EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 19.10.2011 
SEC(2011) 1239 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
Spremni dokument 
UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
Pilotna faza pobude za projektne obveznice Evropa 2020 
{COM(2011) 659 kon č.} 
{SEC(2011) 1237 kon č.}  
 
SL 2   SL 1. UVOD 
Ta dokument vsebuje povzetek ocene u činka o pilotni fazi pobude  za projektne obveznice v 
okviru strategije Evropa 2020. Namen pobude je  vzpostaviti podporni mehanizem, ki bi 
infrastrukturnim projektom omogo čal dostop do financiranja ka pitalskih trgov kot dopolnitev 
bolj tradicionalnim ban čnim posojilom. Glede na sedanje težave v zvezi s financiranjem 
projektov ter potrebo po preskusu zasnove in zagotovitvi tržnega spre jemanja nove pobude je 
predlagano, da se pilotna faza za prometni in energetski sektor ter sektor IKT za čne izvajati že 
v obdobju 2012–2013. Pilotna faza bo financirana s prerazporeditvijo skupno 230 milijonov EUR iz prora čunskih vrstic TEN-T, TEN-E in PKI. 
Pilotna faza je namenjena izboljšanju u činkovitosti pobude v okvi ru instrumenta za 
povezovanje Evrope, ki bo v obdobju 2014–2020 uskladil  financiranje infrastrukture EU. Ta 
ocena učinka obravnava predvsem pilotno fazo. 
Za izpolnjevanje ambicioznih ciljev iz strate gije Evropa 2020 so potrebne znatne naložbe. 
Kljub finan čni podpori iz prora čuna Skupnosti v obliki nepovratnih sredstev iz prora čunske 
vrstice TEN, strukturnih skladov, K ohezijskega sklada, programa za konkuren čnost in 
inovativnost ter posojil Evropske  investicijske banke, štev ilna omrežja TEN in drugi 
infrastrukturni projekti zaradi razli čnih razlogov ostajajo nedokon čani. Komisija je ugotovila, 
da pomanjkanje naložb zn atno ovira doseganje ciljev
1. 
Pobuda je del strategije Evropa 2020 , ki jo je 17. junija 2010 podprl Evropski svet, njen 
namen pa je Evropo preoblikovati v pametno, trajnostno in vklju čujoče gospodarstvo s trajno 
visoko stopnjo zaposlenosti, produk tivnosti in socialne kohezije. EU  je za spodbujanje rasti in 
ustvarjanja delovnih mest opredelila sedem vodilnih pobud, med katere spadata tudi 
„digitalna agenda “ in „ Evropa, gospodarna z viri “. Pobudi sta povezani z vseevropskimi 
omrežji (TEN) na podro čjih prometa, energetike in telekomunikacij. 
V obdobju 2014–2020 instrument ne bo nujno omejen na podro čja instrumenta za 
povezovanje Evrope v prihodnosti; upravi čeni bi bili lahko tudi  projekti v drugih 
infrastrukturnih sektorjih, npr. socialnih se ktorjih, sektorju za obnovljivo energijo ali 
nekaterih vesoljskih projektih, če bodo izpolnjevali gospodarske in finan čne predpogoje. Zato 
bo instrument mogo če uporabiti v drugih okvi rih politike, vklju čno s strukturnimi skladi in 
Kohezijskim skladom ter zunanjimi politikami. Pri pripravi predloga o instrumentu za povezovanje Evrope ta možnost ne sme biti izklju čena. 
2. O
PREDELITEV PROBLEMA  
Za izpolnitev ciljev politike iz strategije Evropa 2020 so v Evropi potrebne znatne naložbe v 
infrastrukturo na podro čjih prometa, energetike in omrežij IKT, ki so ocenjene na 
1,5 bilijona EUR do 2 bilijona EUR. Seveda obs tajajo znatne potrebe po naložbah tudi na 
drugih podro čjih infrastrukture, vendar se te na tej stopnji ne bodo dodatno obravnavale. To 
                                                 
1 Glej na primer belo knjigo o prometu (SEC 0359/2011), sporo čilo Prednostne naloge glede energetske 
infrastrukture za leto 2020 in pozneje – Na črt za integrirano evropsko energetsko omrežje 
COM(2010) 677, sporo čilo Evropska digitalna agenda COM(2010) 245 in sporo čilo Evropske 
širokopasovne povezave: naložb e v rast, ki jo poganja dig itizacija (COM(2010) 472).  
 
