SL    SL  
 EVROPSKA  
KOMISIJA 
Bruselj, 13.5.2015  
COM(2015) 270 final 
  
Priporočilo 
PRIPORO ČILO SVETA 
v zvezi z nacionalnim programom reform Poljske za leto 2015 
 
in mnenje Sveta o konvergen čnem programu Poljske za leto 2015 
 
 
 
SL 2   SL  
 
Priporočilo 
PRIPORO ČILO SVETA 
v zvezi z nacionalnim programom  reform Poljske za leto 2015 
 
in mnenje Sveta o konvergen čnem programu Poljske za leto 2015 
 
SVET EVROPSKE UNIJE – 
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 121(2) in člena 148(4) 
Pogodbe, 
ob upoštevanju Uredbe Sveta (E S) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad 
proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik1, zlasti člena 9(2) 
Uredbe, 
ob upoštevanju priporo čila Evropske komisije2, 
ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta3, 
ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta, ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje, ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finan čnega odbora, 
ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaš čito, 
ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko, ob upoštevanju naslednjega: (1) Evropski svet je 26. marca 2010 pot rdil predlog Komisije, da za čne izvajati novo 
strategijo za delovna mesta in rast Evropa 2020 , ki temelji na okrepljenem 
usklajevanju ekonomskih politik. Strategija se osredoto ča na klju čna področja, na 
katerih je potrebno ukrepanje za pove čanje potenciala Evrope za trajnostno rast in 
konkuren čnost. 
(2) Svet je na predlog Komisije  13. julija 2010 sprejel priporo čilo o širših smernicah 
ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014) te r 21. oktobra 2010 sklep o 
smernicah za politike zaposlovanja držav članic. Skupaj tvorita „integrirane 
smernice“ in države članice so bile pozvane, naj jih upoštevajo v nacionalnih 
ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja. 
(3) Svet je 8. julija 2014 sprejel priporo čilo v zvezi z nacionalnim programom reform 
Poljske za leto 2014 in dal mnenje o posodobljenem konvergen čnem programu 
Poljske za leto 2014. 
                                                
