SL Uradni list Evropske unije C 228/69

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o udeležbi Skupnosti pri evropskem metrološkem raziskovalnem programu, ki ga je sprejelo več držav članic

COM(2008) 814 konč. - 2008/0230 (COD)

2009/C 228/12

Svet Evropske unije je 21. januarja 2009 sklenil, da v skladu s členoma 169 in 172(2) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

„Predlog odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o udeležbi Skupnosti pri evropskem metrološkem raziskovalnem programu, ki ga je sprejelo več držav članic“

Predsedstvo Evropskega ekonomsko-socialnega odbora je 13. januarja 2009 strokovno skupino za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo zadolžilo za pripravo dela Odbora na tem področju.

Zaradi nujnosti postopka je Evropski ekonomsko-socialni odbor na 452. plenarnem zasedanju 25. marca 2009 za glavnega poročevalca imenoval g. PEZZINIJA ter mnenje soglasno sprejel.

1. Sklepi in priporočila

1.1 Odbor meni, da so cilji, navedeni v predlogu, zelo pomembni, in Komisijo spodbuja, naj si prizadeva za skupen metrološki sistem, ki bi presegal nacionalne raziskave in rezultate raziskav ter ustvarjal evropsko dodano vrednost, ki bi jo priznavali vsi.

1.2 Končni cilj je po mnenju EESO ta, da se na mednarodni ravni doseže enoten položaj, v okviru katerega glas EU ne bo le drugotnega pomena, pač pa po EU sama spodbujala standarde za materiale, izdelke in postopke, ki so bili razviti v Evropi in ustrezajo interesom EU na področju industrije in trgovine.

1.3 Odbor je prepričan, da ima lahko v medtem globaliziranem gospodarskem in družbenem okolju pozitivne učinke na gospodarstvo EU samo evropsko meroslovje, ki dosega vrhunsko raven.

1.4 EESO meni, da je treba evropske raziskovalce vse bolj vključevati v razvoj sodobnih sistemov, ki omogočajo uporabo meroslovja vse do novih meja znanosti na področju fizike, kemije, biologije, okoljske tehnologije, okoljskega odtisa, nanotehnologije, prehrane ter zdravja in varnosti pri delu.

1.5 Da bi dosegli rezultate, ki so – in bi bili – zaželeni, si je po mnenju Odbora treba odločno prizadevati za močnejše vključevanje industrije, trgovine in javnega sektorja v razvoj evropskih meroslovnih raziskav, da bi tako opredelili nove standarde na mednarodni ravni.

1.6 Po mnenju EESO je zelo pomembno, da se meroslovne raziskave ne pojavljajo kot ločeno, nase naravnano raziskovalno področje.

1.7 Ureditev in standardizacija se izražata v merljivih količinah, temeljita torej na mednarodno uporabljanem in priznanem meroslovju. EESO zato predlaga, da se v pripravo novih zasnov že od vsega začetka vključijo evropske organizacije za standardizacijo (CEN, CENELEC, ETSI) in pristojni nacionalni organi, med drugim organi za potrjevanje.

1.8 Po mnenju EESO si je treba pri meroslovnih raziskavah z vsemi močmi prizadevati za tesno povezanost med — raziskavami, — industrijo, — univerzami, znanstvenimi ustanovami in visokošolskimi ustanovami, — rezultati tehnoloških platform in — organizirano civilno družbo. Samo tako – ob preprečevanju vsakršne oblike zapiranja – bo namreč po njegovem mnenju mogoče na evropski ravni doseči rezultate, ki bodo imeli možnosti za mednarodni ravni.

1.9 Odbor izraža priznanje predlogom Komisije v podporo EMRP (1) (evropskemu metrološkemu raziskovalnemu programu) z ukrepi, ki predvidevajo visoko stopnjo delovanja na ravni Skupnosti pri — skupnem načrtovanju programov in prevzemanju pravil Skupnosti o udeležbi, določenih v 7. okvirnem programu in — višini načrtovanih dodelitev sredstev, zunaj okvira zgolj nacionalnih posegov.

1.10 Po mnenju Odbora bi bilo treba bolje opredeliti upravne strukture. Očitno je, da lahko negotov sistem upravljanja vpliva na razvoj raziskav in na pričakovane rezultate.

