SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 13.10.2004 
KOM(2004) 675 kon čno 
  
BELA KNJIGA 
o reviziji Uredbe 4056/86 o dolo čitvi pravil konkurence ES v pomorskem prometu 
(predložen s strani Komisije)  
     
{SEK(2004) 1254}
 
SL 2   SL 1. UVOD  
1.1. Namen te bele knjige 
1. Namen te listine je predstav iti nadaljnjo pot na podro čju konkurence v pomorskem 
prometu. Listina zlasti preu čuje, ali naj se zdaj veljavne dolo čbe Uredbe 4056/86 
ohranijo, spremenijo ali razveljavijo. Listin a dalje obravnava vprašanje, ali bi bilo 
primerno zdajšnjo skupinsko izjemo za linijske konference, dolo čeno z Uredbo 
4056/86, nadomestiti z drugimi instrumenti Skupnosti (na primer z drugo skupinsko 
izjemo ali s sklopom smernic), ki bi zaj eli vse nove oblike poslovnega sodelovanja 
med linijskimi prevozniki na podro čju trgovine v in iz EU (poleg že obstoje čih oblik 
sodelovanja, kot so konz orciji in združenja). 
1.2. Uredba Sveta 4056/86 
2. Uredba Sveta 4056/86 o uporabi členov 81 in 82 Pogodbe v pomorskem prometu (v 
nadaljevanju: „Uredba 4056/86“)1 je prvotno imela dvojno funkcijo. Najprej je 
vsebovala postopkovne dolo čbe, ki so Komisiji dajale prakti čne pripomo čke za 
učinkovito ugotavljanje dejstev in uveljav ljanje izvajanja pravil Evropske komisije o 
konkurenci na podro čju pomorskega prometa. Drugi č je vsebovala nekatere bistvene 
vsebinske dolo čbe za sektor pomorskega prom eta. Najpomembnejša od teh 
vsebinskih dolo čb je skupinska izjema iz prepovedi člena 81(1) Pogodbe glede 
posameznih kategorij sporazumov, sklepov ali usklajenih ravnanj linijskih konferenc. 
Prva funkcija Uredbe 4056/86 je postala odve čna 1. maja 2004, ko se je za čela 
uporabljati Uredba Sveta 1/2003, ki  je razveljavi la postopkovne dolo čbe Uredbe 
4056/86 in s tem uvedla skupna pravila za uveljavljanje konkurence v glavnem za 
vsa podro čja, vključno s sektorjem pomorskega prom eta (z nekaterimi posebnimi 
izjemami).2 Vsebinske dolo čbe Uredbe 4056/86 pa se do danes niso spremenile. Po 
izteku posebnega postopkovnega režima konku rence za pomorski promet je logi čni 
naslednji korak ponovna presoja, a li so v zdajšnjih tržnih okoliš činah še utemeljene 
preostale posebne vsebinske dolo čbe o konkurenci v sektorju pomorskega prometa. 
1.3. Revizija  
3. Revizijo je treba gledati v celotnem okviru EU. Lizbons ki Svet Evrope marca 20003 
je od Komisije zahteval, naj „pospeši liberalizacijo na podro čjih, kot so plin, 
elektrika, poštne storitve in promet“.  Poleg tega je ponovno presojo vzpodbudilo tudi 
poročilo Sekretariata OECD, ki je bilo objavljeno aprila 2002, in je priporo čalo 
premislek o umaknitvi protimonopolnih izjem za dolo čanje cen ter dogovarjanje o 
tarifah.4  
4. Najpomembnejše vprašanje revizije je zdajšnja skupinska izjema za nekatera 
omejevalna ravnanja linijsk ih konferenc, zlasti dolo čanje cen in uravnavanje 
ponudbe. Vendar pa revizija zajema  tudi nekatere druge dolo čbe Uredbe 4056/86, 
kot je izklju čitev nekaterih pomorskih storitev (obrežne plovbe, torej nacionalne 
pomorske storitve, in proste  plovbe, ki niso storitve re dnega prevoza) iz pravil o 
izvajanju konkurence, dolo čba za tehni čne sporazume in dolo čba o koliziji z drugimi 
zakoni.  
