SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

Na poti k sodobnemu, bolj evropskemu okviru za avtorske pravice

1. Avtorske pravice na enotnem digitalnem trgu

Z digitalnimi tehnologijami, splošno razširjenimi širokopasovnimi povezavami in uporabo interneta v vsakodnevnem življenju se je spremenil način produkcije, distribucije in uporabe ustvarjalne vsebine.

Internet je postal ključni distribucijski kanal. Leta 2014 je 49 % uporabnikov interneta v EU prek spleta dostopalo do glasbe, videoposnetkov in iger. Poslovni modeli, ki so bili še pred 15 leti neznani, in novi gospodarski subjekti, kot so spletne platforme, so se dobro uveljavili in danes so spletne storitve poleg fizičnih oblik, kot so knjige in DVD-ji, prevladujoči kanal, prek katerega potrošniki uporabljajo ustvarjalno vsebino. Digitalno kopiranje vsebin je enostavno in hitro. Ljudje pogosto pričakujejo, da lahko na enotnem trgu dostopajo do digitalnih vsebin na številnih napravah vedno in povsod. Če to ni mogoče, težko razumejo, zakaj.

Pravila EU o avtorskih pravicah je treba prilagoditi, da bodo lahko vsi subjekti na trgu in državljani izkoristili vse možnosti tega novega okolja. Potreben je bolj evropski okvir, da se odpravijo razdrobljenost in neskladnosti na delujočem enotnem trgu.

Posodobitev pravil EU o avtorskih pravicah je v političnih usmeritvah nove Komisije prvič napovedal predsednik Komisije Juncker, dodatno pa je bila opredeljena v strategiji za enotni digitalni trg. Cilj posodobitve je doseči široko razpoložljivost ustvarjalne vsebine po vsej EU, poskrbeti, da bodo pravila EU o avtorskih pravicah še naprej zagotavljala visoko raven varstva za imetnike pravic, ter ohraniti dobro uravnoteženost z drugimi cilji javnih politik, kot so izobraževanje, raziskave in inovacije ali enak dostop za invalide, v digitalnem okolju.

Ti cilji imajo pomembno vlogo pri gospodarskem in družbenem napredku, mednarodni konkurenčnosti in kulturni raznolikosti Evrope. Vsi podobno obravnavajo potrebe imetnikov pravic in uporabnikov avtorsko zaščitene vsebine.

Avtorske pravice nagrajujejo ustvarjalnost in vlaganje v ustvarjalno vsebino. Okvir za avtorske pravice, ki zagotavlja visoko raven varstva, je temelj globalne konkurenčnosti evropskih ustvarjalnih panog. Skupaj z načeli notranjega trga o prostem pretoku blaga in storitev, pravili konkurence EU ter evropskimi medijskimi in kulturnimi politikami so avtorske pravice sestavni del sklopa pravil, ki urejajo pretok ustvarjalne vsebine po vsej EU. Na podlagi medsebojnega delovanja avtorskih pravic in navedenih drugih področij je določeno, kako se ustvari vrednost iz produkcije in razširjanja del ter kako se ta vrednost porazdeli med udeleženci na trgu.

To sporočilo z razvojem ukrepov, napovedanih v strategiji za enotni digitalni trg, pojasnjuje, kako namerava Komisija uresničiti cilj bolj „sodobnega, bolj evropskega okvira za avtorske pravice“. V sporočilu so predstavljeni načrt, ki vključuje ciljne ukrepe s predlogi za zelo kratkoročno obdobje, vključno s predlogom „prenosljivosti“ spletnih vsebinskih storitev, predstavljenim skupaj s tem sporočilom, sklop predlogov, načrtovanih za leto 2016, in dolgoročna vizija. Načrt bo predložen v skladu z načeli boljše pravne ureditve in temelji na pripravljalnem delu v zvezi z veljavnim okvirom, ki je bilo izvedeno v preteklih nekaj letih in je v obdobju 2013–2014 vključevalo obsežno javno posvetovanje. Upošteva stališča Evropskega parlamenta, izražena v njegovi nedavni resoluciji o izvajanju direktive o avtorski pravici v informacijski družbi, in sklepe zasedanja Evropskega sveta 25.–26. junija 2015.

