Mnenje Evropskega odbora regij – Direktiva o industrijskih emisijah

(2022/C 498/16)

Poročevalec: Jean-Noël VERFAILLIE (FR/Renew Europe), župan mesta Marly Referenčna dokumenta: Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) in Direktive Sveta 1999/31/ES z dne 26. aprila 1999 o odlagališčih odpadkov COM(2022) 156 final Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o sporočanju okoljskih podatkov industrijskih obratov in vzpostavitvi portala industrijskih emisij COM(2022) 157 final

I. PREDLOGI SPREMEMB

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) in Direktive Sveta 1999/31/ES z dne 26. aprila 1999 o odlagališčih odpadkov

COM (2022) 156 final

Predlog spremembe 1

Uvodna izjava 16

Predlog Komisije Predlog spremembe OR (16) Učinkovitost prispevka Direktive 2010/75/EU h gospodarnosti z viri in energijski učinkovitosti ter krožnemu gospodarstvu v Uniji bi bilo treba povečati ob upoštevanju vodilnega načela energetske politike Unije, tj. načela „energijska učinkovitost na prvem mestu“. Zato bi morala dovoljenja, kadar je mogoče, določati obvezne mejne vrednosti okoljske učinkovitosti za ravni porabe in gospodarnosti z viri, vključno z uporabo vode, energije in recikliranih materialov na podlagi ravni okoljske učinkovitosti, povezanih z najboljšimi razpoložljivimi tehnikami, določenih v zaključkih o BAT. (16) Učinkovitost prispevka Direktive 2010/75/EU h gospodarnosti z viri in energijski učinkovitosti ter krožnemu gospodarstvu v Uniji bi bilo treba povečati ob upoštevanju vodilnega načela energetske politike Unije, tj. načela „energijska učinkovitost na prvem mestu“. Pristojni organi zato preučujejo možnost določitve obveznih mejnih vrednosti okoljske učinkovitosti za ravni porabe in gospodarnosti z viri, vključno z uporabo vode, energije in recikliranih materialov na podlagi ravni okoljske učinkovitosti, povezanih z najboljšimi razpoložljivimi tehnikami, določenih v zaključkih o BAT.

Obrazložitev

Predlog spremembe je tehnične narave in namenjen uskladitvi uvodne izjave s predlaganimi spremembami ustreznega člena.

Predlog spremembe 2

Uvodna izjava 25

Predlog Komisije Predlog spremembe OR (25) Doseganje ciljev Unije v zvezi s čistejšim, krožnim in podnebno nevtralnim gospodarstvom do leta 2050 zahteva korenito preobrazbo gospodarstva Unije. Skladno z 8. okoljskim akcijskim programom bi bilo zato treba od upravljavcev obratov, zajetih z Direktivo 2010/75/EU, zahtevati, da v svoje sisteme ravnanja z okoljem vključijo načrte preoblikovanja. Taki načrti preoblikovanja bodo dopolnjevali tudi zahteve glede poročanja podjetij o trajnostnosti v skladu z Direktivo 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (1) z zagotovitvijo sredstva za konkretno izvajanje teh zahtev na ravni obrata. Prva prednostna naloga je preoblikovanje energijsko intenzivnih dejavnosti iz Priloge I. Zato bi morali upravljavci energijsko intenzivnih obratov načrte preoblikovanja izdelati do 30. junija 2030. Od upravljavcev obratov, ki izvajajo druge dejavnosti iz Priloge I, bi bilo treba zahtevati, da načrte preoblikovanja izdelajo v okviru ponovnega preverjanja dovoljenja in njegove obnove po objavi odločitev o zaključkih o BAT, objavljenih po 1. januarju 2030. Čeprav bi morali biti načrti preoblikovanja še naprej okvirni dokumenti, pripravljeni na odgovornost upravljavcev, bi morala organizacija za presojo, s katero upravljavci sklenejo pogodbo v okviru svojih sistemov ravnanja z okoljem, preveriti, ali vsebujejo minimalne informacije, ki jih določi Evropska komisija v izvedbenem aktu, upravljavci pa bi morali načrte preoblikovanja objaviti. (25) Doseganje ciljev Unije v zvezi s čistejšim, krožnim in podnebno nevtralnim gospodarstvom do leta 2050 zahteva korenito preobrazbo gospodarstva Unije. Skladno z 8. okoljskim akcijskim programom bi bilo zato treba od upravljavcev obratov, zajetih z Direktivo 2010/75/EU, zahtevati, da v svoje sisteme ravnanja z okoljem vključijo načrte preoblikovanja. Taki načrti preoblikovanja bodo dopolnjevali tudi zahteve glede poročanja podjetij o trajnostnosti v skladu z Direktivo 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (1) z zagotovitvijo sredstva za konkretno izvajanje teh zahtev na ravni obrata. Prva prednostna naloga je preoblikovanje energijsko intenzivnih dejavnosti iz Priloge I. Zato bi morali upravljavci energijsko intenzivnih obratov okvirne načrte preoblikovanja izdelati do 30. junija 2030. Od upravljavcev obratov, ki izvajajo druge dejavnosti iz Priloge I, bi bilo treba zahtevati, da okvirne načrte preoblikovanja izdelajo v okviru ponovnega preverjanja dovoljenja in njegove obnove po objavi odločitev o zaključkih o BAT, objavljenih po 1. januarju 2030.

