BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA SPREMEMBA

Sprememba 1

Predlog direktive Uvodna izjava 6 a (novo)

(6a) Po členu 35 Pogodbe o Evropski uniji diplomatska in konzularna predstavništva držav članic ter delegacije Unije v tretjih državah sodelujejo in prispevajo k uresničevanju pravice državljanov Unije do zaščite na ozemlju tretjih držav.

Sprememba 2

Predlog direktive Uvodna izjava 7

(7) Kadar državljani EU brez predstavništva potrebujejo zaščito v tretjih državah, sta potrebna učinkovito sodelovanje in usklajevanje. Država članica, ki ima predstavništvo v tretji državi in nudi pomoč državljanu EU brez predstavništva, ter država članica njegovega izvora bosta morda morali tesno sodelovati. Konzularno sodelovanje na lokalni ravni je lahko za državljane EU brez predstavništva bolj zapleteno, saj zahteva usklajevanje z organi, ki nimajo predstavništva na terenu. Za zapolnitev vrzeli, ki jo povzroča neobstoj diplomatskega ali konzularnega predstavništva države članice državljana EU, bi bilo treba zagotoviti stabilen okvir. (7) Kadar državljani brez predstavništva potrebujejo zaščito v tretjih državah, sta potrebna učinkovito sodelovanje in usklajevanje. Država članica, ki ima predstavništvo v tretji državi in nudi pomoč državljanu brez predstavništva, in delegacija Unije, ki je prisotna v tretji državi, ter država članica njegovega izvora bi morale tesno sodelovati.

Sprememba 3

Predlog direktive Uvodna izjava 7 a (novo)

(7a) Konzularno sodelovanje na lokalni ravni je lahko za državljane brez predstavništva bolj zapleteno, saj zahteva usklajevanje z organi, ki nimajo predstavništva na terenu. Za zapolnitev vrzeli, ki jo povzroča neobstoj diplomatskega ali konzularnega predstavništva države članice državljana, bi bilo treba zagotoviti stabilen okvir. Konzularno sodelovanje na lokalni ravni bi se moralo ustrezno posvečati državljanom brez predstavništva, na primer z zbiranjem zadevnih kontaktnih podatkov najbližjih regionalnih diplomatskih in konzularnih predstavništev držav članic.

Sprememba 4

Predlog direktive Uvodna izjava 7 b (novo)

(7b) Za olajšanje in izboljšanje konzularne zaščite, pri čemer se posebna pozornost nameni položaju državljanov brez predstavništva, bi Komisija morala pripraviti praktične smernice.

Sprememba 5

Predlog direktive Uvodna izjava 8

(8) Državljan Unije je brez predstavništva, če država članica, katere državljan je, nima dostopnega diplomatskega ali konzularnega predstavništva v tretji državi. Pojem dostopnosti bi bilo treba razlagati glede na zagotavljanje zaščite državljanov. (8) Državljan Unije je brez predstavništva, če država članica, katere državljan je, nima dostopnega diplomatskega ali konzularnega predstavništva v tretji državi ali če bi dostop do diplomatskega ali konzularnega predstavništva v nujnih primerih za državljana te države članice pomenil nepotrebno uporabo dragocenega časa in finančnih sredstev. Pojem dostopnosti bi bilo treba razlagati glede na zagotavljanje zaščite državljanov.

Sprememba 6

Predlog direktive Uvodna izjava 9

(9) V skladu s pravico do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja, kot jo določa člen 7 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, bi morala država članica, ki nudi pomoč, zagotoviti zaščito družinskim članom državljana Unije iz tretje države pod enakimi pogoji kot družinskim članom svojih državljanov iz tretje države . Vsaka opredelitev družinskih članov bi morala upoštevati člena 2 in 3 Direktive 2004/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic. Države članice družinskim članom iz tretjih držav morda ne bodo mogle nuditi vseh vrst konzularne zaščite, zlasti jim ne bodo mogle izdati potnih listin za vrnitev. V skladu s členom 24 Listine je treba upoštevati predvsem koristi otroka, kot so določene v Konvenciji Združenih narodov o otrokovih pravicah z dne 20. novembra 1989. (9) V skladu s pravico do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja, kot jo določa člen 7 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, bi morala država članica, ki nudi pomoč, zagotoviti zaščito družinskim članom državljana Unije iz tretje države , kakor je opredeljeno v Direktivi 2004/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic, pod enakimi pogoji kot družinskim članom svojih državljanov iz tretje države, ob upoštevanju, da države članice družinskim članom iz tretjih držav morda ne bodo mogle nuditi vseh vrst konzularne zaščite, na primer jim izdati potnih listin za vrnitev. Vendar bi države članice morale sprejeti vse ukrepe, ki so v njihovi pristojnosti, da bi zagotovile celovitost družine državljana. V skladu s členom 24 Listine je treba upoštevati predvsem koristi otroka, kot so določene v Konvenciji Združenih narodov o otrokovih pravicah z dne 20. novembra 1989.

Sprememba 7

Predlog direktive Uvodna izjava 9 a (novo)

(9a) Država članica, ki nudi pomoč, bi morala – ob upoštevanju njihovega posebnega položaja – preučiti možnosti za zagotavljanje zaščite beguncem s priznanim statusom in osebam brez državljanstva ter drugim osebam, ki nimajo državljanstva nobene države članice, ki prebivajo v državi članici in so imetniki potnih listin, ki jih je izdala ta država članica.

