RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2020/1974

z dne 14. maja 2020

s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2018, oddelek VII – Odbor regij

EVROPSKI PARLAMENT,

— ob upoštevanju sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2018, oddelek VII – Odbor regij,

— ob upoštevanju člena 100 in Priloge V Poslovnika,

— ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A9-0071/2020),

A. ker želi organ za podelitev razrešnice med postopkom podelitve poudariti poseben pomen nadaljnje krepitve demokratične legitimnosti institucij Unije z izboljšanjem preglednosti in odgovornosti, izvajanjem koncepta oblikovanja proračuna glede na uspešnost in dobrega upravljanja človeških virov;

1. z zadovoljstvom ugotavlja, da Računsko sodišče v letnem poročilu za leto 2018 navaja, da ni ugotovilo hujših pomanjkljivosti v zvezi z revidiranimi področji, ki so se nanašala na človeške vire in javna naročila Odbora regij (v nadaljnjem besedilu: odbor);

2. pozdravlja ugotovitev Računskega sodišča, da pri celotnih plačilih za upravne odhodke odbora v letu, ki se je končalo 31. decembra 2018, ni bilo pomembnih napak in da so bili pregledani nadzorni in kontrolni sistemi učinkoviti;

3. v splošnem obžaluje, da je deseto poglavje o upravi v poročilu Računskega sodišča za leto 2018 dokaj omejeno tako po obsegu kot po ugotovitvah, čeprav se razdelek 5 večletnega finančnega okvira, namenjen upravi, obravnava kot razdelek z majhnim tveganjem;

4. ugotavlja, da je Računsko sodišče za vse institucije in organe Unije izbralo vzorec 45 transakcij iz razdelka 5 večletnega finančnega okvira, namenjenega upravi; ugotavlja, da je bil vzorec oblikovan tako, da je reprezentativen za porabo v razdelku 5, ki predstavlja 6,3 % proračuna Unije; nadalje ugotavlja, da je Računsko sodišče upravne odhodke uvrstilo med odhodke z nizkim tveganjem; vseeno meni, da ni bilo izbranih dovolj transakcij, povezanih z „drugimi institucijami“, zato poziva Računsko sodišče, naj število transakcij, ki jih namerava pregledati, poveča za vsaj 10 %;

5. ugotavlja, da je proračun odbora v letu 2018 znašal 96 101 000 EUR, kar je 3 % več kot v letu 2017 (93 295 000 EUR); ugotavlja, da so bile do konca leta 2018 skupaj prevzete obveznosti za 99,3 % sredstev (v primerjavi z 98 % v letu 2017 in 98,7 % v letu 2016) in da so bila v letu 2018 opravljena plačila za 91 % sredstev (v primerjavi z 89,9 % v letu 2017 in 89,6 % v letu 2016);

6. pozdravlja v splošnem preudarno in dobro finančno poslovodenje odbora v proračunskem letu 2018; pozdravlja tudi dejstvo, da je stopnja izvrševanja obveznosti v naslovu 1 – „Odhodki v zvezi z zaposlenimi v instituciji“ znašala 99,1 %, v naslovu 2 – „Nepremičnine, oprema in razni operativni odhodki“ pa 99,6 %;

7. je seznanjen z odgovorom odbora, ki se nanaša na stopnje izvrševanja plačil (76,9 % v letu 2018, 77,1 % v letu 2017 in 74,5 % v letu 2016) v naslovu 2; ugotavlja, da računi, ki so večinoma povezani z vzdrževanjem in porabo energije, prispejo šele na začetku naslednjega leta; poziva odbor, naj situacijo po možnosti izboljša tako, da v zadevnih pogodbah o storitvah določi uravnotežene plačilne pogoje s plačili med letom;

8. ugotavlja, da odobritve za več proračunskih postavk niso bile porabljene, na primer 59,0 % za tečaje za člane (postavka 1 0 5), 33,3 % za službene poti za uslužbence (postavka 1 6 2), 77,9 % za zdravstvene storitve (postavka 1 6 3 4) in 92,7 % za opremljanje prostorov (postavka 2 0 0 7); opozarja, da je treba sprejeti ukrepe, s katerimi bi čim bolj zmanjšali precenjevanje potrebnih proračunskih sredstev;

