[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 8.10.2009

COM(2009)513 konč.

2009/0145 (CNS)

Predlog

SKLEP SVETA

o zagotavljanju makrofinančne pomoči Srbiji

{SEC(2009)1311}

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

OZADJE PREDLOGA |

11 | Razlogi za predlog in njegovi cilji Komisija predlaga zagotovitev makrofinančne pomoči Srbiji v obliki posojila za podporo gospodarski stabilizaciji Srbije ter financiranje njene zunanje plačilne bilance in proračunskih potreb, ki jih je ugotovil MDS. Predlagana pomoč bo podprla stabilizacijski program organov za zagotovitev stabilnih fiskalnih in zunanjih računov. Pomagala bo Srbiji, da se spopade s posledicami svetovne finančne krize. Predlagana makrofinančna pomoč Skupnosti bo dopolnila podporo MDS, ki je predvidena na podlagi spremenjenega stand-by aranžmaja, ki ga je 15. maja 2009 odobril upravni odbor MDS, in podporo Svetovne banke v obliki političnih posojil za namene proračunske podpore. Makrofinančna pomoč Skupnosti bo izredna in časovno omejena, predvsem pa bo pogojena z napredkom pri izvajanju sedanjega programa MDS in uspešnega izpolnjevanja pogojev gospodarske politike v zvezi s to pomočjo. Glede na finančne potrebe za leto 2010 je treba makrofinančno pomoč Skupnosti izplačati Srbiji pred koncem leta 2010. |

120 | Splošno ozadje Vpliv svetovne gospodarske krize na Srbijo se je začel povečevati sredi leta 2008. Gospodarska rast se je v letu 2008 upočasnila na približno 5,4 % v primerjavi s 6,9 % leto prej. Zaradi upočasnitve rasti svetovnega gospodarstva se je v zadnji četrtini leta 2008 zmanjšalo zunanjetrgovinsko poslovanje Srbije. Medtem ko je uvoz upadal hitreje od izvoza (11,7 % proti 7,3 % na medletni ravni), se je začel zunanjetrgovinski primanjkljaj zmanjševati. V zadnji četrtini leta se je primanjkljaj na tekočem računu zmanjšal na 13,8 % BDP v primerjavi z 18,8 % v četrtletju poprej. V istem obdobju so se prilivi kapitala upočasnili, predvsem v zvezi s čezmejnim zadolževanjem podjetij. Na začetku leta 2009 so kazalniki napredka potrdili zaostrovanje krize. Industrijska proizvodnja se je v prvem četrtletju leta 2009 zmanjšala za 17,6 %, medtem ko sta se trgovini na debelo in drobno zmanjšali za 14 %. Zaradi upočasnitve gospodarske dejavnosti in upada domačega povpraševanja se je uvoz blaga v prvi četrtini leta še naprej zmanjševal za 25,3 % na leto, izvoz blaga pa je padel za 22,4 %. Posledica gospodarskega upada je bilo povečanje primanjkljaja na tekočem računu, ki je v prvi četrtini leta 2009 padel na 9,0 % BDP v primerjavi s 13,8 % BDP v prejšnjem četrtletju. Stanje za tekoče leto in kasneje je težko napovedati. Po pričakovanjih MDS naj bi rast v mesecu marcu močno upadla, s 5,4 % v letu 2008 na -2 % v letu 2009, vendar pa bo po zadnjih podatkih gospodarski upad še dosti hujši, tako da se lahko BDP v letu 2009 zniža za nekaj odstotnih točk. Novembra 2008 so oblasti z MDS sklenile nov stand-by aranžma, ki ga je 15. januarja 2009 potrdil upravni odbor MDS. Takrat je bil ta aranžma v vrednosti 400 milijonov EUR predviden kot previdnostni ukrep. V začetku leta 2009 pa je postalo jasno, da so bile osnovne gospodarske predpostavke glede programa preveč optimistične z ozirom na vpliv krize na realno gospodarstvo Srbije in fiskalno uspešnost ter da bo država potrebovala dodatno zunanjo pomoč. Marca so se srbske oblasti dogovorile z MDS o spremembi veljavnega programa SBA v 3 milijarde EUR vreden program izplačil. Vlada je pristala na rebalans proračuna za leto 2009, ki ga je Parlament sprejel 29. aprila in je bil usmerjen na fiskalni primanjkljaj v vrednosti 3 % BDP za leto 2009, namesto na 6 % primanjkljaj, kakor je bil ocenjen ob odsotnosti ukrepov rebalansa. Revizijo programa je potrdil upravni odbor MDS 15. maja 2009. Po zadnjih podatkih z začetka julija je gospodarski upad še hujši, kot je bilo predvideno v revidiranih predpostavkah meseca marca, prihodki v prvih petih mesecih tega leta pa so bili zelo nizki. Ker bo javni primanjkljaj po pričakovanjih presegel cilj, ki ga program predvideva za prvo polovico leta 2009, bodo v teh razmerah potrebna nadaljnja fiskalna prilagajanja v obliki dodatnih ukrepov za znižanje izdatkov in povečanje prihodkov. |