SL 3   SL glede na skupni znesek pomeni, da bo mo rda treba na leto zagotoviti najmanj 
200 milijonov EUR. Pomanjkanje naložb znatno ovi ra doseganje zgoraj navedenih ciljev, zato 
projekti niso pravo časno končani ali se prenehajo izvajati. Sedanji problem je tako odvisen 
zlasti od vrste in obsega primanjkljaja  pri financiranju infrastrukture. 
Naložbe v infrastrukturo javnega sektorja zdaj v EU povpre čno znašajo približno 1 % BDP ali 
120 milijard EUR na leto, pri čemer je za naložbe v promet namenjenih približno 80 % tega 
zneska, ve čina preostalega zneska pa je namenjenega naložbam v socialno infrastrukturo, npr. 
šole in bolnice.  
Vlade so okrepile spodbude za zasebni sektor, da  bi naložbe v infrastrukturo financiral v 
celoti sam v obliki privatizacije ali koncesij, v zadnjem času pa tudi na podlagi modela javno-
zasebnega partnerstva. Takšni zasebno financirani projekti se obi čajno financirajo z 
lastniškim kapitalom sponzorjev ali drugih vlagateljev ter ban čnimi posojili. 
Vendar sprememba glede naložb, potrebna za izpol njevanje ciljev iz strategije Evropa 2020, 
znatno presega obi čajen način poslovanja ter zahteva pon ovno obravnavo financiranja in 
posredovanje EU. 
Brez pobude (osnovni scenarij ) bi EU še naprej uporabljala trenutni sistem financiranja 
posameznih projektov z nepovratnimi sredstvi brez uporabe t. i. finan čnih instrumentov v 
energetskem sektorju in sektor ju IKT. V prometnem sektorju se bosta do poteka veljavnosti 
uporabljala obstoje ča finančna instrumenta, tj. instrument  garancij za posojila za TEN-T 
(LGTT), ki podpira ban čna posojila za nekatere vrste pr ometnih projektov, ter sklad 
Marguerite, ki zajema naložbe lastniškega ka pitala v prometne, energetske in podnebne 
projekte. 
Zato bo pomanjkanje financiranja za infrastr ukturo vplivalo na vse države v EU, zlasti 
tranzitne države in države na obrobju. Prizadete skupine vklju čujejo državljane vseh držav 
članic , ki uporabljajo infrastrukturo in  jo kot potrošniki ali davkopla čevalci tudi financirajo, 
organe, ki organizirajo razpis , ki morda nimajo na voljo ve č konkuren čnih ponudb za 
financiranje, ter predlagatelje projekta , ki zdaj morda ne morejo pridobiti finan čnih sredstev 
za projekte, kar neposredno vpliva na zaposlovanje.  To lahko vpliva tudi  na podizvajalce, ki 
lahko vklju čujejo tudi MSP. 
3. ANALIZA SUBSIDIARNOSTI  
Pravica EU do ukrepanja na podro čju financiranja infrastrukture je opredeljena v členu 172 in 
členu 173, ki dolo čata, da za doseganje zadevnih ciljev  Unija [...] lahko podpira projekte 
skupnega interesa, ki jih podpirajo države članice.  
Pobuda za projektne obveznice Evropa 2020 je v skladu z na čelom subsidiarnosti, ker je 
uredba EU za financiranje projektov vseev ropskih omrežij s projektnimi obveznicami 
najprimernejši instrument za zagotavljanje u činkovitega ter cenovno ugodnega na čina za 
pridobivanje visoke st opnje financiranja iz  zasebnega sektorja. Pobuda bo prvi finan čni 
instrument EU, ki se bo uporabljal  za infrastrukturne projekte v ve č sektorjih s podobnimi 
potrebami po financiranju ter bo zato ugodneje  vplival na trg, skladnost, upravno u činkovitost 
in uporabo virov. S pobudo, v kateri je obrav navana zlasti optimizacija uporabe finan čnih 
sredstev EU, naj bi se pove čala učinkovitost ukrepov EU in držav članic pri tej delitvi 
pristojnosti.  
 
