[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 17.5.2006

COM(2006) 201 konč.

2006/0075 (COD)

Predlog

ODLOČBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o vzpostavitvi akcijskega programa za carino v Skupnosti (Carina 2013)

(predložila Komisija) {SEC(2006)570}

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

OZADJE PREDLOGA |

110 | Razlogi za predlog in njegovi cilji Odločba št. 253/2003/ES Evropskega parlamenta in Sveta uvaja Carino 2007, akcijski program za carino v Skupnosti, ki se bo iztekel 31. decembra 2007. Komisija je 6.aprila 2005 sprejela Sporočilo[1], v katerem je izrazila, da bi bilo zaželeno podaljšati programa Carina 2007 in Fiscalis 2003–2007 s programoma Carina 2013[2] in Fiscalis 2013. |

120 | Splošno ozadje Glavni izziv za Evropsko unijo v naslednjih letih je doseči rast in odprtje novih delovnih mest, kakor je določeno v okviru obnovljene lizbonske strategije[3]. Program 2013 bo dejavno prispeval k uresničitvi te strategije, tako da bo mnogo pripomogel h konkurenčnosti podjetij v EU na notranjem in svetovnem trgu. Program 2013 bo podpiral carinske uprave sodelujočih držav, da bodo spodbujale zakonito trgovino ter poenostavile in pospešile postopke ob zaščiti in varovanju državljanov ter finančnih interesov Skupnosti. Novi program bo zlasti: podpiral razvoj vseevropskega okolja elektronske carine in prispeval k izvedbi posodobljenega carinskega zakonika; nadalje širil mednarodno carinsko sodelovanje med carinskimi upravami EU in carinskimi upravami tretjih držav na področju varnosti dobavne verige v skladu z mednarodnimi obveznostmi EU; podpiral nadaljnji razvoj in izvajanje načela pooblaščenega gospodarskega subjekta, ki bi gospodarskim subjektom, ki izpolnjujejo predpise, omogočili lažje delovanje; zagotovil vzdrževanje sedanjih delujočih vseevropskih informacijskih sistemov; nadalje razvijal sodelovanje, izmenjavo informacij in izkušenj glede načinov najboljšega ravnanja s carinskimi upravami tretjih držav, zlasti držav kandidatk, možnih držav kandidatk in držav partneric, ki sodelujejo pri evropski sosedski politiki. |

130 | Veljavne določbe na področju, na katero se nanaša predlog Program Carina 2013 je naslednik programa Carina 2007. |

141 | Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije Se ne uporablja. |

POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENA UčINKA |

Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi |

211 | Posvetovalne metode, glavni ciljni sektorji in splošne značilnosti vprašanih Vse sodelujoče države so sodelovale v elektronski raziskavi o vmesni oceni, medtem ko so bili študijski obiski opravljeni v šestih od teh držav. Med temi obiski so bili organizirani izčrpni razgovori s koordinatorji programa, z uporabniki informacijskih sistemov, udeleženci dogodkov, vodilnimi v carinski upravi in gospodarskimi subjekti. Pri vmesni oceni so bili opravljeni razgovori tudi z gospodarskimi subjekti v kontaktni skupini za tranzit in kontaktni skupini za e-carino. Od udeležencev dogodkov programa se redno zahtevajo povratne informacije v okviru sistema spremljanja, ki je del programa 2007. |

212 | Povzetek odgovorov in njihovo upoštevanje Zainteresirane strani menijo, da program Carina zelo ustreza potrebam uprav in da je bistven za delovanje carinske unije EU. Sodelujoče države so bile predvsem zadovoljne zaradi prožnosti, ki jo ponuja program, in jo želijo ohraniti tudi v prihodnje. Prav tako so poudarile ključni pomen programa pri spodbujanju sodelujočih držav, da se učijo druga od druge, in jim kot tak omogoča, da se izognejo stroškom zaradi napak. V vmesni oceni je priporočena krepitev dejavnosti na področju usposabljanja in razširjanja informacij. Ta priporočila so bila upoštevana pri pripravi novega predloga. |

Zbiranje in uporaba strokovnega znanja |

229 | Zunanja strokovna mnenja niso bila potrebna. |

230 | Ocena učinka Prva možnost politike, prenehanje programa Carina, bo imela takojšne in uničujoče posledice za notranji trg, posebno pa za izvajanje carinske unije. Druga možnost politike, oblikovanje programa 2013 kot nadaljevanje programa 2007 brez zagotovitve dodatnih sredstev za nove pobude glede politike in/ali za odzivanje na spremenjene okoliščine, bi pomenila stalno slabšanje sedanjih razmer. Čeprav se ta možnost lahko zdi kratkoročno zadovoljiva, bi se kmalu pokazale njene omejitve in neželene posledice, saj carinskim upravam ne bi bila zagotovljena zadostna sredstva za spopad s prihodnjimi izzivi. Tretja možnost politike predvideva oblikovanje programa 2013 kakor nadaljevanja programa 2007 z dodatnimi finančnimi sredstvi za nove pobude glede politike na eni strani in za načrtovanje rahlega povečanja proračuna za vse druge podrazdelke na drugi strani. Novim pobudam glede politike, ki bodo predvsem prispevale k razvoju izpopolnjene elektronske carinske uprave (pobuda za e-carino), bo namenjen večji delež teh dodatnih sredstev. Dodatna proračunska sredstva se tudi zahtevajo za nadgraditev vseevropskega informacijskega sistema zaradi pričakovano povečane izmenjave informacij, medtem ko bo manjši delež dodatnih sredstev uporabljen za oblikovanje pobud, ki bodo spodbujale izmenjavo znanja na področju e-učenja in razširjanje informacij. |

231 | Komisija je opravila oceno učinka, ki je navedena v delovnem programu, poročilo o tem pa je na voljo v SEC (2006)570. |

PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA |

305 | Povzetek predlaganih ukrepov Vzpostavitev akcijskega programa za carino v Skupnosti (Carina 2013). |

310 | Pravna podlaga Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člen 95. |

320 | Načelo subsidiarnosti Načelo subsidiarnosti velja, kadar predlog ne sodi v izključno pristojnost Skupnosti. |

Države članice ne morejo zadostno doseči ciljev predloga zaradi naslednjega (naslednjih) razloga (razlogov): |

321 | Ker sodelujoče države ne morejo zadostno doseči ciljev ukrepov, opredeljenih v tej odločbi, in ker se jih da zaradi obsega in učinkov ukrepov laže doseči na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kakor je navedeno v členu 5 Pogodbe. |

Cilji predloga bodo laže doseženi z ukrepi na ravni Skupnosti zaradi naslednjega (naslednjih) razloga (razlogov): |

324 | Čeprav nosijo glavno odgovornost za doseganje ciljev tega programa sodelujoče države, je potrebno dodatno ukrepanje Skupnosti za uskladitev teh dejavnosti v okviru programa ter za zagotovitev infrastrukture in potrebnih spodbud. |

Predlog je zato skladen z načelom subsidiarnosti. |

Načelo sorazmernosti Predlog je v skladu z načelom sorazmernosti zaradi naslednjega (naslednjih) razloga (razlogov): |

331 | V skladu z načelom sorazmernosti iz člena 5 Pogodbe ES ta odločba ne presega tega, kar je potrebno za dosego teh ciljev. |

Izbira instrumentov |

341 | Predlagani instrumenti: drugo (program Skupnosti). |

342 | Druga sredstva ne bi bila ustrezna zaradi naslednjega (naslednjih) razloga (razlogov): Se ne uporablja. |

