POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

Uporaba Uredbe (ES) št. 1082/2006 o ustanovitvi evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS)

UVOD

Člen 175 Pogodbe o delovanju Evropske unije[1], zlasti njegov tretji pododstavek[2], je določil pravno podlago za sprejetje Uredbe (ES) št. 1082/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o ustanovitvi evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS) (uredba o EZTS)[3], ki je začela veljati 1. avgusta 2006 in se v celoti uporablja od 1. avgusta 2007. Vzpostavila je nov vidik na področju sodelovanja in omogočila nastanek novega evropskega instrumenta, ki zagotavlja pravno strukturo za boljše sodelovanje med nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi ter drugimi javnopravnimi organi v različnih državah, zlasti v zvezi s ciljem evropsko teritorialno sodelovanje (ETS) kohezijske politike.

Instrument EZTS je namenjen povečanju kohezije Unije z olajšanjem teritorialnega sodelovanja in zmanjšanjem njegovih praktičnih težav s pomočjo pravnega organa, ki lahko izboljša pravno varnost in stabilnost za pobude za sodelovanje.

Ta dokument izpolnjuje zahtevo Komisije za poročanje do 1. avgusta 2011 Evropskemu parlamentu in Svetu o uporabi Uredbe in predlogih za spremembe, kadar je ustrezno (člen 17). Opomba: vsi členi, na katere se sklicuje, so členi iz uredbe o EZTS, če ni drugače navedeno.

NAMEN INSTRUMENTA EZTS

Države članice in zlasti regionalni in lokalni organi so se pri izvajanju programov za teritorialno sodelovanje zaradi različnih nacionalnih zakonov in postopkov ter povečanja števila kopenskih in morskih meja v Skupnosti po njeni širitvi v letih 2004 in 2007 srečali s precejšnjimi težavami.

Instrumenti za sodelovanje v Evropski uniji, kakršen je Evropsko gospodarsko interesno združenje (EGIZ), so v glavnem bolj namenjeni sodelovanju med gospodarskimi subjekti[4] kot med javnimi organi. Poleg tega strukture, ki jih je Svet Evrope predlagal za čezmejno sodelovanje regionalnih in lokalnih organov, niso bile potrjene po vsej Evropski uniji.

V zvezi s tem je bil EZTS ustanovljen na evropski ravni kot pravni instrument, ki prispeva k teritorialnemu sodelovanju čez nacionalne meje in zagotavlja neposredno uporabno in trajno evropsko podlago za ukrepe. Vse države članice izvajajo uredbo o EZTS v celoti. Ustanovitev EZTS je neobvezna in uredba o EZTS nobeni instituciji ne preprečuje svobodne izbire drugih oblik teritorialnega sodelovanja s pravno osebnostjo ali brez nje.

EZTS je bil oblikovan, da bi teritorialno sodelovanje postalo bolj strateško, vendar hkrati bolj prožno in preprosto. EZTS naj bi omejil težave držav članic ter zlasti regionalnih in lokalnih organov pri izvajanju in upravljanju dejavnosti sodelovanja glede na različne nacionalne zakone in postopke.

UPORABA UREDBE O EZTS

Za zbiranje potrebnih podatkov o praktični uporabi EZTS je Generalni direktorat za regionalno politiko organiziral neformalni sestanek s strokovnjaki posameznih držav članic (razprava skupine na visoki ravni o prihodnji kohezijski politiki), se srečal s predstavniki Evropskega parlamenta in zlasti tesno sodeloval z Odborom regij.

V letu 2010 sta Evropska komisija in Odbor regij skupaj s predsedstvi Sveta Evropske unije za leti 2010 in 2011 (Španija-Belgija-Madžarska) ter programom INTERACT opravila obsežno posvetovanje držav članic, regionalnih in lokalnih organov ter drugih interesnih skupin o delovanju in dodani vrednosti instrumenta EZTS[5].

Vloga evropskih institucij in svetovalnih organov

Evropska komisija

Komisija je dosledno poudarjala pomen učinkovitega upravljanja pri zagotavljanju teritorialne kohezije[6]. Poleg tega je Komisija dejavno sodelovala na konferencah in razpravah, ki so jih organizirali predsedstva Sveta, Odbor regij, EZTS in druge zainteresirane strani.