Obrazložitev

Predlog spremembe je tehnične narave in namenjen uskladitvi uvodne izjave s predlaganimi spremembami ustreznega člena.

Predlog spremembe 3

Člen 1, točka (5)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR (5) v členu 5 se doda naslednji odstavek 4: (5) v členu 5 se doda naslednji odstavek 4: „4. Države članice zagotovijo, da so dovoljenja, izdana v skladu s tem členom, na voljo preko spleta, brezplačna in neomejeno dostopna registriranim uporabnikom. Poleg tega je povzetek vsakega dovoljenja na voljo javnosti pod enakimi pogoji. Navedeni povzetek vključuje najmanj naslednje: „4. Države članice zagotovijo, da so dovoljenja, izdana v skladu s tem členom, na voljo preko spleta, brezplačna in neomejeno dostopna registriranim uporabnikom. Poleg tega je povzetek vsakega dovoljenja na voljo javnosti pod enakimi pogoji. Navedeni povzetek vključuje najmanj naslednje: (a) pregled glavnih pogojev za dovoljenje; (a) pregled glavnih pogojev za dovoljenje; (b) mejne vrednosti emisij in mejne vrednosti okoljske učinkovitosti; (b) mejne vrednosti emisij in mejne vrednosti okoljske učinkovitosti; (c) vsa odstopanja, odobrena v skladu s členom 15(4); (c) vsa odstopanja, odobrena v skladu s členom 15(4); (d) veljavne zaključke o BAT; (d) veljavne zaključke o BAT; (e) določbe za ponovno preverjanje in posodobitev dovoljenja; (e) določbe za ponovno preverjanje in posodobitev dovoljenja; (f) navedbo posebnega organa ali subjekta, pristojnega za zahteve za pojasnila in pritožbe. Komisija sprejme izvedbeni akt za določitev obrazca, ki se uporablja za povzetek iz drugega pododstavka. Navedeni izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom preučitve iz člena 75(2).“; Komisija sprejme izvedbeni akt za določitev obrazca, ki se uporablja za povzetek iz drugega pododstavka. Navedeni izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom preučitve iz člena 75(2).“;

Obrazložitev

Javnost bi morala biti obveščena o posebni ravni, ki je pristojna za zahteve za pojasnila in pritožbe, da bi preprečili stike z napačnim subjektom ali organom, saj to povzroča upravno breme za javno upravo in otežuje prejemanje informacij.