 
1 UL L 209, 2.8.1997, str. 1. 
2 COM(2015) 270. 
3 P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069. 
 
SL 3   SL (4) Komisija je 28. novembra 2014 sp rejela letni pregled rasti4, ki zaznamuje za četek 
evropskega semestra za usklajevanje e konomskih politik za leto 2015. Komisija je 
isti dan na podlagi Uredbe (E U) št. 1176/2011 sprejela poro čilo o mehanizmu 
opozarjanja5, v katerem Poljska ni bila opredeljena kot ena od držav članic, za katere 
je treba opraviti poglobljeni pregled. 
(5) Evropski svet je 18. decembra 2014 potrdil prednostne naloge za spodbujanje naložb, 
pospeševanje strukturnih reform ter pri zadevanje za odgovorno in rasti prijazno 
konsolidacijo javnih financ. 
(6) Komisija je 26. februarja 2015 objavila poro čilo o državi za Poljsko za leto 20156. V 
njem je bil ocenjen napredek Poljske pri izvajanju priporo čil za posamezne države, 
sprejetih 8. julija 2014. 
(7) Poljska je 29. aprila 2015 pr edložila nacionalni progr am reform za leto 2015, 
30. aprila 2015 pa še svoj konvergen čni program za leto 2015. Programa sta bila 
ocenjena isto časno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. 
(8) Za Poljsko trenutno velja preventivni del Pakt a za stabilnost in rast [po razveljavitvi 
postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem junija 2015]. V konvergen čnem 
programu za leto 2015 vlada na črtuje, da se bo nominalni primanjkljaj postopno 
zmanjševal, in sicer s 3,2 % BDP na 2,7 % BDP v letu 2015 in na to na 1,2 % BDP v 
letu 2018. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 se lahko šteje, da je bil čezmerni primanjkljaj ustrezno odpravljen že v letu 2014, kar je eno leto pred 
rokom, ob upoštevanju, da je presežek nad referen čno vrednostjo 3 % BDP mogo če 
pripisati neto prora čunskim stroškom sistemske pokojnins ke reforme. Vlada v skladu 
s konvergen čnim programom na črtuje, da bo do leta 2019 dosegla srednjero čni cilj, 
tj. strukturni primanjkljaj v višini 1 % BDP. Vlada po rekordnem 51,7-odstotnem 
deležu javnega dolga v BDP v letu 2015 na črtuje njegovo znižanje na 49,1 % v 
letu 2018. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo prora čunske napovedi, je 
v letu 2015 verjeten in v letu 2016 ugoden. Na podlagi splošne ocene bo Poljska 
predvidoma izpolnila zahtevano pr ilagoditev za doseganje srednjero čnega cilja v 
letu 2015, saj je rast neto odhodkov nižja od referen čne vrednosti. Ukrepi za podporo 
načrtovanim ciljem glede primanjkljaj a od leta 2016 niso dovolj podrobno 
opredeljeni. Glede na pomladansko napoved Ko misije iz leta 2015 obstaja tveganje 
manjšega odstopanja od zahtevane prilagoditve v letu 2016, saj strukturna prilagoditev ne dosega zahtevane. Zato bodo v letu 2016 potrebni nadaljnji ukrepi. 
Svet na podlagi ocene konvergen čnega programa in ob upoštevanju pomladanske 
napovedi Komisije iz leta 2015 pri čakuje, da bo Poljska na splošno izpolnjevala 
določbe Pakta za stabilnost in rast. Dav čni prihodki bi se lahko pove čali z 
zmanjšanjem trenutno obsežne upor abe znižanih stopenj DDV in s pove čanjem 
učinkovitosti dav čne uprave. 
(9) Za fiskalni okvir Poljske bi bilo koristno oblikovanje neodvisnega organa, 
odgovornega za izvajanje predhodnih in na knadnih ocen upoštevanja fiskalnih 
predpisov, ocene makroekonomskih in prora čunskih napovedi ter analize dolgoro čne 
vzdržnosti javnih financ. 
(10) Poljska je konec leta 2013 spremenila si stemsko pokojninsko reformo iz leta 1999. 
Čeprav je kratkoro čno nekoliko razbremenila prora čun, pa sprememba sistemske 
                                                 
