[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 13.2.2007

SEC(2007) 192 konč.

Priporočilo

MNENJE SVETA

v skladu s členom 9(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi konvergenčnega programa Švedske, 2006–2009

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Splošno ozadje

Pakt stabilnosti in rasti, ki je začel veljati 1. julija 1998, temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje razmer za stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki pospešuje ustvarjanje delovnih mest. Reforma Pakta iz leta 2005 je potrdila njegovo koristnost pri utrjevanju proračunske discipline, je pa poskusila okrepiti njegovo učinkovitost in gospodarsko podlago ter zavarovati dolgoročno vzdržnost javnih financ.

Uredba Sveta (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1], ki je del Pakta stabilnosti in rasti, določa, da morajo države članice Svetu in Komisiji predložiti programe stabilnosti ali konvergenčne programe ter njihove letne dopolnitve (države članice, ki so že sprejele enotno valuto, predložijo programe stabilnosti ali njihove dopolnitve, države članice, ki je še niso sprejele, predložijo konvergenčne programe oziroma njihove dopolnitve). Prvi konvergenčni program Švedske je bil predložen decembra 1998. V skladu z Uredbo je Svet na podlagi priporočila Komisije in po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom podal mnenje 8. februarja 1999. V skladu z istim postopkom Komisija oceni dopolnitve programov stabilnosti in konvergenčnih programov, preuči jih prej navedeni odbor, po potrebi pa jih preuči še Svet.

Ozadje ocene dopolnitve programa

Komisija je preučila najnovejšo dopolnitev konvergenčnega programa Švedske, predloženo 7. decembra 2006, in sprejela priporočilo za zadevno mnenje Sveta (glej okvir z glavnimi točkami ocene).

Kot ozadje za oceno proračunske strategije v novem konvergenčnem programu naslednji odstavki povzemajo:

1. gospodarsko in proračunsko uspešnost zadnjih desetih let,

2. najnovejšo oceno stanja države pri preventivnem delu Pakta stabilnosti in rasti (povzetek mnenja Sveta o predhodni dopolnitvi konvergenčnega programa), ter

3. oceno Komisije o nacionalnem programu reform iz novembra 2006.

Nedavna ekonomska in proračunska uspešnost

Gospodarska uspešnost Švedske je bila v zadnjih desetih letih na splošno na visoki ravni. Realna rast BDP je bila višja kot v euroobmočju. Takšno rast so zaznamovali znaten razvoj produktivnosti in prispevki neto izvoza k rasti. Presežek tekočega računa je stalno naraščal. Stopnja brezposelnosti je nižja kot v euroobmočju in se je še znižala, čeprav za domače razmere še vedno velja za visoko. Stopnja vključenosti na trgu dela je razmeroma visoka. Inflacija je nizka, kar odraža verodostojno monetarno politiko, ki temelji na ciljnih stopnjah inflacije. Kot tudi drugje, so se realne in minimalne obrestne mere znižale. Stanje javnih financ, ki jih urejajo pravila nacionalnega okvira, je trdno in kaže na povprečni presežek proračuna, ki je na splošno v skladu s ciljem nacionalnega presežka 2 % skozi cikel. Splošni delež bruto javnega dolga se je postopno znižal in je trenutno precej pod mejno vrednostjo 60 %.

Ocena v mnenju Sveta o predhodnem programu

Svet je 24. januarja 2006 sprejel mnenje o predhodni dopolnitvi konvergenčnega programa, ki zajema obdobje 2005–2009. Svet je mnenja, da je proračunski položaj na splošno zdrav in proračunska strategija zagotavlja dober zgled proračunskih politik, ki se izvajajo v skladu s Paktom stabilnosti in rasti.

Švedska uporablja prehodno obdobje (ki se izteče spomladi 2007) za izvršitev odločitve Eurostata z dne 2. marca 2004 o sektorski razvrstitvi pokojninskih shem, financiranih s skladi. Skladnost z odločitvijo Eurostata bo zmanjšala presežek za okrog 1 % BDP letno in povečala javni dolg za 0,5 odstotne točke.

Ocena Komisije o nacionalnem programu reform iz novembra 2006

Poročilo o izvajanju nacionalnega programa reform Švedske, ki ga je popravila nova vlada in ga določa prenovljena lizbonska strategija za rast in delovna mesta, je bilo predloženo 28. novembra 2006. Nacionalni program reform Švedske kot ključne izzive ali prednostne naloge opredeljuje: potrebo po visoki stopnji vključenosti v trg dela in opravljenih urah kot tudi spodbujanje na znanju temelječega gospodarstva z okoljsko učinkovitimi proizvodnimi procesi.

