[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 7.2.2011

COM(2011) 37 konč.

POROČILO KOMISIJE

TRETJE LETNO POROČILO O IZVAJANJU EVROPSKEGA SKLADA ZA RIBIŠTVO (2009) SEC(2011) 139 konč.

KAZALO

POROČILO KOMISIJE – TRETJE LETNO POROČILO O IZVAJANJU EVROPSKEGA SKLADA ZA RIBIŠTVO (2009) 1

1. UVOD 3

2. LETNO POROČILO 2009 3

2.1 Glavni dogodki, trendi in izzivi glede izvajanja operativnih programov 3

2.1.1 Izvajanje Evropskega sklada za ribištvo s strani držav članic 3

2.1.2 Izvrševanje proračuna s strani Komisije 5

2.2 Gospodarski položaj ribiškega sektorja 5

2.3 Usklajevanje ESR s strukturnimi skladi in EKSRP 6

2.4 Tehnična pomoč 7

2.4.1 Uporaba proračuna za tehnično pomoč s strani držav članic 7

2.4.2 Uporaba proračuna za tehnično pomoč s strani Komisije 7

3. Stanje revizijskih strategij, sistemov upravljanja in nadzora ter letnih nadzornih poročil 8

4. Finančno izvajanje v državah članicah 9

UVOD

V skladu s členom 68 uredbe ESR[1] Komisija vsako leto do 31. decembra posreduje Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij poročilo o dejanskem izvajanju ESR. Poročilo mora temeljiti na preučitvi in presoji letnih poročil držav članic in drugih dostopnih podatkov s strani Komisije.

Tretje letno poročilo Komisije vključuje izvajanje ESR v letu 2009, to je tretjem letu programskega obdobja ESR (2007–2013). Temu poročilu so priloženi delovni dokument Komisije, ki vključuje kratek povzetek izvajanja ESR v posameznih državah članicah, ter štiri preglednice s podrobnimi informacijami o finančnem izvajanju.[2]

LETNO POROČILO 2009

Glavni dogodki, trendi in izzivi glede izvajanja operativnih programov

Izvajanje Evropskega sklada za ribištvo s strani držav članic

Zaradi odloga pri sprejetju uredbe ESR so bili pozno sprejeti tudi operativni programi v državah članicah. Komisija je zato do konca leta 2008 sprejela malo sistemov upravljanja in nadzora ter revizijskih strategij. Zato se letni poročili za leti 2007 in 2008 bolj kot na dejansko izvajanje osredotočata na programiranje.

V večini držav članic se je ustrezno izvajanje ESR v letu 2009 okrepilo. Skupno izvajanje ESR ob koncu tretjega leta je v zvezi z obveznostmi znašalo 18,4 % (793 894 729 EUR), v zvezi s plačili pa 4,1 % (175 029 780 EUR). Od izplačanega 4,1 % so vmesna plačila znašala 66 208 380 EUR, preostanek pa je bil plačan iz naslova vnaprejšnjega financiranja.

Za počasno stopnjo izvajanja je več razlogov, na katere pa države članice niso mogle vplivati. Faza programiranja je bila precej odložena; poleg že omenjenega poznega sprejetja uredbe ESR in izvedbene uredbe je na to vplivala še dodatna revizija operativnih programov, ki je bila potrebna v državah članicah, ki so se odločile za izvajanje uredbe o prestrukturiranju[3]. Države članice so morale poleg tega dati prednost programiranju in vzpostavitvi sistemov upravljanja in nadzora za obsežnejše sklade EU. Zato je bilo sprejetje sistemov upravljanja in nadzora za ESR odloženo, še pomembneje pa je, da je bila vzpostavitev ustreznih sistemov upravljanja in nadzora zapletena naloga, s katero se je sorazmerno majhna ribiška uprava – ki je morala hkrati dokončati še izvajanje finančnega instrumenta za usmerjanje ribištva (FIUR) za obdobje 2000–2006 – srečala prvič. Zato so številne države članice v letu 2009 sicer izvedle plačila upravičencem, vendar jih Komisija ni mogla povrniti pred sprejetjem sistemov upravljanja in nadzora. Deset operativnih programov, za katere do decembra 2009 še niso bili sprejeti sistemi upravljanja in nadzora, obsega približno 75 % proračuna ESR za celo obdobje. Ker teh razlogov za odlog ni več, se v preostalem času trajanja programa pričakuje pospešena stopnja izvajanja.

