[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 20.12.2010

COM(2010) 766 konč.

SPOROČILO KOMISIJE SVETU

o začetku posvetovanj z Republiko Gvinejo Bissau na podlagi člena 96 revidiranega sporazuma iz Cotonouja

SPOROČILO KOMISIJE SVETU

o začetku posvetovanj z Republiko Gvinejo Bissau na podlagi člena 96 revidiranega sporazuma iz Cotonouja

1. Obrazložitev

Gvineja Bissau ima od svoje neodvisnosti leta 1975 tesne odnose z Evropsko unijo, ki je njunemu medsebojnemu sodelovanju namenila že več kot 500 milijonov evrov. Kljub temu ostaja Gvineja Bissau krhka zaradi etničnih napetosti, nesorazmerne moči njene vojske, ki ni poklicna in ima močno politično pripadnost, ter trajne revščine. Poleg tega jo že nekaj let pesti kvarni vpliv denarja od trgovine z drogami na različnih ravneh družbe (vojska, politične stranke, vlada itd.), kar lahko destabilizira tudi sosednje države, pri čemer je treba upoštevati prepustnost meja v okviru prostega pretoka in napete varnostne razmere v regiji Casamance in Gvineji (Conakry).

V prvi polovici leta 2009 so se politične in varnostne razmere v državi še zaostrile. Marca sta bila v atentatih ubita načelnik štaba oboroženih sil in predsednik države Joao Vieira. V začetku junija istega leta sta bila ubita minister teritorialne uprave in nekdanji minister za obrambo, več oseb pa je bilo aretiranih. Vse te osebe so bile zelo tesno povezane s predsednikom Vieiro in naj bi bile po navedbah organov oblasti vpletene v poskus državnega udara.

Kljub vsem tem tragičnim dogodkom so se načrtovane predsedniške volitve, ki so bile organizirane za imenovanje naslednika predsednika Vieire, odvijale mirno. V drugem krogu volitev 26. julija je s 63,31 odstotka glasov zmagal Malam Bancai Sanha (PAIGC – Afriška stranka za neodvisnost Gvineje Bissau in Zelenortskih otokov). Petletni predsedniški mandat je nastopil 8. septembra 2009, predsednik vlade pa je Carlos Gomes. V svojem nastopnem govoru je novi predsednik napovedal, da bo med prednostne naloge uvrstil narodno spravo, boj proti nekaznovanju in reformo varnostnega sektorja.

Že nekaj dni po tem je sledila potrditev vodje mornarice, admirala Joséja Zamore Indute, dobro znanega reformatorja, na mestu načelnika štaba oboroženih sil. Predsednik je konec oktobra korenito spremenil sestavo vlade. Zamenjave so zadevale večino portfeljev, v vlado pa je vstopilo več novih obrazov. Kmalu za tem je bil imenovan nov generalni tožilec. Njegova vloga je bila izboljšati uspešnost državnega tožilstva, in sicer pri preprečevanju kriminala in boju proti njemu ter pri nadaljevanju uradnih preiskav, da bi se poiskali odgovorni za politične atentate iz marca in junija 2009.

Zdelo se je, da je nova vlada bolj odločno reševala težave v državi kot njene predhodnice. Toda vojaška oblast nad političnim življenjem v državi ostaja resna in skrb vzbujajoča grožnja.

EU se je želela lotiti reševanja prav tega položaja in je v ta namen povečala podporo Gvineji Bissau pri reformi varnostnega sektorja, kar je bistvenega pomena za ponovno vzpostavitev civilnega nadzora nad vojsko. EU je poleg posredovanja prek Evropskega razvojnega sklada podpirala državne organe pri izvajanju reforme varnostnega sektorja, s tem da je v okviru skupne varnostne in obrambne politike maja 2008 v državo napotila podporno misijo, katere naloga je bila državnim organom, zlasti vojski, policiji in službam tožilstva, pomagati pri nacionalni strategiji za reformo varnostnega sektorja.