Komisija neposredno zagotavlja dejavno podporo s konferencami in dogodki mreženja, z dvostranskimi stiki z nekaterimi državami članicami in interesnimi skupinami ter s pomočjo programa INTERACT za izmenjavo izkušenj na področju evropskega teritorialnega sodelovanja. Poleg tega so EZTS zdaj stalna tema odprtih dni, ki jih vsako leto organizirata Komisija in Odbor regij.

Evropski parlament

Evropski parlament je pokazal veliko zanimanje za EZTS. Poročilo na lastno pobudo „o cilju 3: izziv za teritorialno sodelovanje – prihodnji načrt čezmejnega, transnacionalnega in medregionalnega in sosedskega sodelovanja“[7] je bilo sprejeto leta 2011. Glede EZTS poročilo navaja, da „instrument deluje zadovoljivo“ in je „zadovoljil potrebo regionalnih in lokalnih organov po strukturiranem sodelovanju, ki bi zajemalo financiranje, pravni položaj projektov in upravljanje na več ravneh (...).“ Poleg tega posebna sektorska poročila, na primer o športu[8] in zdravstvenem varstvu[9], spodbujajo pospeševanje in uporabo EZTS za čezmejno, transnacionalno in medregionalno sodelovanje.

Odbor regij

V Pogodbi je Odbor regij naveden kot glavni partner Komisije zlasti glede čezmejnega sodelovanja. Odbor je v letu 2008[10] in letu 2011[11] sprejel mnenji o EZTS, s katerima je potrdil svojo zavezo podpori EZTS, vendar je pozval k pravnim spremembam za njegovo lažjo ustanovitev in delovanje. Poleg tega meni, da „EZTS ponujajo tudi zanimive možnosti kot „laboratoriji“ upravljanja na več ravneh“.

Izvajanje uredbe o EZTS v državah članicah

Države članice morajo sprejeti ustrezne določbe za zagotovitev učinkovite uporabe uredbe o EZTS. Rok je bil 1. avgusta 2007 in delovni dokument služb Komisije, ki spremlja to poročilo, navaja podrobnosti o informacijah, ki so jih države članice poslale Komisiji[12].

Zdaj so vse države članice obvestile Komisijo o ukrepih, ki so jih sprejele ali jih bodo sprejele za prilagoditev nacionalnih predpisov zaradi uskladitve z uredbo, vendar jih je več to storilo z znatno zamudo. Takšne zamude so pogosto povzročile težave pri odobritvah predlogov za določen EZTS.

Število in področje uporabe EZTS

Člen 5 določa, da „člani obvestijo zadevne države članice in Odbor regij o konvenciji ter registraciji in/ali objavi statuta“. To Odboru regij omogoča vodenje neformalnega registra EZTS:

Ustanovitev EZTS (31. marca 2011) [13]

Leto | Ustanovljeni EZTS | Skupni seštevek |

2008 | 4 | 4 |

2009 | 6 | 10 |

2010 | 6 | 16 |

V pripravi | 21 |

Člen 7 določa, da „EZTS deluje v okviru nalog, ki so mu bile dodeljene, te pa so omejene na poenostavitev in pospeševanje teritorialnega sodelovanja za krepitev gospodarske in socialne kohezije.“ Naloge „EZTS se omejijo v glavnem na izvajanje programov teritorialnega sodelovanja ali projektov, ki jih sofinancira [kohezijska politika]. EZTS lahko izvajajo druge posebne ukrepe teritorialnega sodelovanja med svojimi člani (...) s finančnim prispevkom Skupnosti ali brez njega.“

Poleg uredbe o EZTS člen 18 Uredbe (ES) št. 1080/2006 (uredba o ESRR)[14] določa, da „države članice, ki sodelujejo v operativnem programu v okviru cilja evropsko teritorialno sodelovanje, za sodelovanje lahko uporabijo [EZTS], z namenom, da postane to združenje odgovorno za upravljanje operativnega programa, tako da nanj prenesejo odgovornosti organa upravljanja in skupnega tehničnega sekretariata.“ Od 16 EZTS, ustanovljenih do 31. marca 2011, je bil eden izrecno ustanovljen za izvajanje in upravljanje enega programa ETS, eden v glavnem za izvedbo projekta, financiranega iz kohezijske politike, ostali pa z drugimi ukrepi teritorialnega sodelovanja, ki lahko vključujejo projekte, financirane iz ETS[15].

