RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA  
z dne 10. maja 2012  
s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega prora čuna Evropske unije za 
prora čunsko leto 2010, oddelek I – Evropski parlament  
EVROPSKI PARLAMENT,  
— ob upoštevanju splošnega prora čuna Evropske unije za prora čunsko leto 2010 (  1 ), 
— ob upoštevanju zaklju čnega ra čuna Evropske unije za prora čunsko leto 2010 (COM(2011) 473 – C7- 
0257/2011) (  2 ), 
— ob upoštevanju poro čila o izvrševanju prora čuna in finan čnem poslovodenju – oddelek I – Evropski 
parlament – prora čunsko leto 2010 (  3 ), 
— ob upoštevanju letnega poro čila notranjega revizorja za prora čunsko leto 2010,  
— ob upoštevanju letnega poro čila Ra čunskega sodiš ča za prora čunsko leto 2010 skupaj z odgovori 
revidiranih institucij (  4 ), 
— ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (  5 ) ra čunovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi 
povezanih transakcij, ki jo je Evropsko ra čunsko sodiš če pripravilo za prora čunsko leto 2010 v skladu s 
členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije,  
— ob upoštevanju členov 314(10) in 318 Pogodbe o delovanju Evropske unije ter člena 106a Pogodbe 
Euratom,  
— ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finan čni uredbi, ki se 
uporablja za splošni prora čun Evropskih skupnosti (  6 ) (finan čna uredba), zlasti členov 145, 146 in 147 
Uredbe,  
— ob upoštevanju člena 13 notranjih pravil o izvajanju prora čuna Evropskega parlamenta (  7 ), 
— ob upoštevanju člena 147(1) finan čne uredbe, po katerem vsaka institucija Unije sprejme potrebne 
ukrepe na podlagi ugotovitev, izraženih v sklepu o razrešnici Evropskega parlamenta,  
— ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2009 o smernicah za prora čunski postopek za leto 
2010 – oddelki I, II, IV, V, VI, VII, VIII in IX (  8 ), 
— ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. maja 2009 o na črtu prihodkov in odhodkov Evropskega 
parlamenta za prora čunsko leto 2010 (  9 ),SL 17.10.2012 Uradni list Evropske unije L 286/3  
( 1 ) UL L 64, 12.3.2010.  
( 2 ) UL C 332, 14.11.2011, str. 1.  
( 3 ) UL C 167, 7.6.2011, str. 1.  
( 4 ) UL C 326, 10.11.2011, str. 1.  
( 5 ) UL C 332, 14.11.2011, str. 134.  
( 6 ) UL L 248, 16.9.2002, str. 1.  
( 7 ) PE 349.540/Bur/ann/def.  
( 8 ) UL C 87 E, 1.4.2010, str. 327.  
( 9 ) UL C 212 E, 5.8.2010, str. 244.
— ob upoštevanju členov 77 in 80(3) ter Priloge VI Poslovnika,  
— ob upoštevanju poro čila Odbora za prora čunski nadzor (A7-0120/2012),  
A. ker revizija Ra čunskega sodiš ča navaja, da so, kar zadeva upravne odhodke v letu 2010, vse institucije 
zadovoljivo izvajale nadzorne in kontrolne sisteme, ki jih zahteva finan čna uredba, pri 93 % izmed 58 
preverjenih pla čil pa ni bilo pomembnih napak,  
B. ker je generalni sekretar 16. junija 2011 potrdil, da je prepri čan, da je bil prora čun Parlamenta izvršen v 
skladu z na čeli dobrega finan čnega poslovodenja in da uvedeni kontrolni okvir daje potrebna zagotovila 
o zakonitosti in pravilnosti s tem povezanih transakcij,  
C. ker je ta resolucija zaradi dejstva, da so nekatera vprašanja, na četa med razpravo o razrešnici za leto 
2010 v Odboru za prora čunski nadzor, presegla specifi čne teme o letu 2010 in so bila vklju čena v širša 
vprašanja odbora, osredoto čeno predvsem na izvrševanje prora čuna in razrešnico za prora čunsko leto 
2010, ob zavedanju, da bi morali biti pristopi k prora čunskim zadevam predmet širše razprave, zlasti v 
delovni skupini, oblikovani za preu čitev stroškov in morebitnih prihrankov Evropskega parlamenta, ter 
v skladu s prora čunskimi smernicami za leto 2013, sprejetimi 8. februarja 2012, ki so namenjene 
dosegu bistvenih dolgoro čnih prihrankov, s pomo čjo neodvisne ocene prora čuna Parlamenta, ki bo do 
konca leta 2012 privedla do predlogov, sledila pa bo njihova hitra izvedba,  
Izzivi za izvrševanje prora čuna v letu 2010  
1. poudarja, da je bilo izvrševanje prora čuna v letu 2010 polno izzivov, saj je to bilo prvo polno leto 
delovanja po evropskih volitvah 2009, in je potekalo v kontekstu stalnih finan čnih težav v Uniji;  
2. ugotavlja, da je prora čun Parlamenta (dokon čna skupna sredstva so znašala 1 616 760 399 EUR v 
primerjavi z 1 529 970 930 EUR v letu 2009) znašal le nekoliko manj kot petino (19,99 %; 19,67 % 
v letu 2009, torej manj kot obi čajni 20-odstotni delež) razdelka V (upravni odhodki) splošnega 
prora čuna Evropske unije za leto 2010;  
3. je seznanjen z odgovorom sekretariata Parlamenta, da so 2010 letni stroški sedeža Parlamenta v 
Strasbourgu znašali natan čno 51 500 000 EUR, od tega je bilo 33 500 000 EUR stroškov povezanih 
z infrastrukturo, 18 000 000 EUR pa s stroški delovanja za 12 mese čnih delnih zasedanj; poudarja, da 
so ti uradni zneski veliko manjši od prejšnjih ocen, ki so se gibale med 169 000 000 EUR in 
203 000 000 EUR; vendar ugotavlja, da je uprava v ocenah iz leta 2006 letne prihranke z enim 
samim sedežem dela izra čunala na 204 milijone EUR in leta 2010 na 180 milijonov EUR, kar je 
nižja številka zaradi nakupa stavb v Strasbourgu in izboljšav ra čunalniške opreme, ter opozarja, da je v 
svojih ocenah za leto 2013 Evropski parlament glasoval s 184 glasovi proti in 429 glasovi za en sam 
sedež, da se tako prihrani denar;  
4. ugotavlja, da se je z za četkom veljavnosti Lizbonske pogodbe obseg pristojnosti, dejavnosti in zako ­
nodajnega dela Parlamenta pove čal, kar zahteva velike spremembe v organizaciji in delovnih metodah 
te institucije, da bo mogo če graditi na zakonodajni odli čnosti in nadaljevati priprave na pristop 
Hrvaške k Uniji; ugotavlja še, da so bili v odgovor na nove izzive sprejeti ukrepi za izboljšanje 
stroškovne u činkovitosti z ve čjo storilnostjo, prerazporeditvijo zaposlenih in boljšimi delovnimi meto ­
dami;  
5. ugotavlja, da je bilo sprejetje spremembe prora čuna (št. 1/2010 z dne 19. maja 2010) v znesku 
9 397 164 EUR potrebno za financiranje dodatnih odhodkov, izhajajo čih neposredno iz za četka 
veljavnosti Lizbonske pogodbe; ugotavlja tudi, da sta se s to spremembo prora čuna pove čali zlasti 
dve prora čunski postavki (1 2 0 0 – „Osebni prejemki in nadomestila“ in 4 2 2 0/01 – „Parlamentarna 
pomo č: lokalni pomo čniki“) za dodatno pomo č poslancem pri opravljanju obsežnejših zakonodajnih 
nalog; vendar obžaluje, da to pove čanje ni bilo bistveno zmanjšano z daljnosežnejšimi prihranki;SL L 286/4 Uradni list Evropske unije 17.10.2012
6. ugotavlja, da je v tem prišlo do konsolidacije in nadaljnje modernizacije uprave z ve čjim poudarkom 
na glavnih dejavnosti, prestrukturiranju storitev, boljši uporabi sodobnih tehnologij in tesnejšem 
medinstitucionalnem sodelovanju;  
7. poudarja, da je bilo leto 2010 prvo leto, ko sta se za čela v celoti izvajati nova statuta za poslance in 
