Ob upoštevanju teh ciljev so se države članice strinjale, da je treba pokazati ambicioznost in okrepiti prizadevanja na nacionalni ravni. Usklajena javna prizadevanja bodo prispevala k povečanju zasebnih naložb.

Evropa trenutno zaostaja pri zasebnih naložbah v umetno inteligenco. Brez obsežnih prizadevanj EU tvega, da bo zamudila priložnosti, ki jih ponuja umetna inteligenca, kar bo vodilo do bega možganov in uporabe rešitev, ki bodo razvite drugje. Zato so v evropski strategiji za umetno inteligenco določeni ambiciozni, a uresničljivi cilji: v Uniji je treba povečati javne in zasebne naložbe v umetno inteligenco, da bi v naslednjem desetletju dosegli cilj 20 milijard EUR naložb na leto. Kot prvi korak Komisija povečuje naložbe v umetno inteligenco v okviru okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje 2020, in sicer na 1,5 milijarde EUR za obdobje 2018–2020. To pomeni 70-odstotno povečanje glede na obdobje 2014–2017. Če bodo države članice in zasebni sektor storili podobno, se bodo skupne naložbe v Uniji v obdobju 2018–2020 povečale na več kot 20 milijard EUR, to pa bo Uniji omogočilo, da bo v naslednjem desetletju še okrepila prizadevanja, naložbe pa bodo postopoma dosegle 20 milijard EUR na leto. To bi pomenilo 7 milijard EUR letnih naložb s strani javnega sektorja (tj. držav članic in Komisije), kar je podobno kot na drugih celinah. Komisija je za naslednje programsko obdobje 2021–2027 predlagala, da bi Unija iz programa Obzorje Evropa in programa za digitalno Evropo v umetno inteligenco vložila najmanj 1 milijardo EUR na leto.

Naslednje leto se bodo države članice in Komisija dogovorile tudi o skupnih kazalnikih za spremljanje uvajanja in razvoja umetne inteligence v Uniji ter stopnje uspešnosti obstoječih strategij, pri čemer jim bo pomagala služba AI Watch, ki jo je ustanovilo Skupno raziskovalno središče Komisije.

Usklajeni načrt določa strateški okvir za nacionalne strategije za umetno inteligenco. Do danes je pet držav članic že sprejelo nacionalno strategijo za umetno inteligenco z namenskim proračunom. Vse druge države članice se spodbuja k oblikovanju nacionalnih strategij za umetno inteligenco do sredine leta 2019, pri čemer naj se oprejo na delo, opravljeno na evropski ravni. V teh strategijah naj bi bili predstavljeni obseg naložb in izvedbeni ukrepi.

To sporočilo povzema glavne cilje in pobude načrta.

Rezultat skupnega dela je usklajeni načrt, priložen temu sporočilu. Načrt podrobno navaja ukrepe, ki jih je treba začeti v obdobju 2019–2020, in pripravlja teren za dejavnosti v naslednjih letih. Vsako leto bo pregledan in posodobljen.

Na teh srečanjih so države članice in Komisija opredelile vrsto skupnih ukrepov, ki temeljijo na evropski strategiji in katerih cilj je povečanje naložb, združevanje podatkov, ki so surovine za umetno inteligenco, spodbujanje razvoja talentov in okrepitev zaupanja. Prednostno so obravnavale področja javnega interesa, kot so zdravstvo, promet in mobilnost, varnost, zaščita in energija, pa tudi pomembne gospodarske sektorje, kot so proizvodnja in finančne storitve.

Države članice (v okviru skupine za digitalizacijo evropske industrije in umetno inteligenco), Norveška, Švica in Komisija so načrt pripravile na več srečanjih med junijem in novembrom 2018. Pogovori so potekali tudi na srečanjih Sveta za konkurenčnost v času avstrijskega predsedovanja EU.