130 | Obstoječe določbe na področju predloga Jih ni. |

140 | Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije Namen predloga je podpreti program za gospodarsko stabilizacijo Srbije v trenutni gospodarski krizi. Program dopolnjuje: - Evropski načrt za oživitev gospodarstva, ki ga je odobril Svet za pospeševanje in usklajevanje politik kriznega odzivanja EU in držav članic znotraj EU, in - stabilizacijsko-pridružitveni proces z državami kandidatkami in možnimi kandidatkami, katerega cilj je podpreti bodoče države članice med predpristopnim procesom. Kopenhagenska gospodarska merila za pristop, zlasti vzpostavitev delujočega tržnega gospodarstva, zahtevajo od udeleženih držav, da imajo vzpostavljeno makroekonomsko stabilnost. |

POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENA UčINKA |

Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi |

219 | Službe Komisije so bile med pripravo sedanjega predloga Komisije za obravnavo pogojev zagotavljanja pomoči v stiku s srbskimi organi, Mednarodnim denarnim skladom in Svetovno banko. Pred predložitvijo svojega predloga se je Komisija posvetovala z Ekonomsko-finančnim odborom, ki ni imel pripomb na predlog. Po sprejetju Sklepa Sveta se bodo službe Komisije dogovorile s srbskimi organi o Memorandumu o soglasju in sporazumu o posojilu, da bodo podrobno opredelile pogoje izvajanja pomoči. |

Zbiranje in uporaba izvedenskih mnenj |

229 | V pripravi je operativna ocena kakovosti in zanesljivosti srbskih javnih finančnih tokov in upravnega nadzora, pri kateri sodelujejo tudi zunanji svetovalci, ki jih imenuje Komisija. |

230 | Ocena učinka Makrofinančna pomoč bo imela takojšen učinek na srbske plačilne bilance in bo tako prispevala k zmanjšanju finančnih omejitev pri izvajanju vladnega gospodarskega programa in financiranju proračunskega primanjkljaja. Makrofinančna pomoč bo podpirala tudi splošne cilje stabilizacijskega programa, ki je bil dogovorjen z MDS in katerega namen je predvsem izboljšati kratkoročno do srednjeročno proračunsko vzdržnost države. Projektna finančna in/ali tehnična pomoč ne bi bila primerna za doseganje teh makroekonomskih ciljev. Kadar se izplačila dodelijo kot podpora plačilni bilanci in proračunska podpora, kot je predlagano v primeru Srbije, prispevajo k oblikovanju rezerv v Centralni banki, kot to predvideva makroekonomski stabilizacijski program, in se jih lahko nameni tudi za financiranje proračunskega primanjkljaja. Pomoč ES bo podprla tudi napore organov pri izvajanju kratkoročnih in srednjeročnih politik, določenih v Evropskem partnerstvu EU-Srbija. |

PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA |

305 | Povzetek predlaganih ukrepov Skupnost da Srbiji na voljo makrofinančno pomoč v obliki posojila. V ta namen se Komisijo pooblasti, da si na finančnih trgih ali od finančnih institucij izposodi do 200 milijonov EUR. Pomoč bo na voljo v dveh obrokih. Najdaljši povprečni rok zapadlosti posojila ne sme presegati 15 let. Pomoč bo upravljala Komisija, ki se bo z organi dogovorila o posebni gospodarski politiki in finančnih pogojih, povezanih z izplačevanjem posameznih obrokov posojila. Posebne določbe o preprečevanju goljufij in drugih nepravilnosti se bodo ustrezno upoštevale v skladu s finančno uredbo. Pomoč bo popolnoma skladna z makroekonomskimi cilji, že določenimi v srbskih dokumentih o gospodarski politiki, kot sta Proračunski memorandum za leto 2009 in Memorandum o ekonomskih in finančnih politikah, dogovorjen z MDS. Prav tako bo skladna z dolgoročnimi cilji politike, predvidenimi v Evropskem partnerstvu EU-Srbija, ki je bilo sklenjeno decembra 2007. Glede posebnih pogojev gospodarske politike, ki morajo biti izpolnjeni kot pogoj za obročno izplačevanje posojila, se namerava Komisija osredotočiti na omejeno število področij, ki med drugim vključujejo zlasti upravljanje javnih financ. Komisija se lahko odloči tudi za osredotočanje na posebne politike, ki so še posebej pomembne, kot so prioritete, določene v okviru Evropskega partnerstva EU-Srbija in Poročila o napredku za leto 2009, ki naj bi bilo sprejeto v oktobru 2009, ali ukrepe, ki se ji zdijo primerni v skladu z zgoraj omenjeno operativno oceno. |

