[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 26.7.2005

COM(2005) 337 konč.

Predlog

UREDBA SVETA

o zaključku protidampinškega postopka glede uvoza stiren-butadien-stiren termoplastične gume s poreklom iz Republike Koreje in Rusije, o zaključku vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz stiren-butadien-stiren termoplastične gume s poreklom iz Tajvana in o razveljavitvi teh ukrepov

(predložila s strani Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

OZADJE PREDLOGA |

Razlogi in cilji predloga Ta predlog zadeva uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 461/2004 z dne 8. marca 2004 („osnovna uredba“) v postopkih glede uvoza stiren-butadien-stiren termoplastične gume s poreklom iz Koreje in Rusije in uvoza stiren-butadien-stiren termoplastične gume s poreklom iz Tajvana. |

Splošno ozadje Ta predlog je nastal v smislu izvajanja osnovne uredbe in je rezultat preiskave, ki je bila izvedena v skladu z vsebinskimi in proceduralnimi zahtevami, določenimi v osnovni uredbi. |

Obstoječe določbe na področju, na katerega se nanaša predlog Uredba Sveta (ES) št. 1993/2000 z dne 18. 9. 2000 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in o dokončnem pobiranju začasne protidampinške dajatve, uvedene na uvoz stiren-butadien-stiren termoplastične gume s poreklom iz Tajvana. Predlog za razveljavitev teh ukrepov z uredbo Sveta. |

Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije Se ne uporablja. |

OSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANKAMI IN PRESOJA VPLIVA |

Posvetovanje z zainteresiranimi strankami |

Zadevnim zainteresiranim strankam je že bila dana možnost, da zagovarjajo svoje interese med preiskavo v skladu z določbami osnovne uredbe . |

Zbiranje in uporaba strokovnega znanja in izkušenj |

Zunanje strokovno znanje in izkušnje niso bili potrebni. |

Presoja vpliva Ta predlog je nastal kot posledica izvajanja osnovne uredbe. Osnovna uredba ne predvideva splošne ocene vpliva, pač pa vsebuje izčrpen seznam pogojev, ki jih je treba oceniti. |

PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA |

Povzetek predlaganega ukrepanja 28. maja 2004 je Komisija začela protidampinško preiskavo glede uvoza stiren-butadien-stiren termoplastične gume s poreklom iz Republike Koreje in Rusije v Skupnost. Istega dne je bil uveden vmesni pregled dokončnih protidampinških dajatev, uvedenih z Uredbo Sveta (ES) št. 1993/2000 na uvoz stiren-butadien-stiren termoplastične gume s poreklom iz Tajvana. Glede dampinga je bila ugotovljena 31,7 % stopnja dampinga za ruskega proizvajalca izvoznika in de minimis stopnja dampinga za edinega proizvajalca izvoznika v Koreji. Glede pregleda v zvezi s Tajvanom je bila ugotovljena 16,2 % stopnja dampinga za enega proizvajalca izvoznika in de minimis stopnja dampinga za drugega. Ugotovljeno je bilo, da so se razmere v industrij Skupnosti poslabšale, zlasti glede obsega prodaje in dobičkonosnosti. Vendar se običajna povezava med učinkom dampinškega uvoza in poslabšanjem razmer v industriji Skupnosti ni mogla vzpostaviti. Zato se predlaga, da Svet sprejme priloženi predlog uredbe, ki ukinja postopek glede Republike Koreje in Rusije ter razveljavlja veljavne ukrepe za uvoz iz Tajvana. To uredbo je treba objaviti v Uradnem listu najpozneje do 27. avgusta 2005. |

Pravna podlaga Uredba Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 461/2004 z dne 8. marca 2004. |

Načelo subsidiarnosti Predlog je pod izključno pristojnostjo Skupnosti. Načelo subsidiarnosti se zato ne uporablja. |

Načelo sorazmernosti Predlog je zaradi naslednjega(-ih) razloga(-ov) v skladu z načelom sorazmernosti. |

Oblika ukrepanja je opisana v zgoraj navedeni osnovni uredbi in ne dopušča nacionalnega odločanja. |

Navedba o tem, kako zmanjšana je finančna in administrativna obremenitev Skupnosti, nacionalnih vlad, regionalnih in lokalnih oblasti, gospodarskih subjektov in državljanov ter kako sorazmerna je z zastavljenim ciljem predloga, se ne uporablja. |

Izbira instrumentov |

Predlagani instrumenti: uredba. |

Druga sredstva ne bi bila primerna zaradi naslednjega(-jih) razloga(-gov). Zgoraj omenjena osnovna uredba ne predvideva drugih možnosti. |

PRORAčUNSKE POSLEDICE |

Predlog ne vpliva na proračun Skupnosti. |

DODATNE INFORMACIJE |

Razveljavitev obstoječe zakonodaje Sprejetje predloga bo pripeljalo do razveljavitve obstoječe zakonodaje. |

1. Predlog

UREDBA SVETA

o zaključku protidampinškega postopka glede uvoza stiren-butadien-stiren termoplastične gume s poreklom iz Republike Koreje in Rusije, o zaključku vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz stiren-butadien-stiren termoplastične gume s poreklom iz Tajvana in o razveljavitvi teh ukrepov

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti[1] („osnovna uredba“), in zlasti člena 9 Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je predložila Komisija, po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A. POSTOPEK

1. Veljavni ukrepi

(1) Septembra 2000 je Svet z uredbama (ES) št. 1994/2000[2] in št. 1993/2000[3] uvedel dokončne izravnalne dajatve, ki se gibljejo od 1 % do 8,2 % in dokončne protidampinške dajatve na uvoz stiren-butadien-stiren termoplastične gume („SBS“) s poreklom iz Tajvana.

(2) Stopnja dokončnih protidampinških dajatev, uvedenih za proizvajalce izvoznike v Tajvanu in izražena kot odstotek CIF franko meja, je bila naslednja:

- Lee Chang Yung Chemical Industry Corp., Taipei 5,3 %

- Chi Mei Corp., Tainan 9,1 %

- nesodelujoči proizvajalci izvozniki 20,0 %

2. Sedanje preiskave

(3) 28. maja 2004 je Komisija v skladu s členom 5 Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti[4] , v obvestilu („obvestilo o začetku“), objavljenem v Uradnem listu Evropske unije[5], objavila začetek protidampinškega postopka glede uvoza SBS s poreklom iz Republike Koreje („Koreja“) in Rusije v Skupnost.

(4) Istega dne je Komisija z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije[6], v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe objavila začetek vmesnega pregleda dokončnih protidampinških dajatev, uvedenih z Uredbo Sveta (ES) št. 1993/2000 o uvozu SBS s poreklom iz Tajvana.

(5) Protidampinška preiskava se je začela po pritožbi, ki jo je 13. aprila 2004 vložil European Chemical Industry Council (Evropski svet za kemično industrijo) („CEFIC“ oziroma „pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo 100 % proizvodnje SBS v Skupnosti. Pritožba je vsebovala dokaze o dampingu tega izdelka in o znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo, da se upraviči začetek postopka.

(6) Vmesni pregled je temeljil na zahtevi, ki jo je vložil CEFIC, in je vseboval dokaze, da sta se damping in škoda ponavljala in da obstoječi ukrepi niso več zadostovali za preprečitev škodljivega dampinga.

3. Stranke v postopku

(7) Službe Komisije so o začetku postopka uradno obvestile proizvajalce izvoznike v Koreji, Rusiji in Tajvanu, uvoznike/trgovce in njihova združenja, dobavitelje in uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, predstavnike zadevnih držav izvoznic in proizvajalce pritožnike Skupnosti. Zainteresiranim strankam se je omogočilo, da v roku, določenem v obvestilih o začetku, v pisni obliki predstavijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje.

(8) Zaradi številnih uvoznikov SBS v ES, navedenih v pritožbi in v zahtevi, so obvestila o začetku za določitev škode predvidela uporabo vzorčenja za uvoznike v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

(9) Da bi se službe Komisije lahko odločile, ali je vzorčenje potrebno in, če bi bilo, izbrale vzorec, so bili vsi uvozniki v Skupnosti zaprošeni, naj se javijo Komisiji in predložijo, kot je določeno v obvestilih o začetku, osnovne podatke o svojih dejavnostih v času vzorčenja, povezanih z stiren-butadien-stiren termoplastično gumo (od 1. aprila 2003 do 31. marca 2004). Po preučitvi podatkov, ki so jih predložili uvozniki, in zaradi majhnega števila odgovorov na vprašanja o vzorčenju je bilo odločeno, da vzorčenje ni potrebno.