Sprememba 8

Predlog direktive Uvodna izjava 10

(10) Državljani EU brez predstavništva bi morali imeti možnost proste izbire diplomatskega ali konzularnega predstavništva, pri katerem bodo iskali konzularno zaščito. Države članice bi se morale biti sposobne dogovoriti o delitvi bremen. Vendar pa takšni dogovori ne bi smeli ogrožati učinkovite konzularne zaščite in državljani bi morali biti z njimi seznanjeni. Komisijo bi bilo treba o vsakem takšnem dogovoru uradno obvestiti in ga objaviti na temu namenjeni spletni strani. (10) Državljani brez predstavništva bi morali imeti možnost proste izbire diplomatskega , konzularnega predstavništva ali po potrebi delegacije Unije , pri katerih bodo iskali konzularno zaščito. Države članice bi se morale biti sposobne dogovoriti o delitvi bremen. Taki dogovori bi morali biti pravično porazdeljeni in bi morali upoštevati zmogljivosti vsake države članice . Vendar pa takšni dogovori ne bi smeli ogrožati učinkovite konzularne zaščite in državljani bi morali biti z njimi seznanjeni. Komisijo bi bilo treba o vsakem takšnem dogovoru uradno obvestiti in ga objaviti na temu namenjeni spletni strani ter na ustreznih spletnih straneh držav članic in Sveta .

Sprememba 9

Predlog direktive Uvodna izjava 12

(12) Zaščito je treba zagotoviti, če prosilci dokažejo, da so državljani Unije. Državljani EU brez predstavništva, ki potrebujejo konzularno zaščito, morda ne posedujejo več svojih osebnih dokumentov. Temeljni status državljanstva Unije je podeljen neposredno s pravom Unije in osebni dokumenti imajo le dokazno vrednost. Če prosilci ne morejo predložiti osebnih dokumentov, bi morali tako imeti možnost izkazati svojo istovetnost na kakršen koli drug način, po potrebi na podlagi preverjanja pri organih države članice, katere državljani trdijo, da so. (12) Zaščito je treba zagotoviti, če prosilci dokažejo, da so državljani Unije. Državljani brez predstavništva, ki potrebujejo konzularno zaščito, morda ne posedujejo več svojih osebnih dokumentov. Temeljni status državljanstva Unije je podeljen neposredno s pravom Unije in osebni dokumenti imajo le dokazno vrednost. Če prosilci ne morejo predložiti osebnih dokumentov, bi morali tako imeti možnost izkazati svojo istovetnost na kakršen koli drug način, po potrebi na podlagi preverjanja pri organih države članice, katere državljani trdijo, da so. Diplomatsko ali konzularno predstavništvo, ki nudi pomoč, bi moralo državljanom brez predstavništva nuditi potrebna sredstva za preverjanje njihove identitete.

Sprememba 10

Predlog direktive Uvodna izjava 14

(14) Zaradi pojasnitve, kateri ukrepi za usklajevanje in sodelovanje so potrebni, bi bilo treba opredeliti področje sodelovanja in usklajevanja. Konzularna zaščita državljanov EU brez predstavništva vključuje pomoč v številnih značilnih situacijah, na primer v primeru odvzema prostosti ali pridržanja, hude nesreče ali bolezni in smrti, v primeru rešitve in repatriacije v stiski ter v primeru izdaje potnih listin za vrnitev. Ker je potrebna zaščita vedno odvisna od dejanske situacije, konzularna zaščita ne bi smela biti omejena na tiste situacije, ki so posebej navedene v tej direktivi. (14) Zaradi pojasnitve, kateri ukrepi za usklajevanje in sodelovanje so potrebni, bi bilo treba opredeliti področje sodelovanja in usklajevanja. Konzularna zaščita državljanov brez predstavništva vključuje pomoč v številnih značilnih situacijah, na primer v primeru odvzema prostosti ali pridržanja, hude nesreče ali bolezni in smrti, v primeru rešitve in repatriacije v stiski, v primeru izdaje potnih listin za vrnitev ter v kriznih situacijah . Ker je potrebna zaščita vedno odvisna od dejanske situacije, konzularna zaščita ne bi smela biti omejena na tiste situacije, ki so posebej navedene v tej direktivi.

Sprememba 11

Predlog direktive Uvodna izjava 14 a (novo)

(14a) Pri zagotavljanju konzularne zaščite v primerih odvzema prostosti ali pridržanja bi bilo treba upoštevati posebne razmere, zlasti kadar se prostost odvzame žrtvam trgovine z ljudmi ali se jih pridrži zaradi kaznivih dejanj, ki so neposredna posledica trgovine. Državljani brez predstavništva bi lahko bili v bolj občutljivem položaju, glede na dejstvo, da nimajo neposrednega predstavništva.

Sprememba 12

Predlog direktive Uvodna izjava 15

(15) Predpogoj za učinkovito usklajevanje in sodelovanje med konzularnimi organi držav članic je določitev različnih oblik pomoči, ki se nudi v določenih situacijah. Takšne oblike pomoči bi morale odražati skupne prakse držav članic brez poseganja v člen 23 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki države članice zavezuje k zagotavljanju zaščite pod enakimi pogoji, kakršni veljajo za njihove državljane. (15) Predpogoj za učinkovito usklajevanje in sodelovanje med konzularnimi organi držav članic je določitev različnih oblik pomoči, ki se nudi v določenih situacijah. Takšne oblike pomoči bi morale odražati skupne prakse držav članic brez poseganja v člen 23 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki države članice zavezuje k zagotavljanju zaščite pod enakimi pogoji, kakršni veljajo za njihove državljane. Zagotoviti bi bilo treba premostitev jezikovnih ovir in tolmačenje ali drugo potrebno pomoč za državljane brez predstavništva.