PRORAčUNSKE POSLEDICE |

401 | Stroški poslovanja, ki jih krije Skupnost, se lahko razdelijo na dve glavni kategoriji, na skupne dejavnosti in dejavnosti v zvezi z IT. Skupne dejavnosti vključujejo primerjalne analize, seminarje, delavnice, projektne skupine, delovne obiske, dejavnosti spremljanja, usposabljanje in druge dejavnosti v skladu s členom 1(2)(h). Dejavnosti v zvezi z IT vključujejo delovanje in razvoj sedanjih vseevropskih sistemov ter razvoj in izvedbo novih sistemov. Skupni znesek, ki bo poravnan s sredstvi iz proračuna Skupnosti, je 323,8 milijonov EUR. Program 2013 je šestletni program, ki sovpada s trajanjem finančnih perspektiv 2007–2013. Izvajanje tega programa Skupnosti bi morali prevzeti izvajalci storitev na podlagi pogodb o tehnični in upravni pomoči. Komisija si pridržuje možnost proučitve, ali bi bile lahko nekatere naloge izvajanja tega programa zaupane izvajalski agenciji. |

DODATNI PODATKI |

520 | Razveljavitev trenutno veljavne zakonodaje S sprejetjem predloga bo razveljavljena trenutno veljavna zakonodaja. |

570 | Podrobna obrazložitev predloga Člen 7: Komunikacijski sistemi in sistemi za izmenjavo informacij Vseevropski komunikacijski sistemi in sistemi za izmenjavo informacij so bistveni pri omogočanju, da carinske uprave delujejo tako, kakor bi bile ena sama uprava, in zlasti pri zagotavljanju njihove učinkovitosti in uspešnosti. Program 2013 bo podpiral sisteme, povezane s carino, ki so v razvoju ali delujejo ob začetku veljavnosti te odločbe, in razvoj novih sistemov, povezanih s carino, ki bodo vzpostavljeni v skladu z zakonodajo Skupnosti. Pobudo za elektronsko carino bo podpiral program 2013. Vseevropsko e-vladno ukrepanje, kakor je bilo predvideno v Sklepu 2004/387/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o interoperabilnem zagotavljanju vseevropskih e-vladnih storitev javnim upravam, podjetjem in državljanom (IDABC)[4], zahteva ukrepe za povečanje uspešnosti organizacije carinske kontrole in zagotovitev brezhibnega pretoka podatkov, da bi bilo carinjenje bolj učinkovito in upravna obremenitev manjša, da bi pripomogli k boju proti goljufijam, organiziranemu kriminalu in terorizmu, da bi izboljšali varnost blaga in mednarodne trgovine ter bi okrepili varovanje zdravja in varstvo okolja. Zaradi tega je za carinske namene bistvenega pomena zagotovitev informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) in zato je Komisija oblikovala pobudo, da se v Skupnosti uvede okolje elektronske carine brez papirne dokumentacije[5]. Prejšnji programi so pokazali, da je za nemoteno upravljanje teh vseevropskih informacijskih sistemov nujno potrebna široka uskladitev med zainteresiranimi stranmi. Drugi pomemben dejavnik je podobna zavezanost Komisije in sodelujočih držav, da na svojih področjih zagotovijo delovanje sedanjih sistemov in razvoj prihodnjih vseevropskih aplikacij. Predlog predvideva jasno delitev odgovornosti med Komisijo in sodelujočimi državami. Komisija lahko omogoči dostop do komunikacijskih sistemov in sistemov za izmenjavo informacij drugi javni službi za carinske ali necarinske namene, če je v proračun programa vplačan finančni prispevek. Člen 8: Primerjalna analiza Primerjalna analiza je izvedena zaradi izboljšanja učinkovitosti carinske uprave s primerjavo delovnih metod. Vmesna ocena poudarja uporabnost primerjalne analize. Člen 9: Seminarji in delavnice Seminarji so okolje za razširjanje in izmenjavo informacij, oblikovanje in raziskavo novih idej ter izmenjavo znanja, strokovnega znanja in izkušenj med sodelujočimi državami. Po potrebi bodo povabljeni predstavniki iz gospodarstva s posebno ustreznim znanjem ali drugi predstavniki s posebnim strokovnim znanjem. Za večjo zavezanost in strateški pregled bi bil lahko organiziran seminar na visoki ravni, ki bi bil uvod v pomembno novo dejavnost. Sodelujoče države lahko podrobno proučijo posebna tehnična področja na delavnicah, ki so lahko del seminarja ali pa samostojne. Člen 10: Projektne skupine in usmerjevalne skupine Projektne skupine imajo posebne, vnaprej določene cilje in pričakovane rezultate ter so omejene glede števila in časa. V teh skupinah strokovnjaki s poslovnega področja izmenjujejo informacije in mnenja ter si tako razširjajo znanje. Na ta način majhno število držav članic razvija strokovno znanje, ki je dragoceno, in je posledično dostopno vsem sodelujočim državam. Pomembna naloga programa 2013 je uskladitev njegovih različnih dejavnosti z organizacijo usmerjevalnih skupin, v katerih se srečujejo predstavniki vseh sodelujočih držav. Člen 11: Delovni obiski Delovni obiski so posvečeni proučevanju posameznih načinov upravnega ravnanja v drugi upravi ali razreševanju problema strateške ali praktične narave. Člen 12: Usposabljanje V vseh programih Carina, ki so si sledili drug za drugim, je postalo jasno, da je nujno potreben enoten pristop k usposabljanju, ki bi zagotovil, da uradniki vseh sodelujočih držav usvojijo potrebne enotne poklicne spretnosti in znanje. Program 2013 bo še naprej temeljil na strokovnem znanju, pridobljenem v okviru programa 2007, posebno glede razvoja mešanih učnih metod in enotnih vsebin. Člen 13: Dejavnosti spremljanja Med dejavnostmi spremljanja uradniki Komisije in sodelujočih držav skupno opravljajo obiske, med katerimi preverjajo, v kakšnem obsegu se izvaja zakonodaja Skupnosti na nacionalni ravni in katere težave se lahko pojavijo. Te dejavnosti zagotavljajo dragocene informacije za razvoj dodatne pomoči ali dejavnosti, namenjene izboljšanju razmer. Člen 1(2)h: Druge dejavnosti Pri programu 2007 je postalo jasno, da lahko okoliščine zahtevajo oblikovanje prilagojenega delovanja, ki pomeni odziv na posamezno potrebo. Program 2013 bo omogočil razvoj drugih dejavnosti, potrebnih za uresničitev ciljev programa. Člen 3: Sodelovanje pri programu Sodelujoče države so države članice Evropske unije in države kandidatke, možne države kandidatke in nekatere države partnerice, ki sodelujejo pri evropski sosedski politiki, če so se sporazumele o vsem potrebnem. Člen 14: Sodelovanje pri dejavnostih v okviru programa Predstavniki mednarodnih organizacij, uprav tretjih držav, gospodarski subjekti in njihove organizacije lahko sodelujejo v dejavnostih, organiziranih v okviru programa, kadar koli je nujno izpolniti cilje programa. Člen 15: Izmenjava informacij Vmesna ocena programa 2007 je potrdila potrebo po organiziranju izmenjave informacij in znanja na bolj strukturiran način med upravami ter med upravami in Komisijo ter utrditev znanja, pridobljenega med dogodki v okviru programa. Zato se bo program 2013 posebno posvetil izmenjavi informacij in upravljanju znanja. |

1. 2006/0075 (COD)

Predlog

ODLOČBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o vzpostavitvi akcijskega programa za carino v Skupnosti (Carina 2013)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 95 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[6],

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[7],

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Glavni cilj Skupnosti v naslednjih letih je doseči rast in odprtje novih delovnih mest, kakor je določeno v okviru obnovljene lizbonske strategije. Prejšnji programi na carinskem področju, zlasti Odločba št. 253/2003/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2003 o sprejetju akcijskega programa za carino v Skupnosti[8] (v nadaljnjem besedilu „Carina 2007“), so mnogo pripomogli k uresničitvi navedenega cilja in splošnih ciljev carinske politike. Zato je ustrezno nadaljevati dejavnosti, ki so bile začete v okviru navedenih programov. Ta program bi moral biti vzpostavljen za obdobje šestih let, da bi bilo trajanje programa usklajeno s trajanjem večletnega finančnega okvira, vključenega v Medinstitucionalni sporazum ( vnesti datum ) med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju[9].

