SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 2.7.2007 
COM(2007) 371 kon č. 
  
SPOROČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU  PARLAMENTU, EVROPSKEMU 
EKONOMSKO-SOCIALNEMU OD BORU IN ODBORU REGIJ 
Svetovna konferenca o radiokomunikacijah ITU 2007 
(WRC-07) 
 
SL 2   SL KAZALO 
1. Evropske in svetovne razsežnosti politike spektra....................................................... 3 
2. Evropske priprave na konferenco WRC-07 ................................................................. 4 3. Ustrezne politike Skupnosti za konferenco WRC-07 .................................................. 5 4. Mobilne komunikacije v prihodnosti ........................................................................... 6 5. Druga prednostna vprašanja......................................................................................... 8 6. Ve čja prilagodljivost svetovnega ured itvenega okvira za spekter ............................. 10 
7. Dnevni red naslednje konference (WRC-11)............................................................. 10 8. Sklepna ugotovitev..................................................................................................... 11 
 
SL 3   SL SPOROČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU  PARLAMENTU, EVROPSKEMU 
EKONOMSKO-SOCIALNEMU OD BORU IN ODBORU REGIJ 
Svetovna konferenca o radiokomunikacijah ITU 2007 
(WRC-07) 
 
(Besedilo velja za EGP) 
1. E VROPSKE IN SVETOVNE RAZSEŽNOSTI POLITIKE SPEKTRA  
Radijski spekter je redek in dragocen naravni vir , ki lahko ima pomembne družbene in 
gospodarske u činke1 v vseh sektorjih, ki uporabljajo brezži čne tehnologije, kot so sredstva 
javnega obveš čanja, mobilne komunikacije, obramba in  letalstvo. Spekter je gospodarsko 
pomemben vložek za zagotavljanje javnih in komercialnih storitev, ki temeljijo na brezži čni 
tehnologiji, za znanstvene raziskave in vzpostavitev omrežij za mednarodni prevoz in komunikacijskih omrežij
2.  
Uskladitev spektra v Evropi je klju č do dokon čnega oblikovanja enotnega trga EU za blago  
in storitve , na širši ravni pa lahko z odpravo tehni čnih ovir pri trgovanju pospeši mednarodno 
trgovinsko izmenjavo. Z izzivi za u činkovito upravljanje radijskega  spektra se je velikokrat 
bolje spoprijeti, če države sodelujejo. Skupaj z vrednos tjo gospodarskih dejavnosti je skupna 
vrednost storitev v EU, odvisnih od radijskega spektra, višja od 200 milijard EUR, kar znaša 
med 2 in 2,5 % letnega evropskega bruto proi zvoda; to pojasnjuje zakaj mora Evropa kot 
gospodarsko obmo čje priznati pomembnost mednarodnih p ogajanj, ki vplivajo na uporabo 
radijskega spektra. 
V zadnjih letih so se pospešile dejavnosti za razvoj skladne evropske politike radijskega 
spektra, ki podpi rajo skupna podro čja politik, kot so informacijska družba, okolje in promet. Z 
Odločbo o radijskem spektru3 je Komisija položila temelje upravnemu in politi čnemu 
okviru za izpolnitev zahtev ustr eznih politik Skupnosti v zvezi  z radijskim spektrom.  
V tem okviru politi čna vprašanja na ravni Skupnosti obrav nava Skupina za politiko radijskega 
spektra ( RSPG ), ki je svetovalni organ Komisije. Ustr ezne ureditvene ukrepe za uskladitev 
uporabe spektra v Skupnosti sprejm e Odbor za radijski spekter ( RSC ).  
Za usklajevanje spektra na svetovni ravni  je odgovorna Mednarodna telekomunikacijska 
zveza ( ITU), agencija Združenih narodov, ki ohran ja in širi mednar odno sodelovanje za 
izboljšanje in smotrnejšo uporabo telekomunikacij vs eh vrst. Vsaka tri ali štiri leta organizira 
svetovno konferenco o radiokomunikacija h v obliki postopka za prilagoditev predpisov ITU 
za radio (RR) in mednarodne pogodbe za usklajevan je uporabe spektra na svetovni ravni. 
                                                 
1 Nedavna študija Združenega kraljestva ocenjuje, da je ekonomska korist, ki jo prinaša uporaba spektra 
na podlagi presežkov potrošnikov in proizvajalcev, le ta 2005 znašala preko 1 000 EUR na prebivalca.  
2 Kot poudarja prednostni ukrep 2 lizbonskega procesa EU, potrjen na spomladanskem zasedanju 
Evropskega sveta leta 2006, ki izrecno omenja vlogo upravljanja spektra pri spodbujanju znanja in 
inovacij. 
3 Odlo čba 676/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002.  
 