Poleg tega so imele države članice zaradi zunanjih dejavnikov, povezanih z gospodarsko krizo, še več težav s črpanjem sredstev skladov. Gospodarska in finančna kriza je omejila zasebne naložbe, zato so se upočasnili projekti na področju naložb v proizvodne zmogljivosti. Hkrati so države zaradi nacionalnih varčevalnih ukrepov omejile svoje sofinanciranje. Kreditni krč, ki je pripomogel k negotovosti gospodarskih obetov za ribiški sektor na splošno, je najbolj prizadel zasebne upravičence v ribištvu, ribogojstvu in predelovalnem sektorju.

Zato je do konca leta 2009 os 1 (v okviru katere se z ukrepi za stalno in začasno ukinitev v povezavi z visoko intenzivnostjo pomoči olajša finančna absorpcija) vključevala največ plačil, ki so jih potrdile države članice (56 % ali 66 432 494 EUR), medtem ko sta osi 2 in 3 obsegali le 17 % (20 622 766 EUR) oziroma 25 % (29 489 870 EUR).

Vendar podatek o 18,4 % skupnih dodeljenih sredstev iz ESR, namenjenih konkretnim projektom – pri čemer je nekaj držav preseglo 30 % – kaže na to, da bo izvajanje v prihodnje napredovalo. Obveznosti po posameznih oseh so znašale 7,7 % (333 489 343 EUR) za os 1, 5,3 % (226 739 180 EUR) za os 2, 4,7 % (200 252 175 EUR) za os 3 in 0,4 % (15 872 583 EUR) za os 4. Iz teh podatkov je mogoče razbrati določen napredek za os 1, pa tudi za podporo v okviru osi 2 in 3. To pomeni, da se izvajanje zasebnih in kolektivnih naložbenih projektov ne glede na učinke finančne in gospodarske krize morda oživlja.

Zagon osi 4 je bil počasnejši, saj je bilo potrebnega več časa za vzpostavitev lokalnih partnerstev in lokalnih razvojnih strategij. Do zadevnih odlogov je prišlo zlasti zaradi novosti uporabljenega pristopa „od spodaj navzgor“, s katerim je bila v operativne programe, ki so se tradicionalno osredotočali na sektorsko podporo, vpeljana ozemeljska razsežnost. Vendar je bilo do konca leta 2009 v devetih državah članicah od enaindvajsetih, kolikor jih izvaja os 4, kljub temu izbranih že več kot 90 lokalnih akcijskih skupin za ribištvo. Pričakuje se, da bo do sredine leta 2011 skupaj vzpostavljenih že 245 lokalnih akcijskih skupin za ribištvo.

Da bi pospešili stopnjo izvajanja ESR in zagotovili, da bo pomoč iz ESR dosegla upravičence v ribištvu, ribogojstvu in predelovalnem sektorju, morajo države članice čim prej ukrepati, in sicer ob upoštevanju finančne discipline. Komisija bo državam članicam pri pospeševanju izvajanja programa pomagala z boljšim projektiranjem ukrepov, poenostavljenim upravljanjem zahtevkov in uporabo pospeševalcev ali finančnega inženiringa ali celo spremembami operativnih programov, če se take spremembe skladne s cilji ESR. Pri tem so zelo pomembna priporočila iz naknadnega vrednotenja FIUR, na primer večja udeležba zainteresiranih strani pri izbiri in spremljanju projektov, boljše obveščanje o ESR, zagotovitev tehnične pomoči nosilcem projektov, poenostavitev postopkov uporabe in izbire ter izboljšanje spremljanja. Nekatere države članice že uspešno izvajajo ukrepe za omiljenje položaja z jamstvi, posojilnimi skladi in drugimi finančnimi instrumenti. Druge uporabljajo poenostavljen postopek za majhne projekte, da bi tako pospešile proces uporabe in vrednotenja. Komisija bo okrepila dialog z državami članicami, da bi tako izboljšala komunikacijo in razširila te prakse.