310 | Pravna podlaga Člen 308 Pogodbe. |

329 | Načelo subsidiarnosti Predlog je v izključni pristojnosti Skupnosti. Načelo subsidiarnosti se zato ne uporablja. |

Načelo sorazmernosti Predlog upošteva načelo sorazmernosti iz naslednjih razlogov. |

331 | Znesek pomoči (do 200 milijonov EUR) zadostuje za kritje preostalih finančnih potreb Srbije za leto 2010 v okviru programa MDS, ki presegajo makroekonomsko podporo MDS in Svetovne banke, ne glede na proračunsko podporo v okviru instrumenta za predpristopno pomoč, ki naj bi se izplačala za isto leto (50 milijonov EUR v letu 2010 po prvem obroku v višini 50 milijonov EUR v letu 2009). Ta velika obremenitev, ki jo nosi Skupnost, upošteva trenutne izredne razmere, saj razvoj svetovne krize močno vpliva na gospodarstvo Srbije. |

Izbira instrumentov |

341 | Predlagani instrumenti: drugi. |

342 | V odsotnosti okvirne uredbe za instrument makrofinančne pomoči so začasni sklepi Sveta v skladu s členom 308 Pogodbe edini pravni instrument, ki je na voljo za tovrstno pomoč. |

PRORAčUNSKE POSLEDICE |

401 | V skladu z uredbo o Jamstvenem skladu[1] bi posojilo v višini 200 milijonov EUR, ki naj bi se izplačalo v letu 2010, začelo učinkovati v letu 2012 in bi znašalo največ 18 milijonov EUR. |

DODATNE INFORMACIJE |

Klavzula o pregledu/reviziji/časovni omejitvi veljavnosti |

533 | Predlog določa omejeno obdobje veljavnosti. |

2009/0145 (CNS)

Predlog

SKLEP SVETA

o zagotavljanju makrofinančne pomoči Srbiji

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 308 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[2],

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta[3],

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

1. Odnosi med Srbijo in Evropsko unijo se razvijajo v okviru stabilizacijsko-pridružitvenega procesa in evropskega partnerstva. Srbija in Komisija sta 29. aprila 2008 podpisali stabilizacijsko-pridružitveni sporazum in začasni sporazum o trgovini in trgovinskih zadevah.

2. Od druge polovice leta 2008 srbsko gospodarstvo vedno bolj ogroža mednarodna finančna kriza, ki se kaže v upadu proizvodnje, znižanju davčnih prihodkov in naraščanju zunanjih finančnih potreb.

3. Stabilizacijo in okrevanje srbskega gospodarstva podpira finančna pomoč Mednarodnega denarnega sklada (MDS). Novembra 2008 so se srbski organi dogovorili z MDS o novem stand-by aranžmaju, ki je bil potrjen januarja 2009.

4. Po nadaljnjem poslabšanju gospodarskih razmer, potrebi po spremembi osnovnih gospodarskih predpostavk programa in večjih zunanjih finančnih potrebah je bil marca 2009 dosežen sporazum med Srbijo in MDS o spremembi stand-by aranžmaja v 3 milijarde EUR vreden program izplačil, ki ga je 15. maja 2009 odobril upravni odbor MDS.

5. V letih 2009 in 2010 namerava Skupnost zagotoviti instrument za predpristopno pomoč za proračunsko podporo v obliki donacij v skupnem znesku 100 milijonov EUR.

6. Glede na slabšanje gospodarskih razmer in napovedi je Srbija zaprosila za dodatno makrofinančno pomoč Skupnosti.

7. Glede na to, da ostaja v plačilni bilanci za leto 2010 vrzel v financiranju, je makrofinančna pomoč v trenutnih izrednih okoliščinah ustrezen odgovor na zahtevo Srbije po podpori za gospodarsko stabilizacijo v povezavi s sedanjim programom MDS. Po pričakovanjih naj bi sedanja finančna pomoč prispevala tudi k zmanjšanju proračunskih finančnih potreb.

8. Za zagotovitev učinkovite zaščite finančnih interesov Skupnosti, povezanih s sedanjo finančno pomočjo, mora Srbija določiti ustrezne ukrepe za preprečevanje goljufij, korupcije in drugih nepravilnosti, povezanih s to pomočjo, ter za boj proti tem pojavom, Komisija mora zagotoviti nadzorne mehanizme, Računsko sodišče pa revizije.