SL 4   SL Naslednja svetovna konferenca o radiokomunikacijah (WRC-07), vrhunec ve čletnega 
pripravljalnega dela, bo v Ženevi  od 22. oktobra do 16. novembra 2007.  
Komisija bo na konferenci WRC-07 sodelovala kot „ članica sektorja“ ITU brez glasovalne 
pravice. V tej vlogi si bo prizadev ala podpirati tista skupn a evropska stališ ča, ki so skladna s 
politikami Skupnosti in zanje pomembna.  
Namen tega sporo čila je Evropski parlamen t in Svet obvestiti o polit ikah Skupnosti, na katere 
lahko vplivajo sklepi konference WRC-07. Prizadeva si pridobiti njuno podporo pri doseganju 
ciljev politike in zavzemanju stališ č držav članic na konferenci WRC-07. 
2. E VROPSKE PRIPRAVE NA KONFERENCO WRC-07 
Države članice EU se v okviru ITU pogajajo kot neodvisne članice. V praksi to pomeni, da na 
podlagi usklajenih evropskih stališ č („skupnih evropskih stališ č“) pred pogajanji z drugimi 
državami iz vsega sveta, skupaj z Evropsko konfer enco poštnih in tele komunikacijskih uprav 
(CEPT), tj. zvezo 47 nacionaln ih spektrov in organov za tele komunikacije, zavzamejo svoja 
tehnična stališča. Uprave, ki sodelujejo v postopku CE PT se strinjajo, da bodo ta skupna 
stališča podprle oziroma vsaj ne bodo aktivno zavzemala nasprotnih stališ č. 
Medtem ko CEPT u činkovito razvija podrobna evr opska pogajalska izhodiš ča, ki se zahtevajo 
za takšno tehni čno-upravno konferenco, kot je svetovna konferenca o radiokomunikacijah, so 
države članice zavezane dolžnostim iz Pogodbe ES in pravnega reda Evropskih skupnosti4. 
Zato je treba pri razvijanju tehni čnih stališ č CEPT upoštevati vidike o splošnih interesih 
Skupnosti pri pogajanjih.  
V ta namen se z Odlo čbo o radijskem spektru zah teva uskladitev stališ č Skupnosti in 
vzpostavitev skupnih ciljev politike na konferenci WRC. Države članice in Skupnost morajo 
razviti skupno delovanje in tesno sodelovati  v celotnem procesu poga janj, da se zagotovi 
enotno mednarodno zastopanost Skupnosti.  
Skladno s tem prizadevanjem Komis ija zagotovi usklajevanje politi čnih pristopov, ki 
temeljijo na sprejetju ciljev politike Skupnos ti pred konferenco WRC, in spremlja 
vključevanje Evrope v postopek. Zato je RSPG zadolžila, da za konfer enco WRC-07 oblikuje 
svetovalno mnenje o ciljih Skupnosti5. Dejavnost je bila  podprta z javnim posvetovanjem in 
dvema javnima delavnicama. 
Splošni cilj Evropske komisije v postopku konference WRC je zagotovitev, da se sprejmejo 
odločitve, ki podpirajo politike in pobude  Skupnosti .  
Predsedstvo Sveta in Komisija si  bosta prizadevala podpreti države članice pri ohranjanju 
skupnih pogajalskih izhodiš č v času konference. V ta namen morajo države članice podpreti 
stališča, ki jih dolo či Komisija ter potrdita Svet in Evropski parlament, ter skupna evropska 
                                                 
4 Države članice EU predložijo skupno izjavo o vklju čitvi v sklepne listine WRC kjer navajajo, da bodo 
uporabile revizijo predpisov ITU za radio, sprejete na konferenci v skladu z njihovimi obveznostmi iz 
Pogodbe ES. 
5 Popravljeno mnenje RSPG o konferenci WRC-07 z dne 14. februarja 2007. 
 