EZTS V PRAKSI

Razlogi za ustanovitev in nadaljnji razvoj EZTS

EZTS zagotavlja skladnejši okvir sodelovanja, ki je na voljo lokalnim, regionalnim in nacionalnim organom ter drugim javnim organom. Uredba o EZTS določa formalni okvir obstoječega sodelovanja z večjo pravno varnostjo, bolj uradno podlago in trdnejšo institucionalno strukturo. EZTS-ji prispevajo k boljšemu dialogu med državami članicami in drugimi javnimi organi ter so primerna struktura za dolgoročno teritorialno sodelovanje.

Mehanizem uredbe o EZTS omogoča obsežno partnerstvo, sposobnost pravega čezmejnega posredovanja in široko izbiro ukrepov v vseh treh komponentah sodelovanja: čezmejno, transnacionalno in medregionalno. Poenostavlja prej zelo heterogene pogoje pravnega okvira za čezmejno sodelovanje po vsej EU, in določa ustrezni pravni okvir za nadnacionalno in medregionalno sodelovanje[16], čeprav je bilo za posebna vprašanja treba najti formalne ali neformalne ad hoc rešitve.

Razlog za ustanovitev EZTS je pogosto želja po vzpostavitvi prepoznavne in trajne strukture čezmejnega ali teritorialnega sodelovanja, oblikovanju skupnih strategij za rast, ustvarjenju ekonomije obsega in upravljanju skupnih projektov, infrastrukture ali okoljskih virov. Poročila držav članic, regionalnih in lokalnih organov ter EZTS kažejo, da je odločitev o ustanovitvi EZTS pogosto odvisna od preteklega sodelovanja med partnerji. Partnerji so poudarili, da so bili EZTS ustanovljeni zaradi boljšega spopadanja z izzivi sodelovanja: dogovor glede vloge in nalog EZTS je pomemben del procesa. Nekateri od obstoječih EZTS načrtujejo povečanje števila svojih članov, tako da ustanovitev EZTS morda ni nujno enkraten dogodek, temveč je lahko del kontinuiranega procesa.

Praktične težave pri uporabi uredbe o EZTS

Iz izsledkov posvetovanj z zainteresiranimi stranmi je bilo razbrati več poudarkov glede uporabe uredbe o EZTS tako v zvezi z ustanovitvijo kot delovanjem EZTS. Odzivi obstoječih EZTS na instrument so pozitivni, vendar doslej potencial ni dovolj izkoriščen.

Kakor prej pojasnjeno, je zamuda pri sprejemanju nacionalnih določb pomenila, da so bili programi ETS ob sprejetju teh določb že pripravljeni in ključne odločitve glede njihovih sistemov izvajanja že sprejete. Poleg tega države članice in organi za upravljanje morda zaradi novosti instrumenta EZTS le-tega niso uradno uporabili pri izvajanju programov sodelovanja.

Kot najpomembnejši negativni dejavniki pri ustanavljanju EZTS se omenjajo zamudni in kompleksni postopki. Nekateri EZTS so se pritoževali, da nacionalni organi in službe Komisije niso bili dovolj seznanjeni z instrumentom, ko so jih prosili za praktične informacije ali podporo. Videti je, da je spoštovanje trimesečnega roka za sprejetje odločitve države članice o vlogi za ustanovitev EZTS bolj izjema kot splošno pravilo, opredeljeno v členu 4.

