Če povzamemo, načrtovani primanjkljaj za leto 2020 presega referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe in ni blizu nje. Preseganje se šteje za izjemno, kot je opredeljeno v Pogodbi ter Paktu za stabilnost in rast, narava tega preseganja pa se trenutno šteje za začasno. Zato analiza kaže, da merilo glede primanjkljaja, kot je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/97, prima facie ni izpolnjeno.

Na podlagi programa stabilnosti za leto 2020 naj bi primanjkljaj sektorja država Cipra v letu 2020 dosegel 4,3 % BDP, kar je precej nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 3 % BDP, in ni blizu nje. Pričakuje se, da bo povečanje primanjkljaja predvsem posledica fiskalnega učinka ukrepov, ki jih je sprejela vlada za boj proti pandemiji (ocenjenih na 4,4 % BDP), in domnevnega zmanjšanja davčnih prihodkov zaradi poslabšanja makroekonomskih razmer.

Komisija je zato pripravila to poročilo, v katerem je analizirano, kako Ciper izpolnjuje merili glede primanjkljaja in dolga iz Pogodbe. Poročilo ocenjuje vse pomembne dejavnike ter ustrezno upošteva velik gospodarski šok, povezan s pandemijo COVID-19.

Podatki, ki so jih ciprski organi sporočili 31. marca 2020 in jih je nato potrdil Eurostat, kažejo, da je presežek sektorja država v Cipru leta 2019 dosegel 1,7 % BDP, bruto dolg sektorja država pa je znašal 95,5 % BDP. V skladu s programom stabilnosti za leto 2020 Ciper v letu 2020 načrtuje primanjkljaj v višini 4,3 % BDP, dolg pa naj bi znašal 116,8 % BDP.

Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast. Klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe (ES) št. 1467/97, olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija se je v svojem sporočilu strinjala s Svetom, da glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi izbruha COVID-19 sedanje razmere dovoljujejo uporabo klavzule. Ministri za finance držav članic so se 23. marca 2020 strinjali z oceno Komisije. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta.

3.Merilo glede dolga

Delež javnega dolga v BDP se je po znatnem zmanjšanju na 93,9 % BDP v letu 2017 povečal na 100,6 % BDP v letu 2018. Povečanje je bilo predvsem posledica izdaje sklopa državnih obveznic (3,2 milijarde EUR, več kot 15 % BDP) za financiranje enkratne državne podpore za prodajo in prenehanje banke Cyprus Cooperative Bank (CCB) v skladu s predpisi.

Delež javnega dolga v BDP se je znatno zmanjšal na 95,5 % BDP v letu 2019 s 100,6 % BDP v letu 2018. Zmanjšanje dolga je bilo posledica solidnega nominalnega proračunskega presežka v kombinaciji z nominalno rastjo BDP. To se je v letu 2019 delno izravnalo zaradi učinka prilagoditev stanj in tokov, ki povečuje dolg (+0,4 % BDP), kar je odražalo povečanje denarnih rezerv, ki jih ima vlada.

Iz sporočenih podatkov je razvidno, da Ciper v letu 2019 ni izpolnil merila glede zmanjšanja dolga (glej tabelo 1), saj znaša razlika do merila 0,1 % BDP.

Analiza torej kaže, da merilo glede dolga na podlagi podatkov o realizaciji iz leta 2019 prima facie ni izpolnjeno.

4. Pomembni dejavniki

V skladu s členom 126(3) Pogodbe mora Komisija pripraviti poročilo, če država članica ne izpolnjuje zahtev enega ali obeh navedenih meril. V tem poročilu je treba upoštevati „tudi, ali javnofinančni primanjkljaj presega javne investicijske odhodke, in vse druge pomembne dejavnike, tudi srednjeročno gospodarsko in proračunsko stanje države članice“.

Ti dejavniki so nadalje pojasnjeni v členu 2(3) Uredbe (ES) št. 1467/97, ki določa tudi, da je treba ustrezno upoštevati „vse druge dejavnike, ki so po mnenju zadevne države članice pomembni za izčrpno oceno izpolnjevanja meril primanjkljaja in dolga ter jih je država članica predložila Svetu in Komisiji“.

Kar zadeva očitno kršitev merila glede dolga, je analiza pomembnih dejavnikov še posebej utemeljena, saj na dinamiko dolga, za razliko od dinamike primanjkljaja, v večji meri vplivajo dejavniki, ki jih vlada ne more nadzirati. To je priznano v členu 2(4) Uredbe (ES) št. 1467/97, ki določa, da se pomembni dejavniki upoštevajo pri oceni izpolnjevanja pogojev na podlagi merila glede dolga, ne glede na resnost kršitve. V tem smislu je treba pri oceni izpolnjevanja merila glede dolga z vidika učinka na dinamiko in vzdržnost dolga upoštevati vsaj naslednje tri glavne vidike: (i) upoštevanje srednjeročnega proračunskega cilja ali prilagoditvene poti za približevanje temu cilju, (ii) izvajanje strukturnih reform in (iii) prevladujoče gospodarske razmere.

