POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU o jamstvih, ki jih krije splošni proračun Stanje na dan 31. decembra 2012 /* COM/2013/0871 final */





Kazalo 1............ Uvod. 4 2............ Vrste poslov, ki jih krije proračun EU.. 4 3............ Dogodki v obdobju od zadnjega poročila dne 30. junija 2012. 5 3.1......... Pomoč za odpravljanje težav v plačilni bilanci za države članice, ki niso del euroobmočja 5 3.2......... Makrofinančna pomoč. 5 3.3......... Euratom.. 5 3.4......... Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo. 5 3.5......... Proračunsko jamstvo EU za zunanje financiranje EIB.. 6 4............ Podatki o tveganjih, ki jih krije proračun EU.. 6 4.1......... Opredelitev tveganja. 6 4.2......... Sestava tveganja. 7 4.3......... Letno tveganje, ki se krije iz proračuna EU.. 9 4.3.1...... Tveganje, povezano z državami članicami 9 4.3.2...... Tveganje, povezano s tretjimi državami 10 4.4......... Gibanje tveganja. 11 5............ Neplačila, aktivacija proračunskih jamstev EU in zaostala plačila. 14 5.1......... Plačila iz virov denarnih sredstev. 14 5.2......... Plačila iz proračuna EU.. 14 5.3......... Aktivacija Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe. 14 6............ Jamstveni sklad za zunanje ukrepe. 16 6.1......... Izterjave. 16 6.2......... Sredstva. 16 6.3......... Ciljni znesek. 16 7............ Ocena tveganj: gospodarsko in finančno stanje tretjih držav z največjo izpostavljenostjo 16 7.1......... Cilji 16 7.2......... Metode ocenjevanja tveganj 17 1. Uvod Cilj tega poročila je spremljanje kreditnih tveganj za proračun EU, ki izhajajo iz danih jamstev in posojil, ki jih Evropska unija dodeli bodisi neposredno bodisi posredno prek jamstev za projekte, ki jih EIB financira zunaj Unije. To poročilo je predloženo v skladu s finančno uredbo[1], na podlagi katere mora Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu dvakrat letno poročati o proračunskih jamstvih in tveganjih, povezanih z njimi[2]. Dopolnjuje ga delovni dokument služb Komisije s podrobnimi tabelami in pojasnili (v nadaljnjem besedilu: delovni dokument). 2. Vrste poslov, ki jih krije proračun EU Tveganja, ki jih krije proračun EU, so posledica različnih posojil in jamstev, ki jih je mogoče razdeliti v dve kategoriji: – posojila, ki jih je Evropska unija odobrila za doseganje makroekonomskih ciljev, tj. posojila v obliki makrofinančne pomoči[3] (v nadaljnjem besedilu: MFA) za tretje države v sodelovanju z institucijami Bretton Woods, posojila za odpravljanje težav v plačilni bilanci[4] za države članice, ki niso del euroobmočja, in posojila v okviru Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo (v nadaljnjem besedilu: EFSM)[5] za pomoč vsem državam članicam, ki se soočajo z resnimi ekonomsko-finančnimi težavami ali ki jih takšne težave ogrožajo zaradi izrednih dogodkov, nad katerimi nimajo nikakršnega nadzora, ter – posojila z mikroekonomskimi cilji, tj. posojila Euratoma in predvsem financiranje transakcij s strani Evropske investicijske banke (EIB) v državah nečlanicah (v nadaljnjem besedilu: zunanje financiranje EIB), ki jih krijejo jamstva EU[6]. Zajamčeno zunanje financiranje EIB, posojila Euratoma in posojila MFA tretjim državam od leta 1994 krije Jamstveni sklad za zunanje ukrepe (v nadaljnjem besedilu: Sklad)[7], medtem ko se posojila za odpravljanje težav v plačilni bilanci in posojila EFSM krijejo neposredno iz proračuna EU. Sklad krije neplačila