EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 30.1.2013 COM(2013) 30 final 2013/0015(COD) Predlog DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o interoperabilnosti železniškega sistema v Evropski uniji (prenovitev) (Besedilo velja za EGP) {SWD(2013) 8 final}

{SWD(2013) 9 final}



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA 1.1.Nedavni razvoj politike EU na področju železnic V svoji beli knjigi „Načrt za enotni evropski prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu“, sprejeti 28. marca 2011 (v nadaljnjem besedilu: bela knjiga iz leta 2011), je Komisija objavila svojo vizijo za vzpostavitev enotnega evropskega železniškega območja ter pojasnila, da ta cilj pomeni oblikovanje notranjega železniškega trga, znotraj katerega lahko evropski prevozniki v železniškem prometu opravljajo storitve brez nepotrebnih tehničnih in upravnih ovir. Poleg tega je Evropski svet v svojih sklepih iz januarja 2012 poudaril pomen izkoriščanja potenciala za ustvarjanje rasti, ki ga prinaša v celoti povezan enotni trg, tudi na področju mrežnih gospodarskih panog. Tudi Komisija v Sporočilu o ukrepih za stabilnost, rast in delovna mesta, sprejetem 30. maja 2012, poudarja pomen nadaljnjega zmanjšanja regulativnega bremena in ovir za vstop na trg železniškega prometa ter zato državam članicam podaja priporočila v zvezi s tem. Hkrati je 6. junija 2012 sprejela Sporočilo o boljšem upravljanju enotnega trga, v katerem prav tako poudarja pomen prometnega sektorja. V zadnjem desetletju je na železniškem trgu EU prišlo do velikih sprememb, ki so se postopoma uvajale s tremi zakonodajnimi „železniškimi paketi“ (z nekaterimi spremnimi akti), namenjenimi odprtju nacionalnih trgov in zagotavljanju bolj konkurenčnih in interoperabilnih železnic na ravni EU ob hkratnem ohranjanju visoke ravni varnosti. Vendar ostaja kljub precejšnjemu napredku pravnega reda EU na področju vzpostavljanja notranjega trga prevoznih storitev v železniškem prometu delež železniškega prometa v prometu znotraj EU skromen. Zato Komisija načrtuje predstavitev četrtega železniškega paketa za izboljšanje kakovosti in učinkovitosti železniških storitev z odpravo preostalih ovir na trgu. Ta direktiva je sestavni del četrtega železniškega paketa, ki se osredotoča na odpravljanje preostalih upravnih in tehničnih ovir, zlasti z vzpostavitvijo skupnega pristopa k predpisom glede varnosti in interoperabilnosti za povečanje ekonomij obsega za prevoznike v železniškem prometu, ki so dejavni v EU, zmanjšanjem upravnih stroškov, pospešitvijo upravnih postopkov in izogibanjem prikriti diskriminaciji. 1.2.Pravni okvir za interoperabilnost V skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije (člena 170 in 171) mora Unija prispevati k vzpostavitvi in razvoju vseevropskih omrežij na področju prometne infrastrukture. Da bi uresničila te cilje, mora Unija sprejeti vse potrebne ukrepe za zagotovitev interoperabilnosti omrežij, zlasti na področju tehnične standardizacije. Prva ukrepa, sprejeta v železniškem sektorju, sta bila Direktiva 96/48/ES o interoperabilnosti vseevropskega železniškega sistema za visoke hitrosti in Direktiva 2001/16/ES o interoperabilnosti vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti, ki jo spreminja Direktiva 2004/50/ES. Ti dve direktivi sta bili prenovljeni z Direktivo 2008/57/ES o interoperabilnosti železniškega sistema v Skupnosti, ki se trenutno uporablja, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2009/131/ES in Direktivo 2011/18/EU. 1.3.Razlogi za prenovitev Direktive 2008/57/ES, kakor je bila spremenjena Iz dela za razvoj TSI, uporabe direktiv o interoperabilnosti pri specifičnih projektih, dela odbora iz člena 29 Direktive 2008/57/ES in odziva zainteresiranih strani je bilo pridobljenih več spoznanj. Poleg tega je bil v zadnjih letih razvit zakonodajni okvir za trženje proizvodov, zaradi česar je treba posodobiti zakonodajo o interoperabilnosti. Na podlagi tega namerava Komisija predlagati številne spremembe Direktive 2008/57/ES, ki jih je mogoče razvrstiti v štiri različne kategorije: nove določbe: več novih opredelitev, koncept dovoljenja za dajanje vozila na trg in nekatere določbe glede registrov; pojasnitev obstoječih določb: področje uporabe direktive, uporaba TSI pri obstoječih sistemih, odstopanja od TSI, pomanjkljivosti TSI in izvajanje nacionalnih predpisov; posodobitve zaradi razvoja zakonodajnega okvira: določbe v zvezi z ocenjevanjem skladnosti in organi za ocenjevanje skladnosti ter sklicevanja na postopke komitologije in delegirane akte; uredniške spremembe: konsolidacija prejšnjih sprememb besedila Direktive, preštevilčenje členov in prilog, sklicevanja na druge komponente četrtega železniškega paketa, ciljno usmerjeno preoblikovanje nekaterih stavkov, da se preprečijo dvoumnosti pri prevajanju. 2.REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENE UČINKA Evropska komisija je pripravila natančno oceno učinka v podporo zakonodajnim predlogom za izboljšanje učinkovitosti in konkurenčnosti enotnega evropskega železniškega območja na področju interoperabilnosti in varnosti. Junija 2011 je bila ustanovljena usmerjevalna skupina za oceno učinka (IASG). Medtem ko je GD MOVE k sodelovanju povabil vse generalne direktorate, ta tema najbolj zadeva generalne direktorate ENTR, EMPL, SG, SJ, HR, RTD, BUDG, REGIO, ENER in ELARG.

Službe Komisije o razvoju enotnega evropskega železniškega območja redno razpravljajo s predstavniki sektorja. V letih 2010–2011 so pripravile tudi naknadno oceno Uredbe 881/2004 o ustanovitvi Evropske železniške agencije. Za pomoč Komisiji pri oceni učinka je bil zunanji svetovalec zadolžen za pripravo podporne študije k oceni učinka in za izvedbo ciljno usmerjenega posvetovanja z zainteresiranimi stranmi. Ciljno usmerjeno posvetovanje z zainteresiranimi stranmi se je začelo 18. novembra 2011 z internetno raziskavo, ki je bila zaključena 30. decembra 2011. Sledili so ji pogovori s pomembnejšimi zainteresiranimi stranmi ter delavnica za zainteresirane strani konec februarja 2012. Od takrat je GD MOVE sodeloval na dvostranskih srečanjih s predstavniki sektorja, da bi uskladili svoja stališča glede tega, kaj je treba storiti v četrtem železniškem paketu glede interoperabilnosti in varnosti. Glede na tehnično naravo pobude javnega posvetovanja ni bilo. Vendar je Komisija poskrbela, da se je z vsemi zainteresiranimi stranmi posvetovala ob pravem času ter da so razprave zajele vse ključne elemente pobude. Več informacij o oceni učinka in rezultatih posvetovanja z zainteresiranimi stranmi je na voljo v delovnem dokumentu služb Komisije, ki je priložen zakonodajnim predlogom za odpravo preostalih upravnih in tehničnih ovir na področju interoperabilnosti in varnosti v železniškem prometu v EU. 3.PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA Ta oddelek podaja opombe in razlage v zvezi z znatnimi spremembami besedila Direktive. V njem niso navedene podrobnejše opombe v zvezi z manjšimi spremembami, uvedenimi za uskladitev z Lizbonsko pogodbo, uredniškimi spremembami in drugimi očitnimi spremembami. Številčenje ustreza preštevilčenim členom in prilogam, razen če imajo prej navedbo „prejšnji“, v tem primeru se sklicuje na številčenje iz Direktive 2008/57/ES. POGLAVJE I Člen 1 Službe Komisije so, skupaj z odborom iz člena 29 Direktive 2008/57/ES, februarja 2009 že obravnavale pojasnitev področja uporabe Direktive glede prog in vozil, ki se uporabljajo za lokalni, mestni in primestni promet. Zaključek te analize je bil triplastni pristop: i) izključitev mestne železnice in pojasnitev področja uporabe; ii) razvoj namenskega evropskega okvira za prostovoljno standardizacijo mestne železnice; in iii) razvoj osnovnih zahtev za mestni promet. Prvi ukrep se je začel oktobra 2009, ko so službe Komisije pozvale države članice, da iz področja uporabe ukrepov o prenosu Direktive 2008/57/ES izključijo primera (a) in (b), kot sta določena v členu 1(3) Direktive. Namen tega je izogniti se situaciji, v kateri bi lahko države članice Direktivo uporabile za dejanske primere, ki jih ne pokriva TSI. Takšen položaj bi v bistvu pomenil, da države članice priglasijo vse nacionalne predpise, ki veljajo za podzemno železnico, tramvaj in lahko železnico v odsotnosti TSI, ter da za te sisteme upoštevajo vse postopke, ki jih določa Direktiva za navadno železnico, kar bi povzročilo nesorazmerno upravno, tehnično in pravno obremenitev. Da bi se izognili takšni situaciji, predlagana sprememba v odstavku 3 formalizira navedbo, ki so jo že podale službe Komisije oktobra 2009, s čimer zaključuje prvi ukrep. Drugi ukrep je bil uradno začet februarja 2011, ko je Komisija izdala mandat, naslovljen na evropske organe za standardizacijo, za pripravo prostovoljnih standardov za mestno železnico. Da bi prispevale k zgoraj omenjenemu tretjemu ukrepu so oktobra 2011 združenja, ki zastopajo sektor mesnih železnic, izdala sklop „temeljnih zahtev“, ki se uporabljajo kot osnovna sklicevanja za izvrševanje programa za standardizacijo mestnih železnic, ki sta ga predlagala CEN/CENELEC in ETSI oktobra 2011. Na tej podlagi se šteje, da je interoperabilnost za lokalne, mestne in primestne sisteme ustrezno obravnavana, kar zadeva prostovoljni vidik, ter je ni treba vključiti v to direktivo. Člen 2 Zaradi jasnosti in da bi se upošteval razvoj pravnega okvira, so bile nekatere opredelitve preoblikovane ali dodane. Prejšnji člen 3 Črtan, ker je s členom 1 postal nepotreben.

Člen 3 Brez pomembnejših sprememb. POGLAVJE II Člen 4 V TSI je treba določiti druge določbe, da se zajamejo obstoječi podsistemi in prevoznikom v železniškem prometu omogoči preverjanje združljivosti med vozili in progami, na katerih naj bi se ta vozila uporabljala. Člen 5 Brez večjih sprememb razen tistih, ki so potrebne glede na Lizbonsko pogodbo. Člen 6 Pojasnjuje uporabo mnenj Agencije v pričakovanju spremembe TSI zaradi ugotovljenih pomanjkljivosti. Prejšnji člen 7 Ta člen je bil črtan, ker je zastarel. Dejansko bodo TSI podaljšani do takrat, ko bo začela veljati ta direktiva. Člen 7 Število primerov možne neuporabe TSI se je zmanjšalo, ker je primer 1(b) člena 9 trenutne Direktive nejasen, se ni nikoli uporabil in bi lahko bil zajet, kot primera 1(c) in 1(f), med specifičnimi primeri v TSI. Členi 8, 9 in 10 Brez večjih sprememb razen tistih, ki so potrebne glede na Lizbonsko pogodbo. Prejšnji člen 12 Črtan, ker ga zajema Uredba 1025/2012/EU. Člen 11 Brez pomembnejših sprememb. POGLAVJE IV

Prejšnji člen 15 Njegove določbe se prenesejo v člene Poglavja V. Člen 12 Brez pomembnejših sprememb. Člena 13 in 14 Ta člena sta bili preoblikovana zaradi skladnosti s spremenjenim besedilom te direktive in zaradi skladnosti z uredbo o agenciji in direktivo o varnosti. Pojasnjujeta vlogo nacionalnih predpisov, primere, v katerih je mogoče uvesti nacionalne predpise, ter postopke za njihov umik in javno objavo. Agencija ohranja svoje naloge v zvezi z razvrstitvijo nacionalnih predpisov (prejšnji člen 27); poleg tega Agencija pregleda priglašene nacionalne predpise in pozove države članice, naj jih prekličejo, če so odveč ali niso v skladu z zakonodajo EU. Člen 15 Pojasnjuje okoliščine, ki zahtevajo novo ES-izjavo o verifikaciji. Člen 16 Brez pomembnejših sprememb. Člen 17 Opozarja na splošno načelo domneve o skladnosti iz Uredbe 1025/2012/EU. Prejšnji člen 20 Deli vsebine so bili pojasnjeni in preneseni v Poglavje V. Preostala vsebina je že zajeta v členu 7 (neuporaba TSI). POGLAVJE V Prejšnji členi 21 do 25 so bili črtani in nadomeščeni z novimi členi od 18 do 20. Člen 18 Postopek za fiksne naprave je praktično enak postopku iz Direktive 2008/57, razen za podsisteme vodenja-upravljanja in signaliziranja ob progi, ki jih dovoli Agencija zaradi skladnosti z ustreznimi podsistemi na vozilu. Člen 19