Sprememba 13

Predlog direktive Uvodna izjava 18 a (novo)

(18a) Države članice bi morale razmisliti o vzpostavitvi „skrbniškega sklada“ za konzularno zaščito, iz katerega bi veleposlaništvo ali konzulat države članice, ki nudi pomoč, lahko pokril stroške, ki jih ima s pomočjo državljanu brez predstavništva, in v katerega bi morala država članica državljana brez predstavništva, ki prejme pomoč, povrniti finančni predujem. Komisija bi v sodelovanju z državami članicami morala določiti jasna pravila, s katerimi bi opredelila delitev finančnih bremen za pravilno delovanje takega sklada.

Sprememba 14

Predlog direktive Uvodna izjava 20

(20) V zvezi z usklajevanjem na terenu in v kriznih razmerah bi bilo treba pojasniti pristojnosti in zadevne naloge, da se zagotovi popolna zaščita državljanov EU brez predstavništva. Konzularno sodelovanje na lokalni ravni bi se moralo ustrezno posvečati državljanom EU brez predstavništva, na primer z zbiranjem zadevnih kontaktnih podatkov najbližjih regionalnih diplomatskih in konzularnih predstavništev držav članic. (20) V zvezi z usklajevanjem v kriznih razmerah bi bilo treba pojasniti pristojnosti in zadevne naloge, da se zagotovi popolna zaščita državljanov brez predstavništva. V kriznih razmerah bi delegacije Unije morale zagotoviti potrebno usklajevanje med državami članicami. Da bi lahko izpolnila to vlogo, bi Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD) morala imeti potrebna finančna sredstva, tudi za zagotavljanje usposabljanja konzularnega osebja držav članic.

Sprememba 15

Predlog direktive Uvodna izjava 21

(21) V primeru krize sta bistveni ustrezna priprava in jasna delitev pristojnosti. Načrtovanje nujnih kriznih ukrepov bi moralo zato docela vključevati državljane EU brez predstavništva in nacionalne načrte nujnih ukrepov bi bilo treba usklajevati . Koncept vodilne države bi bilo treba v tem okviru še bolj razviti. (21) V primeru krize sta bistveni ustrezna priprava in jasna delitev pristojnosti. Načrtovanje nujnih kriznih ukrepov bi moralo zato docela vključevati državljane brez predstavništva, ESZD pa bi morala usklajevati nacionalne načrte nujnih ukrepov.

Sprememba 16

Predlog direktive Uvodna izjava 22 a (novo)

(22a) ESZD bi morala v okviru priprave na krizne razmere organizirati usposabljanje konzularnega osebja za lažjo pomoč državljanom, tudi državljanom brez predstavništva.

Sprememba 17

Predlog direktive Uvodna izjava 22 b (novo)

(22b) Pripraviti bi bilo treba izobraževalne tečaje za konzularno osebje, da se izboljša sodelovanje in njihovo poznavanje državljanskih pravic, ki izhajajo iz Pogodb in te direktive.

Sprememba 18

Predlog direktive Uvodna izjava 23

(23) Unijo v tretjih državah predstavljajo delegacije Unije, ki skupaj z diplomatskimi in konzularnimi misijami držav članic prispevajo k uresničevanju pravice državljanov Unije v zvezi s konzularno zaščito, kot je podrobneje določeno v členu 35 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z Dunajsko konvencijo o konzularnih odnosih lahko države članice zagotavljajo konzularno zaščito v imenu druge države članice, razen če tretja zadevna država temu ugovarja . Države članice bi morale sprejeti potrebne ukrepe v zvezi s tretjimi državami, da se zagotovi možnost konzularne zaščite v imenu drugih držav članic . (23) Unijo v tretjih državah predstavljajo delegacije Unije, ki skupaj z diplomatskimi in konzularnimi misijami držav članic prispevajo k uresničevanju pravice državljanov Unije v zvezi s konzularno zaščito, kot je podrobneje določeno v členu 35 Pogodbe o Evropski uniji. Delegacije Unije bi morale zagotoviti potrebno usklajevanje med državami članicami, po potrebi pa bi jim lahko zaupali opravljanje konzularnih nalog . ESZD bi morala zagotoviti potrebna finančna sredstva za izpolnjevanje te naloge .

Sprememba 19

Predlog direktive Uvodna izjava 25

(25) Ta direktiva ne bi smela vplivati na ugodnejše nacionalne določbe, če so združljive s to direktivo. (25) Ta direktiva ne bi smela vplivati na ugodnejše nacionalne določbe, če so združljive s to direktivo. Ta direktiva ne bi smela državam članicam določati obveznosti, da državljanom brez predstavništva zagotavljajo vrste pomoči, ki jih ne zagotavljajo svojim državljanom.

Sprememba 20

Predlog direktive Uvodna izjava 25 a (novo)

(25a) Ta direktiva ne bi smela vplivati na obveznosti in/ali pravico držav članic, ki nimajo predstavništev, da svojim državljanom neposredno pomagajo, kadar je to nujno in/ali zaželeno. Države članice, ki nimajo predstavništev, bi morale nuditi nenehno pomoč državam članicam, ki nudijo konzularno pomoč njihovim državljanom.

Sprememba 21

Predlog direktive Uvodna izjava 25 b (novo)

(25b) Da se zagotovi hitro in učinkovito delovanje te direktive, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi s predlogi sprememb k prilogam. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Sveti hkrati, pravočasno in na ustrezen način.

Sprememba 22

Predlog direktive Uvodna izjava 27

(27) V skladu s prepovedjo diskriminacije iz Listine bi morale države članice izvajati to direktivo brez vsakršne diskriminacije med upravičenci te direktive glede na spol, raso, barvo, etnično ali družbeno poreklo, genetske značilnosti, jezik, vero ali prepričanje, politično ali drugo mnenje, pripadnost narodnostni manjšini, premoženje, rojstvo, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost – (27) V skladu s prepovedjo diskriminacije iz Listine , zlasti iz člena 21, bi morale države članice , delegacije Unije in po potrebi ESZD vedno izvajati to direktivo brez vsakršne diskriminacije med upravičenci te direktive glede na spol, raso, barvo, etnično ali družbeno poreklo, genetske značilnosti, jezik, vero ali prepričanje, politično ali drugo mnenje, pripadnost narodnostni manjšini, premoženje, rojstvo, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost .

