SPOROČILO KOMISIJE SVETU

o nadaljnjih ukrepih k Sklepu Sveta 2011/734/EU z dne 12. julija 2011, naslovljenemu na Grčijo za okrepitev in poglobitev fiskalnega nadzora ter poziv Grčiji, naj sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, ki so potrebni za odpravo čezmernega primanjkljaja (marec 2012)

1. Uvod

V tem četrtletnem sporočilu so ocenjeni ukrepi, ki jih je Grčija izvedla, in tisti, ki jih načrtuje, da bi izpolnila zahteve iz Sklepa Sveta 2011/734/EU z dne 12. julija 2011[1]. Ukrepi, ki so bili sprejeti do konca septembra 2011, so bili ocenjeni v sporočilu z dne 26. oktobra 2011[2]. Sporočilo skupaj s poročilom služb Komisije o skladnosti, ki je bilo pripravljeno v povezavi z ECB[3], prispeva tudi k oceni skladnosti z Memorandumom o ekonomskih in finančnih politikah ter Memorandumom o soglasju[4] v okviru sporazuma o posojilu med Grčijo in ostalimi državami članicami euroobmočja. Ta ocena temelji na misiji, ki so jo izvedle službe Komisije v sodelovanju z osebjem MDS in ECB v obdobju od 18. januarja do 10. februarja 2012 v okviru programa za gospodarsko prilagoditev in na četrtletnem poročilu, ki ga je 2. marca 2012 poslalo grško ministrstvo za finance.

2. Sklep Sveta z dne 12. julija 2011

Svet je 12. julija 2011 na podlagi členov 126(9) in 136 PDEU sprejel Sklep, naslovljen na Grčijo, katerega namen je okrepitev in poglobitev fiskalnega nadzora ter poziv k sprejetju ukrepov za zmanjšanje primanjkljaja, ki so potrebni za odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2014. Z navedenim sklepom je bil prenovljen Sklep iz maja 2010[5], ki je bil večkrat spremenjen.

V skladu s Sklepom je morala Grčija sprejeti številne posebne ukrepe, s katerimi bi se javnofinančni primanjkljaj obdržal pod naslednjimi zgornjimi mejami:

· 17 065 milijonov EUR (7,9 odstotka BDP na podlagi ocen BDP, ki so zdaj na voljo) v letu 2011;

· 14 916 milijonov EUR (7,3 odstotka BDP na podlagi najnovejših napovedi za BDP) v letu 2012;

· 11 399 milijonov EUR (5,6 odstotka BDP) v letu 2013 in

· 6 385 milijonov EUR (3,1 odstotka BDP) v letu 2014[6],[7].

Sklep je bil nato spremenjen 8. novembra 2011[8]. Vendar so navedene zgornje nominalne meje za javnofinančni primanjkljaj ostale nespremenjene.

3. Izvrševanje proračuna do decembra 2011

V okviru programa za gospodarsko prilagoditev se je Grčija zavezala, da bo izpolnjevala četrtletna merila uspešnosti glede državnih primarnih odhodkov, javnofinančnega gotovinskega salda, višine dolga centralne ravni države, prihodkov iz privatizacije ter indikativno merilo glede kopičenja zapadlih plačil dobaviteljem[9].

Uspešnost do konca septembra 2011 je bila različna. Merila glede državne primarne porabe (dejanski podatki: 42,0 milijarde EUR; merilo: 44,5 milijarde EUR) in dolga centralne ravni države (dejanski podatki: 360,4 milijarde EUR; merilo: 394,0 milijarde EUR) so bila izpolnjena. Vendar ni bil dosežen cilj glede primarnega javnofinančnega salda, in sicer z majhnim odstopanjem (dejanski podatki: –5,2 milijarde EUR; merilo: –5,0 milijarde EUR), saj je bilo pobiranje davkov in socialnih prispevkov nižje od načrtovanega. Cilj glede prihodkov iz privatizacije ni bil dosežen (dejanski podatki: 0,39 milijarde EUR; merilo: 1,7 milijarde EUR). Indikativno merilo glede kopičenja zapadlih plačil ni bilo izpolnjeno, saj so nakopičena zapadla plačila od 1. januarja 2011 do konca septembra leta 2011 znašala 1,1 milijarde EUR.