9. poudarja, da se kljub političnim dejavnostim odbora za njegov proračun šteje, da je izključno upravne narave, predstavlja pa 1 % razdelka 5 (Uprava) proračuna Unije; pozdravlja, da skuša odbor v vsakodnevnem delovanju izvajati načelo oblikovanja proračuna glede na uspešnost, in njegovo pripravljenost, da skupaj z drugimi institucijami in organi Unije uvede nadaljnje izboljšave; je seznanjen z instrumenti, kot so pregledi izvrševanja proračuna, ki so se, kar zadeva spremljanje stopnje izvrševanja proračuna odbora in prispevanje k njenemu izboljšanju, izkazali za uspešne; pozdravlja pristop odbora, usmerjen v uspešnost;

10. ugotavlja, da odbor vodi centralni register za poročanje o izjemah v zvezi z neskladnostjo z notranjimi postopki in popravnimi ukrepi; pozdravlja, da se je skupno število finančnih izjem zmanjšalo za 6,8 % (v primerjavi z letom 2017);

11. pozdravlja, da je skušal odbor povprečni čas za plačilo (v skladu s finančno uredbo mora plačila izvesti v 30 dneh) v letu 2018 skrajšati na povprečno 16 dni, kar je najboljši rezultat v desetih letih (v primerjavi s 23 dnevi v letu 2017, 26 dnevi v letu 2016 in 20 dnevi v letu 2015); ugotavlja, da v letu 2018 ni bilo zabeleženih primerov plačila obveznih zamudnih obresti;

12. ugotavlja, da je začel odbor izvajati 16 standardov notranje kontrole, in sicer v obliki vprašalnika, s katerim naj bi bila ocenjena spoštovanje in učinkovitost zahtev, določenih za vsak standard notranje kontrole; je seznanjen s pozitivnim rezultatom te ocene in njegovo odločitvijo, da se v luči prihodnjih izzivov, kot sta novi mandat in 25-letna obletnica odbora, močan poudarek da na standard notranje kontrole št. 3 (razporejanje osebja), standard notranje kontrole št. 10 (neprekinjeno poslovanje) in standard notranje kontrole št. 12 (informiranje in komuniciranje);

13. je seznanjen, da notranjo revizijo spremlja revizijski odbor, ki ga sestavlja po en član iz vsake politične skupine komisije za finančne in upravne zadeve pri odboru in en zunanji svetovalec na visoki ravni; ugotavlja, da je bil cilj za leto 2018, da bi bilo 75 % zelo pomembnih priporočil zaključenih v roku šestih mesecev, uresničen 50-odstotno, cilj, da bi bilo 100 % zelo pomembnih priporočil zaključenih v roku 12 mesecev, pa 100-odstotno;

14. ponavlja, kako pomembno je medinstitucionalno sodelovanje, na primer v obliki sporazumov na ravni služb za kadrovske zadeve in drugih upravnih sporazumov; poziva odbor, naj parlamentarni Odbor za proračunski nadzor z naslednjim letnim poročilom o dejavnostih obvesti o zneskih, izplačanih v okviru teh sporazumov;

15. poudarja pomen spodbujanja sodelovanja regionalnih in lokalnih organov glede na njihov vlogo pri izvajanju politik Unije;