SL 5   SL stališča, ki izpolnjujejo cilje politike Skupnosti. Pri kakršn ih koli spremembah stališ č med 
pogajanji je treba ustrezno upošteva ti osnovne interese Skupnosti.  
3. U STREZNE POLITIKE SKUPNOSTI ZA KONFERENCO WRC-07 
Dnevni red konference WRC-07 je tr eba obravnavati v okviru obstoje čih politik in na čel 
Skupnosti. Splošni cilji EU, ki bodo podprti na konferenci WRC so: 
• utrjevanje enotnega  evropskega trga;  
• odprava tehni čnih ovir v mednarodni trgovini ; 
• spodbujanje konkuren čnosti  med raznovrstnimi infrastrukturnimi programi in; 
• ustvarjanje inovacijam  naklonjenih pogojev za nove tehnologije, vklju čno z 
odprtimi standardi. 
V zvezi s tem so še zlasti pomem bne naslednje sektorske politike:  
i2010 – Evropska informacijska družba leta 2010 , je nov strateški okvir, ki dolo ča širše 
usmeritve politik. Spodbuja odprto in konkuren čno digitalno gospodarst vo in poudarja ICT 
kot gonilno silo vklju čevanja in kakovosti življenja. Klju čni element prenovljenega 
lizbonskega partnerstva za rast in delovna mest a i2010 bo usmerjen na integriran pristop k 
informacijski družbi in avdiovizualnim medijskim politikam v EU. Vklju čuje zagotovitev 
skupnega ureditvenega okvira EU za elektron ske komunikacijske, ki temelji na jasnih na čelih 
in obveznostih.  
Avdiovizualna politika  podpira prenos družbenih in kulturn ih vrednot s temeljnimi javnimi 
interesi, kot sta svoboda izražanja in spodbuj anje kulturne raznolikosti. Radiodifuzijske 
storitve in omrežja ureja splošni okvir EU za elektronske komunikacije, medtem ko je bila 
sprejeta nova direktiva glede te vseb ine (avdiovizualne medijske storitve). 
Raziskave in razvoj  v EU želijo pove čati konkuren čnost, ki naj bi se dosegla s tehnološkimi 
inovacijami preko usklajevanja nacionalnih pol itik in politik EU ter spodbujanjem mrežnega 
povezovanja raziskovalnih skupin. Okvirni programi Skupnosti za raziskave in razvoj 
namenjajo visoke zneske predkonkuren čnim raziskavam. 
Varstvo okolja  je politična prednostna naloga EU gl ede podnebnih sprememb. Evropske 
politične pobude na tem podro čju zajemajo GMES (globalno sp remljanje okolja in varnosti), 
katerih namen je oblikovalcem politike v Evropi omogo čiti, da pridobijo sposobnost za 
neodvisno spremljanje.  
Prometna  politika si prizadeva razviti enotni prometni sistem v Evropski skupnosti, ki bo 
vključeval vse vrste prevoznih sredstev. Za nadalj nje spodbujanje te politike se izvaja obsežna 
vrsta ukrepov za razvoj enotnega pr ometnega sistema (cestnega, zra čnega, železniškega in 
pomorskega). 
 
