Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o vzpostavitvi sistema vstopa/izstopa (SVI) za evidentiranje podatkov o vstopu in izstopu državljanov tretjih držav pri prehajanju zunanjih meja držav članic Evropske unije /* COM/2013/095 final - 2013/0057 (COD) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. OZADJE PREDLOGA · Razlogi za predlog in njegovi cilji Komisija je v sporočilu z dne 13. februarja 2008 z naslovom Priprava naslednjih ukrepov pri upravljanju meja v Evropski uniji[1] predlagala vzpostavitev sistema vstopa/izstopa (SVI). Tak sistem v bistvu vključuje elektronsko evidenco datumov in krajev vstopa in izstopa vseh državljanov tretjih držav, ki imajo dovoljenje za kratkoročno bivanje. Ta predlog je bil potrjen v stockholmskem programu[2], sprejetem na zasedanju Evropskega sveta decembra 2009. Komisija je po zasedanju Evropskega sveta 23. in 24. junija 2011, na katerem je bilo pozvano k pospešitvi svežnja ukrepov o pametnih mejah, tj. zakonodajnih predlogov v zvezi s sistemom vstopa/izstopa (SVI) in programom za registrirane potnike (PRP)[3], objavila sporočilo z dne 25. oktobra 2011[4] o izvedbenih možnostih za SVI in PRP. Ta predlog je zaradi delovanja obeh novih sistemov predložen skupaj s predlogom za vzpostavitev programa za registrirane potnike in predlogom za spremembo zakonika Skupnosti o pravilih, s katerimi se urejata kontrola na zunanjih mejnih prehodih in varovanje zunanje meje (Zakonik o schengenskih mejah)[5]. Za oba sistema sta predloženi oceni učinka. · Splošno ozadje V skladu z Zakonikom o schengenskih mejah se pri državljanih EU in drugih osebah, ki imajo pravico do prostega gibanja po pravu Unije (npr. družinskih članih državljanov EU), ob prehodu zunanje meje ob vstopu in izstopu opravi temeljna mejna kontrola, ki vključuje preverjanje potne listine za ugotavljanje istovetnosti osebe. Pri vseh drugih državljanih tretjih držav pa je treba ob vstopu opraviti temeljito kontrolo, ki vključuje preverjanje namena bivanja in preverjanje razpolaganja z zadostnimi sredstvi za preživljanje, pa tudi iskanje v schengenskem informacijskem sistemu (SIS) in nacionalnih podatkovnih zbirkah. Zakonik o schengenskih mejah ne vsebuje določb o evidentiranju prehodov meja pri potnikih. Trenutno je žigosanje potnih listin edini način vpisovanja datumov vstopa in izstopa, na podlagi katerega lahko mejni policisti in organi za priseljevanje izračunajo trajanje bivanja državljana tretje države na schengenskem območju, ki v obdobju 180 dni ne sme biti daljše od 90 dni. Drugi ukrepi in orodja, ki so na voljo na mejnih prehodih, kot so podatkovne zbirke (SIS in vizumski informacijski sistem – VIS), katerih uporaba je obvezna ob vstopu, ne pa tudi ob izstopu, niso namenjeni evidentiranju prehodov meje in ne omogočajo te funkcije. Glavni namen sistema VIS je omogočiti, da se preveri potek vloge za izdajo vizuma, in ob vstopu preveriti, ali je oseba, ki na meji predloži vizum, ista kot oseba, ki ji je bil vizum izdan. Za preverjanje, ali, kje in kdaj je državljan tretje države vstopil na schengensko območje ali izstopil z njega, elektronskih sredstev trenutno ni. Težave pri spremljanju dovoljenega bivanja državljanov tretjih držav povzročata tudi uporaba in kakovost žigov (npr. čitljivost, dolgotrajen postopek za izračun trajanja bivanja, ponarejanje in prenarejanje). Zato ni dosledne vseevropske evidence vstopov potnikov na schengensko območje in izstopov z njega, tako da države članice nimajo zanesljivih sredstev za ugotavljanje, ali je državljan tretje države prekoračil obdobje dovoljenega bivanja. Trinajst držav članic[6] upravlja nacionalne sisteme vstopa/izstopa, s katerimi zbirajo alfanumerične