9. Sprostitev finančne pomoči Skupnosti ne vpliva na pristojnosti proračunskega organa.

10. To pomoč mora upravljati Komisija v posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom.

11. Pogodba za sprejetje tega sklepa ne predvideva drugih pooblastil, razen tistih iz člena 308 –

SKLENIL:

Člen 1

12. Komisija da Srbiji na voljo makrofinančno pomoč v obliki posojila z najvišjim zneskom glavnice 200 milijonov EUR in najdaljšim povprečnim rokom zapadlosti 15 let, da bi podprla gospodarsko stabilizacijo Srbije ter zmanjšala njene plačilne bilance in proračunske potrebe, kot so opredeljene v sedanjem programu MDS.

13. V ta namen je Komisija pooblaščena, da si v imenu Evropske skupnosti izposodi potrebna sredstva.

14. Izplačevanje finančne pomoči Skupnosti upravlja Komisija na način, ki je skladen s sporazumi ali dogovori, doseženimi med MDS in Srbijo.

15. Finančna pomoč Skupnosti se da na voljo za obdobje dveh let, z začetkom na prvi dan po začetku veljavnosti Memoranduma o soglasju iz člena 2(1). Vendar pa se Komisija, če to zahtevajo okoliščine in po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom, lahko odloči, da to obdobje podaljša za največ eno leto.

Člen 2

16. Komisija je pooblaščena, da se po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom dogovori s srbskimi organi o pogojih gospodarske politike, na podlagi katerih se zagotavlja makrofinančna pomoč Skupnosti in ki se opredelijo v Memorandumu o soglasju. Pogoji so v skladu s sporazumi ali dogovori, doseženimi med MDS in Srbijo. Podrobni finančni pogoji pomoči so določeni v sporazumu o posojilu, o katerem se dogovorijo Komisija in srbski organi.

17. Med izvajanjem finančne pomoči Skupnosti Komisija spremlja ustreznost srbskih finančnih ureditev, upravnih postopkov ter mehanizmov notranje in zunanje kontrole, ki zadevajo to pomoč.

18. Komisija redno preverja, ali so gospodarske politike Srbije v skladu s cilji pomoči Skupnosti ter ali se zadovoljivo izpolnjujejo dogovorjeni pogoji gospodarske politike. Pri tem Komisija tesno sodeluje z institucijami Bretton Woods in, kadar je to potrebno, Ekonomsko-finančnim odborom.

Člen 3

19. Komisija da na voljo finančno pomoč Srbiji v dveh posojilnih obrokih v skladu s pogoji iz odstavka 2. Višina posojilnih obrokov bo določena v Memorandumu o soglasju.

20. Komisija se odloči glede začetka izplačevanja obrokov na podlagi zadovoljivega izpolnjevanja pogojev gospodarske politike, dogovorjenih v Memorandumu o soglasju. Drugi obrok se ne izplača pred iztekom treh mesecev po izplačilu prvega obroka.

21. Sredstva Skupnosti se izplačajo Nacionalni banki Srbije. V skladu z določbami, ki morajo biti jasno navedene v Memorandumu o soglasju, vključno s potrditvijo ostalih proračunskih finančnih potreb, se lahko njihova protivrednost v lokalni valuti nakaže zakladnici Srbije kot končnemu upravičencu.

Člen 4

22. Dejavnosti Skupnosti v zvezi z izposojanjem in posojanjem iz tega sklepa se izvedejo v evrih z istim datumom valute in ne smejo Skupnosti vpletati v spreminjanje roka zapadlosti ali valutno ali obrestno tveganje ali kakršno koli drugo komercialno tveganje.

23. Na prošnjo Srbije Komisija sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi, da se klavzula o predčasnem poplačilu vključi v kreditne pogoje in se ujema z ustrezno klavzulo pogojev, ki veljajo za dejavnosti izposojanja.

24. Na prošnjo Srbije in kadar okoliščine dovoljujejo ugodnejšo obrestno mero posojil, lahko Komisija refinancira vsa ali del prvotno najetih posojil ali prestrukturira ustrezne finančne pogoje. Dejavnosti v zvezi z refinanciranjem ali prestrukturiranjem se izvedejo v skladu s pogoji iz odstavka 1 in nimajo za posledico podaljšanja povprečnega roka zapadlosti ali zvišanja zneska neodplačanega kapitala na dan refinanciranja ali prestrukturiranja.

