EVROPSKA KOMISIJA Strasbourg, 15.2.2022 COM(2022) 61 final SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ Kažipot za tehnologije, kritične za varnost in obrambo



1. Uvod Ohranjanje vodilnega položaja pri tehnološkem razvoju je ključno za zagotavljanje blaginje in varnosti v Evropi ter evropskega načina življenja. Zaradi novih tehnologij se sektorja varnosti in obrambe spreminjata hitreje kot kdaj koli prej ter se briše ločnica med civilnim in vojaškim področjem. Zlasti digitalne tehnologije vplivajo na uveljavljeno svetovno ravnovesje moči v sektorju varnosti. Zato je bistveno zagotoviti, da evropski varnostni in obrambni sektor še naprej tehnološko ustrezata svojemu namenu. Čedalje več tehnologij, kritičnih za varnost in obrambo, izvira s civilnega področja in uporablja kritične komponente z dvojno rabo. Za pospešitev inovacij na različnih področjih in spodbujanje tehnološke suverenosti v varnostnem in obrambnem sektorju je potrebna boljša izmenjava med civilnimi in obrambnimi raziskovalnimi in inovacijskimi skupnostmi. S svojim dolgoletnim strokovnim znanjem na področju civilnega tehnološkega razvoja in novimi instrumenti obrambnega sodelovanja je EU v dobrem položaju, da prevzame vodilno vlogo. Vendar bo za to potrebna učinkovitejša uporaba virov in pripravljenost za proučitev možnosti dvojne rabe ob hkratnem spoštovanju temeljnih vrednot EU. To pomeni tudi zmanjšanje strateških odvisnosti in ranljivosti vrednostnih in dobavnih verig, povezanih s temi tehnologijami. Razdrobljenost evropskih varnostnih in obrambnih zmogljivosti je povzročila ekonomsko neučinkovitost, zmanjšala operativno zmogljivost in povečala strateško odvisnost. Zaradi sedanje revolucije na področju varnostnih in obrambnih tehnologij ter novih instrumentov EU za obrambno sodelovanje ima EU priložnost, da ne ponovi napak iz preteklosti, temveč nadgradi svoje obstoječe zmogljivosti ter ohrani gospodarsko blaginjo in varnost. Prihodnje evropsko varnostno in obrambno tehnološko in inovacijsko okolje bi bilo treba že od samega začetka razvijati v okvirih sodelovanja EU. Predsednica Ursula von der Leyen je v svojem govoru o stanju v Uniji leta 2021 potrdila, da so se prizadevanja za razvoj evropskega obrambnega ekosistema sicer začela, vendar pa potrebujemo evropsko obrambno unijo. V strateškem kompasu EU za varnost in obrambo (v nadaljnjem besedilu: strateški kompas), ki ga bodo države članice sprejele marca 2022, bo določena skupna strateška vizija za naslednje desetletje ter orisano, kako bo EU okrepila svojo zmogljivost za ukrepanje in odzivanje na različne krize in izzive; varovala svoje interese in ščitila svoje državljanke in državljane; vlagala in zagotavljala inovacije za skupni razvoj potrebnih zmogljivosti in tehnologij ter poglobila partnerstva, ki temeljijo na vrednotah in interesih EU. Ta kažipot za tehnologije, kritične za varnost in obrambo, je odgovor na poziv Evropskega sveta s 25. in 26. februarja 2021, naj se začrta pot za spodbuditev raziskav, tehnološkega razvoja in inovacij (RTRI) ter zmanjšanje strateških odvisnosti EU pri kritičnih tehnologijah in vrednostnih verigah. Kažipot bo predstavljen na neformalnem vrhu 10. in 11. marca 2022 v Parizu in se bo vključeval v strateški kompas. V kažipotu je predlagana pot naprej, da bi EU in države članice skupaj dosegle zgoraj navedeni cilj, zlasti z: —opredelitvijo tehnologij, kritičnih za varnost in obrambo EU, in spodbujanjem teh tehnologij prek evropskih programov (RTRI), —zagotavljanjem, da se obrambni vidiki bolje upoštevajo v civilnih evropskih programih za RTRI ter industrijskih in trgovinskih politikah, kakor je ustrezno, hkrati pa se v programih za RTRI na področju obrambe bolje upoštevajo tudi morebitne civilne uporabe tehnologij, —spodbujanjem strateškega in usklajenega pristopa na ravni EU k tehnologijam, kritičnim za varnost in obrambo, in sicer že od samega začetka, da bi kar najbolje izkoristili programe za RTRI na ravni EU in držav članic, dosegli sinergije med civilnimi in obrambnimi skupnostmi RTRI ter ublažili strateške odvisnosti od zunanjih virov, ter —s čim večjim usklajevanjem z drugimi podobno mislečimi partnerji, kot so Združene države Amerike in Severnoatlantsko zavezništvo (NATO), pod vzajemno koristnimi pogoji. 