pomo čnike (za čela sta veljati 14. julija 2009), hkrati pa so za čele veljati spremembe izvedbenih 
ukrepov za oba statuta, ki jih je predlagala za časna skupina za ocenjevanje, kar je povzro čilo 
precejšnje dodatne obremenitve za upravo Parlamenta;  
8. ugotavlja, da je predsedstvo 24. marca 2010 sprejelo srednjero čno strategijo za informacijske in 
komunikacijske tehnologije (zlasti sistem za upravljanje znanja, ki je njen del) ter srednjero čno 
nepremi čninsko politiko, ki sta imeli tudi pomembno finan čno razsežnost;  
Poro čilo o izvrševanju prora čuna in finan čnem poslovodenju  
9. ugotavlja, da so v letu 2010 prihodki Parlamenta znašali 243 094 204 EUR (141 250 059 EUR v letu 
2009), kar je vklju čevalo 110 298 523 EUR namenskih prejemkov;  
Predstavitev ra čunovodskih izkazov Parlamenta  
10. je seznanjen z zneski, na podlagi katerih so bili zaklju čeni ra čunovodski izkazi Parlamenta za prora ­ 
čunsko leto 2010, in sicer:  
(v EUR)  
(a) Razpoložljiva sredstva  
Prora čunska sredstva za 2010:  1 616 760 399  
Nesamodejni prenosi iz prora čunskega leta 2009:  10 100 000  
Samodejni prenosi iz prora čunskega leta 2009:  180 265 823  
Prora čunska sredstva iz namenskih prejemkov v 2010:  110 298 523  
Prora čunska sredstva iz namenskih prejemkov, prenesena iz leta 2009:  20 637 870  
Skupaj:  1 938 062 615  
(b) Uporaba prora čunskih sredstev v prora čunskem letu 2010  
Obveznosti:  1 772 219 308  
Izvršena pla čila: 1 506 555 191  
Prora čunska sredstva, samodejno prenesena v naslednje leto, vklju čno s tistimi iz 
namenskih prejemkov:  341 046 482  
Nesamodejno prenesena prora čunska sredstva:  9 240 000  
Stornirana prora čunska sredstva:  80 650 726  
(c) Prora čunski prihodki  
Prejeti v letu 2010:  243 094 204  
(d) Bilan čna vsota 31. decembra 2010  1 612 914 353  
11. ugotavlja, da so bile leta 2010 prevzete obveznosti za 96 % sredstev (93 % leta 2009) v prora čunu 
Parlamenta s stopnjo stornacije 4 % (6,7 % leta 2009) in da je bila tako kot v prejšnjih letih dosežena 
zelo visoka raven izvrševanja prora čuna;SL 17.10.2012 Uradni list Evropske unije L 286/5
12. vseeno ugotavlja, da je bil v prora čunsko leto 2010 prenesen precejšen znesek (190 365 823 EUR (  1 )) 
v najve čji meri zaradi posebne narave volilnega leta 2009, in poziva k boljšemu na črtovanju 
odhodkov ter upoštevanju te posebnosti ob naslednjih evropskih volitvah;  
13. ugotavlja, da je ta visoka stopnja izvrševanja v glavnem posledica dveh namenskih prenosov pred 
koncem prora čunskega leta 2010 (9 240 000 EUR za nakup evropske hiše v Sofiji in 
10 923 000 EUR za štiri osrednje projekte IT); pozdravlja dejstvo, da med letoma 2010 in 2011 
že drugi č ni bilo prenosov neizkoriš čenih sredstev; kljub temu svojo upravo poziva, naj si v prihodnje 
prizadeva za boljše in jasnejše prora čunsko na črtovanje in disciplino, ter ugotavlja, da bi vklju čitev 
nepremi čnin, informacijske tehnologije in drugih pomembnih odhodkov v prora čun zagotovila 
popolno finan čno preglednost; meni, da je treba vse pomembne izdatke v celoti na črtovati v letnem 
prora čunu in da ti ne smejo nastati zato, da bi prekrili premajhno porabo;  
Izjava generalnega sekretarja o zanesljivosti  
14. pozdravlja izjavo generalnega sekretarja z dne 16. junija 2011 v njegovi vlogi glavnega pooblaš čenega 
odredbodajalca glede letnih poro čil o dejavnostih odredbodajalcev za leto 2010, s katero je potrdil, da 
ima zadostna dokazila, da je bil prora čun Parlamenta izvršen v skladu z na čeli dobrega finan čnega 
poslovodenja in da uvedeni nadzorni okvir daje potrebna zagotovila o zakonitosti in pravilnosti 
poslovnih dogodkov;  
Letno poro čilo o oddanih naro čilih 
15. ugotavlja, da so osrednje službe na podlagi informacij, ki so jih posredovale službe za odobritve, za 
prora čunski organ pripravile letno poro čilo (  2 ) o dodeljenih naro čilih v letu 2010, in se seznanja z 
naslednjo raz členitvijo vseh naro čil, dodeljenih v letih 2009 in 2010:  
Vrsta naro čila 2010  2009  
Število  Odstotki  Število  Odstotki  
Storitve  143  67 %  157  62 %  
Blago  40  19 %  56  22 %  
Dela  27  12 %  34  14 %  
Zgradbe  4  2 %  5  2 %  
Skupaj  214  100 %  252  100 %  
Vrsta naro čila 2010  2009  
Vrednost 
(EUR)  Odstotki  Vrednost 
(EUR)  Odstotki  
Storitve  149 463 916  63 %  415 344 963  75 %  
Blago  45 467 211  19 %  34 980 727  6 %  
Dela  22 128 145  9 %  36 045 314  6 %  
Zgradbe  22 269 303  9 %  70 394 138  13 %  
Skupaj  239 328 575  100 %  556 765 142  100 %  
(Letno poro čilo o oddanih naro čilih Evropskega parlamenta za leto 2010, str. 5)SL L 286/6 Uradni list Evropske unije 17.10.2012  
( 1 ) Samodejni prenosi: 180 265 823 EUR, nesamodejni prenosi: 10 100 000 EUR.  
( 2 ) Na voljo na spletnem naslovu: http://www.europarl.europa.eu/document/activities/cont/201109/201 10913ATT26546/ 
20110913ATT26546EN.pdf
16. ugotavlja, da je raz členitev naro čil v letih 2010 in 2009 po vrsti uporabljenega postopka naslednja:  
Vrsta postopka  2010  2009  
Število  Odstotki  Število  Odstotki  
Odprti postopek  72  34 %  73  29 %  
Omejeni postopek  5  2 %  13  5 %  
Postopek s pogajanji  137  64 %  166  66 %  
Skupaj  214  100 %  252  100 %  
Vrsta postopka  2010  2009  
Vrednost (EUR)  Odstotki  Vrednost (EUR)  Odstotki  
Odprti postopek  143 603 024  60 %  415 996 418  75 %  
Omejeni postopek  2 129 576  1 %  9 458 434  2 %  
Postopek s pogajanji  93 595 975  39 %  131 310 290  23 %  
Skupaj  239 328 575  100 %  556 765 142  100 %  
(Letno poro čilo o oddanih naro čilih Evropskega parlamenta za leto 2010, str. 6–7)  
Izredni postopki s pogajanji  
17. pozdravlja dejstvo, da od januarja 2010 vsi generalni direktorati v prilogi k letnemu poro čilu o 
dejavnosti navedejo podrobnosti o naro čilih, dodeljenih po izrednem postopku s pogajanji in razloge, 
zakaj je bil uporabljen ta postopek ter preostale podatke, ki jih zahteva odstavek 50 resolucije z dne 
5. maja 2010 (  1 ) o razrešnici glede izvrševanja splošnega prora čuna Evropske unije za prora čunsko 
leto 2008, Oddelek 1 – Evropski parlament;  
18. kot pozitiven ozna čuje trend zmanjševanja števila izrednih postopkov s pogajanji v letu 2010 v 
povezavi z vsemi naro čili, katerih vrednosti presega 25 000 EUR (  2 ) (v primerjavi z letom 2009 in 
prejšnjimi leti), kot je prikazano v spodnji raz členitvi:  
Generalni direktorat  2010  2009  
Število  % vseh oddanih 
naro čil GD  Število  % vseh oddanih 
naro čil GD  
GD PRES  5  50,00 %  14  53,85 %  
GD IPOL  2  5,56 %  0  0,00 %  
GD EXPO  0  0,00 %  1  50,00 %  
GD COMM  8  14,81 %  29  42,03 %  
GD PERS  0  0,00 %  1  16,67 %  
GD INLO  24  30,00 %  37  38,14 %  
GD INTE  3  27,27 %  3  21,43 %SL 17.10.2012 Uradni list Evropske unije L 286/7  
( 1 ) UL L 252, 25.9.2010, str. 3.  
( 2 ) Letno poro čilo o dodeljenih naro čilih Evropskega parlamenta za leto 2010, odstavka 38 in 39.
