SL    SL SL 
 
SL 1   SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 16.7.2008 
SEC(2008) 2125 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
Spremni dokument k 
 
SPOROČILU KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU 
EKONOMSKO-SOCIALNEMU OD BORU IN ODBORU REGIJ 
 
Javna naro čila za boljše okolje 
  
POVZETEK OCENE U ČINKA  
{COM(2008) 400 kon č.} 
{SEC(2008) 2124} {SEC(2008) 2126} 
 
SL 2   SL POVZETEK 
Sedanja poraba v EU povzro ča okolju škodo z nepoprav ljivimi posledicami. Če bi ves svet 
posnemal tradicionalne vzorce porabe, bi se lahko uporaba svetovnih virov v 20 letih 
povečala za štirikrat. Zato  je treba spodbujati hitr ejši razvoj in razšir janje okolju prijaznih 
proizvodov. 
Javni organi vsako leto porabijo znesek, ki je enak 16 % BDP EU, in sicer zlasti v sektorjih z 
razmeroma velikimi vplivi na okolje, kjer je marsikaj mogo če izboljšati (promet, zgradbe in 
stavbna oprema …). Delež porabljene energi je v zgradbah na primer znaša 40 % kon čne 
porabe energije v Evropi. Za ve čino javnih organov gradbena in obnovitvena dela ter teko či 
stroški zgradb pomenijo glavni de lež letnih izdatkov, ki  v nekaterih primerih presegajo 50 %. 
Z zelenimi javnimi naro čili se bodo pri izvajanju teh del uporabljali stro žji okoljski standardi, 
ki bi lahko bistveno zmanjšali celotn o porabo energije teh javnih zgradb. 
Zelena javna naro čila so postopek, po katerem javni organi naro čajo blago, storitve in dela, ki 
imajo v svojem življenjskem krogu manjši vpliv na  okolje kot blago, stor itve in dela z isto 
osnovno funkcijo, ki bi jih sicer naro čili. Gre za postopek, ki s podbuja nakup „zelenega” 
proizvoda, vendar ne izklju čuje drugih, in ki v celoti upoš teva zakonodajo EU o javnih 
naročilih.  
Nakup proizvodov, ki u činkoviteje izrabljajo vire, lahko neposredno koristi kupcem in 
bistveno zmanjša stroške za uporabnike, tudi kadar je za četni izdatek višji. To velja na primer 
za pisarniško opremo, svetila, vozila, zgradbe.  
Zelena javna naro čila poleg tega nagrajujejo podjetja , ki razvijajo takšno blago in s 
podpiranjem inovacij spodbujajo pr ihodnji tehnološki razvoj, ka r spet koristi gospodarstvu 
EU. To pove čano povpraševanje omogo ča prihranke zaradi ve čjega obsega, kar pove čuje 
privlačnost proizvodov na glavnih trgih. Zelena javna naro čila lahko stopnjujejo in 
pospešujejo tehnološke inovacije ali njihov prodor, kar bo na koncu znižalo stroške na enoto 
in povečalo razpoložljivost na množi čnem trgu.  
Zelena javna naro čila spodbujajo nakup okolju prijaznej ših proizvodov, zmanjšani vpliv 
takšnih proizvodov na okolje pa prispeva k doseganju obstoje čih okoljskih ciljev, in sicer z 
manjšimi stroški kot drugi razpoložljivi inštrumenti politike. 
Ta ogromni potencial je zelenim javnim naro čilom v zadnjih letih prinašal čedalje ve čjo 
politično pozornost, kar se je pri čelo s Sporo čilom o integrirani politik i do proizvodov iz leta 
2003, ki je državam članicam priporo čil sprejetje nacionalnih akcijskih na črtov za zelena 
javna naro čila. Politike zelenih ali trajnostnih javnih naro čil so se pri čele izvajati tudi zunaj 
Evrope v ve čini držav, ki so pomembne trgovinske pa rtnerice, kot so ZDA, Japonska, Kanada 
in Avstralija, tem pa so sledile hitro razvijajo če se države, kot so Kitajska, Južna Koreja, 
Tajska in Filipini. Svet OECD je že leta 2002 sprejel Priporo čilo o zelenih javnih naro čilih. 
Vrhu o trajnostnem razvoju v Johannesburgu se ptembra 2002 je sledilo oblikovanje projektne 
skupine v Marakešu, katere c ilj je razširjanje praks traj nostnih (zelenih) javnih naro čil zlasti v 
državah v razvoju. 
Voditelji EU so nazadnje v svoji obnovljeni stra tegiji trajnostnega razvoja EU, sprejeti junija 
2006, dolo čili splošni cilj EU, da  se do leta 2010 povpre čna stopnja zelenih javnih naro čil v 
EU dvigne na raven, ki jo zdaj dosegajo najuspešnejše države članice. 
 