2. Kritične tehnologije in strateške odvisnosti v sektorjih varnosti in obrambe Posodobitev „nove industrijske strategije iz leta 2020: močnejši enotni trg za okrevanje Evrope“ (v nadaljnjem besedilu: posodobljena industrijska strategija) iz maja 2021 potrjuje, da je vodilni položaj na področju tehnologije še vedno ključno gonilo konkurenčnosti in inovacij EU, zlasti za t. i. „kritične tehnologije“. Prav tako poudarja, da je treba opredeliti in ublažiti strateške odvisnosti v „občutljivih ekosistemih“, vključno z ekosistemi „lokalnega in socialnega gospodarstva ter civilne varnosti“ ter „letalsko-vesoljske industrije in obrambe“, da se zagotovi odpornost EU. Akcijski načrt Komisije za sinergije med civilno, obrambno in vesoljsko industrijo (v nadaljnjem besedilu: akcijski načrt za sinergije) iz februarja 2021 priznava, da so prelomne in omogočitvene tehnologije, ki izvirajo iz civilnega področja, čedalje pomembnejše za prihodnjo varnost in obrambo Evrope ter da je treba spodbujati medsebojno bogatenje in sinergije med civilnimi in obrambnimi tehnologijami. Določa več ključnih ukrepov za spodbujanje izmenjave informacij in sodelovanja med civilnimi in obrambnimi skupnostmi, pri čemer za izhodišče uporablja programe in instrumente EU na področju RTRI. 2.1 Posebne značilnosti sektorjev varnosti in obrambe Obrambna industrija EU ima raznoliko strukturo, saj obsega tako velika multinacionalna kot tudi mala in srednja podjetja. Povpraševanje prihaja skoraj izključno od nacionalnih vlad, ki nadzorujejo tudi vse nakupe obrambnih proizvodov in tehnologij ter njihov izvoz. Različne nacionalne zahteve ter nacionalna javna poraba in naložbe še naprej drobijo obrambni trg EU, kar občasno ogroža interoperabilnost med nacionalnimi oboroženimi silami držav članic. Obrambni sektor zato ne sledi običajnim pravilom in poslovnim modelom, ki veljajo na bolj tradicionalnih trgih, zato ima omejen manevrski prostor za vplivanje na povezane naložbe in tržne izbire. Zato industrija stežka z lastnimi finančnimi sredstvi razvija obsežne projekte v zvezi z RTRI na področju obrambe. Varnostna industrija EU se sooča s podobnimi izzivi, saj so trgi ravno tako večinoma nacionalni, a še bolj razdrobljeni. Njene stranke so raznolike (npr. policija, agencije za notranjo varnost, carinski organi, mejni organi, zasebne varnostne službe), dejavnosti se izvajajo na različnih ravneh (lokalni, regionalni, nacionalni), organizacija pa se med državami članicami razlikuje. Komisija bo leta 2022 predstavila študijo o varnostnem trgu EU, ki bo omogočila podrobnejši vpogled v ta kompleksni sektor. Poleg tega bodo službe Komisije v prvi polovici leta 2022 povzele predloge za spodbujanje, da se v vseh varnostnih sektorjih uvedejo pristopi, usmerjeni v zmogljivost. Ti predlogi bodo okrepili zgodnjo in v prihodnost usmerjeno opredelitev potreb in rešitev za varnost ter preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj. Vesoljski in kibernetski sektor sta strateška „spodbujevalca“ varnostnega in obrambnega sektorja. Vesoljski sektor ima mnogo značilnosti, ki jih imata tudi varnostni in obrambni sektor, saj je njegov trg majhen, njegov vpliv na zasebnem trgu sestavnih delov pa omejen. Odpornost vesoljskih programov in vesoljskih vrednostnih verig je kritična za varnostne in obrambne cilje EU. Kibernetika je čedalje pomembnejša pri vseh obrambnih zmogljivostih ter potrebuje pozornost in naložbe. Zaradi hitrega naraščanja kibernetskih napadov na civilna in obrambna sredstva in omrežja ter čedalje večje vloge civilnega sektorja pri kibernetskih inovacijah in standardizaciji so potrebne tesnejše povezave med kibernetsko varnostjo in kibernetsko obrambo. V prispevku Komisije k evropski obrambi v okviru strateškega kompasa (sporočilo o obrambi), ki je del tega obrambnega svežnja, so začrtani nadaljnji ukrepi za ta dva sektorja. 2.2 Evidentiranje kritičnih tehnologij in strateških odvisnosti v sektorjih varnosti in obrambe Posodobljena industrijska strategija vsebuje široko zastavljeno evidentiranje in analizo strateških odvisnosti in zmogljivosti EU, ki temeljita na prvem krogu poglobljenih pregledov občutljivih ekosistemov. Čeprav je to delo podlaga za strateške ukrepe v podporo večji odpornosti EU, priznava tudi, da bo potrebnih več prizadevanj za izboljšanje našega razumevanja strateških odvisnosti EU ter načina, kako se lahko razvijajo in vodijo v dodatne ranljivosti. To delo vključuje drugi krog poglobljenih pregledov občutljivih ekosistemov in sistem spremljanja prek opazovalnice za kritične tehnologije (v nadaljnjem besedilu: opazovalnica) (glej oddelek 2.3).