Komisija je v strategiji za umetno inteligenco za Evropo predlagala, da se do konca leta 2018 v sodelovanju z državami članicami pripravi usklajen načrt za umetno inteligenco, da bi se čim bolj povečal učinek naložb na ravni EU in na nacionalni ravni, spodbujale sinergije in sodelovanje po vsej EU, izmenjale najboljše prakse ter skupaj opredelili nadaljnji ukrepi za zagotovitev svetovne konkurenčnosti EU kot celote. Predlog usklajenega načrta temelji na izjavi o sodelovanju na področju umetne inteligence, sprejeti aprila 2018 na digitalnem dnevu, ki so jo podpisale vse države članice in Norveška. Evropski svet jo je podprl junija 2018.

Ta strategija podpira etično, varno in vrhunsko umetno inteligenco, izdelano v Evropi. Opira se na znanstvene in industrijske prednosti Evrope in temelji na treh stebrih: povečanje javnih in zasebnih naložb v umetno inteligenco, priprava na družbeno-gospodarske spremembe ter zagotavljanje ustreznega etičnega in pravnega okvira. Za njen uspeh je ključnega pomena usklajevanje na evropski ravni.

Da bi Komisija obravnavala te izzive in čim bolje izkoristila priložnosti, ki jih ponuja umetna inteligenca, je aprila 2018 objavila evropsko strategijo. Predlagala je pristop, po katerem so ljudje v središču razvoja umetne inteligence (na človeka osredotočena umetna inteligenca), prav tako pa spodbuja uporabo te zmogljive tehnologije za reševanje največjih svetovnih izzivov: od zdravljenja bolezni, boja proti podnebnim spremembam in predvidevanja naravnih nesreč do izboljšanja varnosti v prometu, boja proti kriminalu in krepitve kibernetske varnosti.

Spremembe, ki jih je prinesla umetna inteligenca, pa vzbujajo tudi zaskrbljenost. Delavci se bojijo, da bodo zaradi avtomatizacije izgubili službo, potrošniki se sprašujejo, kdo je odgovoren v primeru napačne odločitve sistema na temelju umetne inteligence, mala podjetja ne vedo, kako uporabljati umetno inteligenco pri svojem poslovanju, zagonska podjetja na področju umetne inteligence v Evropi ne najdejo virov in talentov, ki jih potrebujejo, mednarodna konkurenca pa je ob velikih naložbah v Združenih državah in na Kitajskem ostrejša kot kdaj koli.

Umetna inteligenca lahko osmisli velikanske količine podatkov, ponudi učinkovite rešitve in tako izboljša proizvode, postopke in poslovne modele v vseh gospodarskih sektorjih. Podjetjem lahko pomaga pravočasno ugotoviti, kateri stroji potrebujejo vzdrževanje, preden se pokvarijo. Umetna inteligenca spreminja tudi javne storitve.

Kot nekoč elektrika, danes daje našemu svetu novo podobo umetna inteligenca. Uporabljamo jo povsod – ko nam spletni prevajalniki prevajajo besedila ali ko s pomočjo mobilnih aplikacij iščemo najboljšo pot do naslednje potovalne destinacije. Doma lahko s pametnimi termostati, ki analizirajo navade stanovalcev in ustrezno prilagodijo temperaturo, dosežemo do 25-odstotno znižanje stroškov za energijo. V zdravstvu so algoritmi, ki se učijo na podlagi velikih zbirk medicinskih slik, sposobni odkriti 95 % primerov kožnega raka in tako pomagajo dermatologom bolje postaviti diagnozo.

Javne naložbe imajo sicer pomembno vlogo, vendar pa je prav tako pomembno, da regulativni organi odpravijo ovire zaradi razdrobljenih trgov. Proizvodi in storitve so vse bolj povezani in digitalizirani. V tem kontekstu je izredno pomembno, da se prepreči razdrobljenost trga v strateških sektorjih, kot je umetna inteligenca, tudi z okrepitvijo ključnih spodbujevalnih dejavnikov (npr. skupnih standardov in hitrih komunikacijskih omrežij). Resnični enotni trg s celovito digitalno razsežnostjo bo podjetjem olajšal širitev in čezmejno trgovanje ter s tem še povečal naložbe.