SL 3   SL Glede na raziskave iz leta 2006 je samo 7 držav članic v ve čjem obsegu izvajalo zelena javna 
naročila, v preostalih 20 državah članicah so bila zelena javna naro čila precej manj pogosta ali 
pa jih sploh ni bilo.  
Generalni direktorat Evropske komis ije za okolje je pripravil oceno u činka kot podlago za 
sprejetje nove pobude o zelenih javnih naro čilih, da bi se pove čala število in kakovost zelenih 
javnih naro čil v EU. Ob upoštevanju ocene u činka so bile z zaint eresiranimi stranmi 
obravnavane razli čne možnosti, in sicer najprej na se stanku dne 25. junija 2007, nato pa še 
pisno. Tudi člani Svetovalnega odbora za javna naro čila so bili povabljeni, da povejo svoje 
mnenje o razli čnih možnostih politike. 
Naslednji problemi so se pokazali kot ovira za širšo uveljavitev zelenih javnih naro čil v EU: 
(1) nepoznavanje koristi, napa čna ocena stroškov in pomanjkanje politi čne podpore 
zelenim javnim naro čilom; 
(2) pomanjkanje pravne jasnosti; 
(3) pomanjkanje informacij in orodij za zelena javna naro čila, neustrezne strukture 
usposabljanja, pomanjkanje znanja o prednostnih podro čjih in zapletena uporaba meril 
za zelena javna naro čila; 
(4) razlike med postopki in merili za zelena javna naro čila v EU, kar zlasti malim in 
srednje velikim podjetjem povzro ča višje upravne stroške in ovira notranji trg.  
Službe Komisije so dolo čile niz ukrepov, s katerimi je mogo če bistveno pove čati število in 
kakovost zelenih javnih naro čil v EU-27. Te ukrepe je mogo če razvrstiti v ve č možnosti.  
Možnost 1  pomeni „poslovanje brez sprememb”: Ko misija na svoji spletni strani objavlja 
smernice o zelenih javnih naro čilih, vklju čno z ustreznimi študijami in priro čnikom o zelenih 
javnih naro čilih, in sklicuje redne sestanke  z nacionalnimi strokovnjaki s podro čja zelenih 
javnih naro čil zaradi izmenjave najboljših praks.  
Možnost 2  bi sestavljali ukrepi za podporo, ki  vsebujejo smernice in priporo čila ter dolo čajo 
podlago za ukrepe, ka terih cilj je pove čanje količine in kakovosti zel enih javnih naro čil v EU, 
nekateri od njih bodo objavljeni v Sporo čilu. Na ta na čin bi se bilo mogo če vseh štirih 
problemov lotiti z razli čnimi ukrepi: 
• postavitvijo prostovoljnega cilja v zvezi z zelenimi javnimi naro čili za celotno 
EU, ki temelji na koli činski opredelitvi ciljev strategi je trajnostnega razvoja; 
• opozarjanjem na obstoje če operativne smernice za zelena javna naro čila in 
določanjem novih; 
• zagotavljanjem pravne jasnosti glede posameznih vprašanj; 
• določanjem prednostnih skupin proizvodov in storitev ter spodbujanjem ve čjega 
sodelovanja z državami članicami in ustreznimi zainteresiranimi stranmi, ki bi 
omogočilo oblikovanje t. i. osnovnih in obs ežnih skupnih meril za zelena javna 
naročila za te skupine proizvodov;  
 
