SL Uradni list Evropske unije C 415/30

Mnenje Odbora regij — Shema pomoči za oskrbo izobraževalnih ustanov s sadjem in zelenjavo, bananami ter mlekom

2014/C 415/07

Poročevalec Povilas Žagunis (LT/EA), župan okrožja Panevėžys Referenčni dokument Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1308/2013 in Uredbe (EU) št. 1306/2013 glede sheme pomoči za oskrbo izobraževalnih ustanov s sadjem in zelenjavo, bananami ter mlekom COM(2014) 32 final

I. POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

1. glede na to, kako pomembno je razviti zdrave življenjske navade že v šolskem obdobju, ter upoštevajoč možnosti Evropske unije za krepitev sposobnosti državljanov, da živijo na zdrav način, in tudi glede na možnosti lokalnih in regionalnih oblasti, da sprejmejo in izvedejo ukrepe, ki so prilagojeni konkretnim primerom in temeljijo na skupnih evropskih programih;

2. poudarja, da je ekološko pridelana in gensko nespremenjena hrana pomemben del trajnostne prehrane otrok;

3. glede na pomen sheme za oskrbo s sadjem in zelenjavo, v kateri sodeluje 25 držav članic (Združeno kraljestvo, Finska in Švedska ne sodelujejo) in ki jo je v obdobju 2012/2013 koristilo 8,4 milijona otrok v 61 396 šolah, ter sheme za oskrbo z mlekom, v kateri sodelujejo vse države članice in jo je v obdobju 2011/2012 koristilo 20,3 milijona otrok v celotni EU, ter upoštevajoč možnosti, ki se ponujajo vsem državam članicam EU, ki želijo sodelovati v shemah;

4. upoštevajoč, da ta zakonodajna pobuda kljub omejeni tematiki zadeva več pomembnih področij pristojnosti EU in držav članic: SKP in enotni trg ter ob nekaterih omejitvah tudi šolstvo;

5. pozdravlja predlog, ki se sklicuje na poročilo Evropskega računskega sodišča iz leta 2011 (1), in sicer da se shemi šolskega mleka (uvedena leta 1977, razširjena na srednje šole leta 2008) in šolskega sadja (uvedena leta 2009) združita in se zanju določijo enotna pravila za sofinanciranje, ter priporočila za povečanje učinkovitosti in izboljšanje usklajevanja;

6. je zadovoljen, da imajo države članice v skladu s spremenjeno Uredbo št. 1308/2013 možnost ob spoštovanju nacionalnih zgornjih mej prerazporediti del sredstev, predvidenih za oskrbo šol s sadjem in zelenjavo, bananami ter mlekom (člen 23(a)(4)); to bo omogočilo ne le večjo prožnost pri uporabi sredstev, temveč bodo na ravni držav članic tudi ustvarjeni pogoji za preprečevanje morebitnih težav, povezanih z zaskrbljujoče visokim deležem (tudi 30 %) neizkoriščenih sredstev, ki je omenjen v oceni finančnih posledic predloga (točka 1.5.1); in poziva, naj imajo možnost sodelovanja pri tem tudi lokalne in regionalne oblasti;

7. ima hkrati pomisleke glede deleža sredstev, ki ga lahko države članice v skladu s predlogom sheme po lastni presoji prerazporedijo; ugotavlja, da predlagani 15-odstotni delež ne temelji na podrobni raziskavi, zlasti če upoštevamo, da delež neizkoriščenih sredstev obeh shem, ki naj bi bili spremenjeni, v posameznih primerih znaša do 30 %, zato se zdi, da predlog nezadostno upošteva načela dobrega upravljanja;

8. meni, da je določba spremenjene Uredbe št. 1308/2013, v skladu s katero lahko države članice povečajo financiranje sheme iz lastnih sredstev ali pridobijo zasebna sredstva, dobra podlaga za ustvarjanje sinergij pri porabi nacionalnih in evropskih sredstev s ciljem, da se doseže pozitiven rezultat, ki je neodvisen od pojmovanj različnih držav članic;

9. predlaga, da se izboljša ureditev pomoči za oskrbo šol s sadjem in zelenjavo ter mlekom, tako da se uvede možnost nove razdelitve nacionalnih kvot za podporo. Če se na primer tik pred koncem šestletnega trajanja sheme izkaže, da država članica ni porabila sredstev, ki so ji bila dodeljena, bi bilo treba najprej poskusiti prerazporediti ta sredstva na regije, ki so jih več porabila, nakar bi morala obstajati možnost, da se nacionalne kvote, ki jih je določila Komisija, prerazporedijo na države članice, ki so svoja sredstva porabile ali prekoračile. Na ta način bi podprli države članice, ki shemo uspešno izvajajo, ter spodbujali k dodatnemu prizadevanju tiste, ki pri tem niso tako uspešne;