1.11 EESO v zvezi s tem opozarja na nujnost močnejše vključitve akterjev, ki so neposredno zainteresirani za rezultate meroslovnih raziskav, in sicer tako pri določanju prednostnih nalog kot tudi pri pripravi in vrednotenju razpisov (ki jih je treba objaviti v sistemu CORDIS in Uradnem listu) za predloge, pri katerih se zagotavlja udeležba podjetij, univerz ter raziskovalnih in izobraževalnih ustanov pri spremljanju in nadzoru financiranih programov in projektov.

1.12 Po mnenju EESO bi bilo primerno, da znanstveni svet raziskovalnega programa EMRP dobi možnost, da z obvezujočimi mnenji, predloženimi EMFP, vpliva na način raziskav, ki naj bi jih financirali, na letni program dela in na izbor skupine neodvisnih ocenjevalcev projektov, ter da – kot v 7. okvirnem programu – delo skupine ocenjevalcev spremlja opazovalec Komisije.

1.13 Po mnenju EESO bi bilo v predlogih za pripravo 8. okvirnega programa raziskav, tehnološkega razvoja in predstavitvenih dejavnosti za obdobje 2014-2020 primerno predvideti stalen program Skupnosti posebej za metrologijo, ki bi ga usklajevala in upravljala Komisija. Ta program bi se opiral na stalno udeležbo ustreznih interesnih skupin in upošteval zlasti potrebe gospodarstva, visokega šolstva, raziskav standardizacije ter mednarodne vidike raziskav meroslovja, predvsem glede odnosov z mednarodnimi organizacijami, kot sta ISO in OECD, ter drugimi referenčnimi organi, kot recimo IUPAP (2).

2. Uvod

2.1 Zaradi vse večje globalizacije industrijske proizvodnje, izvajanja storitev in trgovine je treba kar najbolj omejiti tehnične ovire, ki lahko ovirajo izmenjavo. Osnova za to je zanesljiv skupen merski sistem.

2.2 Vse več ureditev, posebno na področjih, kot so npr.

— varnost,

— označevanje živil,

— zdravstvo,

— okolje,

— biotehnologija,

— nanotehnologije in sodobni materiali,

— energija,

— promet in telekomunikacije ter varnostni sistemi,

zahteva na mednarodni ravni priznano preverljivost in primerljivost.

2.3 Za meroslovne raziskave je značilno, da so namenjene v javno dobro, so pa tudi glavna podporna dejavnost za zakonsko ureditev in standardizacijo.

2.3.1 Meroslovna infrastruktura v Evropi sloni na evropskih organizacijah, kot so Evropsko združenje za akreditacija (EA), CEN = Evropski odbor za standardizacijo (CEN), Evropska meroslovna mreža EUROMET (3), zdaj vključena v Združenje evropskih nacionalnih meroslovnih institucij EURAMET ter Inštitut za referenčne materiale in meritve (IRMM) Skupnega raziskovalnega središča iz Geela v sodelovanju z Mednarodnim uradom za mere in uteži (BIPM).

2.4 Po mnenju BIPM bo razvoj interdisciplinarnih področij, kot npr. nanotehnologije, sodobnih materialov in lastnosti materialov že kmalu terjal celo vrsto pravil za nove referenčne meritve na področju fizike in kemije (4).

2.5 V Evropi so zaradi trajnostne konkurenčnosti in inovativnosti na vseh področjih potrebne natančne meritve in dokazi s preverljivimi rezultati, da bi lahko dolgoročno določili pravila o referenčnih meritvah v skladu z opredelitvijo mednarodnega sistema enot (SI).

2.6 Evropske meroslovne raziskave se spodbujajo z nacionalnimi meroslovnimi raziskovalnimi programi ter s projekti ERA-NET v sklopu 6. okvirnega programa in projekti ERA-NET-Plus v sklopu 7. okvirnega programa (OP7). V sklopu OP7 so se razvili projekti IMERA (Implementing Metrology in the European Research Area, Izvajanje meroslovja na evropskem raziskovalnem področju (5)); Imeraplus (6), ki je bila prva faza EMFP, dejavnosti Skupnega raziskovalnega središča (SRS) (7) in zdaj predlagani EMFP „z variabilno geometrijo“.

2.7 V ZDA so v proračunskem letu 2009 za raziskovalne programe ameriškega inštituta za standardizacijo in tehnologijo (NIST, National Institute of Standards and Technology) namenili 643 milijone zveznih sredstev.