Generalni direktorat  2010  2009  
Število  % vseh oddanih 
naro čil GD  Število  % vseh oddanih 
naro čil GD  
DG TRAD  0  0,00 %  0  0,00 %  
GD ZA INOVACIJE IN TEHNOLOŠKO PODPORO  7  53,85 %  4  36,36 %  
GD FINS  0  0,00 %  0  0,00 %  
Pravna služba  0  0,00 %  0  0,00 %  
Parlament, skupaj  49  22,90 %  89  35,32 %  
(Letno poro čilo o oddanih naro čilih Evropskega parlamenta za leto 2010, str. 11)  
19. poziva generalne direktorate, kjer sta število oziroma delež takšnih postopkov še vedno visoka, zlasti 
GD INLO, naj ju zmanjšajo; odlo čno poziva upravo, naj nadaljuje temeljit pregled teh postopkov, 
zlasti glede možnega navzkrižja interesov, in naj uporablja strožje in odvra čilne sankcije za vse 
ugotovljene nepravilnosti; poziva generalnega sekretarja, naj Odboru za prora čunski nadzor vsakih 
šest mesecev poro ča o doseženem napredku;  
20. pozdravlja, da je GD PRES v Oddelku za na črtovanje, prora čunsko upravljanje in pogodbe oblikoval 
enoto za naro čila, saj bo to pove čalo preglednost javnih postopkov;  
Letno poro čilo Ra čunskega sodiš ča za leto 2010  
Splošne ugotovitve  
21. pozdravlja dejstvo, da je revizija Ra čunskega sodiš ča pokazala, da so pla čila v celoti brez bistvenih 
napak, in da Ra čunsko sodiš če ni našlo pomembnih slabosti pri ocenjevanju skladnosti nadzornih in 
kontrolnih sistemov s finan čno uredbo;  
Upravljanje programa subvencij za skupine obiskovalcev  
22. je seznanjen z ugotovitvijo Ra čunskega sodiš ča, da so postopki v letu 2010, v katerih niso bili 
zahtevani dokazi o dejanskih potnih stroških in ki so vklju čevali izpla čila gotovine vodjem skupin, 
pomenili tveganje, da se izpla čajo preveliki zneski, in onemogo čili izvedbo internih kontrol za ta 
pla čila, in je seznanjen s sprejetjem nedavnih sprememb tega sistema; vendar poudarja, da poslanci od 
skupin obiskovalcev lahko še vedno zahtevajo gotovinsko pla čilo; poziva generalnega sekretarja, naj 
Ra čunsko sodiš če zaprosi za mnenje o spremenjenih pravilih;  
Zaposlovanje pogodbenih uslužbencev  
23. z razo čaranjem ugotavlja, da je bila po ugotovitvah Ra čunskega sodiš ča v štirih od petih revidiranih 
primerih, kar pomeni kar 80 % revidiranih primerov, dokumentacija o pregledovanju vlog, izvedbi 
intervjujev in sklepih o izbiri pogodbenih uslužbencev nepopolna, kar ni imelo za osebje, ki je bilo za 
to zadolženo, nobenih negativnih posledic in jih zato ni spodbudilo k izboljšanju razmer; se strinja s 
priporo čilom Ra čunskega sodiš ča, da je treba v prihodnje predložiti popolno dokumentacijo za 
namene notranje kontrole;  
Javna naro čila 
24. obžaluje, da je Ra čunsko sodiš če v postopkih javnih naro čil Parlamenta, ki jih je revidiralo, odkrilo 
napake, nedoslednosti in druge pomanjkljivosti; opozarja na nedavne ukrepe, sprejete z namenom 
izboljšanja teh postopkov, in spodbuja svojo upravo, naj na tem podro čju uvede dodatne izboljšave; 
pozdravlja razvoj informacijskega orodja Webcontracts, uvedenega leta 2010, ki omogo ča oddajo 
javnih naro čil na spletu;  
25. poziva predsedstvo, naj ponovno preu či vse nadzorne mehanizme za javna naro čila, da bi zagotovili 
najbolj konkuren čne cene za ponujene storitve in blago;SL L 286/8 Uradni list Evropske unije 17.10.2012
Organizacija in delovanje politi čnih skupin  
26. je seznanjen z ugotovitvijo Ra čunskega sodiš ča o prenosu neporabljenih sredstev politi čnih skupin v 
naslednje leto in o razdelitvi evropskega volilnega leta na dve polovici, da je bil tako izra čunan znesek 
za prenos še dovoljen; meni, da je treba v prihodnje za izra čun zneska prenesenih sredstev politi čnih 
skupin uporabiti celotno volilno leto, da se bo mogo če izogniti težavam, podobnim tistim iz za četka 
leta 2010, saj skupine po volitvah ne prenehajo delovati;  
27. ugotavlja, da medtem ko je bilo zatrjeno, da se na vprašanja za pisni odgovor javnosti na splošno 
odgovori v dveh tednih, trenutno ni sistema, ki bi zagotavljal, da se na vprašanja poslancev pred ­
sedniku ali generalnemu sekretarju, odgovori v enakem časovnem obdobju;  
Nadaljnje ukrepanje generalnega sekretarja po resoluciji o razrešnici za leto 2009  
28. z zadovoljstvom ugotavlja, da je Odbor za prora čunski nadzor hitro, že 6. oktobra 2011, prejel 
izčrpen pisni odgovor na resolucijo o razrešnici za leto 2009 in da je bila izmenjava mnenj med 
generalnim sekretarjem in Odborom za prora čunski nadzor med spremljanjem nadaljnjih ukrepov na 
osnovi razrešnice za leto 2009 11. oktobra 2011 konstruktivna;  
29. pozdravlja odgovore na številne zahteve v zvezi z omenjeno resolucijo in se veseli dokon čanja 
ukrepov na osnovi naslednjih zahtev iz te resolucije:  
(i) opraviti celovito oceno, ki bo vklju čevala spremembe števila uslužbencev in razvoj stroškov v 
vseh službah, na katere je vplivala uvedba novih statutov (za poslance in pomo čnike), in jo 
posredovati pristojnim odborom, skupaj z akcijskim na črtom in oceno posrednih in neposrednih 
finan čnih posledic za prora čun Parlamenta za naslednjih 5 let, vklju čno s sredstvi za morebitne 
dodatne pisarniške prostore, selitve in stroški za prenove/spremembe (odstavek 7);  
(ii) zagotoviti informacije o stroških prenosa ra čunalniških centrov na zunanje izvajalce v primerjavi s 
stroški, navedenimi v prejšnjem poro čilu o dejavnosti (odstavek 37);  
(iii) sprejeti uradni sklep o odpravi nagrade za novinarstvo (odstavek 93);  
(iv) poro čati o skupnih prihrankih, vklju čno s tistimi, ki so bili doseženi z dodatno racionalizacijo 
službenih potovanj med tremi kraji dela (odstavek 102);  
(v) predlagati stroga pravila za vse poslance, ki bodo zagotovila preglednost nadomestila za splošne 
stroške v vseh primerih in njegovo uporabo le za predvidene namene;  
30. poziva generalnega sekretarja, naj pristojnemu odboru Parlamenta najpozneje do 31. oktobra 2012 
poro ča o ukrepih, ki so bili sprejeti oziroma še bodo sprejeti;  
Letno poro čilo notranjega revizorja  
31. pozdravlja dejstvo, da je podjetje zunanjih ocenjevalcev potrdilo, da služba za notranjo revizijo ustreza 
najstrožjim merilom skladnosti z mednarodnimi standardi strokovnega ravnanja pri notranjem revi ­
diranju;  
32. ugotavlja, da je notranji revizor na sestanku s pristojnim odborom 24. januarja 2012 predstavil svoje 
letno poro čilo, ki je bilo podpisano 15. julija 2011, in pojasnil, da je v letu 2010 opravil naslednje 
revizijsko delo v zvezi z upravo Parlamenta:  
— spremljanje ukrepov po reviziji individualnih pravic uslužbencev,SL 17.10.2012 Uradni list Evropske unije L 286/9
— revizija skupin obiskovalcev,  
— spremljanje ukrepov po reviziji stroškov službenih potovanj,  
— spremljanje ukrepov po pregledu notranjih kontrol za dolgoro čne pogodbe,  
— spremljanje ukrepov po pregledu upravljanja informacijske tehnologije – na črtovanja in organiza ­
cije,  
— revizija dolo čanja pla čilne liste,  
— revizija postopka javnega naro čanja in izvajanja pogodb v GD ITEC,  
— spremljanje ukrepov po reviziji nadomestila za parlamentarno pomo č; 
33. je seznanjen s stališ či, ki jih je izrazil notranji revizor, in jih podpira v naslednjem:  
— čim prej je treba dokon čati vse ukrepe, katerih izvedba že zamuja, zlasti najbolj nujne, da se 
izboljša proces upravljanja GD za kadrovske zadeve ter nadzorno okolje in dejavnosti na podro čju 
individualnih pravic zaposlenih, ter izvesti še štiri preostale ukrepe glede stroškov službenih poti, 
opredeljene v poro čilu o notranji reviziji 10/04 z dne 6. maja 2011 o nadaljnjem spremljanju 
prvotne revizije iz leta 2008,  
— spremeniti je treba finan čne dolo čbe notranjih pravil o sprejemu skupin obiskovalcev, da se 
financiranje bolje uskladi z dejanskimi stroški obiskovalcev,  
— dokon čati je treba 20 ukrepov na podro čju upravljanja informacijske tehnologije, katerih izvedba 
že zamuja;  
Zna čaj in namen poro čil o notranji reviziji  