Predlog spremembe 4

Člen 1, točka (12)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR (12) člen 15 se nadomesti z naslednjim: (12) člen 15 se nadomesti z naslednjim: „Člen 15 „Člen 15 Mejne vrednosti emisij, mejne vrednosti okoljske učinkovitosti, enakovredni parametri in tehnični ukrepi Mejne vrednosti emisij, mejne vrednosti okoljske učinkovitosti, enakovredni parametri in tehnični ukrepi […] […] 3a. Pristojni organ določi mejne vrednosti okoljske učinkovitosti, ki zagotavljajo, da take mejne vrednosti učinkovitosti pri običajnih pogojih obratovanja ne presegajo ravni okoljske učinkovitosti, povezanih z najboljšimi razpoložljivimi tehnikami, kot je določeno v odločitvah glede zaključkov o BAT iz člena 13(5). 3a. Pristojni organ lahko določi mejne vrednosti okoljske učinkovitosti, ki zagotavljajo, da take mejne vrednosti učinkovitosti pri običajnih pogojih obratovanja ne presegajo ravni okoljske učinkovitosti, povezanih z najboljšimi razpoložljivimi tehnikami, kot je določeno v odločitvah glede zaključkov o BAT iz člena 13(5). […]“; […]“;

Obrazložitev

Obveznost določitve zavezujočih vrednosti učinkovitosti bi povzročila nedosledne predpise in ogrozila industrijsko preobrazbo. Ta zahteva bi morala biti prepuščena presoji pristojnih organov, potem ko bi natančna ocena pokazala, da to ne bi povzročilo nedoslednosti s pogoji za dovoljenje, ki so bili določeni drugje.

Predlog spremembe 5

Člen 1, točka (18a)

(nova točka)

Člen 25(3) Direktive 2010/75/EU Predlog spremembe OR (18a) člen 25(3) se nadomesti z naslednjim: 3. Države članice skladno s ciljem omogočiti zadevni javnosti dostop do sodišč določijo, kaj predstavlja zadosten interes in kršitev pravice. 3. Države članice skladno s ciljem omogočiti zadevni javnosti dostop do sodišč določijo, kaj predstavlja zadosten interes in kršitev pravice. S tem ciljem se interes katere koli nevladne organizacije, ki spodbuja varstvo okolja in ki izpolnjuje zahteve v okviru nacionalnega prava, šteje za zadosten za namen točke (a) odstavka 1. S tem ciljem se interes katere koli nevladne organizacije, ki spodbuja varstvo okolja in ki izpolnjuje zahteve v okviru nacionalnega prava, šteje za zadosten za namen točke (a) odstavka 1. S tem ciljem se interes katerega koli podnacionalnega javnega organa, katerega ozemlje ali prebivalstvo bi lahko bilo prizadeto, in izpolnjevanje katere koli zahteve nacionalnega prava štejeta za zadostna za namen točke (a) odstavka 1. Za take organizacije se šteje, da imajo pravice, ki so lahko kršene za namen točke (b) odstavka 1. Za take organizacije ali organe se šteje, da imajo pravice, ki so lahko kršene za namen točke (b) odstavka 1.

Obrazložitev

OR podpira sodelovanje javnosti in dostop lokalnih oblasti do pravnega varstva ter pozdravlja spremembe tega vidika, hkrati pa predlaga, da se lokalnim in regionalnim oblastem zagotovi dostop do pravnega varstva v vseh državah članicah, in poziva k zagotavljanju popolnih in pravočasnih informacij ter sodelovanju javnosti v vseh postopkih.