SL 4   SL Kapitalski trgi presegajo naciona lne meje, zato bi morala zaradi u činkovitosti tako delovati 
tudi shema financiranja. Na ta na čin bi se izognili tudi izkrivljanju finan čnih trgov. Države 
zunaj EU imajo lastne politike, ki podpirajo fi nanciranje infrastrukture. Zato bi z evropsko 
pobudo izena čili mednarodne konkuren čne pogoje za evropske proj ekte, za katere je treba 
pridobiti finan čna sredstva. 
Povezana cilja za pove čanje financiranja infrastrukture in ustvarjanje trga obveznic na 
področju infrastrukture se lahko na ravni EU dos ežeta bolje in celov iteje kot v državah 
članicah. 
4. CILJI POBUDE EU 
Splošni dvojni cilj pobude je spodbuditi naložbe v infrastrukturo  in vzpostaviti trge 
dolžniškega kapitala ko t nove vire financiranja . Posebni cilji pilo tne faze pobude vklju čujejo 
izboljšanje do najve č 3–6 projektov TEN-T, enega projekta TEN-E in najve č 1–3 
širokopasovnih projektov, za katere se omogo či izdajanje obveznic. Število projektov je 
odvisno od obsega financiranja, ki  je potrebno za vsak projekt,  kar pomeni, da je pri ve čjem 
obsegu financiranja za posamezno transakcijo potrebnih ve č dodeljenih prora čunskih sredstev 
EU. Pričakuje se, da bodo dodatne naložbe 15- do 20-krat ve čje od prispevka iz prora čuna 
EU. Obseg, prora čun in časovni okvir projektne faze so omejeni,  zato je to le prvi korak pri 
vzpostavitvi trga obveznic na podro čju infrastrukture v EU, pri čemer spodbuja rešitve na 
področju obveznic zasebnega sektorja. 
Ti cilji so tesno povezani z obstoje čimi politikami in strategijami EU, kot je strategija 
Evropa 2020, ter ambicioznimi cilji energetske  in podnebne politike, tj. cilji „20-20-20“. 
Pobuda je skupaj z ostalimi finan čnimi instrumenti pomemben temelj za instrument za 
povezovanje Evrope , predlagan za prometni, energetski  sektor in sektor IKT znotraj 
večletnega finan čnega okvira  za obdobje 2014–2020.  
5. MOŽNOSTI POLITIK  
Na podlagi ukrepa za obravnavanje obstoje čega finan čnega primanjkljaja in doseganje 
opredeljenih ciljev na podro čju infrastrukture so preu čene tri glavne možnosti: 
Možnost 1: Financiranje z nepovrat nimi sredstvi, brez novega finan čnega instrumenta 
(osnovni scenarij).  To pomeni izklju čno odvisnost od uporabe nepovrat nih sredstev iz javne 
blagajne, vklju čno z bančnimi posojili EU kot glavnim virom financiranja zasebnega sektorja. 
Na podro čju prometa se med pilotno fazo  še naprej uporabljata obstoje ča finančna 
instrumenta. 
Možnost 2:  Regulativne pobude za financiranje infrastrukture.  V celotni EU ni 
vzpostavljen pravi trg projektn ih obveznic. V Evropi financ iranje obvladujejo banke, pri 
čemer se je zares povezan in likviden trg obveznic za čel razvijati šele po uvedbi enotne 
valute. Ker banke bolje poznajo svoje stranke in la hko analizirajo predloge za financiranje 
infrastrukture, lahko v primerjavi  z vlagatelji v obveznice spre jemajo bolj tvegane strukture 
financiranja. Zato je eden od na činov za obravnavanje problema fi nanciranja infrastrukture, 
da se od sponzorjev zahtevajo boljš i zavarovalni pake ti ali da se pove ča privlačnost naložb za 
vlagatelje. 
 