Razpoložljivi podatki za konec decembra 2011 kažejo, da so bili doseženi cilji glede primarnega javnofinančnega gotovinskega salda (dejanski podatki: –4,8 milijarde EUR; merilo: –5,1 milijarde EUR), državne primarne proračunske porabe (dejanski podatki: 58,9 milijarde EUR; merilo: 60,8 milijarde EUR) in višine dolga centralne ravni države (dejanski podatki: 378,1 milijarde EUR; merilo: 394,0 milijarde EUR). Kljub znatnim negativnim vplivom krčenja gospodarstva, ki je bilo večje od pričakovanega, ter politični in družbeni nestabilnosti, so bili cilji doseženi z zmanjšanjem kapitalske porabe in drugih diskrecijskih odhodkov, ki je več kot izravnalo primanjkljaje glede davkov in socialnih prispevkov ter prekoračitve glede porabe za farmacevtske proizvode. Prejemki iz strukturnih skladov, vključno s tistimi, povezanimi s povečanjem stopnje sofinanciranja s 75 do 85 % in instrumentom dodatnega plačila v višini 10 %[10], so tudi prispevali k temu, da se je gotovinski saldo ohranil pod zgornjo mejo, vendar na račun mirovanja državnih naložb.

Revidiran cilj glede privatizacije za konec leta 2011 (dejanski podatki: 1,6 milijarde EUR; merilo: 1,7 milijarde EUR) ni bil dosežen, vendar je bilo odstopanje manjše kot septembra, saj so se podaljšala dovoljenja za igre na srečo in mobilne telefone. Domača zapadla plačila so ostala zelo visoka (zapadla plačila od januarja 2011 do decembra 2011: 220 milijonov EUR, s skupno 5,6 milijarde EUR do konca leta), vendar je vladi še uspelo zmanjšati zapadla plačila za 900 milijonov EUR v zadnjem četrtletju leta 2011.

Javnofinančni primanjkljaj za leto 2011, o katerem so se zbrali podatki na podlagi ESR, je trenutno ocenjen na 20,2 milijarde EUR (9,4 % BDP). To presega zgornjo mejo v višini 17,1 milijarde EUR (7,9 % BDP), določeno v Sklepu Sveta, kot je bilo predvideno že v prejšnjem sporočilu. Ocena primanjkljaja za leto 2011 je zdaj le malo nad prejšnjimi napovedmi kljub znatnemu poslabšanju makroekonomskega okolja.

Razpredelnica 1 vsebuje podrobne informacije o izvrševanju državnega in javnega proračuna v obdobju od januarja do decembra 2011, in sicer na podlagi denarnega toka ter v primerjavi z napovedmi služb Komisije junija in oktobra 2011. Razpredelnica kaže, da je zmanjšanje rednih državnih odhodkov v zadnjih mesecih več kot izravnalo pomanjkanje prihodkov. Vendar je v računih na področju socialne varnosti zabeleženo veliko odstopanje v primerjavi z načrti.

Razpredelnica 1: Izvrševanje proračuna v obdobju januar–september in januar–december 2011 (denarni tok)

4. Napovedi za leto 2012 in obdobje 2013–2014

Od objave prejšnjega sporočila se je fiskalna napoved za leto 2012 znatno poslabšala. Poslabšanje fiskalnega stanja je rezultat slabšega izhodišča (računovodski izkazi leta 2011) in večjega gospodarskega nazadovanja, kot je bilo pričakovano. Za realni BDP leta 2012 se zdaj pričakuje zmanjšanje za 4,7 % namesto 2,8 %, kot je bilo sprva predvideno. Leta 2011 je tudi vedno znova prihajalo do zamud pri izvajanju ukrepov, kar je vplivalo na računovodske izkaze v letu 2012. Poleg tega ima izvajanje ambicioznega programa reform trga dela, vključno z zmanjšanjem minimalnih plač v zasebnem sektorju (za več podrobnosti glej poročilo o skladnosti), da bi bila ponovno dosežena konkurenčnost, kratkoročen učinek na domače povpraševanje in fiskalne račune za leto 2012. V skladu z vrhom držav članic euroobmočja, ki je potekal 26. oktobra 2011, in izjavo Euroskupine z dne 21. februarja 2012 pa bodo hkrati odhodki za obresti v letu 2012 znatno popravljeni navzdol, in sicer zaradi poslov izmenjave dolga, ki jih je izvedla Grčija.

Ob upoštevanju tega Komisija priporoča Svetu, naj spremeni cilj za grške fiskalne račune za obdobje 2012–2014, ki ga je treba opredeliti na podlagi primarnega salda v nominalnem smislu. V skladu s priporočilom Komisije za sklep Sveta o spremembi Sklepa 2011/734/EU (COM (2012) 116) bi Grčija leta 2012 morala doseči primarni primanjkljaj, ki ne presega 2 037 milijonov EUR (1,0 % BDP). Cilj Grčije bi bil nato leta 2013 doseči primarni presežek v višini 3 652 milijonov EUR (1,8 % BDP) in leta 2014 v višini 9 356 milijonov EUR (4,5 % BDP). Izraženi kot skupni javnofinančni primanjkljaj so zgoraj navedeni cilji: 14 811 milijonov EUR (7,3 % BDP) v letu 2012, 9 462 milijonov EUR (4,7 % BDP) v letu 2013 in 4 499 milijonov EUR (2,2 % BDP) v letu 2014.