(10) Vprašalniki so bili poslani vsem znanim zadevnim strankam in vsem drugim družbam, ki so se javile v rokih, določenih v obvestilih o začetku.

(11) Odgovore so posredovali en korejski proizvajalec izvoznik, en ruski proizvajalec, skupaj z dvema z njim povezanima ruskima družbama, štirje tajvanski proizvajalci, štirje proizvajalci Skupnosti in štirje nepovezani uvozniki. Uporabniki niso posredovali nobenega odgovora.

(12) Službe Komisije so iskale in preverile podatke, ki so se zdeli potrebni za določanje dampinga, škode, ki izvira iz tega, in interesa Skupnosti. V skladu s členom 16(1) osnovne uredbe so se izvedli obiski zaradi preveritve v prostorih naslednjih družb:

2. proizvajalci industrije Skupnosti

3. Dynasol Elastomeros S.A., Madrid, Španija

4. Kraton Polymers International Ltd., London, Združeno kraljestvo

5. Polimeri Europa S.p.A., Milano, Italija

6. SA Petrofina NV Bruselj, Belgija (prej Atofina Elastomers N.V.)

7. proizvajalci izvozniki v Koreji

8. Korea Kumho Petrochemicals Co., Ltd., Seul

9. proizvajalci izvozniki v Rusiji

10. družba SIBUR:

11. Public Joint Stock Company „Sibirsko-Uralskaya Neftegazohimicheskaya Companiya“ (‘SIBUR’), Moskva

12. Gazexport, Limited Liability Company, Moskva

13. Joint Stock Company Voronezhsyntezkauchuk, Voronezh

(13) Preiskava je pokazala, da je samo ena ruska družba, JSC Voronezhsyntezkauchuk, proizvajala zadevne izdelke, medtem ko je bila družba JSC SIBUR odgovorna predvsem za domačo prodajo in dobavo surovin. Družba Gazexport je bila odgovorna za izvoz večino časa v OP. Vendar bodo za namene te preiskave tri med seboj povezane ruske družbe obravnavane kot ena družba, torej „skupina SIBUR“.

14. proizvajalci izvozniki v Tajvanu

15. Chi Mei Corp., Tainan

16. Lee Chang Yung Chemical Industry Corp., Taipei

17. nepovezani uvozniki

18. Guzman Cauchos S.L., Valencia, Španija

19. Monumenta Import Export GmbH, Troisdorf, Nemčija

20. Tecnopolimeri S.p.A., Seregno, Italija

4. Začasni ukrepi

(14) Ob upoštevanju potrebe po nadaljnjem pregledu nekaterih vidikov škode, vzrokov in interesa Skupnosti ter zlasti ob upoštevanju vzporednega vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz SBS s poreklom iz Tajvana, za uvoz SBS s poreklom iz Koreje in Rusije niso bile uvedene nobene začasne protidampinške dajatve. Vse stranke so bile obveščene o predhodnih ugotovitvah preiskave in jim je bil odobren rok, v katerem so lahko predložile pripombe na ugotovitve; vse predložene ustne in pisne pripombe različnih strank so bile upoštevane.

5. Naknadni postopek

(15) Službe Komisije so še naprej iskale in preverjale vse podatke, potrebne za dokončne ugotovitve, zlasti glede uvoza SBS iz Tajvana.

(16) Nato so bile vse zainteresirane stranke obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je bil predviden predlog za:

- ukinitev postopka proti uvozu SBS s poreklom iz Koreje in Rusije; ter

- razveljavitev Uredbe Sveta (ES) št. 1993/2000 o uvedbi dokončnih protidampinških dajatev za uvoz SBS s poreklom iz Tajvana.

(17) Po tem obvestilu jim je bil dan tudi rok za podajo stališč. Po proučitvi ustnih in pisnih pripomb, ki so jih predložile stranke, so bile, kadar je bilo primerno, ugotovitve ustrezno spremenjene.

6. Obdobje preiskave

(18) Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. aprila 2003 do 31. marca 2004 („obdobje preiskave“ali „OP“). Preiskava gibanj v okviru analize škode je zajela obdobje od 1. januarja 2000 do konca OP („obravnavano obdobje“).

B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

1. Zadevni izdelek

(19) Zadevni izdelek je stiren-butadien-stiren termoplastična guma, trenutno uvrščen pod oznake KN ex 4002 19 00, ex 4002 99 10 in ex 4002 99 90.

(20) Stiren-butadien-stiren termoplastična guma je triblok kopolimer iz monomernega stirena in butadiena. Lahko je suh ali z dodanim oljem, ki se doda v fazi proizvodnje. Poleg tega se ga lahko proizvede v različnih oblikah, ki se določijo z različnimi specifikacijami, kot so razmerje med stirenom in butadienom, vsebnost olja ali kemična simetrija. Čeprav je možnih vrst SBS veliko, imajo enake osnovne fizikalne značilnosti in med različnimi vrstami ne obstajajo jasne meje. Prav tako se lahko vse vrste SBS uporabljajo za enake namene, kot so toplotna obdelava bitumna za cestni asfalt in za strešne membrane, za tehnične sestavine ali sestavine v obutveni industriji, za obdelavo plastike in lepila. Zato se za namene te preiskave obravnavajo kot en sam izdelek.

(21) Med kontrolnimi obiski je bilo ugotovljeno, da je eno podjetje izvažalo stiren-izopren-stiren blok polimer („SIS“) v Skupnost v OP. Štelo se je, da se ta izdelek ne more obravnavati kot zadevni izdelek. Dejansko ima SIS drugačno fizikalno sestavo kot SBS, saj je monomer v srednjem bloku polimera izopren namesto butadiena. Zato nima istih fizikalnih značilnosti in posledično ni zajet v ta postopek.

2. Podoben izdelek

(22) Za zadevne izdelke in SBS, proizveden in prodan na notranjem trgu v Koreji, Rusiji in na Tajvanu, ter za SBS, proizveden z industrijo Skupnosti in prodan v Skupnosti, je bilo ugotovljeno, da imajo enake osnovne fizikalne in kemične značilnosti in enako osnovno uporabo. Zato se ti izdelki obravnavajo kot podobni v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

C. DAMPING

1. Splošna metodologija

(23) Splošna metodologija, določena spodaj, je bila uporabljena za vse proizvajalce izvoznike v Koreji, Rusiji in Tajvanu. Nadaljnja predstavitev ugotovitev glede dampinga za zadevne države zato opisuje samo vprašanja, ki zadevajo posamezno državo izvoznico.

2. Normalna vrednost

(24) V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe so službe Komisije najprej za vsakega sodelujočega proizvajalca izvoznika preverile, ali je njegova domača prodaja SBS reprezentativna, tj., ali celotni obseg te prodaje predstavlja vsaj 5 % celotnega izvoza proizvajalca v Skupnost. Službe Komisije so nato opredelile, tiste vrste SBS, ki so jih na domačem trgu prodajale družbe, ki imajo v celoti reprezentativno domačo prodajo, im ki so identične ali neposredno primerljive z vrstami, prodanimi za izvoz v Skupnost.

(25) Za vsako vrsto, ki so jo proizvajalci izvozniki prodali na svojem domačem trgu in za katero je bilo ugotovljeno, da je neposredno primerljiva z vrsto SBS, ki je bila prodana za izvoz v Skupnost, je bilo ugotovljeno, ali je domača prodaja zadosti reprezentativna za namene člena 2(2) osnovne uredbe. Domača prodaja določene vrste SBS se je štela za zadosti reprezentativno, če je celotni obseg domače prodaje te vrste v OP predstavljal 5 % ali več celotnega obsega prodaje primerljive vrste SBS, izvožene v Skupnost.

(26) Službe Komisije so nato proučile, ali se lahko posamezna vrsta SBS, prodana na domačem trgu v reprezentativnih količinah, šteje kot prodana med običajnim potekom trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe, in sicer tako, da se vzpostavi delež dobičkonosne prodaje zadevne vrste SBS neodvisnim strankam. V primerih, ko je obseg prodaje ustrezne vrste SBS, prodane po neto prodajni ceni, enaki izračunanim proizvodnim stroškom ali višji od njih, predstavljal več kot 80 % celotnega obsega prodaje te vrste in je bila tehtana povprečna cena te vrste enaka ali višja od stroškov proizvodnje, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje te vrste v OP, ne glede na to, ali je bila ta prodaja dobičkonosna ali ne. V primerih, ko je obseg dobičkonosne prodaje vrste SBS predstavljal 80 % ali manj celotnega obsega prodaje te vrste, ali je bila tehtana povprečna cena te vrste nižja kot proizvodni stroški, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje samo te vrste, pod pogojem, da je ta prodaja predstavljala 10 % ali več celotnega obsega prodaje te vrste.