Ocena Komisije tega programa (sprejeta kot del letnega poročila o napredku [2] iz decembra 2006) je pokazala, da Švedska zelo dobro napreduje pri izvajanju nacionalnega programa reform. Stabilno usmerjen makroekonomski okvir je ustrezen in vodi k dobrim rezultatom. Vložilo se je ogromno truda, da bi okrepili spodbude za delo. Potrebni so dodatni ukrepi za izboljšanje konkurenčnosti storitev.

Glede na opravljen napredek se Švedsko spodbuja, da se usmeri tudi na naslednja področja: ureditveni ukrepi za izboljšanje konkurenčnosti, sistem presoje vpliva, boljša ureditev, ponudba delovne sile in opravljene ure, stopnja zaposlenosti priseljencev in mladih ter ponovno vključevanje ljudi, ki so na bolniškem dopustu.

Okvir: glavne točke za oceno Kot določata člen 5(1) (za programe stabilnosti) in člen 9(1) (za konvergenčne programe) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97, ocena upošteva naslednje točke: ali so ekonomske predpostavke, na katerih temelji program, verjetne; srednjeročni proračunski cilj, ki ga je predložila država članica, in ali so prilagoditvene poti za njegovo dosego ustrezne; ali ukrepi, sprejeti in/ali predlagani za upoštevanje teh prilagoditvenih poti, zadoščajo za uresničitev srednjeročnega cilja v okviru konjunkturnega cikla; ali so pri oceni prilagoditvenih poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja prizadevanja za usklajevanje večja v času dobrih gospodarskih razmer, medtem ko so lahko prizadevanja v času slabih gospodarskih razmer manjša, in ali si za države članice euroobmočja in MDT II zadevna država članica prizadeva za letno izboljšanje svojega proračunskega stanja, iz katerega so izločeni vplivi konjunkture ter enkratnih in začasnih ukrepov, z 0,5 % BDP kot merilom za dosego srednjeročnega proračunskega cilja; izvajanje večjih strukturnih reform, ki imajo neposredne dolgoročne učinke na prihranek pri izdatkih (vključno s spodbujanjem potencialne rasti) in torej preverljiv učinek na dolgoročno vzdržnost javnih financ (pod pogojem, da se glede referenčne vrednosti 3 % BDP ohrani ustrezna varnostna meja in se pričakuje vrnitev proračunskega stanja v programskem obdobju na srednjeročni proračunski cilj), in sicer pri določanju prilagoditvenih poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja (za države članice, ki ga še niso dosegle) ali pri odobritvi začasnega odklona od srednjeročnega proračunskega cilja (za države članice, ki so ga dosegle), pri tem pa se nameni posebna pozornost pokojninskim reformam, ki uvajajo večstebrni sistem, ki vključuje obvezen, v celoti naložbeni pokojninski steber; ali so ekonomske politike zadevne države članice skladne s širšimi smernicami ekonomskih politik. Verjetnost makroekonomskih predpostavk programa se oceni glede na napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 in tudi z uporabo skupno dogovorjene metodologije za ocenjevanje potencialnih rezultatov in ciklično prilagojenih saldov. Skladnost s širšimi smernicami ekonomskih politik se oceni na podlagi širših smernic ekonomskih politik na področju javnih financ, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008. Pri oceni se preučijo tudi: razvoj deleža dolga in obeti za dolgoročno vzdržnost javnih financ, ki jim je treba posvečati „zadostno pozornost pri nadzoru proračunskih stanj“ v skladu s poročilom Sveta z dne 20. marca 2005 o „Izboljšanju izvajanja Pakta stabilnosti in rasti“. Sporočilo Komisije z dne 12. oktobra 2006 določa pristop k oceni dolgoročne vzdržnosti javnih financ[3]; stopnja integracije z nacionalnim programom reform, ki ga predložijo države članice v skladu z lizbonsko strategijo za rast in delovna mesta. V spremni opombi Evropskemu svetu z dne 7. junija 2005 o širših smernicah ekonomskih politik za obdobje 2005–2008 je Svet Ecofin navedel, da morajo biti nacionalni programi reform skladni s programi stabilnosti in konvergenčnimi programi; skladnost s kodeksom ravnanja[4], ki med drugim določa skupno strukturo in vrsto razpredelnic s podatki za programe stabilnosti in konvergenčne programe. |