Sprememba 23

Predlog direktive Uvodna izjava 27 a (novo)

(27a) Države članice bi morale svoje državljane spodbujati, da se pred odhodom v tretjo državo prijavijo na spletni strani ministrstva za zunanje zadeve, kar bi olajšalo pomoč v primerih potrebe, zlasti v kriznih razmerah.

Sprememba 24

Predlog direktive Uvodna izjava 27 b (novo)

(27b) Komisija bi morala razmisliti o vzpostavitvi 24-urne telefonske linije 7 dni v tednu, da bi informacije postale brez težav dostopne za državljane, ki iščejo konzularno zaščito v nujnih primerih.

Sprememba 25

Predlog direktive Člen 1

Ta direktiva določa ukrepe za sodelovanje in usklajevanje, potrebne za lažje uresničevanje pravice državljanov Unije na ozemlju tretje države, v kateri država članica, katere državljani so, nima predstavništva, do zaščite diplomatskih ali konzularnih organov druge države članice pod enakimi pogoji, kakršni veljajo za državljane tiste države članice. Ta direktiva določa ukrepe za sodelovanje in usklajevanje, potrebne za lažjo zaščito državljanov Unije na ozemlju tretje države, v kateri država članica, katere državljani so, nima predstavništva, s strani diplomatskih ali konzularnih organov druge države članice pod enakimi pogoji, kakršni veljajo za državljane tiste države članice, ter s strani delegacije Unije. Po potrebi se delegacijam Unije lahko dodelijo tudi konzularne naloge, ki jih opravljajo za državljane brez predstavništva.

Sprememba 26

Predlog direktive Člen 2 – odstavek 1

1. Vsak državljan EU, ki ima državljanstvo države članice Unije brez diplomatskega ali konzularnega predstavništva v tretji državi (v nadaljnjem besedilu: državljan EU brez predstavništva), je upravičen do zaščite diplomatskih ali konzularnih organov druge države članice pod enakimi pogoji, kakršni veljajo za njene državljane. 1. Vsak državljan, ki ima državljanstvo države članice Unije brez diplomatskega ali konzularnega predstavništva v tretji državi (v nadaljnjem besedilu: državljan brez predstavništva), je deležen zaščite diplomatskih ali konzularnih organov druge države članice pod enakimi pogoji, kakršni veljajo za njene državljane, ter delegacije Unije.

Sprememba 27

Predlog direktive Člen 2 – odstavek 3

3. Družinski člani državljanov EU brez predstavništva, ki sami niso državljani Unije, so upravičeni do konzularne zaščite pod enakimi pogoji, kakršni veljajo za družinske člane državljanov države članice , ki nudi pomoč , ki sami niso njeni državljani . 3. Družinski člani državljanov brez predstavništva, ki sami niso državljani Unije, so upravičeni do konzularne zaščite pod enakimi pogoji, kakršni veljajo za družinske člane državljanov države članice izvora, ali konzularne zaščite delegacije Unije .

Sprememba 28

Predlog direktive Člen 3 – odstavek 3

3. Častni konzuli se štejejo za enakovredne dostopnim diplomatskim ali konzularnim predstavništvom v okviru obsega njihovih pristojnosti v skladu z nacionalnim pravom in praksami. 3. Častni konzuli se štejejo za enakovredne dostopnim diplomatskim ali konzularnim predstavništvom , če imajo ustrezne pristojnosti v skladu z nacionalnim pravom in praksami.

Sprememba 29

Predlog direktive Člen 4 – odstavek 1

1. Državljani EU brez predstavništva lahko izberejo diplomatsko ali konzularno predstavništvo, pri katerem bodo iskali konzularno zaščito. 1. Državljani brez predstavništva lahko izberejo diplomatsko ali konzularno predstavništvo, pri katerem bodo iskali konzularno zaščito. Kadar je to potrebno in primerno, lahko pomoč poiščejo tudi pri delegaciji Unije. Države članice na spletnih straneh svojih ministrstev za zunanje zadeve objavijo informacije o pravici svojih državljanov do konzularne zaščite v skladu s to direktivo v tretji državi, v kateri te države članice nimajo predstavništva, ki jo nudijo diplomatski ali konzularni organi druge države članice, in o pogojih za uveljavljanje te pravice.

Sprememba 30

Predlog direktive Člen 4 – odstavek 2

2. Država članica lahko trajno predstavlja drugo državo članico in diplomatska ali konzularna predstavništva držav članic v tretji državi se lahko dogovorijo o delitvi bremen, če je zagotovljeno učinkovito obravnavanje prošenj za zaščito . Države članice Evropsko komisijo obvestijo o vseh takšnih dogovorih zaradi objave na temu namenjeni spletni strani . 2. Da bi nudili konzularno zaščito državljanom brez predstavništva in zagotovili učinkovito obravnavanje prošenj za zaščito , lahko predstavništva držav članic in po potrebi delegacija Unije sklepajo lokalne dogovore o delitvi bremen in izmenjavi informacij . Po uradnem obvestilu lokalnim organom se o teh lokalnih dogovorih poroča Komisiji in ESZD ter objavi na spletnih straneh Komisije in zadevnih spletnih straneh držav članic . Ti dogovori popolnoma upoštevajo določbe te direktive.