(2) Carinske uprave imajo pomembno vlogo pri zaščiti interesov Skupnosti, še zlasti njenih finančnih interesov. Zagotavljajo ustrezno stopnjo zaščite državljanom Skupnosti in gospodarskim subjektom na kateri koli točki carinskega območja Skupnosti, kjer se izvajajo postopki carinjenja. V tem smislu je cilj carinske politike, ki jo je določila Skupina za carinsko politiko, zagotoviti, da nacionalne carinske uprave delujejo tako uspešno in učinkovito ter se odzivajo na vsakršno zahtevo, ki se pojavi zaradi spreminjajočega carinskega okolja, kakor da bi šlo za eno samo upravo. Zato je pomembno, da je ta program skladen s splošno carinsko politiko in jo podpira ter bo v okviru tega programa podprta ustanovitev Skupine za carinsko politiko, ki bo vključevala vodje carinskih uprav in njihove namestnike. Izvajanje tega programa bi morale usklajevati ter organizirati Komisija in države članice v okviru skupne politike, ki jo oblikuje Skupina za carinsko politiko.

(3) Pri ukrepih na carinskem področju je treba dati prednost izboljšanju kontrole in boja proti goljufijam, zniževanju stroškov gospodarskih subjektov zaradi uskladitve s carinsko zakonodajo, zagotovitvi uspešnega upravljanja kontrole blaga na zunanji meji ter zaščiti državljanov Skupnosti na področju varnosti mednarodne dobavne verige. Skupnost bi zato morala biti sposobna, da v okviru svojih pooblastil daje podporo delovanju carinskih uprav držav članic, vsaka možnost za upravno sodelovanje in medsebojno upravno pomoč, ki jo omogočajo predpisi Skupnosti, pa bi morala biti izkoriščena v celoti.

(4) V podporo procesu pristopa držav kandidatk je treba carinskim upravam teh držav zagotoviti potrebno podporo, da bi lahko od dneva svojega pristopa izvajale celoten sklop nalog, predpisanih z zakonodajo Skupnosti, vključno z upravljanjem prihodnje zunanje meje. Zato bi moral biti ta program na voljo državam kandidatkam in možnim državam kandidatkam.

(5) Da bi podprli carinske reforme v državah, ki sodelujejo pri evropski sosedski politiki, je ustrezno, da se jim pod določenimi pogoji omogoči sodelovanje v nekaterih dejavnostih v okviru programa.

(6) Zaradi vedno večje globalizacije trgovine, razvoja novih trgov ter sprememb v načinih in hitrosti pretoka blaga morajo carinske uprave okrepiti odnose med carinskimi upravami Skupnosti ter s podjetji, pravnimi in strokovnimi krogi ali drugimi gospodarskimi subjekti, ki se ukvarjajo z zunanjo trgovino. Program bi moral osebam, ki so predstavniki teh krogov ali subjektov, omogočiti sodelovanje v dejavnostih programa, kadar bo to ustrezno.

(7) Vseevropski sistemi za varno računalniško komunikacijo in izmenjavo informacij, ki so financirani v okviru programa 2007, so nujni za delovanje carine znotraj Skupnosti glede izmenjave informacij med carinskimi upravami in bi jih bilo treba še naprej podpirati v okviru tega programa..

(8) Izkušnje, ki si jih je pridobila Skupnost s prejšnjimi programi Carina, so pokazale, da povezovanje uradnikov iz različnih nacionalnih uprav pri njihovi poklicni dejavnosti lahko ob uporabi načinov, kakor so primerjalne analize, projektne skupine, seminarji, delavnice, delovni obiski, usposabljanje in dejavnosti spremljanja, znatno prispeva k doseganju ciljev programa. Navedene dejavnosti bi bilo zato treba nadaljevati, medtem ko bi bilo treba omogočiti razvoj novih načinov takrat, kadar se bo treba še bolj učinkovito odzvati na potrebe.

(9) Carinski uradniki morajo imeti zadostno jezikovno znanje, da bi lahko sodelovali v programu Carina. Države članice so pristojne za zagotovitev potrebnega jezikovnega usposabljanja svojih uradnikov.

(10) Vmesna ocena programa 2007 je potrdila potrebo po organiziranju izmenjave informacij in znanja na bolj strukturiran način med upravami ter med upravami in Komisijo in utrditev znanja, pridobljenega med dogodki v okviru programa. Zato je treba pri tem programu posebno pozornost posvetiti izmenjavi informacij in upravljanju znanja.

(11) Čeprav nosijo glavno odgovornost za doseganje ciljev tega programa sodelujoče države, je potrebno dodatno ukrepanje Skupnosti za uskladitev teh dejavnosti v okviru programa ter za zagotovitev infrastrukture in potrebnih spodbud. Ker sodelujoče države ne morejo zadostno doseči ciljev ukrepov, opredeljenih v tej odločbi, in ker se jih da zaradi obsega in učinkov ukrepov laže doseči na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kakor je navedeno v členu 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta odločba ne presega tega, kar je potrebno za dosego navedenih ciljev.

(12) Za celotno obdobje trajanja programa ta odločba predpisuje finančni okvir, ki bo za proračunski organ glavna referenčna točka v smislu točke 33 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 6. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in izboljšanju proračunskega postopka[10].

(13) Ukrepe, potrebne za izvajanje te odločbe, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil[11] –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Vzpostavitev programa

1. Uvede se večletni akcijski program Skupnosti (Carina 2013), v nadaljnjem besedilu „program“, za obdobje od 1. januarja 2008 do 31. decembra 2013, ki bo v podporo in dopolnitev dejavnosti, ki jih izvajajo države članice na carinskem področju.

2. Dejavnosti programa so:

(a) komunikacijski sistemi in sistemi izmenjave informacij;

(b) primerjalna analiza;

(c) seminarji in delavnice;

(d) projektne skupine in usmerjevalne skupine;

(e) delovni obiski;

(f) usposabljanje;

(g) dejavnosti spremljanja;

(h) druge dejavnosti, potrebne za uresničitev ciljev programa.

Člen 2

Opredelitve

V tej odločbi se uporabljajo naslednje opredelitve:

(1) „uprava“ pomeni javne organe in druga telesa v sodelujočih državah, odgovorne za upravljanje carin ali dejavnosti, povezanih s carino;

(2) „uradnik“ pomeni člana uprave.

Člen 3

Sodelovanje pri programu

1. „Sodelujoče države“ pomenijo države članice in države, navedene v drugem odstavku.

2. Program omogoča sodelovanje:

(a) državam kandidatkam, ki uživajo ugodnosti iz predpristopne strategije, skladno s splošnimi načeli in splošnimi pogoji za sodelovanje navedenih držav pri programih Skupnosti, določenimi v ustreznih okvirnih sporazumih in sklepih Pridružitvenega sveta;

(b) možnim državam kandidatkam skladno z določbami, ki jih je treba opredeliti skupaj z navedenimi državami po vzpostavitvi okvirnih sporazumov o njihovem sodelovanju pri programih Skupnosti.

3. Pri programu lahko sodelujejo nekatere države partnerice, ki sodelujejo pri evropski sosedski politiki, če so se na ravni ustrezne zakonodaje in upravnih metod dovolj približale Skupnosti ter skladno z določbami, ki jih je treba določiti skupaj z navedenimi državami po vzpostavitvi okvirnih sporazumov o njihovem sodelovanju pri programih Skupnosti.

