[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 17.10.2008

COM(2008) 652 konč.

SPOROČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

Na poti k vrhunskih grozdom v Evropski uniji:

{SEK(2008) 2637}

SPOROČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

Na poti k vrhunskim grozdom v Evropski uniji:

izvajanje široko zastavljene inovacijske strategije

UVOD

Trajnostna rast in odpiranje delovnih mest v EU sta vse bolj odvisna od odličnosti in inovativnosti kot glavnih gonil evropske konkurenčnosti. Ker se EU tega zaveda, je leta 2006 sprejela široko zastavljeno inovacijsko strategijo[1] ter opredelila krepitev grozdov v Evropi kot eno od devetih strateških prednostnih nalog za uspešno spodbujanje inovativnosti[2].

Izdaja Evropskega memoranduma o grozdih[3], ki temelji na izkušnjah prizadevanj za uresničevanje politike grozdov na regionalni in nacionalni ravni ter ravni EU, januarja 2008 je pomemben korak naprej v nadaljnjem razvoju grozdov. Nekoliko kasneje so voditelji držav in vlad EU poudarili, da je treba bolje usklajevati okvirne pogoje za inovacije, „tudi s tesnejšimi povezavami med znanostjo in industrijo ter inovacijskimi skupinami na svetovni ravni, pa tudi z razvojem regionalnih grozdov in mrež“[4] .

Grozd lahko okvirno opredelimo kot skupino podjetij, povezanih ekonomskih akterjev in institucij, ki ležijo drug blizu drugega in so dosegli zadostno velikost za razvoj posebne strokovnosti, storitev, virov, dobaviteljev in spretnosti[5]. Politike grozdov se oblikujejo in izvajajo na lokalni, regionalni in nacionalni ravni, kar je odvisno od njihovega obsega in hotenj. Naloga Skupnosti je olajšati in dopolniti ta prizadevanja, zlasti z izboljšanjem okvirnih pogojev, spodbujanjem odličnosti v raziskavah in izobraževanju ter podjetniškega duha, krepitvijo boljših povezav med gospodarstvom (zlasti malimi in srednjimi podjetji) in raziskovalnim področjem ter spodbujanjem vzajemnega poznavanja politik in sodelovanja v grozdih po vsej EU. V zvezi s tem sta bistvena nadaljnja izpopolnitev notranjega trga in razvoj konkurenčnega evropskega raziskovalnega prostora.

To sporočilo opisuje politični okvir za boljšo komplementarnost in sinergije med različnimi ravnmi politike zaradi podpore razvoju številnejših vrhunskih grozdov v EU.

1. SPODBUJANJE GROZDOV V EU – USPEH POLITIKE

Grozdi so predvsem tržno pogojen pojav. Večina uspešnih grozdov je nastala spontano kot rezultat naravnih konkurenčnih prednosti, tržnih sil ali preprosto naključja. Vendar pa je zaradi namenskih politik v zvezi z grozdi v državah članicah zlasti od konca devetdesetih let vse več primerov, ko so bile v prihodnost usmerjene javne politike, poslovne pobude ali vrhunske univerze in raziskovalni inštituti bistveni za nastanek močnih grozdov, ker so delovali kot katalizatorji in pomagali sprostiti gospodarski in znanstveni potencial posameznih regij.

Čeprav je razvoj celovite politike v zvezi z grozdi v EU še na začetku, pa se njegov zagon veča. Pristopi k politiki grozdov so v EU različni. Zdi se, da en sam model ni ustrezen za vse. Na različnih mestih se uporabljajo različni podporni instrumenti in mehanizmi za grozde, ki se obenem vse bolj uporabljajo tudi za krepitev strukturnih sprememb, revitalizacijo nekaterih gospodarskih sektorjev, kot je pomorstvo[6], in za zagotavljanje okvirov za druge politike, kot so raziskovalna, inovacijska in regionalna politika. Zato so grozdi danes pomemben del evropske gospodarske stvarnosti. Tako je na primer Evropska opazovalna skupina za grozde[7] naštela približno 2 000 statistično pomembnih grozdov, opredeljenih kot regionalna združenja industrijskih in storitvenih subjektov na skupnem prostoru, kar kaže, da je 38 % evropske delovne sile zaposlene v družbah, vključenih v te grozde, tj. močno povezanih sektorjih.