2.8 Zato je po mnenju Odbora pomembno povečati sredstva za evropske meroslovne raziskave in združiti razpoložljive raziskovalne možnosti posameznih držav članic ter Skupnega raziskovalnega središča. To je potrebno, da se doseže zadostno kritično maso na mednarodni ravni, prepreči podvajanje izdatkov in zapravljanje sredstev ter doseže rezultate, ki bodo precej boljši od tistih, ki bi jih lahko dosegli ERA-NET-Plus v sklopu OP7 za obdobje 2007-2013.

2.9 Ob upoštevanju dejstva, da bodo meroslovne raziskave – kot kažejo različne študije (8) – v bližnji prihodnosti zelo pomembne, bi bilo po mnenju Odbora primerno, da se te raziskave vključijo med prednostna tematska področja prihodnjega okvirnega programa raziskav za obdobje 2014-2020; te raziskave bi morale dobiti status in strukturo stalnih raziskav Skupnosti, zanje pa bi morali zagotoviti usklajeno in stalno povezovanje nacionalnih prizadevanj na področju raziskav.

3. Predlagani program na podlagi člena 169

3.1 Namen tega predloga, ki temelji na členu 169 Pogodbe ES, je vzpostaviti evropski metrološki raziskovalni program (EMRP), ki bi združeval 22 nacionalnih metroloških raziskovalnih programov za izboljšanje učinkovitosti in uspešnosti javnih meroslovnih raziskav.

3.2 Med njegove izražene cilje sodi prispevek k oblikovanju evropskega raziskovalnega prostora s pomočjo boljšega usklajevanja, kar bi omogočilo spopadanje s skupnimi evropskimi izzivi in odstranitev ovir med nacionalnimi programi

3.3 Kot navaja Komisija, je cilj EMRP povezovanje nacionalnih programov 22 držav članic in njihova združitev v skupni program, ki bi: — podpiral zlasti cilje evropskih nacionalnih meroslovnih sistemov, — pospeševal razvoj, uveljavitev in uporabo novih merilnih tehnik, — podpiral razvoj in izvajanje direktiv in uredb.

3.4 Predlagani model upravljanja temelji na izkušnjah, pridobljenih pri prvi pobudi v skladu s členom 169, ki se je izvajala med šestim okvirnim programom – pobudi EDCTP (9).

3.5 Za pobudo EMRP je predviden proračun v višini 400 milijonov EUR, od katerih 200 milijonov za obdobje 2009–2016 prispevajo sodelujoče države, preostalih 200 milijonov pa prispeva Skupnost.

3.6 Za usklajevanje te pobude bo pristojno Evropsko združenje nacionalnih meroslovnih inštitutov (EURAMET), ustanovljeno leta 2007 na podlagi nemške zakonodaje kot neprofitna organizacija, ki ima sekretariat v Braunschweigu na Spodnjem Saškem ter deluje kot evropska regionalna meroslovna organizacija in izvajalska agencija EMRP.

4. Ugotovitve EESO

4.1 EESO podpira glavne cilje predloga in metode, ki jih predvideva. Poudarja, da se cilji v praksi morajo odraziti v:

— odličnosti meroslovne strukture,

— odprtih, skupnih in konkurenčnih raziskovalnih projektih,

— večjem sodelovanju skupnosti raziskovalcev pri razvijanju znanja,

— resničnem mednarodnem sodelovanju, ki bo ovrednotilo evropski sistem,

— enotnem nastopu na svetovnem odru,

— zlasti pa v močnejši vključenosti gospodarstva (združenj delodajalcev in delojemalcev), trgovine in javnega sektorja v razvoj evropskega meroslovnega raziskovanja.

4.2 Po mnenju EESO je poglavitno, da meroslovno raziskovanje ni svet zase, marveč mora vključevati uporabnike v opredelitev prednostnih nalog programa, v sistem ocenjevanja in izbiranja projektov ter v sodelovanje s predlogi in spremljanje izsledkov projekta, pri tem pa tesno sodelovati z organi za standardizacijo in akreditacijskimi organi. EESO nasprotuje vsakršnemu zapiranju vase.

4.2.1 EESO poudarja, da morajo pravila o sodelovanju pri programu EMRP v celoti in z vseh vidikov upoštevati Uredbo (ES) št. 1906/2006, ki določa pravila sodelovanja v sedmem okvirnem programu, in izvedbena pravila finančne uredbe.