Novi cilj za primarni presežek v letu 2014 je skladen z zmanjšanjem čezmernega primanjkljaja v letu 2014, kot je zahtevano v sklepu Sveta.

Službe Komisije so skupaj z zaposlenimi na ECB in v MDS ocenile, da bi brez dodatnih ukrepov primarni primanjkljaj v letu 2012 znašal 2,5 % BDP v primerjavi s pričakovanim majhnim primarnim presežkom ob objavi prejšnjega sporočila. Za napredovanje v smeri doseganja revidiranega cilja je Grčija zato morala pripraviti ukrepe v višini 3 milijarde EUR (ali 1,5 % BDP). Ukrepi, ki jih objavila Grčija, so bili naslednji:

· zmanjšanje odhodkov za farmacevtske proizvode za najmanj 1 076 milijonov EUR z znižanjem cen zdravil (generična zdravila, zdravila brez patenta in zdravila, zaščitena z blagovno znamko), optimiziranje sofinanciranja, zmanjšanje trgovskih marž farmacevtov in veletrgovcev, obvezno e-izdajanje receptov na podlagi aktivnih snovi in protokolov, posodobitev pozitivnega seznama zdravil in izvajanje mehanizma četrtletnih vračil (avtomatska nadomestila), ki jih plača farmacevtska industrija;

· zmanjšanje plačila nadurnega dela zdravnikov v bolnišnicah za najmanj 50 milijonov EUR;

· zmanjšanje javnih naročil vojaškega materiala za 300 milijonov EUR (gotovina in dobave).

· zmanjšanje operativnih odhodkov centralne ravni države in porabe v zvezi z volitvami za vsaj 370 milijonov EUR (v primerjavi s proračun za leto 2012), od tega zmanjšanje za najmanj 100 milijonov EUR pri operativnih odhodkih za vojaške namene in najmanj 70 milijonov EUR pri izdatkih v zvezi z volitvami;

· zmanjšanje operativnih odhodkov lokalnih vlad, da se privarčuje vsaj 50 milijonov EUR;

· zmanjšanje preddobave, kar zadeva subvencije prebivalcem na oddaljenih območjih, ter zmanjšanje nepovratnih sredstev več subjektom, ki jih nadzoruje več ministrstev, da bi se odhodki v letu 2012 zmanjšali za najmanj 190 milijonov EUR;

· zmanjšanje proračunskih sredstev za javne naložbe (public investment budget – PIB) za 400 milijonov EUR: to zmanjšanje se bo izvajalo z zmanjšanjem subvencij za zasebne naložbe in državno financirane naložbene projekte. Zmanjšanje PIB ne bo vplivalo na projekte, ki se sofinancirajo iz strukturnih skladov (nedokončan projekt, ki se financira z operativnimi programi 2000–2006, projekti kohezijskega sklada (2000–2006), operativni programi 2007–2013 in neupravičeni odhodki v zvezi z zgoraj navedenimi projekti, vključno s projekti TEN-T);

· spremembe dodatnih pokojninskih skladov in pokojninskih skladov z visokimi povprečnimi pokojninami ali tistih, ki prejemajo visoke subvencije iz proračuna, in zmanjševanja drugih visokih pokojnin, da se privarčuje najmanj 450 milijonov EUR (neto po upoštevanju vpliva na davke in socialne prispevke);

· zmanjšanja družinskih nadomestil za gospodinjstva z visokimi dohodki, da se prihrani 43 milijonov EUR;

· povprečno zmanjšanje tako imenovanih „posebnih plač“ javnega sektorja, za katere se ne uporablja nova plačna lestvica, in sicer za 12 %. To se bo uporabljalo po 1. juniju 2012 in bi moralo zagotoviti prihranke v višini vsaj 205 milijonov EUR (neto po upoštevanju vpliva na davke in socialne prispevke).