 
SL 3   SL 5. V osemnajstih letih od sprejetja Uredbe  4056/86 se je trg pomorskega linijskega 
prometa spremenil. Zlasti je postala pomembnejša vloga pr evoznikov, ki ponujajo 
storitve zunaj konference (n eodvisni izvajalci) na ve čini prog v in iz EU. Poleg tega 
se je pove čal obseg operativnih oblik sodelovanja med prevozniki (ki ne vklju čujejo 
določanja cen), kot so konzorciji in združenja. Še ve č, precej se je pove čalo 
sklepanje individualnih pogodb med prevozniki  in vkrcevalci, kot so na primer 
individualne pogodbe o zagotavljanju storit ev. Tak razvoj poraj a vprašanje, ali je 
skupinska izjema za dolo čanje cen in uravnavanje zm ogljivosti s strani linijskih 
konferenc iz Člena 81(3) Pogodbe še upravi čena. 
6. Z državami članicami je bilo dogovorjeno5, da je revizija postopek v treh korakih, 
sestavljen iz: 1) ugotavljanja dejstev, 2) listine Komisije in 3) predloga za pravno 
ureditev. Postopek revizije se je za čel marca 2003 z objavo posvetovalne listine (v 
nadaljevanju: „Posvetova lna listina 2003“), ki je  dostopna na naslovu 
http://europa.eu.int/comm/competition/ antitrust/legislation/maritime/en.pdf .  
Skupaj je prispelo 36 stališ č ponudnikov linijskih stor itev (prevoznikov), 
uporabnikov prometa (vkrcevalcev  in špediterjev), držav članic, združenj 
potrošnikov in drugih. Za pomo č pri obdelavi odgovorov je bila najeta skupina 
ekonomistov z Univerze Erasmus v Rotterdam u. Odzivi na posvetovalno listino in 
končno poročilo skupine Erasmus so bili objavljeni na spletnih straneh Komisije. Po 
javni obravnavi, ki je potekala decembra 2003,  je generalni direktorat za konkurenco 
predstavil izid posvetovaln ega postopka in njegovo predhodno analizo v listini za 
razpravo (v nadaljevanju: „Listina za razp ravo“). Listina za razpravo je bila podlaga 
za razpravo z državami članicami maja 2004 in je bila  prav tako objavljena na 
naslovu http://europa.eu.int/co mm/competition/antitrust/others/ . 
1.4. Vprašanja 
7. Revizija Uredbe 4056/86 v bistvu zastavlja naslednja vprašanja:  
(a) Ali v zdajšnjih tržnih okoliš činah še obstaja upravi čenost po členu 81(3) 
Pogodbe za skupinsko izjemo konfer ence pomorskih linijskih prevoznikov 
glede dolo čanja prevoznih tarif, ponudbe  in uravnavanja trga? 
(b) Če ne, ali bi bilo treba in ali bi b ilo ustrezno sprejeti druge instrumente 
Skupnosti (na primer drugo skupinsko iz jemo ali sklop smernic), ki bi 
vključevali kakršne koli nove okvire posl ovnega sodelovanja med izvajalci 
linijskih prevoznih storitev v pomorskem prometu na podro čju trgovine v in iz 
EU (poleg že obstoje čih oblik sodelovanja, kot so konzorciji in združenja)? 
(c) Ali še obstaja upravi čenost za izklju čitev storitev proste in  obrežne plovbe iz 
pravil o izvajanju konkurence v Uredbi 1/2003? 
(d) Ali obstaja utemeljen razlog za ohranitev posebne izjeme za čisto tehni čne 
sporazume v Uredbi 4056/86? 
(e) Ali obstaja utemeljen razlog za ohr anitev kolizije zakonov v Uredbi 4056/86? 
 
SL 4   SL 2. SKUPINSKA IZJEMA ZA LINIJSKE KONFERENCE  
8. Uredba 4056/86 pod nekaterimi pogoji in obveznostmi dolo ča tako imenovano 
skupinsko izjemo za sporazume, sklepe in usklajena ravnanja vseh ali posameznih članov ene ali ve č linijskih konferenc, kakor dolo ča člen 1(3)(b) Uredbe 4056/86, 
katerih cilj je dolo čanje cen in pogojev pre voza, in ki poleg tega zajemajo tudi eno 
ali več oblik sodelovanja: 
– usklajevanje ladijskih voznih re dov, datumov plovbe ali vmesnih 
postankov; 
– določitev pogostnosti plovbe ali vmesnih postankov; 
– uskladitev ali porazdelitev pre vozov ali vmesnih postankov med člani 
konference; 
– uravnavanje tovornih zmogljivosti, ki jih ponuja vsak član; 
– porazdelitev tovora ali prihodka med člani. 
