saj se bo zakonsko zahtevano število preverjanj do leta 2010 praktično potrojilo na 3 %.

Zaradi lojalne konkurence, enakih socialnih standardov in varnosti v cestnem prometu je nujno, da vse države članice izpolnjujejo določbe v zvezi s številom preverjanj.[pic][pic][pic]

[1] Uredba Sveta (EGS) št. 3820/85 z dne 20. decembra 1985 o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom, UL L 370, 31.12.1985, str. 1.

[2] Direktiva Sveta 88/599/EGS z dne 23. novembra 1988 o standardnih postopkih nadzora nad izvajanjem Uredbe (EGS) št. 3820/85 o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom in Uredbe (EGS) št. 3821/85 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu, UL L 325, 29.11.1988, str. 5.

[3] Direktiva 2002/15/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2002 o urejanju delovnega časa oseb, ki opravljajo spremljevalne dejavnosti v cestnem prometu, UL L 80, 23.3.2002, str. 35.

[4] Uredba (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom in spremembi uredb Sveta (EGS) št. 3821/85 in (ES) št. 2135/98 ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3820/85, UL L 102, 11.4.2006, str. 1.

[5] Direktiva 2006/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o minimalnih pogojih za izvajanje uredb Sveta (EGS) št. 3820/85 in (EGS) št. 3821/85 o socialni zakonodaji v zvezi z dejavnostmi v cestnem prometu in razveljavitvi Direktive Sveta 88/599/EGS, UL L 102, 11.4.2006, str. 35.

[6] Odločba Komisije z dne 22. februarja o pripravi enotnega obrazca za poročanje iz člena 6 Direktive Sveta 88/599/EGS v zvezi s cestnim prevozom, UL L 72, 25.3.1993, str. 33.

[7] Poročilo zajema samo leto 2006.

[8] Francija ne razlikuje med državljani in nedržavljani ter med drugimi državami članicami in tretjimi državami, temveč med rezidenti in nerezidenti. V preglednici so rezidenti prikazani kot državljani, nerezidenti pa kot nedržavljani.

[9] Država članica ni predložila podatkov, zato je bilo število vzeto iz prejšnjega poročevalnega obdobja.

[10] Uredba Sveta (EGS) št. 881/92 z dne 26. marca 1992 o dostopu na trg znotraj Skupnosti pri cestnem prevozu blaga na ozemlje države članice ali z njega ali prek ozemlja ene ali več držav članic, UL L 95, 9.4.1992, str. 1.

[11] Podatki, ki so jih sporočili policija in socialni inšpektorji, niso bili vključeni v zgornjo tabelo, saj niso bili primerno razčlenjeni.

[12] Podatki veljajo za prevoz blaga in prevoz potnikov.

[13] Država članica ni predložila podatkov.

[14] Odločba Komisije z dne 22. septembra 2008 o pripravi enotnega obrazca za poročanje iz člena 17 Uredbe (ES) št. 561/2006, C(2008) 5123 konč.

[15] Kakovost podatkov, prejetih od večine držav članic, je zadovoljiva. Grčija – enako kot za obdobje 2003–2004 – ni predložila nobenih podatkov. Danska je predložila nepopolne podatke v zvezi z nedržavljani. V primeru Slovenije ni bilo jasne razdelitve med državljani, državljani držav članic EU in državljani tretjih držav v sektorjih prevoza potnikov in prevoza blaga.