(27) V primerih, ko je obseg dobičkonosne prodaje katere koli vrste izdelka predstavljal manj kot 10 % celotnega obsega prodaje te vrste, se je štelo, da je bila ta posebna vrsta prodana v nezadostnih količinah, da bi lahko domača cena predstavljala primerno osnovo za določitev normalne vrednosti. Kadar koli se domače cene določene vrste izdelka, ki ga je prodajal proizvajalec izvoznik, niso mogle uporabiti za določitev normalne vrednosti, se je štelo, da je bila primerna osnova za določitev normalne vrednosti konstruirana vrednost te posebne vrste SBS.

(28) Posledično je bila v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe normalna vrednost konstruirana tako, da je bil proizvodnim stroškom izvoženih vrst izdelka, ki so bili po potrebi prilagojeni, prištet razumni znesek za prodajne, splošne in administrativne stroške (stroški PSA) ter za ustrezno stopnjo dobička. V ta namen je Komisija proučila, ali nastali stroški PSA ter dobiček, ki so ga ustvarili posamezni zadevni proizvajalci izvozniki na domačem trgu, predstavljajo zanesljive podatke.

(29) Dejanski domači stroški PSA so se upoštevali kot zanesljivi, ko se je lahko celoten obseg domače prodaje zadevne družbe v primerjavi z obsegom izvozne prodaje v Skupnost štel kot reprezentativen. Domača stopnja dobička je bila določena na osnovi domače prodaje tistih vrst, ki so bile prodane med običajnim potekom trgovine. V ta namen se je uporabila metodologija, določena zgoraj.

3. Izvozna cena

(30) V vseh primerih, kjer se je zadevni izdelek izvozil neposredno neodvisnim strankam v Skupnosti, je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, tj. na podlagi dejansko plačanih ali plačljivih izvoznih cen.

4. Primerjava

(31) Primerjava normalne vrednosti in izvoznih cen je bila opravljena na podlagi cene izdelka franko tovarna. Za zagotavljanje pravične primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno so bile narejene prilagoditve za razlike, ki so vplivale na primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. Primerne prilagoditve so bile odobrene v vseh primerih, kjer je bilo ugotovljeno, da so smiselne, točne in podprte s preverjenimi dokazi.

5. Stopnja dampinga

(32) V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe se je za vsakega proizvajalca izvoznika primerjala tehtana povprečna normalna vrednost s tehtano povprečno izvozno ceno.

6. Koreja

(33) En korejski proizvajalec izvoznik je predložil odgovor na vprašalnik. Preiskava je pokazala, da je bila celotna domača prodaja korejske družbe reprezentativna. Poleg tega je celoten obseg domače prodaje posamezne vrste SBS, ki jo je družba prodala, predstavljal 5 % ali več celotnega obsega prodaje primerljivih vrst SBS, izvoženih v Skupnost, in se bi zato lahko štel kot reprezentativen.

6.1. Normalna vrednost

(34) Za določitev normalne vrednosti se domače cene lahko uporabljajo za dve vrsti izdelkov. Za tri vrste izdelkov je normalna vrednost temeljila samo na dobičkonosnih prodajah. Za pet vrst izdelkov je bilo med OP dobičkonosne manj kot 10 % domače prodaje. Zato je Komisija v teh primerih konstruirala normalno vrednost v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe na podlagi lastnih proizvodnih stroškov proizvajalca izvoznika, ki jim je bila dodana razumna vrednost prodajnih, splošnih in administrativnih stroškov (stroški PSA) in dobička. Glede tega so stroški PSA temeljili na stroških PSA družbe, saj je bila njena domača prodaja podobnega izdelka reprezentativna, kot je določeno v členu 2(2) osnovne uredbe. Za stopnjo dobička je bil v skladu s prvim stavkom člena 2(6) osnovne uredbe uporabljen dobiček od domače prodaje med običajnim potekom trgovanja.

6.2. Izvozna cena

(35) Ker se je zadevni izdelek izvažal neposredno neodvisnim strankam v Skupnosti, so bile izvozne cene določene na podlagi plačanih ali plačljivih cen za zadevni izdelek, ko je bil prodan za izvoz v Skupnost v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe.

6.3. Primerjava

(36) Prilagoditve so bile opravljene v zvezi s prevoznimi, zavarovalnimi, manipulativnimi stroški in stroški kreditov, kadar je to bilo ustrezno in upravičeno. V skladu s členom 2(10)(b) osnovne uredbe je družba zahtevala in ji je bila priznana prilagoditev za povračilo dajatev za normalno vrednost z utemeljitvijo, da so uvozne dajatve bremenile podobni izdelek, ko je bil porabljen v državi izvoznici, bile pa so povrnjene, ko je bil SBS prodan za izvoz.

(37) Družba je prav tako zahtevala prilagoditev za količinske popuste. Med obiski zaradi preveritve je imela družba priložnost dokazati, da so količinski popusti vplivali na cene. Vendar niso mogli ustrezno kvantificirati domnevnih popustov in dokazati, da so neposredno povezani z zadevnimi prodajami. Zato je bil v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe zahtevek zavrnjen.

6.4. Stopnja dampinga

(38) Ugotovljena stopnja dampinga, izražena kot odstotek uvozne cene CIF na meji Skupnosti, dajatev neplačana, je:

- Korea Kumho Petrochemicals Co., Ltd., Seul: 0,95 %

(39) Ker je stopnja dampinga za družbo Korea Kumho Petrochemicals de minimis, tj. manj kot 2 %, bi se moral postopek proti Koreji končati brez uvedbe ukrepov v skladu s členom 9(3) osnovne uredbe.

7. Rusija

(40) Tri povezana podjetja so predložila odgovore na vprašalnik in so se obravnavali skupaj.

7.1. Normalna vrednost

(41) Preiskava je pokazala, da so bile vsa domače ruska prodaja reprezentativne in da se je v EU prodajala samo ena določena vrsta izdelka. Ugotovljeno je bilo, da je bila domača prodaja ustrezne vrste SBS zadostna in da se ta prodaja lahko šteje kot reprezentativna. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da se je vrsta izdelka, ki se je izvažala v EU, prodajala tudi v običajnem poteku trgovanja. Zato se dejanske domače cene lahko uporabile za določitev normalne vrednosti.

(42) Ena od družb skupine SIBUR je sama proizvajala glavne surovine, butadien in stiren, in jih kupovala le v primeru pomanjkanja. Ker so bili posredovani nasprotujoči si podatki glede količine nekaterih kupljenih surovin v primerjavi s količino proizvedenih surovin v OP, so službe Komisije za vzpostavitev stroškov surovin za določitev stroškov proizvodnje v skladu z določbami členov 2(5) in 18 osnovne uredbe uporabile razpoložljiva dejstva, v tem primeru največjo količino kupljenih surovin, o katerih so poročale družbe. Vendar celotni revidirani proizvodni stroški niso spremenili ugotovitve, da so domače cene primerna osnova za določitev normalne vrednosti.

(43) Ob upoštevanju razdelitve nalog med zadevne družbe so morali biti proizvodni stroški določeni s seštevanjem ustreznih stroškov proizvodne družbe, JSC Voronezhsyntezkauchuk , z ustreznimi stroški družbe JSC SIBUR .

(44) Potem ko so bile družbe obveščene o odločitvi, da se začasni ukrepi ne uvedejo, so zahtevale popravek določene normalne vrednosti z utemeljitvijo, da so po pomoti poročale o svojih domačih prodajnih cenah skupaj z ruskim DDV. Med obiskom zaradi preveritve so bile preverjene domače prodajne cene za eno družbo in ugotovljeno je bilo, da so bile posredovane v neto obliki, brez dajatev. Pri drugi družbi s prodajo na domačem trgu domačih prodajnih cen ni bilo mogoče ustrezno preveriti med obiskom zaradi preveritve, saj družba ni mogla v celoti navesti svojih transakcij domače prodaje v tistem času. Vendar so bile celotne domače cene, sporočene pozneje, preverjene z naključno izbiro računov. Na podlagi teh računov so službe Komisije ugotovile, da je družba sporočila svoje cene domače prodaje v neto obliki, brez dajatev. Za ostalo domačo prodajo službe Komisije niso mogle pravočasno opraviti nadaljnjih preiskav glede DDV. Na podlagi zgoraj navedenega je bil zahtevek zavrnjen.