4.2.1 Ustanovitev EZTS

Med najpomembnejšimi ovirami, ki zainteresirane strani odvračajo od ustanovitve EZTS, so pravne težave v zvezi s procesom oblikovanja EZTS, ki pretežno izhajajo iz vtisa nezdružljivosti različnih nacionalnih pravil in pomanjkanja usklajenosti držav članic. Razlike pri čezmejnih strukturah, lokalnih in regionalnih organih ter združenjih pojasnjujejo potrebo po instrumentu, kakršen je EZTS. Hkrati te razlike povzročajo velike težave pri uporabi enotnega modela, ki bo premagal vse te različne ovire.

Dejavnik, ki zavira ustanavljanje EZTS, je tudi različen položaj lokalnih in regionalnih organov v različnih državah članicah. Naloge, za katere so na eni strani meje pristojni regionalni ali lokalni organi, utegnejo biti na drugi strani v državni pristojnosti.

Nadalje uredba o EZTS državam članicam omogoča sprejemanje različnih odločitev v postopku nacionalnega izvajanja, kar povzroča razlike glede vprašanja omejene ali neomejene odgovornosti. Ureditev utegne biti v dveh sosednjih državah različna. Med pogajanji o uredbi o EZTS so nekatere države članice navedle, da njihova nacionalna zakonodaja lokalnim organom ni dovoljevala članstva v pravni osebi z neomejeno odgovornostjo: zato je bila potrebna določba iz člena 12.

Tretje vprašanje za sedanje in prihodnje EZTS je članstvo tretjih držav ter njihovih regionalnih in lokalnih organov. Člen 3 opredeljuje, da morajo biti člani EZTS države članice, regionalni ali lokalni organi, javnopravni organi ali njihova združenja iz vsaj dveh držav članic. Vendar je več primerov, ko bi bilo za člane ali prihodnje člane ugodno, če bi lahko dodali člane iz tretje države ali bi celo lahko ustanovili EZTS med regijami ali lokalnimi organi države članice in tretje države. To povzroča težave na politični ravni, v drugem primeru pa se zastavlja vprašanje, na kakšni pravni podlagi bi lahko ustanovili EZTS med člani iz ene same države članice in iz tretje države.

Nekatere ovire, o katerih se poroča, izvirajo iz nezadostnega poznavanja podrobnosti uredbe o EZTS. Tako je na primer obstajala negotovost glede tega, kaj mora vsebovati konvencija o ustanovitvi EZTS in kaj njegov statut. Podobno so bili nekateri projekti omejeni zaradi napačne domneve, da zasebni subjekti ne morejo sodelovati v EZTS. Dejansko lahko postanejo člani EZTS tudi zasebni subjekti, ki se štejejo za naročnike za namene javnih naročil (člen 3(1)(d)). Vendar obstaja zahteva po nadaljnji razširitvi te možnosti. Nekatere zainteresirane strani so poročale tudi o zamudah pri postopku objave za EZTS in nakazale morebitno potrebo po razjasnitvi in izboljšanju procesa uradnega obveščanja.

4.2.2 Delovanje EZTS

Uveljavljeni EZTS skoraj vedno poročajo, da so koristi po premaganih težavah v zvezi z ustanovitvijo očitne. Ustanovitev pravne osebe s pooblastilom na obeh straneh meje lahko bistveno poenostavi racionalno zagotavljanje javnega prevoza, javnih služb ali celostne strategije za razvoj regije v okviru strategije Evropa 2020.

Kljub temu obstoj EZTS ne odpravlja vseh težav v zvezi s čezmejnim delovanjem. Možno je, da različne države članice ali celo različni organi v isti državi članici različno razlagajo določeno pravno določbo in ustvarjajo različne prakse.

Velik problem, ki so ga poudarile zainteresirane strani, je povezan s pogodbami zaposlenih, čeprav člen 9(2)(d) zahteva, da statut EZTS vsebuje ureditev delovanja, zlasti glede upravljanja osebja, postopkov zaposlovanja in vrste pogodb z osebjem. Zato Komisija meni, da bi v statutu lahko bilo navedeno pravo, ki se uporablja za pogodbe o zaposlitvi, npr. pravo po kraju registriranega sedeža ali po kraju, kjer so drugi statutarni organi EZTS in kjer ti opravljajo svoje naloge. Sicer je treba v skladu z drugim odstavkom člena 2 uredbe o EZTS, kadar je v skladu s pravom EU ali mednarodnim zasebnim pravom treba izbrati zakonodajo, ki ureja delovanje EZTS, EZTS obravnavati kot subjekt države članice, v kateri ima registrirani sedež.