25. Vse stroške, ki jih ima Skupnost in so neposredno povezani z dejavnostmi v zvezi z izposojanjem in posojanjem po tem sklepu, krije Srbija.

26. O razvoju dejavnosti iz odstavkov 2 in 3 se obvešča Ekonomsko-finančni odbor.

Člen 5

Zagotavljanje finančne pomoči Skupnosti poteka v skladu z določbami Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti[4], in zadevnimi izvedbenimi pravili[5]. Predvsem Memorandum o soglasju in sporazum o posojilu, ki se dogovorita s srbskimi organi, bosta določila ustrezne ukrepe Srbije za preprečevanje goljufij, korupcije in drugih nepravilnosti, povezanih s to pomočjo, ter za boj proti tem pojavom. Določila bosta tudi nadzorne mehanizme Komisije, vključno s Evropskim uradom za boj proti goljufijam (OLAF), ki ima pravico do pregledov in inšpekcij na kraju samem, ter revizije, ki jih Računsko sodišče opravi na kraju samem.

Člen 6

Vsako leto do 31. avgusta Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, ki vsebuje oceno izvajanja tega sklepa v predhodnem letu. V poročilu se opiše povezava med pogoji politike, določenimi v Memorandumu o soglasju v skladu s členom 2(1), tekočo gospodarsko in proračunsko uspešnostjo Srbije ter odločitvijo Komisije o izplačevanju obrokov pomoči.

Člen 7

Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije .

V Bruslju, […]

Za Svet

Predsednik […]

OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA

1. NASLOV PREDLOGA:

Makrofinančna pomoč Srbiji

2. OKVIR ABM/ABB

Zadevno(-a) področje(-a) in povezana(-e) dejavnost(-i):

Naslov 01 – Gospodarske in finančne zadeve, 03 – Mednarodne gospodarske in finančne zadeve

3. PRORAČUNSKE VRSTICE

3.1 Proračunske vrstice (vrstice za poslovanje in z njimi povezane vrstice za tehnično in upravno pomoč (nekdanje vrstice BA)) z navedbo imena postavke:

01 04 01 14 Oblikovanje rezervacij Jamstvenega sklada

3.2 Trajanje ukrepa in finančnega vpliva:

Z začetkom v letu 2010 naj bi bila vsa izplačila izvršena v letu 2010 v dveh obrokih (v drugem in četrtem četrtletju). Vendar pa niso izključeni zaostanki, ki bi podaljšali ukrep.

3.3 Značilnosti proračuna:

Proračunska vrstica | Vrsta odhodkov | Novo | Prispevek Efte | Prispevki držav prosilk | Razdelek v finančni perspektivi |

01.04.01.14 | obvezni | dif. | NE | NE | NE | št. 4 |

Pomoč v obliki posojila

01 04 01 14 Oblikovanje rezervacij Jamstvenega sklada

Za Jamstveni sklad za zunanje ukrepe je treba oblikovati rezervacije v skladu z uredbo o skladu, kakor je bila spremenjena. V skladu s to uredbo se rezervacije za posojila ne oblikujejo več za celoten znesek ob odločitvi, temveč na podlagi stanja zadolženosti ob koncu leta. Znesek oblikovanja rezervacij se izračuna v začetku leta „n“ kot razlika med ciljnim zneskom in neto vrednostjo sredstev Sklada ob koncu leta „n-1“. Ta znesek rezervacij se v letu „n“ vključi v predlog proračuna za leto „n+1“ in dejansko plača z eno transakcijo v začetku leta „n+1“ iz „Oblikovanje rezervacij Jamstvenega sklada“ (proračunska vrstica 01 04 01 14).

Na podlagi tega se 9 % (največ 18 milijonov EUR) dejansko plačanega zneska upošteva v ciljnem znesku ob koncu leta „n-1“ za izračun oblikovanja rezervacij Sklada.

01 04 01 04 – Jamstvo Evropske skupnosti za posojila Skupnosti, namenjena makrofinančni pomoči tretjim državam

Proračunski vpis („p.m.“), ki odraža proračunsko jamstvo za posojilo (200 milijonov EUR), se bo aktiviral le v primeru dejanskega zahtevka za jamstvo. Pričakuje, da se proračunsko jamstvo običajno ne bo zahtevalo.