7.2. Izvozna cena

(45) Ker se je zadevni izdelek izvažal neposredno neodvisnim strankam v Skupnosti, je bila izvozna cena določena na podlagi plačanih ali plačljivih cen za zadevni izdelek, ko je bil prodan za izvoz v Skupnost v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe.

7.3. Primerjava

(46) Ker je bila vsa prodaja opravljena na podlagi cene franko tovarna, so bile prilagoditve narejene samo glede manipuliranja in kreditnih stroškov, kadar je to bilo ustrezno in upravičeno.

(47) Potem ko so bile družbe obveščene o odločitvi, da se začasni ukrepi ne uvedejo, so zahtevale prilagoditev razlik glede fizikalnih značilnosti v skladu s členom 2(10)(a) osnovne uredbe, in trdile, da je SBS, ki ga proizvedejo one, nižje kakovosti kot izdelek, ki ga proizvede industrija Skupnosti. Med obiskom zaradi preveritve je bilo preverjeno in potrjeno, da je bil SBS, proizveden in prodan na domačem ruskem trgu, enak kot SBS, prodan v ES. Zato je bil v skladu s členom 2(10)(a) osnovne uredbe zahtevek zavrnjen.

7.4. Stopnja dampinga

(48) Ugotovljena stopnja dampinga, izražena kot odstotek uvozne cene CIF na meji Skupnosti, dajatev neplačana, je:

- skupina SIBUR, Rusija: 31,7 %

8. Tajvan

(49) Štirje proizvajalci iz Tajvana so predložili odgovore na vprašalnik. Odgovori so pokazali, da sta samo tisti dve družbi, ki sta bili obdavčeni z individualnimi dampinškimi dajatvami, izvažali zadevni izdelek v ES v OP.

8.1. Normalna vrednost

(50) Za eno družbo je preiskava pokazala, da je bila vsa domača prodaja reprezentativne in da se je v EU prodajala samo ena specifična vrsta izdelka. Ugotovljeno je bilo, da je bila domača prodaja ustrezne vrste SBS zadostna in da se ta prodaja lahko šteje kot reprezentativna. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da se je vrsta izdelka, ki se je izvažala v EU, prodajala tudi v običajnem poteku trgovanja. Zato so se dejanske domače cene lahko uporabile za določitev normalne vrednosti.

(51) Za druge sodelujoče družbe je preiskava pokazala, da je bila celotna domača prodaja reprezentativna. Poleg tega je celoten obseg domače prodaje osmih vrst SBS, ki jih je družba prodajala, predstavljal 5 % ali več celotnega obsega prodaje primerljivih vrst SBS, izvoženih v Skupnost, in bi se zato lahko štel kot reprezentativen. Vendar se ena vrsta SBS, prodana v ES, ni prodajala na domačem trgu.

(52) Za določitev normalne vrednosti se domače cene lahko uporabljajo za osem vrst izdelkov. Za vrste izdelkov, za katere ni bila ugotovljena domača prodaja, so službe Komisije določile normalno vrednost v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe na podlagi lastnih proizvodnih stroškov proizvajalca izvoznika, ki jim je bila dodana razumna vrednost prodajnih, splošnih in administrativnih stroškov (stroški PSA) in dobička. Glede tega so stroški PSA temeljili na stroških PSA te družbe za navedeno domačo prodajo podobnih izdelkov, ki so bili reprezentativni, kot je določeno v členu 2(2) osnovne uredbe. Za stopnjo dobička je bil v skladu s členom 2(6) osnovne uredbe uporabljen dobiček od domače prodaje med običajnim potekom trgovanja.

8.2. Izvozna cena

(53) Ker se je zadevni izdelek izvažal neposredno neodvisnim strankam v Skupnosti, so bile izvozne cene določene na podlagi plačanih ali plačljivih cen za zadevni izdelek, ko je bil prodan za izvoz v Skupnost v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe.

8.3. Primerjava

(54) Za eno družbo so bile prilagoditve opravljene v zvezi s prevoznimi, zavarovalnimi, manipulativnimi, kreditnimi stroški in provizijo, kadar je bilo to ustrezno in upravičeno.

(55) Družba je nato zahtevala prilagoditev za poprodajne stroške v skladu s členom 2(10)(h) osnovne uredbe in trdila, da je bila posebna poprodajna storitev na voljo samo za prodajo na domačem trgu. Družbi je bila med obiskom zaradi preveritve dana priložnost za utemeljitev te zahteve, vendar ni mogla dokazati, da so bile zagotovljene kakršne koli poprodajne storitve. Zato je bil v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe zahtevek zavrnjen.

(56) Poleg tega je družba zahtevala prilagoditev za pretvorbe valute v skladu s členom 2(10)(j) osnovne uredbe. Zahtevek je temeljil na dejstvu, da je družba ohranila prodajni znesek za nekatere izvozne prodaje v valuti računa in ga pretvorila samo, ko je bil tečaj ugoden. Ker pa je bil menjalni tečaj, uporabljen v računovodskem sistemu, enak kot dnevni tečaj individualne izvozne prodaje, in je zato odražal obseg prodaje v domači valuti, se niso mogle uvesti nobene prilagoditve za špekulantske dobičke pri pretvorbi valut. Ker družba ni dokazala, da so bili izpolnjeni pogoji iz člena 2(10)(j) osnovne uredbe, je bil zahtevek zavrnjen.

(57) Za drugo družbo so bile prilagoditve opravljene v zvezi s prevoznimi, zavarovalnimi, manipulativnimi stroški, stroški natovarjanja, embaliranja in kreditnimi stroški, kadar je bilo to ustrezno in upravičeno.

(58) Ta družba je prav tako zahtevala prilagoditev za razlike v fizikalnih značilnostih v skladu s členom 2(10)(a) osnovne uredbe z utemeljitvijo, da del prodaje zadevnih vrst izdelkov nižje kakovosti v ES ni imel ustrezne enakovredne prodaje na domačem trgu. Med obiskom zaradi preveritve je imela družba priložnost dokazati, da so domnevne razlike v fizikalnih značilnostih vplivale na cene in na primerljivost cen. Vendar pa niso mogli dokazati, da so imele domnevne fizikalne razlike stalen vpliv na ceno ali na uporabo zadevnega izdelka v primerjavi z ustrezno vrsto SBS višje kakovosti, prodano na domačem trgu. Zato je bila zahteva zavrnjena.

8.4. Stopnja dampinga

(59) Ugotovljene stopnje dampinga, izražene kot odstotek uvozne cene CIF na meji Skupnosti, dajatev neplačana, so:

- Lee Chang Yung Chemical Industry Corp., Taipei: -1,8 %

- Chi Mei Corp., Tainan: 16,2 %

D. ŠKODA

1. Opredelitev industrije Skupnosti

(60) Pritožbo so podprli naslednji proizvajalci Skupnosti:

- Dynasol Elastomeros S.A., Madrid, Španija

- Kraton Polymers International Ltd., London, Združeno kraljestvo

- Polimeri Europa S.p.A., Milano, Italija

- SA Petrofina NV Bruselj, Belgija (prej Atofina Elastomers N.V.).

(61) Ker ti štirje sodelujoči proizvajalci pritožniki Skupnosti predstavljajo 100 % proizvodnje zadevnega izdelka v Skupnosti, se šteje, da proizvajalci pritožniki sestavljajo industrijo Skupnosti v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe.

2. Potrošnja Skupnosti

(62) Potrošnja Skupnosti je bila ugotovljena na podlagi obsega prodaje industrije Skupnosti na trgu Skupnosti skupaj z vsemi uvozi iz Koreje, Rusije in Tajvana ter z ocenjenim deležem uvoza SBS iz drugih tretjih držav pod ustreznimi oznakami KN, saj SBS predstavlja le del teh carinskih oznak. Ta delež se je določil z metodologijo, uporabljeno pri pritožbi, ob odsotnosti vseh drugih virov informacij. Uvoz iz Koreje, Rusije in Tajvana je bil določen na podlagi številk, ki so jih predložili sodelujoči proizvajalci izvozniki v teh treh državah, saj je bilo med preiskavo ugotovljeno, da prestavljajo 100 % izvoza zadevnih izdelkov iz zadevnih držav v Skupnost.