Nobeden od teh ukrepov ni davčne narave. Vsi so na strani porabe v proračunu, zaradi česar bolj pozitivno vplivajo na rast, oblikovani pa so tako, da je socialni učinek čim manjši. Če se ti ukrepi v celoti izvedejo, je Grčija v skladu s sedanjimi makroekonomskimi napovedmi na pravi poti do upoštevanja cilja primarnega primanjkljaja v višini 1,0 % BDP v letu 2012. Vendar je tveganje za izvajanje predvidenih ukrepov in nadaljnje poslabšanje gospodarskih razmer veliko. Poleg tega dostopne napovedi za leti 2013 in 2014 odkrivajo veliko fiskalno vrzel glede na revidirane cilje za ti leti (glej razpredelnico 2). Zato bo morala Grčija v prihodnjih mesecih objaviti in sprejeti znatne dodatne fiskalne ukrepe, še zlasti ko bo maja 2012 posodobila svoj srednjeročni proračun (srednjeročna fiskalna strategija ali MTFS). Za pripravo teh ukrepov je vlada začela pregled programov javne porabe. Pregled temelji na zunanji tehnični pomoči in se osredotoča na pokojnine in socialne transferje (hkrati pa ohranja osnovno socialno zaščito), porabo za obrambo brez poseganja v obrambno sposobnost države in prestrukturiranje centralnih in lokalnih uprav. V prihodnjih mesecih se bodo določile tudi nadaljnja racionalizacija porabe za farmacevtske proizvode, poraba za upravljanje bolnišnic ter denarne socialne pomoči.

5. Davčna uprava in nadzor odhodkov

Za napredek pri fiskalni konsolidaciji je poleg ukrepov za povečanje davčne stopnje, razširitev davčne osnove ali zmanjšanje odhodkov treba izboljšati davčno upravo, se boriti proti utaji davkov in nadzorovati odhodke. Čeprav je prišlo do majhnega napredka na teh področjih, je bil ta v večini primerov dosti počasnejši, kot je bilo načrtovano.

Reforme davčne uprave so se od začetka programa leta 2010 osredotočale predvsem na izboljšanje zakonodaje, da se okrepi učinkovitost davčne uprave in nadzora, vzpostavi učinkovito upravljanje projektov in oblikuje strategija proti utaji davkov za ponovno vzpostavitev davčne discipline in izboljšanje usklajenosti. Pozornost je sedaj preusmerjena na izvajanje, in sicer vlada zaposluje nove revizorje. Pričakujejo se tudi izboljšave glede števila in kakovosti davčnih revizij. Treba je tudi okrepiti strukture spodbud v davčni upravi in pri glavnih funkcijah. Vlada je prav tako začela postopek združevanja lokalnih davčnih uradov, ki naj bi se končal do konca leta 2012.

Potekajo tudi reforme za krepitev upravljanja javnih odhodkov. Pravočasno zagotavljanje fiskalnih podatkov se je izboljšalo z uporabo e-portalov, na katerih poročajo resorna ministrstva, lokalne vlade in pravne osebe. Vendar je še vedno potreben napredek za razširitev sistema na sklade za socialno varnost in proračun za javne naložbe. S sprejetjem registrov obveznosti v ministrstvih in drugih subjektih se je izboljšal tudi nadzor odhodkov. Vendar registri obveznosti še niso učinkoviti pri nadzorovanju prekomernih obveznosti in zapadlih plačil za redni proračun, sistem pa se mora še razširiti na proračun za naložbe. Splošni računovodski urad ministrstva za finance je ustanovil usklajevalni odbor za spremljanje in okrepitev izvajanja nadzora obveznosti, da se prepreči nadaljnje kopičenje zapadlih plačil.

6. Privatizacija

Grški sklad za privatizacijo (Hellenic Republic Asset Development Fund – HRADF) je v celoti operativen od začetka jeseni leta 2011. Zaposlil je finančne, pravne in tehnične svetovalce za večino transakcij, ki so predvidene za obdobje 2012–2014 in opredelil celovito strategijo za razvoj privatizacijskega načrta. Vendar so bili zaradi sedanjih negativnih tržnih pogojev in dolgotrajnih tehničnih priprav zbrani prejemki do zdaj pod načrtovanimi (glej razpredelnico).

Medtem je postalo jasno, da cilj zbrati 50 milijard EUR prihodkov iz privatizacije ne bo dosežen do leta 2015, vendar v daljšem obdobju. Zaradi tega so bili revidirani cilji glede letnih prihodkov: vsaj 5 200 milijonov EUR do konca leta 2012, 9 200 milijonov EUR do konca leta 2013 in 14 000 milijonov EUR do konca leta 2014.