4 COM(2014) 902. 
5 COM(2014) 904. 
6 SWD(2015) 40 final. 
 
SL 4   SL pokojninske reforme iz leta 1999 ne izboljšuje dolgoro čne vzdržnosti javnih financ, 
saj se bodo kratkoro čne koristi zaradi višjih soci alnih prispevkov in nižjih pla čil 
obresti izni čile z višjimi prihodnjimi izpla čili pokojnin iz javn ega pokojninskega 
stebra. Na splošno sprememba sistemske pokoj ninske reforme iz leta 1999 na dolgi 
rok prinaša dolo čena tveganja za poljske javne finance.  
(11) Privilegiji socialne varnosti za kmete in r udarje še naprej zavi rajo poklicno mobilnost 
in pomenijo znatne stroške za javne fina nce. Te preferencialne sheme odvra čajo ljudi 
od prehoda v bolj produktivne sektorje, ustvar jajo prikrito brezpos elnost in so zaradi 
nizkih prispevkov mo čno subvencionirane s strani davkopla čevalcev. Poljski 
kmetijski sektor zaposluje 11,4 % delovne sile, kar je ve č kot dvakrat ve č od 
povprečja EU, hkrati pa ustvarja samo 3,3 % nacionalne bruto dodane vrednosti. 
Državne subvencije za sistem socialne varnosti za kmete znašajo skoraj 1 % BDP, za rudarske pokojnine pa 0,5 % BDP. Povezava med prispevki in prej emki je šibka in 
prispevki ve činoma temeljijo na pavšalu. Kmetov z visokimi dohodki ni mogo če 
sistematično izklju čiti iz sistema, zato ta omogo ča zlorabe. Uvedba sistema za 
evidentiranje in ocenjevanje prihodkov km etov je nujen prvi korak za reformo 
sistema socialne varnosti za kmete. 
(12) Segmentacija trga dela je na Poljskem še vedno prisotna. Po številu pogodb za 
določen čas je Poljska na čelu EU, medtem ko je stopn ja prehoda od zaposlitve za 
določen čas k stalni zaposlitvi nizka, razlika v pla čah pa je najvišja v EU. Toge 
določbe glede odpuš čanja, dolgi sodni postopki in druge obremenitve za delodajalce 
spodbujajo uporabo pogodb za dolo čen čas in netipi čnih pogodb o zaposlitvi. Poleg 
tega domnevno visoki stroški pogodb v okviru delovnopravne zakonodaje povzročajo čezmerno uporabo civilnopravnih pogodb ( umowy cywilno-prawne ), ki 
so privlačne za delodajalce zaradi s tem povezanih nižjih prispevkov za socialno 
varnost. Velik delež tovrst nih pogodb, tj. povezanih z nižj imi prispevki, pa lahko 
zmanjša kakovost razpoložljivih delovnih mest, zlasti za mlade delavce. Stopnja 
brezposelnosti mladih je visoka , kar je delno posledica neus klajenosti kvalifikacij in 
spretnosti kandidatov na eni strani s potreba mi trga dela na drugi strani. Zato so 
potrebna nadaljnja prizadevanja za reformo sistema poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter pove čanje nizke ravni udeležbe v vseživljenjskem u čenju. Udeležba 
žensk na trgu dela je še vedno nizka. Da bi rešili to vprašanje, je Poljska pove čala 
razpoložljivost predšolskega  varstva in vzgoje, vendar je glede razpoložljivosti 
varstva za najmlajše otroke še vedno med državami na repu EU. 
(13) Železniški sektor trpi zara di visokih uporabnin za dost op do železniške infrastrukture 
in neustreznega nacionalnega  financiranja. Postopki za na črtovanje in izvajanje 
projektov so obi čajno dolgi in zapleten i zaradi regulativnega  in upravnega okolja. 
Nedavne zakonodajne spremembe bodo morda pozitivno u činkovale na železniški 
promet, vendar verjetno ne bodo vplivale na naložbene projekte, ki so se za čeli v 
programskem obdobju 2007–2013. V obdobju 2014–2020 je treba sredstva EU za železniški sektor znatno pove čati. 
(14) V okviru evropskega semestra je Komi sija izvedla obsežno analizo poljske 
ekonomske politike in jo objavila v poro čilu o državi za leto 2015. Prav tako je 
ocenila konvergen čni program in nacionalni program reform ter ukrepanje po 
priporočilih, ki jih je Poljska prejela v prejšnjih  letih. Glede na to, da je treba okrepiti 
splošno gospodarsko upravljanj e Evropske unije z vklju čitvijo EU v prihodnje 
nacionalne odlo čitve, Komisija pri tem ni upoštevala  le pomena za vzdržno fiskalno 
in socialno-ekonomsko politiko na Poljske m, ampak tudi spoštovanje pravil in 
 
SL 5   SL smernic EU. Priporo čila v okviru evropskega semestra so izražena v priporo čilih 1 
do 4 spodaj. 
(15) Svet je ob upošteva nju te ocene preu čil poljski konvergen čni program, njegovo 
mnenje7 pa je izraženo zlasti v priporo čilu 1 spodaj – 
PRIPORO ČA, da Poljska v obdobju 2015–2016 ukrepa, tako da: 
1. Po odpravi čezmernega primanjkljaja doseže fi skalno prilagoditev v višini 
0,5 % BDP za dosego srednjero čnega cilja v letih 2015 in  2016. Ustanovi neodvisen 
fiskalni svet. Omeji uporabo znižanih stopenj DDV. 
2. Za čne postopek usklajevanja pokojninskih sh em za kmete in rudarje s tistimi, ki 
veljajo za druge dela vce, in sprejme časovni razpored za postopno popolno 
uskladitev. Vzpostavi sistem za ocenje vanje in evidentiranje prihodkov kmetov. 
3. Sprejme ukrepe za zmanjšanje pretirane uporabe pogodb za dolo čen čas in 
civilnopravnih pogodb na trgu dela. 
4. Odpravi ovire za naložbe v železniške projekte. V Bruslju, 
 Za Svet 
 Predsednik 
                                                
 
7 V skladu s členom 9(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.