Niti uredba o EZTS niti ustrezne direktive EU ne ponujajo rešitve za primer, ko javni organ, kakršen je EZTS, kot naročnik naroča dela ali storitve v drugi državi članici kot tisti, kjer je registriran. Kljub temu morajo EZTS oddajati javna naročila v več kot eni državi članici, ker dejavnosti, ki jih izvaja navedeni EZTS, zajemajo različne države. Zahtevano je bilo, da bi uredba o EZTS zajela to vprašanje.

Večja prepoznavnost bi EZTS omogočila podporo mreženju in izmenjavo izkušenj. Službe Komisije na primer niso vedno štele EZTS za upravičene do sodelovanja v njihovih javnih razpisih. Podobno nacionalne javne uprave niso bile vedno seznanjene z EZTS, njihovimi zmogljivostmi in pravnim položajem.

Dolgotrajen postopek ustanovitve EZTS odvrača od naknadne prilagoditve konvencije ali statuta, čeprav je to zaradi spremenjenih okoliščin potrebno. Sedanja uredba o EZTS pa ne dopušča poenostavljenega pristopa k spreminjanju konvencije in statuta, zlasti glede sprejema novih članov v obstoječi EZTS.

4.3 Primeri EZTS

Obseg dejavnosti, ki jih izvajajo EZTS, je zelo širok in sega od skupnega upravljanja naravnih virov do izboljšanega dostopa do čezmejnih prevoznih sistemov, upravljanja storitev splošnega interesa (kot sta zdravstvo ali izobraževanje) in drugih teritorialnih zadev. Mnogi EZTS načrtujejo izvajanje strategij za rast in trajnostni razvoj v skladu s strategijo Evropa 2020 in bodo tako prispevali k polnemu razvoju zadevnih ozemelj.

Dejavnosti EZTS v mnogih primerih presegajo izvajanje programov sodelovanja in projektov v okviru kohezijske politike, kar je v uredbi o EZTS navedeno kot njihova glavna naloga. Nekateri med temi EZTS pa zdaj predlagajo projekte za financiranje na podlagi ETS ali drugih programov EU.

Čeprav EZTS pozdravljajo možnost delovanja kot organ za upravljanje in skupni tehnični sekretariat evropskih programov sodelovanja, to možnost doslej uporablja samo EZTS Grande Région . Razlogi za to so morda časovne omejitve pri sprejemanju uredbe o EZTS in dolžnost držav članic do oblikovanja svojih nacionalnih določb za izvajanje uredbe o EZTS.

EZTS Grande Région

Ta EZTS, ustanovljen po francoskem pravu in s sedežem v Metzu, so aprila 2010 ustanovili Veliko vojvodstvo Luksemburg, Valonija (Belgija), Lorena (Francija) in nemški zvezni deželi Porenje-Pfalška in Posarje. Je edini primer EZTS, ki deluje kot organ za upravljanje za program čezmejnega sodelovanja ETS in zajema večji del zadevnih regij. Skupni tehnični sekretariat je organiziran kot društvo in deluje v Luxemburgu. Ta EZTS se financira iz tehnične pomoči programa ETS, ki deluje kot organ za upravljanje programa ETS z istim imenom.

EZTS Hospital de la Cerdanya

Ta EZTS, ustanovljen aprila 2010, je inovativna rešitev za bolnišnico z neposrednim učinkom na prebivalstvo čezmejnega območja med Francijo in Španijo s približno 30 000 prebivalci. Vključeni partnerji so katalonska vlada in francosko ministrstvo za zdravje, nacionalno zdravstveno zavarovanje in regionalna agencija za bolnišnice v Languedoc-Roussillon. Glede na obseg naložbe in letne prispevke gre za največji projekt med vsemi EZTS nasploh. Projekt opravlja pionirsko delo na področju, ki je za celotno EU izjemno pomembno, tako da postopoma povečuje sodelovanje in usklajevanje na področju zdravstvenega varstva med državami članicami.