10. poudarja, da sta načeli, ki se sedaj uporabljata za razdelitev kvot med države članice, in sicer empirično merilo (Kako so države članice porabile pomoč v preteklosti?) in trenutna potreba (Kolikšen je dejanski delež šest- do desetletnih otrok v prebivalstvu države članice?), zelo formalni in morda ne zadostujeta za učinkovito ugotavljanje potreb po podpori;

11. glede na raznolikost, ki vlada v Evropi, predlaga razmislek o uvedbi dodatnih meril, v skladu s katerimi bi se določale nacionalne kvote shem šolskega mleka in šolskega sadja, na primer stopnja razvoja regije in povprečno pomanjkanje vitaminov, ki se izrazi (izračunano po metodi Svetovne zdravstvene organizacije) kot razlika med objektivno potrebo po sadju (400 g sadja/dan) in dejanskim povprečnim zaužitjem sadja pri otrocih, prehrambne navade (v prehrani južnih držav članic je tradicionalno več sadja in zelenjave kot v severnih) itd.;

12. dvomi v primernost predloga v uvodni izjavi 7, v skladu s katerim naj bi na Komisijo prenesli pooblastilo za sprejemanje določenih aktov, s katerimi bi uvedli dodatna pravila za ravnotežje med meriloma, in meni, da bi to lahko bil poskus razširitve pooblastil Komisije v škodo pristojnosti držav članic;

13. je zaskrbljen zaradi obveznosti za spremljanje sheme, ki jo uredba nalaga državam članicam (2), in zlasti zaradi upravnega bremena, ki jo ta obveznost povzroči nacionalnim ter lokalnim in regionalnim oblastem držav članic, zato poziva Komisijo in države članice, naj poskrbijo, da bo upravno breme spremljanja sheme čim manjše;

14. ima pomisleke glede načela, opredeljenega v uredbi, v skladu s katerim bi bil določen najvišji prispevek EU na obrok in ne odstotni delež pomoči, zato opozarja na nevarnost, ki jo predstavlja takšen način izračunavanja, in sicer da bi lahko določitev konkretnega zneska pomoči povzročila poskuse uporabe cenejših proizvodov nižje kakovosti; predlaga, da se finančna pomoč EU (zgornja meja), predvidena za shemo, in konkretni obseg pomoči še naprej določata v skladu s členom 43(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

15. zaradi nevarnosti, da bi določitev prispevka EU na obrok lahko povzročila znižanje kakovosti dobavljenih proizvodov, poziva vse akterje, naj sprejmejo ukrepe za zagotavljanje in nadzor visoke kakovosti dobavljenih kmetijskih proizvodov, ki bo ustrezala tej shemi pomoči;

16. upoštevajoč sklep poročila Evropskega računskega sodišča, po katerem je odsotnost instrumenta za usmerjanje pomoči na prednostno potrebo znatno pripomogla k velikemu razhajanju med rezultati sheme šolskega mleka in zastavljenimi cilji, je kritičen glede člena 23 Uredbe št. 1308/2013 (o oskrbi izobraževalnih ustanov s kmetijskimi proizvodi), saj ne navaja, kako pomembno se je pri nadaljnjem razvoju šestletnih shem za oskrbo s sadjem in zelenjavo posvetovati z lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter upoštevati njihove izkušnje;

17. poziva Komisijo, naj – upoštevajoč, da bi moral vsakršen poskus, da se državam članicam določijo predpisi v zvezi s posvetovanji na nacionalni ravni, veljati za kršitev načela subsidiarnosti – državam članicam v uredbi priporoči, da bolj izkoristijo možnosti za povratne informacije lokalnih in regionalnih oblasti, saj so te institucije najbližje končnim potrošnikom in ciljni skupini; še posebej jih je treba vključiti v posvetovanja pri pripravi nacionalnih šestletnih shem za oskrbo s sadjem in zelenjavo;

Vsebina sheme

18. opozarja, da bi lahko redno uživanje sadja, zelenjave in mleka dolgoročno vplivalo na gospodarstvo in pripomoglo k uresničitvi skupnih evropskih ciljev, in sicer k povečanju konkurenčnosti in krepitvi kohezije;