(63) Med letom 2000 in OP se je potrošnja Skupnosti zmanjšala s 193 756 ton na 180 195 ton, tj. za 7 %. Vendar je potrošnja v Skupnosti dosegla vrh leta 2002 in se nato močno znižala za 9 %.

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP |

Potrošnja Skupnosti (v tonah) | 193 756 | 191 827 | 198 741 | 188 562 | 180 195 |

Indeks | 100 | 99 | 103 | 97 | 93 |

3. Uvoz SBS iz zadevnih držav

3.1. Kumulacija

(64) Komisija je nadalje proučila, ali naj se učinki uvoza SBS s poreklom iz Koreje, Rusije in Tajvana ocenijo kumulativno v skladu s členom 3(4) osnovne uredbe.

(65) Ta člen določa, da se učinki uvoza iz dveh ali več držav, ki so hkrati predmet protidampinških preiskav, ocenijo kumulativno samo, če je določeno, da je (a) stopnja dampinga, ugotovljena za uvoz iz vsake države, več kot de minimis , kot je določeno v členu 9(3) osnovne uredbe, in da obseg uvoza vsake posamezne države ni zanemarljiv, ter (b) kumulativna ocena učinkov uvoza ustrezna glede na konkurenčne pogoje med uvoženimi izdelki in konkurenčne pogoje med uvoženimi izdelki in podobnimi izdelki Skupnosti.

(66) Glede Koreje in enega tajvanskega proizvajalca izvoznika je preiskava pokazala, da je bil ugotovljen bodisi de minimis ali damping ni bil ugotovljen. Zato v skladu s členom 3(4) osnovne uredbe ta zadevni uvoz ni mogel biti kumulativno ocenjen. Nasprotno pa so, ko je navedeno zgoraj, stopnje dampinga, ugotovljene za Rusijo in drugega sodelujočega tajvanskega izvoznika precej nad ravnjo de minimis in obseg uvoza iz navedenih držav ni zanemarljiv v smislu člena 5(7) osnovne uredbe, s kumulativnim tržnim deležem, ki dosega 5,3 %.

(67) Da bi določile ustreznost kumulativne ocene ob upoštevanju konkurenčnih pogojev med uvoženimi izdelki dveh družb in med uvoženimi izdelki in podobnim izdelkom Skupnosti, so službe Komisije analizirale tržno obnašanje izvoznikov glede gibanja obsega izvoza in cen.

(68) Podobna gibanja obsega izvoza so bila ugotovljena za Tajvan in Rusijo, s 77 % povečanjem za Rusijo in 151 % za Tajvan med letom 2001, ki je bilo leto po uvedbi ukrepov za Tajvan, in OP. Glede na zgoraj navedeno je bilo sklenjeno, da ni znatne razlike v tržnem obnašanju ruskih in tajvanskih izvoznikov, pri katerih je bil ugotovljen damping glede gibanja obsega izvoza v Skupnost.

(69) Podobno tržno obnašanje je bilo ugotovljeno pri ruskih in tajvanskih proizvajalcih tudi glede izvoznih cen. Pravzaprav sta te državi za SBS znižali svoje povprečne prodajne cene na enoto za 18 % in 6 % od leta 2001, potem ko so bili uvedeni ukrepi za tajvanski uvoz in se je obseg uvoza iz Rusije znatno povečal, do konca OP. Poleg tega je bila za uvoze iż obeh držav ugotovljena podobna stopnja nelojalnega nižanja cen.

(70) Preiskava je prav tako pokazala, da so se za uvoz iz zadevnih držav v Skupnost uporabljali isti prodajni kanali, saj se uvoz večinoma prodaja preko distributerjev in ne končnim strankam.

(71) Poleg tega je bilo ugotovljeno, kot je razloženo zgoraj, da imata zadevni izdelek, uvožen iz zadevnih držav in izdelek, ki ga proizvaja industrija Skupnosti, enake osnovne fizikalne in kemične značilnosti in se jih glede medsebojne zamenljivosti in zamenljivosti obravnava enako. Ugotovljeno je bilo, da različni izvozi zadevnega izdelka iz zadevnih držav konkurirajo drug drugemu in s SBS, ki ga proizvaja industrija Skupnosti.

(72) Na podlagi zgoraj navedenega je bilo sklenjeno, da so izpolnjeni vsi pogoji, ki so upravičevali kumulacijo uvoza SBS s poreklom iz Rusije in Tajvana.

3.2. Obseg uvoza in tržni delež

(73) Dampinški uvoz SBS iz Rusije in Tajvana se je močno povečal, z 2 834 ton leta 2000 na 9 523 ton v OP. Ustrezni tržni delež se je povečal s 1,5 % leta 2000 na 5,3 % v OP.

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP |

Uvoz (v tonah) | 2 834 | 4 979 | 4 966 | 8 919 | 9 523 |

Indeks | 100 | 176 | 175 | 315 | 336 |

Tržni delež | 1,5 % | 2,6 % | 2,5 % | 4,7 % | 5,3 % |

3.3. Cene

(74) Tehtana povprečna cena dampinškega uvoza SBS s poreklom iz Rusije in Tajvana se je znižala za 12 % med letom 2000 in OP.

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP |

Tehtana povprečna cena CIF na meji Skupnosti (EUR/tono) | 1 145 | 1 179 | 1 086 | 1 023 | 1 004 |

Indeks | 100 | 103 | 95 | 89 | 88 |

3.4. Nelojalno nižanje cen

(75) Za določitev nelojalnega nižanja cen je Komisija analizirala podatke, ki zadevajo OP. Ustrezne prodajne cene industrije Skupnosti so bile prodajne cene za neodvisne stranke, ki so bile, kjer je bilo potrebno, prilagojene ravni cene franko tovarna, tj. brez prevoznih stroškov v Skupnost in po odbitku popustov in rabatov. Cene za različne vrste SBS, določene v vprašalnikih, so bile primerjane s prodajnimi cenami, ki so jih izvozniki zaračunali kot neto cene brez popustov in ki so bile, kjer je bilo potrebno, prilagojene CIF na meji Skupnosti z ustreznimi prilagoditvami za stroške carinskega evidentiranja in stroške, nastale po uvozu.

(76) Uvozniki in ruski proizvajalec so trdili – industrija Skupnosti je to tudi potrdila – da je kakovost podobnih izdelkov, ki jih je proizvedla industrija Skupnosti, navadno višja kot kakovost zadevnega izdelka, uvoženega iz Rusije. Na podlagi ugotovitve se je štelo, da je ta razlika v kakovosti utemeljila ocenjeno 5 % prilagoditev, ki je bila dodana ceni CIF na meji Skupnosti sodelujočih proizvajalcev izvoznikov.

(77) V OP je bila tehtana povprečna stopnja nelojalnega nižanja cen za Rusijo in za tajvanskega proizvajalca, za katerega je bil ugotovljen damping, okoli 15 %.

(78) Med ocenjevanjem zgornjih številk se je treba zavedati, da je SBS iz različnih virov kljub kakovostnim prilagoditvam večinoma medsebojno zamenljiv in je zato cena pomembno merilo pri izbiri vira nabave. To krepi učinek kakršnega koli nelojalnega nižanja cen.

4. Položaj industrije Skupnosti

4.1. Proizvodnja

(79) Obseg proizvodnje industrije Skupnosti se je zmanjšal za 4 % v obravnavanem obdobju. Po povečanju leta 2002 se je proizvodnja zmanjšala leta 2003 in v OP.

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP |

Proizvodnja (v tonah) | 259 698 | 253 113 | 271 964 | 253 679 | 249 566 |

Indeks | 100 | 97 | 105 | 98 | 96 |

4.2. Proizvodna zmogljivost in stopnje izkoriščenosti zmogljivosti

(80) Proizvodna zmogljivost je bila ugotovljena na podlagi nazivne zmogljivosti proizvodnih enot, ki jih ima industrija Skupnosti, ob upoštevanju tehničnih motenj v proizvodnji ter dejstva, da je bila v nekaterih primerih zmogljivost delno uporabljena za druge izdelke, proizvedene z istimi proizvodnimi linijami.

(81) Proizvodna zmogljivost SBS je ostala v obravnavanem obdobju stabilna. Po rahlem povečanju leta 2001 in 2002 se je leta 2003 zmanjšala na enako raven kot leta 2000 in na tej ravni ostala v OP.