Obravnava dajanje na trg mobilnih podsistemov, kar lahko storijo tako prevozniki v železniškem prometu kot proizvajalci. V praksi mobilni podsistemi ne začnejo obratovati ločeno, ampak ko se vgradijo v vozilo, začetek obratovanja vozila pa je obravnavan v členu 21. Člen 20 Uvaja pojem dovoljenja za dajanje vozila na trg, ki delno nadomešča koncept dovoljenja za začetek obratovanja vozila, ki ga izda nacionalni organ za varnost, kot je določeno v Direktivi 2008/57/ES. Dovoljenje za dajanje vozila na trg izda Agencija in vsebuje vse informacije, ki jih pozneje potrebuje prevoznik v železniškem prometu za začetek komercialnega obratovanja vozila. Prosilec (prevoznik v železniškem prometu, proizvajalec itd.) lahko zaprosi Agencijo za dopolnitev dovoljenja za dajanje vozila na trg z izjavo o tehnični združljivosti vozila z določenim sklopom prog ali omrežij, ki jih določi prosilec na podlagi komercialnih in/ali tehničnih vidikov. Ta dopolnilna izjava bo prevoznikom v železniškem prometu olajšala začetek obratovanja vozil. Člen 21 Pojasnjuje vlogo prevoznikov v železniškem prometu in upravljavcev infrastrukture pri preverjanju tehnične združljivosti vozila s progo ter varne vključitve vozila v sistem, v katerem bo obratovalo. Člen 22 Zadeva dovoljenje za dajanje na trg za tipe vozil in je bil spremenjen v skladu z določbami členov od 18 do 21. Prejšnji člen 27 Črtan, ker so bile nekatere izmed določb prenesene v uredbo o agenciji. POGLAVJE VI Členi 23 do 41 o organih za ocenjevanje skladnosti nadomeščajo in dopolnjujejo prejšnji člen 28 in prejšnjo Prilogo VIII, da se vključijo določbe novega zakonodajnega okvira za trženje proizvodov, kot je določeno v Sklepu 768/2008/ES. Prejšnji člen 31 Ta člen je bil črtan, ker je zastarel. POGLAVJE VII Členi 42 do 45 o evropski številki vozila (EVN) so bili posodobljeni tako, da odražajo določbe Poglavja V. Prejšnji člen 36 Ta člen je bil črtan, ker je zastarel. POGLAVJE VIII Člena 46 in 47

Ta člena zadevata prenos pooblastil na Komisijo v skladu z Lizbonsko pogodbo. Člen 48 Spremenjen ob upoštevanju novega postopka komitologije. Prejšnji člen 30 Ta člen je bil črtan, ker je zastarel. Člena 49 in 50 Ta člena sta bila posodobljena zaradi skladnosti z besedilom te direktive. Člen 51 Vključuje nove določbe v zvezi s prehodno ureditvijo za začetek obratovanja vozil. To bo omogočilo vzporedno uporabo obeh ureditev (Direktive 2008/57/ES in te direktive) za omejeno obdobje. Člen 52 Zaradi Lizbonske pogodbe se več prilog k Direktivi 2008/57/ES preoblikuje v izvedbene akte, ki jih sprejme Komisija. Ta člen določa določbe, ki se uporabljajo do datuma začetka uporabe izvedbenih aktov. Člen 53 Določa primerjalne tabele, ki jih sporočijo države članice pri prenosu te direktive v nacionalno zakonodajo. Te tabele so potrebne zaradi znatnih sprememb, ki jih uvaja ta direktiva v Poglavji V in VI, ter so nujne, da se vsem akterjem omogoči enostavno prepoznavanje veljavne nacionalne zakonodaje. Člen 54 Nov člen o vlogi mnenj in priporočil Agencije. Členi 55 do 57 Ti členi so bili posodobljeni zaradi skladnosti z besedilom te direktive. Priloga I Vseevropski železniški sistem ni več omenjen, ker se bodo TSI dejansko razširile do takrat, ko začne veljati ta direktiva. Ločitev na železniški sistem za visoke hitrosti in železniški sistem za konvencionalne hitrosti se je prav tako odstranila zaradi združevanja številnih TSI za železniške sisteme za visoke hitrosti in železniške sisteme za konvencionalne hitrosti.

Ob upoštevanju zgoraj navedenega se je razvrstitev vozil poenostavila. Prilogi II in III Brez pomembnejših sprememb. Prejšnja Priloga IV Preoblikuje se v izvedbeni akt, glej člen 8(2). Prejšnji prilogi V in VI Preoblikujeta se v izvedbene akte, glej člen 15(7). Prejšnja Priloga VII Preoblikuje se v izvedbeni akt, glej člen 14(8). Prejšnja Priloga VIII Ta člen je bil črtan, ker je vključen v člene 27, 28 in 29. Prejšnja Priloga IX Preoblikuje se v izvedbeni akt, glej člen 7(3). Prilogi IV in V Ti prilogi sta bili posodobljeni zaradi skladnosti z besedilom te direktive. ê 2008/57/ES (prilagojeno) 2013/0015 (COD) Predlog DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o interoperabilnosti železniškega sistema v Evropski uniji (prenovitev) (Besedilo velja za EGP) EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 71 in 156  91(1), 170 in 171 Õ Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, ob upoštevanju mnenja Odbora regij, v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: ê 2008/57/ES uvodna izjava 1 (prilagojeno) Direktiva Sveta 96/48/ES z dne 23. julija 1996 o interoperabilnosti vseevropskega železniškega sistema za visoke hitrosti in Direktiva 2001/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2001 o interoperabilnosti vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti sta bili z Direktivo 2004/50/ES Evropskega parlamenta in Sveta bistveno spremenjeni. Zaradi novih sprememb je zaradi jasnosti smiselno prenoviti navedene direktive ter njihove določbe, da se jih poenostavi in zbere v enotno besedilo. ò novo (1)Direktiva 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o interoperabilnosti železniškega sistema v Skupnosti je bila večkrat bistveno spremenjena. Ker so potrebne dodatne spremembe, bi bilo zaradi jasnosti treba navedeno direktivo prenoviti. ê 2008/57/ES uvodna izjava 2 (prilagojeno) (2)Da bi državljanom Unije, gospodarskim subjektom, regionalnim in lokalnim organom v celoti omogočili uživanje koristi, ki izhajajo iz vzpostavitve območja brez notranjih meja, je smiselno, da se zlasti izboljšajo medsebojna povezanost in interoperabilnost nacionalnih železniških omrežij ter dostop do teh omrežij, pri čemer se izvedejo vsi ukrepi, ki se lahko izkažejo za potrebne na področju tehnične standardizacije, kakor predvideva člen 155 Pogodbe.

ò novo (3)Prizadevanja za dosego interoperabilnosti v železniškem sistemu Unije bi morala privesti do opredelitve optimalne ravni tehnične usklajenosti, omogočiti olajšanje, izboljšanje in razvoj mednarodnih železniških prevoznih storitev znotraj Unije in s tretjimi državami ter prispevati k postopnemu oblikovanju notranjega trga opreme in storitev za gradnjo, obnovo, nadgradnjo in obratovanje železniškega sistema znotraj Unije. ê 2008/57/ES uvodna izjava 3 (prilagojeno) S podpisom Protokola, sprejetega v Kjotu 12. decembra 1997, se je Evropska unija zavezala zmanjšati emisije toplogrednih plinov. Takšni cilji zahtevajo prilagoditev med raznimi načini prevoza in posledično večjo konkurenčnost železniškega prometa. ê 2008/57/ES uvodna izjava 4 (prilagojeno) Strategija Skupnosti za vključevanje vprašanj okoljskega in trajnostnega razvoja v prometno politiko Skupnosti poudarja potrebo po zmanjšanju vpliva prometa na okolje. ê 2008/57/ES uvodna izjava 5 (4)Za komercialni promet vlakov v celotnem železniškem omrežju se zlasti zahteva odlična združljivost med značilnostmi železniške infrastrukture in vozil, pa tudi učinkovito medsebojno povezovanje informacijskih in komunikacijskih sistemov raznih upravljavcev železniške infrastrukture in prevoznikov v železniškem prometu. Od te združljivosti in medsebojne povezanosti so odvisni raven izvedbe, varnost, kakovost storitev in stroški, zlasti pa interoperabilnost železniškega sistema. ê 2008/57/ES uvodna izjava 6 (prilagojeno) ð novo (5)Države članice so odgovorne ð Regulativni okvir za železnice bi moral določiti jasne odgovornosti ï za zagotavljanje skladnosti s predpisi o varnosti, varovanju zdravja in varstvu potrošnikov, ki na splošno veljajo za železniška omrežja pri načrtovanju, gradnji, začetku obratovanja in obratovanju železnic. ê 2008/57/ES uvodna izjava 7 (prilagojeno) (6)Med nacionalnimi predpisi, in med internimi pravili in tehničnimi specifikacijami, ki jih železniška podjetja uporabljajo  se uporabljajo za železniške sisteme, podsisteme in komponente Õ , obstajajo velike razlike, ker izražajo tehnične posebnosti nacionalne industrije ter predpisujejo specifične dimenzije in naprave ter posebne značilnosti. Takšno stanje preprečuje neoviran železniški promet v celotniem  Uniji Õ omrežju Skupnosti.

ê 2008/57/ES uvodna izjava 8 ð novo (7)Zaradi takšnega stanja so se z leti izoblikovale zelo tesne povezave med nacionalno železniško industrijo in nacionalnimi železniškimi podjetji, v škodo dejanskega odpiranja trgov ð , ki bi omogočalo vstop novih ponudnikov ï. Ta industrija zahteva odprt, konkurenčen evropski trg, da bi lahko izboljšala svojo konkurenčnost na svetovni ravni. ê 2008/57/ES uvodna izjava 9 (prilagojeno) ð novo (8)Zato je smiselno, da se za celotno Skupnost  Unijo Õ določijo bistvene zahteve ð , povezane z interoperabilnostjo železnic ï , ki bodo  bi morale Õ veljatile za njen železniški sistem. ê 2008/57/ES uvodna izjava 10 Kot začetni ukrep za doseganje teh ciljev je Svet 23. julija 1996 sprejel Direktivo 96/48/ES. Nato sta Evropski parlament in Svet sprejela Direktivo 2001/16/ES. ê 2008/57/ES uvodna izjava 11 Na uresničevanje interoperabilnosti je vplival začetek veljavnosti direktiv 2001/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2001 o spremembi Direktive Sveta 91/440/EGS o razvoju železnic v Skupnosti , 2001/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2001 o spremembi Direktive Sveta 95/18/ES o izdaji licenc prevoznikom v železniškem prometu ter 2001/14/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2001 o dodeljevanju železniških infrastrukturnih zmogljivosti, naložitvi uporabnin za uporabo železniške infrastrukture in podeljevanju varnostnega spričevala . Enako kakor pri drugih načinih prevoza je treba zaradi razširitve pravic dostopa sprejeti nujne usklajevalne ukrepe. Zato je treba interoperabilnost izvajati v celotnem omrežju ob postopni širitvi do geografskega obsega Direktive 2001/16/ES. Poleg tega je treba razširiti pravno podlago Direktive 2001/16/ES tako, da vključi člen 71 Pogodbe, na katerem temelji Direktiva 2001/12/ES. ê 2008/57/ES uvodna izjava 12 (prilagojeno) ð novo (9)Razvoj tehničnih specifikacij za interoperabilnost (TSI) je pokazal potrebo po razjasnitvi razmerja med bistvenimi zahtevami in TSI na eni strani ter evropskimi standardi in drugimi normativnimi dokumenti na drugi strani. Zlasti bi bilo treba razlikovati med standardi ali deli standardov – ki morajo  bi morali Õ biti obvezujoči, da bi dosegli cilje iz te direktive – in „usklajenimi“ standardi“, ki so se razvili ð v skladu z Uredbo (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o evropski standardizaciji, spremembi direktiv Sveta 89/686/EGS in 93/15/EGS ter direktiv 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES in 2009/105/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Sklepa Sveta 87/95/EGS in Sklepa št. 1673/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta ï v duhu novega načina tehničnega usklajevanja in standardizacije. ð Kadar je nujno potrebno, lahko TSI vsebujejo izrecno sklicevanje na evropske standarde ali specifikacije, ki postanejo obvezni od trenutka, ko se TSI začnejo uporabljati. ï ò novo (10)Da bi se konkurenčnost železniškega sektorja Unije resnično povečala brez izkrivljanja konkurence med ključnimi udeleženci v železniškem sistemu, bi morale biti TSI zasnovane tako, da bodo upoštevale načela odprtosti, konsenza in preglednosti, kot so opredeljena v Prilogi II k Uredbi (EU) št. 1025/2012.

(11)Kakovost storitev v železniškem prometu v Uniji je med drugim odvisna od odlične združljivosti med značilnostmi omrežja v najširšem pomenu, vključno s fiksnimi deli vseh zadevnih podsistemov, in značilnostmi vozil, vključno s komponentami vseh zadevnih podsistemov na voznih sredstvih. Od te združljivosti so odvisni tudi raven učinkovitosti, varnost, kakovost storitev in stroški. ê 2008/57/ES uvodna izjava 13 Evropske specifikacije so se praviloma razvile v duhu novega načina tehničnega usklajevanja in standardizacije. Te specifikacije dopuščajo domnevo o skladnosti z nekaterimi bistvenimi zahtevami te direktive, zlasti pri komponentah interoperabilnosti in vmesnikov. Te evropske specifikacije ali njihovi veljavni deli niso obvezni in nanje se ni mogoče izrecno sklicevati v TSI. Sklicevanja na te evropske specifikacije se objavijo v Uradnem listu Evropske unije in države članice objavijo sklicevanja na nacionalne standarde, ki prevzemajo evropske standarde. ê 2008/57/ES uvodna izjava 14 TSI lahko v nekaterih primerih vsebujejo izrecno sklicevanje na evropske standarde ali specifikacije, kadar je to nujno potrebno, da bi dosegli cilje iz te direktive. To izrecno sklicevanje ima posledice, ki jih je treba pojasniti; zlasti ti evropski standardi ali specifikacije postanejo obvezujoči z začetkom veljavnosti TSI. ê 2008/57/ES uvodna izjava 15 (prilagojeno) (12)TSI vsebuje vse pogoje, ki jih mora  bi jih morala Õ izpolnjevati komponenta interoperabilnosti izpolniti, in postopek, ki ga je treba upoštevati pri ocenjevanju skladnosti. Poleg tega je treba določiti, da je  bi Õ za vsako komponento  moral biti Õ obvezen postopek za ocenjevanje skladnosti in primernosti za predvideno uporabo iz TSI ter da ima  bi Õ vsaka komponenta  morala imeti Õ ustrezno potrdilo. ê 2008/57/ES uvodna izjava 16 (prilagojeno) (13)Cilj razvoja novih TSI bi moral vedno biti zagotovitev združljivosti z obstoječim odobrenim sistemom. To bo pripomoglo k večji konkurenčnosti železniškega prometa ter preprečilo nepotrebne dodatne stroške zaradi zahteve po nadgradnji ali prenovi obstoječih odobrenih podsistemov za zagotovitev združljivosti za nazaj. V teh izjemnih primerih, ko ne bo mogoče zagotoviti združljivosti, lahko TSI določijo pravila o tem, ali obstoječi podsistem potrebuje ponovno odobritev  potrebuje novo odločitev ali odobritev za začetek obratovanja Õ , ter ustrezne roke. ê 2008/57/ES uvodna izjava 17 (prilagojeno) (14)Zaradi varnostnih razlogov je treba od držav članic zahtevati, da dodelitijo identifikacijsko kodo vsakemu vozilu, ki začne obratovati. Nato bi bilo treba vozilo vnesti v nacionalni register vozil. Registri morajo  bi morali Õ biti odprti za posvetovanja z državami članicami in z nekaterimi gospodarskimi subjekti v Skupnosti  Uniji Õ .  Nacionalni Õ rRegistri  vozil Õ bi morali biti dosledni glede oblike podatkov. Zato bi morali biti zajeti v skupnih operativnih in tehničnih specifikacijah. ò novo (15)Če TSI nekaterih tehničnih vidikov, ki se nanašajo na bistvene zahteve, izrecno ne zajema, so takšni vidiki, ki jih je še vedno treba obravnavati, v prilogi k TSI opredeljeni kot odprta vprašanja. Za ta odprta vprašanja se do dokončanja TSI uporabljajo nacionalni predpisi.