16. ugotavlja, da je sporazum o upravnem sodelovanju, ki ga je odbor leta 2014 sklenil z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom (EESO) in Parlamentom, prenehal veljati 31. decembra 2019; ugotavlja, da doslej še ni bilo novih pogajanj o sporazumu iz leta 2014 in da ta tudi ni bil podaljšan; meni, da je bil ta sporazum zelo neuravnotežen v škodo odboru in EESO (v nadaljnjem besedilu: odbora), saj je bilo 60 njunih prevajalcev premeščenih v Parlament (24 iz odbora), v zameno pa sta odbora dobila zgolj možnost, da uporabljata storitve Službe Evropskega parlamenta za raziskave (EPRS); z zaskrbljenostjo ugotavlja, da sta morala zato odbora zaposliti pogodbene sodelavce in za prevajanje najeti zunanje izvajalce; je zaskrbljen, ker je Parlament kot kompenzacijo za zmanjšanje števila prevajalcev odboroma od 2015 do 2016 zagotovil 1 200 000 EUR dodatnih sredstev za kritje zunanjih prevajalskih storitev, pri čemer je mogoče del teh sredstev, če niso porabljena za zunanje prevajanje, prerazporediti na druga področja politik; meni, da takšne razmere niso v skladu z merili preudarnega in dobrega finančnega poslovodenja in da bi bilo treba to možnost znova pretehtati, v primeru, da bi bil obstoječi dogovor podaljšan ali če bi se začela pogajanja o novem; se zaveda, da je treba s političnega vidika sporazum posodobiti, da bo kos trenutnim izzivom, na primer novemu večletnemu finančnemu okviru ali novim pravilom kohezijske politike;

17. pozdravlja kampanjo Razmislimo o Evropi/Prihodnost Evrope, v okviru katere je bilo (do februarja 2019) skupaj izvedenih več kot 209 prireditev; ugotavlja, da odbor ta uspeh nadgrajuje z razvijanjem modela, skupaj z drugimi institucijami in organi Unije, za stalne posvete z državljani Unije, da bi lokalne razprave povezali z mehanizmom za zbiranje povratnih informacij za obveščanje nosilcev odločanja na ravni Unije; poziva odbor, naj v svojem naslednjem letnem poročilu o dejavnostih poroča o doseženih rezultatih;

18. pozdravlja, da je bil v letno poročilo odbora o dejavnostih z namenom zagotavljanja preglednosti vključen seznam prireditev, ki so bile v letih 2017 in 2018 izvedene v okviru kampanje Razmislimo o Evropi/Prihodnost Evrope; je seznanjen z imeni članov odbora, ki so pri teh prireditvah sodelovali, z nazivi, datumi in kraji vseh prireditev in z njihovimi skupnimi stroški, ki so v letu 2018 znašali 41 747,87 EUR (v primerjavi s 45 505,93 EUR v letu 2017);

19. ceni uspeh odbora v družbenih medijih, saj je njegovo spletno mesto v letu 2018 všečkalo 12 658 uporabnikov Facebooka (v primerjavi z 9 013 v letu 2017), na Twitterju pa mu je v letu 2018 sledilo 3 727 uporabnikov (v primerjavi s 3 425 v letu 2017); priznava, da se spletna anketa/mobilna aplikacija Moje mnenje o Evropi uspešno uporablja po vsej Uniji; čestita odboru za 101 983 ogledov njegovega novega spletnega mesta v letu 2018 (v primerjavi s 43 748 v letu 2017); pozdravlja, da je bil januarja 2018 pod sloganom Kako čim bolje izkoristiti sredstva EU v vaši regiji ali vašem mestu odprt spletni tečaj s skoraj 15 000 udeleženci (v primerjavi z 8 500 v letu 2015 in 5 500 v letu 2016);

20. pozdravlja napredek, ki ga je odbor dosegel pri povečanju števila objavljenih študij, saj je s 27 objavami presegel zastavljeni cilj 15 objav; ugotavlja, da so bile vse te študije objavljene na spletnem mestu odbora;

21. je seznanjen, da je bil 28. avgusta 2019 podpisan sporazum med odboroma in Komisijo o zamenjavi stavbe VMA, ki jo uporablja Komisija, za stavbi BEL 68 in TRE 74, kjer imata prostore odbora; ugotavlja, da se bo izmenjava začela 16. septembra 2022; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je glavna prednostna naloga, ki sta jo odbora opredelila v svoji nepremičninski politiki, koncentracija stavb na bližnjih lokacijah; je zaskrbljen tudi zato, ker sta odbora zaradi te izmenjave izgubila 10 440 m2 pisarniških prostorov in da morata zato poiskati dodatne pisarne za približno 200 uslužbencev, saj kratkoročni alternativni ukrepi, na primer boljši izkoristek prostorov v drugih stavbah ali povečanje obsega dela na daljavo, ne zadostujejo in bo potreben nakup sosednje stavbe; ugotavlja tudi, da bo treba stavbo VMA v kratko- ali srednjeročnem obdobju obnoviti; se boji, da bo imela ta zamenjava posledice ne le za finančno stanje odbora, temveč tudi za dobro počutje zadevnih zaposlenih; obžaluje, da se odbor o tej zadevi, ki ima tako velike posledice in je tako zelo pomembna, ni posvetoval s pravno službo;