EZTS Ister Granum

EZTS Ister Granum je bil ustanovljen junija 2008 v madžarsko-slovaški obmejni regiji kot drugi EZTS v EU. Podlaga zanj je razvoj sodelovanja v zvezi z mostom Eszergom-Parkany. Danes so njegovi člani 51 madžarskih in 38 slovaških lokalnih organov evroregije. Zaradi močne politične podpore in dejavne evroregije je bil hitro ustanovljen, in sicer pretežno na podlagi odobrenega razvojnega programa, ki ga EZTS zdaj izvaja. Ena njegovih pomembnih nalog je razviti možnosti za financiranje iz programov ETS Madžarska-Slovaška in jugovzhodna Evropa.

Ob postopnem naraščanju števila EZTS je postalo jasno, da se sicer vsak EZTS prilagaja svojim posebnim razmeram, vendar obstaja široko razširjena usmeritev k poudarjanju strateških vidikov sodelovanja.

EZTS Eurometropole Lille-Kortrijk-Tournoi

Kot prvi EZTS, ustanovljen januarja 2008, EZTS Eurometropole Lille-Kortrijk-Tournoi vključuje 145 občin ter regionalne in nacionalne organe. Regija ima bogate izkušnje s čezmejnim sodelovanjem vse od leta 1991. Zajema razširjeno urbano območje s približno 2 milijonoma prebivalcev. Glavni cilj je okrepiti notranjo kohezijo v čezmejnem somestju s spodbujanjem sodelovanja in uresničevanjem projektov v skladu s skupno razvojno strategijo. Njegova dodana vrednost je izboljšan proces usklajevanja na podlagi odločne volje zainteresiranih strani in dolge zgodovine sodelovanja.

PREDLOGI IN IZBOLJšAVE

Komisija meni, da mora instrument EZTS ostati čim bolj preprost in neobvezujoč, da bo oblika in funkcija posameznih EZTS lahko prilagojena nalogam, ki jih morajo opravljati v okolju, kjer delujejo.

Da se zagotovi, da zaradi tega prožnega pristopa ne bodo nastajale zamude pri izvedbi, pa obstajajo možnosti za znatno izboljšanje postopkov za odobritev predlaganih EZTS. Komisija zato načrtuje omejeno število posebnih izboljšav uredbe in širšega okvira.

Spremembe uredbe o EZTS

EZTS pomeni dragocen instrument, ki je čedalje bolj priznan. Kljub temu počasno sprejetje instrumenta in nekatere težave pri izvajanju v praksi nakazujejo, da so izboljšave možne in potrebne. Komisija zato načrtuje več sprememb uredbe o EZTS. Te spremembe ne bi zahtevale sprememb dejavnosti obstoječih EZTS, temveč bi na eni strani prilagodile jezik Pogodbi o delovanju Evropske unije in bile na drugi strani osredotočene na poenostavitev in pospešitev postopka ustanovitve in izvedbe. EZTS med javnimi organi iz ene same države članice in iz držav nečlanic bi lahko bili dovoljeni, če bi se razširilo področje uporabe pravnega akta. Tih odgovor, ki bi omogočil ustanovitev EZTS, če v razumnem času ne bi bilo utemeljenih ugovorov nacionalnih organov, bi lahko kot splošno pravilo nadomestil sedanjo zahtevo za odgovor v treh mesecih. Namen ETS bi se lahko razširil, tako da bi zajel strategijo, načrtovanje in upravljanje regionalnih in lokalnih zadev v skladu s politikami EU. Nazadnje bi v tem oddelku rešitev na podlagi zavarovanja, sprejeta po pravu EU za drug pravni instrument[17], lahko odpravila problem ustanavljanja EZTS z omejeno odgovornostjo, dovoljenih v nekaterih državah članicah, ne pa nujno v sosednjih državah članicah.