Sprememba 31

Predlog direktive Člen 5 – odstavek 2

2. Če državljan Unije ne more predložiti veljavnega potnega lista ali veljavne osebne izkaznice, lahko državljanstvo izkaže na kakršen koli drug način, po potrebi na podlagi preverjanja pri diplomatskih in konzularnih organih države članice, katere državljan trdi, da je. 2. Če državljan Unije ne more predložiti veljavnega potnega lista ali veljavne osebne izkaznice, lahko državljanstvo izkaže na kakršen koli drug način, po potrebi na podlagi preverjanja pri diplomatskih in konzularnih organih države članice, katere državljan trdi, da je. Diplomatsko ali konzularno predstavništvo, ki nudi pomoč, državljanom brez predstavništva nudi potrebna sredstva za preverjanje njihove identitete.

Sprememba 32

Predlog direktive Poglavje 1 a in člen 5 a (novo)

POGLAVJE 1a Sodelovanje in usklajevanje na področju konzularne zaščite na lokalni ravni Člen 5a Splošno načelo Diplomatski in konzularni organi držav članic tesno sodelujejo in se usklajujejo med seboj ter z Unijo za zagotovitev zaščite državljanom brez predstavništva pod enakimi pogoji, kakršni veljajo za njihove državljane. Delegacije Unije pospešujejo sodelovanje in usklajevanje med državami članicami na eni strani ter med njimi in Unijo na drugi strani, da državljanom brez predstavništva zagotovijo zaščito pod enakimi pogoji, kot veljajo za njihove državljane. Če konzularno ali diplomatsko predstavništvo ali po potrebi delegacija Unije nudita pomoč državljanu brez predstavništva, o tem obvestita najbližje regionalno pristojno konzularno ali diplomatsko predstavništvo ali ministrstvo za zunanje zadeve države članice državljana brez predstavništva ali delegacijo Unije, ki sodelujejo pri opredelitvi ukrepov, ki jih je treba sprejeti. Države članice uradno sporočijo podatke zadevnih kontaktnih oseb na ministrstvih za zunanje zadeve ESZD, ki jih nenehno posodablja na svoji varni spletni strani.

(Člen 7 v predlogu Komisije postane odvečen.)

Sprememba 33

Predlog direktive Člen 6 – odstavek 2 – uvodni del

2. Konzularna zaščita iz odstavka 1 vključuje pomoč v naslednjih primerih: 2. Konzularna zaščita iz odstavka 1 vključuje pomoč zlasti v naslednjih primerih:

Sprememba 34

Predlog direktive Člen 6 – odstavek 2 – točka b

(b) pomoč žrtvi kaznivega dejanja; (b) pomoč žrtvi kaznivega dejanja ali v nevarnosti, da postane žrtev kaznivega dejanja ;

Sprememba 35

Predlog direktive Člen 6 – odstavek 2 – pododstavek 1 a (novo)

Konzularna zaščita zajema tudi druge primere, v katerih bi država članica s predstavništvom običajno nudila pomoč svojim državljanom.

Sprememba 36

Predlog direktive Člen 8 – odstavek 1

1. Če je državljanu EU brez predstavništva odvzeta prostost ali je pridržan, diplomatska ali konzularna predstavništva držav članic v skladu s členom 6(1) zlasti: 1. Če je državljanu brez predstavništva odvzeta prostost ali je kako drugače pridržan, diplomatska ali konzularna predstavništva držav članic v skladu s členom 6(1) zlasti:

(a) nudijo pomoč z obveščanjem družinskih članov ali drugih sorodnikov na prošnjo državljana EU brez predstavništva; (a) nudijo pomoč z obveščanjem družinskih članov ali drugih sorodnikov na prošnjo državljana brez predstavništva;

(b) obiščejo državljana EU brez predstavništva in spremljajo minimalne standarde ravnanja v zaporu ; (b) obiščejo državljana brez predstavništva in zagotovijo, da so vzpostavljeni minimalni standardi pogojev pridržanja ;

(c) državljanu EU brez predstavništva zagotovijo informacije o pravicah pridržane osebe . (c) državljanu brez predstavništva zagotovijo informacije o njegovih/njenih pravicah.

(ca) državljanu brez predstavništva zagotovijo dostop do ustreznega pravnega svetovanja.

Sprememba 37

Predlog direktive Člen 8 – odstavek 3

3. Diplomatsko ali konzularno predstavništvo državi članici državljana EU brez predstavništva poroča o vseh obiskih državljana EU in o spremljanju minimalnih standardov ravnanja v zaporu . Državo članico državljana EU brez predstavništva nemudoma obvesti o vseh pritožbah v zvezi s slabim ravnanjem. 3. Diplomatsko ali konzularno predstavništvo državi članici državljana brez predstavništva poroča o vseh obiskih državljana in o spremljanju minimalnih standardov pogojev pridržanja . Državo članico državljana brez predstavništva nemudoma obvesti o pritožbah v zvezi s slabim ravnanjem, pa tudi o sprejetih ukrepih za preprečevanje takega ravnanja in zagotavljanje minimalnih standardov pogojev pridržanja .

Sprememba 38

Predlog direktive Člen 8 – odstavek 4

4. Diplomatsko ali konzularno predstavništvo obvesti državo članico državljana EU brez predstavništva o informacijah, ki jih je predložilo državljanu EU brez predstavništva v zvezi z njegovimi pravicami. Deluje kot posrednik, tudi glede pomoči pri pripravi vlog za pomilostitev ali predčasno izpustitev in če želi državljan zaprositi za premestitev. Po potrebi deluje kot posrednik v zvezi z vsemi pravnimi taksami, ki so jih položili diplomatski ali konzularni organi države članice državljana EU brez predstavništva. 4. Diplomatsko ali konzularno predstavništvo obvesti državo članico državljana brez predstavništva o informacijah, ki jih je predložilo državljanu brez predstavništva v zvezi z njegovimi pravicami. Deluje kot posrednik, tudi glede zagotavljanja dostopa državljana do ustreznega pravnega svetovanja in glede pomoči , tudi pri pripravi vlog za pomilostitev ali predčasno izpustitev in če želi državljan zaprositi za premestitev. Po potrebi deluje kot posrednik v zvezi z vsemi pravnimi taksami, ki so jih položili diplomatski ali konzularni organi države članice državljana brez predstavništva.