ê 2008/57/ES uvodna izjava 18 (prilagojeno) (16)Določiti bi bilo treba postopek, ki ga je treba uporabiti pri bistvenih zahtevah, veljavnih za podsistem, ki še ni zajet v podrobnih specifikacijah v ustrezni TSI. V takšnih primerih bi morali biti organi, pristojni za oceno skladnosti in postopke verifikacije, priglašeni organi iz člena 17 20 dDirektive 2008/57/ES 96/48/ES in 2001/16/ES. ò novo (17)Direktiva 2008/57/ES se uporablja za celoten železniški sistem v Uniji, področje uporabe TSI pa se razširja, da bo zajemalo tudi vozila in omrežja, ki niso vključena v vseevropski železniški sistem. Zato bi bilo treba Prilogo I poenostaviti tako, da se odstranijo konkretna sklicevanja na vseevropski železniški sistem. ê 2008/57/ES uvodna izjava 19 Razlikovanje med železniškim sistemom za visoke hitrosti in železniškim sistemom za konvencionalne hitrosti ne upravičuje obstoja dveh različnih direktiv. Postopki za razvoj TSI so za oba sistema enaki, prav tako pa tudi postopki za certificiranje komponent interoperabilnosti in podsistemov. Bistvene zahteve so praktično enake, prav tako pa tudi razdelitev sistema na podsisteme, za katere je treba pripraviti tehnične specifikacije. Ker mora biti vlakom omogočeno, da prosto prehajajo s sistema za visoke hitrosti na sistem za konvencionalne hitrosti, se tehnične specifikacije za oba sistema v veliki meri prekrivajo. Delo na razvoju TSI je pokazalo, da je za nekatere podsisteme dovolj ena sama TSI za oba sistema. Zato je smiselno združiti direktivi 96/48/ES in 2001/16/ES. ò novo (18)Funkcionalne in tehnične specifikacije, ki jih morajo izpolnjevati podsistemi in njihovi vmesniki, se lahko razlikujejo glede na uporabo podsistemov, na primer glede na kategorije prog in vozil. (19)Da bi se zagotovilo postopno izvajanje interoperabilnosti železnic v celotni Uniji in postopoma zmanjšala raznolikost obstoječih sistemov, bi morale TSI vsebovati določbe, ki bi se uporabljale v primeru obnove ali nadgradnje obstoječih podsistemov, in lahko določajo roke za dosego ciljnega sistema. ê 2008/57/ES uvodna izjava 20 Direktiva 2004/50/ES je predvidela postopno razširitev področja uporabe Direktive 2001/16/ES ob sprejetju novih TSI ali prenovi obstoječih. Področje uporabe te direktive se ob njenem začetku veljavnosti nanaša na vseevropska železniška omrežja za konvencionalne hitrosti in visoke hitrosti, kot so določena v Direktivi št. 1692/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 1996 o smernicah Skupnosti za razvoj vseevropskega prometnega omrežja , ter na vozila, ki bodo uporabljala ta omrežja. Področje uporabe se bo postopoma razširilo na celotno omrežje in vsa vozila, pod pogojem, da bo analiza vpliva pokazala na gospodarske koristi takega ravnanja. ê 2008/57/ES uvodna izjava 21 (20)Glede na postopnost pri odpravi ovir za interoperabilnost železniškega sistema in čas, ki je posledično potreben za sprejetje vseh TSI, bi bilo treba preprečiti, da bi države članice sprejemale nova pravila ali projekte, ki bi povečali raznolikost sedanjega sistema. ò novo

(21)Da bi se odpravile ovire za interoperabilnost in, kot posledica razširitve področja uporabe TSI, celoten železniški sistem Unije, bi bilo treba število nacionalnih predpisov postopoma zmanjševati. Pri nacionalnih predpisih bi bilo treba razlikovati med predpisi, ki so strogo povezani z lokalnimi zahtevami, in predpisi, potrebnimi za obravnavo odprtih vprašanj v TSI. Drugo vrsto predpisov bi bilo treba postopoma odpravljati kot rezultat zapiranja odprtih vprašanj v TSI. ê 2008/57/ES uvodna izjava 22 (22)Sprejetje načela postopnosti ustreza posebnim potrebam zastavljenega cilja interoperabilnosti železniškega sistema, za katerega sta značilna stara nacionalna infrastruktura in vozila, ki za prilagoditev ali obnovo zahtevajo velike naložbe, in potrebna je posebna previdnost, da železnice ne bi bile ekonomsko prikrajšane nasproti drugim načinom prevoza. ê 2008/57/ES uvodna izjava 23 Evropski parlament je v svojih zakonodajnih resolucijah z dne 10. marca 1999 o železniškem paketu zahteval, da se postopno odpiranje železniškega sektorja izvaja hkrati z najhitrejšimi in najučinkovitejšimi tehničnimi usklajevalnimi ukrepi. ê 2008/57/ES uvodna izjava 24 Svet je na sestanku 6. oktobra 1999 zaprosil Komisijo, da predlaga strategijo o izboljšanju interoperabilnosti železniškega prometa in o zmanjšanju ozkih grl, da bi se lahko nemudoma odpravile tehnične, upravne in ekonomske ovire za interoperabilnost omrežij ob zagotavljanju visoke ravni varnosti ter izobraževanja in usposobljenosti zadevnega osebja. ê 2008/57/ES uvodna izjava 25 V skladu z Direktivo Sveta 91/440/EGS z dne 29. julija 1991 o razvoju železnic v Skupnosti morajo imeti železniška podjetja povečan dostop do železniških omrežij držav članic, kar zahteva interoperabilnost infrastrukture, opreme, tirnih vozil ter sistemov upravljanja in vodenja, vključno s strokovno usposobljenostjo, higienskimi in varnostnimi pogoji pri delu za tisto osebje, ki je potrebno za vodenje in vzdrževanje zadevnih podsistemov ter za izvajanje posameznih TSI. Vendar pa namen te direktive ni neposredno ali posredno usklajevanje delovnih pogojev v železniškem sektorju. ê 2008/57/ES uvodna izjava 26 (prilagojeno) (23)Železniški sistem je treba zaradi obsega in kompleksnosti iz praktičnih razlogov razdeliti na naslednje podsisteme: infrastruktura, vodenje-upravljanje in signalizacija  ob progi Õ ,  vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu, Õ energija, tirna vozila, delovanje in upravljanje prometa, vzdrževanje ter telematske aplikacije za potniški in tovorni promet. Za vsakega od teh podsistemov je treba določiti bistvene zahteve in tehnične specifikacije za celotno Skupnost, predvsem za njihove komponente in vmesnike, da bi izpolnili te bistvene zahteve. Isti sistem se razdeli na fiksne in mobilne dele, ki zajemajo na eni strani omrežje, sestavljeno iz prog, postaj, terminalov in vseh vrst fiksne opreme, potrebne za zagotovitev varnega in neprekinjenega delovanja sistema, in na drugi strani vsa vozila, ki se gibljejo v tem omrežju. Zato za namen te direktive vozilo sestavlja en podsistem („tirno vozilo“) in, kadar je primerno, več delov ostalih podsistemiov (predvsem vozni del podsistema „vodenje-upravljanje in signalizacija“ na vozilu ter vozni del podsistema „energija“). ò novo (24)Konvencija združenih narodov o pravicah invalidov, katere pogodbenica je Unija, določa dostopnost kot enega od splošnih načel in zahteva, da države pogodbenice sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotovitev, da imajo invalidi enak dostop kot drugi, vključno z razvojem, razglasitvijo in spremljanjem izvajanja minimalnih standardov ter smernic glede dostopnosti. Dostopnost je zato pomembna zahteva za interoperabilnost železniškega sistema.

ê 2008/57/ES uvodna izjava 27 (prilagojeno) (25)Izvajanje določb o interoperabilnosti železniškega sistema glede stroškov in koristi ne bi smelo neupravičeno ovirati ohranitve obstoječega železniškega omrežja vsake države članice, ampak mora  bi moralo Õ težiti k cilju interoperabilnosti. ê 2008/57/ES uvodna izjava 28 (26)TSI vplivajo tudi na pogoje, pod katerimi uporabniki uporabljajo železniški prevoz, in se je zato treba posvetovati z njimi o vidikih, ki jih zadevajo. ê 2008/57/ES uvodna izjava 29 ð novo (27)Vsaki zadevni državi članici bi bilo treba dovoliti, da ne uporablja določenih TSI v ð omejenem številu ustrezno utemeljenih situacij. Te situacije in postopki, ki jih je treba upoštevati v primeru neuporabe TSI, bi morali biti jasno opredeljeni ï pod pogojem, da obstajajo postopki za zagotovitev upravičenosti takšnih odstopanj. Člen 155 Pogodbe zahteva, da Skupnost pri svojih ukrepih na področju interoperabilnosti upošteva potencialno ekonomsko izvedljivost projektov. ê 2008/57/ES uvodna izjava 30 (28)Izdelava in uporaba TSI za železniški sistem ne bi smeli ovirati tehnološke inovativnosti, ki bi morala biti usmerjena v izboljšanje ekonomske učinkovitosti. ê 2008/57/ES uvodna izjava 31 Izkoristiti bi bilo treba prednosti interoperabilnosti železniškega sistema, zlasti v prevozu blaga, da se vzpostavijo pogoji za večjo interoperabilnost med raznimi načini prevoza. ê 2008/57/ES uvodna izjava 32 (prilagojeno) (29)Naročniki morajo za skladnost z ustreznimi določbami o postopkih javnega naročanja v železniškem sektorju in zlasti z Direktivo 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev vključiti tehnične specifikacije v splošno dokumentacijo ali v pogoje vsake pogodbe. V ta namen je treba izdelati niz  pravil Õ evropskih specifikacij, na katere se bodo sklicevale te tehnične specifikacije. ê 2008/57/ES uvodna izjava 33 (prilagojeno)

(30)V interesu Skupnosti  Unije Õ je vzpostaviti sistem mednarodne standardizacije, ki lahko oblikuje takšne standarde, ki jih partnerji v mednarodni trgovini dejansko uporabljajo, in ki izpolnjuje zahteve politike Skupnosti  Unije Õ . Zato  bi morale Õ morajo evropskei  organizacije Õ organi za standarde še naprej sodelovati z mednarodnimi organi za standarde. ê 2008/57/ES uvodna izjava 34 (prilagojeno) (31)Naročniki morajo opredeliti dodatne zahteve, potrebne za dopolnitev evropskih specifikacij ali drugih standardov. Te specifikacije bi morale izpolnjevati bistvene zahteve, usklajene na ravni Skupnosti  Unije Õ , katerim mora ustrezati železniški sistem. ê 2008/57/ES uvodna izjava 35 (32)Postopki ocenjevanja skladnosti ali primernosti za uporabo komponent morajo temeljiti na uporabi modulov, ki jih ureja Sklep Sveta 93/465/EGS Sklep Komisije 2010/713/EU z dne 9. novembra 2010 o modulih za postopke ocenjevanja skladnosti, primernosti za uporabo in ES-verifikacije, ki se uporabljajo v tehničnih specifikacijah za interoperabilnost, sprejetih v okviru Direktive 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta . Za spodbujanje industrijskega razvoja je smiselno, kolikor je mogoče, oblikovati postopke, ki vključujejo sistem zagotavljanja kakovosti. ê 2008/57/ES uvodna izjava 36 (prilagojeno) (33)Skladnost komponent je povezana predvsem z njihovim področjem uporabe, da se zagotovi ne le njihov prosti pretok na trgu Skupnosti  Unije Õ , ampak tudi interoperabilnost sistema. Pri komponentah, ki so najpomembnejše za varnost, razpoložljivost ali učinkovitost sistema, bi bilo treba oceniti njihovo primernost za uporabo. Zato proizvajalcu na komponente, ki jih urejajo določbe te direktive, ni treba pritrditi oznake CE. Zadošča izjava o skladnosti, ki jo da proizvajalec na podlagi ocene skladnosti in/ali primernosti za uporabo. ê 2008/57/ES uvodna izjava 37 (prilagojeno) (34)Vseeno morajo proizvajalci na nekatere komponente pritrditi oznako CE za potrditev njihove skladnosti z drugimi predpisi Skupnosti  Unije Õ , ki se nanašajo nanje. ê 2008/57/ES uvodna izjava 38 (35)Ko začne TSI veljati, je na trgu že določeno število komponent interoperabilnosti. Treba bi bilo določiti prehodno obdobje, da se lahko te komponente vključijo v podsistem, četudi niso popolnoma v skladu z zadevno TSI. ê 2008/57/ES uvodna izjava 39 (prilagojeno) (36)Podsistemi, ki sestavljajo železniški sistem, bi morali biti predmet verifikacijskega postopka. Ta verifikacija mora  bi morala Õ organom  subjektom Õ , pristojnim za izdajo dovoljenja za začetek obratovanja, omogočiti, da se prepričajo, da so rezultati v fazah načrtovanja, gradnje in začetka obratovanja v skladu z veljavnimi pravnimi, tehničnimi in operativnimi predpisi. Prav tako mora  bi morala Õ proizvajalcem zagotoviti enako obravnavanje ne glede na državo  državo članico Õ . Zato je treba določiti enega ali več modulov, ki opredeljujejo načela in pogoje za ES-verifikacijo podsistemov.