posojil in jamstev za posojila, ki so bila odobrena državam nečlanicam oziroma za projekte v državah nečlanicah. Ustanovljen je bil z namenom: – ustvariti „likvidnostno rezervo“, ki naj bi preprečila črpanje sredstev iz proračuna ob vsakem neplačilu ali zapoznelem plačilu zajamčenega posojila, ter – uvesti instrument, ki bo zagotavljal proračunsko disciplino, z določitvijo finančnega okvira za razvoj politike EU glede jamstev za posojila Komisije in EIB državam, ki niso članice EU[8]. Če tretje države postanejo članice, Sklad ne krije več posojil v zvezi s temi državami, tveganje pa je treba kriti neposredno iz proračuna EU. Sredstva Sklada se zagotavljajo iz proračuna EU in morajo predstavljati določen odstotek neporavnanega zneska posojil in jamstev za posojila, ki jih krije Sklad. Ta t. i. ciljni odstotek trenutno znaša 9 %[9]. Če Sklad nima dovolj sredstev, se potrebna sredstva črpajo iz proračuna EU. 3. Dogodki v obdobju od zadnjega poročila dne 30. junija 2012 3.1. Pomoč za odpravljanje težav v plačilni bilanci za države članice, ki niso del euroobmočja V drugem semestru leta 2012 niso bile izvedene nobene nove transakcije. Preventivna srednjeročna finančna pomoč EU Romuniji ni bila aktivirana. Rok za zahtevke za sredstva je bil 31. marec 2013. 3.2. Makrofinančna pomoč V tem obdobju ni bilo izplačil, so pa države upravičenke vrnile 64,5 milijona EUR (Romunija 12,5 milijona EUR, BiH 2 milijona EUR, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija 5 milijonov EUR, Srbija 44,8 milijona EUR in Črna Gora 0,2 milijona EUR). 3.3. Euratom V obdobju poročanja ni bilo izplačano nobeno posojilo. Vrnjeni znesek je znašal 6,5 milijona EUR od Bolgarije in 4,8 milijona EUR od Ukrajine. 3.4. Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo Izplačila Irski so v zadnjih šestih mesecih leta 2012 znašala 3,3 milijarde EUR, izplačila Portugalski pa 2 milijardi EUR. Neporavnani zneski na dan 31. decembra 2012 za te štiri aranžmaje so prikazani v tabeli 1. Dodatni posojilni aranžmaji: Kot odziv na krizo je bilo vzpostavljenih še več drugih mehanizmov, ki pa ne predstavljajo nikakršnih tveganj za proračun EU: – Evropski instrument za finančno stabilnost (EFSF)[10]: ustanovile so ga države članice euroobmočja na podlagi sklepov, sprejetih 9. maja 2010 v okviru sestanka Sveta Ecofin. Naloga EFSF je varovanje finančne stabilnosti v Evropi z zagotavljanjem finančne pomoči državam članicam euroobmočja v okviru programa makroekonomskega prilagajanja. EFSF je bil ustanovljen kot začasen reševalni mehanizem, predstavljal pa je zainteresirano stran pri posojilih Grčiji (skupaj z MDS in nekaterimi državami članicami) ter Irski in Portugalski (skupaj z MDS, nekaterimi državami članicami ter EU / Evropskim mehanizmom za finančno stabilizacijo)[11]. Oktobra 2010 je bila sprejeta odločitev, da se vzpostavi trajni reševalni mehanizem, Evropski mehanizem za stabilnost (ESM). – Evropski mehanizem za stabilnost (ESM)[12]: Pogodba o ESM je začela veljati 27. septembra 2012. Od tega datuma je ESM trajni reševalni mehanizem in glavni instrument za financiranje novih programov. Vzporedno z ESM bo EFSF še naprej izvajal svoje programe za Grčijo, Portugalsko in Irsko. Od 1. julija 2013 EFSF ne more več sodelovati v novih programih financiranja in sklepati novih sporazumov o posojilih. ESM je medvladna organizacija po mednarodnem javnem pravu s sedežem v Luksemburgu. V njem ima deleže 17 držav članic euroobmočja. Njegov skupni vpisani kapital znaša 700 milijard EUR, od česar je 80 milijard EUR vplačanega kapitala (zadnjih pet tranš naj bi bilo plačanih do prve polovice leta 2014), 620 milijard EUR pa dodeljenega kapitala na vpoklic. Dejanska posojilna sposobnost mehanizma je 500 milijard EUR. – Instrument posojil Grčiji[13], ki se financira prek dvostranskih posojil iz drugih držav članic euroobmočja, ki jih centralno upravlja Evropska komisija. 