Službe Komisije so začele izvajati poglobljene preglede področij obrambne in varnostnih tehnologij, vključno s kibernetsko varnostjo, da bi podprle posodobljeno industrijsko strategijo in razvoj opazovalnice. Doslej sta bili izvedeni dve predhodni študiji primerov obrambne tehnologije, in sicer o področjih avtonomnih sistemov in polprevodnikov, ki sta se šteli za reprezentativna vzorca, ker sta medsektorsko pomembni za vojaške zmogljivosti na različnih področjih (glej okvir 1). Cilj je bil opredeliti skupne vzorce med tema področjema obrambne tehnologije, zlasti kar zadeva vzroke za odvisnosti in z njimi povezana tveganja ter začetne možnosti za njihovo ublažitev. Študiji primerov potrjujeta, da ima obrambni sektor na splošno enake strateške odvisnosti in ranljivosti kot drugi občutljivi ekosistemi, zlasti kar zadeva tehnološke vrzeli, (kritične) surovine, znanja in spretnosti, nizke naložbe v RTRI ter predpise z ekstrateritorialnim učinkom, ki jih sprejemajo države nečlanice EU. Kažejo tudi, da so ranljivosti sektorja na splošno še bolj pereče, ker so njegove dejavnosti strateške in občutljive (npr. višji standardi varnosti informacij in zanesljivosti oskrbe), njegov trg pa razmeroma majhen. Poleg tega študiji primerov kažeta, da nekateri svetovni konkurenti EU za spodbujanje kritičnih tehnologij in odpravljanje strateških odvisnosti sprejemajo bolj ofenzivne in defenzivne ukrepe, kot pa jih je doslej EU. Na primer vidike nacionalne obrambe bolj sistematično povezujejo s civilnim tehnološkim razvojem, veliko vlagajo v svoje domače RTRI in industrijske zmogljivosti, privabljajo zunanje vlagatelje in občasno uporabljajo agresivne strategije prevzema v tretjih državah. Prav tako ščitijo lastno industrijsko strokovno znanje in vpliv z izkoriščanjem medsebojnih odvisnosti ali uporabo strogih predpisov z ekstrateritorialnim učinkom za omejitev dostopa tretjih držav do tehnologij. Čeprav ima EU lastna orodja za krepitev svoje industrijske zmogljivosti v skladu s pravili EU, jo ovirajo še vedno zelo razdrobljeno povpraševanje na obrambnem trgu EU, njeno zgodovinsko strogo ločevanje civilnih in obrambnih RTRI na ravni EU ter relativno premajhno vlaganje držav članic v tehnološko in industrijsko bazo evropske obrambe. Skupna poraba držav članic za obrambne inovacije (2,5 milijarde EUR ali 1,2 % obrambnih izdatkov) dejansko še naprej zaostaja za ciljem 2 %, ki ga je Evropska obrambna agencija zastavila pred 15 leti. Tržne sile so sicer privedle do tega, da nobena država ne more doseči popolne tehnološke suverenosti na tehnološkem področju, vendar poteka svetovna tekma za vodilni položaj na tehnološkem področju ter s tem povezane gospodarske in vojaške prednosti. Če EU ne bo ukrepala, bi to lahko povečalo njene obstoječe strateške odvisnosti in ustvarilo nove. Da bi EU ostala med vodilnimi na področju kritičnih tehnologij ter opredelila in ublažila strateške odvisnosti na področju varnosti in obrambe, potrebuje strukturiran pristop. Cilj tega kažipota je zagotoviti ta pristop, ki ga je treba vključiti v strateški kompas EU. Okvir 1: Študiji primerov – avtonomni sistemi in polprevodniki za obrambo Komisija je pri analitičnem delu v zvezi z avtonomnimi sistemi za obrambo, pri katerem se je posebej posvetila umetni inteligenci in strojnemu učenju, opredelila zadevne kritične tehnologije in štiri glavna področja, na katerih EU zaostaja, in sicer so to: spretnosti, podatki, strojna oprema in testiranje. Morebitni ukrepi za njihovo obravnavo bi temeljili na obstoječi strategiji EU za umetno inteligenco in povezanih političnih pobudah ter nacionalnih strategijah držav članic za umetno inteligenco. To vključuje dejavnosti RTRI (npr. večja razpoložljivost podatkov in usposabljanja na področju umetne inteligence, povezava z evropsko procesorsko pobudo), infrastrukturo (npr. zmogljivost računalništva v oblaku za obrambne namene, domače zmogljivosti za testiranje) in zaščito obstoječih kritičnih sredstev (npr. pregled neposrednih tujih naložb). Analitično delo v zvezi s polprevodniki za obrambo je poudarilo vseprisotnost polprevodnikov v obrambni opremi ter obstoječe in prihodnje odvisnosti, ki so zlasti posledica pomanjkanja avtohtonih zmogljivosti (proizvodnih obratov) v EU za najnaprednejša vozlišča. Komisija je blažilne ukrepe vključila v predlog evropskega akta o čipih, ki je bil sprejet 8. februarja 2022 in katerega cilj je vzpostaviti najsodobnejši evropski ekosistem čipov, da se izboljšajo zmogljivosti EU na tem področju, s tem pa obravnavajo tudi obrambne potrebe. 