- Priporočilo

MNENJE SVETA

v skladu s členom 9(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi konvergenčnega programa Švedske, 2006–2009

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[5] in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

4. Svet je [27. februarja 2007] proučil dopolnitev konvergenčnega programa Švedske, ki zajema obdobje 2006–2009.

5. Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo realna rast BDP spustila s 4 % v letu 2006 na povprečno 3 % v ostalem programskem obdobju, čeprav bo še naprej blizu svojega potenciala. Zdi se, da ta scenarij, ocenjen na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov, temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti, pri čemer bo rast v letu 2006 verjetno celo višja. Videti je, da so v programu tudi napovedi glede inflacije stvarne.

6. Za leto 2006 je bil javnofinančni presežek v jesenski napovedi služb Komisije leta 2006 ocenjen na 2,8 % BDP, pri čemer je bila napoved iz predhodne dopolnitve konvergenčnega programa 0,9 % BDP. Razlika odraža predvsem bazni učinek presežka, ki je veliko višji, kot se je pričakovalo v letu 2005. Na podlagi razpoložljivih podatkov o denarnih tokovih se zdi, da bo presežek v letu 2006 zaradi nižjih primarnih odhodkov in višjih davčnih prihodkov verjetno višji kot so predvidele službe Komisije.

7. Dopolnitev programa potrjuje, da povprečni presežek proračuna v višini 2 % BDP skozi cikel ostaja ključno proračunsko pravilo, ki ga podpirajo tudi večletne zgornje meje odhodkov. Vlada bo spomladi 2007 z zakonom o finančni politiki ponovno ocenila sedanji cilj javnofinančnega presežka ter pri tem upoštevala odločitev Eurostata o razvrstitvi pokojninskih sistemov, ki se financirajo iz drugega stebra[6]. Po izteku prehodnega obdobja za izvajanje te odločitve (spomladi 2007) bo presežek nižji za približno 1 % BDP letno in bruto javni dolg v razmerju do BDP bo popravljen navzgor za okoli 0,5 % BDP. Proračunska strategija, predstavljena v dopolnitvi, predvideva padec presežka v letu 2007 (s 3 % BDP v letu 2006 na 2,4 %), ki mu bo sledilo postopno povečanje (do 3,1 % v letu 2009); razvoj primarnega presežka bo podoben. Tako delež odhodkov kot prihodkov v razmerju do BDP se skozi vse programsko obdobje postopoma znižujeta. Strategija se do določene mere osredotoča na konec programskega obdobja, pri čemer se znatna znižanja davkov v letu 2007 samo delno financirajo. V primerjavi s prejšnjo posodobitvijo je načrtovani razvoj presežka (začetno zmanjšanje, ki mu sledi postopno povečanje) podoben, vendar z višjim neto položajem glede posojanja skozi vse programsko obdobje.

8. Načrtuje se, da bo strukturni presežek (tj. ciklično prilagojeni presežek brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan na podlagi skupno dogovorjene metodologije, ostal večji od 2 % BDP skozi vse programsko obdobje. Kot v predhodni dopolnitvi konvergenčnega programa je srednjeročni cilj za proračunski položaj, določen v programu, enak zgoraj omenjenemu cilju povprečnega proračunskega presežka v višini 2 % BDP skozi gospodarski cikel (tj. v strukturnem smislu), ki se ga s programom načrtuje ohraniti v celotnem programskem obdobju. Ker srednjeročni cilj znatno presega najnižje merilo (primanjkljaj, ocenjen v višini okoli 1 % BDP), bi moral pri doseganju izpolniti cilj zagotovitve varnostne rezerve za preprečitev pojava čezmernega primanjkljaja. Poleg tega srednjeročni cilj znatno presega tistega, ki je predviden za delež dolga in povprečno dolgoročno rast potencialnega proizvoda.

9. Tveganja za proračunske napovedi v programu so po letu 2007 na splošno videti uravnotežena. Zdi se, da makroekonomski obeti in napovedi glede davčnih prihodkov odražajo verjetne predpostavke, kljub določeni negotovosti v zvezi s prihodnjo uspešnostjo davkov od kapitalskih dobičkov. Ciljne odhodke podpirajo dobri rezultati, doseženi na podlagi zgoraj omenjene zgornje meje odhodkov.