9. Iz same Uredbe, ravnanja Komisije pri odlo čanju in sodne prakse Sodiš ča izhaja, da 
vsebuje Uredba 4056/86 „v celoti izjemno“ skupinsko izjemo
6, saj izvzema 
določanje cen in uravnavanje zmogljivosti, ki se ju navadno šteje med bistvene 
omejitve7, za nedolo čen čas in ne vsebuje kakršnih koli spodnjih mej tržnih deležev. 
Uredbo je dejansko mogo če pojasniti le v njenem zgodovinskem okviru. 
10. Linijske konference so si prizadevale za zelo široko razlago skupinske izjeme. Zlasti 
pa so linijske konference upoštevale  sporazume o neuporabi zmogljivosti8 in notranje 
določanje cen9, ki naj bi bile zajete v skupinsko iz jemo. Vendar pa tega nista sprejela 
niti Komisija niti Sodiš če. Skupinska izjema dejansko odstopa od člena 81(1) 
Pogodbe in jo je zato treba razlagati ozko10. Cilje, za katere si  prizadevajo druge 
določbe Pogodbe, se lahko upošteva le, če jih je mogo če zajeti v štiri pogoje člena 
81(3) Pogodbe.11 
2.1. Ocena 
11. Pravila EU o konkurenci so bila izob likovana na predpostavki, da konkurenca 
porabnikom zagotavlja najboljše storitv e po najdostopnejših cenah. Zato je 
izhodiščno stališče po Pogodbi, da konkurence ni dovoljeno iz krivljati, in da je treba 
upravičiti vsako izjemo od tega pravila. Sporazumi, ki omejujejo konkurenco v 
smislu člena 81(1) Pogodbe (kot na primer sporazumi o dolo čanju cen in 
uravnavanju zmogljivosti) bi lahko bili izvzeti le, če izpolnjujejo štiri kumulativne 
pogoje,  določene v členu 81(3) Pogodbe: 
1) sporazum mora prispevati k izboljšan ju proizvodnje ali razdelitvi dobrin 
ali prispevati k pospeševanju tehni čnega ali gospodarskega razvoja 
(učinkovitost),  
2) uporabniki morajo imeti zagotovljen pravi čen delež doseženih koristi 
(podajanje naprej),  
 
SL 5   SL 3) omejitve morajo biti nujne za doseganje teh ciljev (nepogrešljivost), in 
končno  
4) sporazum strankam ne sme dajati možnosti izklju čevanja konkurence 
glede znatnega deleža zadevnih izdelkov (ne omogo ča odstranjevanja 
konkurence).  
12. Uporaba člena 81(3) Pogodbe za kategorije sporazumov s predpisovanjem 
skupinskih izjem temelji na predpostavki, da omejevalni sporazumi, ki spadajo v njen obseg, izpolnjujej o vse štiri pogoje iz člena 81(3) Pogodbe. 
13. Upravičenost linijske konference do skupinske iz jeme je predvidena v uvodni izjavi 
8 preambule k Uredbi 4056/86, ki v bistvu predpostavlja, da prinašajo konference 
stabilnost, saj zagotavljajo zanesljive storitve, ki jih ne bi bilo mogo če doseči z manj 
omejevalnimi sredstvi. V zvezi s tem je Sodiš če prve stopnje izjavilo, da „Svet ni 
uveljavljal stališ ča (in ga tudi ne bi mogel uveljavi ti), da je stabilnost pomembnejša 
od konkurence.“
12 
14. Upoštevati je treba, da upravi čenost iz uvodne izjave 8 v Uredbi 4056/86 ne temelji 
na izkušnjah Komisije pri uporabi člena 81(3) za linijske konference13. V tej zvezi je 
bistveno vprašanje, ki ga preu čuje postopek revizije, ali je glede na kumulativne 
pogoje člena 81(3) Pogodbe še mogo če reči, da je upravi čenost do dolo čanja cen in 
uravnavanja ponudbe s strani  linijskih konferenc po Uredbi 4056/86 še utemeljena 
glede na zdajšnje okoliš čine na trgu. Če ni, potem pravne utemeljitve za skupinsko 
izjemo ni ve č, zato bi jo morali bodi si odpraviti ali revidirati.  V ta namen so bile 
stranke povabljene k predložitvi dejanskih dokazov.  
15. Kot je podrobneje razloženo v prilogi, iz posvetovanja sled i, da štirje kumulativni 
pogoji, ki upravi čujejo izjemo za dolo čanje cen, uravnavanje ponudbe  in trga s strani 
linijskih konferenc, kot kaže, niso ve č izpolnjeni. Nobenih dokon čnih gospodarskih 
dokazov ni, da so predpostavke, na kateri h je med njenim sprejetjem leta 1986 
temeljila skupinska izjema, še upravi čene v zdajšnjih tržnih okoliš činah in na podlagi 
štirih kumulativnih pogojev po členu 81(3) Pogodbe.  
