Spremembe bodo posameznikom omogočile boljši nadzor nad osebnimi podatki in lažji dostop do njih. Zasnovane so tako, da zagotavljajo zaščito osebnih podatkov posameznikov, ne glede na to, kje ti podatki so. Nova pravila težave obravnavajo:

Na tej podlagi je Komisija 25. januarja 2012 predstavila predlog uredbe, ki naj bi nadomestila Direktivo 95/46/ES in določila splošni okvir EU za varstvo podatkov. V predlogu uredbe so načela direktive iz leta 1995 prenovljena in prilagojena digitalni dobi, predlog pa usklajuje tudi evropsko zakonodajo o varstvu podatkov. Stroga pravila o varstvu podatkov so nujna za ponovno vzpostavitev zaupanja posameznikov v način, kako se njihovi osebni podatki uporabljajo.

Direktiva 95/46/ES, osrednji zakonodajni instrument za varstvo osebnih podatkov v Evropi, je bila mejnik v zgodovini varstva podatkov. Cilj Direktive, ki je zagotovitev delujočega enotnega trga in učinkovitega varstva temeljnih pravic in svoboščin posameznikov, je še vedno veljaven. Vendar je bila Direktiva sprejeta pred 21 leti, ko je bil internet še v povojih. V današnjem novem in izzivov polnem digitalnem okolju obstoječa pravila ne omogočajo niti potrebne stopnje usklajenosti niti nujne učinkovitosti pri zagotavljanju pravice do varstva osebnih podatkov.

Predlagana uredba tudi določa, da lahko nadzorni organi tista podjetja, ki ne spoštujejo pravil EU, kaznujejo z globo v višini do 2 % letnega prometa na svetovni ravni.

3.Pripombe k stališču Sveta

Stališče Sveta odraža politični dogovor, ki sta ga v neuradnem trialogu 15. decembra 2015 dosegla Evropski parlament in Svet, Svet pa ga je 8. aprila 2016 nato tudi potrdil.

Komisija podpira ta dogovor, saj je skladen s cilji predloga Komisije.

Dogovor ohranja naravo pravnega instrumenta, ki jo je predlagala Komisija, in sicer je predlagala uredbo, in ne direktive, ki bi jo bilo nato treba prenesti v 28 nacionalnih pravnih sistemov. Prav tako zagotavlja potrebno raven usklajenosti, hkrati pa državam članicam dopušča manevrski prostor pri podrobnejši opredelitvi pravil o varstvu podatkov za javni sektor.

Stališče Sveta potrjuje pristop Komisije v zvezi z ozemeljskim področjem uporabe Uredbe, ki bo veljala tudi za upravljavce ali obdelovalce s sedežem v tretji državi, če ponujajo blago ali storitve v Uniji ali spremljajo vedenje posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, v Uniji.

Dogovor v skladu s pristopom Komisije krepi načela obdelave podatkov (npr. zmanjšanje količine podatkov) in pravice posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, tako da zagotavlja pravico biti pozabljen in pravico do prenosljivosti podatkov ter nadalje razvija obstoječe pravice, kot sta pravica do informacij ali pravica do dostopa.

Dogovor prav tako ohranja in nadalje razvija pristop, temelječ na tveganju, ki je že prisoten v predlogu Komisije in ki zahteva, da upravljavci in v nekaterih primerih tudi obdelovalci upoštevajo naravo, obseg, okoliščine in namene obdelave podatkov ter različne stopnje verjetnosti in resnosti tveganja v zvezi s tako obdelavo za pravice in svoboščine posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki. Poleg tega je dogovor o mehanizmu „vse na enem mestu“ ustrezen s pravnega in institucionalnega vidika ter prinaša znatno dodano vrednost za podjetja in posameznike, na katere se nanašajo podatki. Mehanizem bo temeljil na načelu organa, ki je „najbolj primeren“ za sprejemanje odločitev, in se bo osredotočal zgolj na primere s pomembno čezmejno razsežnostjo. Rezultat v Svetu ohranja ključni element poenostavitve z enotnim odločanjem za vso EU in enim samim sogovornikom za podjetja in posameznike.

Dogovor tudi dodatno pojasnjuje in podrobneje opredeljuje pravila o mednarodnih prenosih, na primer kar zadeva merila, ki jih je treba upoštevati pri oceni ravni varstva v tretji državi, ali instrumente, ki lahko zagotavljajo ustrezne zaščitne ukrepe pri mednarodnih prenosih.

Stališče Sveta nadzorne organe pooblašča, da za kršitve Uredbe podjetjem naložijo denarne kazni v višini od 2 % do 4 % letnega prometa na svetovni ravni.

Stališče Sveta v nasprotju s predlogom Komisije Uredbe ne obravnava kot akta, ki prispeva k razvoju schengenskega pravnega reda. Zato Komisija meni, da je v zvezi s tem potrebna izjava.

4.Zaključek

Komisija podpira rezultate medinstitucionalnih pogajanj in lahko zato sprejme stališče Sveta v prvi obravnavi.

5.Izjava Komisije – relevantnost Uredbe za schengenski pravni red

„Komisija obžaluje črtanje uvodnih izjav 136, 137 in 138 v zvezi s schengenskim pravnim redom iz njenega prvotnega predloga. Komisija meni, da Splošna uredba o varstvu podatkov, zlasti kar zadeva vizume, nadzor meje in vračanje, predstavlja razvoj schengenskega pravnega reda za štiri države, ki so se pridružile izvajanju, uporabi in razvoju tega pravnega reda.“