Sprememba 39

Predlog direktive Člen 9 – odstavek 1

1. Če je državljan EU brez predstavništva žrtev kaznivega dejanja, diplomatska ali konzularna predstavništva držav članic v skladu s členom 6(1) državljanu EU zlasti: 1. Če je državljan brez predstavništva žrtev kaznivega dejanja ali v nevarnosti, da postane žrtev kaznivega dejanja , diplomatska ali konzularna predstavništva držav članic v skladu s členom 6(1) državljanu zlasti:

(a) nudijo pomoč z obveščanjem družinskih članov ali drugih sorodnikov, če tako želi; (a) nudijo pomoč z obveščanjem družinskih članov ali drugih sorodnikov, če tako želi;

(b) zagotovijo informacije in/ali pomoč v zvezi z zadevnimi pravnimi vprašanji in zdravstveno oskrbo. (b) zagotovijo informacije in/ali pomoč v zvezi z zdravstveno oskrbo;

(ba) zagotovijo informacije o njegovih pravicah in dostop do ustrezne pravne pomoči in svetovanja .

Sprememba 40

Predlog direktive Člen 9 – odstavek 2

2. Diplomatsko ali konzularno predstavništvo obvesti državo članico državljana EU brez predstavništva o dogodku, njegovi resnosti in pomoči, ki je nudena državljanu , ter se poveže z družinskimi člani državljana EU brez predstavništva ali drugimi sorodniki, če je državljan s tem po možnosti soglašal . 2. Diplomatsko ali konzularno predstavništvo obvesti državo članico državljana brez predstavništva o dogodku, njegovi resnosti in pomoči, ki je nudena državljanu. Ta država članica se poveže se z družinskimi člani državljana brez predstavništva ali drugimi sorodniki, razen če državljan s tem ne soglaša .

Sprememba 41

Predlog direktive Člen 10 – odstavek 2

2. Diplomatsko ali konzularno predstavništvo obvesti državo članico državljana EU brez predstavništva o dogodku, njegovi resnosti in pomoči, ki je nudena državljanu, ter se, če je to primerno, poveže z družinskimi člani ali drugimi sorodniki državljana EU brez predstavništva. Državo članico državljana EU brez predstavništva obvesti o morebitni potrebi po zdravstveni evakuaciji. Z vsako zdravstveno evakuacijo mora predhodno soglašati država članica državljana EU brez predstavništva, razen v skrajno nujnih primerih. 2. Diplomatsko ali konzularno predstavništvo obvesti državo članico državljana brez predstavništva o dogodku, njegovi resnosti in pomoči, ki je nudena državljanu. Ta država članica se poveže z družinskimi člani ali drugimi sorodniki državljana brez predstavništva, razen če državljan s tem ne soglaša . Državo članico državljana brez predstavništva obvesti o morebitni potrebi po zdravstveni evakuaciji. Z vsako zdravstveno evakuacijo mora predhodno soglašati država članica državljana brez predstavništva, razen v skrajno nujnih primerih.

Sprememba 42

Predlog direktive Člen 11 a (novo)

Člen 11a Sodelovanje na lokalni ravni Srečanja v sklopu sodelovanja na lokalni ravni vključujejo redno izmenjavo informacij o državljanih brez predstavništva ter o zadevah, kot so varnost državljanov, pogoji pridržanja ali dostop do konzularne zaščite. Če se ministrstva za zunanje zadeve na osrednji ravni ne dogovorijo drugače, je predsedujoči predstavnik države članice ali delegacije Unije, določen na lokalni ravni. Predsedujoči zbira in redno posodablja kontaktne podatke, zlasti v zvezi s kontaktnimi točkami držav članic brez predstavništva, in jih posreduje diplomatskim in konzularnim predstavništvom ter delegaciji Unije na lokalni ravni.

Sprememba 43

Predlog direktive Poglavje 3 in člen 12

POGLAVJE 3 Finančni postopki Člen 12 Splošna pravila Če državljan EU brez predstavništva zaprosi za pomoč v obliki finančnega predujma ali repatriacije, se ob upoštevanju člena 6(1) uporabi naslednji postopek: (a) državljan EU brez predstavništva se zaveže, da bo svoji državi članici vrnil celotni znesek kakršnega koli finančnega predujma ali povrnil nastale stroške ter po potrebi stroške konzularne takse, in sicer na standardnem obrazcu iz Priloge 1; (b) če tako zahteva diplomatsko ali konzularno predstavništvo, ki nudi pomoč, država članica državljana EU brez predstavništva nemudoma zagotovi potrebne informacije v zvezi z njegovo prošnjo in navede, ali je treba plačati konzularno takso; (c) diplomatsko ali konzularno predstavništvo, ki nudi pomoč, državo članico državljana EU brez predstavništva obvesti o vsaki prošnji za finančni predujem ali repatriacijo, ki jo je obravnavalo; (d) država članica državljana EU brez predstavništva na pisno zahtevo diplomatskega ali konzularnega predstavništva, ki nudi pomoč, na obrazcu iz Priloge I povrne celotni znesek kakršnega koli finančnega predujma ali nastalih stroškov. črtano