4. Sodelujoče države bodo predstavljali člani ustrezne uprave.

Člen 4

Splošni cilji

1. Program je oblikovan tako, da zagotavlja izpolnitev naslednjih splošnih ciljev:

(a) zagotovitve ujemanja dejavnosti na carinskem področju s potrebami notranjega trga, vključno z varnostjo dobavne verige;

(b) vzajemnega delovanja in izvajanja nalog carinskih uprav tako učinkovito, kakor da bi bile ena sama uprava, ob zagotavljanju enakovredne kontrole v vsaki točki carinskega območja Skupnosti in podpore zakoniti poslovni dejavnosti;

(c) potrebnega varstva finančnih interesov Skupnosti;

(d) krepitve varnosti državljanov;

(e) priprave za širitev, kar vključuje izmenjavo izkušenj in znanja s carinskimi upravami zadevnih držav.

2. Enotni pristop glede carinske politike se bo še naprej prilagajal novostim v partnerstvu med Komisijo in državami članicami v Skupini za carinsko politiko ki jo sestavljajo vodje carinskih uprav iz Komisije in držav članic ali njihovi predstavniki. Komisija redno obvešča Skupino za carinsko politiko o ukrepih, ki se nanašajo na izvajanje programa.

Člen 5

Posebni cilji

1. Posebni cilji programa so:

(a) zmanjšati upravno obremenitev in stroške gospodarskih subjektov zaradi usklajevanja na podlagi boljše standardizacije in poenostavitve carinskih sistemov ter kontrol zlasti pri vnosu podatkov in obvladovanju tveganja;

(b) opredeliti, razviti in uporabiti najboljšo delovno prakso zlasti na področju predhodnega in naknadnega revizijskega nadzora, analize tveganja, varnostnih kontrol in poenostavljenih postopkov;

(c) ohraniti sistem merjenja učinkovitosti držav članic v carinskih upravah, da bi se izboljšala učinkovitost;

(d) podpirati dejavnosti za preprečevanje nepravilnosti s hitrim zagotavljanjem informacij v zvezi s kontrolo carinarnicam na mejah;

(e) skupaj s potrebnimi zakonskimi in upravnimi spremembami podpirati oblikovanje vseevropskega okolja elektronske carine z razvojem interoperabilnih komunikacijskih sistemov in sistemov za izmenjavo informacij;

(f) vzdrževati sedanje komunikacijske in informacijske sisteme ter po potrebi razviti in vzpostaviti nove sisteme;

(g) izvajati dejavnosti, ki bodo zagotavljale podporo carinskim službam držav, ki se pripravljajo na pristop;

(h) prispevati k vzpostavitvi kakovostnih carinskih uprav v tretjih državah;

(i) izboljšati sodelovanje med carinskimi upravami Skupnosti in tretjih držav, zlasti držav partneric, ki sodelujejo pri evropski sosedski politiki;

(j) razviti in okrepiti enotno usposabljanje.

Člen 6

Delovni program

Komisija vsako leto oblikuje delovni program v skladu s postopkom, navedenim v členu 19(2).

POGLAVJE II

DEJAVNOSTI V OKVIRU PROGRAMA

Člen 7

Komunikacijski sistemi in sistemi za izmenjavo informacij

1. Komisija in sodelujoče države zagotovijo delovanje komunikacijskih sistemov in sistemov za izmenjavo informacij iz drugega odstavka.

2. Komunikacijski sistemi in sistemi za izmenjavo informacij vključujejo:

(a) skupno komunikacijsko omrežje/skupni sistemski vmesnik (CCN/CSI);

(b) novi računalniški tranzitni sistem (NCTS/NSTI);

(c) tarifne sisteme;

(d) elektronske carinske sisteme;

(e) sisteme za spremembe v zvezi z varnostjo;

(f) katere koli nove komunikacijske sisteme in sisteme za izmenjavo informacij, povezane s carinami ter vzpostavljene v skladu z zakonodajo Skupnosti in predvidene v delovnemu programu, navedenem v členu 6.

3. Sestavni deli komunikacijskih sistemov in sistemov za izmenjavo informacij so strojna oprema, programska oprema in omrežne povezave, ki so enotne v vseh sodelujočih državah. Komisija sklene v imenu Skupnosti potrebne pogodbe, v katerih je zagotovljena operativnost teh sestavnih delov.

4. Sestavni deli komunikacijskih sistemov in sistemov za izmenjavo informacij, ki niso iz Skupnosti, vključujejo nacionalne zbirke podatkov, ki so del teh sistemov, omrežne povezave med sestavnimi deli iz Skupnosti in tistimi, ki niso iz Skupnosti, ter takšno programsko in strojno opremo, za katero vsaka sodelujoča država meni, da je ustrezna za popolno delovanje navedenih sistemov povsod v njeni upravi. Sodelujoče države zagotovijo stalno delovanje sestavnih delov, ki niso iz Skupnosti, ter njihovo interoperabilnost s sestavnimi deli iz Skupnosti.

5. Komisija v sodelovanju s sodelujočimi državami uskladi tiste vidike oblikovanja in delovanja sestavnih delov sistemov in infrastrukture iz Skupnosti in tistih, ki niso iz Skupnosti, ki so opredeljeni v drugem odstavku in so potrebni za zagotovitev operabilnosti, medsebojne povezave in neprestanih izboljšav. Sodelujoče države upoštevajo časovne načrte in roke, določene za ta namen.

6. Komisija lahko omogoči dostop do komunikacijskih sistemov in sistemov za izmenjavo informacij drugi javni službi za carinske ali necarinske namene, če je za program vplačan finančni prispevek.

Člen 8

Primerjalna analiza

Primerjalno analizo v obliki primerjave delovnih metod, postopkov in procesov, pri kateri se uporabljajo dogovorjeni kazalniki s ciljem opredeliti načine najboljše prakse, lahko izvedeta dve sodelujoči državi ali več.

Člen 9

Seminarji in delavnice

Komisija in sodelujoče države skupaj organizirajo seminarje in delavnice ter zagotovijo razširjanje sklepnih ugotovitev takih seminarjev in delavnic.

Člen 10

Projektne skupine in usmerjevalne skupine

Komisija lahko v sodelovanju s sodelujočimi državami članicami oblikuje projektne skupine za izvedbo posebnih nalog, ki jih je treba dokončati v določenem roku, in usmerjevalne skupine za izvedbo dejavnosti usklajevanja.

Člen 11

Delovni obiski

1. Sodelujoče države organizirajo delovne obiske uradnikov. Delovni obiski ne smejo biti daljši od enega meseca. Uradniki in zadevne uprave morajo vsak delovni obisk posvetiti določeni poklicni dejavnosti, jo primerno pripraviti in nato oceniti. Delovni obiski so lahko operativne narave ali pa so posvečeni posameznim prednostnim dejavnostim.

2. Sodelujoče države gostujočim uradnikom omogočijo učinkovito sodelovanje pri dejavnostih v upravi gostiteljici. V ta namen so gostujoči uradniki pooblaščeni za izvajanje nalog, povezanih z nalogami, ki jim jih je uprava gostiteljica zaupala v skladu s svojim pravnim sistemom.

3. Med delovnim obiskom se civilnopravna odgovornost uradnika, ki opravlja naloge v okviru izmenjave, obravnava enako kot civilnopravna odgovornost uradnika v upravi gostiteljici. Gostujoče uradnike vežejo enaka pravila varovanja poklicne zaupnosti kot nacionalne uradnike.

