Od leta 2012 veljata dva nova pravna akta na področju demografskih statističnih podatkov. Pomembna sta za zbiranje statističnih podatkov o mednarodnih migracijskih tokovih in stanju prebivalstva, razčlenjenih v skupine glede na državljanstvo in državo rojstva v skladu s členom 3 Uredbe (ES) št. 862/2007, zlasti glede doslednosti zahtevanih nizov statističnih podatkov:

Komisija v sklopu izvajanja še naprej poglablja in ohranja tesno sodelovanje z različnimi državnimi organi, vključenimi v pripravo in zagotavljanje podatkov za Uredbo. Statistične podatke o migracijskih tokovih in stanju prebivalstva Komisiji (Eurostatu) običajno predložijo nacionalni statistični uradi. Statistične podatke o dovoljenjih za prebivanje in azilu Komisija običajno prejme neposredno od ministrstev za notranje zadeve ali uradov za priseljevanje. Statistične podatke o mejnem nadzoru in odstranitvi nezakonitih migrantov lahko prav tako predložijo ministrstva za notranje zadeve ali uradi za priseljevanje, lahko pa tudi policijski organi.

državljani tretjih držav, ki jim je odrejeno, da morajo v skladu z zakonodajo o priseljevanju zapustiti ozemlje države članice, in državljani tretjih držav, ki so po izdaji takšne odredbe evidentirani kot odhajajoči, razčlenjeni po državljanstvu (člen 7).

prošnje za azil, odločbe prve stopnje in o pritožbah za priznanje ali odvzem različnih oblik statusa mednarodne zaščite, prošnje za azil mladoletnikov brez spremstva, razčlenjene po državljanstvu, in statistični podatki o izvajanju dublinske uredbe III s strani držav članic (člen 4);

mednarodni migracijski tokovi, razčlenjeni v skupine glede na državljanstvo, državo rojstva, državo prejšnjega/prihodnjega prebivališča ter starost in spol; stanje prebivalstva, razčlenjenega v skupine glede na državljanstvo in državo rojstva ter starost in spol; pridobitev državljanstva glede na državo prejšnjega državljanstva (člen 3);

Uredba (ES) št. 862/2007 zadeva urejanje evropskih statističnih podatkov, povezanih s selitvami in mednarodno zaščito (azilom). Glavna področja statističnih podatkov, ki jih ureja Uredba, so:

V členu 12 te uredbe je zlasti navedeno, da „[d]o 20. avgusta 2012 in nato vsaka tri leta Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu posreduje poročilo o statistikah, zbranih v skladu s to uredbo, in o njihovi kakovosti“.

Glavni cilj Uredbe (ES) št. 862/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. julija 2007 o statistikah Skupnosti o selitvah in mednarodni zaščiti (v nadaljnjem besedilu: Uredba) je zbiranje in urejanje evropskih statistik o selitvah in mednarodni zaščiti.

1.Uredba (EU) št. 1260/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 o evropski demografski statistiki;

2.Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 205/2014 z dne 4. marca 2014 o določitvi enotnih pogojev za izvajanje Uredbe (EU) št. 1260/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 o evropski demografski statistiki, kar zadeva razčlenitve podatkov, roke in revizije podatkov.

Poleg tega so začeli veljati drugi novi zakonodajni akti na področju zakonitih selitev. Ti akti so pomembni za zbiranje statističnih podatkov o dovoljenjih za prebivanje v skladu s členom 6 Uredbe in so bili (ali bodo v bližnji prihodnosti) vključeni v to zbiranje podatkov:

1.Direktiva Sveta 2009/50/ES o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav za namene visokokvalificirane zaposlitve (zbiranje podatkov se je začelo leta 2013, referenčno leto pa je leto 2012);

2.Direktiva 2011/98/EU Evropskega parlamenta in Sveta o enotnem postopku obravnavanja vloge za enotno dovoljenje za državljane tretjih držav za prebivanje in delo na ozemlju države članice ter o skupnem nizu pravic za delavce iz tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državi članici (zbiranje podatkov se je začelo leta 2014, referenčno leto pa je leto 2013);

3.Direktiva 2014/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za vstop in bivanje državljanov tretjih držav zaradi zaposlitve sezonskih delavcev (zbiranje podatkov se bo začelo leta 2018, referenčno leto pa je leto 2017);

4.Direktiva 2014/66/EU Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav v okviru premestitev znotraj podjetja (zbiranje podatkov se bo začelo leta 2018, referenčno leto pa je leto 2017).

S pristopom Hrvaške julija 2013 je postala Uredba (ES) št. 862/2007 obvezna za to novo državo članico, to pa pomeni, da vsakršno sklicevanje na zahtevane zbirne podatke velja za vseh 28 držav članic EU.