SL 6   SL Vesolje  je pomemben strateški vir EU pri izvajanju nekaterih širših ciljev politike. Uporabe, 
ki jih spodbuja Skupnost v tem okviru, vklju čujejo satelitske širokopasovne komunikacije za 
premagovanje „digitalnega razkoraka“, op azovanje Zemlje in sisteme za dolo čanje položaja. 
Skupina za politiko radijskega  spektra je v mnenju o konf erenci WRC-07 potrdila okvir 
splošne politike EU in Komisiji svetovala o stališ čih, ki naj jih Evropa zavzame na konferenci 
v zvezi z dolo čenimi pogajalskimi vprašanji. Komisija  se v veliki meri strinja z mnenji 
Skupine za politiko radijske ga spektra. Naslednje to čke pojasnjujejo dolo čena stališ ča v tem 
okviru.  
4. M OBILNE KOMUNIKACIJE V PRIHODNOSTI  
Konferenca bo posebno pozornost namenila podro čju sistemov mobilnih komunikacij v 
prihodnosti6. Priprave na konferenco WRC-07 so pokazale jasno zahtevo po dodatnem 
spektru, ki ga je treba za te sisteme dolo čiti na svetovni ravni7.  
Za ugoditev tej zahtevi se razmišlja o pasovih spektra v frekvencah, ki bodo nižje in višje od 
tistih, ki jih trenutno uporabljajo  mobilni sistemi v Evropi.  
Komisija je prepri čana, da se je treba osredoto čiti na dolo čitev teh frekven čnih pasov, ki lahko 
dolgoročno spodbujajo usklajeno  telekomunikacijsko okolje. 
4.1. Višje frekvence 
Med ustreznimi možnimi pasovi na višjih frekve ncah kot je spekter, ki je sedaj na voljo 
mobilnim sistemom v Evropi, je pas C ( 3,4–4,2 GHz ). Ta pas je zanimiv za prihodnje 
mobilne sisteme v Evropi, zdaj pa se upo rablja kot glavno širokopasovno omrežje za 
satelitske storitve, zlasti v državah v razvoju. Prednostno se  bo treba lotiti iskanja skupnih 
tehničnih rešitev za zadostitev zahtevam mobilnih st oritev in hkrati ob minimalnih stroških za 
ponudnike satelitskih storitev ustrezno var ovati satelitske interese v pasu C. Opredelitev 
prednostnih podpasov za satelitske in zemeljske stor itve v pasu 3,4–4,2 GHz bi obema 
zagotovila ustrezno dolgoro čno jamstvo za delovanje brez neprimernega vmešavanja. 
Satelitske storitve bi morale oh raniti prednost v podpasu 3,8–4,2 GHz.  
4.2. Pas UHF  
Zaradi nizke frekvence zagot avlja radiodifuzijski pas UHF (od 470 do 862 MHz) optimalno 
širjenje signala v smislu pokritosti in pr odornosti signala v notra nje prostore. Omrežne 
infrastrukture v pasu UHF bi tako lahko bile cenovno znatno ugodnejše od obstoje čih 
sistemov in bi lahko olajšale uvedbo mobilnih si stemov v redko poseljenih regijah in strnjenih 
mestnih obmo čjih.  
                                                 
6 Konferenca WRC-07 bo razmislila o zahtevah po spektru za tako imenovano tehnologijo „IMT“, ki 
vključuje „IMT-2000“, družino standardov mobilne telefonije, ki jo priznava ITU, splošno 
poimenovano „3G“ ali tudi „IMT-Advanced“, in vklju čuje radijske vmesnike, ki podpirajo nove 
zmogljivosti IMT-2000. 
7 Eden glavnih prispevkov analize ITU je bila študija za Evropsko komisijo o zahtevah po spektru za 
mobilne storitve v prihodnosti. 
 
SL 7   SL Komisija neprenehoma ponavlja, da si Ev ropa mora prizadev ati za skupni cilj pove čanja 
gospodarskega in družbenega potenciala „d igitalne dividende“, tj. pasov frekven čnega 
spektra, ki se lahko sprostijo s preklopom na digitalno oddajanje. To pomeni, da se uporaba 
pasu UHF ne bi smela „zamrzniti“ s sedanjim položajem razporejanja spektra, ampak bi jo bilo treba oceniti glede na mo žnosti, ki jih prinašajo nove, u činkovite uporabe, ob upoštevanju 
ciljev skupnih interesov
8. 
Več držav članic že izvaja nacionalne strategije za izklju čitev analogne televizije in 
izkoriščanje digitalne dividende. Zato je nujn o raziskati nove možnosti evropske dodane 
vrednosti. V ta namen sta Evropski svet9 in Evropski parlament nedavno pripravila politi čne 
izjave na visoki ravni.10. Skupina za politiko radijskega spektra je Komisiji tudi svetovala11, 
naj spodbudi uvajanje ustrezne mere prilagodljivos ti pri uporabi tega pasu, da bi se bolje 
odzvali na revolucionarno tehnologijo v prihodn osti in zahteve povpraševanja spremenjenega 
trga.  
Prav tako je enaka ureditvena obravnava celotnega spektra, ki se uporablja za elektronske 
komunikacijske storitve, bist venega pomena za pospešitev kons truktivnega sodelovanja med 
družbami, zlasti za konvergentne mobilne in mul timedijske storitve, kot so mobilna televizija 
in ponudbe trojnega paketa „triple pl ay“, z upoštevanjem ustrezno upravi čenih izjem za 
zadostitev zahtev avdiovizualne politike, ki so v splošnem interesu.  
Optimalna uporaba dividende zahte va dejavno odstranitev neupravi čenih ureditvenih ovir pri 
zagotavljanju inovativnih storitev v pasu UHF. Predpisi ITU za radio trenutno jam čijo višji 
ureditveni status oddajnih stor itev („primarno razporejanje“)12 v pasu UHF v Evropi13. Ker o 
dodatnem spektru za mobilne storitve razmišljajo  na konferenci WRC-07, je lahko prvi korak 
v smeri ve čje prilagodljivosti, da  konferenca dvigne status teh st oritev na isto raven kot ga 
imajo radiodifuzijske storitve14. 
                                                 