2.3 Opazovalnica za kritične tehnologije Nekatere sedanje strateške odvisnosti EU od tretjih držav (npr. daljinsko vodeni sistemi, polprevodniki) so delno nastale zaradi nezmožnosti predvidevanja o prihodnjem pomenu tehnologij. EU potrebuje bolj strukturirano predvidevanje in strateški razmislek o tehnologijah, kritičnih za varnost in obrambo, da bi opredelila prednostna področja za spodbujanje raziskav in inovacij, zmanjšala sedanje strateške odvisnosti in preprečila nastajanje novih. K temu razmisleku bo prispevala opazovalnica za kritične tehnologije, ki jo trenutno ustanavlja Komisija v skladu z akcijskim načrtom za sinergije (ukrep 4). Pri svojem načinu dela bo upoštevala druge podobne pobude, da se bo izognila podvajanju. Tako bo lahko izpopolnila seznam kritičnih tehnologij iz akcijskega načrta za sinergije, da bo odražal razvijajoče se tehnološko okolje in potrebe po zmogljivostih. Opazovalnica bo opredeljevala, spremljala in ocenjevala tehnologije, kritične za vesoljski in obrambni sektor ter z njima povezane civilne sektorje, možnosti za uporabo teh tehnologij ter ustrezne vrednostne in dobavne verige. Prav tako bo opredeljevala, spremljala in analizirala obstoječe in predvidljive tehnološke vrzeli, temeljne vzroke za strateške odvisnosti in ranljivosti. Bistveno bo, da se z državami članicami doseže dogovor o tem, koliko podrobno je smiselno razpravljati o teh vprašanjih na ravni EU, ter o potrebi po izmenjavi ustreznih podatkov med državami članicami in Komisijo. V okviru opazovalnice bo v obliki posebne strokovne skupine vzpostavljen mehanizem za zaupno izmenjavo informacij z državami članicami in razpravo z njimi. To bo vključevalo razprave o pojavu novih in prelomnih tehnologij, da bi se izognili novim odvisnostim varnostne, obrambne in vesoljske industrije. V ta proces bodo vključeni visoki predstavnik in njegove službe. Komisija bo na podlagi podatkov opazovalnice do konca leta 2022, nato pa vsaki dve leti, državam članicam predložila zaupno poročilo o kritičnih tehnologijah in tveganjih, povezanih s strateškimi odvisnostmi, ki vplivajo na varnost, vesolje in obrambo. Komisija bo na podlagi teh poročil pripravila tehnološke kažipote, ki bodo obravnavali blažilne ukrepe za spodbujanje RTRI in zmanjšanje strateških odvisnosti, ki vplivajo na varnost in obrambo. Ko bodo dejavnosti opazovalnice dobro uveljavljene, bi se lahko obseg njenega dela razširil na druge industrije, kot je navedeno v posodobljeni industrijski strategiji. Nadaljnji koraki: ØKomisija bo leta 2022 ustanovila strokovno skupino za lažje izmenjevanje informacij z državami članicami o kritičnih tehnologijah ter vrednostnih in dobavnih verigah. Skupina bo del opazovalnice za tehnologije, kritične za obrambo in vesolje ter z njima povezane civilne industrije. Njena cilja naj bi bila: ·redno posvetovanje z organi držav članic za pripravo zaupnega poročila, ·zagotavljanje ustreznega ravnanja z občutljivimi in zaupnimi informacijami, ki se lahko izmenjujejo v okviru opazovalnice za kritične tehnologije ter poročil in kažipotov, povezanih z njimi. ØKomisija bo do sredine leta 2022 predstavila študijo o varnostnem trgu EU, s katero bo prispevala k boljšemu razumevanju posebnih značilnosti trga civilne varnosti, podprla opredeljevanje kritičnih tehnologij in strateških odvisnosti ter utrdila nov pristop k varnosti in drugim dejavnostim RTRI, ki bo usmerjen v zmogljivosti. ØDo sredine leta 2022 bo Komisija pripravila dokument, v katerem bo povzela predloge za spodbujanje, da se v vseh varnostnih sektorjih uvedejo pristopi, usmerjeni v zmogljivost. 3. Spodbujanje RTRI na področju tehnologij, kritičnih za varnost in obrambo Tehnološki kažipoti, ki jih bo Komisija pripravila na podlagi ocen opazovalnice, bodo podlaga za različne dejavnosti, od načrtovanja RTRI na področju kritičnih tehnologij do razvoja večjih vodilnih pobud, ki bodo prispevale h krepitvi konkurenčnosti in odpornosti EU v sektorjih varnosti in obrambe. Da bi dosegli te cilje, bo treba razpoložljiva finančna sredstva učinkoviteje uporabljati z boljšim usklajevanjem programov in instrumentov za RTRI, ki že obstajajo na nacionalni ravni ali ravni EU. 3.1 Premostitev ločitve med civilnimi in obrambnimi RTRI v EU Komisija se je v okviru akcijskega načrta za sinergije (ukrep 2) zavezala, da bo do leta 2022 okrepila notranje usklajevanje programov in instrumentov EU (glej okvir 2), da bi omogočila ogromne koristi, ki bodo iz sinergij med civilnimi in obrambnimi RTRI izhajale za gospodarsko rast, enotni trg in varnost evropskih državljanov in državljank.

Čeprav se lahko uresničevanje tega cilja poglobi v letu 2023 (npr. z boljšim načrtovanjem in sinhronizacijo, smernicami za organe upravljanja v državah članicah itd.), bo nekatere ovire kratkoročno in srednjeročno težje odpraviti, zato bo morda treba vključiti druge deležnike. To zlasti velja, kadar pravne določbe v temeljnih aktih programov in instrumentov EU določajo praktične omejitve. Medtem ko se na primer dejavnosti z dvojno rabo lahko financirajo iz Instrumenta za povezovanje Evrope in evropskih strukturnih in investicijskih skladov, so dejavnosti, ki se izvajajo v okviru programa Obzorje Evropa, osredotočene na civilno rabo; programi in instrumenti za RTRI ne vsebujejo okvira za neposredno podporo takim dejavnostim. Poleg tega so v posojilni politiki Evropske investicijske banke še vedno omejitve za obrambni sektor. Da bi olajšala izmenjave med civilnimi in obrambnimi skupnostmi, zlasti na področju kritičnih tehnologij, bo Komisija leta 2023 pripravila pristop za spodbujanje RTRI z dvojno rabo na ravni EU, ki naj bi se srednje- do dolgoročno v celoti uporabljal v okviru programov in instrumentov EU. To delo bo prispevalo tudi k vmesni oceni ustreznih sektorskih programov, kot so skladi na podlagi uredbe o skupnih določbah, vključno s sredstvi za pripravljenost na izredne zdravstvene razmere. Okvir 2: Programi in instrumenti EU, ki podpirajo RTRI na področju kritičnih tehnologij, pomembnih za varnost in obrambo, ter vzpostavljanje infrastrukture