Skupnost v celoti sprejema tržno pogojenost grozdov, obenem pa je imela odločilno vlogo pri spodbujanju samega nastanka in odličnosti grozdov. Od zgodnjih osemdesetih let dvajsetega stoletja so javni organi, odgovorni za gospodarski razvoj, uporabljali instrumente kohezijske politike za razvijanje inovacijskih strategij, vključno s spodbujanjem grozdov. To je sedaj tudi del prenovljene evropske agende za rast in zaposlovanje[8]. Približno 86 milijard EUR, kar je 25 % celotnega Kohezijskega sklada, je bilo v tem programskem obdobju (2007-2013) razporejenih za raziskave in inovacije[9].

Strateške smernice Skupnosti o koheziji, ki jih je Svet sprejel 6. oktobra 2006[10] za obdobje 2007–2013, izrecno spodbujajo države članice in regije k pospeševanju močnih grozdov kot dela njihovih reformnih strategij. V revidiranem okviru Skupnosti za državno pomoč se prav tako priznava možna koristnost državne podpore, saj so dovoljeni nekateri ciljno usmerjeni ukrepi pomoči za razvoj grozdov[11].

S pobudo Regije za gospodarske spremembe[12] Komisija pomaga regijskim nadnacionalnim mrežam pri prizadevanjih za izboljšanje njihovih regijskih inovacijskih sistemov, v katerih ima lahko politika grozdov zelo pomembno vlogo. Cilj pobude Regije znanja[13], ki se izvaja v okviru FP7 kot del politike evropskega raziskovalnega prostora (ERA[14], je okrepiti raziskovalni potencial evropskih regij z uvajanjem strategij na podlagi raziskav, tako da se spodbuja razvoj grozdov na temelju raziskav, v katere so vključene univerze, raziskovalna središča, podjetja in regionalni organi, ter podpira njihovo sodelovanje. Poleg tega je cilj področja Raziskovalna infrastruktura programa Kapacitete v okviru FP7 optimizacija uporabe in razvoja obstoječe in nove odlične raziskovalne infrastrukture vseevropskega pomena[15]. Države članice torej lahko računajo na znatno podporo za raziskave in inovacije, vključno z razvojem grozdov, iz različnih instrumentov EU.

Nasploh je bil dosežen dober napredek pri spodbujanju tesnejšega sodelovanja med programi grozdov iz različnih držav članic in regij, kot kažejo memorandumi o sodelovanju in skupni poskusni projekti, ki podpirajo dejavnosti grozdov. Evropska zveza grozdov[16] je bila še posebno koristna pri povezovanju velikega števila ministrstev in javnih organov, pristojnih za pripravo in izvedbo politik v zvezi z grozdi. Razni javni organi sedaj bolj tesno sodelujejo. Rezultat tega je, da so bili narejeni prvi koraki za sodelovanje pri politiki grozdov v praksi v EU.

Na drugih mestih EU na komplementaren način zagotavlja konkretno podporo nadnacionalnemu sodelovanju na operativni ravni. Pobuda Europe INNOVA TM[17] v okviru programa Konkurenčnost in inovativnost se osredotoča predvsem na skupen razvoj novih ali boljših orodij, ki bi jih uporabljali grozdi kot podporo za inovativna mala in srednja podjetja, in tako krepi poslovno podporo za grozde v Evropi. Ta pobuda je z organiziranjem programov obiskov med grozdi, povezovanjem prireditev in pripravo sporazumov o partnerstvu za oblikovanje javnih sektorskih poslovnih platform za grozde pripomogla k večjemu poslovnemu povezovanju med grozdi v EU[18].