Možna pojasnila

Izkušnje kažejo, da v nekaterih primerih uredba o EZTS ni bila v celoti razumljena. Komisija si bo prizadevala bolje pojasniti, da mora konvencija o ustanovitvi EZTS jasno navesti, po katerem pravu bo ta deloval, vključno z navedbo kakršnih koli izjem, da so zasebni subjekti, za katere veljajo pravila javnega naročanja, lahko člani EZTS, in da mora statut, ki nadzoruje delovanje EZTS, jasno določiti pravila, po katerih bo ta EZTS deloval, na primer veljavno nacionalno pravo za zaposlene.

Izboljšave, povezane z drugimi predpisi in politikami EU

- Da bi instrument EZTS izkoristil vse svoje možnosti, mora biti del celostnega pristopa k političnim prednostnim nalogam EU. V svojih predlogih za revizijo predpisov kohezijske politike namerava Komisija zagotoviti, da uporaba EZTS ne bo ovirana. To bi lahko EZTS omogočilo, da bi njihovo posredovanje, ki zahteva sodelovanje med regijami v različnih državah, postalo bolj opazno. Poleg tega bi EZTS lahko igrali pomembno vlogo pri omogočanju večje učinkovitosti makroregionalnih strategij, medregionalnih projektov sodelovanja (zunaj ETS) in omrežij.

- Treba je spodbujati tudi obsežno uporabo EZTS pri uresničevanju drugih politik Unije. Na področju okoljskega izboljšanja, raziskovalnega sodelovanja, izobraževanja in kulture ali drugih področjih lahko EZTS z bolj strukturiranimi in prilagodljivimi sredstvi za izvajanje dodaja vrednost politikam Unije.

- V prihodnji reviziji direktiv o javnih naročilih bo Komisija preučila, kako reševati probleme v zvezi s čezmejnimi javnimi naročili, s katerimi se med drugim srečujejo takšni organi.

Izboljšanje zbiranja in razširjanja informacij

Več sprememb bi lahko prispevalo k večji učinkovitosti instrumenta. Komisija zato namerava:

- zbrati in razširiti informacije o izvajanju uredbe o EZTS v državah članicah,

- dejavno sodelovati z Odborom regij v zvezi s platformo EZTS[18],

- spodbujati izmenjavo znanja, mreženje in redne izmenjave stališč med vsemi zadevnimi zainteresiranimi stranmi (nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi upravami, obstoječimi in prihodnjimi EZTS), na primer s programom, kot je INTERACT.

SKLEPNA UGOTOVITEV

Instrument EZTS je bil predlagan za premagovanje ovir, ki otežujejo teritorialno sodelovanje v Evropski uniji in zunaj nje ter zlasti za zagotovitev načina čezmejnega delovanja in preprečitev preprek, ki bi jih utegnili ustvariti nezdružljivi pravni in upravni sistemi. Čeprav je časovni načrt novega instrumenta omejil njegovo uporabo za ta namen, izkušnje od leta 2007 kažejo, da instrument EZTS zadovoljuje konkretne potrebe. Med drugim se je uporabljal za:

- upravljanje posebnih projektov s sredstvi Skupnosti ali brez njih,

- načrtovanje razvojnih strategij za čezmejna in večnacionalna območja,

- delovanje ustanov splošnega interesa,

- zagotavljanje foruma za večvrstno komuniciranje in sodelovanje na več ravneh,

- zagotavljanje prepoznavnosti in trajnosti sodelovanja, ki presega programe ETS.

Strniti je mogoče, da je ta instrument omogočil, da so se želje po sodelovanju spremenile v konkretne oblike sodelovanja. Postopno pospešeno ustvarjanje EZTS kaže, da lokalni in regionalni subjekti odkrivajo vse več načinov, kako jim lahko EZTS pomagajo doseči njihove cilje.

Kljub temu bi bilo mogoče priložnosti izkoristiti v večji meri. Težave pri ustanavljanju EZTS so odvrnile več potencialnih skupin, ki bi lahko prispevale k prej naštetim nalogam. Poleg tega obstoj enotnega organa s pravnim statusom, ki deluje čez meje, ne odpravlja problemov, kot sta določitev veljavnih predpisov javnega naročanja čez meje ali položaj zaposlenih EZTS.