8 Glej COM(2005) 461. 
9 Svet je 14. in 15. d ecembra 2006 pozval k „… usklajenemu pristopu do te mere, da bo možna uporaba 
zmogljivosti spektra, ki jo prinaša digitalni preklop …“. 
10 EP je sprejel resolucijo z dne 14. februarja 2007, v kateri je izjavil, da „… bi moral biti del dividend 
zaznamovan za tehni čno usklajevanje na evropski ravni “ in „… spodbuja Komisijo, naj upošteva 
resničnost dividend spektra pri dolo čanju prihodnjih usmeritev politike radijskega spektra …“. Pozval 
je tudi Komisijo, naj zagotovi „… da se pri dodeljevanju zmogljivosti na evropski ravni zadostno 
upošteva pomen oddajanja glede na svobodo mišljenja posameznikov in raznolikost mnenj “. 
11 Mnenje RSPG o digitalnih dividendah z dne 14. februarja 2007. 
12 Predpisi ITU za radio razlikujejo med „primarno“ in „sekundarno“. Storitve s sekundarno dodelitvijo ne 
smejo povzro čati škodljivih motenj primarnim storitvam in morajo sprejeti motnje, ki jih te povzro čajo. 
Če ima več storitev v frekven čnem pasu isti status, imajo vse enake pravice, pri čemer ima prednost 
storitev, ki se je izvajala prva. 
13 Uradno v tako imenovani „Regiji 1 ITU“. Pre dpisi ITU za radio delijo svet na tri razli čne „regije“. 
Regija 1 vklju čuje Evropo in Afriko. 
14 Sporazum GE06, ki je bil podpisan leta 2006 in je sledil regionalni konferenci ITU predpisov za radio 
(RRC-06), zagotavlja obširen ureditveni okvir za va rovanje digitalnega oddajanja pred škodljivimi 
motnjami. Komisija je prav tako uradno pooblastila CEPT za tehni čne vidike možnosti usklajevanja 
digitalne dividende. 
 
SL 8   SL 4.3. Varstvo obstoje čega mobilnega spektra 
Države zunaj Evrope za čenjajo vzpostavljati razli čne satelitske sisteme,  ki uporabljajo dele 
pasu od 2500 do 2690 MHz. V okviru uporabe tega spektra v bližnji pr ihodnosti v Evropi za 
tretjo generacijo omrežij mobilnih storitev bo morala Evropa zagotoviti varstvo svojih interesov z ustreznim varovanjem in  združljivostjo sa telitskih sistemov. 
Cilji politike Skupnosti
 