Na podlagi navedenega Komisija meni, da je treba:

•v veljavna pravila EU o avtorskih pravicah vključiti možnosti za enotnejši trg in, kadar je upravičeno, višjo raven usklajenosti, zlasti z obravnavanjem vidikov v zvezi s teritorialnostjo avtorskih pravic;

•po potrebi prilagoditi pravila o avtorskih pravicah novi tehnološki resničnosti, tako da pravila še vedno izpolnjujejo svoje cilje.

Avtorske pravice in z njimi povezana zakonodaja ne uresničujejo svojih ciljev samostojno. Filmi, dramska umetnost, glasba, književnost, znanstvena besedila, kulturna dediščina in ostala evropska ustvarjalna dela bodo še naprej uspešna ter bodo imela pomembno vlogo pri evropski rasti, identiteti in družbenem napredku le, če bodo na voljo konkurenčne ustvarjalne panoge in potrebni tržni mehanizmi. Pri doseganju tega cilja so pomembni tudi finančni in drugi ukrepi podpore, ki jih sprejmejo javni organi, kot to dovoljuje konkurenčno pravo. Podpora, ki jo zagotavlja EU, vključuje program „Ustvarjalna Evropa“ ter financiranje raziskav in inovacij, predvsem s programom „Obzorje 2020“. Da bodo pravila EU o avtorskih pravicah učinkovita, morajo biti poleg tega tudi posodobljena, ustrezno prenesena, izvršena in razumljena v praksi.

2. Zagotavljanje širšega dostopa do vsebin po vsej EU

EU si mora prizadevati za široko razpoložljivost spletnih vsebinskih storitev „brez meja“, da tako ljudem omogoči večjo izbiro in raznolikost. Z bolje delujočim enotnim digitalnim trgom bodo ustvarjalci in kulturna industrija imeli možnosti za razširitev ciljnega občinstva in poslovanja ter bodo lahko uspešno delovali kljub mednarodni konkurenci.

Vendar v zvezi s čezmejno uporabo avtorsko zaščitene vsebine enotni digitalni trg dejansko še ne deluje. Ko ljudje potujejo v drugo državo članico, pogosto ne morejo dostopati do vsebin, na katere so se naročili ali jih pridobili doma (tj. vsebine niso „prenosljive“). Obseg spletnih vsebin, ki je nekomu na voljo v domači državi, ne izraža razsežnosti evropske kulturne produkcije in zakonita spletna ponudba vsebin evropskih del še zdaleč ne uresničuje vseh svojih možnosti. To še zlasti velja za evropska avdiovizualna dela, pri katerih je distribucija, tudi prek spleta, v več kot eni državi članici pogosto težavna. Čeprav so dela na voljo, jih je težko odkriti in najti. Poleg tega uporabniki pogosto nimajo dostopa do storitev za distribucijo vsebin, ki so na voljo v drugih državah članicah.

Za ljudi je to nerazumljivo, saj je internet sam po sebi čezmejen. Zaradi takšnega položaja se lahko začnejo uporabljati tehnične „nadomestne rešitve“, kot so navidezna zasebna omrežja (VPN), za pridobitev dostopa do vsebin, ki jih ni mogoče najti doma, in se lahko spodbuja piratstvo. Trenutni položaj se kaže tudi v številu del, ki bi jim koristila večja opaznost po vsej EU, vendar jih ni mogoče najti na nobenem komercialnem distribucijskem kanalu.

Razlogov za ta položaj je več. Delno so lahko povezani z avtorskimi pravicami in njihovo ozemeljsko uporabo. Teritorialnost pravic ne preprečuje izdajanja večozemeljskih licenc, vendar je te v nekaterih primerih težko ali nemogoče pridobiti. Imetniki pravic se lahko odločijo za omejitev ozemeljske uporabe licenc, izdanih ponudnikom storitev, zaradi česar so storitve omejene na eno ozemlje ali le na nekatera ozemlja. Ponudniki storitev lahko posamezno storitev omejijo tudi na le določeno ozemlje, čeprav imajo licenco za pokrivanje širšega ozemlja, vključno s celotno EU, ali jim je takšna licenca na voljo. Poleg tega lahko pridobljene licence, zlasti za spletne pravice, ostanejo neizkoriščene.