2.2 Za evropsko javno-zasebno partnerstvo za umetno inteligenco ter več financiranja za zagonska ter inovativna mala in srednja podjetja

Države članice in Komisija bodo okrepile tudi sodelovanje z zasebnim sektorjem. Komisija bo povezala podjetja in raziskovalne organizacije, da bi oblikovali skupno strateško raziskovalno agendo za umetno inteligenco, v kateri bodo opredelili prednostne naloge glede na potrebe trga ter spodbujali medsektorske in čezmejne izmenjave. To bo utrlo pot novemu partnerstvu za raziskave in inovacije na področju umetne inteligence, ki bo spodbujalo sodelovanje med akademskim svetom in industrijo v Evropi. V okviru tega pogodbenega partnerstva naj bi se zasebni sektor zavezal h konkretnim visokim naložbam v umetno inteligenco. Zgledovalo se bo po obstoječih partnerstvih na področju robotike in velepodatkov, ki razpolagata s 4,4 milijarde EUR naložb, večinoma iz industrije (3,2 milijarde EUR). Zainteresirane strani so že potrdile svojo podporo vzpostavitvi partnerstva na področju umetne inteligence.

Poleg tega namerava Komisija dati na voljo sredstva za zagonska podjetja in inovatorje na področju umetne inteligence ter blokovnih verig, da bi pomagala pri rasti njihovih dejavnosti. Leta 2020 naj bi bilo najprej mobiliziranih 100 milijonov EUR, ta znesek pa bi se lahko še povečal z udeležbo zainteresiranih nacionalnih spodbujevalnih bank in drugih institucij. To bi lahko pripomoglo k boljšemu dostopu do financiranja za umetno inteligenco v okviru programa InvestEU od leta 2021 naprej.

Hkrati pa Komisija napreduje pri ustanavljanju Evropskega sveta za inovacije, ki bo podpiral vrhunske tehnologije in najinovativnejša zagonska podjetja. V odgovor na poziv Evropskega sveta iz junija 2018 bo v začetku leta 2019 predstavljena nova pilotna pobuda, ki bo vključevala podporo za naslednjo generacijo tehnologij umetne inteligence, osredotočenih na človeka.

2.3 Krepitev odličnosti in širjenja zaupanja vrednih tehnologij umetne inteligence

Države članice in Komisija si prizadevajo za povečanje nacionalnih raziskovalnih zmogljivosti in doseganje kritične mase s pomočjo bolj povezanih mrež evropskih centrov odličnosti za raziskave na področju umetne inteligence. Cilj je spodbujati sodelovanje med najboljšimi raziskovalnimi skupinami v Evropi, da se bodo lahko s skupnimi močmi učinkoviteje spoprijele z glavnimi znanstvenimi in tehnološkimi izzivi na področju umetne inteligence.

Uvajanje najsodobnejših aplikacij umetne inteligence na trg zahteva eksperimentiranje in preizkušanje v realnem okolju. V okviru izvajanja strategije za digitalizacijo evropske industrije, sprejete leta 2016, Komisija že podpira obsežne pilotne projekte in eksperimente na področjih, kot so pametno kmetovanje, pametna mesta ter povezana in avtonomna vozila.