10. Glede na to oceno tveganja se zdi, da proračunska naravnanost v programu zadostuje, da se srednjeročni cilj programa ohrani skozi vse programsko obdobje, kakor je predvideno v programu. Poleg tega zagotavlja dovolj varnostne rezerve, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja, 3 % BDP, ob običajnih makroekonomskih nihanjih skozi vse programsko obdobje. Vendar obstaja tveganje, da se bo naravnanost davčne politike, ki jo določa program, v letu 2007, ko se pričakuje nadaljevanje dobrih gospodarskih razmer, izkazala za prociklično. To ne bi bilo v skladu s Paktom stabilnosti in rasti.

11. Ocenjuje se, da se je bruto javni dolg v letu 2006 zmanjšal na 46,5 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. Program predvideva, da se bo delež dolga v programskem obdobju še nadaljnje znižal za okoli 13,5 odstotne točke.

12. Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva na Švedskem je nižji od povprečja EU, saj naj bi se odhodki za pokojnine glede na delež BDP dolgoročno razmeroma ustalili, na kar vpliva reforma pokojninskega sistema, zaradi katere se bodo odhodki občutno zmanjšali. Začetno proračunsko stanje z visokim primarnim presežkom prispeva k zmanjšanju bruto javnega dolga in akumulaciji sredstev. Ohranjanje zdravih javnih financ z načrtovanimi nadaljnjimi presežki bi prispevalo tudi k omejevanju tveganj za vzdržnost javnih financ. Na splošno se zdi, da je Švedska izpostavljena nizkemu tveganju kar zadeva vzdržnost javnih financ.

13. Konvergenčni program vsebuje kvalitativno oceno splošnega učinka poročila o izvajanju nacionalnega programa reform iz novembra 2006 v okviru srednjeročne davčne strategije. Poleg tega zagotavlja nekatere sistematske informacije glede neposrednih proračunskih stroškov ali prihrankov bistvenih reform, ki so predvidene v nacionalnem programu reform, proračunske napovedi upoštevajo učinek na javne finance, ki ga imajo vsi ukrepi, navedeni v nacionalnem programu reform. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v konvergenčnem programu, so skladni z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform. Oba programa predvidevata zlasti izvajanje ukrepov za povečanje ponudbe delovne sile.

14. Proračunska strategija v programu je na splošno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008.

15. Kar zadeva zahtevo po podatkih, določeno v kodeksu ravnanja za programe stabilnosti in konvergenčne programe, vsebuje program nekatere pomanjkljivosti glede obveznih in neobveznih podatkov[7].

Splošni zaključek je, da je srednjeročni proračunski položaj na splošno zdrav in proračunska strategija zagotavlja dober zgled proračunskih politik v skladu s Paktom stabilnosti in rasti. Vendar je pomembno zagotoviti, da se poslabšanje strukturnega proračunskega položaja v letu 2007, ki je povezano s strukturnimi reformami, katerih namen je spodbuditi višjo stopnjo vključenosti v trg dela, ne bo preneslo na naslednja leta.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij 1

2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

Realni BDP (spremembe v %) | KP dec. 2006 | 2,7 | 4,0 | 3,3 | 3,1 | 2,7 |

COM nov. 2006 | 2,7 | 4,0 | 3,3 | 3,1 | ni podatkov |

KP dec. 2005 | 2,4 | 3,1 | 2,8 | 2,3 | ni podatkov |

Inflacija po HICP2 (%) | KP dec. 2006 | 1,3 | 1,9 | 2,2 | 1,5 | 1,9 |

COM nov. 2006 | 0,8 | 1,5 | 1,6 | 1,8 | ni podatkov |

KP dec. 2005 | 1,5 | 1,5 | 2,0 | 2,0 | ni podatkov |

Proizvodna vrzel (v % potencialnega BDP) | KP dec. 20063 | -0,7 | 0,0 | 0,3 | 0,3 | 0,3 |

COM nov. 20067 | -0,5 | 0,2 | 0,5 | 0,6 | ni podatkov |

KP dec. 20053 | -0,4 | -0,1 | 0,1 | -0,1 | ni podatkov |

Javnofinančni saldo (v % BDP) | KP dec. 2006 | 3,0 | 3,0 | 2,4 | 2,7 | 3,1 |

COM nov. 2006 | 3,0 | 2,8 | 2,4 | 2,5 | ni podatkov |

KP dec. 2005 | 1,6 | 0,9 | 1,2 | 1,7 | ni podatkov |

Primarni saldo (v % BDP) | KP dec. 2006 | 4,6 | 4,5 | 4,1 | 4,2 | 4,6 |

COM nov. 2006 | 4,6 | 4,5 | 4,1 | 4,3 | ni podatkov |

KP dec. 2005 | 3,2 | 2,5 | 3,0 | 3,6 | ni podatkov |

Ciklično prilagojeni saldo (v % BDP) | KP dec. 20063 | 3,4 | 3,0 | 2,2 | 2,5 | 3,0 |

