Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2021/C 27/12)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od dneva te objave.

ENOTNI DOKUMENT

„Aito saunapalvikinkku“/„Äkta basturökt skinka“

EU št.: PGI-FI-02462 – 10.7.2019

ZOP ( ) ZGO ( X )

1. Ime [ZOP ali ZGO]

„Aito saunapalvikinkku“/„Äkta basturökt skinka“

2. Država članica ali tretja država

Finska

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1. Vrsta proizvoda [v skladu s Prilogo XI]

Skupina 1.2 Mesnine (kuhani, soljeni, dimljeni itn.)

3.2. Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

„Aito saunapalvikinkku“/„Äkta basturökt skinka“ je mesnina, izdelana iz cele mišične šunke ali okroglih rezin šunke prašičev pitancev. Del proizvoda sta lahko tudi maščoba in koža šunke. Proizvod se prekadi na lesu jelše z neposrednim dimljenjem v dimni savni, kar ga razlikuje od drugih dimljenih šunk tako po metodi priprave kot po značilnostih proizvoda.

Vsebnost mesa v končnem proizvodu je vedno najmanj 90-odstotna. Proizvod vsebuje najmanj 17 % beljakovin in največ 5 % maščob. Šunka, prekrita z mastjo, vsebuje najmanj 15 % beljakovin in največ 10 % maščobe.

„Aito saunapalvikinkku“/„Äkta basturökt skinka“ ima dokaj suho površino, a sočno teksturo. Zaradi dolgotrajnega neposrednega dimljenja je zunanja površina temne rdečkasto rjave barve. Notranjost je rdečkaste barve. V proizvodu, ki je prekrit z mastjo, je barva maščobe bela do rumenkasto bela. Proizvod ima značilno aromo in okus po dimu lesa jelše.

Šunka „Aito saunapalvikinkku“/„Äkta basturökt skinka“ se trži cela, v kosih ali rezinah vakuumsko pakirana, pakirana v kontrolirani atmosferi ali zavita v folijo.

3.3. Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Pri proizvodnji se uporabljajo samo cela mišična šunka ali kosi narezane šunke prašičev pitancev. Del proizvoda sta lahko tudi maščoba in koža šunke. Surovina mora izvirati iz prašičjega mesa; ne sme se uporabljati niti predelano meso (svinj ali prašičev) niti meso divjih prašičev.

Poleg surove šunke se lahko kot surovine uporabljajo samo voda, sol, glukoza in živilski aditivi, odobreni za uporabo v mesninah v skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 1129/2011 (2). Izdelku se lahko doda nitrat v obliki nitritne soli za razsol ali kot 10-odstotna vodna raztopina.

3.4. Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Na Finskem potekajo naslednji proizvodni postopki:

— priprava surove šunke,

— soljenje in sušenje surove šunke,

— polnjenje v mreže, zavijanje ali druga prevleka, ki prepušča dim in vodo,

— dimljenje v savni, tj. dimljenje in kuhanje proizvoda v dimni savni na hlodih jelše z metodo neposrednega dimljenja.

3.5. Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

—

3.6. Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

—

4. Jedrnata opredelitev geografskega območja

Finska

5. Povezava z geografskim območjem

Vzročna povezava med proizvodom in geografskim območjem proizvodnje temelji na finskem strokovnem znanju in načinu dimljenja mesa na hlodih lesa jelše v dimnih savnah. Ta poseben proces je močno zakoreninjen v finski kulturi savnanja, iz katere izhaja razlikovanje od drugih držav in njihovih dimljenih proizvodov.

Finska leži na severnih zemljepisnih širinah, kjer se ljudje zaradi hladnih zim niso mogli kopati na prostem. Savne so bile zgrajene za umivanje, a so se uporabljale tudi za zakol živali, dimljenje mesa, sladkanje slada, sušenje lana, pranje perila, počitek in ohranjanje zdravja. Uvoz soli na Finsko je bil dragocen in drag. Rok uporabnosti mesnin je bilo na primer ceneje podaljšati z dimljenjem mesa v dimni savni.

Šunka, sušena v savni, se na Finskem pripravlja v skladu z zelo starimi tradicionalnimi recepti, ki se prenašajo iz roda v rod. Na Finskem je bilo običajno, da se je meso sušilo pod tramovi dimnih savn. Med visenjem se je meso počasi prekadilo nad odprtim ognjem na sredini kabine. Dimljenje šunke v savnah se je na Finskem začelo v 19. stoletju kot način dimljenja mesa doma. Soljeno meso je bilo prekajeno v topli savni, končni rezultat pa je bil proizvod s precej suho površino in močnim okusom po dimu. Savne, ki so jih uporabljali za dimljenje mesa, so bile v celoti narejene iz lesa, vendar so imele kamnito peč. Les jelše, ki se je uporabljal za segrevanje, je dal prekajenemu mesu značilno aromo.

Dimljenje v dimnih savnah je v petdesetih letih 20. stoletja postopoma postalo industrijsko. Želja po ohranitvi tradicionalnega načina dimljenja je privedla do tega, da se „Aito saunapalvikinkku“/„Äkta basturökt skinka“ tudi danes pridobiva v dimni savni na lesu jelše z neposredno metodo dimljenja. S pojavom industrijske proizvodnje pa so dimne savne zdaj večje, kot so bile nekoč.

Pri metodi neposrednega dimljenja se peč nahaja v prostoru za dimljenje. Za segrevanje kamnov v peči, kar ustvarja dim in oddaja toploto v okolico, se uporablja les jelše. Danes je kurišče peči savne običajno nameščeno zunaj prekajevalnice, kar olajšuje nadzor nad procesom dimljenja. Čas sušenja je dolg (najmanj 12 ur). V tem času se notranja temperatura proizvoda postopoma dvigne na vsaj 72 °C.

Sušenje v dimni savni da proizvodu „Aito saunapalvikinkku“/„Äkta basturökt skinka“ značilno aromo in okus po dimu lesa jelše, ki ga razlikuje od drugih šunk, ki so pripravljene s sodobno tehnologijo dimljenja in sušenja ter so dimljene z metodo posrednega dimljenja ali s tekočimi dimnimi pripravki.

Zaradi dolgotrajnega neposrednega dimljenja je zunanja površina proizvoda rdečkasto rjave barve. Proizvod se od drugih šunk razlikuje tudi po okusu, vonju in teksturi. Tekstura je običajno nekoliko suha, vendar kljub temu sočna. Zlasti površinska plast izdelka je suha zaradi dolgotrajnega dimljenja. V okusu in aromi proizvoda je močno zaznaven les jelše, ki se uporablja za njegovo dimljenje.

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

https://www.ruokavirasto.fi/yritykset/elintarvikeala/valmistus/elintarvikkeista-annettavat-tiedot/eun-nimisuojajarjestelma/suomalaiset-nimisuojatuotteet/

(1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

(2) UL L 295, 12.11.2011, str. 1.