3. DRUGE OBLIKE SODELOVANJA V LINIJSKEM POMORSKEM PROMETU  
3.1. Uvod 
16. Konference niso edina oblik a organiziranja linijskega prevozništva po morju. 
Linijske storitve je mogo če zagotavljati tudi s konzorciji  ali združenji. Dejavnosti 
konzorcijev spadajo v skupino, ki je izvzeta na podlagi člena 81(3) Pogodbe pod 
nekaterimi pogoji in obveznostmi, navedeni mi v Uredbi 823/2000. Prevozniki bi se 
lahko odlo čili tudi za združitev svojih dejavnosti, o čemer bo treba presojati po 
veljavnih pravilih (nacionalnih ali pravilih Evropske komisije) za nadzor združevanja.  
3.2. Sporazumi z dogovarjanjem 
17. Druge oblike sodelovanja v linijskem pomorskem prometu, razen že obstoje čih na 
področju trgovanja v in iz EU, bi bili na  primer tako imenovani sporazumi z 
dogovarjanjem. Sporazumi z dogovarjan jem obstajajo zlasti na podro čju trgovine 
 
SL 6   SL Združenih držav in trgovine v Avstralijo in iz nje.14 Sporazum z dogovarjanjem je 
nekakšen okvirni dogovor, na podlag i katerega prevozniki, ki so člani konferenc, in 
zunanji subjekti lahko prilagodl jivo usklajujejo svoje konkuren čno ravnanje na trgu 
glede na prevozne tarife in druge pogoje st oritve. Obseg in vsebina teh sporazumov 
se lahko razlikujeta. Sporazu mi z dogovarjanjem navadno vklju čujejo izmenjavo 
občutljivih poslovnih informacij med tekmeci in bi zato morali spoštovati sodno 
prakso Sodiš ča o izmenjavi informacij. Še pomembneje je, kot je vidno v Združenih 
državah, da so zaradi prilagodljivosti, ki je nelo čljiv del sporazumov z 
dogovarjanjem, privla čni za tradicionalno neodvisn e linijske prevoznike. V tem 
pogledu so sporazumi z dogovarjanjem lahko še slabši od konferenc, ko gre za 
politiko konkurence, saj lahko odstranijo dejansko zunanjo konkurenco na 
konference. 
18. Ne glede na to pa so mogo če tudi druge oblike sodelovanja med ladjarji, ki bi bile v 
skladu z zakonodajo EU o konkurenci. 
3.3. Predlog Evropskega združenja za zade ve linijskih prevoznikov (ELAA) 
19. Evropsko združenje za zadeve linijskih pre voznikov (ELAA) je Komisiji predstavilo 
predlog za novo „regulatorno se stavo“ za storitve linijskih pr evozov, ki delujejo v in 
iz EU15, za katerega meni, da bi lahko nadomestila Uredbo 4056/86.16 Komisija je 
predlog sprejela v vednost in  želi poudariti, da ni rezultat kakršnega koli pogajanja 
ali dogovarjanja s Komisijo. Predlog odraža le to, za kar ELAA meni, da predstavlja 
ustrezen poslovni okvir za sodelovanje li nijskih prevoznikov po morju. Predlog 
ELAA v bistvu obsega naslednje17: 
– izmenjavo mnenj in razpravo med linijskimi prevozniki o uporabi združenih 
zmogljivosti in podatkov o velikosti trga po trgovinskih podro čjih in na podlagi 
ene regije/obmo čja do druge regije/obmo čja (podatki z enomese čno zakasnitvijo); 
– izmenjavo mnenj, razpravo in vre dnotenje razvoja osnovnih proizvodov po 
področjih trgovine (na podlagi podatkov, agregiranih z enomese čno zakasnitvijo);  
– razpravo in vrednotenje podatkov o združeni ponudbi in povpraševanju po 
področjih trgovine/blagu; napovedi povpraševanja po podro čjih trgovine in blagu 
bi objavili;  
– linijski prevozniki bodo pridobi li svoje tržne deleže po podro čjih trgovine, regijah 
in pristaniš čih (agregirani podatki z enomese čno zakasnitvijo):  
– indeks cen, razvrš čen po vrsti opreme (npr. hladilnica, suhi tovor) in/ali podro čje 
trgovine (agregirani podatki s četrtletno zakasnitvijo). Te informacije bodo javno 
dostopne;  
– dodatne dajatve in drugi stroški, ki im ajo za podlago javno dostopne in pregledne 
obrazce; podrobnosti, ki bi jih obravnavali vkrcevalci. 