Uredba ESR določa, da morajo države članice do 30. junija 2011 nadzornemu odboru in Komisiji poslati vmesno vrednotenje svojih operativnih programov. Odbor ESR je na sestanku 16. oktobra 2009 odobril zamisel Komisije, da vzpostavi omrežje ocenjevalcev, da bi tako razvili skupne metode in standarde vrednotenja ter ocenjevalcem v državah članicah zagotovili smernice, na podlagi katerih bi lahko vse države članice zagotavljale usklajena in visokokakovostna vmesna vrednotenja. Končni cilj teh vrednotenj bo preučiti učinkovitost operativnih programov, da bi tako še izboljšali kakovost pomoči iz ESR in njeno izvajanje.

Izvrševanje proračuna s strani Komisije

V zvezi z letnimi obveznostmi je ugotovljeno, da je bilo leta 2009 odobrenih 14,56 % (626 982 387 EUR) skupnih odobrenih sredstev za obdobje 2007–2013 (4 304 949 019 EUR), od tega 476 025 821 EUR za konvergenčne in 150 956 566 EUR za nekonvergenčne regije. V zvezi s plačili je ugotovljeno, da je bilo leta 2009 plačanih 4,1 % (175 029 780 EUR) skupnih odobrenih sredstev za obdobje 2007–2013, od tega 61,93 % za konvergenčne (108 408 149 EUR) in 38,06 % za nekonvergenčne regije (66 621 631 EUR). Ta plačila so bila delno iz naslova drugega vnaprejšnjega financiranja (108 821 400 EUR); ta možnost je bila uvedena z uredbo o prestrukturiranju, v letu 2009 pa je zahtevek zanjo vložilo sedem držav članic. Preostala plačila so bila iz naslova vmesnih plačil, in sicer v skupni višini 66 208 380 EUR. Podrobne informacije so na voljo v točki 4 tega poročila (preglednica o finančnem izvajanju v državah članicah) in v delovnem dokumentu Komisije, priloženem temu poročilu (preglednice I, II, III in IV).

Ob koncu leta 2009 ni v nobeni državi članici obstajalo tveganje, da bi bila odobritev razveljavljena. Obveznosti iz leta 2007 so bile v celoti pokrite s plačili iz vnaprejšnjega financiranja in vmesnimi plačili.

Gospodarski položaj ribiškega sektorja

Zmanjšanje ribolovne zmogljivosti in gospodarske učinkovitosti

Države članice so do zdaj sprejele 52 načrtov za prilagajanje ribolovnega napora, predvidenih s členom 22 uredbe ESR. Poleg tega je bilo v letu 2009 po sprejetju uredbe o prestrukturiranju spremenjenih sedem operativnih programov, da bi tako okrepili in povečali stopnjo sofinanciranja Skupnosti za os 1. Države članice so skupaj sprejele 13 načrtov za prilagoditev flote, s katerimi je predviden razrez 367 plovil skupne zmogljivosti 32 448 bt in 50 934 kW.