Statistični podatki, predloženi v okviru omenjenih nedavnih pravnih aktov ob upoštevanju drugačne pravne podlage, niso vključeni v ocenjevanje kakovosti v nadaljevanju in bodo predmet posebnih poročil o ocenjevanju, kot se zahteva v teh zadevnih pravnih aktih.

4.Splošni napredek od objave poročila iz leta 2012

Od objave poročila iz leta 2012 sta se razpoložljivost in popolnost vseh zbranih podatkov znatno izboljšali. Opaziti je mogoče splošno izboljšanje kakovosti podatkov, kar omogoča večjo natančnost, skladnost in primerljivost podatkov. Države članice so izboljšale osnovne podatkovne vire in statistična orodja, ki se uporabljajo za pripravo podatkov, kar posledično omogoča večjo natančnost, zajetje in pravočasnost predloženih podatkov Komisiji.

Izboljšana kakovost in vse večja točnost držav članic pri zagotavljanju podatkov Komisiji omogočata, da skrajša čas, ki je potreben za razširjanje podatkov, kar posledično pomeni bolj pravočasne objave podatkov in boljši dostop uporabnikov do njih.

Poleg tega so se na področju statističnih podatkov, zbranih v skladu s členom 3 od referenčnega leta 2013, zbrani podatki združili s podatki, zahtevanimi v skladu z Uredbo (EU) št. 1260/2013, da bi se dosegla doslednost med različnimi razčlenitvami populacij in v določenem obsegu doslednost demografskega ravnovesja med prebivalstvom, bistvenimi dogodki in migracijskimi tokovi. Združeni so bili tudi metapodatki, ki jih morajo države članice obvezno izpolniti.

Tudi na področju statističnih podatkov, zbranih v skladu s členi 4–7, je statistično sodelovanje znotraj Komisije z drugimi organi EU in državami članicami povzročilo spremembe smernic za zbrane podatke v skladu z Uredbo. Metodološke izboljšave so omogočile večjo jasnost statističnih opredelitev pojmov in konceptov. Nedavne zakonodajne spremembe na področju selitev in azila so bile vključene v metodološke smernice za zbiranje podatkov o azilu in dovoljenjih za prebivanje.

Tehnične izboljšave, ki jih je izvedla Komisija, so zagotovile učinkovitejše preverjanje veljavnosti podatkov in njihovo obdelavo, medtem ko zbiranje obsežnih kakovostnih podatkov omogoča celovito oceno kakovosti prejetih podatkov. Zaradi neskladnosti so bili po potrebi izvedeni ukrepi (upravni dopisi), da bi zagotovili ustrezno raven skladnosti z zahtevami.

5.Kakovost pripravljenih statističnih podatkov

5.1.Ustreznost

V okviru Komisije je glavni uporabnik statističnih podatkov o selitvah in azilu Generalni direktorat za migracije in notranje zadeve. Vendar te statistične podatke pogosto uporabljajo tudi drugi generalni direktorati, zlasti Generalni direktorat za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje ter Generalni direktorat za pravosodje.

Eden od pomembnih namenov uporabe teh statističnih podatkov je njihova uporaba v sklopu letnega dodeljevanja proračunskih sredstev posameznim državam članicam za sklade programa Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov. Od objave poročila iz leta 2012 se je struktura teh skladov spremenila, ki zdaj temelji na novi pravni podlagi: Skladu za azil, migracije in vključevanje, ustanovljenem v skladu z Uredbo (EU) št. 516/2014, in Skladu za notranjo varnost, ustanovljenem v skladu z Uredbo (EU) št. 515/2014 za obdobje 2014–2020. Zaradi ureditev večletnega financiranja v skladu z novima skladoma se podatki ne posredujejo več na letni ravni. Dodelitve sredstev so bile izračunane na podlagi predhodno predloženih statističnih podatkov, z izjemno sklada Sklada za notranjo varnost, za katerega je potreben vmesni pregled.

Komisija uporablja statistične podatke o selitvah in mednarodni zaščiti za pripravo rednih poročil, predlogov politik, izvedbenih poročil, ki jih zahtevajo osnovni akti, in analize politik. Letno poročilo Evropske migracijske mreže o priseljevanju in azilu na primer zagotavlja objektivni pregled glavnih sprememb na področju selitev in mednarodne zaščite na ravni EU in na nacionalni ravni. Evropski statistični podatki o migracijskih tokovih in stanju prebivalstva glede na državo rojstva in državljanstvo so pomembni za publikacije, kot je Special Supplement on Demographic Trends of the EU Employment and Social Situation Quarterly Review (Posebni dodatek o demografskih trendih k publikaciji Zaposlovanje v EU in socialni položaj – četrtletni pregled).