3.4. Predhodne pripombe o Predlogu Evrops kega združenja za zadeve linijskih 
prevoznikov (ELAA) 
20. Komisija soglaša s pripravljenostjo  prevoznikov, da namesto zdajšnjega 
konferenčnega sistema premislijo o prihodnji organiziranosti pomorskega linijskega 
 
SL 7   SL prevozništva. Sama panoga je dejansko izraz ila mnenje, da nekateri prevozniki danes 
niso vedno najbolj zainteresirani za deja vnosti, izvzete po Uredbi 4056/86 (torej 
zlasti dolo čanje cen in ponudbe in uravnavanje trga), temve č prej za „potek 
obravnave“, ki jo spremljajo. Samoumevno je, da bo treba vsak predlagan okvir sodelovanja med linijskimi vkrcevalci temeljito preu čiti glede njegove  združljivosti s 
pravili Evropske komisije o konkurenci. 
21. Komisija se dobro zaved a, da so konferen čni prevozniki vajeni  opravljati dejavnosti, 
ki bi bile po pravilih Evropske ko misije o konkurenci v katerem koli drugem 
gospodarskem sektorju navadno prepovedane . Ta privilegirani  položaj konferen čnih 
prevoznikov bi nekaterim med njimi utegn il otežiti prilagoditev na položaj, da se 
bodo morali tako kot katera koli druga panoga uskladiti z obi čajnimi pravili 
Evropske komisije o konkurenci. Glede na to  je tudi razumljivo, da bi prevozniki s 
poslovnega stališ ča lahko zahtevali postopno ukinjanj e zdajšnjega režima ali vsaj 
alternativni režim, ki je  blizu zdajšnjemu, in ki najbolje kaže njihov specifi čni 
položaj, kakor ga vidijo sami. Treba pa je upoštevati, da bi moralo biti kakršno koli 
nadaljnje druga čno obravnavanje panoge linijskih prevozov po morju glede na 
pravila Evropske komisije o konkurenci v primerjavi z drugimi kapitalsko 
intenzivnimi panogami z visokimi fiksnimi stroški in nihanji v povpraševanju (kot na 
primer v zra čnem prevozu) prepri čljivo utemeljeno. Upoštevati  je treba tudi vpliv 
kakršnega koli alternativnega sistema na celotno  panogo linijskega prevozništva po 
morju, ne le interesov konferen čnih prevoznikov, temve č tudi interese njihovih 
tekmecev (neodvisnih izvajalcev),  odjemalcev (vkrcevalcev) in kon čnih porabnikov. 
Združenje ELAA je poudarilo, da je nj egov predlog koristen za celotno panogo 
linijskega prevozništva, ne le za prevoznike, temve č tudi za njihove odjemalce. 
Glede na to bi Komisija  izrecno pozdravila stališ ča vseh zainteresiranih, zlasti 
vkrcevalcev, združenj, kakršno je ESC, in  tudi individualnih vkrcevalcev, o razli čnih 
prvinah predloga. 
3.5. Sklep 
22. Če se zdajšnjo skupinsko izjemo za dolo čanje cen in uravnava nje zmogljivosti za 
linijske konference razveljavi, bodo linijske konference na podro čju trgovine v in iz 
EU, kakor je dolo čeno z Uredbo 4056/86, v bistvu nezdružljive s členom 81 
Pogodbe.
18 Vprašanje je, kakšen pravni instru ment Skupnosti bi bil potreben za 
dajanje smernic o uporabi člena 81 za druge oblike sodelo vanja pri linijskih prevozih 
po morju. Potreba in vrsta takega pravnega instrumenta bi bila seveda precej odvisna 
od vsebine predlaganega okvira sodel ovanja. Zlasti še od tega, ali vklju čuje omejitve 
konkurence v smislu člena 81(1) Pogodbe, in če jih, ali se lahko šteje, da so pogoji za 
izjemo po členu 81(3) pogodbe izpolnjeni. 
23. Komisija bi soglašala s stališ čem tretjih strani o potrebi in možni obliki pravnega 
instrumenta za morebitno novo obliko okvira poslovnega sodelovanja med linijskimi 
prevozniki.  