Med 1. 1. 2007 in 31. 12. 2009 se je obseg flote EU zmanjšal z 1 970 860 bt na 1 797 292 bt in s 7 168 605 kW na 6 627 994 kW. Na podlagi skupnih podatkov iz letnih poročil držav članic o izvajanju ESR za obdobje 2007–2009 je bilo v tem obdobju načrtovano, da se bo flota ob pomoči ESR zmanjšala za 138 427 bt in 442 232 kW. Ti podatki kažejo, da je bil vmesni cilj o 7-odstotnem zmanjšanju bruto tonaže do leta 2010 (~ 140 000 bt) in 15-odstotnem zmanjšanju kilovatov v obdobju 2007–2013 dosežen. Vprašanja o ustreznih meritvah kilovatov v tem okviru bodo obravnavana v izvedbeni uredbi o nadzoru.

Na podlagi Poročila o prizadevanjih držav članic v letu 2009, da bi dosegle trajnostno ravnovesje med ribolovno zmogljivostjo in ribolovnimi možnostmi, je pomoč EU znašala manj kot 50 % skupnega zmanjšanja flote EU. Na podlagi tega se zdi, da zmanjševanje obsega flote spodbujajo gospodarske težave in izčrpani ribji staleži. Zato so bile brez javne pomoči umaknjene precejšnje zmogljivosti, ki niso bile nadomeščene.

Vendar je mogoče na podlagi zadnjega letnega gospodarskega poročila o evropski ribiški floti v letu 2009 pričakovati nadaljnje zmanjšanje zmogljivosti flot EU. Flote EU so v letu 2008 na splošno izkazale sorazmerno majhen dobiček (približno 4 % skupnega prihodka), dosegale pa so tudi precejšnje zmanjšanje bruto dodane vrednosti (20 % v primerjavi z letom 2007). Cene goriva so bile v letu 2009 na splošno nižje kakor v predhodnem letu, zato je mogoče pričakovati majhno povečanje prihodkov posadke in dobičkov v primerjavi z letom 2008. Vendar je svetovna gospodarska kriza še naprej negativno vplivala na povpraševanje po morski hrani, kar je negativno vplivalo na cene rib, to pa naprej na gospodarsko učinkovitost flot v letu 2009. Torej lahko pričakujemo zmanjšanje zaposlovanja v nekaterih velikih flotah, zlasti tistih z veliko porabo goriva, ter skromno ali majhno gospodarsko donosnost v drugih segmentih flot, kar bi lahko pomenilo omejitev razpoložljivih zasebnih naložb.

Inovacije v ribiškem sektorju – najboljše prakse ESR

Prihodnost ribištva in ribogojstva – ob upoštevanju njune odvisnosti od omejenih naravnih virov in konkurence iz tretjih držav – je še zlasti odvisna od zmožnosti uvajanja inovacij in zagotavljanja dodane vrednosti proizvodov, s čimer se izboljšata trajnostnost in donosnost. Zato je v vse več projektih, ki se sofinancirajo iz ESR, poudarek na ekoloških inovacijah. V okviru nekaterih projektov se v ribiški industriji uporabljajo aplikacije IKT, na primer inovativne elektronske naprave, ki se namestijo na ribolovno orodje, da se tako zmanjšata naključni ulov in škoda, ki jo povzročajo tjulnji. Inovacije se pojavljajo tudi v ribogojstvu, na primer preizkušanje novih tehnologij, da bi tako povečali hranilno vrednost ribogojnih proizvodov. Še en primer je platforma za inovacije v ribištvu, ki je bila vzpostavljena, da bi zmanjšali stroške in porabo energije, povečali kakovost in donosnost ter zmanjšali vpliv ribolova na ekosistem.