ê 2008/57/ES uvodna izjava 40 ð novo (37)Po začetku obratovanja podsistemov bi bilo treba zagotoviti, da se ti sistemi uporabljajo in vzdržujejo v skladu z bistvenimi zahtevami, ki zanje veljajo. Za spoštovanje predpisov so po Direktivi […/…] 2004/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o varnosti na železnicah Skupnosti [Direktiva o varnosti na železnici] odgovorni upravljavec infrastrukture ali prevoznik v železniškem prometu, vsak za svoje podsisteme. Države članice lahko preverijo spoštovanje zahtev ob izdaji varnostnih spričeval in varnostnih pooblastil v skladu s členoma 10 in 11 Direktive o varnosti na železnici. ê 2008/57/ES uvodna izjava 41 (prilagojeno) ð novo (38)Kar zadeva vozila, bi bilo tTreba bi bilo pojasniti postopek za začetek obratovanja ð vozil in fiksnih naprav ï ob upoštevanju ð odgovornosti upravljavcev infrastrukture in prevoznikov v železniškem prometu ï nove opredelitve „vozila“, ki ga sestavlja en ali več podsistemov. Poleg tega bi bilo treba vse določbe o dovoljenjih za začetek obratovanja vozil vključiti v to direktivo, saj direktivi 96/48/ES in 2001/16/ES obravnavata nove in nadgrajene podsisteme, Direktiva 2004/49/ES pa obravnava vozila v uporabi. Nadalje bi bilo treba dodati postopek za odobritev tipov vozil. Za poenostavitev tega postopka in pomoč pri opredelitvi tipa vozila bi morala Evropska železniška agencija (v nadaljevanju „Agencija“) vzpostaviti in vzdrževati Evropski register dovoljenih tipov vozil. (39)Da bi Õ za  se olajšalo Õ lažji začetek obratovanja vozil in zmanjšalonje upravnoega bremena, ð bi bilo treba uvesti izdajo dovoljenja za dajanje vozila na trg, ki bi bilo veljavno po vsej Uniji, kot predpogoj, da lahko prevoznik v železniškem prometu začne uporabljati vozilo. Poleg tega bi to bilo bolj v skladu s Sklepom št. 768/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o skupnem okviru za trženje proizvodov in razveljavitvi Sklepa Sveta 93/465/EGS ï . ò novo (40)Da bi se zagotovila sledljivost vozil in njihove preteklosti, bi bilo treba skupaj z drugimi podatki o vozilu beležiti sklice dovoljenj za dajanje vozil na trg. (41)V TSI bi morali biti določeni postopki za preverjanje skladnosti med vozili in omrežji po izdaji dovoljenja za dajanje vozila na trg in pred odločitvijo o začetku uporabe vozila. ê 2008/57/ES uvodna izjava 42 Izkušnje so pokazale, da je izvajanje takšnega postopka na nacionalni ravni pogosto zapleteno in predmet različnih nacionalnih zahtev, ki so premalo pregledne ali se celo podvajajo. Ta postopek posledično zelo ovira ustanavljanje novih prevoznikov v železniškem prometu, zlasti v tovornem sektorju. Treba bi bilo torej pojasniti in poenostaviti postopke za odobritev vozil. Najprej bi bilo treba vzpostaviti splošno načelo, da eno dovoljenje zadostuje za celotno železniško omrežje Skupnosti. Nadalje bi moral biti postopek za odobritev vozil, ki so skladna s TSI, enostavnejši in hitrejši kot pri vozilih, ki niso skladna s TSI. Potem bi bilo treba, če je le mogoče, uporabljati načelo vzajemnega priznavanja: če je vozilo že začelo obratovati v eni od držav članic, se druge države članice ne bi smele sklicevati na nacionalne predpise in s tem postavljati nepotrebnih zahtev in odvečnih preverjanj, razen če so ta nujno potrebna za preverjanje tehnične združljivosti vozila z zadevnim omrežjem. V ta namen bi bilo treba nacionalne predpise klasificirati in jih primerjati med seboj na podlagi seznama skupnih lastnosti, da bi ugotovili, koliko jih je mogoče obravnavati kot enakovredne glede zahtev, zmogljivosti in varnosti. Nadalje bi bilo treba upoštevati načelo pravne varnosti v zvezi z rezultatom postopka. V ta namen bi moralo biti vlagatelju dovoljeno začeti uporabljati vozilo, če nacionalni varnostni organ ne izda sklepa v predvidenem roku. Takšno dovoljenje bi bilo mogoče le, če je vozilu dovoljenje podelila že druga država članica. Poleg tega lahko to vozilo na svojo odgovornost uporablja le tisti prevoznik v železniškem prometu ali upravljavec železniške infrastrukture, ki ima spričevalo v skladu z Direktivo 2004/49/ES. ò novo (42)Da bi se prevoznikom v železniškem prometu pomagalo pri odločitvi o začetku uporabe vozila in da bi se preprečili odvečne verifikacije in nepotrebno upravno breme, bi bilo treba tudi nacionalne predpise razvrstiti, tako da bi se zagotovila enakovrednost nacionalnih predpisov različnih držav članic, ki zajemajo iste vsebine. ê 2008/57/ES uvodna izjava 43

Postopek za pridobitev dovoljenja za vozila, ki so skladna s TSI, se razlikuje od postopka za vozila, ki niso skladna s TSI. V nekaterih primerih izbira postopka ni enostavna. Vozila, opredeljena kot skladna s TSI, bi morala biti vozila, pri katerih so vse zadevne TSI že stopile v veljavo, vključno vsaj s TSI za tirno vozilo. To bi pomenilo, da je večina bistvenih zahtev opredeljenih. Tako recimo lokomotive do začetka veljavnosti konvencionalnih TSI o lokomotivah veljajo za vozila, ki niso v skladu s TSI, čeprav so morda skladne z drugimi zadevnimi TSI, veljavnimi ob začetku svojega obratovanja. ê 2008/57/ES uvodna izjava 44 Če nekaterih izmed tehničnih vidikov, ki se nanašajo na bistvene zahteve, TSI izrecno ne zajema, so v prilogi k TSI opredeljeni kot odprta vprašanja. Ko je ena izmed držav članic že dovolila obratovanje vozila, skladnega s TSI, bi morala dodatna dovoljenja zadevati le tista odprta vprašanja, ki se nanašajo na tehnično združljivost vozila z omrežjem. ê 2008/57/ES uvodna izjava 45 Seznam parametrov, ki jih je treba preveriti skupaj z začetkom obratovanja vozil, ki niso skladna s TSI, je ključen za doseg interoperabilnosti železniških sistemov, zlasti kar zadeva obstoječa vozila. Seznam upošteva izkušnje nekaterih omrežij. Zato je nujno, da Evropska železniška agencija pregleda parametre iz Priloge VII in Komisiji po potrebi poda ustrezna priporočila. ê 2008/57/ES uvodna izjava 46 (prilagojeno) (43)Postopek ES-verifikacije bi moral temeljiti na TSI. Za TSI veljajo določbe člena 18 Direktive 93/38/EGS. Priglašeni organi, pooblaščeni za izvajanje ocenjevanja skladnosti in primernosti za uporabo komponent ter verifikacijo podsistemov, morajo  bi morali Õ , zlasti če ni evropskih specifikacij, čim tesneje usklajevati svoje odločitve. ê 2008/57/ES uvodna izjava 47 Priglašene organe bi bilo treba organizirati tako, da izpolnjujejo merila, ki veljajo za to vrsto organov v vseh sektorjih novega pristopa k tehničnemu usklajevanju in preverjanju skladnosti, zlasti merila glede neodvisnosti in pristojnosti. ò novo (44)Pregledno akreditacijo, kakor je določena v Uredbi (ES) št. 765/2008 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga v zvezi s trženjem proizvodov ter razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 339/93, za zagotovitev potrebne stopnje zaupanja v potrdila o skladnosti, bi morali javni nacionalni organi v celotni Uniji šteti za prednostni način, s katerim ti dokažejo tehnično usposobljenost priglašenih organov in smiselno tudi tehnično usposobljenost organov, ki so določeni za preverjanje skladnosti z nacionalnimi predpisi. Vendar pa lahko nacionalni organi menijo, da razpolagajo z ustreznimi sredstvi, s katerimi lahko sami izvedejo to ocenjevanje. Da bi se zagotovila ustrezna verodostojnost ocenjevanja, ki ga opravijo drugi nacionalni organi, bi morali v takih primerih Komisiji in drugim državam članicam zagotoviti potrebno dokumentacijo, ki dokazuje, da organi za ocenjevanje skladnosti izpolnjujejo ustrezne zakonske zahteve. (45)Ta direktiva bi morala biti omejena na določitev zahtev glede interoperabilnosti za komponente in podsisteme interoperabilnosti. Da bi se olajšalo izpolnjevanje navedenih zahtev, je treba zagotoviti domnevo o skladnosti za komponente in podsisteme interoperabilnosti, ki so skladni z usklajenimi standardi, sprejetimi v skladu z Uredbo (EU) št. 1025/2012 za namene izražanja podrobnih tehničnih specifikacij navedenih zahtev. ê 2008/57/ES uvodna izjava 48 (prilagojeno) ð novo

(46)TSI bodo  bi morale biti Õ pregledane v rednih časovnih presledkih. Kadar se odkrijejo napake  pomanjkljivosti Õ ð v TSI, bi bilo treba Agencijo Evropske unije za železnice (v nadaljnjem besedilu: Agencija) pozvati, da izda mnenje, ki bi se lahko pod določenimi pogoji objavilo in ki bi ga vse zainteresirane strani (vključno z industrijo in priglašenimi organi) lahko uporabljale kot sprejemljivo sredstvo za zagotavljanje skladnosti do pregleda zadevnih TSI. ï bi bilo treba vzpostaviti hitri ad hoc postopek, in sicer tako, da se v okviru odbora najprej doseže dogovor o začasnem popravku, nato pa ga Agencija objavi. To bo vsem zainteresiranim stranem, vključno z industrijo, priglašenimi telesi in organi, omogočilo zgodnejšo uporabo tega popravka, dokler Komisija uradno ne pregleda TSI. Da bi se izognili zamenjavi z uradnimi popravki Komisije, se bo uporabljal izraz „tehnično mnenje“. Ta postopek je v skladu z mandatom, ki ga je sprejela Komisija z Odločbo z dne 13. julija 2007 o okvirnem mandatu Evropske železniške agencije za opravljanje nekaterih dejavnosti iz direktiv 96/48/ES in 2001/16/ES. Vendar, če se mora TSI spremeniti zaradi pomembne ali kritične napake, se mora uporabiti postopek pregleda. ê 2008/57/ES uvodna izjava 49 Opredelitev „imetnika“ bi morala biti kar se da podobna opredelitvi iz Konvencije o mednarodnih železniških prevozih iz leta 1999 (COTIF). Mnogo oseb ali subjektov je lahko imetnik vozila, kot so lastnik, podjetje, ki posluje z voznim parkom vagonov, podjetje, ki daje vozila v najem prevozniku v železniškem prometu, prevoznik v železniškem prometu, upravljavec infrastrukture, ki uporablja vozila za vzdrževanje svoje infrastrukture. Te osebe ali subjekti imajo nadzor nad vozilom z namenom, da ga prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture uporabljajo kot prevozno sredstvo. Da bi se izognili vsem dvomom, bi moral biti imetnik jasno razviden iz nacionalnega registra vozil. ê 2008/57/ES uvodna izjava 50 Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil . ê 2008/57/ES uvodna izjava 51 Zlasti bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastila za sprejem in posodabljanje TSI. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive, med drugim z njenim dopolnjevanjem z novimi nebistvenimi določbami, jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES. ê 2008/57/ES uvodna izjava 52 V nujnih primerih, ko ni mogoče upoštevati običajnih rokov za regulativni postopek s pregledom, bi moralo biti Komisiji omogočeno, da uporabi nujni postopek iz člena 5a(6) Sklepa 1999/468/ES za sprejetje ukrepov za spremembo nebistvenih določb te direktive tako, da dopolni TSI ali jih spremeni. ê 2008/57/ES uvodna izjava 53 (prilagojeno) (47)Ker cilja te direktive, in sicer interoperabilnosti znotraj železniškega sistema na ravni Skupnosti  Unije Õ , države članice ne morejo zadovoljivo doseči  same Õ , saj nobena država članica ne more sprejeti potrebnega ukrepa za doseganje te interoperabilnosti, in ga torej zaradi obsega ali učinkov predlaganih ukrepov lažje doseže Skupnost  Unija Õ , lahko Skupnost  Unija Õ sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe  o Evropski uniji Õ . V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja. ê 2008/57/ES uvodna izjava 54 V skladu s točko 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje se države članice spodbuja, da za lastne potrebe in v interesu Skupnosti izdelajo in objavijo lastne tabele, ki naj, kolikor nazorno je to mogoče, prikažejo korelacijo med to direktivo in ukrepi za prenos v nacionalno pravo.