zanje v okviru večletnega finančnega programa (2021–2027) —Evropski obrambni sklad namenja raziskavam in razvoju na področju obrambe 8 milijard EUR. Evropski obrambni sklad bo prelomnim tehnologijam dodelil 4–8 % proračuna za raziskave in razvoj, tj. do 100 milijonov EUR na leto. —Iz stebra II Obzorja Evropa „Globalni izzivi in evropska industrijska konkurenčnost“ je dodeljenih 1,6 milijarde EUR za raziskave in inovacije na področju civilne varnosti v sklopu „Civilna varnost za družbo“, kritične tehnologije pa so podprte v sklopih „Digitalno področje, industrija in vesolje“, „Podnebje, energija in mobilnost“ ter „Hrana, biogospodarstvo, naravni viri, kmetijstvo in okolje“. Dopolnilne dejavnosti se financirajo v okviru stebra I „Odlična znanost“, Evropskega sveta za inovacije in Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo v okviru stebra III „Inovativna Evropa“ ter evropskih partnerstev, ki združujejo in mobilizirajo sredstva za zagotovitev vodilnega položaja EU na področju tehnologije in odprte strateške avtonomije na kritičnih področjih. —Program Digitalna Evropa bo spodbujal dejavnosti uvajanja, pomembne za kritične tehnologije na prednostnih področjih, ki so kibernetska varnost, umetna inteligenca in superračunalništvo. —Industrijski, tehnološki in raziskovalni kompetenčni center za kibernetsko varnost ter mreža koordinacijskih centrov bosta leta 2022 sprejela strateško agendo za kibernetske naložbe, ki bo prispevala k programoma Obzorje Evropa in Digitalna Evropa. Sinergije med civilnimi in obrambnimi tehnologijami ter aplikacijami z dvojno rabo se lahko v skladu z veljavnimi pravili raziščejo prek povezav z Evropskim obrambnim skladom. —Evropski strukturni in investicijski skladi (zlasti Evropski sklad za regionalni razvoj in Evropski socialni sklad+) se lahko uporabijo za podporo tehnološki in industrijski bazi evropske obrambe. —Drugi zadevni programi, skladi in instrumenti EU so med drugim vesoljski program, Instrument za povezovanje Evrope, program InvestEU, mehanizem za okrevanje in odpornost, program LIFE, javno-zasebna partnerstva in mehanizmi mešanega financiranja. 3.2 Povezovanje programov in instrumentov na EU in nacionalni ravni, ki podpirajo RTRI na področju tehnologij, kritičnih za varnost in obrambo Programi in instrumenti EU sicer zagotavljajo znatno financiranje dejavnosti RTRI za varnost in obrambo v EU, vendar te dejavnosti še vedno večinoma financirajo države članice, razdrobljenost varnostnih in obrambnih trgov pa ostaja resen problem. Zato bo za doseganje tehnološke suverenosti na nekaterih kritičnih tehnoloških področjih in blažitev strateških odvisnosti na drugih potrebno usklajevanje na ravni EU. Države članice so pozvane, naj se v strateškem kompasu zavežejo, da bodo skupaj s Komisijo od samega začetka razvile usklajen strateški pristop na ravni EU h kritičnim tehnologijam, pomembnim za varnost in obrambo, in pri tem popolnoma spoštovale raznolikost in zapletenost upravljanja programov in instrumentov EU ter nacionalnih programov in instrumentov. Pri tem pristopu bi se upoštevale tudi druge usklajevalne strukture, kot sta novo inovacijsko središče EU za notranjo varnost, ki mu predseduje Stalni odbor za operativno sodelovanje na področju notranje varnosti, in novo inovacijsko središče EU za obrambo, ki ga bo vzpostavila Evropska obrambna agencija. Pri tem pristopu bi se kot izhodišče za razprave med organi držav članic in Komisijo uporabila zaupna poročila o kritičnih tehnologijah in tehnološki kažipoti, ki jih pripravi Komisija. Cilj bi bil na podlagi tehnoloških kažipotov opredeliti tista področja, na katerih je ukrepanje najnujnejše, ter mobilizirati programe, instrumente in politike EU in držav članic za usklajeno obravnavo teh področij v skladu s pravili EU o državni pomoči. S tem bi zagotovili, da bi bile naložbe osredotočene na področja, ki so najbolj pomembna za varnost državljank in državljanov EU. Prednostni cilji bi se redno posodabljali, da bi ostali relevantni, poraba pa učinkovita. Komisija bo sodelovala z državami članicami, da bi opredelila najboljši mehanizem za olajšanje tega usklajevanja (npr. strokovna skupina opazovalnice). 3.3 Podpiranje inovacij in podjetništva v sektorjih varnosti in obrambe – vzpostavitev obrambne inovacijske sheme EU EU mora v podporo varnosti in obrambi bolje izkoristiti ves potencial svoje inovacijske skupnosti. Za to bo treba netradicionalnim akterjem in obstoječim inovativnim zagonskim podjetjem ter malim in srednjim podjetjem (MSP) v teh dveh sektorjih pomagati pri premagovanju velikih tehnoloških, upravnih in regulativnih ovir ter ovir za vstop na trg, pa tudi pri izpolnjevanju visokih varnostnih standardov in dostopanju do financiranja. Obrambni trg je pogosto strukturiran okrog majhnega števila velikih akterjev, ki jih podpira vrsta specializiranih MSP, ki lahko do tega trga neposredno dostopajo le v omejenem obsegu. Zato so inovativnim obrambnim MSP finančna sredstva lahko težko dostopna, zaradi česar je bolj verjetno, da se bodo obrnila na tuje vlagatelje ali pa bodo postala njihova tarča. Podobno velja za inovativna varnostna MSP, ki se soočajo s podobnimi izzivi pri vzpostavljanju stika s potencialnimi strankami ali dostopu do prilagojenega financiranja. Komisija podpira inovativna varnostna zagonska