SL 4   SL • povečanjem seznanjenosti z zelenimi javnimi naro čili, usposabljanjem, ki bi ga 
omogočila posebna orodja za usposablj anje o zelenih javnih naro čilih, 
oblikovanjem forumov za regionalno in lokalno sodelovanje in spodbujanjem 
uporabe zelenih javnih naro čil pri izvajanju projekt ov, ki jih financira EU; 
• določanjem kazalcev za zelena javna naro čila ter rednim nadzorovanjem in 
pripravo primerjalnih analiz na podlagi teh kazalcev. 
Možnost 3  bi pomenila postavitev pravne ga instrumenta, ki bi dolo čil zavezujo če cilje za 
zelena javna naro čila; ta možnost vsebuje ve č različic: 
• določitev zavezujo čih ciljev za osnovna zelena javna naro čila,  
• določitev zavezujo čih ciljev za ciljno usmerjena zelena javna naro čila,  
• določitev zavezujo čih ciljev za o stroške, ki nastanejo v vsem življenjskem krogu. 
Možnost 4  bi sestavljale razli čne vrste zavezujo čih postopkov za zelena javna naro čila, 
predpisanih s posebnim pravnim inst rumentom ali spremembo obstoje čega pravnega 
instrumenta; ta možnost vsebuje ve č različic: 
• zavezujoče postopke za zelena javna naro čila, ki jih razpisujejo dolo čeni naročniki 
(enote centralne ravni države) pri nakupu ne katerih vrst proizvodov ali storitev (ki 
jih je treba še opredeliti), 
• obvezna zelena javna naro čila za vsa naro čila, ki presegajo mejne vrednosti iz 
direktiv o javnih naro čilih, 
• obvezno izvajanje sistema okoljs kega upravljanja za vsa naro čila storitev in del, ki 
presegajo nekatere mejne vrednosti, 
• obvezna uporaba zelenih javnih naro čil pri izvajanju projektov, ki jih financira 
EU, kadar je primerno. 
Možnost 5  predvideva predlog za spremembo standardnih obrazcev za zelena javna naro čila 
prek spremembe pravnega instrumenta, s čimer bi se olajšalo nadzorovanje zelenih javnih 
naročil, ki bi postalo temeljni elemen t vsake prostovoljne ali zavezujo če politike o zelenih 
javnih naro čilih. 
Ocena učinka je pokazala naslednje: 
V primeru „poslovanje brez sp rememb (možnost 1) je mogo če pričakovati samo manjše 
izboljšave, saj temeljni problemi ne bi b ili ustrezno odpravljeni. Poleg tega bi po časno 
naraščanje števila zelenih javnih naro čil zaradi razli čnih praks v državah članicah verjetno 
močno izkrivljalo trg, dobaviteljem povzro čalo dodatne upravne stroške in le delno 
spodbujalo ekološke inovacije. 
Možnost 2, ki jo sestavljajo ukrepi za  podporo, ki vsebujejo smernice, priporo čila in ukrepe za 
povečanje števila zelenih javnih naro čil, od katerih bodo nekate ri objavljeni v Sporo čilu, je za 
zdaj najprimernejša možnost. Na ta na čin se je mogo če najučinkoviteje lot iti problemov v 
 
SL 5   SL zvezi s pomanjkanjem informacij o stroških in  koristih, pomanjkanjem pravne jasnosti in 
splošnim pomanjkanjem usklajenih info rmacij in orodij za zelena javna naro čila.  
Jasen cilj, četudi prostovoljno zastavljen, bi pomenil veliko politi čno spodbudo za države 
članice pri okrepitvi prizadevanj na podro čju zelenih javnih naro čil. Na ta na čin bi bilo 
mogoče nekatere (ali celo vse) regionalne in  lokalne organe spodbudi ti k oblikovanju in 
uporabi osrednjih smernic za zelena javna naro čila, ki bi se navezovale na posamezne interne 
cilje in/ali politi čna ali pravna navo dila. Takšen politi čni cilj bi industriji  tudi nakazal smer 
povečanega povpraševanja po bolj zelenih proizvodi h v prihodnjih desetletjih in industriji 
omogočil, da se dovolj hitro odzove na  ta nova povpraševanja in na črtuje ustrezne inovacije. 
Operativne smernice za zelena javna naro čila bi državam članicam lahko pomagala, da 
oblikujejo svoje lastne stra tegije zelenih javnih naro čil in pove čajo njihovo število. S tem bi 
se lahko mo čno zmanjšali stroški, ki so sicer povezani z vzpostavitvijo in izvajanjem 
postopkov zelenih javnih naro čil. To bi nadalje organom omogo čilo iskanje drugih na činov za 
zmanjšanje svojih  stroškov in pove čanje učinkovitosti zelenih javnih naro čil. S skupnimi 
javnimi naro čili (združevanje naro čil dveh ali ve č javnih organov) bi se s pove čanjem obsega 
lahko prihranki še dodatno pove čali zaradi enotnega povpraševanja, dodatno pa bi bilo 
mogoče zmanjšati upravne stroške z izmenjavo izkušenj glede meril za zelena javna naro čila 
in novih proizvodov, ki so na voljo še na drugi h trgih. Tudi smernice, ki pri dodeljevanju 
naročil upoštevajo stroške, ki nastanejo v celotnem življenjskem krogu, bodo kupce 
preusmerile k uporabi zelenih javnih naro čil, saj bodo pokazale, da so zelena javna naro čila 
večinoma precej bolj u činkovita in da dolgoro čno omogo čajo prihranek denarja. 
Pogovori z zainteresiranimi stranmi so pokazali,  da kljub novim direktivam o javnih naro čilih 
iz leta 2004, ki iz recno dovoljujejo vklju čitev okoljskih meril v post opke javnih razpisov, še 
vedno obstaja pravna negotovost. Po mnenju držav članic in naro čnikov bi bilo treba 
pojasniti, kako je mogo če z navedbo okoljskih meril, ki upoštevajo postopek proizvodnje, 
opredeliti proizvod, ki  ga nameravajo naro čiti. Poleg tega ni jasno, kako naj ponudnik 
dokazuje, da izpolnjuje tehni čne specifikacije ali izbirna merila. Dolo čitev osnovnih meril bi 
lahko odpravila eno najve čjih ovir za uveljavitev zelenih javnih naro čil in s tem enega 
najpomembnejših vzrokov za višje st roške in težave udeležencev. Mogo če bi bilo zagotoviti 
večjo doslednost zna čilnosti proizvoda, ki jo zahtevajo organi, in ve čjo preglednost za 
proizvajalce, s tem pa jasno pokazati, da so i novacije zaželene, hkrati bi  se zmanjšali upravnih 
stroškov, ki nastajajo zaradi obveznosti navaja nja podatkov o vplivu proizvoda na okolje v 
različnih postopkih naro čanja. 
Z vzpostavitvijo forumov za sodelovanje in priporo čilom, da se pri izvaja nju projektov, ki jih 
financira EU, uporabljajo zelena javna naro čila, bi bilo mogo če zlasti učinkovito spodbuditi 
uporabo postopkov zelenih javnih naro čil v javnih organih s pove čanjem seznanjenosti o njih, 
zagotavljanjem politi čne podpore, smernic in usposab ljanja, saj so prav ti obi čajno težje 
dosegljivi.  
Zelena javna naro čila bi morala na čeloma pove čati upoštevanje stroškov življenjskega kroga 
proizvoda. Zaradi u činkovitejše izrabe virov pomeni kupovanje okolju prij aznih proizvodov 
hkrati tudi kupovanje cenejših proizvodov, če se upošteva njihova celotna življenjska doba. 
Nedavna študija o stroških in  koristih zelenih javnih naro čil je pokazala, da so upravni stroški 
oblikovanja in izvajanj a zelenih javnih naro čil za lokalni organ v Evr opi nekoliko višji kot od 
stroškov standardnega naro čanja. Ti dodatni stroški nastaj ajo predvsem zaradi potrebe po 
nadaljnjem ozaveš čanju, usposabljanju in podpori ponudnikom.  Vendar so stroški uvajanja te 
politike v primerjavi s celotnimi prora čuni za naro čila nizki. Dodatni st roški se lahko pojavijo 
 