SL 5   SL Možnost 3: Uporaba finan čnega instrumenta.  Finančni instrument bi bi l v obliki garancije 
ali posojila EIB. Prednost te možnosti je v tem, da finan čni instrument ni uveden, ampak je 
odvisen od tržnega povpraševanja. Dobro oblikovan finan čni instrument je zelo prilagodljiv in 
se lahko pravo časno odziva na potrebe trga.  
Pobuda bi zajemala predhodno opredelje no prednostno infrastrukturo na podro čju prometa, 
energetike in IKT, pri čemer bi prek ban čnih posojil dopolnila obstoje če vire financiranja 
projekta. V okviru pobude je dolg proj ekta, razdeljen na prednostno tranšo  in podrejeno 
tranšo , ki ima prednost pred lastniškim kapita lom. Podrejena tranša je lahko v obliki 
podrejenega posojila , odobrenega podjetju na za četku, torej je finan čno pokrita, ali pa se 
dodeli v obliki kratkoro čnega posojila v primeru nepredvidene situacije , iz katerega lahko 
podjetje črpa, če je to potrebno, v tem primeru je finan čno nepokrita. Na črtovati je mogo če 
tudi kombinacijo finan čno krite in finan čno nekrite tranše, odvisno od zna čilnosti projekta. 
V primeru podrejene tranše se izboljš a profil tveganja prednostnega dolga  in pove ča 
privlačnost prednostnega dolga za vlagatelje, zato se lahko prednostna tr anša izda v obliki 
obveznice. Želena kreditna kvaliteta splošno gledano dosega vsaj bonitetno oceno BBB+ , kar 
pomeni, da je verjetno potre bna podrejena tranša, ki za jema do 20 % prednostnega dolga  
projekta. Namen je razširiti bazo vlagateljev za  financiranje projekt ov prek zasebnega dolga 
na vlagatelje v obveznice. Mehanizem pobude bi temeljil na delitvi tveganja med EIB in EU.  
Druge obravnavane možnos ti, ki so bile opuš čene v zgodnji fazi in  niso bile podrobno 
ocenjene, so neposredna prednostna posojila EU  ali EIB, garancija na tveganje celotne 
dolžniške obveznosti, rezervni sklad za izgube in oblikovanje Ev ropske infrastrukturne banke 
ali Agencije za jamstvo, pri čemer te možnosti ne spodbujajo fina nciranja kapitalskega trga ali 
izkrivljajo pobude razli čnih udeležencev. 
6. OCENA U ČINKOV  
Možnost 1: S financiranjem z nepovratnimi sredstvi bi bil dopuš čen stalen primanjkljaj na 
področju naložb v infrastrukturo in virov zasebnega  financiranja, kar bi negativno vplivalo na 
evropski dolgoro čni trajnostni razvoj. Gos podarski in socialni u činek izgrajenih projektov se 
sicer ne bi spremenil. Izvedena  infrastruktura bi bila  verjetno zgrajena z višjimi družbenimi 
stroški, kot bi bilo nujno potrebno. Obstaja tveganje, da bi bila klju čna infrastruktura EU 
opuščena zaradi nacionalnih  prednostnih nalog. 
Možnost 2:  Regulativne pobude  omogočajo večje financiranje z obveznicami. Gospodarski 
in socialni u činek izgrajenih projektov se sicer ne bi spremenil. Vendar bi bili kon čni stroški 
za davkopla čevalce verjetno višji, saj se pri tej mo žnosti strošek dodatnega kapitala prenese. 
Poleg tega bi lahko bili stroški za skladnost v izbranih sektorjih visoki, kar bi povzro čilo 
izkrivljanje trga, vendar je to težko oc eniti. Vsekakor je to možnost nemogo če hitro uvesti. 
Možnost 3: Finan čni instrument  bi se izvedel v obliki kratkoro čnega posojila v primeru 
nepredvidene situacije ali podrejenega  posojila. Gospodarski  in socialni u činek izgrajenih 
projektov se sicer ne bi spremenil, vendar se pri čakuje, da bi bili stroški za davkopla čevalce 
nižji. 
V spodnji razpredelnici so na kratko opisani razli čni učinki obravnavanih možnosti glede na 
druge gospodarske, socialne u činke in vplive na okolje. 
 