4.2.2 Pravila sodelovanja v EMRP morajo zagotavljati skladen, pregleden okvir, ki naj bi omogočil čim bolj učinkovito izvajanje in bi upošteval potrebo po poenostavljenih postopkih za lažji dostop vseh udeleženih. Ta pravila morajo olajšati uporabo intelektualne lastnine, ki jo je razvil vsak udeleženi, hkrati pa ščititi legitimne interese drugih udeležencev in Skupnosti.

4.2.3 EESO poudarja, da bo uvedba celovitega Evropskega metrološkega raziskovalnega sistema v obliki skupnega programa, ki ga bodo skupaj načrtovali sodelujoči nacionalni organi, dala zadovoljive rezultate le ob tesnem sodelovanju raziskovalcev, gospodarstva, univerz, organov za standardizacijo in akreditacijskih organov ter strukturiranem dialogu z evropskimi tehnološkimi platformami (10) in organizirano civilno družbo.

4.3 EESO poudarja, da v skladu s členom 169 Skupnost lahko sodeluje v skupnih raziskovalnih programih več držav članic, če so cilji jasno opredeljeni in pomembni za Skupnost in okvirni program, če vsebujejo dodano vrednost na evropski ravni in ustrezno kritično maso, pa tudi, če sta skupni program dejavnosti ter struktura izvajanja in upravljanja jasno opredeljena.

4.4 EESO meni, da bi cilji morali biti bolje opredeljeni, in sicer ne le kot podpora nacionalnih meroslovnih sistemov, spodbujanja omrežij nacionalnih meroslovnih inštitutov in določenih inštitutov ter povezovanje dejavnosti na nacionalni ravni.

4.5 EESO pogreša jasne prednostne naloge glede ukrepov in pričakovanih rezultatov, iz katerih so v celoti razvidni:

— dodana vrednost predloga na evropski ravni,

— jasna, izčrpna opredelitev skupnega programa vključenih dejavnosti,

— struktura upravljanja.

4.6 To velja tudi za opredelitev štipendij za raziskovalce ali organizacije, nacionalne meroslovne inštitute in določene inštitute.

4.7 Tudi predlagani sistem upravljanja bi bilo treba jasneje opredeliti. EESO poudarja, da na evropski ravni poleg EURAMET-a delujejo tudi druga združenja, npr. EURACHEM (11). Čeprav je bil EURAMET določen za izvedbeni organ EMRP, pa bi začasna rešitev morala biti ta, da bi program večinoma upravljal britanski National Physical Labroratory.

4.8 EESO izraža zaskrbljenost, da ne v predlagani zakonodaji ne v prilogah ni predvidena učinkovita vključenost akterjev, ki imajo neposreden interes za izsledke raziskav v meroslovju – celotnega gospodarstva, trgovine, organov za standardizacijo in akreditacijskih organov ter javnega sektorja.

4.9 Ob koncu EESO meni, da bi se bilo bolje usmeriti v pilotni projekt evropskega meroslovnega raziskovanja za obdobje, omejeno na leto 2013, ki se bo opiral na iMERA Plus, zatem pa s pripravljalnimi predlogi za osmi okvirni program raziskav in tehnološkega razvoja proučiti možnost pravega stalnega programa Skupnosti z jasnimi, preverjenimi mehanizmi. Program, ki bi za vse države članice in pridružene države upravljala Komisija, bi moral imeti upravljalni in svetovalni odbor, in omogočati temeljit posvetovalni proces, pri katerem bi sodelovale in ga spremljale zainteresirane strani ter bi upošteval potrebe gospodarstva.

5. Posebne ugotovitve

5.1 EESO ceni in priznava predlog Komisije za podporo pobude EMRP (12) z ukrepi, pri katerih bi Skupnost igrala veliko vlogo, skupnim načrtovanjem, predvideno dodelitvijo sredstev, vzajemnim učenjem in pravili glede sodelovanja podjetij, univerz in raziskovalnih organov ter ocenjevanjem predlogov, v katerega bi tako kot pri sedmem okvirnem programu moral biti vključen opazovalec Komisije.