Glede na bistveno vlogo malih in srednjih podjetij v prihodnjem razvoju EU je Evropski svet poudaril tudi pomen lažjega vključevanja inovativnih malih in srednjih podjetij v grozde, zlasti zaradi spodbujanja njihovih strategij internacionalizacije v skladu z nedavno predlaganim zakonom o malih podjetjih[19].

2. PRIHODNJI IZZIVI – POTREBA PO NOVEM POLITIčNEM UKREPANJU

V Evropi sicer ne manjka grozdov, vendar ti zaradi trdovratne razdrobljenosti trgov, slabih povezav med gospodarstvom in raziskovalnim področjem ter premajhnega sodelovanja v EU nimajo vedno potrebne kritične mase in inovacijske sposobnosti za trajnostno spoprijemanje s svetovno konkurenco in za doseganje vrhunske kakovosti.

S krepitvijo mednarodne konkurence se krepijo tudi zahteve po doseganju odličnosti. Močni grozdi prinašajo ustvarjalno kombinacijo podjetniškega dinamizma, intenzivnih povezav z vrhunskimi institucijami znanja in povečane sinergije med akterji inovativnosti. Prispevajo k ustvarjanju gospodarstva znanja in s tem k doseganju ciljev lizbonskega partnerstva za rast in delovna mesta. Prizadevanja za odličnost bi torej morala imeti kar največjo prednost.

Kot del procesa prenove gospodarstva se pojavljajo novi grozdi, konkurenčnost drugih pa pada. To je zdrav tržno pogojen proces, zato neuspešnih grozdov ne bi smeli umetno ohranjati pri življenju. Taki grozdi ne smejo postati kanal za subvencije, ki bi slabile konkurenco in celo nastanek novih konkurenčnih grozdov. Pobude za nove grozde je treba pazljivo načrtovati ter jih utemeljiti z zelo racionalnimi in natančno opredeljenimi poslovnimi interesi, regionalnimi prednostmi, posebnimi sposobnostmi, odličnimi vozlišči znanja v mednarodnem merilu ter tržnimi predvidevanji. Če ti pogoji niso izpolnjeni, ni verjetno, da bi bila pobuda za grozde uspešna. Izziv je torej izogniti se preobilici pobud za grozde, ki imajo le malo možnosti za dolgoročen uspeh.

Oblikovalci politike na vseh ravneh bi se morali osredotočiti na zagotavljanje najboljših okvirnih pogojev, ki razvijajo inovativnost, odličnost in sodelovanje po vsej Evropi. V podporo temu pristopu so potrebna skupna prizadevanja za doseganje večje sinergije in komplementarnosti med različnimi politikami, programi ter pobudami.

3. ZA VEč VRHUNSKIH GROZDOV V EU

Ključ za nadaljnjo krepitev konkurenčnosti v Evropi je v prizadevanjih za odličnost na vseh ravneh in kar najboljše izkoriščanje možnosti, ki jih ponujajo grozdi.

Bistvena vloga Komisije pri podpiranju odličnosti grozdov je dopolnjevanje regionalnih in nacionalnih politik v zvezi z grozdi z nadaljnjim odpravljanjem ovir za trgovino in mobilnost v EU. Dobro delujoč notranji trg zagotavlja najboljše pogoje za večje nadnacionalno sodelovanje ter mobilnost naložb, raziskovalcev ter visoko usposobljenih posameznikov, kar vse je potrebno za razvoj močnejših grozdov v Evropi. Na primer, evropsko partnerstvo za raziskovalce, ki ga je pred kratkim uvedla Komisija, bi moralo pomagati odpraviti še obstoječe ovire za mobilnost raziskovalcev po EU[20].

Komisija je že napovedala[21], da bo okrepila svoja prizadevanja za zagotavljanje bolj strateškega in skladnega delovanja različnih finančnih instrumentov Skupnosti, kar bi državam članicam omogočilo prilagoditi njihovo uporabo instrumentom njihovim strateškim ciljem in pogojem. Zaradi kar največjega učinka je treba instrumente Skupnosti uporabljati skladno z regionalnimi in nacionalnimi prizadevanji za podporo grozdov, kot je predlagal Odbor regij[22].