Komisija zato namerava predlagati omejeno število sprememb uredbe zaradi olajšanja ustanovitve in delovanja EZTS ter pojasnitev nekaterih obstoječih določb. Podpira tudi druge spremembe za povečanje uspešnosti in učinkovitosti EZTS pri spodbujanju sodelovanja pri izvajanju evropskih politik.

Komisija si bo s svojim pristopom prizadevala odpraviti ovire pri ustanavljanju EZTS ob ohranjanju kontinuitete in olajšanju delovanja sedanjih EZTS. Meni, da bodo te prilagoditve omogočile bolj razširjeno uporabo EZTS in prispevale k boljšemu sodelovanju in usklajenosti politik med javnimi organi brez dodatne obremenitve za nacionalne ali evropske uprave.

[1] Nadomešča člen 159 Pogodbe o ustanovitvi Evropske unije.

[2] „Če se izkaže, da so potrebne posebne dejavnosti zunaj skladov, in ne da bi posegali v ukrepe, sprejete v okviru drugih politik Unije, lahko Evropski parlament in Svet o teh dejavnostih odločata po rednem zakonodajnem postopku ter po posvetovanju z Ekonomsko-socialnim odborom in Odborom regij.“

[3] UL L 210, 31.7.2006, str. 19.

[4] „druge pravne osebe, za katera se uporablja javno ali zasebno pravo in so bile ustanovljene v skladu z zakonodajo države članice“ so prav tako lahko člani združenja (člen 4 Uredbe (EGS) št. 2137/85), vključno med drugim z lokalnimi organi in gospodarskimi zbornicami. Vendar to velja pod pogojem, da so njihove dejavnosti gospodarske narave.

[5] Rezultati objavljeni v sklepih Odbora regij o skupnem posvetovanju – Pregled Uredbe (ES) 1082/2006 o ustanovitvi evropskega združenja za teritorialno sodelovanje , Odbor regij, 2010, http://www.cor.europa.eu/COR_cms/ui/ViewDocument.aspx?contentid=366960dd-3c03-4efa-9230-665455fa6bb5.

[6] Drugo poročilo o napredku o gospodarski in socialni koheziji (COM(2003) 31 konč. z dne 30.1.2003, str. 5.

[7] Osnutek poročila (2010/2155(INI)), odbor za regionalni razvoj, poročevalka: Marie Thérèse Sanchez-Schmid, junij 2011.

[8] „Bela knjiga o športu“, Resolucija EP z dne 8. maja 2008 (2007/2261/INI), točka 83, UL C 271E, 12.11.2009, str. 51.

[9] Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o uveljavljanju pravic pacientov na področju čezmejnega zdravstvenega varstva (COM(2008)0414 – C6-0257/2008-2008/0142 (COD)), sprememba 102.

[10] Mnenje Odbora regij o evropskem združenju za teritorialno sodelovanje: nov zagon teritorialnemu sodelovanju v Evropi (CdR 308/2007/fin), poročevalka: Mercedes Bresso.

[11] Mnenje na lastno pobudo Odbora regij o novih perspektivah za revizijo uredbe o EZTS (CdR 100/2010fin), poročevalec: Alberto Núnez Feijóo.

[12] Glej oddelek 2 delovnega dokumenta.

[13] Vir : Odbor regij. Glej polni seznam v oddelku 3 delovnega dokumenta.

[14] UL L 210, 31.7.2006, str. 1.

[15] Vir : poročilo Odbora regij.

[16] Pobuda Skupnosti INTERREG III (2000–2006) – naknadno vrednotenje. Končno poročilo (št. 2008.CE.16.0.AT.016 ) Panteia and Partners, maj 2010, str. 165.

[17] Člen 14(3) Uredbe Sveta (ES) o pravnem okviru Skupnosti za Konzorcij evropske raziskovalne infrastrukture (ERIC) (UL L 206, 8.8.2009, str. 1): „V primeru, da finančna odgovornost njegovih članic ni neomejena, ERIC sklene potrebna zavarovanja, da se pokrijejo vsa tveganja v zvezi z njegovo gradnjo in delovanjem infrastrukture.“

[18] http://portal.cor.europa.eu/egtc/en-US/Platform/Pages/welcome.aspx.