Povzetek mnenja evropskega nadzornika za varstvo podatkov (ENVP) o predlogu direktive o izmenjavi informacij med organi kazenskega pregona držav članic

(Celotno besedilo tega mnenja je na voljo v angleščini, francoščini in nemščini na spletišču ENVP www.edps.europa.eu)

(2022/C 154/05)

Evropska komisija je 8. decembra 2021 sprejela predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o izmenjavi informacij med organi kazenskega pregona držav članic. Predlog je del večjega zakonodajnega svežnja, imenovanega „Kodeks EU o policijskem sodelovanju“, ki vključuje tudi predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o avtomatizirani izmenjavi podatkov za policijsko sodelovanje (okvir Prüm II) ter spremembi sklepov Sveta 2008/615/PNZ in 2008/616/PNZ ter uredb (EU) 2018/1726, (EU) 2019/817 in (EU) 2019/818 Evropskega parlamenta in Sveta (predmet ločenega mnenja ENVP) in predlog priporočila Sveta o operativnem policijskem sodelovanju.

Namen predloga je organom kazenskega pregona olajšati enakovreden dostop do informacij, ki se hranijo v drugi državi članici, ob spoštovanju temeljnih pravic, vključno z zahtevami glede varstva podatkov, ter zagotoviti, da imajo vse države članice učinkovito delujočo enotno kontaktno točko, odpraviti širjenje komunikacijskih kanalov, ki se uporabljajo za izmenjavo informacij na področju kazenskega pregona med državami članicami, hkrati pa okrepiti Europolovo vlogo kot kriminalističnega informacijskega vozlišča EU.

ENVP sicer razume potrebo organov kazenskega pregona, da izkoristijo najboljša možna pravna in tehnična orodja za namene preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, vendar meni, da bi bilo treba nekatere dele predloga spremeniti za zagotovitev skladnosti z zahtevami glede varstva podatkov.

Tako bi predlog najprej moral jasno opredeliti osebno področje uporabe izmenjave informacij in v vsakem primeru omejiti kategorije osebnih podatkov, ki se lahko izmenjajo o pričah in žrtvah, v skladu s členom 6 Direktive o kazenskem pregonu 680/2016 in podobno kot v pristopu iz Priloge II k uredbi o Europolu.

ENVP tudi meni, da bi morala prihodnja direktiva v skladu z načelom omejitve shranjevanja izrecno določiti, da bi se osebni podatki v sistemih za vodenje primerov enotnih kontaktnih točk hranili samo zelo kratek čas, ki bi moral na splošno ustrezati rokom za zagotovitev informacij iz člena 5 predloga.

ENVP na koncu meni, da bi države članice morale za vsak primer posebej oceniti, ali naj Europol prejme izvod izmenjanih informacij in za kateri namen. Predlog bi moral tudi izrecno zahtevati, da se ta namen in morebitne omejitve v skladu s členom 19 uredbe o Europolu sporočijo Europolu.

Mnenje vsebuje tudi analize in priporočila o več drugih posebnih vprašanjih, kot sta povezava predlagane direktive z obstoječim pravnim okvirom za varstvo podatkov in uporaba aplikacije SIENA kot glavnega kanala za komunikacijo med državami članicami.

1. UVOD IN OZADJE

1. Evropska komisija je 8. decembra 2021 sprejela predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o izmenjavi informacij med organi kazenskega pregona držav članic ter razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2006/960/PNZ (v nadaljnjem besedilu: predlog) ( 1 )

2. Predlog je del večjega zakonodajnega svežnja, imenovanega „Kodeks EU o policijskem sodelovanju“, ki vključuje tudi: — predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o avtomatizirani izmenjavi podatkov za policijsko sodelovanje (okvir Prüm II) ter spremembi sklepov Sveta 2008/615/PNZ in 2008/616/PNZ ter uredb (EU) 2018/1726, (EU) 2019/817 in (EU) 2019/818 Evropskega parlamenta in Sveta (2), in — predlog priporočila Sveta o operativnem policijskem sodelovanju (3).