3.1. Boljša politika grozdov

Države članice so pozvane k nadaljnjemu vključevanju politik grozdov v svoje nacionalne programe reform v okviru partnerstva za rast in delovna mesta ter letnemu poročanju o dosežkih. To bo oblikovalcem politike pomagalo, da bodo še naprej uspešno pripravljali politike grozdov na nacionalni in regionalni ravni ter spodbujali izmenjavo znanja in dobre prakse po EU. V zvezi s tem velja poudariti, da je nova generacija kohezijskih programov dobro usklajena z nacionalnimi programi reform ter tehtno prispeva k njihovemu izvajanju.

Poleg tega daje Evropska opazovalna skupina za grozde oblikovalcem politike nevtralne in primerljive informacije o politikah grozdov ter sorazmerni moči grozdov v EU. Ta storitev razporejanja grozdov po državah članicah, ki spodbuja oblikovanje politike na podlagi podatkov in vzajemno učenje, bo še izpopolnjena in izboljšana[23].

Zaradi prizadevanj za odličnost morajo nacionalni in regionalni podporni programi bolj upoštevati nadnacionalno razsežnost grozdov v EU in drugod. Komisija tako zaradi boljšega predhodnega usklajevanja med državami članicami na regionalni in nacionalni ravni pri načrtovanju pobud za grozde ali nadaljevanju obstoječih grozdov spodbuja države članice in regije k tesnejšemu sodelovanju na ravni politike. Zato bo Komisija še naprej podpirala dejavnosti Evropske zveze grozdov zaradi vzajemnega spoznavanja politik, izmenjave najboljših praks in izkušenj ter skupnega razvoja praktičnih orodij, kar bo prispevalo k razvoju boljših in bolj učinkovitih politik grozdov v EU[24].

Za reševanje praktičnih ovir za tesnejše sodelovanje pri politiki grozdov se lahko uporablja tudi Evropsko združenje za teritorialno sodelovanje[25], ki je pravni instrument, uveden v okviru kohezijske politike in predvsem razvit zaradi upravljanja programov kohezijske politike. Obenem Komisija poziva države članice in regije, naj pri načrtovanju programov grozdov bolje izkoriščajo priložnosti, ki jim jih daje enotni trg, na primer s širšo uporabo inovacijskih kuponov za nakup podpornih storitev prek meja.

Komisija bo kot dodatno pomoč državam članicam pri razvoju bolj strateške vizije za doseganje kritične mase in kar največje odličnosti v okviru programa Konkurenčnost in inovativnost ustanovila Evropsko skupino za politiko grozdov[26] za izmenjavo informacij o politikah grozdov zaradi nadaljnjega preučevanja načinov za boljšo pomoč državam članicam pri podpiranju nastanka novih vrhunskih grozdov.

3.2. Spodbujanje nadnacionalnega sodelovanja grozdov

Kljub prizadevanjem za krepitev enotnega trga se grozdi v EU ne morejo zanašati samo na to, da bodo naravne sile združevanja pritegnile talente in druge vire na enak način kot na primer grozdi v ZDA. Grozdi v EU lahko nadomestijo nekatere od teh pomanjkljivosti z močnejšimi povezavami z drugimi grozdi, ki imajo dopolnilne prednosti. Povezave med grozdi postajajo pomembnejše tudi zaradi sprememb v svetovnem gospodarskem okolju. Ko podjetja internacionalizirajo svoje dejavnosti, je pomembno, da se internacionalizirajo tudi pobude za grozde in njihove organizacije.

