POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

Tretje letno poročilo o izvajanju dela IV Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani

1.Uvod

V letu 2016 se je steber o trgovini (del IV) Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani (pridružitveni sporazum med EU in Srednjo Ameriko, v nadaljnjem besedilu: Sporazum) izvajal že tretje leto. V skladu s členom 13 Uredbe (EU) št. 20/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2013 o izvajanju dvostranske zaščitne klavzule in stabilizacijskega mehanizma za banane iz Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Uredba) Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži letno poročilo. To poročilo je bilo pripravljeno v skladu z navedeno zahtevo.

2.SPLOŠNA OCENA: RAZVOJ TRGOVINE

2.1 Metodologija

V skladu z metodologijo, uporabljeno v preteklih poročilih o izvajanju Sporazuma , se uvoz v EU izračuna na podlagi podatkov Eurostata, ki so bili pridobljeni oktobra 2016, medtem ko izvoz iz EU v Srednjo Ameriko temelji na statističnih podatkih Srednje Amerike. Ker so statistični podatki Srednje Amerike izraženi v ameriških dolarjih, so bili pretvorjeni v eure po letnem menjalnem tečaju, ki ga uporablja Eurostat .

Seveda so nihanje trgovinskih tokov povzročili različni dejavniki in razlogov zanj ni mogoče pripisati le obstoju ali ravni napredka pri izvajanju Sporazuma.

2.2 Razvoj trgovinskih tokov s Srednjo Ameriko na splošno (blago)

Na podlagi statističnih podatkov, ki jih je predložil Sekretariat za gospodarsko povezovanje Srednje Amerike (SIECA), so se na eni strani med letoma 2014 in 2015 trgovinski tokovi med srednjeameriškimi državami in preostalim svetom zmanjšali za 6 %. Na drugi strani pa so se v istem obdobju trgovinski tokovi EU s preostalim svetom povečali za 3,6 % (Eurostat). V okviru tega splošnejšega vzorca se je dvostranska trgovina med EU in Srednjo Ameriko izkazala za razmeroma odporno, saj so se celotni trgovinski tokovi med tema regijama zmanjšali le zmerno (za 0,7 %) na 10,5 milijarde EUR. Trgovinska bilanca EU s Srednjo Ameriko je bila v letu 2015 pozitivna in je znašala 162 milijonov EUR (po primanjkljaju v višini 853 milijonov EUR v predhodnem letu).

Trgovinski tok med EU in Srednjo Ameriko ter letna rast

(v milijonih EUR – 2015)

Država Izvoz iz EU (*) Uvoz v EU (**) Trgovinski tok skupaj Kostarika 1 312 23,1 % 2 250 –40,4 % 3 562 –35 % Gvatemala 1 194 22,3 % 865 25 % 2 059 23,3 % Honduras 592 29,1 % 1 015 20,5 % 1 606 24 % Nikaragva 379 54,2 % 326 14,5 % 705 32 % Panama 1 278 8,2 % 555 26,1 % 1 833 13 % Salvador 603 29,8 % 195 5,5 % 798 23 % SKUPAJ 5 358 22 % 5 196 –16,8 % 10 526 –0,7 %

* Podatki o izvozu temeljijo na statističnih podatkih, ki jih sporoči vsaka država v regiji.

** Podatki o uvozu temeljijo na podatkih Eurostata.

Vir: Eurostat in SIECA.

Po regionalnih statističnih podatkih Srednje Amerike se je v letu 2015 izvoz iz EU v Srednjo Ameriko na splošno povečal za 22 %, vrednost uvoza v EU iz Srednje Amerike pa se je zmanjšala za 16,8 %. Vendar je treba upoštevati splošne pozitivne trende v trgovinskih tokovih med EU in posameznimi srednjeameriškimi državami z izjemo Kostarike, saj se je vrednost trgovine s to državo zmanjšala s 3,77 milijarde EUR na 2,25 milijarde EUR zaradi praktičnega prenehanja izvoza pisarniške in telekomunikacijske opreme, ki jo proizvaja veliko multinacionalno podjetje za IKT v državi.

Že drugo leto zapored je selitev nekdanjega velikega izvoznika komponent informacijske tehnologije v jugovzhodno Azijo zelo negativno vplivala na skupno vrednost izvoza iz te države v EU. Uvoz pisarniške in telekomunikacijske opreme iz Kostarike v EU se je v letu 2015 zmanjšal za skoraj 94 %. Skupni izvoz opreme informacijske tehnologije se je zmanjšal z 2 372 milijonov v letu 2013 na zgolj 147 milijonov v letu 2015.