4. OBREŽNA PLOVBA IN STORITVE PROSTE PLOVBE  
24. Mednarodne storitve izrednega lad ijskega prometa, kakor jih dolo ča člen 1(3)(a) 
Uredbe 4056/86 in pomorske prevozne  storitve, ki potekajo izklju čno med pristaniš či 
v eni državi članici (obrežna plovba), kot je predvideno v členu 1(2) Uredbe 4056/86, 
 
SL 8   SL so zdaj izklju čene iz pravil Skupnosti o iz vajanju konkurence na podlagi člena 32 (a) 
in (b) Uredbe 1/2003.19, 20 
25. Kot je podrobneje obrazloženo v prilogi, ni bil predstavljen noben verodostojen 
premislek, ki bi utemeljil, zakaj bi te storitve morale biti deležne ugodnosti zaradi 
drugačnih pravil izvrševanja kot ti ste, o katerih je Svet odlo čil, da naj se uporabljajo 
za vse druge sektorje gospodarstva. Prav tako ni bilo pojasnjeno, kakšne zakonite 
negativne posledice bi take postopkovne  spremembe lahko imele za to panogo. 
Komisija na tej podlagi predlaga, da se  pomorsko obrežno plovbo in storitve plovil v 
prosti plovbi vnese v obseg splošnega izvr ševanja pravil Uredbe 1/2003. Da pa bi 
panogi proste plovbe pomagala pravilno oceniti zlasti njene „skupne sporazume“ (sporazume sindikata, zdru ženj), bo Komisija preu čila možnost, da izda neko obliko 
napotkov, kakšno, pa bo še dolo čila. 
5. T
EHNIČNI SPORAZUMI  
26. Člen 2 Uredbe 4056/86 izvajalcem pomors kega prevoza dovoljuje, da sklepajo 
sporazume, katerih edini cilj in u činek so tehni čne izboljšave ali so delovanje. Takih 
sporazumov člen 81(1) Pogodbe ne zajema. Dolo čba vsebuje nekatere primere, kot 
so standardi oziroma vrste glede na plovila  in opremo ter usklajevanje voznih redov 
prevozov za povezovalne proge. 
27. Kot je podrobneje pojasnjeno v prilogi, je ta posebna izjema za tehni čne sporazume, 
kot je potrdilo Evropsko sodiš če, zgolj ugotovitvena, zato listina predlaga 
razveljavitev te dolo čbe, kot jo je pred tem Svet letos že razveljavil za sektor 
zračnega prometa. 
6. KOLIZIJA ZAKONOV  
28. Člen 9 Uredbe 4056/86 predvide va postopek, ki ga je tr eba upoštevati v primeru, da 
bi uporaba Uredbe pomenila kolizijo z zakoni  tretje države. V tem primeru bi se 
morala Komisija posvetovati z ustreznimi or gani v tretjih državah in prositi Svet, da 
jo po potrebi pooblasti za odprta pogajanja. Utemeljitev vklju čitve te dolo čbe v 
Uredbo 4056/86 je bila tedaj o čitno ta, da se je zd elo, da bi zaradi zna čilnosti 
mednarodnega pomorskega prometa Uredba  4056/86 lahko vodila v kolizijo z zakoni 
in predpisi tretjih držav in se iz kazala za škodljivo pomembnim trgovinskim in 
prevozniškim interesom Skupnosti (uvodna izjava 15 Uredbe). 
29. Kot je podrobneje pojasnjeno v prilogi, do koliz ije zakonov v preteklo sti ni prišlo in 
ni pričakovati, da bo, tudi če se skupinska izjema za linijsko konferenco razveljavi v 
celoti. Zato se zdi, da za ohranitev te dolo čbe ni nikakršne utemeljitve. 
7. SKLEPI  
30. Iz zgoraj povedanega izhaja, da so sklepi glede razli čnih vprašanj naslednji: 
(a) Ali v zdajšnjih tržnih okoliš činah še obstaja upravi čenost iz člena 81(3) 
Pogodbe za skupinske izjeme za dolo čanje prevoznih stroškov, dobave in 
urejanja trga od konference pomorskih linijskih prevoznikov?  Nobenih 
 
SL 9   SL dokončnih gospodarskih dokazov ni, da so  predpostavke, na katerih je 
temeljila skupinska izjema med nj enim sprejetjem leta 1986, še 
upravičene v zdajšnjih tržnih okoliš činah in na podlagi štirih 
kumulativnih pogojev iz člena 81(3) Pogodbe. Komisija zato na tej 
podlagi predlaga, da se zdajšnja skupinska izjema za konference 
linijskega pomorskega prometa razveljavi. 