Kljub doseženemu napredku so se 1. aprila 2010 potrdile bojazni, ko se je na povelje namestnika načelnika štaba oboroženih sil, generala Antonia Inajaija, skupina vojakov uprla ter aretirala načelnika štaba Zamoro (ki je še vedno priprt) in predsednika vlade, ki mu je grozila s smrtjo, preden ga je po nekaj urah pripora izpustila na prostost.

Od tega upora naprej je general Ianjai zasedel mesto de facto načelnika štaba, kljub opozorilom mednarodne skupnosti pa je bil 25. junija 2010 na predlog vlade s predsedniškim odlokom uradno imenovan na to mesto.

2. Odzivi Evropske unije

Visoka predstavnica je v izjavi z 2. aprila v imenu EU obsodila upor s 1. aprila, ki ga je označila za „kršitev veljavnega ustavnega reda“ in je od organov Gvineje Bissau zahtevala, da znova vzpostavijo demokratični red. Podobne izjave sta izdali Afriška unija in Gospodarska skupnost zahodnoafriških držav.

Politični in varnostni odbor Sveta je 13. aprila sklenil, da je potrebno obdobje za razmislek o prihodnjem delovanju Evropske unije v Gvineji Bissau ter da je pomembno civilnim organom ponuditi vso potrebno podporo za odločno rešitev položaja.

Delovna skupina Sveta za Afriko je 14. aprila od vodij misij Evropske unije v Gvineji Bissau zahtevala, da posredujejo pri organih Gvineje Bissau in z njimi začnejo okrepljen politični dialog na podlagi člena 8 sporazuma iz Cotonouja glede: i) takojšnje osvoboditve načelnika štaba in drugih oseb, ki so v priporu od 1. aprila 2010, ii) uveljavljanja pravne odgovornosti vpletenih v incidente s 1. aprila in disciplinskih sankcij zoper njih ter iii) obveznega upoštevanja in spoštovanja zakonitih demokratičnih organov. Vodje so tako posredovale 19. aprila 2010.

Delovna skupina Sveta za Afriko je 26. aprila proučila poročilo vodij misij EU v Gvineji Bissau in je opozorila na: i) ključni pomen reforme varnostnega sektorja za demokracijo in stabilnost v državi ter ii) odvisnost prihodnjega delovanja EU v Gvineji Bissau od prihodnjih političnih sprememb v državi.

Politični in varnostni odbor Sveta je 30. aprila Generalni sekretariat Sveta in Komisijo pozval, naj: i) takoj predlagata vrsto kratkoročnih ukrepov, ki bodo pozitivno vplivali na razmere na terenu, ii) do konca meseca junija pripravita načrt strateškega pregleda delovanja EU v Gvineji Bissau na podlagi instrumentov, s katerimi razpolaga EU, ter oblikujeta končno odločitev glede delovanja EU, zlasti v okviru skupne varnostne in obrambne politike, ki jo je treba na podlagi strateškega pregleda in prihodnjega razvoja razmer v Gvineji Bissau sprejeti julija 2010.

Svet je 7. maja potrdil, da je delovanje v okviru skupne varnostne in obrambne politike na področju reforme varnostnega sektorja Gvineje Bissau po 30. septembru še naprej odvisno od: i) ponovne vzpostavitve ustavnega reda, ii) izpustitve nekdanjega načelnika štaba Zamore Indute, iii) izvajanja pregona oseb, vpletenih v dogodke s 1. aprila ter iv) sprejetja zakonodajnega svežnja o reformi varnostnega sektorja.

V maju je na podlagi kratkoročnih ukrepov, ki sta jih predlagala Generalni sekretariat Sveta in Komisija, v Gvineji Bissau potekala skupna misija (Komisija, Svet, predsedstvo Delovne skupine Sveta za Afriko). Misija se je strinjala z analizo upora, ki jo je opravila EU, in sklenila, da organi Gvineje Bissau niso sposobni zadostiti njeni zahtevi po ponovni vzpostavitvi ustavnega reda.