Člen 12

Usposabljanje

1. Komisija v sodelovanju s sodelujočimi državami spodbuja sodelovanje na strukturiran način med nacionalnimi organi za usposabljanje in uradniki, pristojnimi za usposabljanje v carinskih upravah, ter zlasti na naslednji način:

(a) z določitvijo standardov usposabljanja, razvojem trenutnih programov usposabljanja in po potrebi s pripravo novih programov zaradi oblikovanja enotnega okvira za usposabljanje uradnikov na področju celotnega sklopa carinskih predpisov in postopkov, da jim tako omogoči pridobitev potrebnih poklicnih spretnosti in znanja;

(b) kadar je to ustrezno, z uskladitvijo glede možnosti, da tečaje usposabljanja na carinskem področju, ki jih sodelujoča država organizira za svoje uradnike, lahko obiskujejo tudi uradniki iz vseh sodelujočih držav;

(c) kadar je to ustrezno, z razvijanjem potrebne infrastrukture in pripomočkov za enotno usposabljanje in vodenje usposabljanja na carinskem področju;

(d) s proučitvijo priložnosti za razvoj usposabljanja z drugimi javnimi službami.

2. Sodelujoče države zagotovijo, da so enotni programi usposabljanja in enotna infrastruktura za usposabljanje na carinskem področju iz odstavka 1(c) popolnoma vključeni v nacionalne programe usposabljanja.

Sodelujoče države zagotovijo tudi, da je njihovim uradnikom zagotovljeno začetno in nadaljnje usposabljanje, ki je potrebno za pridobitev enotnih poklicnih spretnosti in znanja v skladu s programi usposabljanja, ter jezikovno usposabljanje, ki jim je potrebno za usvojitev zadostnega jezikovnega znanja, da lahko sodelujejo pri programu.

Člen 13

Dejavnosti spremljanja

1. Komisija sklene v sodelovanju s sodelujočimi državami, katera posamezna področja carinske zakonodaje Skupnosti so lahko predmet spremljanja.

2. Takšno spremljanje izvajajo skupne skupine, ki jih sestavljajo carinski uradniki iz držav članic in uradniki Komisije. Te skupine glede na vsebinska vprašanja ali v skladu z regionalnim pristopom obiščejo različne točke na carinskem območju Skupnosti, na katerih carinske uprave izvajajo svoje naloge. Skupine analizirajo ravnanja carine na nacionalni ravni in opredelijo opažene težave pri izvajanju predpisov ter po potrebi dajo predloge za prilagoditev predpisov Skupnosti in delovnih metod za izboljšanje uspešnosti carinskih dejavnosti v celoti. Poročila je treba poslati državam članicam in Komisiji.

Člen 14

Sodelovanje pri dejavnostih v okviru programa

Predstavniki mednarodnih organizacij, uprav tretjih držav, gospodarskih subjektov in njihovih organizacij lahko sodelujejo v dejavnostih, organiziranih v okviru programa, kadar koli je nujno izpolniti cilje, navedene v členih 4 in 5.

Člen 15

Izmenjava informacij

Komisija v sodelovanju s sodelujočimi državami razvija sistematično izmenjavo informacij, ki so pridobljene pri dejavnostih programa.

POGLAVJE III

FINANČNE DOLOČBE

Člen 16

Finančni okvir

1. Finančni okvir za izvajanje programa v obdobju od 1. januarja 2008 do 31. decembra 2013 je s tem določen v znesku 323,8 milijona EUR.

2. Letno razdelitev proračunskih sredstev odobri proračunski organ v mejah večletnega načrta finančnih perspektiv.

Člen 17

Odhodki

1. Izdatki, potrebni za izvedbo programa, se razdelijo na Skupnost in sodelujoče države v skladu z odstavki 2 do 6.

2. Skupnost krije naslednje izdatke:

(a) stroške nabave, razvoja, vgradnje, vzdrževanja in dnevnega delovanja sestavnih delov komunikacijskih sistemov in sistemov za izmenjavo informacij iz Skupnosti, navedenih v členu 7(3);

(b) potne stroške in nadomestilo za stroške bivanja uradnikov iz sodelujočih držav v zvezi s primerjalnimi analizami, delovnimi obiski, seminarji, delavnicami in projektnimi skupinami, usposabljanjem in dejavnostmi spremljanja;

(c) organizacijske stroške seminarjev in delavnic ter potne stroške in nadomestilo za stroške bivanja zaradi sodelovanja zunanjih strokovnjakov in sodelujočih iz člena 14;

(d) stroške nabave, razvoja, vgradnje in vzdrževanja sistemov usposabljanja in modulov usposabljanja, kadar so skupni za vse sodelujoče države;

(e) stroške morebitnih drugih dejavnosti, navedenih v točki h člena 1(2).

3. Sodelujoče države sodelujejo s Komisijo, da bi zagotovile porabo odobrenih proračunskih sredstev v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja.

Komisija v skladu s Finančno uredbo določi pravila, ki se nanašajo na plačilo stroškov in jih sporoči sodelujočim državam.

4. Komisija sprejme vse potrebne ukrepe za upravljanje proračuna programa v skladu s postopkom, navedenim v členu 19(2).

5. Z dodeljenimi finančnimi sredstvi programa se lahko krijejo tudi stroški, ki se nanašajo na dejavnosti priprave, spremljanja, preverjanja, revizije in ocenjevanja, neposredno potrebne za upravljanje programa in izpolnitev njegovih ciljev, predvsem študij, sestankov, dejavnosti informiranja in objave, stroški, povezani z informacijskimi omrežji za izmenjavo informacij, in vsi drugi stroški upravne in tehnične pomoči, ki jih Komisija lahko uporabi pri upravljanju programa.

6. Sodelujoče države krijejo naslednje izdatke:

(a) stroške razvoja, nabave, vgradnje, vzdrževanja in dnevnega delovanja sestavnih delov komunikacijskih sistemov in sistemov za izmenjavo informacij, ki niso iz Skupnosti, navedenih v členu 7(4);

(b) stroške, povezane z začetnim in nadaljevalnim usposabljanjem, vključno z jezikovnim usposabljanjem, svojih uradnikov.

Člen 18

Finančni nadzor

Sklepi o financiranju in vsi sporazumi ali pogodbe, ki izhajajo iz te odločbe, so predmet finančnega nadzora in po potrebi revizij Komisije na kraju samem, v katere je vključen Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), in Evropskega računskega sodišča. Za vsa nepovratna sredstva na podlagi te odločbe je potrebno vnaprejšnje pisno soglasje upravičencev. V takem sporazumu je navedeno, da upravičenci sprejmejo revizijo Evropskega računskega sodišča glede uporabe dodeljenih sredstev.

POGLAVJE IV

DRUGE DOLOČBE

Člen 19

Odbor

1. Komisiji pomaga „Odbor Carina 2013“ (v nadaljnjem besedilu „Odbor“).

2. Pri sklicevanju na ta odstavek velja postopek iz člena 4 Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju členov 7 in 8 tega sklepa. Obdobje iz člena 4(3) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.

3. Odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 20

Nadaljnje spremljanje

Komisija ta program stalno ocenjuje skupaj s sodelujočimi državami.

Člen 21

Vmesna in končna ocena

1. Vmesna in končna ocena programa sta opravljeni v okviru pristojnosti Komisije na podlagi poročil, ki so jih pripravile sodelujoče države iz drugega odstavka tega člena, in drugih ustreznih informacij. Program je ocenjen glede na cilje, opredeljene v členih 4 in 5.

Vmesna ocena je pregled rezultatov, pridobljenih na podlagi vmesne realizacije programa glede učinkovitosti in uspešnosti, ter nadaljnje ustreznosti začetnih ciljev programa. Poleg tega mora oceniti porabo sredstev in napredek pri nadaljnjem spremljanju in izvajanju.

Končna ocena se osredotoči na učinkovitost in uspešnost dejavnosti v okviru programa.

2. Sodelujoče države Komisiji predložijo naslednja poročila z oceno:

(a) najpozneje do 31. marca 2011 vmesno poročilo z oceno ustreznosti, učinkovitosti in uspešnosti programa;

(b) najpozneje do 31. marca 2014 končno poročilo z oceno, ki med drugim vsebuje oceno učinkovitosti in uspešnosti programa.