Razpredelnica 4: Načrt privatizacije: dosedanje transakcije

Sredstva || Datum sklenitve posla || Prodane delnice || Preostale delnice v lasti grške vlade || Prihodki (gotovina, v milijonih EUR) || Kumulativni v letu (v milijonih EUR) || Zamujena plačila

OTE || julij 2011 || 10 % || 4 % || 392 || 392 || -

OPAP 1 (podaljšana licenca za 2020–2030) || oktober 2011 || - || - || 375 || 767 || 85 (do zadnjega četrtletja 2013)

OPAP 2 (prodaja nove licence za VLT) || oktober 2011 || - || - || 475 || 1,242 || 85 (do zadnjega četrtletja 2013)

Mobilna telefonija (dražba spektra) || december 2011 || - || - || 380 || 1,622 || -

7. Sklepna ugotovitev

Kot je bilo pričakovati ob sprejetju prejšnjega sporočila, je bila zgornja meja za javnofinančni primanjkljaj (na osnovi ESR 95) za leto 2011, ki je bila določena s Sklepom Sveta, presežena. Po ocenah je Grčija zabeležila javnofinančni primanjkljaj v višini 20 200 milijonov EUR oziroma 9,4 % BDP v primerjavi s ciljnim primanjkljajem v višini 17 065 milijonov EUR ali 7,9 % BDP.

Komisija priporoča Svetu, da revidira fiskalne cilje, ki jih mora upoštevati Grčija v obdobju 2012–2014. Te cilje je treba določiti na podlagi primarnega primanjkljaja/presežka v nominalnem smislu: za leto 2012 primarni primanjkljaj ne sme preseči 2 037 milijonov EUR (1 % BDP), za leti 2013 in 2014 pa mora primarni presežek znašati vsaj 3 652 milijonov EUR (1,8 % BDP) oziroma 9 356 milijonov EUR (4,5 % BDP). Ti cilji so skladni z zmanjšanjem čezmernega primanjkljaja do leta 2014, kot ga zahteva Sklep, saj bodo ustrezni cilji za skupni primanjkljaj 7,3 % BDP v letu 2012, 4,7 % BDP v letu 2013 in 2,2 % BDP v letu 2014.

Medtem ko so ukrepi, ki jih je pred kratkim objavila grška vlada, v skladu z doseganjem cilja za leto 2012, so tveganja za izvajanje zelo visoka. Poleg tega bo treba v obdobju 2013–2014 izvesti nadaljnje pomembne ukrepe fiskalne konsolidacije za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja do leta 2014, kot se zahteva v Sklepu Sveta.

PRILOGA: UKREPI, KI SE ZAHTEVAJO V SKLADU S SKLEPOM SVETA.

Člen 1(2): „Cilj prilagajanja, ki omogoča zmanjšanje čezmernega primanjkljaja, je doseči javnofinančni primanjkljaj, ki ne presega (…) 17 065 milijonov EUR (7,6 % BDP) v letu 2011 (…). || Ni upoštevano.

Člen 1(3): Prilagoditve iz odstavka 2 zahtevajo, da letna sprememba konsolidiranega bruto javnega dolga ne preseže 34 058 milijonov EUR v letu 2010, 17 365 milijonov EUR v letu 2011 (...). || Ni upoštevano.

Člen 2 (6a): „Grčija nemudoma sprejme in izvede naslednje ukrepe:

(a) zmanjšanje davčnih oprostitev, zlasti praga za neobdavčeni osebni dohodek, z namenom povečanja prihodkov za najmanj 2 831 milijonov EUR v letu 2012; || Upoštevano. Upoštevano.

(b) uvedba stalne dajatve na nepremičnine, ki bi se pobirala preko računov za električno energijo, s čimer bi se v letu 2011 zbralo najmanj 1 667 milijonov EUR in od leta 2012 naprej še 1 750 milijonov EUR vsako leto;

(c) takojšen začetek izvajanja spremenjene plačne lestvice za uslužbence v javni upravi, da se odhodki v letu 2011 zmanjšajo za najmanj 101 milijon EUR in se v letu 2012 prenese najmanj 552 milijonov EUR, ki se dodajo prihrankom, predvidenim v srednjeročni fiskalni strategiji do leta 2015. Ta reforma zajema vse uslužbence v javni upravi, razen tistih, za katere velja posebna plačna ureditev. Ti neto prihranki upoštevajo učinek tega ukrepa na dohodnino in socialne prispevke ter bonuse, ki se izplačujejo posebnim kategorijam uslužbencev;

(d) znižanje osnovnih in dodatnih pokojnin ter pavšalnih zneskov, plačanih ob upokojitvi, da se v letu 2011 prihrani najmanj 219 milijonov EUR in v letu 2012 prenese 446 milijonov EUR poleg prihrankov, določenih v srednjeročni fiskalni strategiji;