Lokalne akcijske skupine za ribištvo tako postopoma začenjajo izvajati svoje integrirane lokalne strategije v okviru ESR, v okviru osi 4 pa se začenjajo oblikovati inovativni projekti kot odgovor na izzive, s katerimi se srečujejo ribiška območja. Pomembno je še, da os 4, v okviru katere je močno poudarjena diverzifikacija, ponuja edinstveno priložnost za ženske, ki so ključne pri ustvarjanju alternativnih gospodarskih dejavnosti in inovacij v lokalnih ribiških skupnostih, na primer pri projektih ribiškega turizma, ki gradi na privlačnosti tradicionalne ribiške kulture in življenjskih slogov. Ženske in njihove organizacije so na številnih ribiških območjih udeležene v partnerstvih lokalnih akcijskih skupin za ribištvo ter uživajo podporo pri dodajanju vrednosti lokalnim ribiškim proizvodom in diverzifikaciji svojih virov prihodkov. Subvencije ESR (nabiralcem školjk) omogočajo povečanje vrednosti njihovih proizvodov: kupijo lahko opremo, potrebno za neposredno prodajo školjk, ter organizirajo vodene oglede in pokušine, s čimer se povečuje poznavanje njihove dejavnosti, izdelkov in okolja, v katerem delajo.

Usklajevanje ESR s strukturnimi skladi in EKSRP

Na podlagi operativnih programov je mogoče ugotoviti, da se vse države članice zavedajo, da je treba pri izvajanju ESR zagotoviti skladnost in usklajenost s strukturnimi skladi, zlasti ESRR in ESS, ter EKSRP. V operativnih programih so navedene informacije o sistemih, ki so vzpostavljeni (ali se vzpostavljajo) v državah članicah za preprečevanje prekrivanja v skladu s členom 6 uredbe ESR.

Nova os 4 je bila izvedena v tesnem sodelovanju s programom LEADER v okviru EKSRP, saj imata navedena sklopa lokalnega razvoja veliko skupnega (lokalno partnerstvo, integrirana lokalna strategija, ozemeljski pristop, mrežno povezovanje itd.). Uporablja se več oblik takega sodelovanja, na primer uporaba istega partnerstva za izvajanje obeh sklopov financiranja na istem ozemlju: to možnost so večinoma uporabile države članice, ki so se odločile, da omejijo proračun za os 4 (Finska, Francija, Švedska itd.). Države članice z večjimi proračuni (Poljska, Romunija, Bolgarija itd.) so se večinoma odločile za vzpostavitev posebnih skupin za uresničitev osi 4. Dobro je vzpostavljeno tudi sodelovanje med mrežo za razvoj podeželja in mrežo FARNET, in sicer v posameznih državah članicah in tudi na ravni EU.

Tehnična pomoč

Uporaba proračuna za tehnično pomoč s strani držav članic

Na podlagi do zdaj prejetih in sprejetih letnih poročil je ugotovljeno, da je sredstva v proračunu za tehnično pomoč odobrilo 18 držav članic. Države članice, ki so za tehnično pomoč odobrile večje zneske, so: Španija (5 904 139 EUR), Romunija (1 896 429 EUR), Portugalska (1 599 693 EUR), Litva (1 511 932 EUR) in Italija (1 128 831 EUR). Financirani ukrepi so bili namenjeni izboljšanju upravne usposobljenosti, razvoju informacijske tehnologije, začetku študij, okrepitvi obveščanja javnosti in informiranja ter podpori upravljanju in izvajanju operativnih programov.

Uporaba proračuna za tehnično pomoč s strani Komisije

Komisija je leta 2009 uporabila 3 564 291 EUR iz proračuna ESR za tehnično pomoč za naslednje:

Informacijska tehnologija

Komisija je odobrila 527 322 EUR za zagotovitev računalniških in povezanih storitev za vzdrževanje in razvoj informacijskih sistemov GD MARE, potrebnih za izvajanje ESR.

Enota za podporo omrežju evropskih ribolovnih območij (FARNET)

Za enoto za podporo omrežju evropskih ribolovnih območij (FARNET), ki jo je ustanovila Komisija maja 2009 kot pomoč pri izvajanju osi 4 ESR, je bilo odobrenih 1 979 992 EUR. Enota za podporo FARNET deluje kot platforma za mrežno povezovanje med lokalnimi akcijskimi skupinami za ribištvo in izmenjavo dobrih praks. Ta enota je leta 2009 večino sredstev namenila neposredni izgradnji zmogljivosti uprav lokalnih akcijskih skupin za ribištvo in držav članic, da bi jim tako omogočila, da razvijejo pobudo, ki se tako zelo razlikuje od preteklih programov.