podjetja in MSP v okviru programa Obzorje 2020, pri čemer so finančna sredstva, dodeljena malim inovatorjem, in njihove splošne stopnje uspešnosti v okviru družbenega izziva 7 „Civilna varnost za družbo“, nadpovprečni. Čeprav se bo ta podpora nadaljevala v okviru programa Obzorje Evropa, bodo varnostna zagonska podjetja ter MSP še vedno potrebovala dodatno prilagojeno podporo za hitrejši vstop na trg. Raziskovanje novih instrumentov za inovacije z dvojno rabo bi lahko povečalo njihovo proizvodno zmogljivost, konkurenčnost in trajnostnost. Komisija je začela izvajati podobne dejavnosti v okviru Evropskega obrambnega sklada za razvoj nabora orodij za obrambne inovacije in inovacije z dvojno rabo, v katerem so zajete ravni tehnološke pripravljenosti 1–9. Trenutno poteka delo v zvezi z naslednjimi orodji, ki zajemajo obrambo, nove tehnologije in dvojno rabo: a)Obrambne inovacije prek Evropskega obrambnega sklada – Proučujejo se posebni ukrepi za boljšo podporo projektom na področju prelomnih tehnologij ter inovativnih in v prihodnost usmerjenih obrambnih rešitev, ki bi k udeležbi spodbudili zlasti inovativna MSP, inovativne laboratorije ter raziskovalne in tehnološke organizacije. Oblike teh ukrepov so lahko različne, na primer poslovno mentorstvo (delovni program za leto 2021), tehnološki izzivi (delovni program za leto 2022), hekatoni ali nagrade (delovni program za leto 2023 ali pozneje). Pri tem bodo zgled zanje tudi izkušnje Evropskega sveta za inovacije, lahko pa bodo povezani z novo pobudo CASSINI za obrambo. b)Mehanizem mešanega vlaganja na področju obrambe v okviru programa InvestEU – Vzpostavitev takega instrumenta bi Komisiji omogočila, da jamči za naložbe finančnih posrednikov po vsej EU v inovativna ali strateška obrambna MSP. S tem bi se za MSP, ki razvijajo obetavne tehnologije za evropsko obrambo, olajšale težave, povezane z omejenim dostopom do financiranja, hkrati pa bi se zagotovil zaupanja vreden kapital in se preprečevali sovražni prevzemi s strani subjektov iz tretjih držav. Omogočanje boljšega dostopa do lastniškega financiranja inovativnim obrambnim MSP in podjetjem s srednje veliko tržno kapitalizacijo bi podprlo njihovo rast in nazadnje koristilo inovativnosti tehnološke in industrijske baze evropske obrambe. Komisija bo proučila tudi potrebo po dodatnih instrumentih v podporo ključnim tržnim akterjem v vrednostni verigi. c)CASSINI za obrambo – Navdih za to pobudo bi bila obstoječa pobuda CASSINI za podporo MSP in zagonskim podjetjem v vesoljski industriji. Zagotavljala bi jim storitve, kot so: razvoj podjetja in mrež (npr. navezovanje stikov, spodbujanje podjetništva) ter nagrade in tekmovanja (vključno s hekatoni, mentorstvom itd.), ki dopolnjujejo zgoraj navedeni mehanizem mešanega vlaganja na področju obrambe. d)Inovacijski inkubator – Komisija bo v skladu z akcijskim načrtom za sinergije (ukrep 6) leta 2022 ustanovila inovacijski inkubator, da bi podprla razvoj novih tehnologij in oblikovala inovacije z dvojno rabo. Navedeni inkubator bi lahko pomembno prispeval k premoščanju vrzeli med civilnimi in obrambnimi programi za RTRI. Po sistematični analizi rezultatov razvoja tehnologije v zgodnji fazi bi inkubator ustreznim službam Komisije in držav članic sporočil, kateri projekti in/ali tehnologije bi se lahko uporabljale v sektorjih varnosti, vesolja ali obrambe. Komisija bi ocenila, kako bi lahko te označene projekte po potrebi usmerili v nadaljnje možnosti financiranja, kot sta program financiranja za prehod Evropskega sveta za inovacije ali Evropski obrambni sklad. e)Podpora inovacijskim mrežam – Čezmejne inovacijske mreže na področju obrambe bi lahko imele vlogo inovacijskih posrednikov in spodbujale skupne projekte za vključevanje inovativnih rešitev. Z iskanjem tehnologij bi odkrili in opredelili nove inovativne rešitve in tehnologije, ki bi lahko koristile obrambni rabi. Raziskovalni centri in centri za tehnično testiranje bi nato preskusili ustreznost takih tehnologij s civilnega področja in izmenjali dobre prakse. Evropska obrambna agencija bi bila ključni partner Komisije pri izvajanju drugega dela ukrepa 6 iz akcijskega načrta za sinergije. Komisija bo opredelila, kako povezati nabor orodij z instrumenti, ki podpirajo inovacije na področjih varnosti (npr. Obzorje Evropa) ali kibernetske varnosti (npr. mreža nacionalnih koordinacijskih centrov za kibernetsko varnost v sodelovanju z evropskimi vozlišči digitalnih inovacij). Prednosti Komisije in Evropske obrambne agencije, ki se medsebojno dopolnjujejo, bi bilo treba povezati v „obrambni inovacijski shemi EU“. V okviru tega programa bo imela Komisija na podlagi svojih izkušenj z izvrševanjem proračuna EU v podporo RTRI na področju obrambe ter civilne in dvojne rabe osrednjo vlogo pri spodbujanju inovacij za tehnološko in industrijsko bazo evropske obrambe. Evropska obrambna agencija bo zaradi svojega strokovnega znanja na področju obrambe, vključno s povezovanjem nastajajočih in prelomnih tehnologij ter zahtev glede vojaških zmogljivosti, prek svojega obrambnega inovacijskega središča še naprej povezovala in podpirala prizadevanja držav članic. S tesnim sodelovanjem bosta Komisija in Evropska obrambna agencija za EU in njene države članice v sinergiji pospeševali inovacije na področju varnosti in obrambe.

