Povzetek Do napredka je prišlo v zvezi z dvema pomembnima reformama češkega sodstva, izbirnim postopkom za sodnike in disciplinsko ureditvijo za sodnike, pri čemer je bila prva sprejeta maja 2021. Kot je navedeno že v poročilu o stanju pravne države za leto 2020, bi lahko ti reformi okrepili neodvisnost sodstva s povečanjem preglednosti postopka izbire sodnikov in zagotovitvijo dodatnih zaščitnih ukrepov v disciplinskih postopkih zoper sodnike. Nadaljujejo se prizadevanja za izboljšanje digitalizacije pravosodja, vključno z objavo sodb in pripravo digitalnega sistema za upravljanje spisov. Izboljšala se je učinkovitost postopkov v civilnem, gospodarskem in upravnem pravosodju. Sodišča so med pandemijo COVID-19 nadaljevala z delom brez večjih motenj. Čeprav je pravni in institucionalni okvir za boj proti korupciji na splošno vzpostavljen, je napredek pri izvajanju vladne protikorupcijske strategije za obdobje 2018–2022 in spremljajočih akcijskih načrtov nezadosten. Natančneje, ob koncu mandata sedanje vlade je v češkem parlamentu še vedno v obravnavi več pomembnih pobud za reforme na področju preprečevanja korupcije, vključno s predlogi zakonov o lobiranju, zaščiti prijaviteljev nepravilnosti in razširitvi pristojnosti vrhovnega revizijskega urada. O korupciji na visoki ravni so preiskave in revizije porabe sredstev EU na nacionalni in evropski ravni nedavno odkrile dokaze o nasprotju interesov na najvišji izvršni ravni, na podlagi katerih je Evropsko javno tožilstvo sprejelo zadevo v obravnavo. Poleg tega so nacionalni preiskovalci v sorodnem primeru goljufije s subvencijami EU pred kratkim predlagali obtožnico. Večina protikorupcijskih ukrepov v zdravstvenem sektorju, ki naj bi bili uvedeni leta 2020, je bila odloženih zaradi pandemije COVID-19. Ustavna pravila zagotavljajo svobodo izražanja in pravico do obveščenosti ter izrecno prepovedujejo cenzuro. Leta 2021 so bila sprejeta pravila za izboljšanje informacij o preglednosti dejanskega lastništva medijskih hiš. Zdi se, da češki svet za radiodifuzijo učinkovito opravlja svoje naloge, vendar politični spori še naprej vplivajo na ločen nadzorni svet češke televizije. Med pandemijo COVID-19 je bil sektor tiskanih medijev močno prizadet. Za ublažitev posledic pandemije COVID-19 ni bil sprejet noben program za podporo medijem. Od začetka pandemije COVID-19 je bil za skoraj polovico sprejetih pravnih aktov uporabljen skrajšan zakonodajni postopek z omejeno možnostjo posvetovanja z deležniki. Deležniki ugotavljajo, da uporaba skrajšanega zakonodajnega postopka ni bila omejena na zakone, ki so neposredno povezani s pandemijo COVID-19. Znaten del leta 2020 so veljale izredne razmere. Podaljšanje izrednih razmer v začetku leta 2021, kljub temu da je poslanska zbornica temu nasprotovala, je bilo kritizirano, tudi glede njegove ustavnosti. Sodišča so bila pogosto zaprošena za pregled izrednih ukrepov in so jih več razveljavila. V parlamentu se obravnava predlog zakona o ustanovitvi novega urada varuha otrokovih pravic. Posledice pandemije COVID-19 so bile za organizacije civilne družbe precejšnje, saj so bile prisiljene omejiti svoje dejavnosti.