3. Cilj Kodeksa EU o policijskem sodelovanju je poenostavitev, okrepitev, razvoj, posodobitev in olajševanje sodelovanja ustreznih nacionalnih agencij na področju kazenskega pregona ( 4 ) . V zvezi s tem je namen predloga direktive zagotoviti enakovreden dostop za organe kazenskega pregona katere koli države članice do informacij, ki so na voljo v drugih državah članicah, za namene preprečevanja in odkrivanja kaznivih dejanj, izvajanja kazenskih preiskav ali postopkov v zvezi s kriminalnimi dejavnostmi, ter tako preseči trenutno veljavna pravila na nacionalni ravni, ki ovirajo uspešen in učinkovit pretok informacij ( 5 ) . Cilj predloga je torej vzpostaviti pravni okvir, ki bo zagotavljal zbliževanje nacionalnih praks ter omogočil boljše spremljanje in izvrševanje pravil na ravni EU in nacionalni ravni. Poleg tega je njegov cilj tudi približati minimalne standarde za zagotovitev učinkovitega in uspešnega delovanja enotnih kontaktnih točk. Te skupne minimalne zahteve zajemajo sestavo, strukture, odgovornosti, osebje in tehnične zmogljivosti.

4. Predlog, in splošneje Kodeks EU o policijskem sodelovanju, je povezan s cilji politik iz več strateških dokumentov EU na področju pravosodja in notranjih zadev, zlasti iz strategije EU za varnostno unijo ( 6 ) , strategije EU za boj proti organiziranemu kriminalu za obdobje 2021–2025 ( 7 ) ter strategije za v celoti delujoče in odporno schengensko območje iz leta 2021 ( 8 ) . Poleg tega bi bilo treba predloge o vzpostavitvi Kodeksa o policijskem sodelovanju proučiti ob upoštevanju potekajoče reforme Europola in njegove vse večje vloge kot informacijskega središča za kazniva dejanja v Uniji, ki zbira in obdeluje vedno večje količine podatkov ( 9 )

5. Komisija se je o predlogu direktive o izmenjavi informacij med organi kazenskega pregona držav članic posvetovala 7. januarja 2022 v skladu s členom 42(1) Uredbe (EU) 2018/1725. Pripombe in priporočila v tem mnenju so omejena na določbe predloga, ki so najpomembnejše z vidika varstva podatkov.

4. SKLEPNE UGOTOVITVE

33. Glede na navedeno ENVP podaja naslednja glavna priporočila: — V uvodnih izjavah bi bilo treba jasno obrazložiti povezavo z obstoječim pravnim okvirom o varstvu podatkov. Poleg tega bi se bilo treba v predlogu vzdržati sklicev na Splošno uredbo o varstvu podatkov, saj se zdi, da ta v zvezi z obdelavo osebnih podatkov, ki jo predvideva predlog, ni relevantna. — Predlog bi moral jasno opredeliti osebno področje uporabe predvidenih izmenjav informacij in omejiti vrste osebnih podatkov, ki bi se lahko izmenjale o pričah in žrtvah, v skladu s členom 6 direktive o kazenskem pregonu in podobno kot v pristopu iz Priloge II k uredbi o Europolu (EU). — ENVP tudi meni, da bi moral predlog v skladu z načelom omejitve shranjevanja izrecno določiti, da se lahko osebni podatki v sistemih za vodenje primerov enotnih kontaktnih točk hranijo samo zelo kratek čas, ki bi moral na splošno ustrezati rokom za zagotovitev informacij iz člena 5 predloga. — ENVP meni, da bi moral predlog izrecno zahtevati, da morajo države članice za vsak primer posebej oceniti, ali naj pošljejo Europolu izvod izmenjanih informacij in za kateri namen. Predlog bi moral tudi izrecno določiti, da se ta namen in morebitne omejitve v skladu s členom 19 uredbe o Europolu sporočijo Europolu. ENVP tudi priporoča, naj se zadnji stavek uvodne izjave 18 izbriše.

Bruselj, 7. marca 2022 Wojciech Rafał WIEWIÓROWSKI

(1) COM(2021) 782 final.

(2) COM(2021) 784 final.

(3) COM(2021) 780 final.

(4) Obrazložitveni memorandum, str. 2.

(5) Obrazložitveni memorandum, str. 3.

(6) Sporočilo Komisije o strategiji EU za varnostno unijo, COM/2020/605 final.

(7) Sporočilo Komisije o strategiji EU za boj proti organiziranemu kriminalu za obdobje 2021–2025, COM/2021/170 final.

(8) Sporočilo Komisije „Strategija za v celoti delujoče in odporno schengensko območje“, COM/2021/277 final.

(9) Za več informacij glej Mnenje ENVO 4/2021. https://edps.europa.eu/system/files/2021-03/21-03-08_opinion_europol_reform_en.pdf.