Sprememba 44

Predlog direktive Člen 13

Člen 13 Poenostavljeni postopek v kriznih razmerah 1. V kriznih razmerah diplomatsko ali konzularno predstavništvo, ki nudi pomoč, usklajuje vsako evakuacijo ali drugo potrebno podporo, ki jo zagotavlja državljanu EU brez predstavništva, z njegovo državo članico. Država članica, ki nudi pomoč, pošlje vsako zahtevo za povračilo stroškov takšne evakuacije ali podpore ministrstvu za zunanje zadeve države članice državljana EU brez predstavništva. Država članica, ki nudi pomoč, lahko zahteva povračilo tudi, če državljan EU brez predstavništva ni podpisal zaveze o povračilu v skladu s členom 12(a). Ta odstavek državi članici državljana EU brez predstavništva ne preprečuje, da bi od njega zahtevala povračilo na podlagi nacionalnih pravil. 2. V velikih krizah stroške evakuacije ali podpore povrne država članica državljana EU brez predstavništva v sorazmernem znesku, in sicer z delitvijo celotnega zneska stroškov s številom državljanov, ki so prejeli pomoč, če država članica, ki je nudila pomoč, to zahteva. 3. Če stroškov ni mogoče izračunati, lahko država članica, ki je nudila pomoč, zahteva povračilo na podlagi fiksnih zneskov, ki ustreza vrsti nudene podpore, kot je določeno v Prilogi 2. 4. Če je država članica, ki je nudila pomoč, prejela finančno podporo za nudenje pomoči iz mehanizma EU na področju civilne zaščite, se vsak prispevek države članice državljana EU brez predstavništva določi po odbitku prispevka Unije. 5. Za zahtevek za vračilo se uporabi skupni obrazec iz Priloge 2. črtano

Sprememba 45

Predlog direktive Poglavje 4 – naslov

Sodelovanje in usklajevanje na lokalni ravni ter v primeru krize Sodelovanje in usklajevanje v primeru krize

Sprememba 46

Predlog direktive Člen 14

Člen 14 Sodelovanje na lokalni ravni Na dnevnem redu srečanj v zvezi s sodelovanjem na lokalni ravni je tudi redna izmenjava informacij o državljanih EU brez predstavništva ter o zadevah, kot so varnost državljanov, razmere v zaporih ali dostop do konzularne zaščite. Če se ministrstva za zunanje zadeve na osrednji ravni ne dogovorijo drugače, je predsedujoči predstavnik države članice ali delegacije Unije, določen na lokalni ravni. Predsedujoči zbira in redno posodablja kontaktne podatke, zlasti v zvezi s kontaktnimi točkami držav članic brez predstavništva, in jih posreduje diplomatskim in konzularnim predstavništvom ter delegaciji Unije na lokalni ravni. črtano

Sprememba 47

Predlog direktive Člen 15 – odstavek 1

1. Za zagotovitev vsestranske pripravljenosti načrtovanje nujnih kriznih ukrepov na lokalni ravni vključuje državljane EU brez predstavništva . Države članice s predstavništvom v tretji državi načrte nujnih kriznih ukrepov usklajujejo med seboj in z delegacijo Unije . Dogovorijo se o zadevnih nalogah za zagotovitev, da se državljanom EU brez predstavništva nudi popolna pomoč v kriznih razmerah, imenujejo predstavnike za točke zbiranja in obveščajo državljane EU brez predstavništva o krizni pripravljenosti pod enakimi pogoji kot svoje državljane. 1. Delegacije Unije usklajujejo načrtovanje nujnih kriznih ukrepov med državami članicami za zagotovitev vsestranske pripravljenosti, tudi z razdelitvijo nalog za zagotovitev, da se državljanom brez predstavništva nudi popolna pomoč v kriznih razmerah, imenovanjem predstavnikov za točke zbiranja in obveščanjem državljanov brez predstavništva o krizni pripravljenosti pod enakimi pogoji kot svoje državljane.

Sprememba 48

Predlog direktive Člen 15 – odstavek 2

2. Države članice in Unija v primeru krize tesno sodelujejo za zagotovitev učinkovite pomoči državljanom EU brez predstavništva. Države članice in Unija se medsebojno pravočasno obveščajo o razpoložljivih zmogljivostih glede evakuacije . Države članice lahko na prošnjo prejmejo podporo obstoječih intervencijskih skupin na ravni Unije, vključno s podporo konzularnih izvedencev, zlasti iz držav članic brez predstavništva. 2. Države članice in ESZD v primeru krize tesno sodelujejo za zagotovitev učinkovite pomoči državljanom brez predstavništva. Delegacija Unije pravočasno usklajuje izmenjavo informacij o razpoložljivih zmogljivostih glede evakuacije , usklajuje samo evakuacijo in zagotavlja potrebno pomoč pri evakuaciji, ob možni podpori obstoječih intervencijskih skupin na ravni Unije, vključno s podporo konzularnih izvedencev, zlasti iz držav članic brez predstavništva.

Sprememba 49

Predlog direktive Člen 16 – naslov

Vodilna država Usklajevanje priprav na krizne razmere in v primeru kriznih razmer

Sprememba 50

Predlog direktive Člen 16 – odstavek 1

1. Vodilna država (vodilne države) je (so) za namene te direktive država članica (države članice) v posamezni tretji državi, pristojna ( pristojne ) za usklajevanje in vodenje nudenja pomoči v zvezi s pripravo na krizo ali v primeru krize, kar vključuje posebno skrb za državljane EU brez predstavništva. 1. Delegacije Unije so pristojne za usklajevanje in nudenje pomoči v zvezi s pripravo na krizo ali v primeru krize, kar vključuje posebno skrb za državljane brez predstavništva.