3.5. Proračunsko jamstvo EU za zunanje financiranje EIB V okviru zunanjega mandata v obdobju 2007–2013 se je podpisovanje posojil v drugem semestru leta 2012 povečalo za 16 % in doseglo 3 163 milijonov EUR. Vrednost izplačanih posojil je znašala 1 736 milijonov EUR (18 % več kot do 30. junija 2012). Tako je skupni znesek podpisanih in izplačanih posojil v okviru mandata 31. decembra 2012 dosegel 23 161 milijonov oziroma 11 362 milijonov EUR. Za prejšnja zunanja mandata EIB glej prilogo k tabeli A1 v delovnem dokumentu. 4. Podatki o tveganjih, ki jih krije proračun EU 4.1. Opredelitev tveganja Tveganje za proračun EU izhaja iz neporavnanih zneskov glavnice in obresti pri zajamčenih transakcijah. V tem poročilu sta za ocenjevanje tveganj za proračun EU (neposrednih ali posrednih prek Sklada) uporabljeni dve metodi: – „Skupno krito tveganje“ temelji na vsoti skupnega zneska neporavnanih glavnic pri zadevnih transakcijah na določen dan, vključno z obračunanimi obrestmi[14]. – Pri proračunskem pristopu, opredeljenem kot „letno tveganje za proračun EU“, se izračuna najvišji znesek letnih plačilnih obveznosti, ki bi ga EU morala plačati v proračunskem letu, če bi bila vsa zajamčena posojila neporavnana[15]. 4.2. Sestava tveganja Do leta 2010 je bilo največje tveganje v smislu skupnih kritih neporavnanih zneskov povezano predvsem s posojili, odobrenimi tretjim državam. Od leta 2011 je finančna kriza močno vplivala na javne finance držav članic, kar je privedlo do večje kreditne aktivnosti EU v podporo večjim potrebam po javnem financiranju v državah članicah. Posledično se je spremenila sestava tveganja. Na dan 31. decembra 2012: · 72 % skupnega zajamčenega neporavnanega zneska zajema posle najemanja posojil, povezane s posojili državam članicam, ki se krijejo neposredno iz proračuna EU (45 % na dan 31. 12. 2010). V spodnji tabeli 1 je prikazano skupno tveganje, krito iz proračuna EU, na dan 31. decembra 2012. Tabela 1: skupni neporavnani zneski, kriti iz proračuna EU, na dan 31. decembra 2012 (v milijonih EUR) || Neporavnane glavnice || Obračunane obresti || Skupaj || % Države članice* || || || || Makrofinančna pomoč || 13 || 0 || 13 || <1 % Euratom || 387 || 2 || 389 || <1 % Plačilna bilanca || 11 400 || 223 || 11 623 || 14 % EIB*** || 2 653 || 23 || 2 676 || 3 % Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo || 43 800 || 677 || 44 477 || 54 % Delna vsota za države članice || 58 253 || 925 || 59 178 || 72 % Tretje države** || || || || Makrofinančna pomoč || 533 || 4 || 537 || 1 % Euratom || 36 || 0 || 36 || <1 % EIB*** || 22 367 || 159 || 22 526 || 27 % Delna vsota za tretje države || 22 936 || 163 || 23 099 || 28 % Skupaj || 81 189 || 1 088 || 82 277 || 100 % * To tveganje neposredno krije proračun EU. To vključuje tudi posojila MFA, Euratoma in EIB, odobrena državam pred njihovim pristopom k EU. ** To tveganje krije Sklad. ***Približno 82 % posojilnih transakcij EIB (državne in poddržavne posojilne transakcije) je kritih s skupnim jamstvom, preostale