22. ugotavlja, da sta odbora pred kratkim ustanovila skupno delovno skupino za pripravo nadaljnje analize, s katero bosta poskušala poiskati ustrezne rešitve; ugotavlja, da ima druga delovna skupina za nalogo preučiti nove načine dela; poudarja, da zamenjava stavb v nobenem primeru ne sme negativno vplivati na dobro počutje zaposlenih ter njihov način dela in delovni prostor; opozarja na zahtevo, da se je treba o zamenjavi stavb posvetovati z zaposlenimi in upoštevati njihovo mnenje; poziva odbora, naj parlamentarnima odboroma za proračunski nadzor in za proračun poročata o morebitnih rezultatih;

23. je zelo zaskrbljen, ker je bila potrjena vsebnost azbesta na ključnih mestih v stavbi VMA, med drugim na parkirišču; obžaluje dejstvo, da je specializirani zunanji izvajalec opravil inventuro septembra 2019, le mesec dni po podpisu sporazuma s Komisijo; obžaluje, da je bil sporazum podpisan, ne da bi bili vsi deležniki pravočasno obveščeni o morebitni vsebnosti azbesta v stavbi VMA; obžaluje tudi dejstvo, da člani odbora in zaposleni niso bili obveščeni o položaju, in meni, da ni bilo dovolj, da so bile informacije objavljene na intranetu odbora, kjer jih je težko najti;

24. ugotavlja, da je Komisija za stavbo VMA septembra 2019 prejela potrdilo, da ne vsebuje nevarnih količin azbesta in da jo je mogoče brez tveganja uporabljati za običajne namene; zlasti glede na to, da uporaba stavbe ne bo običajna, ampak se bo začela gradnja, je zelo zaskrbljen, kaj se utegne zgoditi;

25. ugotavlja, da so učinki dolgotrajne in nevarne izpostavljenosti azbestu za človekovo zdravje potrjene in so vedno znova razlog za skrb in preplah v splošni javnosti; poziva odbora, naj že vnaprej ravnata povsem transparentno in obveščata o obvladovanju razmer pred dejansko vselitvijo v stavbo VMA in po njej, pri tem pa skušata preprečiti paniko;

26. je seznanjen z nepremičninsko strategijo odbora, odobreno 29. novembra 2017, njena prednostna naloga pa je „geografska koncentracija“ in „fizična povezava“ z glavno stavbo odbora Jacques Delors, ki bo prinesla znatne finančne in druge koristi; ugotavlja, da je stavba VMA potrebna čimprejšnje (2020 do2022) manjše prenove, temeljiteje pa jo bo treba prenoviti po tem, ko bo v letu 2028 v celoti postala last odborov; ugotavlja tudi, da bosta odbora krila stroške po delitvenem ključu iz sporazuma o upravnem sodelovanju;

27. pozdravlja vse ukrepe, ki so bili doslej izvedeni za zagotovitev ustreznih standardov (kibernetske) varnosti; ugotavlja, da so po tem, ko je bila nameščena nova oprema za nadzor dostopa, in po varnostnih ukrepih informacijske tehnologije, zadevni varnostni standardi dosegli enako raven kot standardi Parlamenta in Komisije;

28. obžaluje dejstvo, da odbor še nima pravnega okvira za obravnavo primerov nadlegovanja, v katere so vpleteni njegovi člani; ponavlja poziv evropskega varuha človekovih pravic, naj institucije Unije sprejmejo pravila o nadlegovanju, ki bodo veljala za njihove člane; poziva odbor, naj nujno sprejme takšna pravila po zgledu sklepa predsedstva Parlamenta z dne 2. julija 2018 o pritožbah zaradi nadlegovanja; poziva odbor, naj Parlamentu poroča o nadaljnjih ukrepih;