Sprememba 51

Predlog direktive Člen 16 – odstavek 2

2. Država članica je določena za vodilno državo v posamezni tretji državi, če je uradno sporočila svoj namen za to prek obstoječe varne komunikacijske mreže; razen če druga država članica ugovarja v 30 dneh ali se predlagana vodilna država odpove nalogi prek varne komunikacijske mreže. Če želi več držav članic skupaj prevzeti nalogo vodilne države, skupaj uradno sporočijo svoj namen prek varne komunikacijske mreže. V primeru krize lahko ena ali več držav članicprevzame to nalogo nemudoma in se zaveže to uradno sporočiti v 24 urah. Države članice lahko zavrnejo ponudbo, vendar pa njihovi državljani in drugi morebitni upravičenci v skladu s členom 6(1) ostanejo upravičeni do pomoči vodilne države. Če vodilne države ni, se države članice s predstavništvi v tretji državi dogovorijo o tem, katera država članica bo usklajevala pomoč za državljane EU brez predstavništva. črtano

Sprememba 52

Predlog direktive Člen 16 – odstavek 3

3. V pripravah na krize vodilna(-e) država(-e) zagotovi (jo) ustrezno vključenost državljanov EU brez predstavništva v načrtovanje nujnih ukrepov diplomatskih in konzularnih predstavništev, združljivost načrtov nujnih ukrepov ter primerno obveščenost diplomatskih in konzularnih predstavništev in delegacij Unije o teh ukrepih. 3. V pripravah na krize delegacija Unije zagotovi ustrezno vključenost državljanov brez predstavništva v načrtovanje nujnih ukrepov diplomatskih in konzularnih predstavništev, združljivost načrtov nujnih ukrepov ter primerno obveščenost diplomatskih in konzularnih predstavništev in delegacij Unije o teh ukrepih.

Sprememba 53

Predlog direktive Člen 16 – odstavek 4

4. V primeru krize je vodilna država ali država članica, ki usklajuje pomoč, pristojna za usklajevanje ter glavno pomoč in operacije zbiranja za državljane EU brez predstavništva, po potrebi pa zagotovi tudi evakuacijo na varen kraj ob pomoči drugih zadevnih držav članic. Zagotovi tudi kontaktno točko za države članice brez predstavništva, prek katere lahko te prejmejo informacije o svojih državljanih in usklajujejo potrebno pomoč. Vodilna država ali država članica, ki usklajuje pomoč za državljane EU brez predstavništva, lahko po potrebi zaprosi za pomoč iz instrumentov, kot so mehanizem EU na področju civilne zaščite in strukture Evropske službe za zunanje delovanje za obvladovanje kriz. Države članice vodilni državi ali državi članici, ki usklajuje pomoč, zagotovijo ustrezne informacije v zvezi s svojimi državljani EU brez predstavništva, ki so navzoči v tretji državi v kriznih razmerah. 4. V primeru krize je delegacija Unije pristojna za usklajevanje ter glavno pomoč in operacije zbiranja za državljane brez predstavništva in usklajuje evakuacijo na varen kraj ob pomoči zadevnih držav članic. Zagotovi tudi kontaktno točko za države članice brez predstavništva, prek katere lahko te prejmejo informacije o svojih državljanih in usklajujejo potrebno pomoč. Delegacija Unije in zadevne države članice lahko po potrebi zaprosijo za pomoč iz instrumentov, kot so mehanizem EU na področju civilne zaščite in strukture Evropske službe za zunanje delovanje za obvladovanje kriz. Države članice delegaciji Unije zagotovijo ustrezne informacije v zvezi s svojimi državljani EU brez predstavništva, ki so navzoči v tretji državi v kriznih razmerah.

Sprememba 54

Predlog direktive Poglavje 4 a (novo)

POGLAVJE 4a Finančni postopki

Sprememba 55

Predlog direktive Člen 16 a (novo)

Člen 16a Splošna pravila Če državljan brez predstavništva zaprosi za pomoč v obliki finančnega predujma ali repatriacije, se ob upoštevanju člena 6(1) uporabi naslednji postopek: (a) državljan brez predstavništva se zaveže, da bo svoji državi članici vrnil celotni znesek kakršnega koli finančnega predujma ali nastale stroške ter po potrebi stroške konzularne takse, in sicer na standardnem obrazcu iz Priloge 1; (b) če tako zahteva diplomatsko ali konzularno predstavništvo, ki nudi pomoč, država članica državljana brez predstavništva nemudoma zagotovi potrebne informacije v zvezi z njegovo prošnjo in navede, ali je treba plačati konzularno takso; (c) diplomatsko ali konzularno predstavništvo, ki nudi pomoč, državo članico državljana brez predstavništva obvesti o vsaki prošnji za finančni predujem ali repatriacijo, ki jo je obravnavalo; (d) država članica državljana brez predstavništva na pisno zahtevo diplomatskega ali konzularnega predstavništva, ki nudi pomoč, na obrazcu iz Priloge 1 povrne celotni znesek kakršnega koli finančnega predujma ali nastalih stroškov.

Sprememba 56

Predlog direktive Člen 16 b (novo)

Člen 16b Poenostavljeni postopek v kriznih razmerah 1. V kriznih razmerah delegacija Unije uskladi vsako evakuacijo ali drugo potrebno podporo, ki jo zagotavlja državljanu brez predstavništva, z njegovo državo članico. 2. ESZD ima potrebna finančna sredstva za usklajevanje in zagotavljanje pomoči v okviru priprave na krizo ali v primeru kriznih razmer.

Sprememba 57

Predlog direktive Člen 18 a (novo)

Člen 18a Spremembe prilog Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 18b v zvezi s kakršnimi koli spremembami prilog.

Sprememba 58

Predlog direktive Člen 18 b (novo)