o določenih dovoljenih uporabah del ali drugih predmetov urejanja, zaščitenih z avtorsko in sorodnimi pravicami, za slepe in slabovidne osebe ter osebe z drugimi motnjami branja, ter o spremembi Direktive 2001/29/ES o usklajevanju določenih vidikov avtorske in sorodnih pravic v informacijski družbi

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Predlagana direktiva bo pravo Unije uskladila z mednarodnimi zavezami EU na podlagi Marakeške pogodbe o olajšanem dostopu do objavljenih del za slepe in slabovidne osebe ter osebe z drugimi motnjami branja (v nadaljnjem besedilu: Marakeška pogodba).

Marakeška pogodba je bila sprejeta leta 2013 v okviru Svetovne organizacije za intelektualno lastnino, da bi se olajšala razpoložljivost in čezmejna izmenjava knjig ter drugega tiskanega gradiva v dostopnih formatih po vsem svetu. Unija jo je podpisala aprila 2014. Marakeška pogodba od pogodbenic zahteva, da določijo izjeme ali omejitve avtorskih in sorodnih pravic v korist slepih in slabovidnih oseb ter oseb z drugimi motnjami branja in omogoča čezmejno izmenjavo izvodov knjig v posebnih formatih, vključno z avdio knjigami in drugim tiskanim gradivom, med državami, ki so pogodbenice Marakeške pogodbe. Unija se je tako politično zavezala k izvajanju pogodbe, kar sta od tedaj potrdila Svet in Evropski parlament. Komisija je ločeno predstavila predlog sklepa Sveta o ratifikaciji Marakeške pogodbe z Unijo oktobra 2014. Svet je maja 2015 Komisiji predložil predlog na podlagi člena 241 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), v katerem je poudaril svojo polno zavezanost k hitremu začetku veljavnosti Marakeške pogodbe in pozval Evropsko komisijo, naj nemudoma predloži zakonodajni predlog za spremembo pravnega okvira Unije v skladu s Pogodbo.

Upravičenci Marakeške pogodbe, tj. slepe in slabovidne osebe ter osebe z drugimi motnjami branja (v nadaljnjem besedilu: upravičene osebe) se soočajo s številnimi ovirami pri dostopu do knjig in drugega tiskanega gradiva, zaščitenega z avtorskimi in sorodnimi pravicami. Razpoložljivost knjig v formatih, ki so dostopni osebam z motnjami branja, se ocenjuje na med 7 % in 20 %, čeprav digitalna tehnologija močno olajšuje objavljanje brez ovir pri dostopu. Dostopni formati vključujejo npr. Braillovo pisavo, velik tisk, e-knjige in zvočne knjige s posebnim krmiljenjem, zvočne opise in radijske oddaje.

Cilj predlagane direktive je povečati razpoložljivost del in drugih zaščitenih predmetov urejanja, npr. knjig, revij, časopisov, periodičnih publikacij in drugih pisnih del, notnih zapisov ter drugega tiskanega gradiva, tudi v zvočni obliki, v formatih, ki so dostopni upravičenim osebam. To bo doseženo tako, da se bodo vse upravičene osebe in organizacije, ki nepridobitno zadovoljujejo njihove potrebe, lahko zanesle na obvezno in harmonizirano izjemo za avtorske in sorodne pravice v Uniji. To bo omogočilo izdelavo izvodov v dostopnem formatu za sicer nedostopna dela in druge predmete urejanja, ki so bili že objavljeni ali dani na voljo. Predlagana direktiva bi temu ustrezno spremenila obstoječi zakonodajni okvir Unije in zagotovila, da se lahko izvode v dostopnem formatu, izdelane v eni državi članici, razširja ter do njih dostopa po vsej Uniji. Glede na obveznosti iz Marakeške pogodbe glede čezmejne izmenjave izvodov v dostopnem formatu med Unijo in tretjimi državami, ki so pogodbenice Marakeške pogodbe, bi bilo to direktivo treba brati skupaj z Uredbo [...].