Predlog spremembe 6

Člen 1, točka (22)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR (22) vstavijo se naslednji členi 27a do 27d: (22) vstavijo se naslednji členi 27a do 27d: „[…] „[…] Člen 27d Člen 27d Preoblikovanje za čistejšo, krožno in podnebno nevtralno industrijo Preoblikovanje za čistejšo, krožno in podnebno nevtralno industrijo 1. Države članice od upravljavca zahtevajo, da v svoj sistem ravnanja z okoljem iz člena 14a do 30. junija 2030 vključi načrt preoblikovanja za vsak obrat, ki izvaja dejavnost iz točk 1, 2, 3, 4, 6.1a in 6.1b Priloge I. Ob uporabi obrazca iz odstavka 4 načrt preoblikovanja vsebuje informacije o tem, kako se bo obrat preoblikoval v obdobju 2030–2050, da bo do leta 2050 prispeval k nastanku trajnostnega, čistejšega, krožnega in podnebno nevtralnega gospodarstva. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da organizacija za presojo, s katero upravljavec sklene pogodbo v okviru svojega sistema ravnanja z okoljem, do 31. decembra 2031 oceni skladnost načrtov preoblikovanja iz prvega pododstavka odstavka 1 z zahtevami, določenimi v izvedbenem aktu iz odstavka 4. 1. Države članice od upravljavca zahtevajo, da do 30. junija 2030 in v okviru preverjanja pogojev v dovoljenju v skladu s členom 21(3) po objavi odločitev o zaključkih o BAT po 1. januarju 2030 vključi okvirni načrt preoblikovanja za vsak obrat, ki izvaja dejavnost iz Priloge I. Ob uporabi obrazca iz odstavka 4 okvirni načrt preoblikovanja vsebuje informacije o tem, kako se bo obrat preoblikoval v obdobju 2030–2050, da bo do leta 2050 prispeval k nastanku trajnostnega, čistejšega, krožnega in podnebno nevtralnega gospodarstva. 2. Države članice od upravljavca zahtevajo, da v okviru preverjanja pogojev v dovoljenju v skladu s členom 21(3) po objavi odločitev o zaključkih o BAT po 1. januarju 2030 v svoj sistem ravnanja z okoljem iz člena 14a vključi načrt preoblikovanja za vsak obrat, ki opravlja dejavnost, navedeno v Prilogi I, ki ni navedena v odstavku 1. Ob uporabi obrazca iz odstavka 4 načrt preoblikovanja vsebuje informacije o tem, kako se bo obrat preoblikoval v obdobju 2030–2050, da bo do leta 2050 prispeval k nastanku trajnostnega, čistejšega, krožnega in podnebno nevtralnega gospodarstva. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da organizacija za presojo, s katero upravljavec sklene pogodbo v okviru svojega sistema ravnanja z okoljem, oceni skladnost načrtov preoblikovanja iz prvega pododstavka odstavka 2 z zahtevami, določenimi v izvedbenem aktu iz odstavka 4. 2. Upravljavec objavi povzetek svojega okvirnega načrta preoblikovanja. 3. Upravljavec v okviru objave svojega sistema ravnanja z okoljem objavi tudi svoj načrt preoblikovanja in rezultate ocenjevanja iz odstavkov 1 in 2 . 3. Komisija do 30. junija 2028 sprejme izvedbeni akt, ki določa obrazec za načrte preoblikovanja. Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom preučitve iz člena 75(2).“; 4. Komisija do 30. junija 2028 sprejme izvedbeni akt, ki določa obrazec za načrte preoblikovanja. Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom preučitve iz člena 75(2).“;

Obrazložitev

Zdi se primerno, da je načrt preoblikovanja okviren, saj so zastavljeni cilji usmerjeni v prihodnost in odvisni od zunanjih dejavnikov (npr. razpoložljivosti obnovljivih in energijsko učinkovitih nosilcev energije) ter da bi se izognili zapletenim postopkom za pridobitev dovoljenj.