19. poudarja, da so živila z redkimi izjemami lokalno proizvedena, zato spodbujanje njihovega uživanja prispeva k povečanju trenutnega povpraševanja in na makroravni k uresničevanju ciljev SKP; če otroke spodbujamo, da jejo več zdravih živil, to pripomore tudi k razvoju zdravih prehrambnih navad in spodbuja trajnostno potrošnjo v prihodnosti, zato je treba spodbujanje uživanja sadja, zelenjave in mleka dojemati kot del skupnega prizadevanja za izboljšanje konkurenčnosti Evrope;

20. upoštevajoč sedanje razprave o stopnji predelave pridelkov, ki jih je v skladu s to shemo pomoči mogoče subvencionirati, in glede na pomen načela, da se že v otroških letih utrdi zavest o zdravi prehrani, predlaga, da se finančna pomoč sheme omeji na proizvode, ki sploh niso predelani ali so predelani zelo malo ter ne vsebujejo škodljivih dodatkov, sladil, ojačevalcev okusa ali soli;

21. glede na raznolikost v Evropi meni, da ni smiselno na evropski ravni določiti, s katerimi vrstami sadja in zelenjave naj se v okviru sheme pomoči oskrbujejo šole; namesto tega bi morala vsaka država članica na lokalni ali regionalni ravni sama odločiti, kateri sadni, zelenjavni in mlečni proizvodi so primerni za oskrbovanje šol;

22. je kritičen do predlogov v novi shemi, da se je treba pri oskrbi z mlekom omejiti samo na konzumno mleko; meni, da bi bilo treba dovoliti tudi subvencioniranje malo predelanih mlečnih izdelkov brez škodljivih dodatkov, in sicer naravne (nesladkane) mlečne izdelke, kot sta jogurt in skuta;

23. opozarja, da bi omejitev izbora proizvodov ne le zmanjšala izbiro za otroke in s tem privlačnost programa, temveč tudi povzročila, da otroci s preobčutljivostjo na laktozo, ki pa lahko uživajo fermentirane mlečne izdelke, kot je nesladkan jogurt, ne bi imeli koristi od te sheme;

24. poudarja, kako pomembno je v uredbi neobravnavano vprašanje kakovosti proizvodov, ki se dobavljajo v okviru sheme pomoči; upravičenci, šole ter drugi socialni in gospodarski partnerji so na posvetovanjih poročali, da pogosto trpi kakovost, kadar se poskušajo nabaviti večje količine za isto ceno in se postopki za oddajo javnih naročil obravnavajo kot gola formalnost; to vodi v situacije, ko otroci prejmejo vse kaj drugega kot prvovrstna živila;

25. zato Komisijo in države članice poziva, naj sprejmejo ukrepe za določitev minimalnih standardov za kakovost živil, ki se dobavljajo v okviru sheme pomoči, ter zagotovijo spoštovanje teh standardov;

26. opozarja na sklepe poročila Evropskega računskega sodišča, v skladu s katerimi shema šolskega mleka ni zelo učinkovita in ne dosega pričakovanih rezultatov, saj so subvencionirani proizvodi bodisi večinoma že uporabljani v obrokih šolskih menz ali pa bi jih prejemniki verjetno kupili tudi brez pomoči. Poleg tega se pri pripravi in izvajanju sheme premalo upoštevajo zastavljeni izobraževalni cilji (3);

27. zaradi tega in upoštevajoč vrednost mleka za otroke poziva države članice, naj raziščejo potrebe po mlečnih izdelkih, ki so v skladu s shemo šolskega mleka predvideni za oskrbo, in finančno pomoč EU uporabljajo izključno za oskrbo šolskih menz z mlečnimi izdelki, ki izpolnjujejo merila za zdravo prehrano in so za prehrano najbolj dragoceni;

28. je vznemirjen zaradi zaskrbljujočih statističnih podatkov, ki kažejo, da ima v celotni EU 22 milijonov otrok prekomerno telesno težo, 5 milijonov pa je celo debelih (4), in da so odrasli državljani EU-27 leta 2011 zaužili manj kot polovico količine sadja in zelenjave, ki jo priporoča Svetovna zdravstvena organizacija (5); v zvezi s tem poudarja, da ima šola kot kraj, kjer se mladi pripravljajo na življenje, pomembno vlogo pri izobraževanju mladih o zdravem prehranjevanju in razvijanju zdravih prehrambnih navadah;