ò novo (48)Da se spremenijo nebistveni elementi te direktive, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s prilagoditvijo Priloge II tehničnemu napredku glede razčlenitve železniškega sistema na podsisteme in opisa teh podsistemov, vsebine TSI ter sprememb TSI, vključno s spremembami, ki so potrebne za odpravo pomanjkljivosti v TSI. Zlasti je pomembno, da Komisija med pripravami izvede ustrezna posvetovanja, tudi na strokovni ravni. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje zadevnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu. (49)Da odpravi pomanjkljivosti, ugotovljene v TSI, bi morala Komisija delegirane akte, ki spreminjajo TSI, sprejeti po nujnem postopku. (50)Komisiji bi se morala podeliti izvedbena pooblastila, da se zagotovi izvajanje člena 6(1) te direktive v zvezi z mandatom Agencije za pripravo osnutkov TSI in njihovih sprememb ter za pripravo ustreznih priporočil Komisiji. (51)Da se zagotovijo enotni pogoji za izvajanje te direktive, bi se morala Komisiji podeliti izvedbena pooblastila v zvezi z: vsebino dokumentacije, ki je priložena zahtevku za neuporabo ene ali več TSI ali njihovih delov, podrobnostmi, obliko in načini posredovanja dokumentacije; področjem uporabe in vsebino ES-izjave o skladnosti ter primernosti za uporabo komponent interoperabilnosti, obliko izjave in podrobnostmi glede informacij, vključenih v izjavo; razvrstitvijo priglašenih nacionalnih predpisov v različne skupine z namenom olajšanja preverjanja skladnosti med fiksno in mobilno opremo; postopki verifikacije za podsisteme, vključno s splošnimi načeli, vsebino, postopkom in dokumenti, povezanimi s postopkom ES-verifikacije, ter postopkom verifikacije v primeru nacionalnih predpisov; predlogami za ES-izjavo o verifikaciji in za izjavo o verifikaciji v primeru nacionalnih predpisov ter predlogami za dokumente tehnične dokumentacije, ki mora biti priložena izjavi o verifikaciji; skupnimi specifikacijami v zvezi z vsebino, obliko podatkov, funkcionalno in tehnično arhitekturo, načinom delovanja ter pravili za register infrastrukture glede vnosa in iskanja podatkov. Navedena pooblastila bi se morala izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije. (52)V skladu s skupno politično izjavo držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih z dne 28. septembra 2011 se države članice zavezujejo, da bodo uradnemu obvestilu o ukrepih za prenos v upravičenih primerih priložile enega ali več dokumentov, v katerih bo pojasnjeno razmerje med elementi direktive in ustreznimi deli nacionalnih instrumentov za prenos. Zakonodajalec meni, da je posredovanje takšnih dokumentov v primeru te direktive upravičeno. ê 2008/57/ES uvodna izjava 55 (prilagojeno) (53)Obveznost prenosa te direktive v nacionalno pravo bi morala biti omejena na tiste določbe, ki pomenijo vsebinsko spremembo v primerjavi s prejšnjimi direktivami Ö prejšnjo direktivo Õ . Obveznost prenosa nespremenjenih določb izhaja iz predhodnih direktiv Ö predhodne direktive Õ . ò novo (54)Ta direktiva ne sme posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos direktiv v nacionalno pravo, določenih v delu B Priloge IV – ê 2008/57/ES uvodna izjava 56 Člen 14 Direktive 2004/49/ES ter direktivi 96/48/ES in 2001/16/ES bi zato bilo treba razveljaviti – ê 2008/57/ES (prilagojeno) SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO: POGLAVJE I SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1 Namen  Vsebina Õ in področje uporabe 1. Namen Tate direktivae je določiti  določa Õ pogoje, ki jih je treba izpolniti za uresničitev interoperabilnosti železniškega sistema Skupnosti  Unije Õ v skladu z določbami Direktive […/… o varnosti železniškega prometa v Uniji] 2004/49/ES. Ti pogoji zadevajo zasnovo, gradnjo, začetek obratovanja, modernizacijo, obnovo, obratovanje in vzdrževanje delov tega sistema, kakor tudi poklicno usposobljenost ter zdravstvene in varnostne pogoje za osebje, ki sodeluje pri njegovem obratovanju in vzdrževanju.  2. Ta direktiva predpisuje določbe, ki se za vsak podsistem nanašajo na komponente interoperabilnosti, vmesnike in postopke ter na pogoje združljivosti železniškega sistema v celoti, ki so potrebni za doseganje njegove interoperabilnosti. Õ ê 2008/57/ES ð novo 2. Prizadevanje za dosego tega cilja mora voditi do optimalne ravni tehnične usklajenosti in omogočiti: (a) lajšanje, izboljšanje in razvoj mednarodnih železniških prevoznih storitev znotraj Evropske unije in s tretjimi državami; (b) prispevek k postopnemu oblikovanju notranjega trga opreme in storitev za gradnjo, obnovo, nadgradnjo in obratovanje železniškega sistema znotraj Skupnosti; (c) prispevek k interoperabilnosti železniškega sistema znotraj Skupnosti. 3. Države članice lahko iz ukrepov, ki jih sprejmejo pri izvajanju te direktive, izvzamejo ð Iz področja uporabe te direktive so izvzeti naslednji sistemi ï : ê 2008/57/ES (prilagojeno) (a) podzemne železnice, tramvajie in druge sistemie lahke železnice; (b) omrežja, ki so funkcionalno ločena od ostalega železniškega sistema in so predvidena samo za opravljanje lokalnega, mestnega in primestnega potniškega prometa, kakor tudi prevoznikie v železniškem prometu, ki izvajajo dejavnost samo v teh omrežjih.;  4. Države članice lahko iz ukrepov za izvajanje te direktive izvzamejo: Õ ê 2008/57/ES (prilagojeno) (ae) zasebno železniško infrastrukturo in vozila, ki se uporabljajo izključno na takšni infrastrukturi,  če jih Õ ki ju uporablja izključno njun lastnik za lastne prevoze blaga;

(bd) infrastrukturo in vozila, predvidena izključno za lokalno, zgodovinsko ali turistično uporabo. 4. Področje uporabe TSI se v skladu s členom 8 postopno razširja na celoten železniški sistem, vključno z dostopom po tirih do terminalov in glavnih pristaniških naprav, ki jih lahko uporablja več kot en uporabnik, brez poseganja v odstopanje od uporabe TSI iz člena 9. Člen 2 Opredelitev pojmov V tej direktivi: ê 2008/57/ES (prilagojeno) ð novo (1)„vseevropski železniški sistem ð Unije ï “ pomeni vseevropske konvencionalne in visokohitrostne železniške sisteme, kot so opredeljeni  elemente, navedene Õ v točkah 1 in 2 Prilogie I; ê 2008/57/ES (2)„interoperabilnost“ pomeni zmožnost železniškega sistema, da zagotovi varen in neprekinjen promet vlakov ob zahtevani stopnji izkoriščenosti zmogljivosti teh prog.; Ta zmožnost je odvisna od celotnega sklopa pravnih, tehničnih in operativnih pogojev, ki morajo biti izpolnjeni za zadostitev bistvenim zahtevam; ê 2008/57/ES (prilagojeno) ð novo (3)„vozilo“ pomeni železniško vozilo  , primerno za promet, Õ , ki se lahko na lastnih kolesih na železniških progah, z lastnim pogonom ali brez njega, premika po železniških progah, ð v nespremenljivi ali spremenljivi sestavi ï . Sestavlja ga en ali več strukturnih ali funkcionalnih podsistemov ali delov takšnih podsistemov; ê 2008/57/ES (4)„omrežje“ pomeni proge, postaje, terminale in vse vrste fiksne opreme, potrebne za zagotovitev varnega in neprekinjenega delovanja železniškega sistema;

ê 2008/57/ES (prilagojeno) (5)„podsistemi“ pomenijo  strukturne ali funkcionalne dele Õ razdelitev železniškega sistema, kakor je opisano  so opredeljeni Õ v Prilogi II; Ti podsistemi, za katere je treba določiti bistvene zahteve, so lahko strukturalni ali funkcionalni podsistem; (6)„komponente interoperabilnosti“ pomenijo vsako osnovno komponento, skupino komponent, podsklop ali celoten sklop opreme, vgrajene ali namenjene vgradnji v podsistem, od katerega je neposredno ali posredno odvisna interoperabilnost železniškega sistema,  vključno Õ . Pojem „komponenta“ zajema z opredmetenimia in neopredmetenimia sredstvia, kot je npr. programska oprema; ê 2008/57/ES (7)„bistvene zahteve“ pomeni vse pogoje, opisane v Prilogi III, ki jih morajo izpolnjevati železniški sistemi, podsistemi in komponente interoperabilnosti, vključno z vmesniki; ê 2008/57/ES (prilagojeno) ð novo (8)„evropska specifikacija“ pomeni skupno tehnično specifikacijo, evropsko tehnično soglasje  , kakor je opredeljeno v Prilogi XXI k Direktivi 2004/17/ES, Õ ali nacionalni ð evropski ï standard, ð kakor je opredeljen v členu 2(1)(b) Uredbe (EU) št. 1025/2012 ï ki uvaja evropski standard, kakor so opredeljeni v Prilogi XXI k Direktivi 2004/17/ES; ê 2008/57/ES (9)„tehnična specifikacija za interoperabilnost“ („TSI“) pomeni specifikacijo, sprejeto v skladu s to direktivo, ki velja za vsak podsistem ali del podsistema, da bi zadostil bistvenim zahtevam in zagotovil interoperabilnost železniškega sistema; „priglašeni organi“ pomeni organe, ki so pooblaščeni za ocenjevanje skladnosti ali primernosti za uporabo komponent interoperabilnosti ali za postopke ES-verifikacije podsistemov; ê 2008/57/ES (prilagojeno) ð novo (10)„osnovni parameter“ pomeni vsak pravni, tehnični ali operativni pogoj, ki je bistvenega pomena za interoperabilnost in je določen v ustreznih TSI; (11)„posebni primer“ pomeni vsak del železniškega sistema, za katerega so v TSI potrebni posebni začasni ali končni ukrepi zaradi geografskih, topografskih ali urbanističnih omejitev ali takih, ki vplivajo na združljivost z obstoječim sistemom,. Vključuje lahko zlasti železniške proge in omrežja, ki so ločena od omrežja Skupnosti  Unije Õ , nakladalni profil, tirno širino ali razdaljo med tiri in vozila, ki so namenjena izključno lokalni, regionalni ali zgodovinski uporabi, ter vozila, ki prihajajo iz tretjih držav ali so namenjena v tretje države; (12)„nadgradnja“ pomeni vsako večjo spremembo podsistema ali  njegovega Õ dela podsistema, ki ð privede do spremembe tehnične dokumentacije, priložene ES-izjavi o verifikaciji, če takšna tehnična dokumentacija obstaja, in ki ï izboljša celotno obratovanje podsistema;

(13)„obnova“ pomeni vsako večje obnovitveno delo na podsistemu ali  njegovem Õ delu podsistema, ki ne spremeni celotnega delovanja podsistema; (14)„obstoječi železniški sistem“ pomeni sestav iz prog in stabilnih naprav obstoječega železniškega sistema ter  , kot tudi Õ vozil vseh kategorij in izvorov za vožnjo po tej infrastrukturi; ê 2008/57/ES (15)„zamenjava v okviru vzdrževanja“ pomeni vsako nadomestitev komponent pri preventivnem ali korektivnem vzdrževanju z deli, ki imajo enako funkcijo in enako delujejo; ê 2008/57/ES (prilagojeno) (16)„začetek obratovanja“ pomeni vse dejavnosti, s katerimi se podsistem ali vozilo postavi v  operativno delovanje Õ stanje načrtovanega delovanja; (17)„naročnik“ pomeni vsak javni ali zasebni subjekt, ki naroči projektiranje in/ali izgradnjo, obnovo ali nadgradnjo podsistema. Ta subjekt je lahko prevoznik v železniškem prometu, upravljavec železniške infrastrukture, imetnik ali koncesionar, ki je odgovoren za izvedbo projekta; ê 2008/57/ES ð novo (18)„imetnik“ pomeni osebo ali subjekt, ki je lastnik vozila ali ima pravico vozilo uporabljati ali vozilo izkorišča kot prevozno sredstvo in je kot tak registriran v nacionalnem registru vozil iz člena 4333; (19)„projekt v poznejši fazi razvoja“ pomeni vsak projekt, katerega načrtovanje/izgradnja je v fazi, kjer je ð lahko ï sprememba tehnične specifikacije ð ogrozi izvedljivost projekta, kot je načrtovan ï nesprejemljiva za zadevno državo članico. Ta zadržek je lahko pravnega, pogodbenega, ekonomskega, finančnega, socialnega ali okoljskega značaja in ga je treba ustrezno utemeljiti; ê 2008/57/ES (prilagojeno) ð novo (20)„usklajeni standardi“ pomeni vse evropskie standarde, ð kakor je opredeljen v členu 2(1)(c) Uredbe (EU) št. 1025/2012 ï ki jih je sprejel eden od evropskih organov za standardizacijo, naštetih v Prilogi I k Direktivi 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. junija 1998 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih standardov in tehničnih predpisov ter predpisov o storitvah informacijske družbe , po mandatu Komisije, sestavljenem v skladu s postopkom iz člena 6(3) navedene direktive, in ki sam ali skupaj z ostalimi standardi tvori rešitev za skladnost s pravnimi določbami; (21)„nacionalni varnostni organ“ pomeni varnostni organ, kakor je opredeljen v členu 3(g) Direktive Ö …/… [o varnosti železniškega prometa v Uniji] Õ 2004/49/ES; (22)„tip“ pomeni tip vozila, ki opredeljuje osnovne značilnosti zasnove vozila, kakor so zajete v  spričevalu o pregledu tipa ali zasnove, opisanem v ustreznem modulu za verifikacijo Õ enotnem spričevalu o pregledu tipa, opisanem v modulu B Sklepa 93/465/EGS;