I.Pravosodni sistem

Češki pravosodni sistem sestavlja 86 okrajnih sodišč, osem okrožnih sodišč, dve višji sodišči, vrhovno sodišče in vrhovno upravno sodišče . Ustavno sodišče je zunaj strukture splošnih sodišč, vendar je del sodnega sistema, njegova naloga pa sta zagotavljanje ustavnosti zakonodaje ter varstvo temeljnih človekovih pravic in svoboščin. Osrednji državni organ, pristojen za upravljanje sodišč, je ministrstvo za pravosodje. To ministrstvo upravlja višja, okrožna in okrajna sodišča v obsegu, ki ga določa zakon , in sicer neposredno ali prek predsednikov teh sodišč. Nekatere naloge osrednje državne uprave izvajata predsednika vrhovnega sodišča in vrhovnega upravnega sodišča. Ti različni organi upoštevajo mnenja ustreznih svetov sodnikov na vrhovnem sodišču, vrhovnem upravnem sodišču, višjih sodiščih, okrožnih sodiščih in večjih okrajnih sodiščih. Sodnike imenuje predsednik republike izmed kandidatov, ki jih izberejo predsedniki okrožnih sodišč in predstavi minister za pravosodje. Državno tožilstvo je del izvršilne veje oblasti. Državne tožilce imenuje minister za pravosodje za nedoločen čas na predlog generalnega državnega tožilca. Generalnega državnega tožilca imenuje in odpokliče vlada na predlog ministra za pravosodje . Češka sodeluje v Evropskem javnem tožilstvu. Odvetniška zbornica je ustanovljena z zakonom in je neodvisna. Opravlja naloge javne uprave na področju odvetništva in avtonomno ureja celotno stroko. Samoupravo zbornice omejujejo pristojnosti ministra za pravosodje na področjih, navedenih v zakonu.

Neodvisnost

Zaznavanje neodvisnosti sodstva je ostalo povprečno med širšo javnostjo in podjetji. Na splošno 51 % širše javnosti in podjetij meni, da je neodvisnost sodišč in sodnikov na Češkem v letu 2021 „zelo dobra“ ali „precej dobra“. To pomeni, da se pozitivni trend postopnega letnega povečevanja pozitivne zaznave med podjetji nadaljuje, medtem ko se je med širšo javnostjo stopnja zaznane neodvisnosti sodstva v primerjavi z lanskim letom nekoliko znižala.

Sprejeta je bila novela zakona o izbirnem postopku za sodnike. Namen novele, ki je začela veljati 9. junija 2021 , je vzpostaviti pregleden in enoten sistem zaposlovanja in izbire novih sodnikov in predsednikov sodišč na podlagi natančnih, objektivnih in enotnih meril. Prej postopek izbire kandidatov za sodniška mesta ni bil zakonsko urejen. Poglavitne značilnosti novele zakona so skladne z evropskimi standardi, zlasti ker bo v odborih, katerih naloga je izbira kandidatov za imenovanje, večina članov sodnikov .

Osnutek novele zakona o disciplinski ureditvi za sodnike je v poslanski zbornici prestal prvo obravnavo. Namen reforme je uvesti sodno presojo odločitev , ki jih o sodnikih sprejme disciplinsko sodišče , in sicer tako, da vzpostavi dvostopenjski disciplinski sistem z višjimi sodišči kot prvostopenjskimi sodišči in vrhovnim sodiščem ter vrhovnim upravnim sodiščem kot prizivnima sodiščema druge stopnje. Reforma je decembra 2020 prestala prvo obravnavo v poslanski zbornici. Z vzpostavitvijo takšne dvojne ravni sodnega nadzora bi lahko ta reforma prispevala h krepitvi neodvisnosti sodstva v skladu s pravom EU in evropskimi standardi .

V tem zakonodajnem obdobju ni pričakovati, da se bo predvidena reforma državnega tožilstva nadaljevala. Reforma tožilstva je že dolgo predmet političnih razprav in priporočil skupine GRECO. Kot je navedeno v Poročilu o stanju pravne države za leto 2020, je bil cilj zadnjega osnutka reforme , objavljenega junija 2019, spremeniti ureditev imenovanja in razrešitve državnih tožilcev ter trajanje mandata višjih državnih tožilcev. Osnutek reforme je naletel na nasprotovanje deležnikov in javnosti, zato ni predvideno, da bi ga vlada potrdila pred oktobrskimi parlamentarnimi volitvami.