Predlog spremembe 7

Člen 1, točka (31)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR (31) člen 79 se nadomesti z naslednjim: (31) člen 79 se nadomesti z naslednjim: „Člen 79 „Člen 79 Kazni Kazni 1. Brez poseganja v obveznosti držav članic v skladu z Direktivo 2008/99/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o kazenskopravnem varstvu okolja države članice določijo pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve nacionalnih predpisov, sprejetih na podlagi te direktive, in sprejmejo vse ukrepe, potrebne za zagotavljanje njihove uporabe. Predvidene sankcije morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Države članice Komisijo takoj uradno obvestijo o teh pravilih in teh določbah, prav tako Komisijo takoj uradno obvestijo o kakršnih koli poznejših spremembah, ki imajo vpliv na te določbe. 1. Brez poseganja v obveznosti držav članic v skladu z Direktivo 2008/99/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o kazenskopravnem varstvu okolja države članice določijo pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve nacionalnih predpisov, sprejetih na podlagi te direktive, in sprejmejo vse ukrepe, potrebne za zagotavljanje njihove uporabe. Predvidene sankcije morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Države članice Komisijo takoj uradno obvestijo o teh pravilih in teh določbah, prav tako Komisijo takoj uradno obvestijo o kakršnih koli poznejših spremembah, ki imajo vpliv na te določbe. 2. Kazni iz odstavka 1 vključujejo globe, sorazmerne s prometom pravne osebe ali prihodki fizične osebe, odgovorne za kršitev. Višina glob se izračuna tako, da se zagotovi, da se osebi, odgovorni za kršitev, dejansko odvzamejo gospodarske koristi, ki izhajajo iz te kršitve. Za ponavljajoče se kršitve se višina glob postopoma zvišuje. V primeru kršitve, za katero je odgovorna pravna oseba, znaša najvišji znesek takih glob najmanj 8 % letnega prometa upravljavca v zadevni državi članici . 2. Kazni iz odstavka 1 vključujejo globe, sorazmerne s prometom pravne osebe ali prihodki fizične osebe, odgovorne za kršitev. Višina glob se izračuna tako, da se zagotovi, da se osebi, odgovorni za kršitev, dejansko odvzamejo gospodarske koristi, ki izhajajo iz te kršitve. Za ponavljajoče se kršitve se višina glob postopoma zvišuje. V primeru kršitve, za katero je odgovorna pravna oseba, znaša najvišji znesek takih glob najmanj 8 % letnega prometa upravljavca , pri čemer se upoštevajo matične in hčerinske družbe . 3. Države članice zagotovijo, da se pri kaznih iz odstavka 1 ustrezno upošteva naslednje, kot je primerno: 3. Države članice zagotovijo, da se pri kaznih iz odstavka 1 ustrezno upošteva naslednje, kot je primerno: (a) narava, resnost in trajanje kršitve; (b) ali je kršitev naklepna ali posledica malomarnosti; (c) populacija ali okolje, ki jo oziroma ga je prizadela kršitev, ob upoštevanju vpliva kršitve na cilj doseganja visoke ravni varovanja zdravja ljudi in okolja.“; (a) narava, resnost in trajanje kršitve; (b) ali je kršitev naklepna ali posledica malomarnosti; (c) populacija ali okolje, ki jo oziroma ga je prizadela kršitev, ob upoštevanju vpliva kršitve na cilj doseganja visoke ravni varovanja zdravja ljudi in okolja. 4. Države članice morajo zagotoviti, da se sredstva, zbrana s kaznimi, prednostno uporabijo za odpravo ali nadomestilo škode, povzročene lokalnim skupnostim. Kadar uporaba te direktive povzroči spremembo obsega ali prenehanje gospodarskih dejavnosti, je treba pri opredelitvi kazni upoštevati socialne posledice za lokalne skupnosti, države članice pa morajo po posvetovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi zagotoviti, da se sredstva, zbrana s kaznimi, uporabijo za nadomestilo socialnih in gospodarskih izgub lokalnih skupnosti. “;

Obrazložitev

Onesnaževanje lahko v lokalnih skupnostih povzroči okoljsko, zdravstveno, socialno in gospodarsko škodo, ki je lahko v majhnih ali revnih skupnostih še posebej velika. Pri kaznih je treba to upoštevati.

II. POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ (OR),

Splošne ugotovitve

1. ponavlja svojo zavezanost, da do leta 2050 pospeši pravičen in čist prehod na podnebno nevtralno in krožno gospodarstvo, ki bo ugoden za regije Evropske unije in pri katerem ne bo zapostavljen noben človek in nobeno območje v Evropski uniji; zato podpira revizijo direktive o industrijskih emisijah, katere namen ni le preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja za boljše varstvo okolja in zdravja ljudi, temveč tudi spodbujanje inovacij, nagrajevanje vodilnih akterjev in pomoč pri zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev na trgu EU;