Iz teh pilotnih projektov in eksperimentov bodo pridobljena nova spoznanja. Da bi optimizirali naložbe in preprečili podvajanje prizadevanj, Komisija predlaga, da se z uporabo do 1,5 milijarde EUR iz sklopa za umetno inteligenco programa za digitalno Evropo vzpostavi več obsežnih referenčnih obratov za preizkušanje, odprtih vsem akterjev v Evropi, in sicer na trdni podlagi obstoječih centrov odličnosti v državah članicah. Primeri obratov za preizkušanje, ki jih vzpostavljajo države članice, vključujejo čezmejno preizkušanje povezane in avtonomne vožnje ter preizkušanje delovanja pametnih bolnišnic v realnih okoliščinah. V primeru povezane in avtonomne mobilnosti bo opredelitev takih obratov za preizkušanje in samih preizkusov najprej usklajena z enotno vseevropsko platformo, omenjeno v strategiji EU za mobilnost prihodnosti, pozneje pa tudi z ustreznim partnerstvom, ki bo vzpostavljeno v okviru programa Obzorje Evropa.

Prav tako je pomembno spodbujati najširše možno uvajanje umetne inteligence v gospodarstvu, zlasti v zagonskih ter malih in srednjih podjetjih. Z ozaveščanjem javnosti ter izmenjavo najnovejših znanstvenih dosežkov in preizkušenih najsodobnejših tehnologij, razvitih v Evropi, lahko zagotovimo, da bodo vsa podjetja, mala ali velika, visokotehnološka ali ne, ter javni sektor lahko izkoristili te digitalne priložnosti. Predlagani novi program za digitalno Evropo predvideva sovlaganje držav članic in Komisije v vozlišča za digitalne inovacije po vsej Evropi, tudi prek skladov kohezijske politike. Program bo še bolj olajšal razširjanje zmogljivosti za umetno inteligenco v vsaki državi članici in bo povezan s platformo za umetno inteligenco na zahtevo. V ta namen bodo države članice leta 2019 na svojem ozemlju določile vozlišča za digitalne inovacije na področju umetne inteligence.

2.4 Prilagajanje programov in sistemov izobraževanja in usposabljanja za boljšo pripravljenost družbe na umetno inteligenco

Hiter tehnološki napredek pomeni, da se bo trg dela bistveno spremenil, in to verjetno hitreje, kot si mislimo. S tehnološkimi spremembami se bodo zlasti spremenile zahtevane spretnosti delavcev, kar pomeni, da se bo verjetno moralo veliko število delavcev izpopolniti. Zato je treba več pozornosti nameniti vseživljenjskemu učenju. Poseben vidik sprememb zadeva tiste delavce, ki bodo dejansko oblikovali in izvajali rešitve umetne inteligence v prihodnosti. Skoraj vse države članice se soočajo s pomanjkanjem strokovnjakov za informacijsko in komunikacijsko tehnologijo, trenutno je več kot 600 000 prostih delovnih mest za strokovnjake z digitalnega področja. Poleg tega nadarjeni raziskovalci in obetavna zagonska podjetja pogosto dobivajo zanimive ponudbe iz tujine. Leta 2017 je bilo na primer v Silicijevi dolini 240 000 Evropejcev, med katerimi so mnogi prišli v Združene države, da bi zapolnili specifična delovna mesta v tehnološki industriji. Evropa mora biti zmožna usposobiti, privabiti in zadržati tovrstne talente ter spodbujati podjetnost, raznolikost in uravnoteženo zastopanost spolov.

Države članice si bodo zato izmenjevale najboljše prakse o tem, kako okrepiti odličnost in zadržati nadarjene delavce ter kako spodbuditi in pospešiti prizadevanja za polno vpeljavo in izkoriščanje možnosti, ki jih ponuja sedanji pravni red na področju zakonitih migracij, vključno z modro karto, da bi pritegnili talente. Modra karta je delovno dovoljenje, ki visokousposobljenim državljanom nečlanic EU omogoča delo in življenje v EU. Spretnosti bi morale biti zajete tudi v nacionalnih strategijah za umetno inteligenco, ki bodo objavljene do sredine leta 2019. Strategije bi morale obravnavati spretnosti, pomembne za razvoj umetne inteligence, v formalnem ciklu izobraževanja, vključno s poklicnim usposabljanjem in visokošolskim izobraževanjem, ter načine za izboljšanje priložnosti za magistrske in doktorske študijske programe na področju umetne inteligence.