Čeprav podjetja in organizacije v grozdih tekmujejo med sabo, zlasti tiste, ki spadajo v iste sektorje, pa je veliko razlogov, ki upravičujejo konkurenco in sodelovanje obenem. Nadaljnjo krepitev odličnosti grozdov je mogoče dosegati z nadnacionalnim sodelovanjem med grozdi na poslovni ravni. To lahko vključuje izmenjavo znanja, tržnih informacij in usposobljenih delavcev, skupen dostop do raziskovalnih zmogljivosti in aparatur za testiranja ter razvijanje novih in boljših storitev za podjetja v grozdu, kar bo prispevalo k oblikovanju skupnega evropskega raziskovalnega in inovacijskega prostora. Pripravljenost evropskih podjetij za sodelovanje s prvovrstnimi vozlišči znanja v Evropi in drugod je osnovni pogoj za nastanek in rast vrhunskih grozdov. Ta pripravljenost je potrebna tudi za ohranjanje konkurenčnosti v vse bolj globalnem poslovnem okolju. Sodelovanje grozdov lahko prispeva tudi k uspešnemu udejanjanju skupnih vizij iz agend strateških raziskav, ki jih razvijajo evropske tehnološke platforme[27].

Naslednja generacija pobud Skupnosti za grozde v okviru Europe INNOVA TM, Regij znanja in sedanjega cilja kohezijske politike Evropsko teritorialno sodelovanje[28] bo vzajemno okrepilo sodelovanje grozdov v EU ter prispevalo k oblikovanju več vrhunskih grozdov v Evropi, zlasti na področjih z velikim inovacijskim potencialom, med katera spadajo področja, ki jih podpira pobuda za vodilni trg[29], ter druga, kot je pomorski sektor[30]. Uspešna in primerna orodja in instrumenti, ki so jih razvila in preskusila ta nova partnerstva med grozdi, bodo v čim večji meri vključena in prenesena v mrežo Enterprise Europe[31].

Evropsko leto ustvarjalnosti in inovativnosti 2009 je dobra priložnost za spodbujanje odprtosti grozdov do raziskovalnih inštitutov in mednarodnih partnerstev prek meja. Komisija bo skupaj z nacionalnimi in regionalnimi partnerji v državah članicah podpirala organizacijo evropskih tednov inovacij zaradi večanja koristi povezav med znanostjo in industrijo prek meja v okviru grozdov.

3.3. Spodbujanje odličnosti organizacij grozdov

Pobude za grozde vse bolj pogosto upravljajo specializirane institucije, znane kot organizacije grozdov, ki imajo različne oblike, od nepridobitnih združenj in javnih agencij do gospodarskih družb. Podjetja in drugi zainteresirani za inovacije, vključeni v grozde, potrebujejo učinkovite, profesionalne in ustrezne podporne storitve, da bi imeli od svojih organizacij grozdov čim večjo korist. Vendar pa zaenkrat veščine in profesionalnost vodij grozdov še niso ustrezno priznane. Učinkovite in profesionalne organizacije grozdov so odločilne za dvig kakovosti pomožnih poslovnih storitev ter za pomoč grozdom pri doseganju samozadostnosti.

Upravljanje grozdov bi bilo zato treba priznati kot nov poklic, za katerega so potrebni visoki standardi kakovosti in profesionalnost zaradi učinkovitega zagotavljanja storitev, ki jih potrebujejo podjetja in institucije, ki sodelujejo v grozdih, ter za popolno izkoriščanje prednosti odnosov med univerzami, gospodarstvom in vlado. Komisija spodbuja ta prizadevanja, ki so v nekaterih regijah EU že stekla.

Tako bo Komisija v okviru programa Konkurenčnost in inovativnost sprožila evropsko poskusno pobudo za odličnost organizacij grozdov, ki bo izvajala posebne programe usposabljanja in okrepljenega sodelovanja za vodje grozdov. Če bo pobuda uspešna, bi lahko privedla do ustanovitve samozadostnega nepridobitnega evropskega združenja vodij grozdov, ki bi razvijala in ohranjala evropski znak kakovosti za odlične organizacije grozdov po vzorcu modela odličnosti Evropske ustanove za upravljanje kakovosti (EFQM)[32]. Tak znak evropskih grozdov bi organizacijam grozdov lahko pomagal pridobiti več zasebnih in javnih sredstev za izboljšanje njihove prepoznavnosti in priznavanja po vsem svetu.