(82) Stopnje izkoriščenosti zmogljivosti so se zmanjšale za 4 odstotne točke z 79 % na 75 %. Vzrok zmanjšanja izkoriščenosti zmogljivosti je zgolj zmanjšanje obsega proizvodnje industrije Skupnosti, saj se sama proizvodna zmogljivost ni spremenila.

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP |

Proizvodna zmogljivost (v tonah) | 329 574 | 337 524 | 338 014 | 329 173 | 330 774 |

Indeks | 100 | 102 | 103 | 100 | 100 |

Izkoriščenost zmogljivosti | 79 % | 75 % | 80 % | 77 % | 75 % |

4.3. Zaloge

(83) V obravnavanem obdobju so se zaloge povečale za 60 %. Zdi se, da ima povečanje zalog dva razloga, eden je znižanje prodaje in drug proizvodnja različnih novih vrst SBS, za katere je bilo potrebno več časa, da so se začele tržiti.

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP |

Zaloge (v tonah) | 44 971 | 44 325 | 59 077 | 63 997 | 71 875 |

Indeks | 100 | 99 | 131 | 142 | 160 |

4.4. Naložbe

(84) V obravnavanem obdobju je industrija Skupnosti vložila približno 60 milijonov EUR, največ v tovarne in stroje (približno 48 %) ter v raziskovalne in razvojne projekte (23 %). Te naložbe so bile nujno potrebne predvsem za ohranitev proizvodne zmogljivosti na njeni trenutni ravni. Po močnem zmanjšanju v letih 2001 in 2002 so se naložbe spet povečale leta 2003 in v OP, vendar so bile še vedno pod ravnijo iz leta 2000. Vzrok povečanja leta 2003 in v OP sta bila vzdrževanje in posodabljanje, zahtevana za uvedbo novih vrst SBS, kar je bilo nujno potrebno za ohranitev konkurenčnosti industrije Skupnosti. Poleg tega je razlog za nihanje naložb ciklična življenjska doba nekaterih strojev. V obravnavanem obdobju so se letne naložbe skupaj zmanjšale za 11 %.

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP |

Naložbe (v tisoč EUR) | 16 464 | 12 969 | 8 914 | 11 760 | 14 698 |

Indeks | 100 | 79 | 54 | 71 | 89 |

4.5. Prodaja in tržni delež

(85) Prodaja SBS industrije Skupnosti na trgu Skupnosti se je zmanjšala za 15 % od leta 2000 do OP. Ker se je v obravnavanem obdobju potrošnja Skupnosti zmanjšala samo za 7 %, je močno zmanjšanje prodaje industrije Skupnosti povzročilo znatno izgubo tržnega deleža, ki se je dejansko zmajnšal z 89 % na 82 %.

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP |

Prodaja v ES ( v tonah) | 172 080 | 166 680 | 161 486 | 155 050 | 146 907 |

Indeks | 100 | 97 | 94 | 90 | 85 |

Tržni delež | 89 % | 87 % | 81 % | 82 % | 82 % |

4.6. Cene

(86) Povprečna prodajna cena industrije Skupnosti na enoto je bila v OP večinoma na enaki ravni, če jo primerjamo z letom 2000, saj se je znižala samo za 1 %. Prodajna cena industrije Skupnosti na enoto se je najprej zvišala za 6 % med letoma 2000 in 2001 in se nato postopno znižala za 7 % od leta 2001 do OP.

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP |

Tehtana povprečna cena (EUR/tono) | 1 350 | 1 434 | 1 363 | 1 348 | 1 330 |

Indeks | 100 | 106 | 101 | 100 | 99 |

4.7. Dobičkonosnost in denarni tok

(87) V obravnavanem obdobju se je tehtana povprečna dobičkonosnost neto prometa industrije Skupnosti za njeno prodajo podobnega izdelka na trgu Skupnosti zmanjšala z 2,2 % na 1,2 %. Najprej se je močno povečala z 2,2 % leta 2000 na 9,3 % leta 2001, kar je sovpadlo z uvedbo protidampinških in izravnalnih ukrepov na uvoz SBS iz Tajvana, ter se nato stalno manjšala od leta 2001 dalje.

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP |

Tehtana povprečna dobičkonosnost neto prometa | 2,2 % | 9,3 % | 8,9 % | 1,5 % | 1,2 % |

(88) V OP je bil ustvarjen denarni tok - 0,7 milijonov EUR. Razmere so bile leta 2000 težke predvsem zaradi visoke ravni naložb. Kljub temu je industrija Skupnosti lahko ustvarila pozitivni denarni tok za leta 2001, 2002 in 2003. Vendar se je stanje denarnega toka močno poslabšalo od leta 2002 do OP.

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP |

Denarni tok (v tisoč evrih) | -7 362 | 10 005 | 33 050 | 4 639 | -714 |

4.8. Donosnost čiste vrednosti

(89) Donosnost čiste vrednosti se je za zadevni izdelek zmanjšala za 5 % v obravnavanem obdobju. Po prvotnem zvišanju na 0,3 % leta 2001 in na 2,8 % leta 2002, se je močno zmanjšal na -8,5 % leta 2003 in na -11,2 % v OP.

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP |

Tehtana donosnost na čisto vrednost | -6,2 % | 0,3 % | 2,8 % | -8,5 % | -11,2 % |

4.9. Zmožnost zagotavljanja kapitala

(90) Trije od štirih proizvajalcev Skupnosti pripadajo velikim naftnim skupinam, četrto pa ima 100 % v lasti investicijski sklad. Glede zmožnosti zagotavljanja kapitala ni bilo ne zahtevka industrije Skupnosti ne podatka, ki bi kazal, da je industrija Skupnosti imela težave pri zagotavljanju kapitala za svoje dejavnosti.

4.10. Zaposlenost in plače

(91) Zaposlenost v industriji Skupnosti se je znižala za 7 % v obravnavanem obdobju. Plače so v obravnavanem obdobju ostale stabilne: celotne plače so se rahlo zvišale za 1 %, kar je precej manj kot je evropska stopnja inflacije v navedenem obdobju.

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP |

Zaposleni | 627 | 642 | 596 | 614 | 581 |

Indeks | 100 | 102 | 95 | 98 | 93 |

Tehtana povprečna plača (v 000 EUR) | 75 | 75 | 73 | 73 | 76 |

Indeks | 100 | 100 | 97 | 97 | 101 |

4.11. Produktivnost

(92) Produktivnost industrije Skupnosti se je povečala za 4 % v obravnavanem obdobju. Rahla nihanja v obravnavanem obdobju so neposredno povezana z razvojem zaposlenosti. To povečanje kaže, da so proizvajalci Skupnosti ne le prilagodili število zaposlenih glede na znižanje plač, temveč so tudi uspeli izboljšati svojo učinkovitost.

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP |

Produktivnost (ton/zaposleni) | 414 | 394 | 456 | 413 | 430 |

Indeks | 100 | 95 | 110 | 100 | 104 |

4.12. Rast

(93) Medtem ko se je potrošnja Skupnosti med letom 2000 in OP zmanjšala za 6 %, se je obseg prodaje industrije Skupnosti nepovezanim strankam zmanjšal za 15 %. Tako se je prodaja industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju zmanjšala precej bolj kot povpraševanje. Posledično se je tržni delež industrije Skupnosti zmanjšal za 8 odstotnih točk.

4.13. Višina stopnje dampinga

(94) Kar zadeva vpliv obsega dejanskih stopenj dampinga na industrijo Skupnosti, ob upoštevanju obsega in cen dampinškega uvoza iz Rusije in Tajvana, ta vpliv ni zanemarljiv.

4.14. Vračilo za pretekle dampinge in subvencioniranje

(95) Treba je opozoriti, da je industrija Skupnosti nekaj časa v obravnavanem obdobju imela težave zaradi dampinškega in subvencioniranega uvoza iz Tajvana. Industrija Skupnosti si je nekoliko opomogla po uvedbi protidampinških in izravnalnih ukrepov za uvoz iz Tajvana leta 2000. Vendar se je stanje industrije Skupnosti spet poslabšalo po letu 2002, ko se je iz Tajvana, Rusije in Koreje močno povečal uvoz s cenami, ki so bile nelojalno nižje kot cene Skupnosti.

5. KONČNA OCENA ŠKODE

(96) Kumulativni obseg dampinškega uvoza iz Rusije in Tajvana se je povečal, tako v absolutnem smislu kot v smislu tržnega deleža, s kumulativnim tržnim deležem 5,3 % v OP. Poleg tega se je tehtana povprečna cena dampinškega uvoza iz Rusije in Tajvana znižala za 12 % v obravnavanem obdobju. Znižanje se kaže v ugotovljenem nelojalnem nižanju cen.