4. POVZETEK SREDSTEV

4.1 Finančna sredstva

4.1.1 Povzetek odobritev za prevzem obveznosti (OPO) in odobritev plačil (OP)

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Vrsta odhodkov | Oddelek | 2009 | 2010 | Skupaj |

Odhodki iz poslovanja[6] |

Odobritve za prevzem obveznosti (OPO) | 8.1. | a | 0 | 0 |

Odobritve plačil (OP) | b | 0 | 0 |

Upravni odhodki, ki jih krije referenčni znesek[7] |

Tehnična in upravna pomoč (NS) | 8.2.4. | c | 0 | 0 |

REFERENČNI ZNESEK SKUPAJ |

Odobritve za prevzem obveznosti | a+c | 0 | 0 |

Odobritve plačil | b+c | 0 | 0 |

Upravni odhodki, ki jih referenčni znesek ne krije[8] |

Človeški viri in z njimi povezani odhodki (NS) | 8.2.5. | d | 0 | 0 |

Upravni stroški, ki jih referenčni znesek ne krije, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (NS) | 8.2.6. | e | 0 | 0 |

Predvideni stroški financiranja ukrepa skupaj |

OPO, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | a+c+d+e | 0 | 0 |

OP, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | b+c+d+e | 0 | 0 |

4.1.2 Skladnost s finančnim načrtovanjem

X Predlog je skladen s sedanjim finančnim načrtovanjem.

( Predlog bo zahteval ponovno načrtovanje ustreznega razdelka v finančni perspektivi.

( Predlog lahko zahteva uporabo določb Medinstitucionalnega sporazuma[9] (tj. instrumenta prilagodljivosti ali spremembo finančne perspektive).

4.1.3 Finančni vpliv na prihodke

X Predlog nima finančnih posledic za prihodke

( Predlog ima finančni vpliv – učinek na prihodke je naslednji:

4.2 EPDČ za človeške vire (vključno z uradniki, začasnim in zunanjim osebjem) – glej podrobnosti v točki 8.2.1.

Letne potrebe | 2009 | 2010 |

Število potrebnih človeških virov, SKUPAJ | 1/3 | 1/3 |

5. ZNAČILNOSTI IN CILJI

5.1 Potreba, ki jo je treba kratkoročno ali dolgoročno kriti

Srbsko gospodarstvo je močno prizadela svetovna gospodarska in finančna kriza. Gospodarska rast je začela v drugi polovici leta 2008 padati, v leti 2009 pa se pričakuje 2 % upad proizvodnje. Kljub temu, da se primanjkljaj na tekočem računu zmanjšuje, ostajajo celotne zunanje finančne potrebe visoke zaradi porasta srednjeročnih obveznosti v zvezi z odplačilom dolga. Mednarodni denarni sklad je ugotovil vrzel v zunanjem financiranju, ki naj bi jo zapolnili MDS, Svetovna banka ter uradni donatorji, in sicer 2,4 milijarde EUR v letu 2009 in 1,1 milijarde EUR v letu 2010. Glede na to, da naj bi se po trenutnih predpostavkah celotno financiranje programa izvedlo v letih 2009 in 2011, ostaja v letu 2010 finančna vrzel po podpori s strani MDS in Svetovne banke, ki naj bi po oceni MDS znašala okrog 200 milijonov EUR in naj bi jo krila Evropska skupnost.

5.2 Dodana vrednost zaradi vključitve Skupnosti, skladnost predloga z drugimi finančnimi instrumenti in možne sinergije

Finančna podpora Skupnosti odraža strateško pomembnost države kot možne kandidatke za vstop v EU. Makrofinančna pomoč je ustrezen instrument, ki dopolnjuje obstoječo pomoč Skupnosti in prispeva k programu gospodarske stabilizacije, ki je v celoti financiran in podprt s strani MDS. Na ta način se lahko vzpostavijo pomembne sinergije v zvezi z vplivom tega programa na gospodarsko reformo in stabilizacijo.

5.3 Cilji in pričakovani rezultati predloga ter z njimi povezani kazalniki v okviru ABM

V okviru dejavnosti „Mednarodne gospodarske in finančne zadeve“ Generalnega direktorata za gospodarske in finančne zadeve se cilj „zagotavljanja makrofinančne pomoči tretjim državam pri reševanju krize plačilne bilance in obnovi vzdržnosti zunanjega dolga“ nanaša na splošni cilj „spodbujanja blaginje preko meja EU“.

S tem povezani kazalci so naslednji: „uradne rezerve v mesecih uvoza blaga in storitev“ (pričakovani rezultat: „stabilizacija ali rast“ in „zunanji dolg kot odstotek BDP“ (pričakovani rezultat: raven, ki se šteje za trajnostno ob koncu tekočega programa).