2. meni, da je direktiva o industrijskih emisijah učinkovit zakonodajni okvir, ki se je že izkazal za učinkovitega pri zmanjševanju industrijskih emisij onesnaževal in je zato še vedno primeren za preobrazbo evropske industrije, ki je potrebna za doseganje ciljev evropskega zelenega dogovora; poudarja, da lahko sinergije med preventivnim pristopom direktive o industrijskih emisijah in tržnim pristopom sistema trgovanja z emisijami koristijo vsem operaterjem, podnebju in okolju;

3. podpira pristop, temelječ na znanstvenih podatkih, zlasti za oceno dejanskega vpliva industrijskih dejavnosti na splošno onesnaževanje;

4. poudarja, da je med pomanjkljivostmi, ki še vedno obstajajo, tudi nedosledna uporaba direktive o industrijskih emisijah v državah članicah;

5. opozarja na okoliščine, v katerih poteka predlagana revizija direktive o industrijskih emisijah (cene energije, nebrzdana inflacija, motnje v dobavnih verigah), in svari pred negativnim učinkom, ki bi ga slabo zasnovana reforma te direktive imela na konkurenčnost evropske industrije;

6. v zvezi s tem je seznanjen s pridržki, ki jih je Odbor za regulativni nadzor izrazil v svojem poročilu o oceni učinka revizije direktive o industrijskih emisijah ( 1 ) , zlasti glede nejasnosti besedila v zvezi z nekaterimi posledicami revizije za industrijsko konkurenčnost (tveganje selitve proizvodnje in nadomeščanja s proizvodi iz tretjih držav, ki uporabljajo manj stroga pravila, zlasti za na novo vključene dejavnosti), ter glede vpliva vključitve živinoreje na podeželje in cene za potrošnike;

7. poziva sozakonodajalca, naj poskrbita za doslednejše izvajanje direktive o industrijskih emisijah ter upoštevata stroške in izzive prehoda v okviru trgovinske politike EU, da bi preprečili nelojalno konkurenco iz tretjih držav;

8. v zvezi s tem opozarja, da za industrijske obrate, ki jih zajema direktiva o industrijskih emisijah, poleg tega v veliki meri veljajo predpisi in sheme razogljičenja; zato poziva, naj direktiva ne posega v ta posebej učinkovita orodja, ki se že uporabljajo v industriji, da bi preprečili nedoslednosti in spodbujali prizadevanja za razogljičenje na stroškovno najučinkovitejši način;

Zagotavljanje učinkovitosti direktive o industrijskih emisijah

9. meni, da morata biti splošno načelo obveščanja javnosti in potreba, da se ne omejuje širjenje koristnih informacij, skladna z varnostjo in zaščito obratov, varovanjem poslovnih skrivnosti ter preprečevanjem zlonamernih dejanj;

10. potrjuje, da ohranjanje ključnih načel in celostnega pristopa direktive o industrijskih emisijah prispeva k uspehu industrijske preobrazbe;

11. zato podpira ohranitev opredelitev najboljših razpoložljivih tehnik (BAT) in seviljskega postopka (referenčni dokumenti o najboljših razpoložljivih tehnikah ali referenčni dokumenti BAT);

12. izraža dvome glede sedanjega besedila člena 15(3), tj. določitve najstrožjih mejnih vrednosti emisij, kot je navedeno v zaključkih o BAT;

13. ima pomisleke glede besedila člena 15(3a) o ravneh okoljske učinkovitosti, povezanih z BAT. Ta zahteva bi morala biti prepuščena presoji pristojnih organov, potem ko bi natančna ocena pokazala, da to ne bi povzročilo nedoslednosti s pogoji za dovoljenje, ki so bili določeni drugje;

14. odločno podpira načelo „onesnaževalec plača“, se strinja z Evropskim računskim sodiščem, da bi ga bilo treba jasno opredeliti, in odobrava okrepitev določb o kaznih in nadomestilih; meni, da morajo biti kazni učinkovite, sorazmerne in odvračilne ter upoštevati celotno lastniško strukturo podjetij, da se zagotovo kaznujejo odgovorne strani;