Za Skupnost je z gospodarskega vidika pomem bno, da ima mobilna industrija še naprej 
dostop do zadostnih virov ra dijskega spektra. Zato: 
– je treba del pasu od 3,4 do 4,2 GHz z neeksklu zivnimi pravicami za uporabo dati na voljo 
mobilnim storitvam v Evropi. Tr eba bi bilo izvesti ustrezne rešitve za trenutne uporabnike 
satelita v tem pasu; 
– bi dvig statusa mobilnih stor itev v pasu UHF v Evropi pove čal prilagodljivost in odstranil 
morebitne omejitve za optimalno orga nizacijo tega pasu v prihodnosti; 
– je treba vsa prizadevanja usmeriti v zman jšanje tveganja motenj, ki bi jih povzro čile 
satelitske storitve na omrežj ih IMT-2000, ki v EU delujejo v pasu od 2,5 do 2,69 GHz. 
5. D RUGA PREDNOSTNA VPRAŠANJA  
5.1. Podpora za znanstvene uporabe spektra 
Znanstvena uporaba spektra ima pomembno gospoda rsko in družbeno vrednost in jo je treba 
podpirati15. Znanstvene uporabe spektra vklju čujejo satelite za raziskovanje Zemlje (EESS), 
meteorološke satelite in si steme za raziskovanje vesolja, ki podpirajo politike na podro čju 
okolja, vesolja ter raziskav in tehnološkega r azvoja. Opazovanje naravnih fizikalnih pojavov 
ali pojavov, ki jih povzro či človek, je velikokrat mogo če le na dolo čenih frekvencah. Izziv je 
zavarovati u činkovito delovanje znanstvenih storitev ob izognitvi nesorazmernega omejevanja 
drugih pomembnih sektorjev. 
Cilji politike Skupnosti  
Sateliti za raziskovanje Zemlje (EESS) so  pomemben del pobude globalnega spremljanja 
okolja in varnosti (GMES), evropskega pr ispevka globalnim zemeljskim opazovalnim 
sistemom sistemov (GEOSS) ter so pomem bni za okoljsko politiko Skupnosti. Treba je 
podpirati nadaljnjo varo vanje pred motnjami in ustrezno upravi čene dodelitve dodatnega 
spektra za znanstvene storitve. 
5.2. Preusmeritev pasov HF 
Pasovi visokofrekven čnega ali „kratkovalovnega“ spektra (HF) so klju čnega pomena za 
prenos radijskih signalov na velike razdalje  in so zelo obremenjeni s strani razli čnih 
uporabnikov, zlasti radiodifuzijs kih, vojaških in pomorskih mobilnih storitev. Podroben 
                                                 
15 Glej poro čilo in mnenje o znanstveni uporabi spektra RSPG z dne 25. oktobra 2006. 
 
SL 9   SL pregled tega pasu na konferenci WRC-07 lahko vpliva na ustrezno avdiovizualno politiko in 
prometno politiko EU.  
Kratkovalovno radijsko oddajanje je pripravljeno na ugodnosti digitalne tehnologije in treba 
ga je podpreti z zadostno zmogljivostjo spektra.  Nove oddajne storitve, ki temeljijo na 
digitalnih tehnologijah, kot je  tehnologija DRM (Digital Radio Mondiale), ponujajo boljše 
obete za ponovno oživitev radijskega oddajanja na  velike razdalje in pr ispevajo k širjenju 
evropske kulture in evropskih nazorov na svet ovni ravni. Dodelitev dodatnih frekvenc HF za 
oddajanje bo omogo čilo uspešnejše spreje tje digitalnih radiodifuzijskih tehnologij. 
Ključne pomorske storitve HF pr av tako postopoma prehajajo na  digitalni prenos. Konferenca 
WRC-07 mora pravo časno obravnavati potrebe spektra v te m sektorju in hkrati zagotoviti 
ustrezno kontinuiteto klju čnih analognih storitev. 
Cilji politike Skupnostii  
Preklop iz analogne na digita lno tehnologijo kratkovalovnih ra diodifuzijskih in pomorskih 
storitev mora biti na konferenci WRC-07 pri pregledu pasu HF podprt z izpolnitvijo zahtev 
spektra.  
5.3. Prihodnje potrebe po spektru v letalstvu 
Cilj vzpostavitve enotnega evropskega neba v EU je dose či najboljše upravljanje zra čnega 
prometa in varnost v letalstvu za zadovoljitev vseh uporabnikov zra čnega prostora, kar je 
skupen cilj, za katerega si prizadevamo skupa j, brez ozira na nacionalne meje. Politi čni 
interesi Skupnosti v zv ezi z letalstvom vklju čujejo pove čanje zmogljivosti letalskega prometa 
in učinkovitosti upravljanja zra čnega prometa (ATM). Za dos ego teh ciljev je potrebna 
usklajena vzpostavitev novih in u činkovitejših tehnologij spek tra radijskih frekvenc. 
Neizogibno je vzporedno delovanje starih in novih letalskih sistemov, vendar ga je treba 
omejiti na minimum. Prav tako je treba že dodeljeni spekter za letalstvo uporabiti čim bolj 
učinkovito ob upoštevanju varnostnih zahtev. 
Cilji politike Skupnostii  
Zadostni spekter za letalsko telemetrijo ter glasovno in poda tkovno komunikacijo med tlemi 
in letalom bi služil ciljem enotnega evrops kega neba, ob upoštevanju prizadevanja, da se čim 
bolj omeji obdobje, ko stari in novi sistem i hkrati uporabljajo radijski spekter. 
5.4. Satelitske komunikacije  
Konferenca WRC-07 mora ponovno pregledati nekate re predpise ITU o satelitskih sistemih. 
Satelitske komunikacije so sestavni del informacijske družbe in eden glavnih stebrov  
vesoljske politike EU. Sateliti so pomemben dodaten program elektronskih komunikacijskih 
storitev, ki novim storitvam zagotavljajo zmogljivosti, da pokrijejo vso Evropo, vklju čno s 
širokopasovnimi podatki, kar je v pomo č pri premostitvi „digitalnega razkoraka“, ki nastaja v 
podeželskih in oddaljenih obmo čjih Evrope.  
 