34. sklicuje se na pripombe o poro čilih o notranji reviziji v prejšnjih resolucijah o razrešnici; priznava, da 
so poro čila o notranji reviziji sredstvo za izboljšavo sistemov in u činkovitosti ter si jih je mogo če 
ustrezno razlagati šele, kadar so na podlagi priporo čil, ki jih vsebujejo, dejansko uvedene spremembe 
in doseženi rezultati; vendar poudarja, da potekajo či pregled finan čne uredbe obravnava vprašanja 
razpoložljivosti teh poro čil na zahtevo ob upoštevanju odlo čbe Sodiš ča Evropske unije glede tega;  
VODENJE UPRAVE PARLAMENTA  
Poro čila generalnih direktorjev o dejavnostih  
35. z zadovoljstvom ugotavlja, da so vsi generalni direktorji za izvrševanje prora čuna svojih služb v letu 
2010 podali izjavo o zanesljivosti brez pridržkov; se zaveda, da so letna poro čila o dejavnostih 
sredstvo za notranje upravljanje, katerega glavni namen je, da generalni sekretar pridobi jasen pregled 
nad delom uprave in še posebej nad morebitnimi pomanjkljivostmi;  
Odgovorni za obvladovanje tveganj  
36. z zadovoljstvom ugotavlja, da je odgovorni za obvladovanje tveganj prevzel svoje naloge 1. junija 
2010 in poro ča neposredno generalnemu sekretarju; pozdravlja objavo priro čnika za obvladovanje 
tveganj z dne 16. decembra 2011 in ponavlja svojo zahtevo, naj odgovorni za obvladovanje tveganj 
pristojnemu odboru posreduje letno poro čilo o dejavnostih za leto 2010 ter ga obveš ča o premikih 
pri izvajanju nove politike obvladovanja tveganj Parlamenta;  
37. zahteva, naj odgovorni za tveganja poleg tega pristojni odbor še pred koncem septembra 2012 obvesti 
o pristopu in sprejetih ukrepih za opredelitev in upravljanje ob čutljivih delovnih mest;SL L 286/10 Uradni list Evropske unije 17.10.2012
GD predsedstva (GD PRES)  
Varovanje  
38. je seznanjen z rahlim zmanjšanjem prora čuna za varnost s 45 980 000 EUR v letu 2009 na 
45 590 000 EUR v letu 2010; pozdravlja zmanjšanje odhodkov v prora čunu za leto 2011 (kon čna 
sredstva: 42 830 000 EUR) v primerjavi z letom 2010 in celoviti koncept varnosti, ki ga je predsed ­
stvo sprejelo julija 2011 in zagotavlja sodobnejše in u činkovitejše varovanje Parlamenta;  
39. ponovno poudarja svojo zahtevo generalnemu sekretarju, naj bo za poslance obvezno, da ob prihodu 
v prostore Parlamenta in odhodu z njih, pokažejo svojo priponko; predlaga, da se tudi priponke 
poslancev elektronsko preverjajo;  
40. vztraja pri tem, da je treba pove čanje varnosti parlamentarnih stavb in njihove najbližje okolice 
obravnavati kot najve čjo prednostno nalogo; zahteva, da se v okviru tega izboljša varnost na parkiri ­ 
ščih in da se nadzira dostop do delov stavb Parlamenta, v katerih so pisarne poslancev;  
41. poudarja, da so se tatvine zgodile v pisarnah poslancev, ko so bile te zaklenjene, kar dokazuje, da je 
varnost pisarn na nizki ravni; poziva generalnega sekretarja, naj sprejme nujne ukrepe za izboljšanje 
sedanjih razmer;  
42. je zaskrbljen zaradi slabe varnosti na parkiriš čih Parlamenta; ugotavlja, da je bilo na bruseljskih 
parkiriš čih ve č avtomobilov namerno poškodovanih; poziva predsedstvo, naj primerno ukrepa za 
izboljšanje teh razmer;  
43. znova poziva generalnega sekretarja, naj do 30. junija 2012 predstavi predloge za u činkovitejši, 
varnejši in pred goljufijami zaš čiten sistem podpisovanja (vklju čno z razmislekom o uradnih urah 
za to), še zlasti pa za morebitni prihodnji sistem elektronskega podpisovanja za poslance, tako za 
dokumente (na primer predloge sprememb) kot za potrjevanje prisotnosti z digitalnim podpisom, 
čeprav se zaveda, da je od tega mogo če pri čakovati zelo majhne prihranke oziroma znižanje stroškov;  
44. z zadovoljstvom ugotavlja, da je po sklepu predsedstva z dne 5. julija 2010 internalizacija službe za 
akreditacije zdaj v zaklju čni fazi; pri čakuje, da bo novi sistem akreditacije omogo čil boljše in u čin ­
kovitejše storitve; v zvezi s tem meni, da je treba izboljšati in modernizirati varnostno službo 
Parlamenta z ustrezno profesionalizacijo, zlasti s posebnim izborom in zaposlovanjem, pa tudi s 
potrebnim poklicnim, dodatnim in osvežitvenim usposabljanjem; z zanimanjem pri čakuje razvoj 
novega celovitega koncepta varnosti, zlasti razlikovanje med razdeljenimi obmo čji, kar bo pomenilo 
veliko izboljšavo, vsaj kar zadeva varnostne težave, povezane s pisarnami poslancev;  
Prestrukturiranje  
45. ugotavlja, da je v GD PRES leta 2010 potekalo obsežno prestrukturiranje; pozdravlja centralizacijo 
finan čne službe, na črtovanja in upravljanja javnih naro čil in varnosti v direktoratu za vire, ustano ­
vljenem marca 2010;  
GD za notranjo politiko (GD IPOL) in GD za zunanjo politiko (GD EXPO)  
46. opozarja na politi čni pomen delegacij za delo Parlamenta znotraj in zunaj Unije; kljub temu pa 
ugotavlja, da v njih obstajajo precejšnja razhajanja v stro ških na poslanca na dan (ti znašajo od 
1 400 EUR do 5 300 EUR), zlasti v delegacijah zunaj Unije; poziva predsedstvo, naj v sodelovanju 
z vsemi generalnimi direktorati, ki jih to zadeva, opredeli na čela za bolj gospodarno in enotno sestavo 
stroškov za obiske delegacij, pri čemer naj upošteva zlasti njihov politi čni pomen in trajanje, pa tudi 
optimalno razmerje med poslanci in uslužbenci; poziva k razvoju sistema IT za konsolidacijo prora ­ 
čuna, ki bo zagotavljal podrobne informacije o prora čunu za vsako delegacijo in izboljšal upravljanje 
porabe; zahteva, da se v prihodnje za potovanja delegacij navede podroben pregled stroškov za vse 
potujo če ter objavi njihova imena;SL 17.10.2012 Uradni list Evropske unije L 286/11
GD za komuniciranje (GD COMM)  
47. je zaskrbljen, ker prora čunska vrstica 3 2 4 2 (Publikacije, informiranje in udeležba na javnih priredit ­
vah) ni dovolj pregledna, razen kar zadeva stroške za zbirko podatkov za spremljanje zakonodaje, in 
meni, da bi bilo treba zlasti stroške v podpostavki 3 2 4 2/01 raz členiti, da se pove ča preglednost v 
prihodnjih ra čunovodskih letih;  
Center za obiskovalce (Parlamentarium)  
48. ugotavlja, da so se prevzete obveznosti v postavki 3 2 4 3 – „Center za obiskovalce“ mo čno pove čale 
(+ 227 %) v nasprotju z nezadostno porabo v letu 2009 in so znašale 12 725 985 EUR; opozarja na 
hud problem z varnostjo spuš čenih stropov, zaradi katerega je prišlo do zamude pri izvedbi projekta v 
letu 2010, uprava pa je morala stornirati 1 000 000 EUR, ki so bili samodejno preneseni iz leta 2009 
v leto 2010; ugotavlja, da so skupni stroški ocenjeni na 20 530 000 EUR, kar pomeni 15,3-odstotno 
pove čanje v primerjavi z letom 2007; zahteva zaš čitne ukrepe, da ne bi prišlo do podobnih povišanj 
tudi pri preostalih ve čmilijonskih na črtih;  
49. pozdravlja odprtje centra za obiskovalce 14. oktobra 2011 (prvotno je bilo na črtovano za evropske 
volitve leta 2009); kljub vsemu obžaluje velike zamude in ve čje stroške, kot je bilo predvideno, pri 
tem projektu; poziva, naj se po dvanajstih mesecih delovanja opravi pregled delovanja centra za 
obiskovalce, da bi ocenili odziv javnosti, njegove prednosti in slabosti in stroškovno u činkovitost 
in tako zagotovili, da je cenovno primeren;  
Hiša evropske zgodovine  
50. ugotavlja, da je predsedstvo 5. julija 2010 sprejelo posodobljeno komunikacijsko strategijo Parlamenta, 
ki vklju čuje projekt Hiša evropske zgodovine, in da je septembra 2010 ta projekt pregledala 
mednarodna žirija; ugotavlja še, da sredstva v prora čunskem poglavju 10 6 – „Rezerva za prednostne 
projekte v pripravi“ za ta projekt niso bila uporabljena, saj so bila prav vsa (5 000 000 EUR) prenesena 
v člen 2 1 0 – „Ra čunalništvo in telekomunikacije“; vztraja, da se predložijo vse finan čne posledice 
projekta, zlasti glede težav, nastalih zaradi podzemne reke Maalbeek, ki te če pod temelji stavbe; znova 
izraža pri čakovanje, da bo stroškovni na črt iz poslovnega na črta strogo spoštovan;  
51. obžaluje, da sklepi predsedstva in drugih organov glede Hiše evropske zgodovine niso temeljili na 