Kot je določeno v členu 2(4) Uredbe (ES) št. 1467/97, kar zadeva merilo glede primanjkljaja v letu 2020, ker delež javnega dolga v BDP presega referenčno vrednost 60 % BDP in ni izpolnjen dvojni pogoj – tj. da primanjkljaj ostaja blizu referenčne vrednosti in da je referenčna vrednost presežena le začasno –, navedenih pomembnih dejavnikov v korakih, ki so osnova za sklep o obstoju čezmernega primanjkljaja na Cipru na podlagi merila glede primanjkljaja, ni mogoče upoštevati. V trenutnih razmerah so ključni dodatni dejavnik, ki ga je treba upoštevati v zvezi z letom 2020, gospodarski učinki pandemije COVID-19, ki zelo močno vpliva na proračunsko stanje in pomeni veliko negotovost glede prihodnjih obetov. Pandemija je povzročila tudi uporabo splošne odstopne klavzule.

4.1 Pandemija COVID-19

Pandemija COVID-19 je povzročila velik gospodarski šok, ki ima izrazito negativen vpliv po vsej Evropski uniji. Posledice za rast BDP bodo odvisne od trajanja pandemije in ukrepov, ki so bili sprejeti s strani nacionalnih organov ter na evropski in svetovni ravni za upočasnitev njenega širjenja, zaščito proizvodnih zmogljivosti in podporo skupnemu povpraševanju. Države članice so že sprejele ali sprejemajo proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti zdravstvenih sistemov in zagotavljanje pomoči posameznikom in sektorjem, ki jih je kriza še posebej prizadela. Sprejeti so bili tudi znatni ukrepi likvidnostne podpore in druga jamstva. Ko bodo na voljo podrobnejše informacije, bi morali pristojni statistični organi preučiti, ali imajo navedeni ukrepi neposreden učinek na saldo sektorja država. Skupaj z upadom gospodarske aktivnosti bodo ti ukrepi prispevali k znatno višjim stanjem javnofinančnega primanjkljaja in dolga.

4.2 Srednjeročni gospodarski položaj, vključno s strukturnimi reformami

Od leta 2016 realna rast BDP vedno bolj presega potencial, in sicer po zaslugi potrošnje. Tudi nominalna rast je od leta 2016 zelo močna. Zato ni mogoče trditi, da so makroekonomski pogoji olajševalni dejavnik, s katerim bi se lahko pojasnilo, zakaj Ciper pri izpolnjevanju merila glede zmanjšanja dolga leta 2019 ni dosegel zadostnega napredka.

Pomladanska napoved Komisije 2020 predvideva, da se bo zaradi posledic pandemije COVID-19 BDP v letu 2020 zmanjšal za skoraj 7,5 %, kar odraža motnje gospodarske aktivnosti, ki so posledica ukrepov za omejitev potovanj in omejitev gibanja, ter pričakovani znatni upad zunanjega povpraševanja po storitvah, zlasti v turizmu. Makroekonomski obeti so povezani z visoko stopnjo negotovosti glede trajanja pandemije in njenega ekonomskega učinka.To je olajševalni dejavnik pri oceni, ali Ciper v letu 2020 izpolnjuje merilo glede primanjkljaja.

Komisija je v poročilu za posamezno državo za leto 2020 ocenila, da je Ciper na splošno dosegel omejen napredek pri obravnavanju priporočil za posamezne države iz leta 2019. Natančneje, Ciper je dosegel določen napredek zlasti pri izboljšanju upravljanja podjetij v državni lasti; pospeševanju zmanjševanja obsega nedonosnih posojil; krepitvi učinkovitosti javnih služb za zaposlovanje in pomoči mladim; izboljšanju raziskav in razvoja; olajšanju dostopa do financiranja za MSP in izvajanju prve faze reforme nacionalnega sistema zdravstvenega zavarovanja. Zgolj omejen napredek je bil dosežen pri (i) reformi javne uprave in upravnih organov; (ii) osredotočanju ekonomske politike v zvezi z naložbami na trajnostni promet, ravnanje z odpadki in upravljanje voda, digitalizacijo ter digitalne spretnosti in znanja; (iii) izboljšanju učinkovitosti pravosodnega sistema in plačilne discipline; (iv) vzpostavitvi zanesljivega sistema za izdajanje in prenos nepremičninskih pravic. Pri izvajanju privatizacijskih projektov ni bilo napredka.

4.3 Srednjeročni proračunski položaj, vključno z javnimi naložbami

Nominalni proračunski položaj se je izboljšal s primanjkljaja v višini 3,7 % BDP v letu 2018 na presežek v višini 1,7 % BDP v letu 2019. Izboljšanje nominalnega salda v letu 2019 v primerjavi z letom 2018 odraža predvsem začasno naravo primanjkljaja v letu 2018, ki je bil posledica enkratne državne podpore bančnemu sektorju v letu 2018 (7,4 % BDP). Javne naložbe so se zmanjšale s 5,7 % BDP leta 2018 na 1,7 % BDP leta 2019, in sicer zaradi enkratnega učinka ukrepov finančne podpore CCB na javne naložbe leta 2018.

Glede na podatke o realizaciji in napoved Komisije je strukturni saldo Cipra v letu 2019 dosegel presežek v višini 0,1 % BDP, torej je Ciper v letu 2019 izpolnil svoj srednjeročni cilj doseganja uravnoteženega strukturnega proračuna. Skladnost z zahtevami preventivnega dela Pakta je olajševalni dejavnik za oceno prima facie neskladnosti države članice z merilom glede dolga v letu 2019.

Program stabilnosti za leto 2020 vsebuje informacije o pričakovanem začasnem učinku povečanja primanjkljaja, ki ga bo imel sprejeti sveženj ukrepov vlade v boju proti pandemiji na javne finance (ocenjenem na 4,4 % BDP). Srednjeročni fiskalni obeti so povezani z izredno visoko stopnjo negotovosti glede trajanja pandemije in njenega ekonomskega učinka.