transakcije EIB pa so krite samo za politično tveganje. V tabelah A1, A2, A3 in A4 delovnega dokumenta so navedeni natančnejši podatki o teh neporavnanih zneskih, zlasti o zgornji meji, izplačanih zneskih in stopnjah jamstva. Skupni neporavnani znesek glavnic in obresti, ki se krije iz proračuna EU, se je še naprej povečeval, predvsem zaradi zneskov, zagotovljenih v okviru EFSM. 4.3. Letno tveganje, ki se krije iz proračuna EU Za leto 2013 je najvišji znesek, ki bi ga morala EU plačati (neposredno in prek Sklada), če bi bila vsa zajamčena posojila neporavnana, 1 871 milijonov EUR. To predstavlja glavnico in plačila obresti od zajamčenih posojil, ki zapadejo leta 2013 (od skupnih neporavnanih zneskov na dan 31. decembra 2012), ob predpostavki, da neporavnana posojila ne zapadejo predčasno (za podrobnosti glej tabelo A2 v delovnem dokumentu). 4.3.1. Tveganje, povezano z državami članicami Tveganje, povezano z državami članicami, se nanaša na: (a) posojila EIB in/ali makrofinančno pomoč in/ali posojila Euratoma, ki so bila odobrena pred pristopom k EU; (b) posojila, odobrena v okviru aranžmaja za odpravljanje težav v plačilni bilanci, in (c) posojila, odobrena v okviru sheme EFSM. Tabela 2: razvrstitev držav članic glede na letna tveganja za proračun EU v letu 2013 (v milijonih EUR) Razvrstitev || Država || Posojila || Največje letno tveganje || Ponder države glede na letno tveganje držav članic || Ponder države glede na skupno letno tveganje držav članic in držav nečlanic 1 || Irska || c) || 665,5 || 30,0 % || 15,3 % 2 || Portugalska || c) || 648,3 || 29,2 % || 14,9 % 3 || Romunija || a) + b) || 392,5 || 17,7 % || 9,0 % 4 || Madžarska || a) + b) || 133,3 || 6,0 % || 3,1 % 5 || Latvija || a) + b) || 96,6 || 4,4 % || 2,2 % 6 || Bolgarija || a) || 85,8 || 3,9 % || 2,0 % 7 || Poljska || a) || 72,5 || 3,3 % || 1,7 % 8 || Češka || a) || 68,4 || 3,1 % || 1,6 % 9 || Slovaška || a) || 37,2 || 1,7 % || 0,9 % 10 || Slovenija || a) || 9,4 || 0,4 % || 0,2 % 11 || Litva || a) || 5,1 || 0,2 % || 0,1 % 12 || Ciper || a) || 5,1 || 0,2 % || 0,1 % 13 || Malta || a) || 0,3 || 0,0 % || 0,0 % Skupaj || || || 2 219,9 || 100 % || 51,1 % 4.3.2. Tveganje, povezano s tretjimi državami Sklad krije zajamčena posojila tretjim državam z zapadlostjo vse do leta 2042. V letu 2013 bo Sklad nosil največje letno tveganje, povezano s tretjimi državami, v višini 2 127,7 milijona EUR (49 % skupnega letnega tveganja). Spodaj je razvrščenih deset držav (od šestinštiridesetih) z največjimi skupnimi neporavnanimi zneski. Predstavljajo za 1 642 milijonov EUR ali 77,2 % letnega tveganja za Sklad. Gospodarski položaj teh držav je analiziran in obrazložen v točki 3 delovnega dokumenta. Kreditna sposobnost, kot so jo ocenile bonitetne agencije, je navedena tudi v tabelah za posamezne države. Tveganje, povezano s tretjimi državami, se nanaša na posojila EIB in/ali makrofinančno pomoč in/ali posojila Euratoma (podrobnosti so vključene v tabeli A3b in A4 delovnega dokumenta). Tabela 3: razvrstitev 10 najpomembnejših tretjih držav glede na letna tveganja za Sklad v letu 2013 (v milijonih EUR). Razvrstitev || Država || Največje letno tveganje || Ponder države glede na letno tveganje tretjih držav || Ponder države glede na skupno letno tveganje držav članic in držav nečlanic 1 || Turčija || 483,4 || 22,7 % || 11,1 % 2 || Tunizija || 209,3 || 9,8 % || 4,8 % 3 || Egipt || 204,8 || 9,6 % || 4,7 % 4 || Maroko || 192,2 || 9,0 % || 4,4 % 5 || Srbija || 