Dodatne informacije so na voljo na spletni strani www.farnet.eu.

Študije

Komisija je na podlagi okvirne pogodbe GD MARE za družbeno-gospodarske študije odobrila 399 953 EUR za študijo o družbeno-gospodarski analizi ribiških regij. Glavni cilj študije je pregledati statistične podatke in družbeno-gospodarske kazalnike za 24 ribiških območij v EU (NUTS-IV in NUTS-V) ter podpreti razpravo o prihodnji skupni ribiški politiki, zlasti v zvezi z razlogi za javno intervencijo na ribiških območjih. Študija bo dokončana in dana na voljo javnosti do konca leta 2010.

Komisija je na podlagi okvirne pogodbe GD MARE za študije o izvajanju ESR odobrila 395 864 EUR za naknadno vrednotenje finančnega instrumenta za usmerjanje ribištva (2000–2006). Ta študija je na voljo na spletni strani

http://ec.europa.eu/fisheries/documentation/studies/fifg_evaluation/index_en.htm.

Komisija je na podlagi okvirne pogodbe GD BUDG za izvajanje revizij in nadzora za službe Komisije odobrila 261 160 EUR za revizijo izvajanja začasnih in posebnih ukrepov za spodbujanje prestrukturiranja flote EU, ki jo je prizadela gospodarska kriza (uredba o prestrukturiranju).

Osebje, zaposleno za določen čas

Komisija je odobrila 850 000 EUR za plače osebja, zaposlenega za določen čas, ki je sodelovalo pri izvajanju ESR, in sicer zlasti za zagotovitev ustreznega jezikovnega pokrivanja, s katerim je omogočila enako obravnavanje vseh držav članic.

STANJE REVIZIJSKIH STRATEGIJ, SISTEMOV UPRAVLJANJA IN NADZORA TER LETNIH NADZORNIH POROčIL

Države članice morajo sisteme upravljanja in nadzora predložiti Komisiji eno leto po odobritvi operativnih programov. Revizijske strategije je treba predložiti v 9 mesecih od odobritve. Zaradi poznega sprejetja operativnih programov je Komisija do konca leta 2008 sprejela zelo malo sistemov upravljanja in nadzora ter revizijskih strategij. Konec leta 2009 je revizijske strategije predložilo 18 držav članic, pri čemer jih je bilo 17 sprejetih, ena pa je bila v postopku analize. Konec leta 2009 je bilo predloženih vseh 26 sistemov upravljanja in nadzora, pri čemer jih je bilo 13 sprejetih, 10 jih je bilo zavrnjenih ali je bilo obdobje za njihovo analizo prekinjeno, trije pa so bili v postopku analize. Glede na nizko stopnjo izvajanja programov so morali revizijski organi v letnih nadzornih poročilih večinoma dati odklonilno mnenje zaradi nezadostne revizijske dejavnosti.

FINANčNO IZVAJANJE V DRžAVAH čLANICAH

PREGLEDNICA: KONVERGENCA IN NEKONVERGENCA FINANČNEGA IZVAJANJA |

Država članica | Določeno a | Odobreno b | Plačano c | % (b)/(a) | % (c)/(a) |

Belgija | Obdobje 2007–2013 | 26 261 648,00 | 8 455 876,00 | 3 676 630,00 | 32,20 % | 14,00 % |

Proračunsko leto: 2009 | 4 263 970,00 | 4 263 970,00 | 1 838 315,00 |

Bolgarija | Obdobje 2007–2013 | 80 009 708,00 | 25 934 823,00 | 11 201 359,11 | 32,41 % | 14,00 % |