3. Komisija na podlagi poročil iz drugega odstavka in drugih ustreznih informacij predloži Evropskemu parlamentu in Svetu naslednja poročila:

(a) najpozneje do 30. septembra 2011 vmesno poročilo z oceno in sporočilo o umestnosti nadaljevanja programa;

(b) najpozneje do 30. septembra 2014 končno poročilo z oceno.

4. Poročila je treba poslati v vednost tudi Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij.

Člen 22

Razveljavitev

Odločba št. 253/2003 se s 1. januarjem 2008 razveljavi.

Vendar finančne obveznosti, povezane z ukrepi iz navedene odločbe, še naprej veljajo v skladu z navedeno odločbo, dokler niso izpolnjene.

Člen 23

Začetek veljavnosti

Ta odločba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Uporablja se od 1. januarja 2008.

Člen 24

Naslovljenci

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju,

Za Evropski parlament Za Svet

Predsednik Predsednik

ZAKONODAJNI FINANČNI IZKAZ

1. IME PREDLOGA:

Predlog odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o programu Skupnosti Carina 2013

2. OKVIR ABM (upravljanje na podlagi dejavnosti) / ABB (oblikovanje proračuna po dejavnostih)

Zadevno (zadevna) področje (področja) in povezana(povezane) dejavnost (dejavnosti):1404 Carinska politika

3. PRORAČUNSKE VRSTICE

3.1. Proračunske vrstice (vrstice za poslovanje in z njimi povezane vrstice za tehnično in upravno pomoč (nekdanje vrstice BA)) z navedbo imena postavke:

- 140403 program Carina 2013

- 14010405 program Carina 2013 – Odhodki za upravno poslovodenje

- O končni zgradbi proračuna za program Carina 2013 bo odločeno pozneje.

3.2. Trajanje ukrepa in finančnega vpliva:

- Veljavnost pravne podlage traja od 1. januarja 2008 do 31. decembra 2013.

- Plačila se bodo nadaljevala po 31. decembru 2013.

3.3. Proračunske značilnosti:

Proračunska vrstica | Vrsta odhodkov | Novo | Prispevek Efte | Prispevki držav prosilk | Razdelek v finančni perspektivi |

140403 | neobvezni | dif.[12] | DA | NE | DA | 1a |

14010405 | neobvezni | nedif.[13] | DA | NE | DA | 1a |

4. POVZETEK SREDSTEV

4.1. Finančni viri

4.1.1. Povzetek odobritev za prevzem obveznosti (OPO) in odobritev plačil (OP)

v milijonih EUR (na tri decimalna mesta natančno)

REFERENČNI ZNESEK SKUPAJ |

OPO, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | A+c+d+e | 47.104 | 53.732 | 55.682 | 60.132 | 64.932 | 67.482 | 349.064 |

OP, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | b+c+d+e | 20.653 | 40.640 | 52.732 | 56.617 | 60.497 | 64.692 | 53.233 | 349.064 |

Podrobnosti o sofinanciranju

Se ne uporablja.

4.1.2. Skladnost s finančnim programiranjem

x Predlog je skladen z veljavnim finančnim programiranjem.

Ta odločba je skladna z večletnim finančnim okvirom, priloženim k Medinstitucionalnemu sporazumu med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju. Spada v razdelek 1 a – Konkurenčnost za gospodarsko rast in zaposlovanje. (stavek črtan)

4.1.3. Finančni vpliv na prihodke

x Predlog nima neposrednega finančnega vpliva na prihodke, čeprav bi morala posodobitev carinske uprave povečati učinkovitost in stroškovno učinkovitost zbiranja lastnih sredstev.

4.2. FTE za človeške vire (vključno z uradniki, začasnim in zunanjim osebjem) – glej podrobnosti pod točko 8.2.1.

Letne potrebe | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |

Število kadrovskih virov SKUPAJ | 47 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 |

5. ZNAČILNOSTI IN CILJI

5.1. Potreba, ki jo je treba kratkoročno ali dolgoročno kriti

Bolj podrobna analiza je v odstavku 4 ocene učinka programa Carina 2013.

Cilj programa Carina je odgovoriti na sedanje in prihodnje izzive glede carine. Zato bo poudarek na krepitvi varnosti znotraj območja Skupnosti in na zunanji meji, kar bo izboljšalo konkurenčnost evropskih podjetij in okrepilo delovanje notranjega trga. Program bo tudi podprl oblikovanje elektronske carine brez papirne dokumentacije.

Naslednji program bo še naprej podpiral vseevropsko elektronsko komunikacijsko omrežje med carinskimi upravami in po potrebi razširil zmogljivosti. V okviru programa Carina se bo še naprej razvijalo sodelovanje med carinskimi upravami in njihovimi uradniki pri procesu izmenjave znanja in načinov najboljšega ravnanja, ki bi državam članicam omogočilo, da se druga od druge učijo, namesto da bi same pridobivale strokovno znanje iz nič. Pri programu Carina bo upoštevano, da ima vsaka uprava drugačno začetno osnovo. Prvina programa bo prožnost, ki bo državam članicam omogočila, da se s prilagojenim akcijskim načrtom odzovejo na posamezno potrebo.

Vpliv programa Carina na vsakodnevno delo je precejšen, saj sedanji informacijski sistemi zagotavljajo vsakodnevne posodobitve podatkov za približno 100 000 carinikov. Program Carina daje tudi veliko podporo carinikom pri boju proti ponarejanju in organizaciji carinske kontrole.

5.2. Dodana vrednost zaradi vključitve Skupnosti in skladnost predloga z drugimi finančnimi instrumenti ter možne sinergije

Glej oddelek 2 ocene učinka programov Carina 2013 in Fiscalis 2013.

Bolj podrobna analiza je v odstavku 6 ocene učinka programa Carina 2013.

Če ne bi obstajal program Carina, bi države članice še vedno morale izboljšati sodelovanje in si prizadevati za uskladitev zaradi izvajanja ciljev carinske politike Evropske unije. To bi na primer pomenilo, da med 25 državami članicami ne bi bilo varnega omrežja in sistema izmenjave podatkov ter ne bi bila možna interoperabilnost in medsebojna povezanost informacijskih sistemov. Brez podpore programa Carina bi bilo potrebno mnogo več časa za dosego teh ciljev. Dražje bi bilo z vidika proračuna in človeških virov, rezultati bi bili manj kakovostni in predvsem bi bilo to precej manj učinkovito organizirano. Vmesna ocena je pokazala, da se zainteresirane strani pri programu strinjajo, da je za delovanje carinske unije EU program Skupnosti nujen.

S programom Carina so vzpostavljene strukture za organizirano izmenjavo znanja in izkušenj med cariniki. Program Carina je postal zaradi teh struktur referenčni okvir za sodelovanje na področju izvajanja carinske politike Evropske unije. Prvina programa je prožnost, ki upravam držav članic daje možnost, da se s prilagojeno rešitvijo odzovejo na posamezno potrebo. Brez programa 2013 ne bi bilo mogoče sistematično organizirati izmenjave podatkov in znanja med carinskimi upravami in na vseh področjih carinske politike. Če se program Carina ne bo nadaljeval, bodo vzpostavljene strukture in stiki prekinjeni, saj med njimi ne bo več veznega člena. Carinske uprave bi se posledično lahko ukvarjale same s seboj, namesto da bi spodbujale izmenjavo znanja in učenje na podlagi izkušenj drugih.

5.3. Cilji in pričakovani rezultati predloga ter z njimi povezani kazalniki v okviru ABM

Program je oblikovan tako, da zagotavlja izpolnitev naslednjih splošnih ciljev:

(a) zagotovitve ujemanja dejavnosti na carinskem področju s potrebami notranjega trga, vključno z varnostjo dobavne verige;

(b) vzajemnega delovanja in izvajanja nalog carinskih uprav tako učinkovito, kakor da bi bile ena sama uprava, ob zagotavljanju enakovredne kontrole v vsaki točki carinskega območja Skupnosti in podpore zakoniti poslovni dejavnosti;

(c) potrebnega varstva finančnih interesov Skupnosti;

(d) krepitve varnosti državljanov;

(e) priprave za širitev, kar vključuje izmenjavo izkušenj in znanja s carinskimi upravami zadevnih držav.