SL 10   SL Cilji politike Skupnostii  
Medtem ko veljajo temeljna na čela ITU enakopravnega dostopa do spektra in orbitalnih virov, 
je treba zagotoviti, da svetovni ureditveni okvi r podpira konkretne pobude  industrije za razvoj 
in delovanje satelitskih komunikacijskih sistem ov. Treba je poenostaviti sedanje postopke za 
registracijo satelitov in  hkrati zavarovati obstoje če satelitske sisteme v okviru dolo čb 
predpisov ITU za radio v zvezi s satelitskim na črtovanjem.  
6. V EČJA PRILAGODLJIVOST SVETOVNEGA UR EDITVENEGA OKVIRA ZA SPEKTER  
Komisija je nedavno izrazila svoje stališ če16, da je treba spekter urediti z ve č prilagodljivosti v 
skladu s prejšnjim mnenje m RSPG o tem vprašanju17. 
Konferenca WRC-07 ponuja dragoceno priložn ost za razprave na svetovni ravni o strateški 
usmeritvi  upravljanja spektra v prihodnosti ob upoštevanju izsledkov študije ITU o 
učinkovitosti, ustreznosti in u činku predpisov za radio v zvezi s tehnološkim razvojem, z 
namenom dolo čitve možnosti za izboljšave. S točko dnevnega reda na konferenci WRC-11  
bi se primerno opozorilo na dejans ki napredek pri tem vprašanju. 
Cilji politike Skupnostii  
Interesom Skupnosti bi se najbolje ugodilo s svetovnim okvirom, ki bi podprl odstranitev 
neustreznih ureditvenih omejitev uporabe radijskega spektra, s čimer bi se pove čale 
prilagodljivost in u činkovita uporaba ter ve čja konkuren čnost med razli čnimi radijskimi 
infrastrukturami. 
7. D NEVNI RED NASLEDNJE KONFERENCE (WRC-11) 
Na vsaki svetovni konferenci o radiokomunikacijah se dolo či dnevni red naslednje 
konference. V interesu Skupnosti je, da se podpira jo pobude prihodnjih konferenc WRC, ki so 
neposredno povezane z dolo čenimi zahtevami politike EU.   
Komisija je že dolo čila potrebo, da se na konferenci WRC-11 obravnava vprašanje ve čje 
prilagodljivosti ureditvenega okvira za spekte r na globalni ravni (glej oddelek 6). V tem 
smislu mora biti na dnevnem redu konference WRC-11 tudi to čka o možnosti za dvig statusa 
fiksne storitve v pasu 470–862 MHz18.  
Večina odločitev s konferenc ima dolgoro čen učinek in uporabo (pogosto 10 do 20 let po 
konferenci). Zato je pomembno, da dnevni  redi zagotavljajo zadostno „dolgoro čno varnost“, 
da se lahko obravnavajo zahteve spektra pomem bnih politik in trendov. Politike EU, ki so 
pomembne v tem smislu in bodo verjetno pos tale še pomembnejše  v tem obdobju, so: 
                                                 