ê 2008/57/ES (23)„serija“ pomeni število identičnih vozil enega tipa zasnove; „Agencija“ pomeni Evropsko železniško agencijo, kakor je bila ustanovljena z Uredbo (ES) št. 881/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o ustanovitvi Evropske železniške agencije (Uredba o agenciji) ; ê 2008/57/ES (prilagojeno) (24)„subjekt zadolžen za vzdrževanje“ pomeni subjekt, ki je zadolžen za vzdrževanje  , kakor je opredeljeno v členu 3 Direktive …/… [Direktive o varnosti na železnici] Õ vozila in je kot tak registriran v nacionalnem registru vozil;. ò novo (25)„lahka železnica“ pomeni mestni in/ali primestni železniški transportni sistem, ki ima manjšo kapaciteto in nižjo hitrost kot sistemi navadnih ali podzemnih železnic, vendar večjo zmogljivost in višjo hitrost kot sistemi tramvajev. Sistemi lahke železnice lahko imajo ločeno progo ali si jo delijo s preostalimi vozili v prometu in običajno ne izmenjujejo vozil s potniškim prometom na dolge razdalje ali tovornim prometom; (26)„nacionalni predpisi“ pomeni vse zavezujoče predpise, ki vsebujejo zahteve v zvezi z varnostjo železnic ali tehnične zahteve na ravni držav članic, ki se uporabljajo za prevoznike v železniškem prometu, ne glede na to, kateri organ jih izda; (27)„stanje načrtovanega delovanja“ pomeni običajen način obratovanja in predvidljive slabše pogoje obratovanja (vključno z obrabo) v obsegu in v skladu s pogoji uporabe, kot so določeni v tehnični dokumentaciji in dokumentaciji o vzdrževanju; (28)„sprejemljivi načini usklajevanja“ pomeni nezavezujoča mnenja, ki jih izda Agencija za opredelitev načinov zagotavljanja skladnosti z bistvenimi zahtevami; (29)„dajanje na trg“ pomeni, da je na trgu Unije prvič na voljo komponenta interoperabilnosti, podsistem ali vozilo, ki je pripravljeno na delovanje v stanju načrtovanega delovanja; (30)„proizvajalec“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo, ki proizvaja komponento ali podsistem interoperabilnosti oziroma je zanjo takšne komponente zasnoval ali izdelal nekdo drug, sama pa jih trži pod svojim imenom ali blagovno znamko; (31)„pooblaščeni zastopnik“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo s sedežem v Uniji, ki jo je proizvajalec pisno pooblastil, da v njegovem imenu izvaja določene naloge; (32)„tehnična specifikacija“ pomeni dokument, ki določa tehnične zahteve, ki jih mora izpolnjevati proizvod, proces ali storitev; (33)„akreditacija“ ima pomen, kakor je določen v Uredbi (ES) št. 765/2008; (34)„nacionalni akreditacijski organ“ ima pomen, kakor je določen v Uredbi (ES) št. 765/2008; (35)„ocenjevanje skladnosti“ pomeni proces ugotavljanja, ali so posebne zahteve glede proizvoda, postopka, storitve, sistema, osebe ali organa izpolnjene;

(36)„organ za ocenjevanje skladnosti“ pomeni organ, ki izvaja dejavnosti ocenjevanja skladnosti, vključno z umerjanjem opreme, preskušanjem, izdajanjem potrdil in inšpekcijskim pregledovanjem; (37)„invalidna oseba in oseba z omejeno mobilnostjo“ vključuje vse osebe s trajnimi ali začasnimi telesnimi, duševnimi, intelektualnimi ali senzoričnimi okvarami, ki jih v povezavi z različnimi ovirami lahko omejujejo, da ne morejo enako kot drugi potniki polno in učinkovito uporabljati storitev prevoza, ali osebe, katerih mobilnost je pri uporabi prevoza manjša zaradi njihove starosti; (38)„upravljavec infrastrukture“ pomeni upravljavca železniške infrastrukture, kakor je opredeljen v členu 3 Direktive …/… [o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja]; (39)„prevoznik v železniškem prometu“ pomeni podjetje, kakor je opredeljeno v členu 3 Direktive …/… [o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja], in vsako drugo javno ali zasebno podjetje, ki izvaja prevoz blaga in/ali potnikov v železniškem prometu, pri čemer mora ta prevoznik zagotoviti vleko; ta izraz vključuje tudi prevoznike, ki zagotavljajo samo vleko. ê 2008/57/ES Člen 3 Splošna združljivost 1. Ta direktiva se nanaša na določbe, ki se za vsak podsistem nanašajo na komponente interoperabilnosti, vmesnike in postopke ter na pogoje združljivosti železniškega sistema v celoti, ki so potrebni za doseganje njegove interoperabilnosti. 2. Določbe te direktive se uporabljajo brez poseganja v druge zadevne določbe Skupnosti. Vendar je za izpolnitev bistvenih zahtev te direktive pri komponentah interoperabilnosti in vmesnikih morda treba uporabiti posamezne evropske specifikacije, določene v ta namen. Člen 34 Bistvene zahteve 1. Železniški sistem, podsistemi in komponente interoperabilnosti, vključno z vmesniki, morajo izpolnjevati ustrezne bistvene zahteve. ê 2008/57/ES (prilagojeno) 2. Dodatne Ttehnične specifikacije, navedene v členu 34 Direktive 2004/17/ES, potrebne za dopolnitev evropskih specifikacij ali drugih standardov, ki se uporabljajo v Skupnosti  Uniji Õ , ne smejo biti  niso Õ v nasprotju z bistvenimi zahtevami. ê 2008/57/ES (prilagojeno) ð novo POGLAVJE II

TEHNIČNE SPECIFIKACIJE ZA INTEROPERABILNOST Člen 45 Vsebina TSI  tehničnih specifikacij za interoperabilnost Õ 1. Vsak podsistem  , opredeljen v Prilogi II, Õ ima eno TSI. Kadar je potrebno, lahko več TSI zajame en podsistem in ena TSI več podsistemov. Za odločitev o razvoju ali ponovnem pregledu in prenovi TSI ter določitvi njenega tehničnega in geografskega področja uporabe je potrebno pooblastilo v skladu s členom 6(1). ò novo 2. Komisijo se pooblasti za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 46 v zvezi s prilagoditvijo Priloge II tehničnemu napredku glede razčlenitve železniškega sistema na podsisteme in opisa teh podsistemov. ê 2008/57/ES 32. Podsistemi so v skladu s TSI, ki veljajo ob začetku njihovega obratovanja, v času njihovega posodabljanja ali obnove, v skladu s to direktivo. Ta skladnost se med uporabo vsakega podsistema stalno vzdržuje. ê 2008/57/ES (prilagojeno) 43. Vsaka TSI mora v obsegu, potrebnem za doseganje cilja iz člena 1: ê 2008/57/ES (a) navesti predvideno področje uporabe (del omrežja ali vozil iz Priloge I; podsistem ali del sistema iz Priloge II); ê 2008/57/ES (prilagojeno) (b) določiti bistvene zahteve za vsak zadevni podsistem in njegove vmesnike glede  v zvezi z Õ na drugimie podsistemie; (c) določiti funkcionalne in tehnične specifikacije, ki jih morajo izpolnjevati podsistem in njegovi vmesniki glede  v zvezi z Õ na drugimie podsistemie. Po potrebi se te specifikacije lahko razlikujejo glede na uporabo podsistema, na primer glede na kategorije prog, vozlišč in/ali vozil iz Priloge I;

ê 2008/57/ES (d) določiti komponente interoperabilnosti in vmesnike, ki morajo biti predmet evropskih specifikacij, vključno z evropskimi standardi, potrebnimi za doseganje interoperabilnosti znotraj železniškega sistema; (e) za vsak obravnavan primer navesti postopke za ocenjevanje skladnosti ali primernosti za uporabo komponent interoperabilnosti na eni strani ali ES-verifikacije podsistemov na drugi strani. Ti postopki temeljijo na modulih iz Sklepa 2010/713/EU 93/465/EGS; ê 2008/57/ES (prilagojeno) ð novo (f) navesti strategijo za izvajanje  uporabo Õ TSI. Zlasti je treba določiti faze, ki jih je treba izvesti za postopni prehod iz obstoječega stanja do končnega, ko bo skladnost s TSI postala normativ ð , vključno z določitvijo rokov za izvedbo navedenih faz ï ; (g) navesti, za zadevno osebje, poklicno usposobljenost ter zdravstvene in varnostne pogoje pri delu, ki so nujni za obratovanje in vzdrževanje podsistemov, kakor tudi za izvajanje  uporabo Õ TSI; ò novo (h) navesti določbe, ki se uporabljajo za obstoječe podsisteme in tipe vozil, zlasti v primeru nadgradnje ali obnove, z ali brez nove odločitve ali odobritve za začetek obratovanja; (i) navesti parametre, ki jih mora preveriti prevoznik v železniškem prometu, in postopke, ki se uporabljajo za preverjanje parametrov po izdaji dovoljenja za dajanje vozila na trg in pred odločitvijo o začetku obratovanja, da se zagotovi skladnost med vozili in progami, na katerih naj bi se vozila uporabljala. ê 2008/57/ES (prilagojeno) ð novo 54. Vsaka TSI je izdelana na podlagi ocene obstoječega podsistema in navaja ciljni podsistem, ki ga je mogoče doseči postopno v razumnem roku. Tako postopno sprejemanje TSI in skladnost  z njimi bosta olajšala Õ z njimi bosta omogočila postopno uresničevanje interoperabilnosti železniškega sistema ð v navedenem roku ï . 65. TSI na primeren način ohranjajo združljivost obstoječega železniškega sistema vsake države članice. S tem namenom se lahko za vsako TSI predvidijo posebni primeri za omrežje, pa tudi za vozila, ð in zlasti za ï ; posebna pozornost mora biti namenjena nakladalniemu profilu, tirnoi širinoi ali razdaljoi med tiri in vozili, ki prihajajo iz tretjih držav ali so namenjena v tretje države. Za vsak poseben primer TSI navajajo izvedbene določbe za elemente TSI, ki so navedeni  določeni Õ v odstavku 43(c) do (g). ê 2008/57/ES

76. Če nekaterih tehničnih vidikov, ki ustrezajo bistvenim zahtevam, ni mogoče izrecno zajeti s TSI, se jasno navedejo v prilogi k TSI kot odprta vprašanja. Za te vidike se uporablja člen 17(3). ê 2008/57/ES (prilagojeno) 87. TSI državam članicam ne smejo  preprečevati odločitev Õ biti v nasprotju z odločitvami držav članic v zvezi z uporabo infrastrukture za promet z vozili, ki jih ne urejajo TSI. 98. TSI lahko vsebujejo izrecno sklicevanje na evropske ali mednarodne standarde ali specifikacije ali tehnične dokumente, ki jih objavi Agencija, kadar je to nujno potrebno, da bi dosegli cilj te direktive. V teh primerih se standardi ali specifikacije (ali njihovi zadevni deli) ali tehnični dokumenti obravnavajo kot priloge k zadevnim TSI in postanejo obvezujoči od začetka veljavnosti TSI. Če takih standardov ali specifikacij ali tehničnih dokumentov ni, se je do njihove izdelave mogoče sklicevati na jasno prepoznavne normativne dokumente,; v tem primeru na dokumente, ki so zlahka dostopni in so v javni uporabi. Člen 56 Priprava, sprejetje in pregled Õ Sprejetje, pregled in objava TSI ê 2008/57/ES 1. Osnutke TSI in poznejše osnutke njihovih sprememb pripravi Agencija na podlagi mandata Komisije v skladu z regulativnim postopkom iz člena 29(3) te direktive. Pripravijo se v skladu s členoma 3 in 12 Uredbe (ES) št. 881/2004 in v sodelovanju delovnih skupin iz teh členov. Ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive, da se jo dopolni s TSI, ali s spremembo le-teh, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 29(4). V nujnih primerih lahko Komisija uporabi nujni postopek iz člena 29(5). 2. Agencija je pristojna za pripravo pregleda in za posodabljanje TSI ter tudi za dajanje priporočil Komisiji, da se upošteva tehnološki razvoj ali družbene zahteve. Komisija o takšnih priporočilih takoj obvesti odbor iz člena 29. ò novo 1. Komisija Agenciji podeli mandat za pripravo osnutkov TSI in njihovih sprememb ter za dajanje ustreznih priporočil Komisiji. ê 2008/57/ES (prilagojeno) 32. Vsak osnutek TSI se izdela v dveh  naslednjih Õ fazah. (a) Agencija najprej določi osnovne parametre za TSI, kakor tudi vmesnike z drugimi podsistemi ter po potrebi tudi vsak drug poseben primer. Za vsakega od teh parametrov in vmesnikov se predložijo najprimernejše alternativne rešitve skupaj s tehnično in ekonomsko utemeljitvijo. (b) Agencija nato na podlagi teh osnovnih parametrov izdela osnutek TSI. Po potrebi upošteva tehnični napredek, že opravljeno delo pri standardizaciji, že vzpostavljene delovne skupine in priznano raziskovalno delo. Osnutku TSI se priloži celovita ocena predvidenih stroškov in koristi v zvezi z izvajanjem TSI.; Tta ocena navaja pričakovani učinek na vse vpletene izvajalce in gospodarske udeležence.