5.4 Metoda izvedbe (okvirno)

X Centralizirano upravljanje

X neposredno Komisija

( posredno s prenosom na:

( izvajalske agencije

( organe, ki so jih ustanovile Skupnosti, kakor je navedeno v členu 185 finančne uredbe

( nacionalne javne organe/organe, ki opravljajo javne storitve

( Deljeno ali decentralizirano upravljanje

( z državami članicami

( s tretjimi državami

( Skupno upravljanje z mednarodnimi organizacijami (treba jih je navesti)

Opombe:

6. NADZOR IN VREDNOTENJE

6.1 Sistem nadzora

Službe Komisije bodo ukrep spremljale na podlagi kazalnikov makroekonomske in strukturne politike, o katerih se dogovorijo s srbskimi organi v Memorandumu o soglasju. Organi bodo morali o navedenih kazalnikih redno poročati službam Komisije. Delegacija Evropske komisije v Beogradu bo zagotovila poročanje o zadevah, ki so povezane s spremljanjem pomoči. Službe Komisije bodo ostale v tesnih stikih z MDS in Svetovno banko, da bodo lahko izkoristile njuno strokovno znanje in izkušnje.

6.2 Vrednotenje

6.2.1 Predhodno vrednotenje:

Službe Komisije (Enota D1 Generalnega direktorata za gospodarske in finančne zadeve) so izvedle predhodno vrednotenje.

6.2.2 Ukrepi, sprejeti po vmesnem/naknadnem vrednotenju (na podlagi podobnih preteklih izkušenj)

V letu 2008 je bilo izvedeno naknadno vrednotenje predhodnih makrofinančnih pomoči Srbiji. Naknadna vrednotenja so bila izvedena tudi za druge države Zahodnega Balkana (Albanijo, Bosno in Hercegovino in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo) in za dve novi samostojni državi nekdanje Sovjetske zveze (Armenijo in Tadžikistan). Rezultati teh vrednotenj zagotavljajo uporabne informacije za sedanje ukrepe v korist Srbije.

6.2.3 Oblika in pogostnost prihodnjega vrednotenja:

V skladu z večletnim programom vrednotenja s strani Generalnega direktorata za gospodarske in finančne zadeve se načrtuje izvedba neodvisnega naknadnega vrednotenja pomoči Srbiji.

7. Ukrepi proti goljufijam

Službe Komisije so vzpostavile tekoči program operativnih ocen finančnih tokov in upravnih postopkov v vseh tretjih državah, ki prejemajo makrofinančno pomoč Skupnosti, katerega namen je izpolniti zahteve finančne uredbe, ki ureja splošni proračun Evropskih skupnosti.

V Srbiji so Službe Komisije, ob podpori uradno imenovanih zunanjih strokovnjakov, leta 2004 ocenile zanesljivost finančnih tokov in upravnih postopkov, ki so pomembni za to vrsto pomoči, in zaključile, da je obstoječe fiduciarno okolje na splošno zadovoljivo. Ocena je hkrati razkrila številna področja, ki bi jih bilo treba izboljšati, predvsem na področju notranjega nadzora. Evropska komisija je naročila novo operativno oceno, ki je že v teku. Rezultati te ocene se bodo uporabljali kot vodilo za določanje posebnih političnih ukrepov za sprostitev pomoči, da bi se okrepila učinkovitost, preglednost in odgovornost sistema za upravljanje javnih financ v Srbiji.

Predlagana pravna podlaga za makrofinančno pomoč Srbiji vsebuje določbo o ukrepih za preprečevanje goljufij. Ti ukrepi bodo podrobneje opredeljeni v Memorandumu o soglasju in v sporazumu o posojilu. Predvideva se, da bo za dodelitev pomoči treba izpolniti številne politične pogoje, predvsem na področju upravljanja javnih financ, da bi se okrepila učinkovitost, preglednost in odgovornost pomoči. Zagotavljanje makrofinančne pomoči bodo spremljali postopki pregledovanja, nadzora in revizije, ki spadajo v pristojnost Komisije, med drugim tudi Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) in Evropskega računskega sodišča.

8. PODROBNOSTI O SREDSTVIH

8.1 Cilji predloga z vidika stroškov financiranja

Odobritve za prevzem obveznosti v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Leto 2009 | Leto n+1 | Leto n+2 | Leto n+3 | Leto n+4 | Leto n+5 |

Uradniki ali začasno osebje[10] (XX 01 01) | A*/AD | 1/3 | 1/3 |

B*, C*/AST |

Osebje, financirano[11] iz člena XX 01 02 |

Drugo osebje[12], financirano iz člena XX 01 04/05 |

SKUPAJ | 1/3 | 1/3 |

8.2.2 Opis nalog, ki izhajajo iz ukrepa

Med drugim, priprava/sklenitev memorandumov o soglasju in sporazuma o posojilu, sodelovanje z organi in mednarodnimi finančnimi institucijami, spremljanje gospodarskih in strukturnih politik države upravičenke, izvajanje nalog nadzora in priprava poročil služb Komisije, priprava postopkov Komisije na področju upravljanja pomoči.