Proračunsko leto: 2009 | 11 598 136,00 | 11 598 136,00 | 5 600 679,55 |

Češka republika | Obdobje 2007–2013 | 27 106 675,00 | 10 580 186,00 | 3 794 934,50 | 39,03 % | 14,00 % |

Proračunsko leto: 2009 | 3 693 682,00 | 3 693 682,00 | 0,00 |

Danska | Obdobje 2007–2013 | 133 675 169,00 | 55 028 771,00 | 18 714 523,66 | 41,17 % | 14,00 % |

Proračunsko leto: 2009 | 18 707 336,00 | 18 707 336,00 | 9 357 261,83 |

Nemčija | Obdobje 2007–2013 | 155 865 417,00 | 65 750 908,00 | 27 993 156,33 | 42,18 % | 17,96 % |

Proračunsko leto: 2009 | 22 094 648,00 | 22 094 648,00 | 17 082 577,14 |

Estonija | Obdobje 2007–2013 | 84 568 039,00 | 29 992 004,00 | 10 594 324,53 | 35,46 % | 12,53 % |

Proračunsko leto: 2009 | 10 889 823,00 | 10 889 823,00 | 4 674 561,80 |

Irska | Obdobje 2007–2013 | 42 266 603,00 | 13 609 245,00 | 5 917 324,00 | 32,20 % | 14,00 % |

Proračunsko leto: 2009 | 6 862 613,00 | 6 862 613,00 | 2 958 662,00 |

Grčija | Obdobje 2007–2013 | 207 832 237,00 | 90 288 908,00 | 29 096 513,18 | 43,44 % | 14,00 % |

Proračunsko leto: 2009 | 29 925 751,00 | 29 925 751,00 | 0,00 |

Španija | Obdobje 2007–2013 | 1 131 890 912,00 | 479 587 587,00 | 158 464 726,00 | 42,37 % | 14,00 % |

Proračunsko leto: 2009 | 160 824 795,00 | 160 824 795,00 | 0,00 |

Francija | Obdobje 2007–2013 | 216 053 084,00 | 88 940 498,00 | 52 399 052,53 | 41,17 % | 24,25 % |

Proračunsko leto: 2009 | 30 235 817,00 | 30 235 817,00 | 22 151 622,53 |

Italija | Obdobje 2007–2013 | 424 342 854,00 | 175 722 574,00 | 59 407 998,00 | 41,41 % | 14,00 % |

Proračunsko leto: 2009 | 59 569 412,00 | 59 569 412,00 | 0,00 |

Ciper | Obdobje 2007–2013 | 19 724 418,00 | 8 119 763,00 | 2 761 418,52 | 41,17 % | 14,00 % |

Proračunsko leto: 2009 | 2 760 358,00 | 2 760 358,00 | 0,00 |

Latvija | Obdobje 2007–2013 | 125 015 563,00 | 44 767 413,00 | 29 139 082,74 | 35,81 % | 23,31 % |

Proračunsko leto: 2009 | 16 282 146,00 | 16 282 146,00 | 20 387 993,74 |

Litva | Obdobje 2007–2013 | 54 713 408,00 | 21 002 300,00 | 9 604 620,53 | 38,39 % | 17,55 % |

Proračunsko leto: 2009 | 7 086 453,00 | 7 086 453,00 | 5 774 681,97 |

Luksemburg | Obdobje 2007–2013 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 % | 0,00 % |

Proračunsko leto: 2009 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |

Madžarska | Obdobje 2007–2013 | 34 850 860,00 | 10 774 860,00 | 4 879 120,40 | 30,92 % | 14,00 % |

Proračunsko leto: 2009 | 5 229 751,00 | 5 229 751,00 | 2 439 560,20 |

Malta | Obdobje 2007–2013 | 8 372 329,00 | 2 778 812,00 | 1 172 126,06 | 33,19 % | 14,00 % |