ê 2008/57/ES ð novo 4. Za ugotavljanje in izvajanje najprimernejših rešitev se pri pripravi osnutka, sprejemanju ter ponovnem pregledu vsake TSI (vključno z osnovnimi parametri) upoštevajo predvideni stroški in koristi vseh upoštevanih tehničnih rešitev, skupaj z vmesniki med njimi. Države članice pri tem ocenjevanju sodelujejo tako, da priskrbijo potrebne podatke. 3. Da se upoštevajo tehnološki razvoj ali družbene zahteve, Agencija pripravi osnutke TSI in njihovih sprememb v okviru mandata iz odstavka 1 v skladu s členoma 4 in 15 Uredbe (EU) št. …/… [Uredba o agenciji] in ob upoštevanju načel odprtosti, konsenza in preglednosti, kakor so opredeljena v Prilogi II k Uredbi (EU) št. 1025/2012. 45. Odbor iz člena 29 je treba redno obveščati o delu glede priprave TSI. Med ð delom v zvezi s pripravo ï izdelavo TSI Komisija na zahtevo odbora oblikuje opis vseh pristojnosti in nalog ali koristna priporočila v zvezi z izdelavo TSI ter analizo stroškov in koristi. Komisija lahko zlasti na prošnjo države članice zahteva preučitev drugih možnih rešitev ter navedbo ocene stroškov in koristi v zvezi s temi drugimi rešitvami v poročilu, ki se priloži osnutku TSI. 56. Po sprejemu vsake TSI se datum začetka njene veljavnosti določi v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 29(4). Kadar morajo zaradi tehnične združljivosti različni podsistemi začeti obratovati hkrati, morajo biti isti tudi datumi začetka veljavnosti ustreznih TSI. 67. Pri pripravi osnutka, sprejemanju ter ponovnem pregledu vsake TSI je treba upoštevati uporabnike v zvezi z značilnostmi, ki imajo neposreden vpliv na razmere, v katerih uporabljajo podsisteme. V ta namen se Agencija na stopnji priprave osnutkov ter ponovnega pregleda TSI posvetuje z združenji in organi, ki zastopajo uporabnike. K osnutku TSI priloži poročilo o rezultatih tega posvetovanja. ê 2008/57/ES (prilagojeno) ð novo 7. ð V skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. …/… [Uredba o agenciji] Agencija sestavi in redno posodablja ï Sseznam združenj in organov  , ki zastopajo uporabnike Õ, s katerimi se opravi posvetovanje, sestavi Komisija po posvetovanju z odborom v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 29(2), ter ga  . Seznam Õ je na zahtevo države članice ali pobudo Komisije mogoče ponovno pregledati in posodobiti. ê 2008/57/ES (prilagojeno) ð novo 8. Pri pripravi osnutka, sprejemanju ter ponovnem pregledu vsake TSI je treba v zvezi z razmerami iz člena 54(4)(g) upoštevati mnenje socialnih partnerjev. ð Agencija se v ta namen posvetuje s socialnimi partnerji, preden Komisiji predloži priporočila glede TSI in njihovih sprememb. ï V ta namen se opravi posvetovanje s socialnimi partnerji, preden se osnutek TSI predloži v sprejetje ali ponovni pregled odboru iz člena 29. Posvetovanje s socialnimi partnerji poteka v okviru odbora za sektorski dialog, ustanovljenega v skladu s Sklepom Komisije 98/500/ES z dne 20. maja 1998 o ustanovitvi Odborov sektorskega dialoga med socialnimi partnerji na evropski ravni. Socialni partnerji dajo svoje mnenje v treh mesecih. 9. Če pregled TSI vodi do spremembe zahtev, nova različica TSI zagotovi združljivost s podsistemi, ki so že začeli obratovati ob upoštevanju prejšnjih različic TSI. 10. Komisijo se pooblasti za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 46 v zvezi s TSI in njihovimi spremembami. Če v primeru pomanjkljivosti v TSI, ugotovljenih v skladu s členom 6, nujni primeri to zahtevajo, se postopek iz člena 47 uporablja za delegirane akte, sprejete v skladu s tem členom. Če je iz ustrezno utemeljenih varnostnih ali interoperabilnih razlogov potrebno novo dovoljenje ali obnova ali nadgradnja teh sistemov, se določijo ustrezni roki v TSI, ali, po potrebi, s strani držav članic.

10. Komisija TSI objavi v Uradnem listu Evropske unije.Člen 67 Pomanjkljivosti v TSI 1. Če se po njenem sprejetju zdi, da TSI ne izpolnjuje bistvenih zahtev v celoti, se lahko na zahtevo države članice ali na pobudo Komisije izvedejo posvetovanja z odborom iz člena 29. Komisija lahko od Agencije zahteva tehnično mnenje. Komisija skupaj z odborom preuči tehnično mnenje. 2. Če je treba TSI spremeniti zaradi manjše napake, ki ne upravičuje takojšnjega pregleda, lahko Komisija priporoči uporabo tehničnega mnenja do pregleda TSI v skladu s členom 6(1). V tem primeru Agencija objavi tehnično mnenje. 3. Če je treba TSI spremeniti zaradi pomembne ali kritične napake, se nemudoma uporabi revizijski postopek iz člena 6(1). ò novo 1. Če se po njenem sprejetju zdi, da so v TSI pomanjkljivosti, se TSI spremeni v skladu s členom 5(3). 2. Do pregleda TSI lahko Komisija zahteva mnenje Agencije. Komisija preuči mnenje Agencije in o svojih ugotovitvah obvesti države članice. 3. Na zahtevo Komisije mnenja Agencije iz odstavka 2 predstavljajo sprejemljiv način usklajevanja za izpolnjevanje bistvenih zahtev in se zato lahko uporabljajo za ocenjevanje projektov. ê 2008/57/ES Člen 8 Razširitev področja uporabe TSI 1. Komisija v skladu z regulativnim postopkom iz člena 29(3) sprejme enega ali več mandatov, katerih cilj je razvoj novih TSI in/ali pregled že sprejetih TSI, da bi zajeli še nevključene proge in vozila. 2. Prvi takšen mandat navaja prvo skupino novih TSI in/ali spremembe TSI, ki jih je treba sprejeti najpozneje do januarja 2012, brez poseganja v člen 5(5) glede možnosti sprejetja določb za posebne primere in brez poseganja v člen 9, ki dovoljuje odstopanja v posebnih okoliščinah. Ta prvi mandat je izdelan na podlagi priporočila Agencije, da bi določili nove TSI, ki se bodo razvile, in/ali obstoječe TSI, ki bodo spremenjene, upoštevajoč predvidene stroškovne učinkovitosti vsakega predlaganega ukrepa in na podlagi načela sorazmernosti ukrepov, ki se sprejmejo na ravni Skupnosti. Zato se ustrezna pozornost nameni točki 4 Priloge I in potrebnemu ravnovesju med cilji neprekinjenega prometa vlakov in tehničnega usklajevanja na eni strani ter zadevnim vseevropskim, nacionalnim, regionalnim ali lokalnim prometom na drugi strani. 3. Dokler ne začne veljati razširitev področja uporabe TSI na celotno železniško omrežje: (a) se dovoljenja za začetek obratovanja –za vozila ter podsisteme vodenja-upravljanja in signaliziranja na vozilu, ki se vsaj delno uporabljajo v delu omrežja, ki še ni zajeto v področje uporabe TSI, v zvezi s tem delom omrežja,

–za infrastrukturo, energetske podsisteme vodenja-upravljanja in takšne podsisteme ob progi ter podsisteme signaliziranja v delih omrežja, ki še ni zajeto v področje uporabe TSI, podelijo v skladu z nacionalnimi predpisi iz člena 8 Direktive 2004/49/ES, ali, po potrebi, iz člena 17(3) te direktive; (b) se dovoljenja za začetek obratovanja vozil, ki se bodo včasih uporabljala v delu omrežja, ki še ne sodi v področje uporabe TSI, v zvezi s tem delom omrežja, podelijo v skladu s členi 21 do 27 te direktive in nacionalnimi predpisi iz člena 8 Direktive 2004/49/ES, ali, po potrebi, iz člena 17(3) te direktive. 4. Državi članici ni treba uporabljati novih ali pregledanih TSI, sprejetih v skladu z odstavkom 2, za projekte v poznejši fazi razvoja ali za projekte, ki so predmet pogodbe med izvajanjem, kadar je zadevna skupina TSI objavljena. ê 2008/57/ES (prilagojeno) Člen 79 Odstopanja  Neuporaba TSI Õ ò novo 1. Državam članicam je dovoljeno, da ne uporabljajo ene ali več TSI ali njihovih delov v naslednjih primerih: (a) za predlagan nov podsistem ali njegov del, za obnovo ali nadgradnjo obstoječega podsistema ali njegovega dela ali za vsak element iz člena 1(1), ki je na datum uporabe teh TSI v pozni fazi razvoja ali je predmet pogodbe, ki se izvaja; (b) če po nesreči ali naravni katastrofi pogoji za hitro obnovitev omrežja ekonomsko ali tehnično ne dopuščajo delne ali popolne uporabe ustreznih TSI; v takem primeru je neuporaba TSI časovno omejena; (c) za vsako predlagano obnovo, podaljšanje ali nadgradnjo obstoječega podsistema ali njegovega dela, če bi uporaba teh TSI škodila ekonomski izvedljivosti projekta. 2. V primeru iz odstavka 1(a) vsaka država članica v roku enega leta od začetka veljavnosti TSI Komisiji posreduje seznam projektov v pozni fazi razvoja, ki potekajo na njenem ozemlju. 3. Zadevne države članice v vseh primerih iz odstavka 1 Komisiji predložijo zahtevek za neuporabo TSI, v katerem navedejo tudi druge določbe, ki jih nameravajo uporabljati namesto TSI. Komisija z izvedbenimi akti določi vsebino dokumentacije, ki je priložena zahtevku za neuporabo ene ali več TSI ali njihovih delov, podrobnosti, obliko in načine posredovanja dokumentacije. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 48(3). Komisija preveri dokumentacijo, preuči druge določbe, ki jih namerava država članica uporabljati namesto TSI, odloči, ali bo sprejela ali zavrnila zahtevek za neuporabo TSI, in državo članico obvesti o svoji odločitvi. 4. Do odločitve Komisije lahko država članica brez odlašanja uporablja druge določbe iz odstavka 3. 5. Komisija poda svojo odločitev v štirih mesecih po vložitvi zahtevka s popolno dokumentacijo. Če takšne odločitve ni, se šteje, da je zahtevek sprejet. ê 2008/57/ES

1. Če ni ustreznih posebnih primerov, državi članici v skladu s tem členom ni treba uporabljati ene ali več TSI v naslednjih primerih: (a) za predlagan nov podsistem, za obnovo ali nadgradnjo obstoječega podsistema ali za vsak element iz člena 1(1), ki je ob izdaji teh TSI v poznejši fazi razvoja ali je predmet pogodbe med izvajanjem; (b) za vsak projekt obnove ali nadgradnjo obstoječega podsistema, kadar je nakladalni profil, tirna širina, razdalja med tiri ali elektrifikacijska napetost v teh TSI nezdružljiva s specifikacijami obstoječega podsistema; (c) za predlagan nov podsistem ali za predlagano obnovo ali nadgradnjo obstoječega podsistema na območju te države članice, če morje ločuje ali osami ali če posebne geografske razmere ločujejo njeno železniško omrežje od omrežja preostalega dela Skupnosti; (d) za vsako predlagano obnovo, podaljšanje ali nadgradnjo obstoječega podsistema, če bi bila uporaba teh TSI v škodo ekonomski upravičenosti projekta in/ali združljivosti železniškega sistema v tej državi članici; (c) če po nesreči ali naravni katastrofi pogoji za hitro obnovo omrežja ekonomsko ali tehnično ne dopuščajo delne ali popolne uporabe ustreznih TSI; (f) za vozila, ki prihajajo iz tretjih držav ali so namenjena v tretje države, v katerih se tirna širina razlikuje od tiste v glavnem železniškem omrežju znotraj Skupnosti. 2. V vsakem primeru iz odstavka 1 zadevna država članica pošlje Komisiji dokumentacijo z informacijami iz Priloge IX. Komisija preuči ukrepe, ki jih predlaga država članica, in obvesti odbor iz člena 29. 3. V primeru iz odstavka 1(a) posreduje vsaka država članica v roku enega leta od začetka veljavnosti TSI Komisiji seznam projektov v poznejši fazi razvoja, ki potekajo na njenem ozemlju. 4. V primerih iz odstavka 1(a), (c) in (e) Komisija preveri skladnost dokumentacije in obvesti državo članico o rezultatih analize. Po potrebi se izdela priporočilo v zvezi s specifikacijami, ki jih je treba uporabiti. Država članica lahko takoj uporabi alternativne določbe iz Priloge IX. 5. V primerih iz odstavka 1(b), (d) in (f) Komisija odloči v skladu z regulativnim postopkom iz člena 29(3), če se zahteva po odstopanju odobri. Vendar se v primeru iz odstavka 1(b) sklep Komisije ne nanaša na nakladalni profil in tirno širino. Komisija poda svojo odločitev v šestih mesecih po vložitvi zahtevka s popolno dokumentacijo. Če takšne odločitve ni, se šteje, da je zahtevek sprejet. V pričakovanju odločitve Komisije v primeru iz odstavka 1(f) lahko država članica uporablja alternativne določbe iz Priloge IX. ê 2008/57/ES 6. Vse države članice se obvesti o rezultatih analiz in o rezultatih postopka iz odstavkaov 3 4 in 5. ê 2008/57/ES POGLAVJE III KOMPONENTE INTEROPERABILNOSTI Člen 810 Dajanje komponent interoperabilnosti na trg

1. Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe, da se komponente interoperabilnosti: (a) dajo na trg le, če omogočajo doseči interoperabilnost železniškega sistema in hkrati izpolnjujejo bistvene zahteve; (b) uporabljajo na področju uporabe, ki so mu namenjene, ter primerno vgradijo in vzdržujejo. Te določbe ne smejo ovirati, da bi se te komponente dale na trg za drugo uporabo. 2. Države članice na svojem ozemlju in na podlagi te direktive ne smejo prepovedati, omejiti ali ovirati dajanja komponent interoperabilnosti na trg za uporabo v železniškem sistemu, če so v skladu s to direktivo. Zlasti ne smejo zahtevati verifikacij, ki so že bile opravljene v okviru postopka za pridobitev ES-izjave o skladnosti ali primernosti za uporabo, katerega elementi so navedeni v Prilogi IV. ò novo Komisija z izvedbenimi akti določi področje uporabe in vsebino ES-izjave o skladnosti ter primernosti za uporabo komponent interoperabilnosti, obliko izjave in podrobnosti glede informacij, vključenih vanjo. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 48(3). ê 2008/57/ES (prilagojeno) ð novo Člen 911 Skladnost ali primernost za uporabo 1. V državah članicah ð in za Agencijo ï velja, da  so interoperabilne in izpolnjujejo bistvene zahteve Õ tiste komponente interoperabilnosti, ð ki jih zajema ï ki imajo ES-izjavao o skladnosti ali primernosti za uporabo., izpolnjujejo ustrezne bistvene zahteve te direktive. ê 2008/57/ES ð novo 2. Vsaka komponenta interoperabilnosti je predmet postopka za ocenjevanje skladnosti in primernosti za predvideno uporabo iz posamezne TSI ter jo spremlja ustrezno potrdilo. 3. V državah članicah ð in za Agencijo ï velja, da komponente interoperabilnosti izpolnjujejo bistvene pogoje, če so v skladu s pogoji iz ustrezne TSI ali evropskih specifikacij, izdelanih zaradi uskladitve s temi pogoji. 4. Rezervni deli za podsisteme, ki že obratujejo, ko začne veljati ustrezna TSI, so lahko nameščeni v te podsisteme, ne da bi bilo treba zanje opraviti postopek iz člena 2.

