89.

poziva države članice, naj odpravijo zlasti naslednje vrzeli pri nadaljnji harmonizaciji nacionalnih predpisov in uveljavijo prepoved tujih donacij: (a) prispevki v naravi tujih akterjev političnim strankam, fundacijam, osebam z javnimi funkcijami ali izvoljenim uradnikom, vključno s finančnimi posojili pravnih ali fizičnih oseb s sedežem zunaj EU in Evropskega gospodarskega prostora (EGP), razen evropskih volivcev, anonimnimi donacijami nad določenim pragom in neomejeno porabo za politične kampanje, ki omogočajo vpliv prek velikih donacij; politični posamezniki, akterji ali stranke, ki jim je tuji akter ponudil in/ali so sprejeli finančni prispevek ali prispevek v naravi od tujega akterja, morajo o tem poročati pristojnim organom, o tem pa je nato treba poročati na ravni EU, da se omogoči vseevropski nadzor; (b) slamnati donatorji z državljanstvom države članice (17): preglednost donatorjev, ki so fizične in pravne osebe, je treba zagotoviti z izjavami o skladnosti, ki potrjujejo status donatorja, in povečanjem izvršilnih pooblastil volilnih komisij; donacije iz EU, ki presegajo določen minimalni prag, bi morale biti registrirane v uradnem in javnem registru ter povezane s fizično osebo, določiti pa bi bilo treba tudi zgornjo mejo za donacije fizičnih in pravnih oseb (in subvencije) političnim strankam; (c) slamnate družbe in nacionalne hčerinske družbe tujih matičnih družb (18): slamnate družbe bi bilo treba prepovedati in uvesti strožje zahteve glede razkritja izvora financiranja prek matičnih družb; finančna sredstva in donacije političnim strankam, ki presegajo določen prag, morajo biti vpisani v javni register z uradnim imenom in naslovom, ki ju je mogoče povezati z obstoječo osebo, države članice pa bi morale zbirati te podatke; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo imeli organi v državah članicah pravico preiskati izvor financiranja, da bi preverili informacije domačih hčerinskih družb in obravnavali pomanjkanje zadostnih podatkov v nacionalnih registrih, zlasti v primerih, ko se uporabi mreža navideznih družb; (d) neprofitne organizacije in tretje strani (19), ki jih usklajujejo tuji akterji in katerih cilj je vplivati na volilne postopke: po vsej EU bi bilo treba proučiti možnost uvedbe enotnejših pravil in večje preglednosti v zvezi z organizacijami, ki financirajo politične dejavnosti, da bi neposredno vplivale na volilne postopke, kot so volitve in referendumske kampanje; takšna pravila neprofitnim organizacijam in tretjim osebam ne bi smela preprečevati, da prejmejo finančna sredstva za tematske kampanje; pravila, ki zagotavljajo preglednost financiranja ali donacij, morajo veljati tudi za politične fundacije; (e) spletni politični oglasi, za katere se pravila o oglaševanju na televiziji, radiu in v tiskanih medijih ne uporabljajo in ki običajno niso urejeni s predpisi na ravni EU: spletne politične oglase, ki jih kupujejo akterji iz držav zunaj EU in EGP, bi bilo treba prepovedati in zagotoviti popolno preglednost v zvezi s kupovanjem političnih oglasov na spletu s strani akterjev iz EU; poudarja, da je treba zagotoviti veliko večjo preglednost in demokratično odgovornost glede uporabe algoritmov; pozdravlja napoved Komisije o novem zakonodajnem predlogu o preglednosti sponzoriranih političnih vsebin, kot je bilo predlagano v akcijskem načrtu za evropsko demokracijo, katerega cilj bi moralo biti preprečevanje oblikovanja mozaika 27 različnih nacionalnih zakonodaj o spletnem političnem oglaševanju in strankam EU omogočiti spletne kampanje pred evropskimi volitvami, hkrati pa omejiti tveganje tujega vmešavanja, pri čemer bi bilo treba preučiti tudi, katera pravila, ki so jih politične stranke v posameznih državah članicah in glavne platforme družbenih medijev prostovoljno sprejele, lahko postanejo pravila za vse v EU; poziva države članice, naj posodobijo svoje nacionalne predpise o političnem oglaševanju, ki niso sledili postopnemu razvoju digitalnega medija kot primarnega načina političnega komuniciranja; poziva Komisijo, naj predlaga, kako demokratično opredeliti politično tematsko oglaševanje, da ne bodo zasebne pridobitne platforme več odločale o tem, kaj je tematsko in kaj ne; (f) uvedba spremljanja porabe za volitve prek neodvisnih revizorjev, informacije o porabi in donacijah pa bi bilo treba pravočasno dati na voljo neodvisnim revizorjem, s čimer bi zmanjšali tveganja, kot so navzkrižja interesov in lobiranje v zvezi s političnimi financami; pri vzpostavitvi proaktivnega razkritja bi morale imeti institucije, pristojne za finančne predpise, jasen mandat ter imeti možnost, vire in zakonska pooblastila za izvajanje preiskav in predložitev zadev v pregon;