SL 6   SL tudi zaradi dolo čanja okoljskih meril pri naro čilih. Merila in smernice za zelena javna 
naročila, ki jih predlaga  Komisija, bi navedene dodatn e stroške bistveno zmanjšali.  
Stroški zagotavljanja dodatnih  smernic za zapolnitev obstoje čih vrzeli bodo zanemarljivi v 
primerjavi z zneski, povezan imi z zelenimi javnimi naro čili, prevzela pa jih bo Komisija. Tudi 
stroške razširjanja prek regionaln ih in lokalnih mrež bi v glavnem krila Komisija, in sicer prek 
vodenja programov, ki zagotavljajo podporo s subvenc ijami za ustrezne projekte. Komisija bo 
prevzela tudi stroške r azvoja ustreznih metod izra čuna in nadzora zelenih javnih naro čil. 
Dokler ni pravno zavezujo čih predpisov, za države članice ni nobenih pos ebnih obveznosti 
glede nadzora. 
Študija je pokazala, da je vse razli čice, navedene v možnosti 2, mogo če uresničiti brez ve čjih 
dodatnih stroškov za naro čnike ali države članice.  
Vendar pa se je pokazalo tudi, da bi bilo od teh razli čic iz možnosti 2 mogo če pričakovati 
največ koristi, če bi bila zagotovljena pove čana politi čna podpora. Naju činkovitejši na čin 
večanja politi čne podpore je sprejetje obveznih ukrepov. Ocena u činka je že izpostavila 
nekatere zavezujo če možnosti, ki bi pove čale politično podporo v razli čnem obsegu, in sicer 
od zavezujo čih ciljev za zelena javna naro čila do zavezujo čih zelenih javnih naro čil za vsa 
naročila, ki jih zajemajo direktive o javnih naro čilih, vklju čno s spremembo standardnih 
obrazcev za javna naro čila, ki bi olajšal nadz or. Ker bi vse zavezujo če možnosti zahtevale 
sprejem pravnega instrumenta a li predlog za spremembo obstoje čega pravnega instrumenta, 
bo treba opraviti posebno dodatno oceno u činka, da bi se prepoznala najboljša rešitev ali 
rešitve.  
Ta dodatna ocena u činka bo opravljena pozneje, da se poiš če najustreznejši pravni instrument, 
ki bi dopolnil smernice, nave dene v predlaganem Sporo čilu.  
Glede nadzora bo Komisija predlagala ustr ezne kazalce, nenehno pa tudi podpirala 
oblikovanje metod izra čunavanja navedenih kazalcev.