29. nujno poziva odbor, naj okrepi svoja prizadevanja v zvezi z načrtovanim kodeksom ravnanja za svoje člane, povezanim s preprečevanjem nasprotij interesov in bojem proti njim; ga nadalje poziva, naj poskrbi za to, da bodo na njegovem spletnem mestu objavljeni zadevni pravila in postopki;

30. priznava, da ima odbor vzpostavljen zanesljiv mehanizem za obravnavo primerov nadlegovanja, ki zadevajo osebje, ki pa je sestavljen le iz notranjih pravil glede izvajanja ustreznih določb kadrovskih predpisov; pozdravlja, da so bila za vse zaposlene zagotovljena usposabljanja na področju preprečevanja nadlegovanja, ki se osredotočajo na pravila, določbe in postopke v zvezi s pritožbami zaradi nadlegovanja; ugotavlja, da v okviru odbora delujejo zaupniki (trenutno jih je imenovanih šest, dva pa sta bila uvrščena na rezervni seznam), ki so se pred nastopom funkcije vsi udeležili usposabljanja;

31. ugotavlja, da so se proračunska sredstva za zunanje prevajanje povečala, kar je posledica sporazuma o sodelovanju s Parlamentom in posledičnega zmanjšanja števila zaposlenih prevajalcev; ugotavlja, da je v letu 2018 delež zunanjega prevajanja znašal 20,2 % in je bil tako nekoliko višji od cilja 20 %, kar je bilo deloma tudi posledica visoke delovne obremenitve (21 % višja kot v istem obdobju v letu 2017); ugotavlja tudi, da so skupni stroški zunanjega prevajanja v letu 2018 znašali 3 251 855 EUR (če bi bili ti prevodi opravljeni interno, bi skupni stroški znašali 5 263 108 EUR);

32. priznava prizadevanja odborov, ki so privedla do pomembne reorganizacije v okviru nove strategije za stroškovno učinkovitejšo večjezičnost; obžaluje, da je bilo treba v letih od 2014 do 2017 premestitev delovnih mest iz jezikovnih služb v službe Parlamenta nadomestiti s povečanjem števila pogodbenih uslužbencev; poziva odbor, naj Parlament redno obvešča o razvoju dogodkov v zvezi s tem;

33. je seznanjen s poročilom z oceno pilotnega projekta skupnega upravljanja nekaterih prevajalskih oddelkov, v katerem je bilo ugotovljeno, da bo po združitvi vseh prevajalskih oddelkov in vzpostavitvi vseh potrebnih tehničnih pogojev poleg zmanjšanja splošnih stroškov upravljanja prišlo do dodatnih sinergij na ravni prevajalskih asistentov; ugotavlja, da je predsedstvo odbora svojega generalnega sekretarja pooblastilo, da v sodelovanju z generalnim sekretarjem EESO pripravi in predlaga nov kadrovski načrt; ugotavlja, da je združitev pilotnih oddelkov potrjena in da naj bi v letu 2019 prišlo do dveh nadaljnjih združitev; poziva odbor, naj poroča Parlamentu o vseh ukrepih, sprejetih, da bi se poskrbelo, da bo obseg zagotovljenih prevodov vzdržen;

34. je seznanjen s prizadevanji, da bi postopke na področju človeških virov še bolj poenostavili, zlasti s postopnim uvajanjem brezpapirnih delovnih postopkov, na primer pri izdajanju računov, službenih poteh in spisih; poziva odbor, naj okrepi prizadevanja za posodobitev svojih postopkov javnega naročanja, povezanih z orodji IT, in vzpostavi elektronski delovni postopek za brezpapirno delovanje; je seznanjen s precejšnjim napredkom pri izdajanju elektronskih računov, ki je zdaj z vidika informacijske tehnologije v celoti operativno;