167,5 || 7,9 % || 3,9 % 6 || Libanon || 89,5 || 4,2 % || 2,1 % 7 || Južna Afrika || 88,8 || 4,2 % || 2,0 % 8 || Sirija || 77,7 || 3,7 % || 1,8 % 9 || Brazilija || 71,4 || 3,4 % || 1,6 % 10 || Bosna in Hercegovina || 57,0 || 2,7 % || 1,3 % || Skupaj za vseh 10 || 1 641,6 || 77,2 % || 37,8 % 4.4. Gibanje tveganja Na finančnih trgih je leta 2012 prišlo do zaostritve krize državnih obveznic perifernih držav in velike nestanovitnosti evropskih trgov obveznic. V tem okviru se je povečala zaskrbljenost glede vzdržnosti javnega dolga euroobmočja in prihodnosti monetarne unije oziroma „tveganja redenominacije“. Zaradi tega poslabšanja so se konec julija oblikovalci politik odzvali z več ključnimi napovedmi, vključno z izvajanjem skupne regulacije bančnega sektorja („bančna unija“) z ECB kot glavno nadzornico, novim programom ECB za nakup obveznic (program „dokončnih denarnih transakcij“), ki je zagotovil možnost za neomejeno intervencijo na finančnih trgih ter močno izboljšal stanje obveznic perifernih držav. Poleg tega je v oktobru začel delovati ESM s posojilno sposobnostjo 500 milijard EUR. Kljub temu stopnja negotovosti ostaja visoka, saj svetovna gospodarska in finančna kriza še vedno vpliva na gospodarsko okrevanje v EU in na svetovno rast. Zaradi geopolitičnih napetosti v nekaterih državah južnega Sredozemlja je negotovo tudi gospodarsko okrevanje v nekaterih tretjih državah. · Aranžma za odpravljanje težav v plačilni bilanci Srednjeročna finančna pomoč EU v okviru aranžmaja za odpravljanje težav v plačilni bilanci je bila ponovno aktivirana novembra 2008 kot pomoč Madžarski ter nato januarja in maja 2009 kot pomoč Latviji in Romuniji za obnovitev zaupanja v trge, in sicer za skupne obveznosti v višini 14,6 milijarde EUR. 1,2 milijarde EUR ne bo izplačanih, ker je rok za izplačilo že potekel. Svet je poleg že zagotovljene pomoči za odpravljanje težav v plačilni bilanci v višini 5 milijard EUR za Romunijo 12. maja 2011 odločil, da bo zagotovil preventivno finančno pomoč za to državo v višini do 1,4 milijarde EUR[16]. Vendar do izplačil ni prišlo in aranžma je 31. marca 2013 prenehal veljati. V okviru aranžmaja za odpravljanje težav v plačilni bilanci z zgornjo mejo 50 milijard EUR je bilo 31. decembra 2012 na voljo še 37,2 milijarde EUR za nudenje nadaljnje pomoči za odpravljanje težav v plačilni bilanci, če bi bilo to potrebno. · Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo (EFSM) Zaradi ukrepov oblikovalcev politike so se razmere na finančnih trgih od zadnjih mesecev leta 2012 precej izboljšale. Kljub temu ostajajo nezanemarljiva tveganja na političnem, gospodarskem in finančnem področju, ki bi lahko v naslednjih mesecih in letih ogrozila uspešno zadovoljevanje povečanih potreb vlad držav članic po refinanciranju. Svet Ecofin je v svojih sklepih določil največji obseg mehanizma v višini 60 milijard EUR[17], pri čemer je pravna meja določena s členom 2(2) Uredbe Sveta št. 407/2010, ki neporavnane zneske omejuje na kritje, razpoložljivo v okviru zgornje meje lastnih sredstev. Na podlagi sklepov Sveta o odobritvi finančne pomoči Unije Irski[18] (do 22,5 milijarde EUR) in Portugalski[19] (do 26 milijard EUR) so izplačila Irski dosegla 21,7 milijarde EUR, izplačila Portugalski pa 22,1 milijarde EUR. V mehanizmu EFSM na dan 31. decembra 2012 od najvišjega določenega zneska 60 milijard EUR ostaja na voljo še 11,5 milijarde EUR za nadaljnjo pomoč, če bo potrebna[20]. · Posojila v obliki