15. poudarja, da morajo lokalne in regionalne oblasti obravnavati okoljske, zdravstvene, socialne in gospodarske učinke onesnaževanja. Sredstva, zbrana s kaznimi in kompenzacijskimi plačili, bi bilo treba uporabiti tudi za pomoč lokalnim in regionalnim oblastem pri spopadanju s posledicami teh učinkov;

16. podpira vzpostavitev portala industrijskih emisij, vendar poziva k prizadevanjem za omejitev dodatnega upravnega bremena za lokalne in regionalne oblasti;

Področje uporabe

17. meni, da je treba vsako razširitev na nove sektorje skrbno preučiti, vključno z analizo stroškov in koristi, pri kateri je treba med drugim upoštevati ukrepe in okvire politike, ki so bili v ta namen že uvedeni;

18. podpira razširitev direktive o industrijskih emisijah na druge sektorje, kot je sektor govejega mesa, vendar je zaskrbljen zaradi upravnih stroškov in bremena ter predlaga, naj se razmisli o ukrepih za finančno podporo podjetjem ter lokalnim in regionalnim oblastem pri tem prehodu, zlasti ob upoštevanju socialnih posledic za male obrate; poziva sozakonodajalca, naj se ne omejita zgolj na prag, ki se kot merilo uporablja v zvezi z rejo;

19. poziva k temeljitejši oceni morebitne vključitve akvakulture v direktivo, pri čemer je treba upoštevati okoljske in podnebne stroške in koristi, oceniti upravno breme in stroške za podjetja ter upoštevati zlasti socialni vpliv v lokalnih skupnostih, kjer je akvakultura pomemben del lokalnega gospodarstva;

20. opozarja, da bi pretirana širitev na podlagi člena 74, ki omogoča razširitev področja uporabe z delegiranim aktom, lahko ogrozila celoten postopek zbiranja podrobnih podatkov, omajala seviljski postopek in otežila izdajo dovoljenj;

Podpora inovacijam

21. se strinja, da je treba spodbujati raziskave in inovacije na področju okoljsko učinkovitejših tehnologij, da bi izpolnili cilje zelenega dogovora;

22. pozdravlja ustanovitev inovacijskega centra za industrijsko preobrazbo in emisije (INCITE), ki bi lahko pripomogel k inovacijam v EU; vendar poziva, naj ta center ne podvaja postopka pregleda referenčnih dokumentov BAT;

23. opozarja, da inovacije potekajo tudi na lokalni in regionalni ravni ter da je treba lokalne in regionalne oblasti vključiti med javne institucije, ki sodelujejo pri dejavnostih novega centra;

24. je seznanjen s pripravljenostjo za povezovanje ravni učinkovitosti z nastajajočimi tehnikami; meni, da je lahko njihova učinkovita uporaba ovirana, če mejnih vrednosti v dovoljenjih ni mogoče stoodstotno doseči;

25. pozdravlja dolgoročne načrte preobrazbe; vendar opozarja, da morajo biti ti okvirni in pripravljeni na ravni podjetij in ne na ravni območja delovanja ter da njihova objava ne sme ogrožati poslovnih skrivnosti;

26. priznava, da predlagani ukrepi zaradi čezmejne narave onesnaževanja iz kmetijsko-industrijskih obratov in potrebe po enakih konkurenčnih pogojih na enotnem trgu očitno ne sprožajo vprašanj glede njihove skladnosti z načelom subsidiarnosti. Zdi se, da zaradi pereče okoljske in podnebne krize predlagani ukrepi ne sprožajo splošnih vprašanj glede njihove skladnosti z načelom sorazmernosti.

V Bruslju, 12. oktobra 2022 Predsednik Evropskega odbora regij Vasco ALVES CORDEIRO

(1) Direktiva 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o letnih računovodskih izkazih, konsolidiranih računovodskih izkazih in povezanih poročilih nekaterih vrst podjetij, spremembi Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS (UL L 182, 29.6.2013, str. 19).

(1) Direktiva 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o letnih računovodskih izkazih, konsolidiranih računovodskih izkazih in povezanih poročilih nekaterih vrst podjetij, spremembi Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS (UL L 182, 29.6.2013, str. 19).

(1) SEC(2022) 169 final.