3.4 Znanja in spretnosti Pomanjkanje znanj in spretnosti ter pomanjkanje delovne sile, zlasti usposobljenih delavcev z izkušnjami na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, sta glavna izziva obrambne in varnostne industrije, ki sta tako kot številne druge visokotehnološke industrije močno odvisni od njih. Ker se tehnologije in grožnje hitro razvijajo, je pomembno, da industrija bolje doseže nove in mlade raziskovalce in podjetnike, vključno z ženskami, in sicer z vključujočim in dostopnim pristopom, ki bo zajemal vse talente, znanja in spretnosti ter razpoložljivo delovno silo. Komisija je novembra 2020 uvedla pakt za znanja in spretnosti s prvim valom partnerstev za znanja in spretnosti v treh ključnih industrijskih ekosistemih – mikroelektroniki, avtomobilski industriji ter letalsko-vesoljski in obrambni industriji. Člani pakta (industrija, univerze in organizacije za usposabljanje, socialni partnerji) so se zavezali, da bodo za stalno in trajnostno ponudbo znanj in spretnosti na najbolj potrebnih področjih z javnimi in zasebnimi naložbami v višini 1 milijarde EUR do leta 2030 izpopolnili 200 000 zaposlenih in preusposobili 300 000 ljudi. Nadaljnji koraki: ØKomisija poziva države članice, naj se v strateškem kompasu zavežejo, da bodo od samega začetka razvile usklajen strateški pristop na ravni EU h kritičnim tehnologijam, pomembnim za varnost in obrambo. ØKomisija bo leta 2023 pregledala obstoječe instrumente EU in predlagala nadaljnje načine, kako na ravni EU spodbujati RTRI z dvojno rabo. ØKomisija bo inovacije in podjetništvo na področju tehnologij, kritičnih za varnost in obrambo, podpirala z naslednjimi orodji: (a) namenskimi ukrepi Evropskega obrambnega sklada, (b) novim mehanizmom mešanega vlaganja na področju obrambe v okviru InvestEU, (c) novo pobudo CASSINI za obrambo, (d) novim inovacijskim inkubatorjem za nove tehnologije in inovacije z dvojno rabo v letu 2022 ter (e) večjo podporo inovacijskim mrežam. ØKomisija bo skupaj z Evropsko obrambno agencijo in njenim obrambnim inovacijskim središčem vzpostavila obrambno inovacijsko shemo EU, da bi pospešila varnostne in obrambne inovacije za EU in njene države članice. 4. Zmanjšanje strateških odvisnosti pri kritičnih tehnologijah in vrednostnih verigah v sektorjih varnosti in obrambe EU ima poleg svojih programov in instrumentov za RTRI več orodij politike, ki lahko prispevajo k zmanjšanju njenih strateških odvisnosti pri kritičnih tehnologijah in vrednostnih verigah v sektorjih varnosti in obrambe. Ta orodja prispevajo h krepitvi industrijskih zmogljivosti, konkurenčnosti, tehnološke suverenosti in odpornosti EU ter zaščiti sedanjega in prihodnjega tehnološkega razvoja in zmogljivosti. Komisija bo na podlagi dela opazovalnice za kritične tehnologije in v okviru posodobljene industrijske strategije pri izvajanju in pregledovanju obstoječih ali oblikovanju novih industrijskih in trgovinskih instrumentov EU za zagotovitev, da ustrezajo svojemu namenu, po potrebi sistematično ocenjevala varnostne in obrambne vidike. —Industrijska zavezništva – V industrijskih zavezništvih je povezan širok nabor partnerjev (npr. javni in zasebni akterji, civilna družba), da skupno ukrepajo v zvezi s ključnimi cilji politik EU v posameznih industrijah ali vrednostnih verigah. Temeljijo na načelih odprtosti, preglednosti, raznolikosti in vključevanja ter delujejo popolnoma v skladu s pravili konkurence. Industrijska zavezništva lahko po potrebi vključujejo posebna delovna področja za zmanjšanje strateške odvisnosti sektorjev varnosti in obrambe. To obravnavata evropsko zavezništvo za industrijske podatke, računalništvo na robu in računalništvo v oblaku ter industrijsko zavezništvo za procesorje in polprevodniške tehnologije. —Pomembni projekti skupnega evropskega interesa – Začnejo jih države članice in zanje veljajo pravila EU o državni pomoči. Zasnovani za združevanje znanja, izkušenj, finančnih virov in gospodarskih akterjev po vsej EU, da bi premagali tržne ali sistemske pomanjkljivosti in družbene izzive, ki jih zasebni akterji ne morejo rešiti sami, zlasti na področju prelomnih inovacij in ključne infrastrukture. V pomembnih projektih skupnega evropskega interesa se lahko upoštevajo varnostni in obrambni vidiki. Tako bo morda v prihodnjem drugem pomembnem projektu skupnega evropskega interesa o mikroelektroniki, ki je bil napovedan v aktu o čipih. —Programi financiranja EU – EU ima od nekdaj odprto raziskovalno in inovacijsko politiko. Temelji na načelu odprte strateške avtonomije in si prizadeva za enake konkurenčne pogoje in vzajemnost. Globalni pristop EU k raziskavam in inovacijam spodbuja strateška partnerstva s podobno mislečimi partnerji v skladu z mednarodnimi obveznostmi EU (npr. NATO, ZDA, Kanada, Japonska, Južna Koreja itd.). Hkrati mora Evropa zagotoviti, da se njeni strateški interesi ohranijo. Komisija je za obdobje 2021–2027 pojasnila in uskladila pravila o sodelovanju držav, ki niso članice EU, ter upravičenosti subjektov v vseh programih in instrumentih EU. Za nekatere programe (Obzorje Evropa, program Digitalna Evropa, Evropski obrambni sklad, vesoljski program, Instrument za povezovanje Evrope) so bili za upravičenost do varnostno občutljivih dejavnosti določeni posebni pogoji, ki so bili v