celotnih „predvidenih“ kon čnih stroških, potrebnih za vzpostavitev popolnoma delujo čega projekta; 
svetuje predsedstvu in kvestorjem, naj v prihodnosti ne odobrijo nobenega projekta ali pobude, za 
katere ni predložen celoten finan čni predra čun za neposredne in posredne stroške;  
Skupine obiskovalcev  
52. se zaveda pomembnosti programa za obiskovalce za ozaveš čanje o Parlamentu in njegovem zakono ­
dajnem delu; je seznanjen z nedavnimi spremembami pla čilnega sistema za skupine obiskovalcev, 
uvedene leta 2010, in poziva k oceni tega sistema in sheme povra čil, da se prikaže razvoj stroškov in 
ugotovi, v kolikšni meri izpla čila ustrezajo dejanskim stroškom skupin; predlaga Ra čunskemu sodiš ču, 
naj to zadevo spremlja, in z veseljem pri čakuje pripombe notranjega revizorja glede uporabe novega 
sistema;  
53. poziva upravo Parlamenta, naj Parlamentu posreduje poro čilo o splošnih izkušnjah ter podrobneje o 
tem, kakšne so posledice spremenjenih pravil glede velikosti skupin uradnih obiskovalcev za organi ­
zacijo in izkoriš čenost zmogljivosti;  
54. iz o čitnih varnostnih razlogov in za ohranjanje podobe Parlamenta je zaskrbljen zaradi dejstva, da 
lahko Parlament nakazuje znatne gotovinske zneske odgovorni osebi za skupino obiskovalcev;SL L 286/12 Uradni list Evropske unije 17.10.2012
Spletna televizija  
55. obžaluje, da EuroparlTV ne more biti obravnavan kot uspešen zaradi zelo nizkega števila neposrednih 
individualnih uporabnikov (  1 ) (pri tem niso upoštevani gledalci prek partnerskih sporazumov z regio ­
nalnimi televizijami), in to kljub znatnim sredstvom, ki jih je prejel leta 2010, ki znašajo približno 
9 000 000 EUR (postavka 3 2 4 6); pozdravlja prizadevanja za zmanjšanje prora čuna za to televizijo 
za 14 % (na 8 000 000 EUR) v letu 2011 in v prihodnje; kljub temu obžaluje, da ni mogo če upravi čiti 
dodatnih subvencij, ter poziva generalnega sekretarja, naj pristojnemu odboru poda predloge za 
zaklju ček dejavnosti;  
Nagrade  
56. ugotavlja, da so stroški v zvezi z nagrado LUX leta 2010 znašali 380 666,18 EUR; je zaskrbljen zaradi 
dejstva, da so se stroški tega dogodka v letu 2011 povzpeli na 573 722,08 EUR (ve č kot za 50 %), in 
upa, da se bo ta trend z letom 2012 obrnil; izrecno zahteva, da se zmanjša obseg naslednjih 
dejavnosti, da bi omejili stroške:  
— drago oglaševanje v stavbah Parlamenta,  
— promocijske dejavnosti na mednarodnih filmskih festivalih,  
— obsežni izdatki, povezani s stroški organizacije dogodkov „mini–LUX“ v državah članicah;  
57. je seznanjen z izdatki nagrad za obdobje 2009–2011:  
(v EUR)  
2009  2010  2011  
nagrada za novinarstvo  105 000  118 059  154 205  
nagrada Saharova  300 000  654 542  652 348  
mladinska nagrada Karla Velikega  24 000  34 000  35 000  
nagrada LUX  320 000  380 666  573 722  
Skupaj:  749 000  1 187 267  1 415 275  
58. meni, da so bila za 89-odstotno pove čanje izdatkov za nagrade med letoma 2009 in 2011 porabljena 
sredstva, ki bi bila bolje uporabljena drugje; poziva, naj se prihodnji izdatki za nagrade znižajo na 
raven iz leta 2009;  
59. ugotavlja, da so stroški nagrade za novinarstvo v letu 2010 znašali 118 059 EUR, kar je 18 % ve č kot 
leta 2009; je zaskrbljen zaradi dejstva, da so stroški tega dogodka v letu 2011 narasli za ve č kot 
četrtino, in zahteva, da se opravi temeljita analiza stroškov in koristi, preden se iš čejo možnosti na 
tem podro čju odnosov z mediji ali na drugem podro čju, zdaj ko je bila nagrada ukinjena;  
60. meni, da nagrade niso osrednja dejavnost Parlamenta in zahteva, da se izvede analiza stroškov in 
koristi, preden se razvijejo nove pobude glede nagrad, saj je treba upoštevati neprestano slabšanje 
finan čnih in gospodarskih razmer v vseh državah članicah;  
Informacijske pisarne in evropske hiše  
61. je seznanjen z ustanovitvijo direktorata za vire v letu 2010, ki naj bi med drugim izvajal centralizirano 
koordinacijo javnih naro čil, s tem pa decentraliziranim informacijskim pisarnam ne bo treba ve č 
premeš čati uslužbencev na ob čutljivih mestih;SL 17.10.2012 Uradni list Evropske unije L 286/13  
( 1 ) Od 11 do 66 tiso č (s povpre čjem manj kot 30 tiso č) mese čnih obiskov v letu 2010.
62. ugotavlja, da 978 misij iz 32 informacijskih pisarn Parlamenta v Bruselj in Strasbourg stane skupno 
944 330 EUR, kar v povpre čju pomeni 701 EUR za vsako misijo v Bruselj in 1 064 EUR za vsako 
misijo v Strasbourg; ugotavlja, da misija iz Luksemburga v Bruselj v povpre čju stane 250 EUR, misija 
iz Luksemburga v Strasbourg pa 630 EUR; zahteva, naj se mu tudi v prihodnosti zagotovijo podatki o 
povpre čnih stroških na misijo (odgovori na vprašalnik, stran 68);  
Urad za zvezo v Washingtonu  
63. je seznanjen z odprtjem urada EP za zvezo v Washingtonu (EPLO) aprila 2010 in sistema enoletnih 
misij za štiri uradnike, sprejetega oktobra 2010; ugotavlja, da sicer odprtje washingtonskega urada ni 
zahtevalo novih delovnih mest, vendar so kljub temu nastali dodatni stroški; želi biti obveš čen o ravni 
teh stroškov za leto 2011 in 2012; poziva, naj se predsedstvu predloži pregled njegove strukture, 
dejavnosti in stroškov, zadevnim pristojnim odborom pa kopije;  
GD za kadrovske zadeve (GD PERS)  
64. pozdravlja dejstvo, da se je uspešnost generalnega direktorata izboljšala na ra čun zunanjega izvajanja 
nekaterih funkcij (na primer vodenja jasli) in obsežnejše uporabe informacijske tehnologije pri upra ­
vljanju kadrovskih map; pozdravlja izvajanje ra čunalniške aplikacije Streamline;  
65. je seznanjen s posledicami sklepa Sveta iz decembra 2009, da odobri samo 1,85-odstotno letno 
prilagoditev pla č namesto 3,7-odstotne, kot je izra čunala in predlagala Komisija, zaradi česar so v 
postavki 1 2 0 0 – „Osebni prejemki in nadomestila“ nastale neporavnane obveznosti (v znesku neko ­
liko manj kot 6 000 000 EUR oziroma 1,4 %);  
66. ugotavlja, da je bilo v kadrovskem na črtu Parlamenta skupaj 6 285 delovnih mest: 5 348 (ali 85,1 %) 
v sekretariatu Parlamenta in 937 (ali 14,9 %) v politi čnih skupinah, torej za 3,35 % ve č v letu 2010 
glede na leto 2009 (+ 204 novih mest), kar pa je ve činoma posledica ve čjih pristojnosti Parlamenta po 
za četku veljavnosti Lizbonske pogodbe 1. decembra 2009;  
67. je seznanjen s spremembami v sestavi sekretariata, ki jih je predsedstvo sprejelo leta 2009 v okviru 
priprav na novo parlamentarno obdobje, zlasti z namenom izboljšanja storitev za poslance, in ki so 
za čele veljati takoj v letu 2010; ugotavlja, da so te spremembe zajemale predvsem prestrukturiranje 
generalnih direktoratov PRES, PERS in INLO, pa tudi ustanovitev direktorata za vire v GD PRES, GD 
IPOL, GD EXPO in GD COMM, torej štirih direktoratih, katerih delo je predvsem politi čne narave;  
68. ugotavlja, da je bilo 31. decembra 2010 ve čina uslužbencev v sekretariatu (58,4 %) in v funkcijski 
skupini AD (51,7 %) žensk; pozdravlja dejstvo, da se je na ravni višjega in srednjega vodstva delež 
generalnih direktoric v letu 2010 pove čal (na 36,4 %, torej 4 od 11), podobno kot delež vodij 
oddelkov (na 26,2 %);  
69. opozarja na težave pri zaposlovanju uradnikov in uslužbencev iz nekaterih držav članic, kot so 
Nem čija, Združeno kraljestvo, Avstrija in Nizozemska, saj je njihov delež med zaposlenimi v sekre ­
tariatu Parlamenta ob čutno nižji kot „demografska teža“ teh držav v Uniji (  1 ), in ugotavlja, da je število 
zaposlenih, ki so državljani Belgije (13,6 %) in Luksemburga (2,3 %), relativno veliko zaradi krajev dela 
Parlamenta; poziva predsedstvo, naj pregleda postopke in zahteve zaposlovanja, da bi ugotovilo, kako 
prispevajo k težavam pri zaposlovanju osebja;SL L 286/14 Uradni list Evropske unije 17.10.2012  
( 1 ) Delež zaposlenih / demografska teža: Nem čija: 6,4 % / 16,3 %, Združeno kraljestvo: 4,4 % / 12,4 %, Avstrija: 1 % / 
1,67 %, Nizozemska: 2,7 % / 3,3 %, 
Vir: Socialno poro čilo EP za leto 2010, december 2011, in Eurostat.