COM nov. 2006 | 3,3 | 2,7 | 2,1 | 2,1 | ni podatkov |

KP dec. 20053 | 1,8 | 0,9 | 1,1 | 1,7 | ni podatkov |

Strukturni saldo4 (v % BDP) | KP dec. 20065 | 3,0 | 3,0 | 2,2 | 2,5 | 3,0 |

COM nov. 20066 | 2,9 | 2,7 | 2,1 | 2,1 | ni podatkov |

KP dec. 2005 | 1,8 | 0,9 | 1,1 | 1,7 | ni podatkov |

Bruto javni dolg (v % BDP) | KP dec. 2006 | 50,3 | 46,5 | 41,5 | 37,4 | 33,0 |

COM nov. 2006 | 50,4 | 46,7 | 42,6 | 38,7 | ni podatkov |

KP dec. 2005 | 50,9 | 49,4 | 47,8 | 46,0 | ni podatkov |

Opombe: 1Proračunske napovedi ne upoštevajo vpliva odločitve Eurostata z dne 2. marca 2004 o razvrstitvi pokojninskih shem, financiranih s skladi, ki jo je treba izvesti do objave obvestila iz spomladi 2007. Z upoštevanjem tega učinka bi javnofinančni saldo v skladu z dopolnitvijo programa znašal 2,0 % BDP v letu 2005, 2,0 % v letu 2006, 1,3 % v letu 2007, 1,6 % v letu 2008 in 2,0 % v letu 2009, medtem ko bi bruto javni dolg znašal 50,9 % BDP v letu 2005, 47,0 % v letu 2006, 42,0 % v letu 2007, 37,9 % v letu 2008 in 33,5 % v letu 2009. 2Podatki KP v zvezi z inflacijo se ocenijo na podlagi primerjave december–december, medtem ko podatki Komisije predstavljajo letno povprečje. To pojasni razliko med podatki Komisije in podatki HICP za leti 2005 in 2006. Poleg tega program predvideva, da bo HICP v letih 2008 in 2009 sledil UND1X (nacionalni indeks cen življenjskih potrebščin brez sprememb posrednih davkov, subvencij in odhodkov za obresti pri potrošniških posojilih). Vendar se pričakuje, da bo v letu 2007 HICP za 0,5 odstotne točke višji od inflacije po UND1X, pri čemer se poudarja padec inflacije po HICP v letu 2008, kot je napovedano v programu. 3 Izračuni služb Komisije na podlagi podatkov iz programa. 4 Ciklično prilagojeni saldo (kot v prejšnjih vrsticah) brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. 5Enkratni in drugi začasni ukrepi iz programa (0,4 % BDP v letu 2005; zmanjševanje primanjkljaja). 6Enkratni in drugi začasni ukrepi iz napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (0,4 % BDP v letu 2005; zmanjševanje primanjkljaja). 7 Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 2,6 %, 3,2 %, 3,1 % in 3,0 % v tem zaporedju v obdobju 2005–2008. Vir: Konvergenčni program (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (COM); izračuni služb Komisije. |

[1] UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Sporočilo Komisije spomladanskemu zasedanju Evropskega sveta, „Izvajanje prenovljene lizbonske strategije za rast in delovna mesta – Leto uresničevanja“, 12.12.2006, COM(2006) 816.

[3] Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu „Dolgoročna vzdržnost javnih financ v EU“, 12.10.2006, COM(2006) 574 in Generalni direktorat za gospodarske in finančne zadeve pri Evropski komisiji (2006), „The long-term sustainability of public finances in the European Union“, European Economy št. 4/2006.

[4] „Posebnosti izvajanja Pakta stabilnosti in rasti ter smernice za obliko in vsebino programov stabilnosti in konvergence “, ki jih je 11. oktobra 2005 potrdil Svet Ecofin.

[5] UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[6] Glej sporočili za javnost Eurostata št. 30/2004 z dne 2. marca 2004 in št. 117/2004 z dne 23. septembra 2004.

[7] Med manjkajoče zahtevane podatke spadajo med drugim nekateri deflatorji, davčna obremenitev in rast ustreznih tujih trgov.