SL 6   SL  
 Možnost 
 
Merila  Možnost 1: 
Financiranje z 
nepovratnimi sredstviMožnost 2: 
Regulativna pobuda  Možnost 3: 
Finančni instrument in 
možna ureditev kapitalskih 
trgov  
Doseženi cilji  
Omrežja TEN  Delno  Delno  Da 
Kapitalski trgi  Ne Morda  Da 
Učinek možnosti  
Gospodarski 
učinki – Mogoča je le malo 
večja učinkovitost 
– Stalno pomanjkanje financiranja – Relativno 
zmanjšanje 
dolgoročnega 
potenciala rasti in konkuren čnosti EU 
 
– Družbeni stroški 
infrastrukture so višji, 
kot bi bilo potrebno  – Brez stroškov za proračun 
– Napačna dodelitev 
sredstev zaradi izkrivljanja odločanja
2 
– Višji stroški za 
sponzorje, organe, ki organizirajo razpis, in davkoplačevalce, zato 
 
manjši obseg izgrajene 
infrastrukture 
– Manjša možnost podaljšanja zaradi ovir, ki jih povzro čajo različne 
ureditve 
 
– Nesorazmerno veliki 
stroški za skladnost za 
MSP – Večina končnega 
financiranja se pridobi z nižjimi stroški – Spodbujeno izvajanje velikih infrastrukturnih 
projektov z nacionalnimi in 
čezmejnimi koristmi 
– Večji dostop do 
infrastrukture po zmerni ceni – Ustvarjanje možnosti za bolj 
raznoliko financiranje 
– Pozitiven vpliv na razvoj in konkuren čnost EU 
– Odvisno od trga
 
Socialni u činki – Financiranje z 
nepovratnimi sredstvi 
za projekte, ki jih je mogoče financirati na 
trgu – Možen primanjkljaj financiranja za šibkejše 
projekte 
 
– Ključne 
infrastrukture EU so odvisne od nacionalnih prednostnih nalog 
– Nesorazmernost 
čezmejnih projektov, 
ki zmanjšujejo kohezijo v EU
 – Sponzorji, ki zaradi 
višjih stroškov iš čejo 
najbolj donosne projekte – Neizvajanje šibkejših projektov – Vedno ve čja 
nesorazmernost čezmejnih 
projektov in manjša 
kohezija v EU
 – Pokojninski in zavarovalni 
skladi, ki zagotavljajo višjo 
stopnjo donosnosti za imetnike police pokojninskega zavarovanja, tj. državljane – Večja integriteta trga, ki 
zagotavlja boljše storitve in 
večje zaupanje vlagateljev ter 
boljšo udeležbo na finan čnih 
trgih – Več novih delovnih mest 
zaradi spodbujanja nove 
infrastrukture in gospodarske 
rasti
 
Vplivi na okolje  – Brez posebnega vpliva na okolje
 – Višji stroški pomenijo manjši obseg izgrajene infrastrukture z manjšimi mogočimi (pozitivnimi in – Pospeševanje ali 
omogočanje financiranja za 
projekte z vplivom na okolje, ki sicer ne bi nastali 
                                                 
2 Zaradi ve čjih stroškov financiranja bodo sponzorji verjetno želeli pridobiti najbolj donosne projekte, 
zato se morda v posameznih sektorjih ne bodo izvajali manj donosni, vendar dobri projekti, medtem ko 
bodo vlagatelji vlagali v infrastrukturne projekte zaradi regulativnih prednosti in ne zaradi kakovosti 
projektov, kar lahko povzro či napačno dodelitev sredstev. 
 