Službena potovanja v tri kraje dela in njihovi stroški  
70. ugotavlja, da je bilo leta 2010 opravljenih 33 200 službenih (uradnih) potovanj v skupnem trajanju 
98 629 dni, ve čina med tremi kraji dela Parlamenta; znova poudarja, da se je treba izogibati nepo ­
trebnim službenim potem med tremi kraji dela in stroškom, ki pri tem nastanejo, z bolj sistemati čnimi 
in dokumentiranimi utemeljitvami ter z boljšim spremljanjem; poziva generalnega sekretarja, naj v 
postopku podelitve razrešnice poro ča o morebitnih prihrankih, doseženih z dodatno racionalizacijo in 
o nadaljnjih pobudah, ki potekajo oziroma so v pripravi, da bi se zmanjšalo število misij; poleg tega 
meni, da se v Strasbourgu na splošno ne bi smel sestati noben odbor, razen tisti, čigar dnevni red je 
neposredno povezan s poro čili ali razpravami delnega zasedanja tistega tedna; spodbuja Ra čunsko 
sodiš če, naj še dodatno analizira sedanje postopke misij in predlaga, kako bi izboljšali njihovo 
učinkovitost; izrecno poziva generalnega sekretarja, naj pregleda delovna mesta izven Bruslja, zlasti 
pri tistih zaposlenih, ki pogosto potujejo v Bruselj, da bi se ugotovilo, ali jih je treba premestiti; 
predlaga, da bi bilo morda treba pregledati sporazum z luksemburškimi oblastmi, ki dolo ča število 
osebja Parlamenta v Luksemburgu ne glede na nove potrebe Parlamenta;  
Statuta poslancev in pomo čnikov  
71. z zadovoljstvom ugotavlja, da prehod na novi sistem zaposlovanja v glavnem ni vplival na prora čun, 
saj je zaposlitev 1 400 pomo čnikov izvedlo 15 uslužbencev in pri čakuje, da bo prejel izvod poro čila o 
izvajanju novega sistema zaposlovanja, njegovih skupnih neposrednih in posrednih stroških, vklju čno 
z nadomestili za brezposelnost, ki jih pla čuje Komisija;  
72. ugotavlja, da se stanje glede ugotovitev Ra čunskega sodiš ča o pomanjkljivi dokumentaciji in sledljivosti 
stroškov za misije pomo čnikov, opravljene z zasebnimi avtomobili še ni popravilo; poziva upravo 
Parlamenta, naj za to zadevo čim prej poiš če pregledno in sledljivo rešitev;  
GD za infrastrukturo in logistiko (GD INLO)  
Politika na podro čju nepremi čnin 
73. je seznanjen s srednje- in dolgoro čno nepremi čninsko politiko (strategijo za stavbe), ki jo je predsed ­
stvo sprejelo 24. marca 2010, in njenimi glavnimi to čkami:  
(i) nakup namesto najema v skladu s priporo čili Ra čunskega sodiš ča; 
(ii) zgodnje pla čilo stroškov v zvezi z nepremi čninsko politiko (tj. čimprejšnje odpla čilo posojil);  
(iii) geografska koncentracija poslopij v treh krajih dela;  
(iv) poseben poudarek na vzdrževanju in obnavljanju stavb;  
(v) čim boljša integracija Parlamenta v urbano okolje;  
(vi) čim boljša dostopnost Parlamenta za invalide in spoštovanje najstrožjih standardov varnosti, 
zdravja in dobrega po čutja ljudi;  
(vii) čim ve čja prijaznost Parlamenta do okolja;  
74. ugotavlja, da Evropski svet Parlament sicer upravi čeno poziva k var čevalnim ukrepom, a mu hkrati še 
vedno odreka priložnost, da bi bistveno privar čeval z odpravo zasedanj v Strasbourgu;  
75. ugotavlja, da so se stroški vzdrževanja, delovanja in čiščenja stavb v vseh treh krajih dela pove čali s 
33 700 000 EUR v letu 2009 na 38 700 000 EUR v letu 2010 in da naj bi po napovedih v obdobju 
2011–2013 še naraš čali, z izjemo rahlega zmanjšanja stroškov v Luksemburgu v letu 2013; ugotavlja 
še, da se bo v istem obdobju pove čevala tudi poraba energije in blaga, sicer ne tako korenito, vendar 
vztrajno;SL 17.10.2012 Uradni list Evropske unije L 286/15
76. je seznanjen s precej nižjimi pla čili zakupnin v letu 2010 (5 700 000 EUR v primerjavi z 
58 600 000 EUR v letu 2008 – to je bil najvišji znesek v zadnjih letih), manjšimi nihanji stroškov 
najemnin (25 300 000 EUR v letu 2010 v primerjavi z visoko vrednostjo 31 200 000 EUR v letu 
2006 in nizko vrednostjo 19 900 000 EUR v letu 2007) ter zelo razli čnimi zneski, porabljenimi za 
nepremi čnine, od 165 900 000 EUR v letu 2006 do ni česar v letu 2009 in 20 200 000 EUR v letu 
2010;  
77. z zadovoljstvom ugotavlja, da glede na prejete odgovore na vprašalnik o razrešnici napovedi kažejo, 
da bi morala institucija, če bi imela v najemu vse svoje prostore, v prora čunu za leto 2010 predvideti 
dodatna sredstva za stroške v znesku 163 000 000 EUR, kar ustreza 10 % njenega celotnega prora ­ 
čuna; zato podpira to politiko nakupa namesto najema, ki jo Ra čunsko sodiš če toplo priporo ča že 
vrsto let, nazadnje na primer v posebnem poro čilu št. 2/2007 o odhodkih za nepremi čnine;  
78. ugotavlja, da je stroške odstranjevanja azbesta iz treh stavb v Strasbourgu leta 2010, ki so znašali 
2 464 701 EUR, v ve čini povrnilo mesto Strasbourg, ki je prispevalo 2 015 000 EUR;  
79. ugotavlja, da je Belgija 27. januarja 2010 Parlamentu povrnila znesek 85 987 000 EUR v okviru 
poravnave stroškov zemljiš ča, kjer sta bili zgrajeni stavbi Willy Brandt in József Antall, ter razvojnih 
stroškov za streho nad železniško postajo Bruselj – Luksemburg; poudarja, da je bil ta znesek vklju čen 
v ra čunovodske izkaze kot namenski prejemek v skladu s finan čno uredbo in je bil uporabljen za 
financiranje nepremi čninskih projektov;  
80. ugotavlja, da je bilo v letu 2010 kupljeno poslopje REMARD v Bruslju (11 000 000 EUR) in da je bil 
sprejet sklep o nakupu evropske hiše v Sofiji (9 240 000 EUR); obžaluje, da so zaradi tržnih omejitev 
stroški vzdrževanja, prenove in nakupa po nepotrebnem visoki, pogajanja pa je zelo težko ohranjati 
zaupna; meni, da bo predlagana zahteva v spremenjeni finan čni uredbi, da morajo institucije objaviti 
svoje nepremi čninske na črte za ve č let vnaprej, povzro čila precejšnje stroške za institucije in davko ­
pla čevalce;  
81. ugotavlja, da bi imela možnost neposrednega financiranja stavb v spremenjeni finan čni uredbi pozi ­
tiven u činek, saj bi Parlamentu omogo čila, da uporabi posojila brez tretjih strani, s tem pa bi se 
zmanjšali stroški in pove čala preglednost; poudarja, da je tako urejeno že financiranje zgradbe KAD v 
Luksemburgu, za katero je bilo sklenjeno partnerstvo z Evropsko investicijsko banko, ki je zagotovila 
50 % sredstev;  
82. v zvezi s tem zahteva podrobno poro čilo o stroških, ki so že nastali, in stroških, ki bodo za stavbo 
KAD v Luksemburgu predvidoma nastali v naslednjih 20 letih, s tem pa tudi podrobno razgrnitev 
skupnih predvidenih stroškov gradnje, ocenjenih stroškov poslovanja in drugih stroškov, povezanih z 
gradnjo in upravljanjem stavbe;  
83. pozdravlja zagotovilo generalnega sekretarja, da lobisti ali fundacije nimajo ve č pisarn, a ugotavlja, da 
sta imeli fundacija Pegasus in skupina Kangaroo do 31. decembra 2011 na voljo pisarne v stavbah 
Parlamenta;  
84. obžaluje, da so leta 2010 akreditirane lobisti čne organizacije uporabljale pisarne, kar je ustvarilo 
ugodnejše obravnavanje teh organizacij z uporabo sredstev davkopla čevalcev v Uniji;  
Preskrba s hrano  
85. ponovno poziva k bolj raznolikim možnostim preskrbe s hrano v stavbah Parlamenta, tako da se po 
preteku sedanjih pogodb ne nudi ve č monopola enemu ponudniku gostinskih storitev;SL L 286/16 Uradni list Evropske unije 17.10.2012
GD za prevajanje (GD TRAD) ter GD za tolma čenje in konference (GD INTE)  
86. ugotavlja, da je bilo v letu 2010 prevedenih 1 721 191 strani (od tega 1 033 176 ali 60 % interno), in 
pozdravlja dejstvo, da je GD TRAD vse dokumente, potrebne za glasovanje, posredoval pravo časno, 
90 % vseh prevodov pa je bilo oddanih v dolo čenih rokih, čeprav je bilo 65 % zahtev za prevod 
posredovanih z zamudo (ne v skladu z rokom desetih delovnih dni iz kodeksa o ve čjezi čnosti);  
87. z zadovoljstvom ugotavlja, da GD TRAD dosega ve čjo produktivnost in u činkovitejšo uporabo svojega 
prora čuna, hkrati pa še naprej zagotavlja ve čjezi čnost; v zvezi s tem poudarja, da se je interna 
produktivnost pove čala s 1 500 na 1 800 strani letno; bi pozdravil objavo statistike o produktivnosti 
vsakega jezikovnega oddelka;  
88. vendar ugotavlja, da se je po pove čanju za ve č kot 10 % stopnje skladnosti s kodeksom o ve čjezi čnosti 
med letoma 2008 in 2009 (prvo leto izvajanja), ta stopnja zmanjšala med letoma 2009 in 2010 (  1 ); 
poziva odbore, delegacije in politi čne skupine, naj se strogo držijo rokov, dolo čenih v kodeksu;  
89. pozdravlja novo storitev osebnega tolma čenja, ki jo GD INTE zagotavlja poslancem in ki je bila 
vzpostavljena po pilotnem projektu v letu 2010;  
GD za finance (GD FINS)  
90. z zadovoljstvom ugotavlja, da se je čas pla čila faktur leta 2010 skrajšal na 21 dni v povpre čju; 
Potni stroški  
91. ugotavlja, da so v letu 2010 potni stroški poslancev in zaposlenih znašali približno 
107 000 000 EUR (  2 ) (ali 6,6 % vseh kon čnih prora čunskih sredstev) in da je bilo uveljavljeno znižanje 
za 5 %; meni, da bi bilo treba razmisliti o možnostih za dodatno zmanjšanje z združevanjem zbranih 