makrofinančne pomoči Od začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe sklepov o makrofinančni pomoči ne sprejema več le Svet, ampak se sprejemajo v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (soodločanje). Komisija je 4. julija 2011 sprejela nov zakonodajni predlog okvirne uredbe o makrofinančni pomoči za izboljšanje postopka sprejemanja odločitev na podlagi Lizbonske pogodbe[21], da bi bil postopek sprejemanja odločitev hitrejši in učinkovitejši ter da bi se uskladil s postopki drugih instrumentov zunanjega financiranja. Vendar se je po intenzivnih razpravah s Svetom in Parlamentom 8. maja 2013 odločila, da bo umaknila svoj predlog. Neporavnani znesek posojil makrofinančne pomoči se je v obdobju poročanja zmanjšal s 610 milijonov EUR na 545,5 milijona EUR. · Posojila Euratoma Posojila Euratoma za države članice ali v določenih upravičenih državah nečlanicah (Ruska federacija, Armenija, Ukrajina) ne smejo presegati 4 milijard EUR, od katerih je porabljenih že približno 85 %. Preostalih približno 600 milijonov EUR bi se lahko uporabilo za financiranje novih projektov. Leta 2012 so potekale razprave o posojilu Ukrajini v višini 300 milijonov EUR za posodobitev obstoječih jedrskih objektov. Posojilo je bilo podpisano 7. avgusta 2013. · Posojila EIB V okviru splošnega mandata EIB, ki zajema obdobje 2007–2013, so bila na dan 31. decembra 2012 podpisana posojila v skupnem znesku 23 161 milijonov EUR, od katerih je bilo 11 362 milijonov EUR izplačanih do navedenega datuma (glej tabelo A6 delovnega dokumenta). Za več informacij o državah, ki so krite z mandati EIB, glej tabeli A1 in A2 delovnega dokumenta. Konec leta 2011 je sirska vlada začela zamujati s plačili nekaterih obresti in odplačili dolga Evropski investicijski banki (glej odstavek 5.3 spodaj). 5. Neplačila, aktivacija proračunskih jamstev EU in zaostala plačila 5.1. Plačila iz virov denarnih sredstev Komisija črpa svoje vire denarnih sredstev, da prepreči zamude in z njimi povezane stroške pri posojilnih transakcijah, če dolžnik zamuja s plačili EU[22]. 5.2. Plačila iz proračuna EU Proračunska sredstva pod proračunsko postavko 01 04 01 (vrstice z zaznamkom pro memoria) „Jamstva Evropske unije za najemanje posojil Unije in Euratoma in dajanje posojil EIB“ se niso zahtevala, ker v drugi polovici leta 2012 ni bilo zabeleženih neplačil s strani držav članic. 5.3. Aktivacija Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe V primeru zapoznelih plačil prejemnika posojila tretjim državam, ki jih je odobrila ali za katere jamči EU, mora Sklad pokriti neplačilo v treh mesecih od zahtevka[23]. EIB ni prejela plačil nekaterih obresti in odplačil posojil od sirske vlade. Ker uradni zahtevki za plačilo niso bili uspešni, je EIB maja 2012 pozvala Jamstveni sklad k plačilu. 31. decembra 2012 je EIB izdala štiri zahtevke za plačilo v skupni višini 42 milijonov EUR. Dva sta bila plačana v letu 2012 v višini 24 milijonov EUR (od česar je banka avgusta 2012 izterjala 2,1 milijona EUR). Ker se razmere v državi niso izboljšale, so bili leta 2013 izvedeni nadaljnji vpoklici, kot je razvidno iz spodnje tabele. Tabela 4: Vpoklic zneskov iz Jamstvenega sklada za neporavnana posojila v Siriji Številka vpoklica || Dan vpoklica || Dan plačila / zapadlosti || Vpoklicani znesek v milijonih EUR || Kazni in obračunane obresti v milijonih EUR (1) || Izterjani znesek || Skupaj 1 || 10. 5. 2012 || 10. 8. 2012 || 15,45 || ni relevantno || 2,15 || 13,30 2 || 27. 