3.4. Boljše vključevanje inovativnih malih in srednjih podjetij v grozde

Grozdi malim in srednjim podjetjem ponujajo plodna tla za inovacije in razvoj povezav z velikimi družbami in mednarodnimi partnerji. Kljub koristi, ki jo imajo grozdi od velikih multinacionalnih družb, pa je vključevanje dinamičnih in inovativnih malih in srednjih podjetij v grozde posebno pomembno, ker jim pomaga dosegati visoke stopnje odličnosti in inovativnosti. Oblikovalci politike bi morali zato pri načrtovanju politike grozdov upoštevati velik potencial malih in srednjih podjetij.

Organizacije grozdov zlasti za mala in srednja podjetja zagotavljajo široko paleto uporabniku prilagojenih podpornih poslovnih storitev, ki zelo učinkovito dopolnjujejo obstoječe oblike podpore za ta podjetja. Te storitve vključujejo omogočanje lažjega sodelovanja med malimi in srednjimi podjetji in z večjimi družbami ter raziskovalnimi inštituti, spodbujanje IPR in prenos tehnologije[33] ter podpiranje dejavnosti internacionalizacije.

Za pomoč pri vključevanju malih in srednjih podjetij v grozde bo Evropska opazovalna skupina za grozde zagotavljala dodatne informacije o storitvah, ki jih ponujajo pobude za grozde, kar bo podjetjem in investitorjem koristilo pri iskanju lokacij za naložbe in strateških partnerjev v EU.

Boljše, uporabnikom prilagojene podporne storitve za mala in srednja podjetja, ki jih izvajajo organizacije grozdov ali jih preko njih ponujajo drugi, bodo prav tako razvite kot poskusni projekti in preskušene v okviru pobude INNOVATM. Če bodo uspešne, jih bosta Evropska zveza grozdov in mreža Enterprise Europe na veliko ponujala na ravni EU. To naj bi pomagalo povečati učinkovitost in vpliv podpornih mehanizmov za inovacije v državah članicah in zmanjšati breme za mala in srednja podjetja.

Mreža Enterprise Europe bo pozvana, naj leta 2009 v tesnem sodelovanju z organizacijami grozdov organizira kampanjo ozaveščanja o inovacijah, ki bo informirala podjetniško sfero, zlasti inovativna mala in srednja podjetja, o obstoječih podpornih mehanizmih, zlasti tistih za prenos tehnologije in internacionalizacijo.

SKLEPI

Grozdi imajo pomembno vlogo pri pospeševanju konkurenčnosti, inovativnosti in odpiranju delovnih mest v EU. Vendar pa bi morala EU za popolno izkoriščanje prednosti grozdov povečati svojo pomoč državam članicam in regijam pri spodbujanju odličnosti na vseh ravneh ter sodelovanja po vsej EU za povečanje števila vrhunskih grozdov.

Grozdi bi morali biti odprti, prožni in privlačni za najboljše talente in strokovnost z vsega sveta. Prizadevanja na regionalni in nacionalni ravni ter na ravni EU bi morala olajšati uvedbo tesnejših in bolj učinkovitih povezav med grozdi ter tudi z vodilnimi raziskovalnimi inštituti v Evropi in zunaj nje. Obenem pa so organizacije grozdov pozvane, naj izboljšajo svojo podporne storitve in bolje vključijo inovativna mala in srednja podjetja v grozde.

Cilj tega sporočila je prispevati k oblikovanju bolj učinkovitega okvira v podporo grozdom v EU.