milj v programih pogostega letenja; zahteva, da se pripravi analiza člena 3 0 0 v obliki opombe k 
ra čunovodskim izkazom o povpre čnih potnih stroških na uradnika za šest potovanj: Bruselj-Luxem ­
bourg; Luxembourg-Bruselj; Luxembourg-Strasbourg; Strasbourg-Luxembourg; Bruselj-Strasbourg; 
Strasbourg-Bruselj;  
Potovalna agencija  
92. ugotavlja, da so kon čna prora čunska sredstva za potovalno agencijo v letu 2010 znašala 
1 438 000 EUR, z visoko stopnjo obveznosti (94 %); ugotavlja še, da se cene vozovnic dolo čijo s 
pogajanji z letalskimi družbami, kar pomeni, da je dosežena povpre čna cena za najboljšo storitev; 
kljub temu poudarja, da to ne pomeni, da ne bi bilo mogo če na posamezen dan ali za posamezno 
potovanje poiskati boljših cen pri drugih turisti čnih agencijah; poziva, naj se z neodvisno preiskavo 
pripravi ocena delovanja potovalne agencije, njene strukture in poslovanja; poziva sedanjo pogodbeno 
potovalno agencijo, naj si bolj prizadeva, da bi poslancem in osebju zagotovila najcenejše možnosti; 
poleg tega poziva ustrezni direktorat, naj spremlja raven storitev, ki jih zagotavlja potovalna agencija;  
93. obžaluje, da v nekaterih primerih potovalna agencija ne ponuja najboljših cen v primerjavi z drugimi 
spletnimi in fizi čnimi agencijami; poziva GD za finance, naj razvije primeren mehanizem nadzora, ki 
bo zagotovil najboljše razmerje med kakovostjo in ceno;  
94. meni, da je treba pridobiti primerljive podatke o cenah letov, da bi za vsak let dolo čili najboljšo ceno;  
95. meni, da mora Parlament prenehati dodeljevati monopolne pogodbe, ko je to mogo če, ter da bi z ve č 
kot eno potovalno agencijo poslancem in osebju zagotovili manjše stroške in boljše storitve;SL 17.10.2012 Uradni list Evropske unije L 286/17  
( 1 ) GD TRAD letno poro čilo o dejavnostih, stran 8.  
( 2 ) Znesek kon čnih sredstev v postavkah 1 0 0 4 (Redni potni stroški) in 1 0 0 5 (Drugi potni stroški) ter členu 3 0 0 
(Stroški službenih potovanj in potovanj med tremi kraji dela): 106 718 500 EUR.
Prenosi neizkoriš čenih sredstev  
96. pozdravlja dejstvo, da konec prora čunskega leta 2010 ni bilo prenosa neizkoriš čenih sredstev, kot je v 
zadnjih letih zahteval Odbor za prora čunski nadzor, torej ni bilo velike razlike med na črtovanim in 
dejansko izvršenim prora čunom, kot se je dogajalo prejšnja leta, in je prepri čan, da bi lahko vse 
institucije Unije v prihodnje olajšale prora čunski nadzor in postopek razrešnice, če bi odhodke za 
nepremi čnine na črtovale na pregleden na čin v okviru prora čunskega postopka;  
Pokojninski skladi  
97. ugotavlja, da je imel prostovoljni pokojninski sklad v letu 2010 kljub dejstvu, da je njegova vrednost 
zrasla za 13,3 %, potem ko so si naložbeni trgi opomogli od svetovne finan čne krize v letu 2008, na 
dan 31. decembra 2010 primanjkljaj v znesku 178 960 000 EUR, kar zbuja skrbi o možnih pomanj ­
kljivostih sklada; opozarja, da Parlament zagotavlja izpla čila pokojninskih pravic vsem nekdanjim in 
nekaterim sedanjim članom tega prostovoljnega pokojninskega sklada, ko in če sklad ne more izpol ­
niti obvez; želi vedeti, kako in iz katere prora čunske vrstice bo Parlament v tem primeru izpolnil svoje 
zaveze;  
98. priznava, da je dve tretjini pla čil v sklad vpla čal neposredno Parlament in ne posamezni člani; 
opominja člane sklada, da so njihovi prispevki prostovoljni, ter vztraja, da Parlament ne sme ve č 
finan čno prispevati k izpla čilom ali zmanjšanju primanjkljaja sklada, ki morda ni bil primerno struk ­
turiran že od za četka;  
99. ugotavlja še, da so obveznosti po pravilniku o povra čilu in nadomestilu stroškov poslancem v zvezi z 
družinskimi in invalidskimi pokojninami (priloga II) znašale 28 950 000 EUR, poudarja, da so stroški 
v primerih, predvsem italijanskih ali francoskih poslancev, ko se nacionalne pokojninske dolo čbe in 
dolo čbe Evropskega parlamenta razlikujejo (priloga III), znašali 195 640 000 EUR ter da so obveznosti 
zaradi novega statuta znašale 152 210 000 EUR (ta znesek se bo pove čeval iz leta v leto); opozarja, da 
sredstva, ki naj bi pokrila te odhodke, ne obstajajo;  
GD za inovacije in tehnološko podporo (GD ITEC)  
100. je seznanjen s sklepoma predsedstva z dne 17. junija 2009 in 18. oktobra 2010 o razširitvi obmo čij z 
dostopom do brezži čnega omrežja (Wi-Fi) v Evropskem parlamentu, da se tako zajame sejno dvorano, 
dvorane za seje odborov, pisarne poslancev in javne prostore tako v Bruslju kot v Strasbourgu (prva 
faza projekta: 7 878 000 EUR); poziva GD ITEC, naj posameznim poslancem omogo čijo, da se jim na 
zahtevo v prihodnje prenehajo dostavljati dokumenti v papirni obliki za seje odborov, na katerih se 
uporablja program e-odbor; meni, da lahko to pospeši uspeh projekta;  
101. pozdravlja potekajo čo grafi čno posodobitev spletnega mesta EP na podlagi sklepa predsedstva z dne 
22. novembra 2010 o strategiji za navzo čnost Evropskega parlamenta v spletu in prenovitvi spletnega 
mesta EP; poziva k boljši podpori spletnega mesta, zlasti z rednimi testiranji;  
102. pozdravlja sistem AT4AM, uveden leta 2010, ki je poslancem olajšal spreminjanje predlaganih zako ­
nodajnih in nezakonodajnih besedil;  
103. z zadovoljstvom ugotavlja, da so bile v sektorju IT v letu 2010 uvedene številne izboljšave, kar je 
prispevalo k: ve čjim internim zmogljivostim za upravljanje klju čnih vidikov, internalizaciji strokov ­
njakov za informatiko in komunikacije, ustanovitvi osrednjih organov vodenja (odbor za inovacijsko 
strategijo IKT in usmerjevalni odbor za inovacijsko strategijo IKT), vzpostavitvi službe za na črtovanje 
IT in sistema za poro čanje o stanju razvojnih projektov IT ter razvoju pregledne metodologije 
kratkoro čnega na črtovanja; pozdravlja obsežno uporabo kazalcev uspešnosti v tem generalnem direk ­
toratu; izraža zaskrbljenost zaradi vse ve čjega tveganja nedovoljenega dostopa in poseganja v sisteme 
IKT Parlamenta in meni, da je treba nujno razviti u činkovito in trajnostno strategijo za zaš čito teh 
sistemov; poziva generalnega sekretarja, naj ga redno obveš ča o ukrepih, sprejetih v zvezi s tem;SL L 286/18 Uradni list Evropske unije 17.10.2012
104. pri čakuje celovito poro čilo o tem, kako so se razvili projekti brezpla čne programske opreme Parla ­
menta glede uporabe in uporabnikov v Parlamentu, povezanosti z državljani in dejavnosti v zvezi z 
naro čili; predlaga preu čitev obvez Parlamenta iz člena 103 glede brezpla čne programske opreme in 
odprtih standardov;  
Javna naro čila v GD ITEC  
105. spodbuja GD ITEC, naj si prizadeva za boljšo pripravo postopkov javnih naro čil, zlasti pri ve činoma 
kompleksnih okvirnih pogodbah, tako da dolo či pogodbene obveznosti za kon čne proizvode in 
rezultate, ne pa za produktivnost, ter da bolje opredeli potrebe in cilje Parlamenta; predlaga, naj 
Parlament namesto kazenskih klavzul raje zahteva odškodnino od dobaviteljev in izvajalcev storitev, 
ki se ne držijo dogovorov, v primeru okvirnih pogodb pa zagrozi z izgubo dela;  
Nova oprema za glasovanje in tolma čenje 
106. ugotavlja, da je nova oprema za glasovanje v polkrožni dvorani stala 2 135 623 EUR in se je v celoti 
financirala s prora čunskimi sredstvi za leto 2010; ugotavlja tudi, da so stroški vzdrževanja in tehni čne 
podpore za to opremo v letu 2010 znašali 147 149 EUR;  
Politi čne skupine (prora čunska postavka 4 0 0 0)  
107. ugotavlja, da so bila v letu 2010 sredstva iz prora čunske postavke 4 0 0 0 uporabljena takole:  
Skupina  2010  2009 (**)  
Letna 
prora čunska 
sredstva (*)  Lastna sredstva 
in prenesena 
prora čunska 
sredstva  Odhodki  Odstotek 
porabe letnih 
prora čunskih 
sredstev  Zneski, ki se 
prenesejo v 
naslednje 
obdobje  Letna 
prora čunska 
sredstva  Lastna 
sredstva in 
prenesena 
prora čunska 
sredstva  Odhodki  Odstotek 
porabe letnih 
prora čunskih 
sredstev  Zneski, ki se 
prenesejo v 
naslednje 
obdobje 
(2010)  
PPE (prej 
EPP-ED)  19 990  2 392  20 662  103,36 %  1 720  19 715  7 782  25 314  128,40 %  2 182  
S&D (prej 
PSE)  14 011  4 629  13 359  95,35 %  5 281  14 235  6 999  16 750  117,67 %  4 483  
ALDE  6 262  2 240  6 160  98,37 %  2 342  6 441  3 065  7 328  113,77 %  2 178  
Verts/ALE  3 896  1 188  3 893  99,92 %  1 191  3 360  1 055  3 235  96,28 %  1 179  
GUE/NGL  2 531  1 065  2 525  99,76 %  1 071  2 673  1 487  3 102  116,05 %  1 057  
UEN  —  1 417  1 452  2 552  180,10 %  0  
IND/DEM  —  775  1 023  1 048  135,23 %  0  
ECR  3 648  398  3 362  92,16 %  684  1 788  3  1 415  79,14 %  376  
EFD  2 201  419  1 799  81,74 %  821  1 113  1  701  62,98 %  413  
Samo ­
stojni 
poslanci  1 234  248  828  67,10 %  409  1 169  348  925  79,13 %  248  
Skupaj  53 773  12 579  52 588  97,80 %  13 519  52 686  23 215  62 370  118,38 %  12 116  
(*) Vsi zneski so v tiso č EUR. 