Komisija bo podprla magistrske in doktorske študijske programe na področju umetne inteligence in predlagala tesnejše sodelovanje med centri odličnosti za raziskave na področju umetne inteligence in splošnejšimi programi EU za raziskave in inovacije. Interdisciplinarnost se bo podpirala s spodbujanjem skupnih diplom, na primer iz prava ali psihologije in umetne inteligence. Poleg tega bi morale biti digitalne spretnosti, ki omogočajo razvoj in uporabo umetne inteligence, vključene v vse učne načrte izobraževanja in usposabljanja.

Glede na revolucionarno naravo številnih tehnoloških dosežkov bodo oblikovalci politik za zagotovitev vključenosti razvili strategije za obravnavanje sprememb na področju zaposlovanja, saj se bo hitrost izginjanja nekaterih delovnih mest in pojavljanja drugih verjetno povečala, ob tem pa se bodo spremenili tudi poslovni modeli in način izvajanja nalog. Zaradi tega bo morda treba spremeniti sedanje ureditve trga dela in socialne zaščite, da se podpre prehode na trgu dela. Komisija je ustanovila strokovno skupino na visoki ravni o vplivu digitalne preobrazbe na trge dela EU, ki bo spomladi 2019 pripravila poročilo o teh vprašanjih.

2.5 Gradnja evropskega podatkovnega prostora, ki je za umetno inteligenco v Evropi, tudi v javnem sektorju, bistvenega pomena

Nadaljnji razvoj na področju umetne inteligence zahteva dobro delujoč podatkovni ekosistem, ki temelji na zaupanju, razpoložljivosti podatkov in infrastrukturi. Splošna uredba o varstvu podatkov je temelj zaupanja v enotni trg za podatke. Vzpostavila je nov svetovni standard z močnim poudarkom na pravicah posameznikov, ki odraža evropske vrednote, in je pomemben element za krepitev zaupanja v umetno inteligenco. To zaupanje je zlasti pomembno pri obdelavi zdravstvenih podatkov pri aplikacijah na temelju umetne inteligence. Komisija želi Evropski odbor za varstvo podatkov spodbuditi, naj pripravi smernice v zvezi z obdelavo osebnih podatkov v okviru raziskav. To bo olajšalo razvoj obsežnih meddržavnih naborov podatkov, ki se lahko uporabijo za umetno inteligenco.

Umetna inteligenca za razvoj potrebuje ogromno podatkov. Strojno učenje, ki je vrsta umetne inteligence, deluje na podlagi prepoznavanja vzorcev v razpoložljivih podatkih, pridobljeno znanje pa se nato uporabi pri novih podatkih. Čim večji je nabor podatkov, tem bolje se umetna inteligenca lahko uči in odkriva celo komaj opazne povezave med podatki.

Ko so algoritmi izpopolnjeni, lahko pravilno razvrstijo predmete, ki jih še nikoli niso videli, v vse več primerih celo natančneje kakor ljudje. Zato je dostop do podatkov ključna sestavina konkurenčnega okolja za umetno inteligenco, ki bi ga morala EU spodbujati ob polnem spoštovanju pravil o varstvu osebnih podatkov.

Začetek uporabe uredbe o prostem pretoku neosebnih podatkov leta 2019 bo omogočil širšo uporabo podatkov, zlasti strojno tvorjenih, in zelo olajšal čezmejno poslovanje podjetij v Uniji. Odprtost mednarodnim podatkovnim tokom se bo še naprej zagotavljala ob polnem spoštovanju pravil EU za varstvo osebnih podatkov in v skladu z veljavnimi pravnimi instrumenti, vključno s sporazumi o prosti trgovini.