Priloga: Politična agenda v podporo vrhunskim grozdom v EU

Komisija bo:

- podpirala države članice in regije pri njihovih prizadevanjih za izboljšanje njihovih politik grozdov, zlasti z zagotavljanjem objektivnih informacij o grozdih in politikah grozdov ter z omogočanjem lažjega učenja o politikah po vsej EU,

- zagotavljala boljšo usklajenost in dopolnjevanje med različnimi instrumenti Skupnosti za podporo grozdom ob polnem spoštovanju načela subsidiarnosti,

- ustanovila evropsko skupino za politiko grozdov, ki bo Komisiji in državam članicam svetovala glede možnih strateških usmeritev za nastanek in rast vrhunskih grozdov v Evropi,

- spodbujala razvoj skupnega evropskega raziskovalnega in inovacijskega prostora tako, da bo omogočala lažjo praktično nadnacionalno sodelovanje med grozdi,

- uvedla evropsko poskusno pobudo za odličnost organizacij grozdov,

- izboljšala informiranje o inovacijskih podpornih storitvah za mala in srednja podjetja, ki jih ponujajo organizacije grozdov v Evropi, zlasti z evropsko opazovalno skupino za grozde in mrežo Enterprise Europe,

- v okviru programa Konkurenčnost in inovativnost podpirala razvoj novih ali boljših orodij za lažje sodelovanje malih in srednjih podjetij v inovacijskih grozdih

ter poziva države članice, naj:

- svoje politike grozdov v celoti vključijo v steber konkurenčnosti nacionalnih reformnih programov ob upoštevanju razsežnosti EU ter o njih poročajo,

- z izvajanjem priporočil iz zakona o malih podjetjih zagotovijo boljšo podporo za sodelovanje malih in srednjih podjetij v grozdih,

- okrepijo prizadevanja za doseganje večje sinergije in komplementarnosti med različnimi politikami, programi in pobudami na področju politike grozdov.

[1] Glej Sporočilo Komisije „ Prenos znanja v prakso: široko zastavljena inovacijska strategija za EU “, COM(2006) 502 konč., na voljo na: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/en/com/2006/com2006_0502en01.pdf.

[2] Sklepi Sveta z zasedanja dne 4. decembra 2006 (Svet za konkurenčnost): http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/en/intm/91989.pdf.

[3] Glej http://www.proinno-europe.eu/NWEV/uploaded_documents/European_Cluster_Memorandum.pdf.

[4] Sklepi predsedstva Evropskega sveta v Bruslju (13.–14. marca 2008): http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/en/intm/99410.pdf.

[5] Glej priložen delovni dokument služb o „zasnovi grozdov in politik grozdov ter njihovi vlogi v konkurenčnosti in inovativnosti: Najpomembnejši statistični rezultati in pridobljena spoznanja“, SEC(2008)2637.

[6] Glej delovni dokument služb o pomorskih grozdih na: http://ec.europa.eu/maritimeaffairs/pdf/Maritime_clusters_SEC_2007_1406.pdf.

[7] Glej http://www.clusterobservatory.eu ali priložen delovni dokument služb.

[8] Glej delovni dokument služb Komisije „Regije, ki zagotavljajo inovacije s kohezijsko politiko“, SEC(2007) 1547, 14.11.2007.

[9] Glej združene smernice za rast in delovna mesta, ki jih je mogoče najti na: http://ec.europa.eu/growthandjobs/guidelines/index_en.htm.

[10] Glej http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/2007/osc/index_en.htm.

[11] Glej točko 5.8 („Pomoč za inovativne skupine“) okvira Skupnosti za državno pomoč za raziskave in razvoj ter inovacije (UL C 323, 30.12.2006, str. 1), ki določa posebna pravila za pomoč za naložbe in poslovanje za spodbujanje grozdov. Vendar pa ta pravila ne izključujejo drugih oblik pomoči, tako da so grozdi upravičeni tudi do drugih vrst pomoči. Več informacij o reformi državne pomoči je na: http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/reform/reform.cfm.

[12] Več informacij o tej pobudi je mogoče najti na: http://ec.europa.eu/regional_policy/cooperation/interregional/ecochange/index_en.cfm.

[13] Dodatne informacije o tej pobudi je mogoče najti na: http://cordis.europa.eu/fp7/capacities/regions-knowledge_en.html.

[14] Zelena knjiga Komisije „Evropski raziskovalni prostor: Nove perspektive“, COM(2007) 161, 4.4.2007, jasno določa, da se mora ERA „…tako postopoma oblikovati okrog močne raziskovalne mreže in inovacijskih skupin.“

[15] Več informacij o evropskih dejavnostih v zvezi z raziskovalno infrastrukturo je na voljo na: http://cordis.europa.eu/fp7/capacities/research-infrastructures_en.html.