29. v zvezi s tem opozarja zlasti na vlogo lokalnih in regionalnih oblasti, ki so v veliko primerih nosilke izobraževalnih ustanov, pri spodbujanju zdravega načina življenja in poziva, da se ukrepom in sodelovanju na tem področju pripiše večji pomen;

30. pozitivno ocenjuje zahteve glede kakovosti (6) v veljavnih ureditvah in priporoča, da se ohranijo oziroma da postanejo, če je to mogoče, še strožje ob upoštevanju priporočil strokovnjakov za prehrano;

31. opozarja, da splošni družbeni okvirni pogoji kljub raznolikim regionalnim, nacionalnim in evropskim pobudam na področju zdravja (7) še vedno ne podpirajo zdravega načina življenja: leta 2011 je državljan EU-27 v povprečju zaužil manj kot polovico količine sadja in zelenjave, ki jo priporoča Svetovna zdravstvena organizacija (8); v zvezi s tem je skeptičen glede starostne omejitve v shemi, v skladu s katero je pomoč omejena izključno na otroke, stare od 6 do 10 let, in meni, da to ne zadostuje, da bi bilo mogoče oblikovati dobre prehranjevalne navade v današnjih razmerah, ki niso ugodne za zdrav način življenja; priporoča razmislek o tem, da se ta shema razširi na mlajše otroke, ki obiskujejo jasli, vrtec ali druge predšolske ustanove, ter tudi otroke, ki so starejši od 10 let;

Trajnostni razvoj in varstvo okolja

32. opozarja na vidike trajnostnega razvoja, povezane z oskrbo s sadjem, zelenjavo in mlekom, še posebej na negativne učinke prevoza blaga na okolje in zdravje prebivalstva, zato poziva, naj se za dobavo v okviru te sheme pomoči raje uporabljajo proizvodi, proizvedeni oziroma pridelani lokalno ali v okoliških regijah;

33. upoštevajoč vidike trajnostnega razvoja in potrebo, da se državljani EU že v mladih letih seznanjajo s trajnostno potrošniško kulturo, poziva Komisijo in države članice, naj med strokovnjaki in politiki začnejo obsežnejšo razpravo o pravnih možnostih za dajanje prednosti sadju, zelenjavi in mlečnim izdelkom regionalnega porekla, vključno z morebitnimi izjemami v predpisih o javnih naročilih ali ustreznimi prilagoditvami teh predpisov;

34. poziva, naj te sheme omogočajo prednostno spodbujanje lokalne proizvodnje in trženje v kratki prodajni verigi ter da je treba dati prednost tudi proizvodom ekološkega kmetijstva;

Morebiten pedagoški učinek

35. je vznemirjen zaradi zaskrbljujočih statističnih podatkov, ki kažejo, da ima v celotni EU 22 milijonov otrok prekomerno telesno težo, 5 milijonov pa je celo debelih, in da so odrasli državljani EU-27 leta 2011 zaužili manj kot polovico količine sadja in zelenjave, ki jo priporoča Svetovna zdravstvena organizacija (SZO) (9); v zvezi s tem poudarja, da ima šola pomembno vlogo pri pripravi mladih na življenje in izobraževanju o zdravih prehrambnih navadah;

36. v zvezi s tem opozarja zlasti na vlogo lokalnih in regionalnih oblasti, ki so v veliko primerih nosilke izobraževalnih ustanov, pri spodbujanju zdravega načina življenja in poziva, da se ukrepom in sodelovanju na tem področju pripiše večji pomen;

37. opozarja na morebiten pedagoški učinek sheme za oskrbo s sadjem, zelenjavo in mlekom, ki mlade osvešča o EU in povečuje njihovo znanje o kmetijstvu – z namenom približati potrošnike lokalnim proizvajalcem živil in dajati prednost okolju prijaznemu lokalnemu kmetijstvu –, živinoreji, zdravih in nezdravih živilih, uravnoteženi prehrani, povezavi med zaužitimi živili in lastnim zdravjem ter zmanjšanju živilskih odpadkov; pozdravlja predvideno možnost, da se s sredstvi nove sheme financirajo tudi spremljevalni ukrepi, na primer osveščanje o koristih zdravih in nujnih živilih;