(**) Leto 2009 je bilo razdeljeno na dve prora čunski polletji zaradi parlamentarnih volitev junija 2009. Zneski za leto 2009 v tabeli so seštevki zneskov za prvo in drugo 
polovico leta 2009. 
Po evropskih volitvah leta 2009 sta skupini UEN in IND/DEM prenehali obstajati, ustanovljeni pa sta bili dve novi skupini ECR i n EFD.SL 17.10.2012 Uradni list Evropske unije L 286/19
108. pozdravlja zavezo uprave Parlamenta iz poro čila Ra čunskega sodiš ča, da bo na koncu volilnih let v 
prihodnje za izra čun prenesenih neuporabljenih sredstev uporabila koledarsko leto, ne pa dveh polletij; 
pozdravlja o čitne izboljšave pri finan čnih napovedih, o čemer pri ča dejstvo, da politi čne skupine v letu 
2010 niso imele neporabljenih sredstev;  
Evropske politi čne stranke in evropske politi čne ustanove  
109. ugotavlja, da so bila v letu 2010 sredstva iz prora čunskih postavk 4 0 2 0 in 4 0 3 0 uporabljena 
takole (  1 ): 
Stranka  Kratica  Lastna 
sredstva (*)  Subvencija 
EP Prihodki – 
skupaj  Subvencija EP v 
% upravi čenih 
odhodkov 
(maks. 85 %)  Presežek (prenos 
v rezervo) ali 
izguba  
Evropska ljudska stranka  EPP  1 413  4 959  6 372  85 %  429  
Stranka evropskih socialistov  PES  914  3 395  4 310  80 %  2  
Evropska stranka liberalcev, 
demokratov in reformistov  ELDR  379  1 554  1 933  85 %  77  
Evropska stranka zelenih  EGP  365  1 055  1 420  85 %  170  
Zveza evropskih konservativcev 
in reformistov  AECR  58  327  386  85 %  0  
Stranka evropske levice  EL  200  708  908  71 %  – 90  
Evropska demokratska stranka  EDP/PDE  95  424  519  85 %  12  
Evropska svobodna zveza  EFA  77  339  416  85 %  17  
Demokrati EU  EUD  35  176  211  85 %  – 17  
Evropsko krš čansko politi čno 
gibanje  ECPM  55  208  264  85 %  3  
Skupaj  3 591  13 145  16 739  83 %  603  
(*) Vsi zneski so v tiso č EUR.  
Ustanova  Kratica  Pridružena 
stranki  Lastna 
sredstva (*)  Subvencija 
EP Prihodki – 
skupaj  Subvencija EP v 
% upravi čenih 
odhodkov 
(maks. 85 %)  
Center za evropske študije  CES  EPP  615  2 928  3 543  83 %  
Fundacija za evropske progre ­
sivne študije  FEPS  PES  366  2 136  2 502  85 %  
Evropski liberalni forum  ELF  ELDR  117  658  775  85 %  
Zelena evropska fundacija  GEF  EGP  119  674  794  85 %  
Transform Europe  TE  EL  87  475  562  85 %  
Inštitut evropskih demokratov  IED  PDE  36  197  233  85 %  
Fundacija za demokracijo EU  FEUD  EUD  20  122  142  85 %SL L 286/20 Uradni list Evropske unije 17.10.2012  
( 1 ) Vir: zapisnik predsedstva z dne 12. septembra 2011, to čka 12 (opomba generalnega sekretarja D(2011)32179, 
PE469.487/BUR).
Ustanova  Kratica  Pridružena 
stranki  Lastna 
sredstva (*)  Subvencija 
EP Prihodki – 
skupaj  Subvencija EP v 
% upravi čenih 
odhodkov 
(maks. 85 %)  
Center Mauritsa Coppietersa  CMC  EFA  27  156  183  85 %  
Nova smer  ND  AECR  92  404  496  84 %  
Skupaj  1 479  7 750  9 230  84 %  
(*) Vsi zneski so v tiso č EUR.  
110. ugotavlja, da so bile z letom 2010 uvedene spremembe, vklju čno z obiski vodstva, med katerimi 
poteka vzor čno preverjanje prora čuna, zaposlovanja, javnih naro čil in drugih sistemov;  
Okolju prijazen Parlament  
111. ugotavlja, da je predsedstvo leta 2010 sprejelo akcijski na črt za emisije CO  2 ; pozdravlja bistveno 
zmanjšanje porabe energije na sedežu v Strasbourgu, ki se je med letoma 2006 in 2010 zmanjšala 
za 74 %; vseeno obžaluje, da je bil oglji čni odtis sedeža v Strasbourgu, kar zadeva porabljeno energijo 
v letu 2010, 1 533 ton CO  2 ; 
112. meni, da bi bilo treba razmisliti o možnosti hkratnega okoljskega napredka in prihrankov v prora čunu 
Parlamenta, tako da bi uporabili druga čne delovne metode, ki so bolj okolju prijazne in cenejše, dela 
Parlamenta pa ne omejujejo, vklju čno z uporabo telekonferenc;  
113. pozdravlja uvedbo sistema tretjega pla čnika decembra 2010 za sezonske vozovnice NMBS/SNCB (  1 ) v 
Bruslju, v katerem Parlament prispeva 50 % stroškov posameznih letnih vozovnic, ki jih kupijo 
zaposleni; spodbuja svojo upravo, naj uvedbe potrebne ukrepe, da bo zaposlenim lahko povrnila 
tudi kombinirane železniške vozovnice in vozovnice mestnega prometa; meni, da bi lahko to nadalje 
spodbudilo uporabo javnega prevoza in zmanjšalo oglji čni odtis Parlamenta;  
114. pozdravlja pilotne projekte na podro čju logistike v letu 2010 (npr. nakup vozil z nizkimi izpusti – 
standard EURO 5, usposabljanje o okoljsko odgovorni vožnji za voznike in selitveno osebje, soupo ­
raba tovornjakov za prevoz delovnih dokumentov, s čimer so se izpusti CO  2 zmanjšali za približno 
33 %) v okviru akcijskega na črta EMAS;  
115. pozdravlja dejstvo, da je predsedstvo 10. novembra 2010 sprejelo predlog delovne skupine za stavbe, 
transport in zeleni Parlament za spremembo pravil o uporabi službenih vozil za poslance, ki je 
Parlamentu omogo čila posodobiti vozni park z avtomobili, ki onesnažujejo manj, in organizirati 
skupinski prevoz na letališ či v Bruslju in Strasbourgu z minibusi VIP.  
Lo čena plenarna razprava o razrešnici za Parlament  
116. poziva konferenco predsednikov, naj organizirajo razpravo o razrešnici za Parlament tako, da ne bo 
potekala ob istem času kot razprava o drugih poro čilih za razrešnice, da bodo imeli poslanci prilož ­
nost, da se osredoto čijo izklju čno na razrešnico za lastno institucijo;  
117. predsedstvu predlaga, naj na svoj dnevni red vklju či razpravo o resoluciji o razrešnici po njenem 
sprejetju na plenarnem zasedanju.SL 17.10.2012 Uradni list Evropske unije L 286/21  
( 1 ) Belgijske nacionalne železnice.