(b) Če ne, ali bi Komisija predlagala  nadomestitev skupinske izjeme z 
drugačnim pravnim instrumentom za  storitve linijs kih pomorskih 
prevozov, ki bi se uporabljale za podro čja trgovine v in iz EU?  Komisija 
bo ocenila ustrezne predloge panoge in pripombe zainteresiranih, da si z 
uporabo ustreznega pravnega inst rumenta o alternativnem okviru 
sodelovanja med linijskimi pre vozniki ustvari svoje stališ če. Združenje 
ELAA je že predstavilo konkretne zamisli o takem okviru. Preden 
Komisija zavzame stališ če o teh zamislih, želi zainteresirane tretje strani 
povabiti, naj predložijo svoje pripombe in ponudijo alternativne možnosti.  
(c) Ali še obstaja upravi čenost za izvzetje storitev proste in obrežne plovbe iz 
pravil za izvajanje konk urence po Uredbi 1/2003? Kot je podrobneje 
obrazloženo v prilogi, ni bil predst avljen noben verodostojen premislek, 
ki bi utemeljil, zakaj bi te storitv e morale biti deležne ugodnosti zaradi 
drugačnih pravil izvrševanja kakor ti ste, o katerih je Svet odlo čil, da naj 
se uporabljajo za vse druge sektorje gospodarstva. Prav tako ni bilo pojasnjeno, kakšne zakonite negati vne posledice bi take postopkovne 
spremembe lahko imele za to panogo. Komisija zato predlaga, da se obrežno plovbo in storitve v prosti plovbi zajame v obseg splošnega 
izvrševanja pravil Ur edbe 1/2003. Komisija bo  panogo proste plovbe 
oskrbela z delnimi napotki o izvaja nju pravil konkurence v tem sektorju. 
(d) Ali obstaja utemeljen razlog za  ohranitev posebne izjeme za čisto 
tehnične sporazume?  Določba o tehni čnih sporazumih iz člena 2 Uredbe 
4056/86, kot je potrdilo Sodiš če, je zgolj ugotovitvena in Komisija 
preučuje predlog za razv eljavitev te dolo čbe, kot jo je pred tem letos že 
razveljavil Svet za sektor zra čnega prometa.  
(e) Ali obstaja utemeljen ra zlog za ohranitev dolo čbe o koliziji zakonov v 
Uredbi 4056/86?  Do kolizije zakonov v pretek losti ni prišlo in, kakor 
kaže, za ohranitev člena 9 Uredbe 4056/86 ni utemeljitve. Preden pa 
Komisija zavzame o tem stališ če, želi povabiti zain teresirane, zlasti 
mednarodne sodelujo če strani, naj glede potrebnosti dolo čbe o koliziji z 
zakoni predložijo svoje poglede.  
8. P
REDLAGANI UKREPI  
31. Komisija v zvezi z zgoraj navedenim predlaga: 
– Naj se pretehta razveljavitev zdaj veljavnih vsebinskih dolo čb Uredbe 4056/86, 
zlasti skupinske izjeme za linijske konference, in izjemo za tehni čne sporazume.  
 
SL 10   SL – Naj preuči, kakšen instrument bi potrebovali  za nadomestitev Uredbe 4056/86 in v 
tem smislu pripravi ustrezen predlog, ob hkratnem upoštevanju konkuren čnega 
položaja panoge linijskih pomorskih prevoznikov EU v globalnem okviru. 
– Naj temeljito preu či predlog združenja ELAA, kot je predstavljen v tej listini, v 
zvezi s pripombami, prejetimi od zainteresi ranih tretjih strani, kakor tudi vsak 
drug predlog, ki bi ga dala panoga oziroma druge zainteresirane strani. 
– Naj predlaga spremembo Uredbe 1/2003, tako da se iz njenega obsega črta 
zdajšnjo izlo čitev storitev proste in obrežne plovbe.  
– Naj se temeljito preu či, ali obstajajo razlogi za ohranitev dolo čbe o koliziji z 
zakoni.  
9. VABILO K PREDLOŽITVI PRIPOMB  
32. Komisija vabi države članice, vse druge ustanove in zainteresirane strani, naj 
predložijo pripombe k tej beli knjigi v dveh mesecih od objave na naslednji naslov: 
Z navadno pošto na naslov: 
Directorate-General for Competition 
European Commission Unit D2 (transport) White Paper on Maritime Review Rue Joseph II 70, 2/237  
1049 Bruxelles 
Z elektronsko pošto na naslov: 
COMP-D2-REVIEW4056@cec.eu.int  
Priloga : Dopolnilni dokument 
 
SL 11   SL  
                                                 
1 Uredba Sveta (EGS) št. 4056/86 z dne 22. decembra 1986 o podrobnih pravilih za uporabo členov 85 in 
86 Pogodbe v zvezi s pomorskim prometom, UL L 378, 31.12.1986, str. 24, kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta 1/2003 z dne 16. decembr a 2002 (UL L 1, 4.1.2003, str. 1). 