35. je seznanjen s kadrovskim načrtom s 538 zaposlenimi v letu 2018 (v primerjavi s 533 v letu 2017); pozdravlja, da je bila stopnja prostih delovnih mest v letu 2018 z manj kot 2 % nižja kot v letu 2017 (približno 2,5 %); pozdravlja tudi, da se je v letu 2018 začela izvajati ocena delovne obremenitve, da bi dobili pregled nad učinkovitostjo uporabe človeških virov v odboru in odkrili morebitne vrzeli; ugotavlja, da je bilo končno poročilo predloženo spomladi 2019; zahteva podrobne informacije o nadaljnjih korakih v naslednjem letnem poročilu odbora o dejavnostih;

36. pozdravlja uvedbo novega sistem ocenjevanja, osredotočenega na uspešnost posameznika, in nove sheme napredovanja na podlagi zaslug, o katerih je v letu 2018 potekal intenziven socialni dialog; priznava, da je bil na podlagi akcijskega načrta, ki je bil izveden po anketi o zadovoljstvu zaposlenih, opravljeni konec leta 2016, oblikovan menedžerski program za srednje in nižje vodstvene delavce, ki zajema teme, povezane z zadovoljstvom zaposlenih;

37. pozdravlja dejstvo, da se je stopnja odsotnosti z dela z leti zmanjševala (s 4,86 % v letu 2015 na 4,6 % v letu 2016, pa na 4,5 % v letu 2017 in na 4,29 % v letu 2018); vendar ugotavlja, da je bilo 23 zaposlenih v letu 2018 na bolniškem dopustu več kot 90 dni, med temi je bolniška odsotnost v treh primerih trajala 352, 296,5 oziroma 280,5 dneva, kar pomeni, da je šlo za hude bolezni; je seznanjen s celovito politiko odbora za upravljanje odsotnosti, ki vključuje spremljanje odsotnosti in izvajanje strukturirane politike vračanja na delo;

38. v zvezi z enakimi možnostmi pozdravlja vse ukrepe, sprejete na področju invalidnosti, raznolikosti in uravnotežene zastopanosti spolov, kot je na primer mreža lokalnih kontaktnih točk za enake možnosti v zadevnih direktoratih, katere naloga je povečati ozaveščenost o tem vprašanju in izvajati dejavnosti v okviru vseh služb odbora; pozdravlja prizadevanja odbora v zvezi s prožnimi ureditvami dela, da bi lahko kolegi obeh spolov pri izvajanju vodstvenih funkcij bolje usklajevali svoje družinske in poklicne obveznosti;

39. z zanimanjem ugotavlja, da je odbor sprejel strategijo za celostno upravljanje talentov, ki zajema širok razpon področij in politik, da bi na koncu prispevala k uspešnosti in predanosti osebja; ugotavlja tudi, da je bila raven namestnikov vodij oddelka, vodij sektorjev in vodij skupin uradno priznana kot nova raven upravljanja in da je odbor organiziral s tem povezana interna usposabljanja;

40. priznava, da si odbor pri imenovanjih na vodstvene položaje prizadeva zagotoviti geografsko uravnoteženost, zlasti kar zadeva države članice, ki so k Uniji pristopile v letu 2014 ali pozneje, kar je privedlo do 22,2 % zastopanosti na vodstvenih položajih iz teh držav članic (cilj je 20 %), kar je nekoliko več, kot je delež njihovega prebivalstva v Uniji;

41. je seznanjen s težavami odbora pri povečevanju deleža žensk na srednjih in višjih vodstvenih položajih (delež žensk na vodstvenih položajih znaša 35,6 %); priznava, da je odbor institucija manjše velikosti z relativno mlado skupino srednjega vodstva; je seznanjen s prizadevanji, kot je priročnik o dobri praksi na področju zaposlovanja, ki je bil preoblikovan v službena navodila in s katerim je bilo uvedeno zavezujoče pravilo, da morajo vse izborne komisije za zaposlovanje vključevati tako moške kot ženske; poziva odbor, naj še okrepi svoja prizadevanja in poroča Parlamentu o morebitnih doseženih izboljšavah;

42. znova poudarja, da je treba postopek razrešnice poenostaviti in pospešiti; v zvezi s tem predlaga, da se kot rok za predložitev letnih poročil o dejavnostih določi 31. marec v letu, ki sledi obračunskemu letu; pozdravlja, da je odbor to najboljšo prakso pripravljen upoštevati, saj bo tako mogoče skrajšati postopek podelitve razrešnice;