Večina sodišč je sprejela etični kodeks za sodnike. Etični kodeks je pripravila delovna skupina, ki je bila oblikovana na vrhovnem sodišču in jo je vodil predsednik vrhovnega sodišča, sestavljali pa so jo sodniki s sodišč različnih stopenj. Po zaključni fazi so kodeks predložili v potrditev svetom sodnikov, ustanovljenim na posameznih sodiščih. Velika večina svetov je kodeks sprejela. Skupina GRECO je priporočila sestavo kodeksa poklicne etike za sodnike.

Predstavniki vlade so izrazili kritike sodnikov in državnih tožilcev. Predstavniki izvršilne veje oblasti so se večkrat kritično izrekli o visokih sodnikih in tožilstvu ter podvomili v njihovo neodvisnost. Kot odziv na to so predstavniki sodstva objavili izjave, v katerih so izrazili zaskrbljenost in opozorili na pomen neodvisnosti sodstva in zaupanja javnosti v sodstvo. Generalni državni tožilec je 14. maja napovedal svoj odstop in kot enega od razlogov navedel domnevne pritiske.

Kakovost

Z vladnim predlogom o povišanju nekaterih sodnih taks se parlament ni strinjal. Poslanska zbornica je 29. januarja 2021 v prvi obravnavi zavrnila predlagano novelo zakona o sodnih taksah zaradi pomislekov o dostopnosti pravosodja med pandemijo COVID-19. Vlada v tem zakonodajnem obdobju ne načrtuje nadaljnjih sprememb ali ponovne predložitve predloga. Nadaljnji sistem razširjene pravne pomoči, ki ga izvaja češka odvetniška zbornica, je prav tako prispeval k lažjemu dostopu do pravnega varstva, zlasti za ranljive osebe, ki si ne morejo privoščiti odvetnika.

V pripravi je več projektov za izboljšanje digitalizacije pravosodja. Ministrstvo za pravosodje je uvedlo pilotno različico javno dostopne osrednje podatkovne zbirke sodnih odločb , sprva v civilnih zadevah. Baza podatkov se bo postopoma razširila. V zakon o sodiščih in sodnikih je bila z novelo, ki je začela veljati 9. junija 2021, vključena obveznost sodišč, da od 1. julija 2022 objavljajo vse sodbe. K temu bo prispeval tekoči projekt ministrstva za pravosodje za podporo anonimizaciji. Postopkovna pravila, ki omogočajo uporabo digitalnih orodij na sodiščih, ter ustrezni digitalni instrumenti in infrastruktura so večinoma vzpostavljeni , kar je močno prispevalo k nadaljnjemu delovanju sodišč med pandemijo COVID-19. Vendar še vedno ni rešitev za dostop do elektronskega spisa večine tekočih zadev . Nadaljevalo se je delo na uvedbi popolnega sistema elektronske dokumentacije, vendar je še vedno v fazi razpisa.

Parlament razpravlja o novem osnutku zakonodaje za reformo postopkov izvršbe in postopkov v primeru insolventnosti. Postopki izvršbe in postopki v primeru insolventnosti so že vrsto let tema političnih razprav, saj tako imenovana „dolžniška past“ prizadene veliko število ljudi in lahko, kot je ugotovilo ustavno sodišče, negativno vpliva na temeljne pravice, kot je pravica do ustreznega življenjskega standarda . Po reformi postopkov v primeru insolventnosti, sprejeti leta 2019 , je bilo pripravljenih še več zakonodajnih predlogov za ureditev učinkov izvršilnih postopkov in postopkov v primeru insolventnosti, zlasti za zaščito dolžnikov, vključno z mladoletnimi dolžniki.