Posebni cilji programa so:

(a) zmanjšati upravno obremenitev in stroške gospodarskih subjektov zaradi usklajevanja na podlagi boljše standardizacije in poenostavitve carinskih sistemov ter kontrol zlasti pri vnosu podatkov in obvladovanju tveganja;

(b) opredeliti, razviti in uporabiti najboljšo delovno prakso zlasti na področju predhodnega in naknadnega revizijskega nadzora, analize tveganja, varnostnih kontrol in poenostavljenih postopkov;

(c) ohraniti sistem merjenja učinkovitosti držav članic v carinskih upravah, da bi se izboljšala učinkovitost;

(d) podpirati dejavnosti za preprečevanje nepravilnosti s hitrim zagotavljanjem informacij v zvezi s kontrolo carinarnicam na mejah;

(e) skupaj s potrebnimi zakonskimi in upravnimi spremembami podpirati oblikovanje vseevropskega okolja elektronske carine z razvojem interoperabilnih komunikacijskih sistemov in sistemov za izmenjavo informacij;

(f) vzdrževati sedanje komunikacijske in informacijske sisteme ter po potrebi razviti in vzpostaviti nove sisteme;

(g) izvajati dejavnosti, ki bodo zagotavljale podporo carinskim službam držav, ki se pripravljajo na pristop;

(h) prispevati k vzpostavitvi kakovostnih carinskih uprav v tretjih državah;

(i) izboljšati sodelovanje med carinskimi upravami Skupnosti in tretjih držav, zlasti držav partneric, ki sodelujejo pri evropski sosedski politiki;

(j) razviti in okrepiti enotno usposabljanje.

Komisija bo vsako leto oblikovala delovni program.

Kazalniki

Kazalniki bodo oblikovani pred začetkom programa Carina 2013.

5.4. Metoda izvedbe (okvirna)

X Centralizirano upravljanje

Neposredno Komisija

6. SPREMLJANJE IN OCENJEVANJE

6.1. Sistem spremljanja

Kazalniki bodo oblikovani tako, da bo omogočeno redno spremljanje napredka.

Uprave pošljejo Komisiji vse podatke, ki so potrebni, da bodo poročila o nadaljnjem spremljanju pripravljena čim bolj učinkovito.

6.2. Ocenjevanje

6.2.1. Ocena učinka

Ocena učinka je bila pripravljena in bo spremljala predlog.

6.2.2. Predhodna ocena

Predhodno oceno je zamenjala ocena učinka.

6.2.3. Ukrepi, sprejeti po vmesni/naknadni oceni (na podlagi podobnih preteklih izkušenj)

6.2.4. Oblika in pogostnost prihodnje ocene

Poročilo o vmesni oceni bo zagotovilo prvo oceno rezultatov, pridobljenih na podlagi vmesnih rezultatov programa glede učinkovitosti in uspešnosti. Ustreznost prvotnih ciljev programa bo tudi ocenjena zaradi preverjanja, ali je treba predvideti spremembe ali prilagoditve v drugi fazi izvajanja programa. Vmesno poročilo bo temeljilo na poročilih, ki so jih predložile sodelujoče države, in na drugih razpoložljivih podatkih. Pripravila ga bo Komisija.

Končno poročilo bo temeljilo na vmesni oceni, končnih poročilih sodelujočih držav in vseh drugih razpoložljivih podatkih. Dalo bo končno oceno o učinkovitosti in uspešnosti programa na podlagi primerjave dobljenih rezultatov s cilji programa. Predvidijo se lahko druga ocenjevalna merila, kakor sta uporabnost in vzdržnost.

1. Vmesna in končna ocena programa sta opravljeni v okviru pristojnosti Komisije na podlagi poročil, ki so jih pripravile sodelujoče države iz drugega odstavka, in drugih ustreznih informacij.

Vmesna ocena je pregled rezultatov, pridobljenih na podlagi vmesne realizacije programa glede učinkovitosti in uspešnosti, ter nadaljnje ustreznosti začetnih ciljev programa. Poleg tega mora oceniti porabo sredstev in napredek pri nadaljnjem spremljanju in izvajanju.

Končna ocena mora med drugim vsebovati oceno učinkovitosti in uspešnosti dejavnosti v okviru programa.

2. Sodelujoče države pošljejo Komisiji:

(a) najpozneje do 31. marca 2011 vmesno poročilo z oceno ustreznosti, učinkovitosti in uspešnosti programa;

(b) najpozneje do 31. marca 2014 končno poročilo z oceno, ki med drugim vsebuje oceno učinkovitosti in uspešnosti programa.

3. Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu:

(a) najpozneje do 30. septembra 2011 vmesno poročilo z oceno iz prvega odstavka in sporočilo o umestnosti nadaljevanja programa;

(b) najpozneje do 30. septembra 2014 končno poročilo z oceno iz prvega odstavka.

7. Ukrepi proti goljufijam

Izdatki za razvoj varne vseevropske računalniške infrastrukture in drugih dejavnosti v okviru programa se pred izplačilom v skladu s pogodbo predložijo službam Komisije v običajni postopek preverjanja, pri čemer se upoštevajo pogodbene obveznosti ter zdravo finančno in splošno poslovodenje. Ukrepi proti goljufijam (nadzori, poročila itd.) se predvidijo v vseh pogodbah, sklenjenih med Komisijo in upravičenci.

Skupni ukrepi (instrumenti sredstev, povezanih z osebjem), se plačujejo iz proračuna za „skupne ukrepe“ programa Carina 2013. Uradnikom se povrnejo naslednji stroški:

Vsaka država članica ima kontaktno točko za program Carina, ki prejme predplačilo za povrnitev potnih stroškov in nadomestila za stroške bivanja uradnikov, ki sodelujejo v dejavnostih v okviru programa Carina, v skladu s finančnimi pravili, ki so bila vzpostavljena za programe. Ta kontaktna točka prav tako povrne organizacijske stroške, ki so jasno opredeljeni v finančnem vodniku programa. Sodelujoče države morajo o teh izdatkih poročati z orodji za poročanje o dejavnostih in hraniti dodatne dokumente v lokalnih arhivih vsaj še pet let po koncu proračunskega leta, v katerem so bili ti odhodki.

Sodelujočim iz tretjih držav, mednarodnih organizacij ali zasebnega sektorja stroške povrne neposredno Komisija v skladu z običajnim postopkom.

Nadzorne obiske v državah članicah izvajajo finančne službe Komisije, da zagotovijo skladnost s finančnimi pravili, ki se uporabljajo pri upravljanju programa.

8. PODROBNI PODATKI O SREDSTVIH

8.1. Cilji predloga z vidika stroškov financiranja

(Navedba ciljev, ukrepov in realizacij) | Vrsta realizacije | Povprečni stroški | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Leto 2013 | SKUPAJ |

Leto 2008 | Leto 2009 | Leto 2010 | Leto 2011 | Leto 2012 | Leto 2013 |

Uradniki in začasno osebje[18] (14 01 01) | A*/AD | 14 | 14 | 14 | 14 | 14 | 14 |

B*, C*/AST | 14 | 14 | 14 | 14 | 14 | 14 |

Osebje, financirano[19] na podlagi člena 14 01 02 | 12 | 14 | 14 | 14 | 14 | 14 |

Drugo osebje[20], financirano na podlagi člena 14 01 04/05* | 7 | 7 | 7 | 7 | 7 | 7 |

SKUPAJ | 47 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 |

* Človeški viri vključujejo osebje, ki je že navedeno v predlogu odločbe o brezpapirnem okolju za carino in trgovino (COM(2005) 609) in v predlogu uredbe o Carinskem zakoniku Skupnosti (COM(2005) 608, ter osebje, dodeljeno za upravljanje programa (2A*, 2.B*/C*, 1 SNE).