(e) omejitev odhodkov zelenega sklada na 5 % njegovih depozitov, da se v letu 2012 prihrani 360 milijonov EUR;

(f) sklepi ali okrožnice ministrstva o ukrepih glede trošarin za zemeljski plin, kurilnega olja in davkov za vozila iz MTFS;

(g) ministrski sklepi o enotni ureditvi zdravstvenih ugodnosti, ki jih zagotavljajo številni skladi socialnega zavarovanja;

(h) zakonodaja, ki bo dovoljevala pobiranje solidarnostnega davka z odtegnitvijo davka pri viru;

(i) ministrski sklepi o začetku zapiranja, združevanja ali znatnega zmanjševanja velikosti podjetij. To zadeva KED, ETA, ODDY, National Youth Institute (Nacionalni mladinski inštitut), EOMEX, IGME, OSK, DEPANOM, THEMIS, ETHYAGE, ERT in 35 drugih manjših subjektov;

(j) ministrski sklep o določitvi meril invalidnosti za dodeljevanje invalidskih pokojnin v skladu z doseganjem ciljev srednjeročne fiskalne strategije glede prihrankov;

(k) Zakon o zamrznitvi indeksacije osnovnih in dodatnih pokojnin do leta 2015;

(l) dokončno oblikovanje pozitivnega seznama farmacevtskih izdelkov z določitvijo cene za sklade socialnega zavarovanja;

(m) prenos naslednjih sredstev v privatizacijski sklad „Hellenic Republic Asset Development Fund“ (HRADF): Alpha Bank (0,619 % delnic); National Bank of Greece (1,234 % delnic); Piraeus Bank (1,308 % delnic); Piraeus Port Authority (23,1 % delnic); Thessaloniki Port Authority (23,3 % delnic); Elefsina, Lavrio, Igoumenitsa, Alexandroupolis, Volos, Kavala, Corfu, Patras, Rafina, Heraklion port authorities (100 %); Athens Water and Sewerage Company (27,3 %); Thessaloniki Water and Sewerage Company (40 %); Regional state airports (prenos koncesijskih pravic); Plavajoče skladišče zemeljskega plina 'South Kavala' (prenos pravic do sedanjih in prihodnjih koncesij); Grške avtoceste (prenos gospodarskih pravic do sedanjih in prihodnjih koncesij); Egnatia odos (100 %); Hellenic Post (90 %); OPAP, SA (29 %); 4 državne stavbe;

(n) napotitev pravnih, tehničnih in finančnih svetovalcev za najmanj 14 od privatizacij, ki so načrtovane do konca leta 2012;

(o) na podlagi dialoga s socialnimi partnerji in z upoštevanjem cilja glede ustvarjanja in ohranjanja delovnih mest ter izboljšanja konkurenčnosti podjetij, sprejetje dodatnih ukrepov za prilagoditev plač gospodarskim razmeram. Zlasti je pomembno naslednje: podaljševanje poklicnih in sektorskih kolektivnih pogodb ter tako imenovanega načela ugodnejših pogojev se v obdobju izvajanja MTFS začasno prekine in sicer tako, da pogodbe na ravni podjetja prevladajo nad sektorskimi in poklicnimi pogodbami; pogodbe na ravni podjetja lahko podpišejo ali sindikati ali, če sindikat na ravni podjetja ne obstaja, delovni sveti ali drugi predstavniki zaposlenih ne glede na velikost podjetij.“

Člen 2(7): „Grčija sprejme naslednje ukrepe do konca decembra 2011:

(a) proračun za leto 2012 v skladu z MTFS in zgornjimi mejami primanjkljaja iz Sklepa Sveta; posodobitev in objava informacij več ukrepov iz MTFS; in zakonodajni akti o davkih in odhodkih, ki so nujni za izvajanje proračuna, se sprejmejo istočasno s proračunom. || Upoštevano.

(b) okrepitev vodstvene sposobnosti vseh organov upravljanja in posredniških teles operativnih programov v okviru nacionalnega strateškega referenčnega okvira 2007–2013 in certificiranje po ISO 9001:2008 (vodenje kakovosti); || V celoti upoštevano.

(c) sistem izračuna bolnišničnih stroškov glede na posamezni primer, ki se bo uporabil za namene proračuna od leta 2013 dalje; || V teku. Za vse bolnišnice nacionalne zdravstvene službe je zdaj na podlagi ESY.net zbran osnovni niz finančnih kazalcev in kazalcev aktivnosti. Prvo poročilo je treba predložiti do marca 2012.