8. 2012 || 27. 11. 2012 || 8,57 || ni relevantno || || 8,57 3 || 18. 10. 2012 || 18. 1. 2013 || 2,60 || 0,01 || || 2,61 4 || 12. 11. 2012 || 12. 2. 2013 || 14,96 || 0,40 || || 15,36 5 || 15. 1. 2013 || 15. 4. 2013 || 3,18 || ni relevantno || || 3,18 6 || 21. 2. 2013 || 21. 5. 2013 || 8,13 || 0,18 || || 8,31 7 || 15. 4. 2013 || 15. 7. 2013 || 4,89 || 0,01 || || 4,90 8 || 15. 5. 2013 || 15. 8. 2013 || 14,53 || 0,39 || || 14,92 9 || 24. 6. 2013 || 24. 9. 2013 || 3,18 || 0,10 || || 3,29 Skupaj || || || 75,49 || 1,20 || 2,15 || 74,54 (1) Banka zahteva plačilo kazni in obračunanih obresti šele pri drugem zahtevku za plačilo za vsako posojilo posebej, obračunajo pa se od datuma, ko bi plačilo moralo biti opravljeno, do datuma, ko je plačilo opravil Jamstveni sklad. Zneski, ki jih vpokliče banka, se prenesejo z računa Jamstvenega sklada, potem, ko to odobrijo službe Komisije, in na podlagi dokazil, vključno z dokazilom, da je banka od posojilojemalca zahtevala neplačane zneske, v skladu s sporazumom o jamstvu iz člena 14 Sklepa št. 1080/2011/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o odobritvi jamstva EU Evropski investicijski banki za izgube pri posojilih in jamstvih za posojila za projekte zunaj Unije in o razveljavitvi Sklepa št. 633/2009/ES[24]. Skupne neporavnane glavnice zajamčenih posojil Siriji znašajo 551 milijonov EUR, zadnje posojilo pa zapade leta 2030. Ko EU zagotovi plačilo na podlagi jamstva EU, se v skladu s sporazumom o jamstvu na EU prenesejo pravice in pravna sredstva EIB. EIB izvede postopke izterjave v zvezi s prenesenimi vsotami. 6. Jamstveni sklad za zunanje ukrepe 6.1. Izterjave[25] Na dan 31. december 2012 je imel Sklad za izterjati 21,87 milijona EUR zaostalih plačil. 6.2. Sredstva Na dan 31. decembra 2012 so neto sredstva[26] Sklada znašala 2 020,49 milijona EUR. 6.3. Ciljni znesek Sklad mora doseči ustrezno raven (ciljni znesek) v višini 9 % skupnih neporavnanih kapitalskih obveznosti, nastalih z vsemi transakcijami, vključno z obrestmi. Na dan 31. decembra 2012 je bilo razmerje med sredstvi Sklada (2 020,49 milijona EUR) in neporavnanimi kapitalskimi obveznostmi[27] (23 099,15 milijona EUR) v smislu Uredbe o Jamstvenem skladu manjše od ciljnega zneska. Zato je bilo v predlog proračuna EU za leto 2014 vključenih za 58,43 milijona EUR rezervacij. Februarja 2012 je bilo v Sklad plačanih 260,17 milijona EUR proračunskih sredstev, ki so bila zagotovljena v predlogu proračuna EU za leto 2012 in v skladu s pravili Uredbe o Jamstvenem skladu (ciljni odstotek v višini 9 %). 7. Ocena tveganj: gospodarsko in finančno stanje tretjih držav z največjo izpostavljenostjo 7.1. Cilji Prejšnji deli tega poročila navajajo informacije o količinskih vidikih tveganja za proračun EU. Oddelek 3 delovnega dokumenta vsebuje makroekonomsko analizo tretjih držav, pri katerih je Jamstveni sklad (in v končni fazi proračun EU) najbolj izpostavljen ali ki koristijo posojilne sklade EU (makrofinančna pomoč in posojila Euratoma). 