5. TSI lahko predvidevajo prehodno obdobje za železniške proizvode, opredeljene v teh TSI kot komponente interoperabilnosti, ki so že bile dane na trg, ko TSI začnejo veljati. Te komponente izpolnjujejo zahteve iz člena 810(1). Člen 12 Neskladnost evropskih specifikacij z bistvenimi zahtevami Kadar država članica ali Komisija meni, da evropske specifikacije, ki se neposredno ali posredno uporabljajo za doseganje cilja te direktive, ne izpolnjujejo bistvenih zahtev, se o tem obvesti odbor iz člena 29 in Komisija sprejme najustreznejše ukrepe, ki so: (a) delni ali popolni umik zadevnih specifikacij ali njihovih sprememb iz publikacij, v katerih so objavljene, v primeru evropskih standardov po posvetovanju z odborom, ustanovljenim v skladu z Direktivo 98/34/ES; ali (b) ponovni pregled TSI v skladu s členom 7. ê 2008/57/ES (prilagojeno) ð novo Člen 1013 Postopek za ES-izjavo o skladnosti ali primernosti za uporabo 1. Za izdajo ES-izjave o skladnosti ali primernosti za uporabo komponente interoperabilnosti proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s stalnim prebivališčem v Skupnosti  Uniji Õ uporabljata določbe iz ustreznih TSI. 2. Če ustrezna TSI tako zahteva, opravi ocenjevanje skladnosti ali primernosti za uporabo komponente interoperabilnosti priglašeni organ  za ocenjevanje skladnosti Õ , pri katerem je proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti  Uniji Õ vložil zahtevo. 3. Ko morajo komponente interoperabilnosti upoštevati druge direktive Skupnosti  Unije Õ , ki zajemajo druge vidike, ES-izjava o skladnosti ali primernosti za uporabo v takih primerih navaja, da komponente interoperabilnosti izpolnjujejo tudi zahteve teh drugih direktiv. 4. Kadar niti proizvajalec niti njegov pooblaščeni zastopnik s stalnim prebivališčem v Skupnosti nista izpolnila obveznosti iz odstavkov 1 in 3, je te obveznosti dolžna izpolniti katera koli oseba, ki da komponente interoperabilnosti na trg. Za namene te direktive veljajo enake obveznosti za  vsako osebo, ki Õ vsakogar, ki združi komponente interoperabilnosti ali njihove dele različnega izvora ali proizvaja komponente interoperabilnosti za lastno uporabo. 5. ð Da se prepreči, da bi se komponente interoperabilnosti, ki niso skladne z bistvenimi zahtevami, dajale na trg, in brez ï Brez poseganja v določbe člena 1114: (a) kadar država članica ugotovi, da je bila ES-izjava o skladnosti izdana neustrezno, mora proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti  Uniji Õ , če je potrebno, ponovno vzpostaviti skladnost komponente interoperabilnosti in odpraviti kršitev pod pogoji, ki jih določi ta država članica; ê 2008/57/ES (b) če se neskladnost nadaljuje, država članica sprejme vse primerne ukrepe, da omeji ali prepove dajanje komponente interoperabilnosti na trg ali zagotovi umik komponente s trga v skladu s postopkom iz člena 1114.

Člen 1114 Neskladnost komponent interoperabilnosti z bistvenimi zahtevami ê 2008/57/ES (prilagojeno) ð novo 1. Kadar država članica ugotovi, da komponenta interoperabilnosti, ki ima ES-izjavo o skladnosti ali primernosti za uporabo in ki je dana na trg ter uporabljena v skladu z namenom, verjetno ne bo izpolnjevala bistvenih zahtev, stori vse potrebno za omejitev področja njene uporabe, prepoved njene uporabe, ali umik s trga ð ali odpoklic komponente ï . Država članica takoj obvesti Komisijo ð in druge države članice ï o ukrepih, ki jih je sprejela, in navede razloge za svojo odločitev, pri čemer zlasti navede, ali neskladnost izhaja iz: ê 2008/57/ES (a) neizpolnjevanja bistvenih zahtev; (b) nepravilne uporabe evropskih specifikacij, kadar se sklicuje na uporabo takšnih specifikacij; (c) neprimernosti evropskih specifikacij. ê 2008/57/ES (prilagojeno) 2. Komisija se, kakor hitro je to mogoče, posvetuje z zadevnimi stranmi. Kadar po posvetovanju ugotovi, da je ukrep upravičen, o tem takoj obvesti državo članico, ki je dala pobudo, kakor tudi druge države članice. Kadar Komisija po posvetovanju ugotovi, da je ukrep neupravičen, o tem takoj obvesti državo članico, ki je dala pobudo, ter proizvajalca ali njegovega pooblaščenega zastopnika s stalnim prebivališčem v Skupnosti  Uniji Õ . Kadar odločitev iz odstavka 1 temelji na obstoju vrzeli v evropskih specifikacijah, se uporabi postopek iz člena 12. 3. Ko komponenta interoperabilnosti, ki ima ES-izjavo o skladnosti, ni ustrezna, pristojna država članica sprejme ustrezne ukrepe proti sestavljavcu izjave, kdor koli  katera koli oseba Õ že to je, ter o tem obvesti druge države članice in Komisijo. ê 2008/57/ES 4. Komisija zagotovi, da so države članice obveščene o poteku in rezultatih tega postopka. POGLAVJE IV PODSISTEMI

Člen 15 Postopek za začetek obratovanja 1. Vsaka država članica brez poseganja v poglavje V dovoli začetek obratovanja tistih strukturnih podsistemov, ki so del železniškega sistema in se nahajajo oziroma obratujejo na njenem ozemlju. V ta namen države članice izvedejo vse primerne ukrepe za zagotovitev začetka obratovanja teh podsistemov samo, če so načrtovani, zgrajeni in vgrajeni tako, da ob vključitvi v železniški sistem izpolnjujejo ustrezne bistvene zahteve. Zlasti preverijo: –tehnično združljivost teh podsistemov s sistemom, v katerega se vključujejo, –varno vključitev teh podsistemov v skladu s členoma 4(3) in 6(3) Direktive 2004/49/ES. 2. Vsaka država članica pred začetkom obratovanja teh podsistemov preveri njihovo skladnost, kadar je potrebno, z zadevnimi določbami TSI o delovanju in vzdrževanju. 3. Po začetku obratovanja teh podsistemov se preverjanje izvaja: (a) za infrastrukture v okviru podeljevanja in nadzora varnostnih dovoljenj v skladu s členom 11 Direktive 2004/49/ES; (b) za vozila v okviru podeljevanja in preverjanja varnostnih spričeval v skladu s členom 10 Direktive 2004/49/ES. Za ta namen se uporabljajo postopki za ocenjevanje in verifikacijo, ki so določeni v strukturnih in funkcionalnih TSI. ê 2008/57/ES Člen 1216 Prosti pretok podsistemov 1. Brez poseganja v določbe poglavja V člena 15(1) države članice na svojem ozemlju in na podlagi te direktive ne smejo prepovedati, omejiti ali ovirati gradnje, začetka obratovanja ali obratovanja strukturnih podsistemov, ki sestavljajo železniški sistem in izpolnjujejo bistvene zahteve. Zlasti ne smejo zahtevati pregledov, ki so že bili opravljeni: (a)v okviru postopka za pridobitev ES-izjave o verifikaciji, katerega elementi so navedeni v Prilogi V, (b)ali v drugih državah članicah, pred začetkom veljavnosti te direktive ali po njem, da bi preverili skladnost z enakimi zahtevami v enakih delovnih pogojih. Člen 1317 Skladnost s TSI in nacionalnimi predpisi

ê 2008/57/ES (prilagojeno) ð novo 1. V državah članicah ð in za Agencijo ï velja, da so tisti strukturni podsistemi, ki sestavljajo železniški sistem in imajo ES-izjavo o verifikaciji, interoperabilni in izpolnjujejo ustrezne bistvene zahteve, ki veljajo zanje. ê 2008/57/ES ð novo 2. Verifikacija interoperabilnosti strukturnega podsistema, ki sestavlja železniški sistem, se glede na izpolnjevanje bistvenih zahtev opravi s sklicevanjem na TSI, če obstajajo ð in nacionalne predpise, priglašene v skladu z odstavkom 3 ï. ê 2008/57/ES (prilagojeno) 3. Države članice za vsak podsistem pripravijo seznam tehničnih  nacionalnih Õ predpisov, ki se uporabljajo pri izpolnjevanju bistvenih zahtev, in ga pošljejo Komisiji, kadar  v naslednjih primerih Õ : ê 2008/57/ES –ne obstajajo nobene ustrezne TSI, ali ò novo (a)če TSI ne zajemajo v celoti določenih vidikov, ki ustrezajo bistvenim zahtevam (odprta vprašanja); ê 2008/57/ES (prilagojeno) ð novo

(b)če Õ je bilao v skladu s členom 87 priglašenao odstopanje  neuporaba ene ali več TSI Õ ð ali njihovih delov ï; ali (c)če Õ poseben primer zahteva uporabo tehničnih predpisov, ki niso vključeni v ustrezne TSI;. ò novo (d)če se nacionalni predpisi uporabljajo za opis obstoječih sistemov. ê 2008/57/ES (prilagojeno) 4. Ob tej priložnosti dDržave članice imenujejo tudi pristojne organe za  določitev Õ izvedbo postopka za verifikacijo  ES-izjave o verifikaciji Õ iz člena 1815 v zvezi s temi tehničnimi predpisi. ê 2008/57/ES Komisija te informacije pošlje Agenciji, ki jih objavi. ê 2008/57/ES (prilagojeno) ð novo Člen 14

 Nacionalni predpisi Õ 1. ð Države članice Komisiji sporočijo seznam nacionalnih predpisov iz člena 13(3) ï Ta seznam se pošlje: (a)vsakič, kadar se seznam tehničnih predpisov, ki je moral biti v skladu s členom 16(3) Direktive 96/48/ES in členom 16(3) Direktive 2001/16/ES priglašen do 30. aprila 2005, spremeni, ali (b)po  tem, ko je zahtevek za Õ priglasitvi odstopanja  neuporabo TSI bil predložen v skladu s členom 7, Õ ali ê 2008/57/ES

ð novo (c)po objavi zadevnih TSI ð ali njihovem pregledu zaradi odprave nacionalnih predpisov, ki so postali nepotrebni, ker so se odprta vprašanja v TSI zaprla ï. ò novo 2. Države članice Agenciji in Komisiji celotno besedilo obstoječih nacionalnih predpisov priglasijo prek ustreznega sistema IT v skladu s členom 23 Uredbe (EU) št. …/… [Uredba o agenciji]. 3. Države članice lahko nove nacionalne predpise določijo samo v naslednjih primerih: (a) če TSI bistvenih zahtev ne izpolnjujejo v celoti; (b) kot nujen preventivni ukrep, zlasti po nesreči. 4. Če namerava država članica uvesti nov nacionalni predpis, osnutek predpisa priglasi Agenciji in Komisiji prek ustreznega sistema IT v skladu s členom 23 Uredbe (EU) št. …/… [Uredba o agenciji]. 5. Države članice zagotovijo, da so nacionalni predpisi, vključno s tistimi, ki zajemajo vmesnike med vozili in omrežjem, dostopni brezplačno in v jeziku, ki ga lahko razumejo vse zadevne strani. 6. Države članice se lahko pri predpisih in omejitvah izključno lokalne narave odločijo, da jih ne priglasijo. V takšnih primerih države članice te predpise in omejitve navedejo v registru infrastrukture iz člena 45. 7. Nacionalni predpisi, priglašeni v skladu s tem členom, niso predmet postopka priglasitve, kot je določen v Direktivi 98/34/ES. 8. Komisija z izvedbenimi akti določi razvrstitev priglašenih nacionalnih predpisov v različne skupine z namenom olajšanja preverjanja skladnosti med fiksno in mobilno opremo. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 48(3). Agencija nacionalne predpise, priglašene v skladu s tem členom, razvrsti v skladu z izvedbenimi akti iz prvega pododstavka. 9. Agencija v skladu s postopki, določenimi v členih 21 in 22 Uredbe (EU) št. …/… [Uredba o agenciji], preuči osnutke nacionalnih predpisov in nacionalne predpise, ki so v veljavi. ê 2008/57/ES Na zahtevo Komisije države članice zagotovijo dostop do celotnega besedila priglašenih predpisov. Da bi se preprečilo nastajanje dodatnih ovir in z namenom nadaljevanja razvrstitve nacionalnih pravil v skladu s členom 27, Komisija spremlja uvajanje novih predpisov v državah članicah. Če Komisija oceni, da je nov predpis sredstvo samovoljne diskriminacije ali prikrita omejitev železniškega prometa med državami članicami, v skladu s postopkom iz člena 29(3) sprejme odločitev, naslovljeno na zadevno državo članico. Države članice se lahko pri predpisih in omejitvah izključno lokalne narave odločijo, da jih v skladu s tem odstavkom ne priglasijo. V takšnih primerih države članice take predpise in omejitve navedejo v registru infrastrukture iz člena 35. Države članice zagotovijo, da se zavezujoči tehnični predpisi objavijo in so dostopni vsem upravljavcem železniške infrastrukture, prevoznikom v železniškem prometu in prosilcem za dovoljenje za začetek obratovanja v jeziku, ki je jasen in razumljiv za zadevne strani.

Člen 1518 Postopek za izdajo ES-izjave o verifikaciji ê 2008/57/ES (prilagojeno) ð novo 1. Za izdajo ES-izjave o verifikaciji prosilec  zaprosi Õ povabi priglašeni organ  za ocenjevanje skladnosti Õ , katerega je v ta namen izbral, da začne postopek za ES-verifikacijo iz Priloge VI. Prosilec je lahk