Predlagana direktiva je tudi v skladu z obveznostmi Unije, ki izhajajo iz Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov (v nadaljnjem besedilu: Konvencija o pravicah invalidov). EU v skladu s Sklepom Sveta 2010/48/ES zavezuje Konvencija o pravicah invalidov od januarja 2011. Določbe iz Konvencije o pravicah invalidov so tako postale sestavni del pravnega reda Unije. Pravica invalidov do dostopa do informacij in pravica do udeležbe v kulturnem življenju pod enakimi pogoji, kot jih imajo drugi, sta zapisani v Konvenciji o pravicah invalidov. Njen člen 30 od pogodbenic Konvencije zahteva, da skladno z mednarodnim pravom sprejmejo vse ustrezne ukrepe, s katerimi preprečujejo, da bi zakoni o varstvu intelektualne lastnine nerazumno ali diskriminacijsko ovirali dostop invalidov do kulturnega gradiva. V svojih sklepnih ugotovitvah o začetnemu poročilu Evropske unije, sprejetem 4. septembra 2015, je odbor Združenih narodov za pravice invalidov Unijo spodbudil k sprejetju vseh ustreznih ukrepov za izvajanje Marakeške pogodbe v najkrajšem možnem času.

•Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

Unija je sprejela več direktiv na področju avtorske in sorodnih pravic, ki zagotavljajo pravno varnost in visoko raven zaščite imetnikov pravic. Pravice, ki so relevantne za predlagano direktivo, so trenutno harmonizirane z Direktivo 2001/29/ES o usklajevanju določenih vidikov avtorske in sorodnih pravic v informacijski družbi (v nadaljnjem besedilu: Direktiva 2001/29/ES), Direktivo 2006/115/ES o pravici dajanja v najem in pravici posojanja ter o določenih pravicah, sorodnih avtorski pravici, na področju intelektualne lastnine in Direktivo 96/9/ES o pravnem varstvu baz podatkov ter Direktivo 2009/24/ES o pravnem varstvu računalniških programov.

Pravo Unije določa tudi več izjem ali omejitev teh pravic, ki pod določenimi pogoji in za doseganje določenih ciljev politike omogočajo uporabo vsebine brez dovoljenja imetnika pravic. Potrebe glede dostopnosti za invalide so bile v zvezi s tem priznane in jih določa zlasti člen 5(3)(b) Direktive 2001/29/ES. Ta določba državam članicam omogoča, da uvedejo izjeme ali omejitve avtorske in sorodnih pravic v korist invalidov, vključno z motnjami branja, za uporabe, ki so neposredno povezane z invalidnostjo in so nekomercialne narave ter v obsegu, ki ga zahteva posamična oblika invalidnosti. V skladu z zahtevami iz Marakeške pogodbe bo izjema iz predlagane direktive obvezna za države članice ter se bo uporabljala za pravice, ki so bile harmonizirane na ravni Unije in so relevantne za izdelavo in razširjanje izvodov v dostopnem formatu, kakor jih določa Marakeška pogodba. Izjema dopolnjuje obstoječo neobvezno izjemo ali omejitev iz člena 5(3)(b) Direktive 2001/29/ES z uvedbo obvezne izjeme v korist upravičenih oseb, ki bo imela učinek na celotnem notranjem trgu.

•Skladnost z drugimi politikami Unije

S sprejetjem te direktive Unija želi zagotoviti, da imajo vse upravičene osebe dostop do knjig, periodičnih publikacij, časopisov, revij in drugih pisnih besedil, notnih zapisov ter drugega tiskanega gradiva v enaki meri kot osebe brez take motnje ali invalidnosti, ter da se lahko za dosego tega cilja izkoristi celotni potencial notranjega trga. V zvezi s tem je predlagana direktiva skladna z drugo zakonodajo in pobudami, sprejetimi na ravni Unije, da bi „gradi[li] na moči našega enotnega trga in v celoti izkoristi[li] njegov potencial v vseh razsežnostih“ ter jih dopolnjuje. Vključujejo predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o dostopnosti spletišč organov javnega sektorja in predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z zahtevami glede dostopnosti proizvodov in storitev (v nadaljnjem besedilu: evropski akt o dostopnosti). Zlasti predlog evropskega akta o dostopnosti vključuje obveznosti, s katerimi se zagotovi, da storitve elektronskih knjig, ki se opravljajo na notranjem trgu, z dnem začetka uporabe akta izpolnjujejo določene funkcijske zahteve, da bi bile dostopne od začetka njihovega trženja.

2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

•Pravna podlaga

Pravna podlaga predloga je člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

•Subsidiarnost (za neizključno pristojnost)

Unija lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kakor je določeno v členu 5 PDEU. Cilj predlagane direktive je olajšati dostop do določenih vsebin, zaščitenih z avtorsko in sorodnimi pravicami, za upravičene osebe iz Marakeške pogodbe v okviru notranjega trga na področju, ki je že harmonizirano s pravom Unije in se zato le z njim lahko spremeni. Brez ukrepanja Unije države članice tega cilja ne bi mogle doseči. Poleg tega se zaradi obsega in učinkov lahko ta cilj bolje doseže na ravni Unije.

•Sorazmernost