Tako je v sporočilu, objavljenem 5. julija 2010, visoka predstavnica izrazila svoje razočaranje nad imenovanjem generala Antonia Injaija na mesto načelnika štaba, saj je bil ravno on eden glavnih pobudnikov upora s 1. aprila. Visoka predstavnica je poudarila tudi svojo močno zaskrbljenost nad nezakonitim priprtjem Zamore Indute in od organov Gvineje Bissau zahtevala njegovo izpustitev. V svojem sporočilu je položaj v Gvineji Bissau označila za morebitno kršitev njenih zavez glede človekovih pravic, demokracije in spoštovanja načela pravne države in bistvenih elementov sporazuma iz Cotonouja ter pozvala k ponovnemu pregledu splošnega delovanja Evropske unije v Gvineji Bissau. Podobne obtožujoče izjave so izdali Afriška unija, Gospodarska skupnost zahodnoafriških držav in Združene države.

Delovna skupina Sveta za Afriko je 7. julija proučila novo poročilo vodij misije EU v Gvineji Bissau. Skupina je i) pozitivno sprejela priporočila vodij misije, ii) obžalovala imenovanje generala Injaija na mesto načelnika štaba in menila, da bi lahko to imenovanje pomenilo kršitev demokratičnih načel in načel pravne države ter bistvenih elementov sporazuma iz Cotonouja, iii) pozvala vodje misije, naj oblikujejo seznam oseb, ki so dogovorne za dolgotrajno nestabilnost in/ali vpletene v nezakonite dejavnosti, zoper katere bi lahko EU uvedla sankcije ter iv) z zadovoljstvom sprejela enotni odziv mednarodne skupnosti in potrdila pomen doslednega usklajevanja našega odziva z ostalo mednarodno skupnostjo, zlasti Afriško unijo, Gospodarsko skupnostjo zahodnoafriških držav in Združenimi narodi.

Politični in varnostni odbor Sveta je 9. julija sklenil: i) zaključiti misijo v okviru skupne varnostne in obrambne politike v zvezi z reformo varnostnega sektorja ter ii) pozvati Generalni sekretariat Sveta in Komisijo, naj pripravita predloge za okrepitev prisotnosti EU v Gvineji Bissau s strokovnim znanjem na področju reforme varnostnega sektorja.

Visoka predstavnica je z dopisom z dne 27. julija predsednika vlade obvestila, da bo trenutna misija v okviru skupne varnostne in obrambne politike dokončno zaključena 30. septembra 2010 ter da je v obstoječem političnem okolju nemogoče začeti novo misijo. Poleg tega je treba v okrepljenem političnem dialogu med obema stranema pregledati možnosti delovanja EU v Gvineji Bissau.

3. Predlog Komisije

Komisija meni, da sta upor s 1. aprila 2010 in imenovanje enega njegovih glavnih pobudnikov za načelnika štaba oboroženih sil znatno spremenila politično in varnostno okolje v Gvineji Bissau ter da je slednje samo po sebi kršitev zavezanosti Gvineje Bissau k spoštovanju človekovih pravic in načela pravne države ter bistvenih elementov sporazuma iz Cotonouja.

V členu 96(2) Sporazuma o partnerstvu AKP-ES iz Cotonouja z dne 23. junija 2000, ki je bil 22. junija 2010 revidiran v Ouagadougouju, so opredeljeni bistveni elementi, na katerih temelji partnerstvo iz člena 9 Sporazuma. Demokratična načela ter načela pravne države in človekovih pravic spodbujajo notranje in mednarodne politike pogodbenic ter so bistveni elementi Sporazuma. V skladu s temi načeli in okoliščinami, v katerih je 1. aprila 2010 v Gvineji Bissau prišlo do vojaškega upora, Komisija ugotavlja zelo hudo in očitno kršitev teh bistvenih elementov in ima te razmere za posebno nujen primer v skladu s členom 96(2)(b) Sporazuma. Meni, da je treba nujno začeti posvetovanja z organi, ki imajo oblast v Gvineji Bissau, da bi proučili možnosti rešitve krize in ponovne vzpostavitve ustavnega reda. Ta posvetovanja se bodo izvajala po členu 96 revidiranega sporazuma iz Cotonouja ter bodo zajela pogovore z zadevnimi organi o seznamu zavez, in sicer o:

- koncu nezakonitega pripora generalpodpolkovnika Zamore Indute in drugih pripornikov, ki so bili aretirani ob dogodkih 1. aprila 2010,

- neodvisnem začetku in koncu vseh preiskav dogodkov med 1. marcem 2009 in 1. aprilom 2010,

- imenovanju zanesljivih oseb, ki niso bile vpletene v nasilje in protiustavno ravnanje, na čelo oboroženih sil Gvineje Bissau,

- sprejemu s strani organov vsake misije strokovnjakov ter civilnih in vojaških sredstev, ki bi jih morda predlagali Gospodarska skupnost zahodnoafriških držav/Skupnost portugalsko govorečih držav in/ali druge partnerice, da bi nadzirali ali spremljali reformo varnostnega sektorja ter ščitili politike,

- potrditvi, razglasitvi in objavi zakonodajnega svežnja o reformi varnostnega sektorja,

- vladni potrditvi operativnega programa za izvedbo reforme varnostnega sektorja,

- vseh drugih zavezah, ki bi lahko izboljšale demokratično upravljanje države in reformo varnostnega sektorja.

Tak dialog bi moral organom v Gvineji Bissau omogočiti sprejetje ukrepov za končanje trenutne krize, Evropski uniji pa oceno, v kolikšni meri bi lahko na podlagi tega dialoga podprla pobude za spoštovanje načel sporazuma iz Cotonouja.

Komisija zato Svetu predlaga, naj Republiko Gvinejo Bissau povabi na posvetovanja po členu 96 revidiranega sporazuma iz Cotonouja skladno s priloženim osnutkom dopisa.

V pričakovanju izida teh posvetovanj bo Komisija sprejela varstvene ukrepe v zvezi z operacijami razvojnega sodelovanja z Gvinejo Bissau, razen plačil za pogodbe, ki se že izvajajo, humanitarnih ukrepov ali ukrepov, ki neposredno koristijo lokalnemu prebivalstvu, regionalnih projektov in projektov, povezanih z bojem proti čezmejnemu kriminalu, ter pripravljalnih dejavnosti za izvajanje prihodnjih projektov, če bodo izpolnjeni posebni pogoji za različne instrumente in dogovore o financiranju.

Skladno z že uveljavljeno prakso in ob upoštevanju posebnih razmer v Gvineji Bissau so Afriška unija, Gospodarska skupnost zahodnoafriških držav in Skupnost portugalsko govorečih držav pozvane, da se udeležijo teh posvetovanj.

PRILOGA

Osnutek pisma

Spoštovani predsednik republike,

spoštovani predsednik vlade,

Evropska unija je od upora 1. aprila 2010 večkrat izrazila svojo zaskrbljenost nad tem, da nekatere osebe z visokim vojaškim činom ne spoštujejo demokratične zakonitosti in kršijo človekove pravice v Gvineji Bissau. Organe vaše države je pozvala, naj si prizadeva za ponovno vzpostavitev normalnega ustavnega reda. Kljub posredovanju EU pri organih vaše države 19. aprila 2010 in skupni misiji (Komisija, Svet, Španija) maja 2010, žal več elementov kaže, da vaša država ne sledi danim priporočilom, kar je za EU poleg povečanja trgovine z drogami razlog za veliko zaskrbljenost.