[16] Več informacij o Evropski zvezi grozdov in postopku za včlanjenje je mogoče najti na: http://www.proinno-europe.eu/index.cfm?fuseaction=page.display&topicID=223&parentID=0.

[17] Več informacij o pobudi Europe INNOVA je na: http://www.europe-innova.org.

[18] Več informacij je prikazanih v poročilu „Inovacije in grozdi Europe INNOVA: Izkušnje 11 mrež“, ki je na voljo na: www.europe-innova.org/index.jsp?type=page&cid=10337&lg=en.

[19] Glej sporočilo Komisije „Najprej pomisli na male“ – „Akt za mala podjetja“ za Evropo, COM(2008) 394, na voljo na: http://ec.europa.eu/enterprise/entrepreneurship/sba_en.htm.

[20] Glej sporočilo Komisije „Boljše poklicne možnosti in večja mobilnost: Evropsko partnerstvo za raziskovalce“, COM(2008) 317 konč., na voljo na: htpp://ec.europa.eu/research/era/specific-era-initiatives_en.html.

[21] Sporočilo „Z raziskavami in inovacijami do konkurenčnih evropskih regij“, COM(2007) 474 konč., glej http://eur-lex.europa.eu/ LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2007:0474:FIN:EN:PDF.

[22] Glej Mnenje Odbora regij o grozdih in politiki grozdov, sprejeto na njegovem 75. plenarnem zasedanju 19. junija 2008, CdR 70/2008 rev.1 EN/o (ECOS-IV-024).

[23] Glej priloženi delovni dokument služb Komisije o grozdih, SEC(2008) 2637.

[24] Svet je pozdravil „pobudo Komisije za Evropsko zvezo grozdov, katere cilj je spodbujati praktično sodelovanje med regionalnimi vladami“ ter pozval Komisijo na v zvezi s tem pripravi „analizo o načinih spodbujanja nadnacionalne razsežnosti grozdov“. Besedilo sklepov Sveta z dne 4. decembra 2006 (Konkurenčnost) je na voljo na: http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/en/intm/91989.pdf.

[25] Glej Uredbo (ES) št. 1082/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006, UL L 210, 31.7.2006, str. 19, na voljo na: http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/official/regulation/newregl0713_en.htm.

[26] Glej Sklep Komisije C (2008)6091.

[27] Več informacij je mogoče najti na: http://cordis.europa.eu/technology-platforms/home_en.html.

[28] Cilj Evropsko teritorialno sodelovanje krepi in nadomešča nekdanjo pobudo Skupnosti Interreg. Namenjen je integriranemu teritorialnemu razvoju, medregionalnemu sodelovanju in izmenjavi dobre prakse, preusmeril pa se je na inovacije. V obdobju 2007–2013 sta bili za inovacije v EU-27 razporejeni 2 milijardi EUR, dejavnosti med grozdi, ki združujejo več regij, pa so del tega.

[29] Sporočilo Komisije „Pobuda za vodilni trg za Evropo“, COM(2007) 860 konč., na voljo na: http://ec.europa.eu/enterprise/leadmarket/leadmarket.htm.

[30] V okviru Integrirane pomorske politike EU („Modra knjiga “), COM(2007) 575, 10.10.2007, je Komisija napovedala, da namerava spodbujati mreženje med pomorskimi grozdi.

[31] Več informacij o mreži Enterprise Europe je mogoče najti na: http://www.enterprise-europe-network.ec.europa.eu/index_en.htm.

[32] Podrobne informacije o modelu EFQM so na voljo na: http://www.efqm.org/.

[33] Te službe bi morale preučiti pred kratkim sprejeto Priporočilo Komisije o upravljanju intelektualne lastnine pri dejavnostih prenosa znanja in kodeks ravnanja za univerze in druge javne raziskovalne organizacije, C(2008) 1329, 10.4.2008.