38. izpostavlja rezultate znanstvenih raziskav, po katerih je mogoče širitev nezdravih živil in debelost odpravljati le z večplastnimi ukrepi, pri čemer so v prehrambno vzgojo otrok vključene šole, starši in družba; meni, da je kampanja za izobraževanje in osveščanje, namenjena tej ciljni skupini, pomemben del sheme za oskrbo šol s sadjem, zelenjavo in mlekom (10);

39. upoštevajoč nagnjenost današnje potrošniške družbe, da uživa proizvode, ki so privlačno predstavljeni in pakirani, ter glede na dejstvo, da privlačna embalaža pogosto pomeni zaužitje snovi, katerih vpliv na zdravje ni razjasnjen, poziva, da se pri pregledu sheme posveti večja pozornost osveščanju o nepredelanih živilih in koristih hranilnih snovi, ki jih vsebujejo;

40. se strinja s pomislekom Evropske komisije, da so bili – drugače kot pri shemi šolskega sadja – v zvezi s shemo šolskega mleka izvedeni le redki izobraževalni ukrepi (11), in opozarja, da so lokalne in regionalne oblasti sposobne učinkovito izvajati takšne ukrepe, tako da jih prilagodijo potrebam po informacijah, ki jih imajo otroci v posameznem kraju ali regiji;

41. glede na načelo subsidiarnosti in dejstvo, da so za izobraževalne programe pristojne države članice, bi bilo vmešavanje EU v nacionalne izobraževalne programe torej neprimerno, predlaga, da se vsi izobraževalni ukrepi, povezani s shemo za oskrbo s sadjem, zelenjavo in mlekom, pripravljajo v glavnem na ravni posameznih držav članic in da se pri tem ne določi nikakršna minimalna višina za financiranje.

II. PREDLOGI SPREMEMB

Predlog spremembe 1

Člen 23(2)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Države članice, ki želijo sodelovati v shemi pomoči, vzpostavljeni v odstavku 1 (v nadaljnjem besedilu: šolska shema), lahko razdeljujejo bodisi sadje in zelenjavo, vključno z bananami, bodisi mleko iz oznake KN 0401 ali oboje. Države članice, ki želijo sodelovati v shemi pomoči, vzpostavljeni v odstavku 1 (v nadaljnjem besedilu: šolska shema), lahko razdeljujejo bodisi sadje in zelenjavo, vključno z bananami, bodisi mleko iz oznake KN 0401 ali oboje druge nesladkane mlečne izdelke, kot so jogurt (brez dodanih arom, sadja, oreškov ali kakava, oznake KN 0403 10 11 do 0403 10 39) ali sir in skuto (oznaka KN 0406).

Obrazložitev

Amandma izhaja iz točke 21 osnutka mnenja.

Predlog spremembe 2

Člen 23(3)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Države članice morajo kot pogoj za sodelovanje v šolski shemi pred začetkom sodelovanja v shemi in nato vsakih šest let izdelati nacionalno ali regionalno strategijo za izvajanje sheme. Država članica lahko spremeni nacionalno strategijo, zlasti ob upoštevanju spremljanja in ocenjevanja. V okviru strategije je treba opredeliti vsaj potrebe, ki jim je treba zadostiti, te potrebe prednostno razvrstiti, določiti ciljno populacijo in pričakovane rezultate ter količinsko opredeljene cilje, ki jih je treba doseči glede na prvotno stanje, ter določiti najustreznejše instrumente in ukrepe za uresničevanje teh ciljev. Države članice morajo kot pogoj za sodelovanje v šolski shemi pred začetkom sodelovanja v shemi in nato vsakih šest let izdelati nacionalno ali regionalno strategijo za izvajanje sheme. Država članica lahko spremeni nacionalno strategijo, zlasti ob upoštevanju spremljanja in ocenjevanja vmesnih ocen. V okviru strategije je treba opredeliti vsaj potrebe, ki jim je treba zadostiti, te potrebe prednostno razvrstiti, določiti ciljno populacijo in pričakovane rezultate ter količinsko opredeljene cilje, ki jih je treba doseči glede na prvotno stanje, ter določiti najustreznejše instrumente in ukrepe za uresničevanje teh ciljev da se uresničijo ti cilji.

Obrazložitev

Amandma je poskus nekoliko upravno razbremeniti postopek. Amandma izhaja tudi iz točke 10 osnutka mnenja.