ustreznih delovnih programih dodatno razdelani za zaščito bistvenih varnostnih interesov EU. Poleg tega bo potekajoči pregled finančne uredbe Komisije zagotovil več jasnosti o tem, kako ohraniti pristop odprte strateške avtonomije EU, torej kako v celoti ohraniti bistvene varnostne interese EU, hkrati pa spoštovati njene mednarodne obveznosti. —Standardi – Komisija v okviru akcijskega načrta za sinergije spodbuja uporabo obstoječih hibridnih civilnih/obrambnih standardov in razvoj novih do konca leta 2022 (ukrep 5) ter upoštevanje obrambe v okviru politike in ukrepov Komisije za standardizacijo. Čeprav je cilj strategije EU za standardizacijo zagotoviti vodilno vlogo EU pri določanju civilnih standardov, bo zelo pomembna za obrambni sektor, saj skoraj 80 % standardov, ki se uporabljajo na področju obrambe, izvira iz civilnega sektorja. Komisija bo skupaj z deležniki (npr. Evropsko obrambno agencijo) proučila možnost vključitve obrambnih zahtev v prihodnja prizadevanja za standardizacijo, ki jih podpira, da bi se izboljšala njihova združljivost z obrambnimi potrebami. —Pregled neposrednih tujih naložb – EU je eno od najbolj odprtih okolij na svetu za tuje naložbe in globalno ena od najpomembnejših destinacij za neposredne tuje naložbe. Vendar lahko nekatere naložbe ogrozijo bistvene varnostne interese EU. Da bi preprečila taka tveganja, je EU vzpostavila okvir za pregled neposrednih tujih naložb, ki deluje od oktobra 2020. Prvo letno poročilo o pregledu neposrednih tujih naložb potrjuje pomen učinkovitega pregleda neposrednih tujih naložb na ravni držav članic in tesnega sodelovanja na ravni EU, pri čemer je poudarek na morebitnih tveganjih za varnost ali javni red. Države članice se spodbuja, naj vzpostavijo nacionalne mehanizme pregleda neposrednih tujih naložb; 18 držav članic jih je že vzpostavilo, šest pa jih pripravlja. Komisija bo uredbo ocenila ter Evropskemu parlamentu in Svetu do oktobra 2023 predložila poročilo. —Kritična infrastruktura – Čedalje pogostejše pojavljanje novih in prelomnih tehnologij pomembno vpliva na varnost opreme, infrastrukture, storitev ter vrednostnih in dobavnih verig strateških sektorjev, vključno z varnostnim in obrambnim. EU in države članice morajo te ranljivosti celoviteje upoštevati v ustreznih ocenah tveganja in pri spremljanju ter pri izvajanju ukrepov za povečanje odpornosti proti varnostnim grožnjam, kakšne so hibridne in kibernetske. Da države članice ohranijo raven odpornosti, ki bo kos izzivom prihodnosti, in dosledne varnostne standarde na ravni EU, bo potrebno usklajevanje na ravni EU, da se preprečijo ranljivosti. —Pametna in krožna uporaba materialov – Novi akcijski načrt za krožno gospodarstvo iz marca 2020 je eden glavnih gradnikov evropskega zelenega dogovora, nove evropske agende za trajnostno rast. Inovacije in novi poslovni modeli, ki temeljijo na učinkovitejši rabi virov, razvoju novih materialov, spodbujanju sekundarnih surovin in bolj trajnostnih javnih naročilih, ne bodo le ohranjali okolje, temveč bodo tudi industriji zagotovili dostop do materialov. S kakovostnim izvajanjem aditivnih proizvodnih tehnik, zelenih javnih naročil in recikliranja materialov bi lahko prispevali tudi h krepitvi konkurenčnosti varnostne in obrambne industrije EU ter odpornosti EU. —Varnost podatkov – Evropska strategija za podatke določa ukrepe za zagotovitev, da lahko posamezniki in podjetja ohranijo nadzor nad svojimi podatki. To bo obravnavano v aktu o podatkih, ki ga bo Komisija sprejela v začetku leta 2022. Komisija v okviru večdržavnega projekta o skupnih podatkovnih infrastrukturah in storitvah (ki povezuje evropsko zvezo oblakov in skupne evropske podatkovne prostore) olajšuje naložbe (npr. program Digitalna Evropa, Instrument za povezovanje Evrope, sklad Next Generation EU) v zmogljivosti v oblaku in na robu, ki so varne, odporne, energijsko učinkovite in dostopne v realnem času ter zagotavljajo kakovost storitev po vsej Evropi. Z zagotovitvijo prenosa tehnologij na področju računalništva v oblaku in na robu med civilno (zlasti varnostno), obrambno in vesoljsko industrijo bi se okrepila tehnološka suverenost. Evropsko zavezništvo za industrijske podatke, računalništvo na robu in računalništvo v oblaku zagotavlja možno platformo za spodbujanje takih sinergij. —Trgovinska politika – Zapletenost in ranljivost svetovnih dobavnih verig nista problematični le za EU. Druge države so odvisne od EU („obratne odvisnosti“), trgovina („medsebojna odvisnost“) pa lahko prispeva k stabilnosti globalnih vrednostnih verig. EU je prav tako pripravljena odločno ukrepati in se braniti pred nepoštenimi trgovinskimi praksami, kot je uporaba izkrivljajočih tujih subvencij, pri tem pa ravnati v skladu s svojimi mednarodnimi zavezami. EU bo še naprej kar najbolje izkoriščala svoj nabor instrumentov za trgovino in konkurenco, hkrati pa zagotavljala, da so instrumenti EU učinkoviti in posodobljeni. Komisija je zato predlagala nove instrumente, kot je uredba o tujih subvencijah, s katero se obravnavajo izkrivljanja na notranjem trgu, ki jih povzročajo tuje subvencije. Nadaljnji ustrezni ukrepi politike (npr. uvedba morebitne oprostitve davka na dodano vrednost in olajšanje prenosa obrambnih proizvodov, ki jih financira EU) so navedeni v sporočilu o obrambi.