2 Uredba Sveta 1/2003 z dne 16. decembr a 2002 (UL L 1, 4.1.2003, str. 1). 
3 SN 100/1/100 
4 Poro čilo Sekretariata OECD, april 2002, Politika konkur ence v linijskem prevozništvu, str. 74–80, je 
dostopno na naslovu http://www.oecd.org/dataoecd/13/46/2553902.pdf. 
5 Svetovalni  odbor ad hoc  z dne 25. marca 2002. 
6 Glej npr. primer T-86/95, Companie Générale Maritime , [2002] ECR II-1011, odst. 254, 393 in 484. 
7 Bistvene omejitve na splošno štejejo kot omejevanje konkurence tistega subjekta po členu 81(1) 
Pogodbe, ki na splošno ne izpolnjuje pogojev za izjemo po členu 81 (3) Pogodbe. 
8 Glej TAA, EATA, revizije sklepov TACA z dne 14. novembra 2002 (UL L 26, 31.1.2003, str. 53) in 
Sporočilo Komisije za tisk z dne 14.11.2002, IP/02/1677. 
9 Glej TAA, FEFC, TACA, revizije sklepov TACA z dne 14. novembra 2002 (UL L 26, 31.1.2003, str. 
53) in Sporo čilo Komisije za tisk z dne 14.11.2002, IP/02/1677. 
10 Skupni primeri T-191/98 in T-212/98 do T-214/98 TACA  [2003] ECR – poro čilo še ni na voljo, odst. 
568. 
11 Glej v ta namen implicit. odst. 139 primera T-17/93, Matra, ECR [1994] II-595 in primer 26/76, Metro 
(I), [1977] ECR 1875, odst. 43. 
12 Primer T-395/94, TAA [2002] ECR II-00875, odst. 261. 
13 Za primerjavo glej na primer Uredbo 823/2000 o konzorcijih (UL L 100, 20.4.2000, str. 24), Uredbo 
1400/2002 o motornih vozilih (UL L 203, 1.8.2002, str. 30) in Uredbo 2790/1999 o vertikalnih sporazumih (UL L 336, 29.12.1999, str. 21), kjer se je Komisija izrecno sklicevala na izkušnje, 
pridobljene v zadevnem sektorju, kar ji je omogo čilo, da je opredelila kategorije sporazumov, za katere 
je mogoče reči, da običajno izpolnjujejo pogoje iz člena 81(3). 
14 Za dodaten opis razmer v teh jurisdikcijah glej prilogo k tej listini. 
15 ELAA je v svojem predlogu opredelil storitve linijskih prevozov kot „reden prevoz dobrin na dolo čeni 
progi ali progah med pristaniš či in v skladu z voznimi redi ter datumi plovbe, ki so vnaprej napovedani 
in na voljo tudi le ob časno kateremu koli uporabniku prevozov za pla čilo, ter pomožne dejavnosti“ 
(primerjaj člen 2(2) Uredbe 823/2000). 
16 Kon čni predlog ELAA z dne 6. avgusta 2004 je na voljo na naslovu 
http://europa.eu.int/comm/competition/antitrust/others/ maritime/elaa_proposal/elaa_proposal_6_august
_2004_en.pdf. 
17 Sklic za podrobnejši opis predloga ELAA je naveden v prilogi. 
18 Vsaj linijsko konferenco v smislu skupine dveh ali ve č prevoznikov, ki upravljajo plovila in 
zagotavljajo linijske storitve po enotnih ali skupnih prevoznih tarif (primerjajte definicijo linijske konference v členu 1(3)(b) Uredbe 4056/86). 
 
SL 12   SL                                                                                                                                                          
19 Od 1. maja 2004 je Uredba 1/2003 nadomestila postopkovne dolo čbe Uredbe 4056/86. Izklju čitev 
obrežne in proste plovbe iz obsega Uredbe 4056/86 tako od 1. maja 2004 dejansko nima ve č nobenega 
praktičnega pomena. 
20 Da ne bi prihajalo do nesporazumov, se vsebinska pravila konkurence ( člen 81 in 82 ES) uporablja tudi 
za te storitve. Izklju čevanje je omejeno na pravila za izvajanje  konkurence, z drugimi besedami: Uredba 
1/2003 se ne uporablja za prosto in obrežno plovbo.