SL 7   SL negativnimi) vplivi  – Izvajanje strategije 
Evropa 2020 s pozitivnim 
vplivom na okolje  
 
Iz zgornje razprede lnice je razvidno: 
• Z gospodarskega stališ ča je možnost 3 na splošno najboljša. Medtem ko izpolnjuje 
oba opredeljena cilja z nižjimi skupnimi stroški,  pri ustrezni oceni ne izkrivlja trga in 
zmanjšuje upravno obremenitev. 
• S socialnega stališ ča možnosti 2 in 3 poenostavljata zbiranje kapitala s strani 
gospodarskih subjektov, zagotavljata potrebno  infrastrukturo, spodbujata rast ter 
ustvarjata nova delovna mesta. Vendar je možnost 3 bolj zaželena, saj bi bila ugodna 
za institucionalne vlagatelje, kot so pokojnins ki in zavarovalniški skladi, ki vlagajo v 
finančne instrumente, da zagotovijo višj o stopnjo donosnosti za imetnike police 
pokojninskega zavarovanja, tj. državljane. 
• Z okoljskega stališ ča splošni cilji pobude EU zadevaj o le financiranje projektov. 
Vpliv na okolje imajo lahko le projekti sami. 
V spodnji zbirni preglednici so navede ne prednosti in pomanjkljivosti razli čnih možnosti 
glede na merila u činkovitosti, doseganje zad evnih ciljev in njihovo u činkovitost glede 
doseganja teh možnosti z dolo čenimi viri ali vsaj za dolo čeno ceno. Vsak scenarij je ocenjen z 
„---“ (zelo negativno), „0“ (nevtr alno) in „+++“ (zelo pozitivno).
 
SL 8   SL  
 Merila
 
Možnost  Učinek na 
zainteresirane 
strani  Učinkovitost  Uspešnost  
Cilj 1: Spodbujanje naložb v infrastrukturo, zlasti v infrastrukturo, povezano z omrežji TEN  
Možnost 1: 
Nepovratna sredstva  0 0 0 
Možnost 2: Regulativne pobude
 (--) določena 
upravna 
obremenitev za 
gospodarske družbe in vlagatelje, ki pa se
 
za države članice 
(0) ne spremeni, če 
se ne zahteva dodatno spremljanje
 (+) delno omogo ča 
izvedbo nekaterih 
omrežij TEN  
(--) lahko ustvari 
nasprotja med ureditvijo posameznih sektorjev in potrebo po ve čjem 
kapitalu
 (0) ne pove ča stroškov 
proračuna 
(---) pove ča stroške za 
skoraj vse vrste zainteresiranih strani (--) vplivala bi na vse projekte in financerje, ne 
le na tiste, ki uporabljajo 
obveznice
 
Možnost 3: Finančni instrument in 
možna ureditev 
kapitalskih trgov
 (-) nižja upravna 
obremenitev za podjetja in države 
članice, ki pa je 
(---) večja za 
vlagatelje (--) zahteva izobraževanje vlagateljev
 (++) omogo ča izvedbo 
omrežij TEN  
(++) spodbuja enotni trg 
(+++) spodbuja 
konkuren čnost med 
bankami in trgi obveznic (---) odvisna je od drugih pogojev, kot so tržno sprejemanje, 
sistemi javnih naro čil, 
regulativni okvir in negotovosti, ki jih občutijo vlagatelji
 (+) prispevki prora čuna 
bodo strogo omejeni  
(+++) pričakovani manjši 
stroški naložb v 
infrastrukturo v času 
trajanja projekta  
Cilj 2: Vzpostavitev trgov dolžniške ga kapitala kot novega vir financiranja  
Možnost 1: 
Nepovratna sredstva  (---) ni spodbude za vlagatelje in projekte
 (---) (---) 
Možnost 2: Regulativne pobude
 (0) ne ustvari novega investicijskega 
orodja 
(+) kot nišne dejavnosti se lahko razvijejo nekatere zasebne pobude
 (+) morda lahko vzpostavi trge dolžniškega kapitala kot 
vire financiranja
 