5.2 Glede predlaganega upravljanja EMRP Odbor ugotavlja naslednje: a) Odbor EMRP, ki ga sestavljajo izključno predstavniki nacionalnih meroslovnih organov in IRMM (13) kot edini opazovalec bi bil pristojen za izvajanje EMRP, zlasti za: — odločitve o razvoju in posodabljanju EMRP; — vzpostavitev in prenehanje podprogramov Odborov; — pripravo in odločitve glede pogojev financiranja za izvajanje EMRP, vključno z merili za izbiro ocenjevalcev; — potrjevanje sestave skupine ocenjevalcev; — sprejemanje odločitev o financiranju raziskovalnih programov in projektov na podlagi pogojev financiranja, če bo EURAMET odobrila Evropska komisija; — potrditev dela proračuna, ki se nanaša na EMRP, za naslednje finančno leto; — pripravo in objavo razpisa za prijavo interesa in predlogov v zvezi z EMRP; — nadzor ustreznega in rednega izvajanja računovodskih opravil, povezanih z nalogami sekretariata EMRP; — spremljanje in nadzor napredka financiranih programov in projektov in sprejemanje odločitev glede korektivnih ukrepov (14). b) Raziskovalni svet, pristojen za EMRP, ki ga sestavlja 16 članov, med njimi: — predstavnik BIPM, — predstavnik Evropske komisije, — predstavnik evropskega raziskovalnega sveta, — predstavnik Evropskega parlamenta, — predstavnik EUROLAB-a, — predstavnik evropskega organa za standardizacijo, — predstavnik WELMEC (15), — 9 predstavnikov gospodarstva, raziskovalcev in univerz. Ima zgolj svetovalno vlogo glede strateških vprašanj, povezanih z EMRP in procesom odločanja za ciljne programe (16).

5.3 V zvezi s tem EESO poudarja potrebo po vključitvi raziskovalnega sveta, pristojnega za EMRP, z zavezujočimi mnenji, ki bi imel tudi nalogo sodelovanja z odborom EMRP kot enakovrednim sogovornikom, zlasti na naslednjih področjih: razvoj in posodabljanje EMRP; odbori za podprograme; izbor in sestava skupine ocenjevalcev; sprejemanje odločitev o financiranju raziskovalnih programov in projektov; priprava in objava razpisa za prijavo interesa in predlogov v zvezi z OJEU; spremljanje in nadzor napredka financiranih programov in projektov.

V Bruslju, 25. marca 2009 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Mario SEPI

(1) Prejšnji člen 169 Pogodbe.

(2) International Union of Pure and Applied Physics (Mednarodna zveza za čisto in uporabno fiziko).

(3) Sestavljajo jo nacionalni meroslovni inštituti 32 držav in Inštitut za referenčne materiale in mere (IRMM) Skupnega raziskovalnega središča ES v Geelu.

(4) Poročilo BIPM za leto 2007: Évolution des besoins dans le domaine de la métrologie pour le commerce, l’industrie et la société et le rôle du BIPM (Razvoj potreb na meroslovnem področju za trgovino, industrijo in družbo ter vloga BIPM), Pariz 2008.

(5) Projekt IMERA vključuje 20 partnerjev iz 14 držav, poleg projekta IRMM Skupnega raziskovalnega središča Evropske komisije.

(6) Projekt IMERAplus poleg Evropske komisije vključuje 45 partner iz 20 držav.

(7) Meroslovna dejavnost SRS je opredeljena tako: „Podpora konkurenčnosti EU, preglednosti notranjega trga in trgovine z razvojem in razširjanjem mednarodno priznanih referenčnih podlag ter spodbujanje skupnega evropskega merskega sistema.“

(8) Glej Instrumentation and metrology in nanotechnology (Orodja in meroslovje v nanotehnologiji), U.S. National Science and Technology Council, 2006, in poročilo BIPM za leto 2007.

(9) Partnerstvo evropskih držav in držav v razvoju na področju kliničnih študij (EDCTP).

(10) Npr. „microarrays“ ali napredna masna spektrometrija.

(11) EURACHEM je mreža organizacij v Evropi, katere cilje je vzpostavitev sistema za mednarodno sledljivost kemijskih meritev in spodbujanje praks dobre kakovosti. Europe EURACHEM šteje 35 držav članic.

(12) V skladu s členom 169 Pogodbe.

(13) IRMM – Inštitu za referenčne materiale in meritve – JRC – Evropska komisija.

(14) Glej EURAMET e.V. Byelaws, 11.1.2007, člen 14(5).

(15) WELMEC: Western European Legal Metrology Cooperation (Evropska organizacija za zakonsko meroslovje.

(16) Glej EURAMET e.V. Byelaws, 11.1.2007, poslovnik, del B, točka III.