43. pozdravlja dejstvo, da je bilo pri vmesni oceni, zaključeni v začetku leta 2018, na splošno ugotovljeno, da medinstitucionalni sporazum o sodelovanju med odboroma deluje dobro; ugotavlja, da skupne službe na področju prevajanja, infrastrukture, logistike in informacijske tehnologije delajo za oba odbora; ugotavlja, da letna vrednost dejavnosti skupnih služb v denarju, skupaj z zadevnimi odhodki za plače, presega 100 milijonov EUR;

44. ugotavlja, da je sporazum o sodelovanju med odboroma, podpisan leta 2016, vzpostavil trden pravni okvir za dolgoročno, učinkovito in uspešno sodelovanje in potrdil, da sta odbora sklenila partnerstvo, vendar spoštujeta pooblastila in pristojnosti drug drugega; ugotavlja, da je ta sporazum prenehal veljati 31. decembra 2019 in da je bila sprejeta odločitev, da bo podaljšan za eno leto, medtem pa se bodo začela pogajanja o novem sporazumu; poziva odbora, naj naredita vse potrebno, da bi čim prej sklenila nov sporazum in tako omogočila dodatne sinergije in prihranke;

45. znova opozarja, da odbora za informacijsko tehnologijo namenjata manj kot 3 % svojega skupnega proračuna in da informacijski projekti in oprema že več let trpijo zaradi strukturnega pomanjkanja finančnih sredstev; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da odbora še naprej zbirata neporabljena sredstva ob koncu leta, da bi financirala projekte in sisteme na področju informacijske tehnologije in tako odpravila zaostanek na tem področju; poziva odbora, naj čim prej sprejmeta novo digitalno strategijo in večletni načrt odhodkov za informacijsko tehnologijo;

46. poziva odbor, naj stanje podrobneje preuči in opredeli dodatna področja, kjer bi lahko imel skupne službe z EESO; poudarja, da bi lahko tovrstno medinstitucionalno sodelovanje občutno zmanjšalo skupne stroške odbora; poziva odbor, naj parlamentarni Odbor za proračunski nadzor obvešča o morebitnih rezultatih;

47. čestita odboru za njegov program e-učenja s posebnim razdelkom o etiki, ki je namenjen predvsem novim zaposlenim in je – da bi bil vsem lahko dostopen – objavljen na prvi strani intraneta odbora; ceni, da odbor na svojem spletnem mestu objavlja politike, kot so postopki za prijavo nepravilnosti in politika o poklicnih dejavnostih nekdanjih visokih uradnikov, kar je v korist preglednosti; spodbuja odbor, naj nadaljuje resnično politiko digitalizacije svojih služb;

48. opozarja, da je 23. avgusta 2018 nekdanji notranji revizor pri organu za imenovanja vložil pritožbo zoper odbor na podlagi člena 90(2) kadrovskih predpisov, potem ko je odbor 24. maja 2018 sprejel sklep, da ga ne prizna kot dobrovernega prijavitelja nepravilnosti; globoko obžaluje sklep odbora, ki je v nasprotju s stališčem Parlamenta, da je notranji revizor dobroverni prijavitelj nepravilnosti, kar je Parlament potrdil v resoluciji o razrešnici za leto 2001 (1); spodbuja odbor, naj v celoti prizna status notranjega revizorja in se javno opraviči za neustrezno obravnavo njegove zadeve;

49. ugotavlja, da je odbor 20. decembra 2019 nekdanjemu notranjemu revizorju predlagal izvensodno poravnavo s sporazumom o nerazkrivanju podatkov, predlog, ki ga je nekdanji notranji revizor zavrnil zaradi premajhne preglednosti; spodbuja odbor, naj revidira svoj predlog in nekdanjega notranjega revizorja formalno prizna kot dobrovernega prijavitelja nepravilnosti ter tako omogoči, da bo kakršen koli dogovor o poravnavi javen, kar bo koristilo preglednosti;