8.2.3 Človeški viri – viri delovnih mest (po sistemizaciji)

X Delovna mesta, trenutno dodeljena za upravljanje programa, ki se nadomestijo ali podaljšajo

( Delovna mesta, ki so bila predhodno dodeljena pri izvajanju LSP/PPP za leto n

( Delovna mesta, potrebna v naslednjem postopku LSP/PPP

( Delovna mesta, ki bodo zapolnjena s prerazporeditvijo obstoječih človeških virov znotraj službe (notranja prerazporeditev)

( Delovna mesta, potrebna za leto n, ki niso predvidena pri izvajanju LSP/PPP za zadevno leto

8.2.4 Drugi upravni odhodki, ki jih krije referenčni znesek (XX 01 04/05 – Odhodki za upravno poslovodenje)

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Proračunska vrstica 01 03 02 Makroekonomska pomoč | Leto n | Leto n+1 | Leto n+2 | Leto n+3 | Leto n+4 | Leto n+5 in pozneje | SKUPAJ |

Druga tehnična in upravna pomoč |

- notranja |

- zunanja 1) Operativno ocenjevanje 2) Naknadno ocenjevanje | 0,050 | 0,250 |

Tehnična in upravna pomoč SKUPAJ | 0,050 | 0,250 |

8.2.5 Stroški financiranja človeških virov in z njimi povezani stroški, ki jih referenčni znesek ne krije

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Vrsta človeških virov | Leto n | Leto n+1 | Leto n+2 | Leto n+3 | Leto n+4 | Leto n+5 in pozneje |

Uradniki in začasno osebje (XX 01 01) | 0,030 | 0,030 |

Osebje, financirano iz člena XX 01 02 (pomožno osebje, napoteni nacionalni izvedenci, pogodbeno osebje itd.) (navesti proračunsko vrstico) |

Stroški za človeške vire in z njimi povezani stroški (ki jih referenčni znesek NE krije), SKUPAJ | 0,030 | 0,030 |

Izračun – Uradniki in začasni uslužbenci |

Po potrebi s sklicem na točko 8.2.1 |

SE NE UPORABLJA |

Izračun – Osebje, financirano iz člena XX 01 02 |

Po potrebi s sklicem na točko 8.2.1 |

SE NE UPORABLJA |

8.2.6. Drugi upravni odhodki, ki jih referenčni znesek ne krije v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno) |

Leto 2009 | Leto n+1 | Leto n+2 | Leto n+3 | Leto n+4 | Leto n+5 in pozneje | SKUPAJ |

XX 01 02 11 01 – Misije | 0,020 | 0,010 | 0,030 |

XX 01 02 11 02 – Sestanki in konference |

XX 01 02 11 03 – Odbori[14] |

XX 01 02 11 04 – Študije in konzultacije |

XX 01 02 11 05 – Informacijski sistemi |

2 Drugi odhodki za poslovodenje skupaj (XX 01 02 11) |

3 Drugi odhodki upravne narave (opredeliti, vključno s sklicem na proračunsko vrstico) |

Upravni odhodki, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (ki jih referenčni znesek NE krije), SKUPAJ | 0,020 | 0,010 | 0,030 |

Izračun – Drugi upravni odhodki, ki jih referenčni znesek ne krije |

Tri misije osebja za eno/dve osebi |

[1] 5. člen Uredbe Sveta (EC, Euratom) št. 480/2009 z dne 25. maja 2009 o ustanovitvi Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (kodificirana različica). Oblikovanje rezervacij se dodeli iz „Plačila Jamstvenemu skladu glede novih poslov“ (proračunska vrstica 01 04 01 14).

[2] UL C […], […], str. […].

[3] UL C […], […], str. […].

[4] UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

[5] Uredba Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002, UL L 357, 31.12.2002, str. 1.

[6] Odhodki, ki ne sodijo v poglavje xx 01 ustreznega naslova xx.

[7] Odhodki v okviru člena xx 01 04 naslova xx.

[8] Odhodki v okviru poglavja xx 01, razen členov xx 01 04 ali xx 01 05.

[9] Glej točki 19 in 24 Medinstitucionalnega sporazuma.

[10] Teh stroškov referenčni znesek NE krije.

[11] Teh stroškov referenčni znesek NE krije.

[12] Te stroške krije referenčni znesek.

[13] Sklicevati se je treba na posebne ocene finančnih posledic zakonodajnega predloga za zadevno(-e) izvajalsko(-e) agencijo(-e).

[14] Opredeliti je treba vrsto odbora in skupino, v katero spada.