(d) ocena rezultatov prve faze neodvisnega funkcionalnega pregleda osrednje uprave, ki bo omogočila pripravo akcijskega načrta za izvajanje operativnih priporočil za politiko; ta priporočila določajo, kako naj se doseže bolj racionalizirana in učinkovitejša javna služba ter jasno določi odgovornosti in vodstvene strukture ministrskih oddelkov, z odpravo prekrivajočih se pristojnosti, ter izboljša mobilnost znotraj oddelkov in med njimi; zaključek funkcionalnega pregleda obstoječih socialnih programov, ki so zdaj v teku; || V teku. Poročilo OECD o reformah centralne uprave je bilo objavljeno decembra 2011. Vlada obravnava priporočila iz tega poročila. Opredeljen je bil časovni načrt za izvajanje teh reform v letu 2012. Pripravlja se osnutek zakona. Skupina za tehnično pomoč OECD–MDS je od vseh resornih ministrstev zbrala podatke o socialnih programih: pričakuje se, da bo končno poročilo pripravljeno do konca marca. Druga faza bo združena s funkcionalnim pregledom, končno poročilo pa se pričakuje do konca marca 2012.

(e) enotni organ za javna naročila začne delovati s sredstvi, potrebnimi za izpolnitev njegovih nalog, ciljev, pristojnosti in pooblastil, kakor so opredeljeni v akcijskem načrtu. || Ni upoštevano.

(f) pregled pristojbin za zdravstvene storitve, ki se naročajo pri zasebnih izvajalcih, da bi se s tem povezani stroški zmanjšali za vsaj 15 % v letu 2011 in za dodatnih 15 % v letu 2012; || V teku, z zamudo. Prišlo je do nekaterih zmanjšanj cen storitev, oddanih zasebnim izvajalcem.

(g) ukrepi za poenostavitev davčnega sistema, razširitev osnov in zmanjšanje davčnih stopenj na fiskalno nevtralen način v zvezi z dohodnino, davkom od dobička pravnih oseb in DDV; || Za zagotavljanje visoko kakovostne reforme bi bilo treba ta rok preložiti v dogovoru s Komisijo.

(h) nadaljnji ukrepi za zagotovitev, da vsaj 50 % količine zdravil, ki jih porabijo javne bolnišnice, sestavljajo generična zdravila, katerih cena je nižja od cene podobnih zdravil z blagovno znamko, in zdravila brez patenta, pri čemer bi morale zlasti vse javne bolnišnice farmacevtske izdelke obvezno nabavljati na podlagi aktivne snovi; || V teku. Okoli 30 % odhodkov za farmacevtske izdelke v bolnišnicah predstavljajo generična zdravila in ta delež se lahko še poveča.

(i) napotitev svetovalcev za druge privatizacije, ki so načrtovane za leto 2012 in niso vključene v točko (n) odstavka 6a; pospešitev registracije zemljišč v državni lasti in sprejetja sekundarne zakonodaje o turističnih nastanitvah in rabi zemljišč; ustanovitev in upravljanje novega generalnega sekretariata za javno lastnino in bo sodeloval z na novo ustanovljenim podjetjem ETA/KED (nastalim z združitvijo institucije za upravljanje nepremičnin in institucije za nepremičnine v turizmu), ki bo pripravljal nepremičnine za privatizacijo komercialnih in tržljivih sredstev. Cilj je izboljšanje upravljanja nepremičninskih sredstev, odprava njihovih obremenitev in njihova priprava za privatizacijo; priprava šestih nepremičninskih portfeljev s strani HRDAF; sprejetje zakonodajnega akta o prenosu na državo premičninskih in nepremičninskih sredstev zaprtih subjektov; || Delno upoštevano. Združeni ETA/KED (ki se zdaj imenuje ETAD) mora še imenovati upravni odbor, in sicer po posvetovanju z HRADF.

(j) reforma upravljanja prihodkov z: ustanovitvijo enote za velike davkoplačevalce; odpravo ovir za dosego učinkovitega upravljanja davkov z izvedbo ključnih reform novega davčnega prava, vključno z zamenjavo upravljavcev, ki ne dosegajo ciljev učinkovitosti, in ponovno ocenitvijo usposobljenosti davčnih revizorjev; začetkom delovanja novega upravnega organa za reševanje sporov po hitrem postopku, ki bi hitro reševal velike spore (tj. v devetdesetih dneh); centralizacijo funkcij najmanj 31 davčnih uradov in njihovo združitvijo; || Delno upoštevano. Izvaja se več ukrepov, vendar z zamudo. Več manjših in neučinkovitih davčnih uradov je bilo zaprtih ali združenih (s težavami, ki še niso rešene, glede operativnih vidikov združitve), bistvene funkcije pa so v postopku konsolidacije. Odobrene so bile pogodbe na podlagi uspešnosti za revizorje, trenutno pa poteka ponovna ocena kvalifikacij davčnih revizorjev. Ustanovljena je bila velika enota za davkoplačevalce, vendar še nima celotnega osebja in še ne posluje v skladu z mednarodno najboljšo prakso.