8.2.2. Opis nalog, ki izhajajo iz ukrepa

Skupaj so potrebna povečanja:

2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |

A* | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

B* /C* | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Napoteni nacionalni strokovnjaki | 3 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Strokovnjaki | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Povečanje človeških virov vključuje osebje, ki je že navedeno v predlogu odločbe o brezpapirnem okolju za carino in trgovino (COM(2005) 609) in v predlogu uredbe o Carinskem zakoniku Skupnosti (COM(2005) 608.

8.2.3. Človeški viri – viri delovnih mest (obvezno)

x Delovna mesta, trenutno določena za upravljanje programa, ki se nadomesti ali podaljša: 9 delovnih mest, trenutno določenih za to dejavnost, bo še vedno obstajalo v okviru e-carine in posodobljenega carinskega zakonika ter 8 delovnih mest je bilo že predhodno določenih za te ukrepe v okviru proračunskega postopka za leto 2006

x Delovna mesta, ki so bila predhodno določena v okviru izvajanja LSP/PPP za leto 2007: 8 delovnih mest, zahtevanih v okviru e-carine in posodobljenega carinskega zakonika

( Delovna mesta, ki bodo zahtevana v naslednjem postopku LSP/PPP

( Delovna mesta, ki bodo prerazporejena z uporabo razpoložljivih človeških virov znotraj zadevne službe (notranja prerazporeditev):

( Delovna mesta, potrebna za leto n, ki niso predvidena za izvajanje LSP/PPP za zadevno leto

8.2.4. Drugi upravni odhodki, vključeni v referenčni znesek (14 01 04/05 – Odhodki za upravno poslovodenje)

v milijonih EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Proračunska vrstica (številka in ime postavke) | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | SKUPAJ |

Druga tehnična in upravna pomoč | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

– notranja * | 1.132 | 1.132 | 1.132 | 1.132 | 1.132 | 1.132 | 6.792 |

– zunanja | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

Tehnična in upravna pomoč SKUPAJ | 1.132 | 1.132 | 1.132 | 1.132 | 1.132 | 1.132 | 6.792 |

* Tehnična in upravna pomoč vključuje le osebje, ki je že navedeno v predlogu odločbe o brezpapirnem okolju za carino in trgovino (COM(2005) 609) in v predlogu uredbe o Carinskem zakoniku Skupnosti (COM(2005) 608.

8.2.5. Stroški financiranja človeških virov in z njimi povezani stroški, ki niso vključeni v referenčni znesek

v milijonih EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Vrsta človeških virov | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | SKUPAJ |

Uradniki in začasno osebje (14 01 01) | 3.024 | 3.024 | 3.024 | 3.024 | 3.024 | 3.024 | 18.144 |

Osebje, financirano na podlagi člena 14 01 02 (pomožno osebje, napoteni nacionalni strokovnjaki, pogodbeno osebje itd.) (navesti proračunsko vrstico) | 0.768 | 0.896 | 0.896 | 0.896 | 0.896 | 0.896 | 5.248 |

Stroški za človeške vire in z njimi povezani stroški (ki NISO vključeni v referenčni znesek) SKUPAJ | 3.792 | 3.920 | 3.920 | 3.920 | 3.920 | 3.920 | 23.392 |

Izračun – Uradniki in začasni uslužbenci

Kadar je to ustrezno, se je treba s sklicevati na točko 8.2.1.

108 000 EUR na leto za uradnike/začasno osebje

Izračun – Osebje, financirano iz člena 14 01 02

Kadar je to ustrezno, se je treba s sklicevati na točko 8.2.1.

64 000 EUR na leto za osebje, financirano na podlagi člena 14 01 02

Izračun – Osebje, financirano na podlagi člena 14 01 04/05

Kadar je to ustrezno, se je treba s sklicevati na točko 8.2.1.

161 700 EUR na leto za osebje, financirano na podlagi člena 14 01 04/05

8.2.6. Drugi upravni odhodki, ki niso vključeni v referenčni znesek v milijonih EUR (na tri decimalna mesta natančno) |

2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | SKUPAJ |

14 01 02 11 01 – Službene poti | 0.300 | 0.300 | 0.300 | 0.300 | 0.300 | 0.300 | 1.800 |

14 01 02 11 02 – Sestanki in konference | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

14 01 02 11 03 – Odbori[22] | 0.012 | 0.012 | 0.012 | 0.012 | 0.012 | 0.012 | 0.072 |

14 01 02 11 04 – Študije in posvetovanja | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

14 01 02 11 05 - Informacijski sistemi | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

2 Drugi odhodki za poslovodenje SKUPAJ (14 01 02 11) | 0.312 | 0.312 | 0.312 | 0.312 | 0.312 | 0.312 | 1.872 |

3 Drugi odhodki upravne narave (opredeliti, vključno s sklicem na proračunsko vrstico) | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

Upravni odhodki, razen stroškov za človeške vire in stroškov, povezanih z njimi (ki NISO vključeni v referenčni znesek), SKUPAJ | 0.312 | 0.312 | 0.312 | 0.312 | 0.312 | 0.312 | 1.872 |

* Sestanki, ki so že navedeni v predlogu odločbe o brezpapirnem okolju za carino in trgovino (COM(2005) 609) in v predlogu uredbe o Carinskem zakoniku Skupnosti (COM(2005) 608.

Izračun – Drugi upravni odhodki, ki niso vključeni v referenčni znesek

1 000 EUR na službeno pot

Odbori: Odbor za komitologijo: Odbor Carina, en sestanek na leto, potni stroški za 27 strokovnjakov

[1] COM/2005/11 z dne 6. aprila 2005 (Ocena učinka – SEC 2005/423).

[2] Poimenovanje program Carina se nanaša na program Carina kot tak, ne glede na to, ali gre za Carino 2000, 2002, 2007 ali 2013. Kadar se sklicujemo na določen program, navajamo program 2007 ali program 2013.

[3] COM(2005)330 z dne 20. julija 2005 in SEC(2005)622/3 z dne 2. maja 2005.

[4] UL L 144, 30.4.2004, popravljena različica v UL L 181, 18.5.2004, str.2.

[5] SEC(2005)609 konč., 30.11.2005.

[6] UL C, , str. .

[7] UL C, , str. .

[8] UL L 36, 12.2.2003, str. 1.

[9] Vnesti datum med pogajanji.

[10] UL C 172, 18.6.1999, str. 1, sporazum, kakor je bil nazadnje spremenjen s Sklepom 2003/429/ES (UL L 147, 14.6.2003, str. 25).

[11] UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

[12] Diferencirana sredstva.

[13] Nediferencirana sredstva.

[14] Odhodki, ki ne spadajo v poglavje 14 01 zadevnega naslova 14.

[15] Odhodki v okviru člena 14 01 04 naslova 14.

[16] V vrstici upravnih odhodkov je predvidena možnost zunanjega izvajanja dejavnosti v okviru programa. Proračunski zneski bodo na voljo šele po opravljeni študiji izvedljivosti v letu 2006.

[17] Odhodki v okviru člena 14 01, razen odhodkov v okviru členov 14 01 04 ali 14 01 05.

[18] Stroški zanje NISO kriti z referenčnim zneskom.

[19] Stroški zanje NISO kriti z referenčnim zneskom.

[20] Stroški zanje so zajeti v referenčnem znesku.

[21] S sklicevanjem na posebni zakonodajni finančni izkaz za zadevno (zadevne) izvajalsko (izvajalske) agencijo (agencije).

[22] Opredeliti vrsto odbora in skupino, v katero spada.