(97) Večina kazalnikov škode v industriji Skupnosti je v obravnavanem obdobju pokazala negativen razvoj, kar kaže na stanje škode. Medtem ko se je celotna poraba SBS v Skupnosti zmanjšala za 7 %, se je obseg prodaje industrije Skupnosti zmanjšal za 15 %, skupaj z ustrezno 7 % izgubo pri tržnem deležu. Obseg proizvodnje se je zmanjšal za 4 %; proizvodna zmogljivost je stagnirala in izkoriščenost zmogljivosti se je zmanjšala za 4 odstotne točke. V obravnavanem obdobju se je povprečna prodajna cena na enoto se znižala za 1 % in dobičkonosnost neto prometa za 1,1 odstotne točke. Drugi kazalniki, povezani z dobičkonosnostjo, kot je donosnost čiste vrednosti, so se v obravnavanem obdobju prav tako poslabšali. Zaposlenost se je zmanjšala za 7 %, medtem ko se je produktivnost povečala za 4 %. Povprečne plače pa so se zvišale za 1 %, manj kot evropska stopnja inflacije v obravnavanem obdobju.

(98) Na podlagi zgoraj navedenega se šteje, da je industrija Skupnosti v težkem gospodarskem in finančnem položaju in je utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.

E. VZROKI ŠKODE

1. Uvod

(99) V skladu s členoma 3(6) in 3(7) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali je znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, povzročil dampinški uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz zadevnih držav. Poleg tega so bili poleg dampinškega uvoza v skladu s členom 3(7) osnovne uredbe proučeni drugi znani dejavniki, ki bi lahko škodovali industriji Skupnosti, da bi se zagotovilo, da se ne bi za kakršno koli škodo, ki so jo povzročili ti dejavniki, krivilo dampinškega uvoza.

2. Učinek dampinškega uvoza

(100) Dampinški uvoz iz zadevnih držav se je povečal za 3,8 % v tržnem deležu v obravnavanem obdobju, medtem ko so se v OP cene tega uvoza znižale za 12 % in nelojalno znižale cene industrije Skupnosti za 15,3 %. Industrija Skupnosti je v obravnavanem obdobju večinoma uspela svoje prodajne cene ohraniti stabilne, vendar ji je to uspelo na račun obsega prodaje in tržnega deleža, kar je vplivalo na njeno dobičkonosnost.

(101) Medtem ko bi prva analiza zgoraj omenjenih podatkov kazala na znaten učinek dampinškega uvoza na razmere v industriji Skupnosti, podrobnejša preiskava tega ne potrjuje. Prvič, obstaja samo delno časovno sovpadanje med poslabšanjem razmer v industriji Skupnosti in trenutkom, ko se je prisotnost dampinškega uvoza najbolj čutila. Medtem ko se je obseg dampinškega uvoza rahlo zmanjšal med letoma 2001 in 2002 ter nato močno povečal leta 2003 (+80 %), se je v celotnem obravnavanem obdobju prodaja industrije Skupnosti postopoma zmanjšala. Poleg tega je industrija Skupnosti izgubila tržni delež samo v obdobju 2000–2002, medtem ko je dampinški uvoz v celotnem obravnavanem obdobju svoj tržni delež povečal. To povečanje je bilo zlasti močno leta 2003 in v OP, saj se je tržni delež dampinškega uvoza povečal z 2,5 % leta 2002 na 4,7 % leta 2003 in 5,3 % v OP. V istem obdobju je industrija Skupnosti rahlo povečala svoj tržni delež z 81 % leta 2002 na 82 % leta 2003 in v OP. Nadalje je ugotovljeno, da je industrija Skupnosti dosegla svojo najvišjo stopnjo dobičkonosnosti leta 2001 in 2002, v času, ko je izgubila svoj tržni delež. Stopnja dobičkonosnosti se je nato le še nižala. Prodajne cene industrije Skupnosti so ostale stabilne v celotnem obdobju. Priznava se, da so se te cene znižale od leta 2003 dalje, ker industrija Skupnosti ni bila sposobna prenesti povečanja nekaterih stroškov. Vendar se nesposobnost prenesti povečanje teh stroškov ne more pripisati dampinškemu uvozu oziroma se mu jo lahko pripiše le v omejenem obsegu, zlasti ker je treba opozoriti, da je imel nedampinški uvoz višjo stopnjo nelojalnega nižanja cen kot dampinški uvoz. Poleg tega je tržni delež dampinškega uvoza vedno ostal pod 5,3 %, medtem ko je nedampinški uvoz imel približno 12 % tržni delež. Vse to kaže, da kakšen koli pritisk na cene s strani uvoza izhaja predvsem iz nedampinškega uvoza.

(102) Glede na zgoraj navedeno je bilo ugotovljeno, da je dampinški uvoz morda izvajal nekaj pritiska na cene industrije Skupnosti in je imel nekaj negativnega vpliva na razmere v industriji Skupnosti. Vendar je bilo ob odsotnosti jasnega časovnega sovpadanja med razvojem obsega, tržnega deleža in cen dampinškega uvoza na eni strani ter industrije Skupnosti na drugi strani težko ugotoviti vpliv dampinškega uvoza na škodljive razmere v industriji Skupnosti. Zato ni bilo sklenjeno, da je dampinški uvoz imel odločilno vlogo pri nastanku škodljivih razmer v industriji Skupnosti.

3. Učinki drugih dejavnikov

3.1. Razvoj potrošnje

(103) Potrošnja SBS v Skupnosti se je zmanjšala za 7 % v obravnavanem obdobju. To je morda delno vplivalo na razmere v industriji Skupnosti, saj je proizvodnja SBS glavna intenzivna dejavnost, pri kateri ima obseg prodaje neposreden vpliv na dobičkonosnost.

(104) Vendar se zmanjšanje potrošnje lahko obravnava le kot eden od številnih vzrokov za škodljive razmere v industriji Skupnosti, ker se je izkazalo, da se je uvoz iz Koreje, Rusije in Tajvana povečal v obravnavanem obdobju in tako prevzel del tržnega deleža industrije Skupnosti.

3.2. Nihanje tečaja

(105) Prav tako je bilo proučeno nihanje tečaja glede eura in ameriškega dolarja, saj se večina uvoznih transakcij iz zadevnih držav v ES obravnava v ameriških dolarjih. Vrednost eura se je glede na ameriški dolar povečala od sredine leta 2002 in znatno v OP ter s tem pospešila uvoz v evroobmočje v tem obdobju. Glede na to sta en izvoznik in ena zainteresirana stranka trdila, da je v „dolarsko usmerjenem“ podjetništvu depreciacija te valute glede na euro gotovo znatno prispevala k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, ter se mora zato upoštevati.

(106) Vendar je treba opozoriti, da je istočasna revalorizacija eura zmanjšala škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, saj so cene surovin, ki predstavljajo 40 % cene proizvodnje, na mednarodnih trgih proizvodov navedene v ameriških dolarjih.

(107) Poleg tega se je izvoz proizvajalcev Skupnosti nepovezanim strankam v obravnavanem obdobju povečal, medtem ko se je uvoz zadevnega izdelka iz Združenih držav v Skupnost zmanjšal, kar kaže, da apreciacija eura glede na ameriški dolar ni sama po sebi odločilen dejavnik za izgubo tržnega deleža proizvajalcev Skupnosti na trgu ES.

(108) Čeprav se torej na prvi pogled ne more izključiti, da je apreciacija eura glede na ameriški dolar morda pospešila uvoz SBS iz zadevnih držav, so tudi nihanja tečaja izravnala škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Pole tega ta apreciacija ni ne bolj pospeševala uvoza drugih držav, ki temeljijo na dolarju, kot zadevnih držav, ne preprečila povečanje izvoza proizvajalcev Skupnosti izven Skupnosti. Zato se ni štelo, da so imela nihanja tečaja znatni vpliv na škodo, ki so jo utrpeli proizvajalci Skupnosti. Pomembneje je, da je analiza škode osredotočena na cene in količine dampinškega uvoza in ne na vprašanje, zakaj so se dampinški uvozi izvajali na kateri koli ravni cen. Tako se zdi, da vpliv nihanja menjalnih tečajev na cene dampinškega uvoza po definiciji ne more biti še en dejavnik škode.