Visoka predstavnica za zunanje zadeve in varnostno politiko ter podpredsednica Komisije se je v svojem sporočilu z dne 5. julija 2010 burno odzvala na imenovanje generala Injaija za načelnika štaba in ob tem znova izrazila svojo močno zaskrbljenost nad nezakonitim priprtjem generalpodpolkovnika Zamore Indute ter organe vaše države pozvala naj ga izpustijo.

Visoka predstavnica, podpredsednica Komisije, vas je z dopisom z dne 27. julija 2010 obvestila, da bo trenutna misija v podporo reforme varnostnega sektorja dokončno zaključena 30. septembra 2010 ter da je v obstoječem političnem okolju nemogoče začeti novo misijo. Poleg tega je poudarila, da je treba v okrepljenem političnem dialogu pregledati možnosti delovanja EU v Gvineji Bissau.

V skladu s členom 96(2)(a) revidiranega sporazuma iz Cotonouja in glede na to, da gre za hudo in očitno kršitev bistvenih elementov iz člena 9 Sporazuma, nam je v čast v imenu EU in njenih držav članic povabiti vašo državo na posvetovanja, da bi skupaj podrobno in konstruktivno proučili razmere in jih po možnosti rešili, kot to predvideva Sporazum. Glavni namen teh posvetovanj je z ustreznimi organi razpravljati o seznamu zavez z vidika spoštovanja človekovih pravic in načela pravne države, in sicer o:

- koncu nezakonitega pripora generalpodpolkovnika Zamore Indute in drugih pripornikov, ki so bili aretirani ob dogodkih 1. aprila 2010,

- neodvisnem začetku in koncu vseh preiskav dogodkov med 1. marcem 2009 in 1. aprilom 2010,

- imenovanju zanesljivih oseb, ki niso bile vpletene v nasilje in protiustavno ravnanje, na čelo oboroženih sil Gvineje Bissau,

- sprejemu s strani organov vsake misije civilnih in vojaških strokovnjakov, ki bi jih morda predlagali Gospodarska skupnost zahodnoafriških držav/Skupnost portugalsko govorečih držav in/ali druge partnerice, da bi nadzirali ali spremljali reformo varnostnega sektorja in ščitili politike,

- potrditvi, razglasitvi in objavi zakonodajnega svežnja o reformi varnostnega sektorja,

- vladni potrditvi operativnega programa za izvedbo reforme varnostnega sektorja,

- vseh drugih zavezah, ki bi lahko izboljšale demokratično upravljanje države in reformo varnostnega sektorja.

Na podlagi razprav bi morala biti Gvineja Bissau sposobna oblikovati ustrezne ukrepe za rešitev sedanjega položaja. Predlagamo, da se posvetovanja začnejo v 30 dneh po prejemu tega pisma, in sicer na sedežu Sveta Evropske unije v Bruslju. Na teh posvetovanjih je treba razpravljati o različnih vprašanjih upravljanja, med drugim tudi o zakonodajnem in pravosodnem načrtovanju, zato je zaželena udeležba najvišjih državnih uradnikov. Afriška unija, Gospodarska skupnost zahodnoafriških držav in Skupnost portugalsko govorečih držav bodo prav tako povabljene k razpravam.

V pričakovanju izida teh posvetovanj bo Komisija sprejela varstvene ukrepe v zvezi z operacijami razvojnega sodelovanja z Gvinejo Bissau, razen plačil za pogodbe, ki se že izvajajo, humanitarnih ukrepov ali ukrepov, ki neposredno koristijo lokalnemu prebivalstvu, regionalnih projektov in projektov, povezanih z bojem proti čezmejnemu kriminalu, ter pripravljalnih dejavnosti za izvajanje prihodnjih projektov, če bodo izpolnjeni posebni pogoji za različne instrumente in dogovore o financiranju.

S spoštovanjem,

Za Komisijo (Andris Piebalgs) | Za Svet (Catherine Ashton) |

Kopije:

Veleposlanik Republike Gvineje BissauPredsednik sveta ministrov AKP-EUPredsednik Odbora veleposlanikov AKPGeneralni sekretar skupine držav AKP