7.2. Metode ocenjevanja tveganj Ocena tveganja v delovnem dokumentu temelji na podatkih o gospodarskem in finančnem položaju, bonitetnih ocenah in drugih znanih dejstvih o državah, ki so prejele zajamčena posojila. Ta ocena ne upošteva ocen o pričakovanih izgubah in terjatvah, ki so vedno zelo nezanesljive. [1] Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1). [2] COM(2013) 211 final in SWD(2013) 130 final predstavljata prejšnje poročilo o jamstvih, ki jih krije proračun (stanje na dan 30. junija 2012). [3] Makrofinančna pomoč se lahko dodeli tudi v obliki nepovratnih sredstev za tretje države. [4] Uredba Sveta (ES) št. 332/2002 z dne 18. februarja 2002 o ustanovitvi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic (UL L 53, 23.2.2002, str. 1). [5] Uredba Sveta (EU) št. 407/2010 z dne 11. maja 2010 (UL L 118, 12.5.2010, str. 1). [6] Sklici na pravne podlage so navedeni v tabeli A4 delovnega dokumenta. [7] Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 z dne 25. maja 2009 o ustanovitvi Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (kodificirana različica), t. i. uredba o Jamstvenem skladu (UL L 145, 10.6.2009, str. 10). [8] Čeprav so zunanja tveganja nenazadnje krita iz proračuna EU, deluje Jamstveni sklad kot instrument za zaščito proračuna EU pred tveganji neplačil. Za zadnje letno poročilo o Skladu in njegovem upravljanju glej COM(2013) 661 final in priloženi delovni dokument služb Komisije (SWD(2012) 217 final). [9] Za celotno poročilo o delovanju Sklada in zagotavljanju ciljnega odstotka glej COM(2010) 418 final in priloženi delovni dokument služb Komisije (SWD(2010) 968 final). [10] Več o EFSF: http://www.efsf.europa.eu. [11] Posojila, odobrena v okviru EU / evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo, so zajamčena iz proračuna EU. [12] Več o EMS: http://esm.europa.eu [13] Več o Instrumentu posojil Grčiji: http://ec.europa.eu/economy_finance/assistance_eu_ms/greek_loan_facility/. [14] Glej tabelo 1 v Poročilu. [15] Pri tem izračunu se domneva, da neporavnana posojila ne zapadejo predčasno, tj. upoštevajo se samo zapadla plačila (glej tudi tabeli 2 in 3 poročila in tabelo A2 delovnega dokumenta). [16] Sklep Sveta 2011/288/EU z dne 12. maja 2011 o zagotovitvi preventivne srednjeročne finančne pomoči EU Romuniji (UL L 132, 19.5.2011, str. 15). [17] Glej sporočilo za javnost o izrednem sestanku Sveta Ecofin 9. in 10. maja 2010 (http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/114324.pdf). [18] Izvedbeni sklep Sveta 2011/77/EU z dne 7. decembra 2011 o finančni pomoči Unije Irski (UL L 30, 4.2.2011, str. 348). [19] Izvedbeni sklep Sveta 2011/344/EU z dne 30. maja 2011 o finančni pomoči Unije Portugalski (UL L 159, 17.6.2011, str. 88) in Popravek Izvedbenega sklepa Sveta z dne 17. maja 2011 o finančni pomoči Unije Portugalski (UL L 178, 10.7.2012, str. 15). [20] Za dodatne informacije o EFSM glej tudi poročilo Komisije o dejavnostih Evropske unije v zvezi z najemanjem in dajanjem posojil v letu 2012, COM(2013) 752 final [predvideno sprejetje 31. oktobra]. [21] COM(2011) 396 final. [22] Glej člen 12 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1150/2000 z dne 22. maja 2000 o izvajanju Sklepa št. 436/2007/ES, Euratom o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti (UL L 130, 31.5.2000, str. 1). [23] Od začetka delovanja leta 1994 do datuma poročanja je Sklad prejel zahtevke v skupnem znesku 502 milijona EUR. Za podrobnosti glej oddelek 2.5.4 delovnega dokumenta. [24] UL L 280, 27.10.2011, str. 1. [25] Od začetka delovanja leta 1994 do datuma poročanja je Sklad izterjal 579 milijonov EUR (vključno s povrnjenim kapitalom in obrestmi, zamudnimi obrestmi za zamujena plačila ter ustvarjenimi dobički in izgubami zaradi menjalnih tečajev). [26] Skupna sredstva Sklada minus zapadle obveznosti (pristojbine EIB in revizijske pristojbine). [27] Vključno z obračunanimi obrestmi.