3.3. Nedampinški uvoz

(109) Ocenjen je bil vpliv nedampinškega uvoza iz Koreje in Tajvana na razmere v industriji Skupnosti. Zaradi spoštovanja zaupnosti podatkov, ki so jih priskrbele posamezne družbe, so le-ti predstavljeni na kumulativni podlagi.

(110) Nedampinški uvoz iz Koreje in Tajvana je kazal enako gibanje. Na kumulativni podlagi se je glede obsega povečal za 56 % in glede tržnega deleža za 5,2 odstotnih točk v obravnavanem obdobju ter dosegel tržni delež 12,8 % v OP. Obseg tega nedampinškega uvoza je tako prestavljal 2,4-kratni obseg dampinškega uvoza v OP. Poleg tega je bila stopnja nelojalnega nižanja cen, ki se je lahko izračunala za nedampinški uvoz iz Koreje in Tajvana, višja (17,4 %) kot za dampinški uvoz (15,3 %). To znatno nelojalno nižanje cen je skupaj z znatnim obsegom nedampinškega uvoza močno prispevalo k pritisku na cene na trgu ES.

(111) Na tej podlagi je bilo sklenjeno, da je bil vpliv obsega in cene nedampinškega uvoza iz Koreje in Tajvana tolikšen, da se lahko šteje kot tisti, ki je znatno prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, in da je dampinški uvoz iz Rusije in Tajvana igral manj pomembno vlogo kot nedampinški uvoz.

3.4. Uvoz iz drugih tretjih držav

(112) Uvoz iz drugih tretjih držav je imel v OP v Skupnosti 0,4 % tržni delež; sklenjeno je bilo, da je njegov vpliv na škodljive razmere v Skupnosti ni bil znaten.

3.5. Stroški surovin

(113) Ugotovljeno je bilo, da so se stroški surovin v obravnavanem obdobju povečali. To je prispevalo k manjši dobičkonosnosti industrije Skupnosti. Vendar industrija Skupnosti navadno skuša to povečanje stroškov prenesti na svoje stranke. Zaradi velikega pritiska na cene s strani nedampinškega uvoza in, precej manj, s strani dampinškega uvoza to ni bilo mogoče. Poleg tega so se korejski in tajvanski proizvajalci izvozniki soočali s povečanjem stroškov surovin, in sicer s podobno ravnijo povečanja kot proizvajalci Skupnosti. Samo povečanje stroškov surovin v Skupnosti torej ni bilo tisto, ki je negativno vplivalo na dobičkonosnost industrije Skupnosti, temveč je bil razlog sovpadanje pritiska na cene s strani uvoza in povečanje stroškov.

(114) Glede na zgoraj navedeno je bilo sklenjeno, da nihanja stroškov surovin v Skupnosti kot taka niso bila tisti dejavnik, ki je povzročil škodo industriji Skupnosti.

4. Sklepne ugotovitve o vzročnosti

(115) Podatki kažejo, da je dampinški uvoz izvajal določen pritisk na cene industrije Skupnosti in je prispeval k škodljivim razmeram v tej industriji. Vendar podrobnejša analiza, zlasti na podlagi razvoja gibanj v obravnavanem obdobju, ni razkrila vzročne povezave, saj ni bilo časovnega sovpadanja med poslabšanjem razmer v industriji Skupnosti in vplivi dampinškega uvoza.

(116) Prav tako je bilo ugotovljeno, da kolikor je časovno sovpadanje obstajalo med povečanjem dampinškega uvoza iz Rusije in Tajvana glede obsega in tržnega deleža na eni strani in poslabšanjem razmer v industriji Skupnosti, ki se je kazala v izgubi tržnega deleža in zmanjšanju dobičkonosnosti na drugi strani, je takšno časovno sovpadanje obstajalo tudi za nedampinški uvoz, katerega obseg se je v obravnavanem obdobju povečal veliko bolj kot obseg dampinškega uvoza.

(117) Nadalje je imel nedampinški uvoz iz Koreje in Tajvana v OP znatno večji obseg kot dampinški uvoz in posledično znatno višji tržni delež (12,8 % v primerjavi s 5,3 %). Poleg tega tako dampinški kot nedampinški uvoz nelojalno nižata cene Skupnosti, pri čemer je nelojalno nižanje cen nedampinškega uvoza še na višji ravni. Zato je ostrejšo konkurenco kot dampinški uvoz za Skupnost predstavljal uvoz drugih proizvajalcev/držav s poštenimi cenami. Nedampinški uvoz je bil tako glavni dejavnik za škodljive razmere v industriji Skupnosti.

(118) Prav tako je bilo ugotovljeno, da je k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, prispevalo zmanjšanje potrošnje v ES.

(119) Industrija Skupnosti je tem sklepom ugovarjala in trdila, da vpliv drugih dejavnikov ni bil zadosten za prekinitev vzročne povezave med dampinškim uvozom iz Rusije in Tajvana ter škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Vendar, ker niso podali kakršnih koli argumentov, ki bi lahko razveljavili oceno in sklepe iz uvodne izjave (100) do (102), (103), (109) do (111) in (115) do (118), se je štelo, da podani argumenti ne zadostujejo za drugačen sklep.

(120) Za zaključek je treba poudariti, da čeprav je dampinški uvoz morda prispeval k škodi, ni bilo ugotovljeno, da bi lahko sam po sebi povzročil znatno škodo. V skladu s členom 3(7) osnovne uredbe so bili proučeni drugi dejavniki in škoda se je v veliki meri lahko pripisala vplivom nedampinških cen in zmanjšanju povpraševanja.

F. TRAJNA NARAVA SPREMENJENIH OKOLIŠČIN

(121) V okviru vmesnega pregleda glede Tajvana je bilo prav tako proučeno, ali se spremenjene okoliščine glede na prvotno preiskavo dampinga lahko upravičeno štejejo kot spremenjene okoliščine trajne narave v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe.

(122) Proučen je bil verjeten razvoj domačih cen na tajvanskem trgu in izvoznih cen SBS iz Tajvana. Glede tega je bilo ugotovljeno, da ima Tajvan velik domači trg za zadevni izdelek in da so se v primerjavi s prvotno preiskavo domače cene zvišale še za večji odstotek kot stroški surovin.

(123) Glede izvoza SBS iz Tajvana je treba najprej opozoriti, da trg EU predstavlja majhen del celotnega izvoza. Dejansko je preiskava pokazala, da so sodelujoče družbe prodale 75 % svoje proizvodnje SBS na dobro razvitih trgih tretjih držav. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da so se izvozne cene postopno zvišale od leta 2002 do OP, in sicer za 10 % in 15 %. Zato se ne pričakuje, da bo ukinitev ukrepov za Tajvan pomenila znatno nevarnost za nov damping.

(124) V skladu s členom 11(3) osnovne uredbe je bilo zato zaključeno, da se spremenjene okoliščine glede na prvotno preiskavo dampinga lahko upravičeno štejejo kot spremenjene okoliščine trajne narave.

G. SKLEP

(125) Glede na dejstvo, da za uvoz SBS s poreklom iz Koreje in za eno družbo s Tajvana damping ni bil ugotovljen, in da se je škoda, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, lahko v veliki meri pripisala drugim dejavnikom, kot so obseg in cene uvoza, ki ni bil prodan po dampinških cenah, ter zmanjšanje povpraševanja, se vzročna povezava med dampingom in škodo glede dampinškega uvoza iz Rusije in Tajvana ni mogla vzpostaviti v zadostni meri. Protidampinški postopki glede SBS s poreklom iz Koreje, Rusije in Tajvana se bodo zato ukinili v skladu s členom 9(2) in 9(3) osnovne uredbe –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Protidampinški postopek glede uvoza stiren-butadien-stiren termoplastične gume s poreklom iz Republike Koreje in Rusije se zaključi.

Člen 2

Uredba Sveta (ES) št. 1993/2000 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve za uvoz stiren-butadien-striren termoplastične gume se razveljavi.

Člen 3

Ta uredba začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, […]

Za Svet

Predsednik

[1] UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 461/2004 (UL L 77, 13. 3. 2004, str. 12).

[2] UL L 238, 22.9.2000, str. 8.

[3] UL L 238, 22.9.2000, str. 4.

[4] UL L 56, 6.3.1996, str. 1, Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 461/2004 (UL L 77, 13.3.2004, str. 12).

[5] UL C 144, 28.5.2004, str. 5.

[6] UL C 144, 28.5.2004, str. 9.