(+) morda lahko 
spodbudi nekaj financiranja
 (---) višji stroški financiranja
 
(---) ni jasno, ali bo 
spodbudila dodatno 
financiranje, v tem primeru bi bili dodatni stroški nepotrebni
 
Možnost 3: Finančni instrument
 (++) razširi izbiro 
finančnih 
instrumentov 
(---) potreba po promociji in usposabljanju v zvezi z novim 
instrumentom EU
 (+++) spodbudi nove 
vire financiranja in 
(++) morda lahko ustvari 
nov razred sredstev  
(+++) spodbudi ve čino 
financiranja (--) dejavniki, kot je 
obvladujo či ali 
spremljajo či upnik 
zahtevajo raznolike (++) pričakovani nižji 
stroški financiranja 
(-) negotovosti glede 
dodatnih stroškov, kot je ocena ali uvrstitev, ostajajo 
 
 
SL 9   SL pristope  
 
Možnost 2  je po mnenju Komisije cenovno najbolj ugodna , vendar brez jasne koristi uvaja 
stroške za vse sponzorje projektov  ne glede na njihovo velikos t. Ker ni pobude, na podlagi 
katere bi banke in vlagatelji prilagodili svoje ravnanje, se kapitalski trgi proti pri čakovanjem 
verjetno ne bodo razvili. Pri čakuje se, da bo ta možnos t precej negativno vplivala na 
zainteresirane strani, v smislu u činkovitosti in uspešnosti  pa bo v primerjavi z drugimi 
možnostmi zagotovila slabše rezultate . Zato je ta možnost najmanj zaželena. 
Možnost 1  sama po sebi ne pove čuje stroškov  zainteresiranih strani, ve ndar tudi ne ustvarja 
dodatnih možnosti financiranja  s trgov posojil ali kapitalskih trgov. Poleg tega ta možnost ne 
bi vplivala na u činkovitost in uspešnost  doseganja opredeljenih ciljev. Zato je ta možnost 
druga najbolj oz. najmanj zaželena možnost. 
Najustreznejša možnost je uporaba finan čnega instrumenta – tj. možnost 3 , saj udeležencem 
na trgu zagotavlja gospodarske spodbude za prilaga janje njihovega ravnanja, ne da bi uvedla 
splošne regulativne stroške . Ta rešitev je najbolj u činkovita , saj najbolj pozitivno vpliva  na 
zainteresirane strani in najbolj oprijemlji vo izboljšuje financiran je infrastrukture. 
7. SPREMLJANJE IN VREDNOTENJE  
Komisija lahko deluje prek ene ali ve č finančnih institucij z javnim poslanstvom, ki obi čajno 
v skladu s svojimi internimi predpisi in postopki prejemajo in ocenjujejo vloge za podporo, finančno strukturo projekta, njegovo ekonomsko upravi čenost itd. Pilotna faza bo izvedena 
zlasti v sodelovanju z EIB. 
Financiranje EIB bo upravljala EIB v sk ladu s svojimi predpisi in postopki, vklju čno z 
ustreznimi ukrepi za odobritev, revizijo, nadzor  in spremljanje, o katerih EIB redno poro ča 
Komisiji.  
Komisija že zbira podatke na trgu obveznic  EU, lahko pa zahteva tudi, da informacije 
zagotovijo banke, ki izdajajo projektne obveznice.  Komisija bo te vire in posebne kazalnike 
uspešnosti uporabila pri pregledu pilotne faze pred koncem leta 2013, da bo lahko pripravila 
ugotovitve o prihodnji zasnovi. Z vmesnim pregle dom instrumenta za povezovanje Evrope bo 
ocenjeno, ali uvedena shema (še vedno) ustvarja  dodano vrednost in jo je smiselno ohraniti.