Proračunsko leto: 2009 | 1 356 456,00 | 1 356 456,00 | 586 063,03 |

Nizozemska | Obdobje 2007–2013 | 48 578 417,00 | 19 997 810,00 | 11 648 010,18 | 41,17 % | 23,98 % |

Proračunsko leto: 2009 | 6 798 367,00 | 6 798 367,00 | 8 247 520,99 |

Avstrija | Obdobje 2007–2013 | 5 259 318,00 | 2 177 383,00 | 1 810 257,13 | 41,40 % | 34,42 % |

Proračunsko leto: 2009 | 738 212,00 | 738 212,00 | 1 104 609,87 |

Poljska | Obdobje 2007–2013 | 734 092 574,00 | 241 826 781,00 | 102 772 960,36 | 32,94 % | 14,00 % |

Proračunsko leto: 2009 | 121 825 117,00 | 121 825 117,00 | 51 386 480,18 |

Portugalska | Obdobje 2007–2013 | 246 485 249,00 | 102 283 331,00 | 34 507 934,00 | 41,50 % | 14,00 % |

Proračunsko leto: 2009 | 34 639 430,00 | 34 639 430,00 | 0,00 |

Romunija | Obdobje 2007–2013 | 230 714 207,00 | 67 440 811,00 | 32 299 988,49 | 29,23 % | 14,00 % |

Proračunsko leto: 2009 | 30 156 234,00 | 30 156 234,00 | 0,00 |

Slovenija | Obdobje 2007–2013 | 21 640 283,00 | 8 031 420,00 | 3 029 639,62 | 37,11 % | 14,00 % |

Proračunsko leto: 2009 | 3 921 112,00 | 3 921 112,00 | 1 514 819,81 |

Slovaška | Obdobje 2007–2013 | 13 688 528,00 | 5 735 396,00 | 2 181 455,18 | 41,90 % | 15,94 % |

Proračunsko leto: 2009 | 1 821 708,00 | 1 821 708,00 | 265 061,26 |

Finska | Obdobje 2007–2013 | 39 448 827,00 | 16 239 518,00 | 8 427 052,63 | 41,17 % | 21,36 % |

Proračunsko leto: 2009 | 5 520 715,00 | 5 520 715,00 | 5 665 634,74 |

Švedska | Obdobje 2007–2013 | 54 664 803,00 | 22 503 333,00 | 8 172 258,21 | 41,17 % | 14,95 % |

Proračunsko leto: 2009 | 7 650 134,00 | 7 650 134,00 | 4 345 722,21 |

Združeno kraljestvo | Obdobje 2007–2013 | 137 827 889,00 | 44 774 819,00 | 19 295 904,46 | 32,49 % | 14,00 % |

Proračunsko leto: 2009 | 22 530 211,00 | 22 530 211,00 | 9 647 952,23 |

Skupaj | Obdobje 2007–2013 | 4 304 949 019,00 | 1 662 345 130,00 | 652 962 370,35 | 38,61 % | 15,17 % |

Proračunsko leto: 2009 | 626 982 387,00 | 626 982 387,00 | 175 029 780,08 |

[1] Člen 68 Uredbe Sveta (ES) št. 1198/2006 z dne 27. julija 2006 o Evropskem skladu za ribištvo (UL L 120, 15.8.2006).

[2] Preglednica I: Finančno izvajanje v konvergenčnih regijah.

Preglednica II: Finančno izvajanje v nekonvergenčnih regijah.

Preglednica III: Zneski, programirani za ESR, po prednostnih oseh in državah članicah.

Preglednica IV: Odhodki, potrjeni za ESR, po prednostnih oseh in državah članicah.

[3] Uredba Sveta (ES) št. 744/2008 z dne 24. julija 2008 o uvedbi začasnega posebnega ukrepa za spodbujanje prestrukturiranja ribiških flot Evropske skupnosti, ki jih je prizadela gospodarska kriza (UL L 202, 31.7.2008).