50. obžaluje, da se postopek mediacije med odborom in nekdanjim notranjim revizorjem, ki ga je Parlament zahteval v resoluciji o razrešnici za leto 2017 (2), še ni začel in je načrtovan šele v začetku leta 2020; obžaluje tudi, da je bilo potrebnih več kot 20 let, da je odbor pristal na postopek mediacije z nekdanjim notranjim revizorjem; ponovno izraža odločno podporo, ki jo je izrazil v številnih resolucijah Parlamenta, pravični in pošteni poravnavi z nekdanjim notranjim revizorjem ter javno opravičilo odbora za napake pri obravnavi primera;

51. je seznanjen s sklepom tretje invalidske komisije, ki je soglasno potrdila, da je bil notranji revizor invaliden iz poklicnih razlogov in da je bil izpostavljen izsiljevanju s strani odbora;

52. ugotavlja, da je odbor 20. decembra 2019 predstavil predlog za izvensodno poravnavo in osnutek izjave za javnost, ki ju je nekdanji notranji revizor zavrnil ter izrazil željo po začetku postopka mediacije kot najprimernejšega sredstva za pravično rešitev zadeve;

53. pozdravlja imenovanje poslanke Evropskega parlamenta Sophie in t’Veld kot mediatorke, da bi se v zadevi dosegla kompromisna poravnava med nekdanjim notranjim revizorjem in odborom; opozarja na svojo zahtevo, da bi morala takšna mediacija obravnavati tudi status nekdanjega notranjega revizorja kot dobrovernega prijavitelja nepravilnosti (kot ga je priznal Parlament v svoji resoluciji o razrešnici za leto 2001), in na dejstvo, da je deloval v interesu Unije, saj je nepravilnosti prijavil institucijam Unije;

54. zahteva, naj odbor nemudoma sprejme mediacijo, da se izvrši sklep tretje invalidske komisije, pri čemer naj se sprejmejo vsi potrebni ukrepi v odziv na zahteve iz prejšnjih resolucij Parlamenta;

55. ugotavlja, da odbor prek svoje politike glede „vrtljivih vrat“ zagotavlja, da se vse zaposlene, zlasti pa višje vodstvene delavce, po koncu službovanja proaktivno in sistematično opominja, da so dolžni prijaviti svojo namero o opravljanju poklicne dejavnosti; pozdravlja, da odbor tudi zaposlene, ki službo začasno zapustijo zaradi neplačanega dopusta ali invalidnosti, opominja na obveznosti, ki jih imajo v skladu s členom 16 kadrovskih predpisov in internim sklepom odbora št. 66/2014 o zunanjih dejavnostih in nalogah;

56. ugotavlja, da je Svet določil, da bodo od datuma, ko bo začel izstop Združenega kraljestva iz Unije pravno učinkovati, trije od 24 sedežev, ki so dodeljeni Združenemu kraljestvu, dodeljeni Estoniji, Cipru in Luksemburgu; ugotavlja, da je število sedežev v odboru tako zmanjšano le za 21;

57. želi izpostaviti dosežke zadnjih let na področjih, kot so priprava proračuna na podlagi uspešnosti, etični okvir z vsemi povezanimi pravili in postopki, izboljšane komunikacijske dejavnosti in vse več ukrepov za večjo preglednost; pozdravlja, da je bilo sklenjenih precej medinstitucionalnih sporazumov o storitvah in sodelovanju; poudarja, kako pomembno je, da institucije in organi Unije med seboj sodelujejo in izmenjujejo izkušnje; predlaga, naj odbor analizira možnost formaliziranih dejavnosti mreženja na različnih področjih, da bi omogočil izmenjave primerov najboljše prakse in razvoj skupnih rešitev.

(1) Resolution of the European Parliament of 29 January 2004 containing the comments accompanying the decision concerning the discharge in respect of the implementation of the general budget of the European Union for the 2001 financial year – Section VII – Committee of the Regions (UL L 57, 25.2.2004, str. 8).

(2) Resolucija Evropskega parlamenta (EU) 2019/1429 z dne 26. marca 2019 s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2017, oddelek VII – Odbor regij (UL L 249, 27.9.2019, str. 123).