Predlog spremembe 3

Člen 23(a)(8)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Države članice, ki sodelujejo v šolski shemi, na krajih razdeljevanja hrane javno navedejo svoje sodelovanje ter da shemo pomoči subvencionira Unija. Države članice zagotavljajo dodano vrednost in prepoznavnost šolske sheme Unije pri zagotavljanju drugih obrokov v izobraževalnih ustanovah. Države članice, ki sodelujejo v šolski shemi, na krajih razdeljevanja hrane javno navedejo svoje sodelovanje ter da shemo pomoči subvencionira Unija. Države članice zagotavljajo dodano vrednost in prepoznavnost šolske sheme Unije pri zagotavljanju drugih obrokov v izobraževalnih ustanovah.

Predlog spremembe 4

Člen 24(1)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Da bi pri otrocih spodbujali zdrave prehranjevalne navade in zagotovili, da se pomoč v okviru šolske sheme nameni otrokom iz ciljne skupine iz člena 22, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 227 o pravilih glede: Da bi pri otrocih spodbujali zdrave prehranjevalne navade in zagotovili, da se pomoč v okviru šolske sheme nameni otrokom iz ciljne skupine iz člena 22, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 227 o pravilih glede: (a) dodatnih meril v zvezi z namenjanjem pomoči s strani držav članic; (a) dodatnih meril v zvezi z namenjanjem pomoči s strani držav članic; (b) odobritve in izbora prosilcev za pomoč s strani držav članic; (b) odobritve in izbora prosilcev za pomoč s strani držav članic; (c) priprave nacionalnih ali regionalnih strategij ter glede podpornih izobraževalnih ukrepov. (c) priprave nacionalnih ali regionalnih strategij ter glede podpornih izobraževalnih ukrepov.

Obrazložitev

Amandma izhaja tudi iz točke 11 osnutka mnenja.

V Bruslju, 7. oktobra 2014. Predsednik Odbora regij Michel LEBRUN

(1) Posebno poročilo št. 10/2011 Evropskega računskega sodišča „Ali sta shemi šolskega mleka in šolskega sadja učinkoviti?“, ECA/11/35 z dne 24.10.2011.

(2) Člen 24 Uredbe (ES) št. 1308/2013.

(3) Posebno poročilo št. 10/2011 Evropskega računskega sodišča „Ali sta shemi šolskega mleka in šolskega sadja učinkoviti?“, ECA/11/35 z dne 24.10.2011.

(4) Shema šolskega sadja: http://ec.europa.eu/agriculture/sfs/european-commission/index_en.htm

(5) Državljan EU-27 je leta 2011 v povprečju na dan zaužil 185,52 g sadja in zelenjave, kar je sicer 2 % več kot leta 2010, vendar še vedno veliko manj kot 400 g, ki jih priporoča SZO. Glej analizo Freshfel Consumption Monitor: http://www.freshfel.org/asp/what_we_do/consumption_monitor.asp

(6) Določbe o sestavi mlečnih izdelkov: masni delež mleka v izdelku ne sme biti nižji od 90 %, vsebnost sladkorja je omejena (na največ 7 %). Sadje in zelenjava morata ustrezati zahtevam glede kakovosti EU, dodajanje sladkorja sokovom ni dovoljeno.

(7) Evropska komisija je na primer 30. maja 2007 objavila belo knjigo o strategiji za Evropo glede vprašanj v zvezi s prehrano, prekomerno telesno težo in debelostjo.

(8) Državljan EU-27 je leta 2011 v povprečju na dan zaužil 185,52 g sadja in zelenjave, kar je sicer 2 % več kot leta 2010, vendar še vedno veliko manj kot 400 g, ki jih priporoča SZO. Glej analizo Freshfel Consumption Monitor: http://www.freshfel.org/asp/what_we_do/consumption_monitor.asp

(9) Državljan EU-27 je leta 2011 v povprečju na dan zaužil 185,52 g sadja in zelenjave, kar je sicer 2 % več kot leta 2010, vendar še vedno veliko manj kot 400 g, ki jih priporoča SZO. Glej analizo Freshfel Consumption Monitor: http://www.freshfel.org/asp/what_we_do/consumption_monitor.asp

(10) Public Health Nutr., oktober 2009. 12(10):1735-42. doi: 10.1017/S1368980008004278. Epub 2008 Dec 23. Downward trends in the prevalence of childhood overweight in the setting of 12-year school- and community-based programmes.

(11) Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. januarja 2014 o spremembi Uredbe (EU) št. 1308/2013 in Uredbe (EU) št. 1306/2013 glede sheme pomoči za oskrbo izobraževalnih ustanov s sadjem in zelenjavo, bananami ter mlekom – COM(2014) 32 final.