(k) okrepitev nadzora nad odhodki: z imenovanjem stalnih finančnih računovodij na vseh ministrstvih; || Upoštevano.

(l) objava srednjeročnega načrta zaposlovanja za obdobje do leta 2015 v skladu s pravilom 1 zaposlitve na 5 odhodov, ki velja za javno upravo kot celoto brez sektorialnih izjem; premestitev približno 15 000 zaposlenih v različnih vladnih institucijah v rezervno delovno silo in predčasna upokojitev približno 15 000 zaposlenih. Osebje, ki predstavlja rezervno delovno silo in predčasno upokojeno osebje bo 12 mesecev prejemalo 60 % svoje osnovne plače (brez plačanih nadur in drugih dodatkov). To obdobje 12 mesecev se lahko podaljša na 24 mesecev za osebje blizu upokojitve. Plačila osebju, premeščenem v rezervno delovno silo, predstavljajo delno plačilo zaradi premestitve; || Ni upoštevano. Srednjeročni kadrovski načrti, v katerih so opredeljene potrebe glede zaposlovanja posameznih ministrstev, še niso bili objavljeni. Približno 10 000 zaposlenih je zapustilo javni sektor v okviru sheme predčasnega upokojevanja. Kot posledica združevanj in približevanj je bilo 630 oseb preusmerjenih v rezervo delovne sile.

(m) revizija seznama zahtevnih poklicev s ciljem, da bi poklici s tega seznama zajemali največ 10 % delovne sile. Podroben pregled delovanja sekundarnih/dopolnilnih javnih pokojninskih skladov, vključno s socialnimi skladi in shemami enkratnih pavšalnih plačil, katerega cilj je stabilizirati odhodke za pokojnine, zagotoviti proračunsko nevtralnost teh shem ter zagotoviti srednjeročno in dolgoročno vzdržnost sistema. S pregledom se zagotovi: dodatno zmanjšanje števila obstoječih skladov; odprava neravnovesij v skladih s primanjkljajem; stabilizacijo trenutne porabe na trajnostni ravni z ustreznimi prilagoditvami, do katerih naj bi prišlo po 1. januarju 2012; dolgoročno vzdržnost sekundarnih shem s strogo povezavo med prispevki in storitvami.“; || Upoštevano.

[1] UL L 296, 15.11.2011, str. 38.

[2] COM(2011) 705 konč.

[3] „The Economic Adjustment Programme for Greece – March 2012“, European Economy–Occasional Papers. Bralcu je v navedenem dokumentu na voljo podrobnejša ocena razvoja na makroekonomskem, finančnem in fiskalnem področju ter na področju strukturnih reform.

[4] Memorandum o ekonomskih in finančnih politikah ter Memorandum o soglasju glede posebnih pogojev ekonomske politike z dne 31. oktobra 2011.

[5] Sklep Sveta 2010/320/EU (UL L 145, 11.6.2010).

[6] Razmerja z BDP so okvirna. V Sklepu Sveta z dne 12. julija 2011 se razmerja z BDP sklicujejo na podatke o nominalnem BDP, ki so bili na voljo julija 2011: 7,6; 6,5; 4,8 oziroma 2,6 % BDP za obdobje od leta 2011 do leta 2014.

[7] Sklep tudi zahteva, da letno povečanje konsolidiranega bruto javnega dolga ne preseže 17 365 milijonov EUR v letu 2011; 15 016 milijonov EUR v letu 2012; 11 599 milijonov EUR v letu 2013 in 7 885 milijonov EUR v letu 2014.

[8] Sklep Sveta 2011/791/EU (UL L 320, 11.6.2010, str. 8).

[9] Obstajajo tudi merila uspešnosti glede jamstev, ki jih odobri centralna raven države, dolga centralnih ravni države in zapadlih plačil v zunanjem dolgu. Vendar v tem sporočilu niso obravnavana. Glej zgoraj navedeno poročilo o skladnosti.

[10] Uredba (EU) št. 1311/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 glede nekaterih določb o finančnem upravljanju za nekatere države članice, ki imajo ali jim grozijo resne težave v zvezi s svojo finančno stabilnostjo (UL L 337, 20.12.2011, str. 5).