16 Glej COM(2007) 50.  
17 Mnenje RSPG o WAPECS iz novembra 2005. 
18 Brez predhodne ocene primarnega dodeljevanja mobilnim storitvam v tem pasu na konferenci WRC-07 
v regiji 1. 
 
SL 11   SL • trajnostni razvoj in podnebne spremembe : posebno pozornost je treba nameniti 
prizadevanjem za dolo čitev zahtev spektra v prihodnjih uporabah na tem podro čju in 
zagotoviti, da se pravo časno vklju čijo v postopek ITU. 
• vseevropska omrežja in storitve  v prometu in elektronskih ko munikacijah: pojavijo se na 
primer lahko zahteve za dodatni spekter za naslednjo generacijo evropskega sistema 
upravljanja zra čnega prometa19, na katere se mora dnevni red konference WRC-11 biti 
sposoben odzvati, ter za naprave za zra čna plovila brez posadke in letalsko satelitsko 
komunikacijo. 
• premostitev „digitalnega razkoraka“,  zlasti v podeželskih obmo čjih, pri starejših in 
invalidnih osebah ter v drugih manj razvitih  skupnostih. Potreben je nadaljnji pregled 
spektra za satelitske komunikacije in naprav e, ki pospešujejo me dicinske in podporne 
tehnologije. 
Pri pripravah za konferenco WRC-11 bo Ko misija sodelovala z vsemi ustreznimi 
zainteresiranimi stranmi, da bo natan čno določila potrebe po spektru teh politi čnih podro čij, ki 
se bodo podprla na konferenci. 
Cilji politike Skupnostii  
Naslednji dnevni red konference WRC leta 2011 bi moral biti dovolj prilagodljiv, da bo 
omogočil obravnavanje potreb po spektru, ki nast ajajo pri pomembnih politikah Skupnosti, 
kot sta enotno evropsko nebo in  trajnostni razvoj. Posebna to čka dnevnega reda bi bila 
potrebna za nadaljnji napredek ši rše prilagodljivosti spektra. 
8. S KLEPNA UGOTOVITEV  
Evropski parlament in Svet se pozivat a, da potrdita ci lje Skupnosti, dolo čene v tem sporo čilu, 
in podpreta uspešno izvajanje ustreznih po litik Skupnosti ter zlasti delovanje držav članic na 
konferenci z: 
• zadostitvijo zahtevam mobilnih sistemov po spektru z: 
– določitvijo frekven čnega pasu 3,4 do 3,8 GHz v ta namen in z 
neeksluzivnimi pravicami; 
– dvigom ureditvenega statusa mobilne storitve v pasu UHF; 
– varovanjem pasu 2,6 GHz za tretjo  generacijo omrežij mobilnih 
storitev; 
• zagotovitvijo u činkovitega varovanja raziskovanja Zemlje in drugih znanstvenih 
storitev pred škodljivimi motnjami; 
• izpolnitvijo nujnih zahtev po sp ektru radiodifuzijskih in pomorskih storitev v pasu 
HF; 
• izboljšanjem ureditvenega okvira za podpor o dejanskih satelitskih sistemov; 
                                                 
19 Glej COM(2007) 103.  
 
SL 12   SL • zagotovitvijo zadostnega spektra za le talsko telemetrijo ter glasovno in 
podatkovno komunikacijo med tlemi in letalom; 
• pripravo ukrepov v podporo politikam Skupnosti v okviru konference WRC leta 
2011. 
Po konferenci WRC-07 bo Komisija poro čala o sklepih konference  v povezavi s politikami 
Skupnosti in o pripravah na naslednjo konf erenco leta 2011. Nemudoma bo tudi za čela s 
pripravami za prenos sklepov konference WRC-07 v ustrezne ukrepe Skupnosti .