podatke o potnikih. Vseh 13 jih omogoča dostop za namene upravljanja meja in kazenskega pregona. Če oseba zakonito izstopi iz iste države članice, prek katere je vstopila na schengensko območje, bi ti sistemi zaznali prekoračitev obdobja dovoljenega bivanja. Sicer pa drugih možnosti za uporabo takih sistemov za odkrivanje oseb, ki so prekoračile obdobje dovoljenega bivanja, ni, saj evidenc o vstopih in izstopih ni mogoče primerjati, če osebe schengensko območje zapustijo prek države članice, ki ni država članica, prek katere so vanj vstopile in v kateri je bil njihov vstop evidentiran. Prav tako ni zanesljivih podatkov o številu nezakonitih priseljencev, ki trenutno bivajo v EU. Po najskromnejših ocenah naj bi bilo v EU od 1,9 do 3,8 milijona nezakonitih priseljencev. Splošno velja, da jih velika večina spada med tako imenovane osebe, ki so prekoračile obdobje dovoljenega bivanja, in so torej osebe, ki so vstopile zakonito za kratkoročno bivanje, po potrebi z veljavnim vizumom, nato pa ostale v EU tudi po izteku obdobja dovoljenega bivanja. Leta 2010 je bilo v EU (EU 27) skupaj prijetih 505 220 nezakonitih priseljencev,[7] kar glede na zgornjo oceno kaže na to, da je prijet le majhen delež oseb, ki so prekoračile obdobje dovoljenega bivanja. Če državljani tretjih držav po vstopu na schengensko območje uničijo svoje dokumente, je za organe zelo pomembno, da imajo dostop do zanesljivih informacij, da lahko ugotovijo istovetnost teh oseb. Ocena finančnih posledic zakonodajnega predloga, priložena temu predlogu, temelji na študiji stroškov sistema vstopa/izstopa in programa za registrirane potnike, ki jo je izvedel zunanji izvajalec. Cilji tega predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta so: – vzpostaviti sistem vstopa/izstopa in pripraviti pravno podlago za razvoj in izvajanje tehničnega sistema; – opredeliti namen, funkcionalnosti in odgovornosti za uporabo sistema vstopa/izstopa ter – Agenciji za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice[8] (v nadaljnjem besedilu: Agencija) poveriti razvoj in operativno upravljanje centralnega sistema. Ta uredba je glavni instrument za pravni okvir sistema vstopa/izstopa. Za dopolnitev tega pravnega okvira je skupaj s tem predlogom predložen predlog za spremembo Zakonika o schengenskih mejah, kar zadeva uporabo sistema kot dela postopka upravljanja meja. Namen sistema vstopa/izstopa bo izboljšati upravljanje zunanje meje in preprečevati nezakonito priseljevanje z zagotovitvijo sistema, ki bo: · za vsakega potnika izračunal obdobje dovoljenega bivanja; to pomeni ob vstopu hiter in natančen izračun, koliko dni še preostane do največ 90 dni v 180 dneh, če je potnik pogosto potoval na schengensko območje; ob izstopu preverjanje, ali je potnik upošteval obdobje dovoljenega bivanja; in znotraj ozemlja med kontrolami državljanov tretjih držav preverjanje, ali je njihovo bivanje zakonito; · pomagal pri ugotavljanju istovetnosti oseb, ki morda ne izpolnjujejo ali več ne izpolnjujejo pogojev za vstop na ozemlje držav članic ali bivanje na njem; to se nanaša predvsem na osebe, ki med kontrolo znotraj ozemlja pri sebi nimajo potnih listin ali drugih sredstev za identifikacijo; · pripomogel k analizi vstopov in izstopov državljanov tretjih držav; to vključuje predvsem izdelavo natančne slike potovalnih tokov na zunanjih mejah in števila oseb, ki so prekoračile obdobje dovoljenega bivanja, na primer glede na državljanstvo potnikov. Pričakovani učinek sistema je dodatno ocenjen in podrobneje opisan v oceni učinka, povzeti pa ga je mogoče tako: · hitro zagotavljanje natančnih informacij mejnim policistom med mejnimi kontrolami, saj bo nadomeščen sedanji počasni in nezanesljivi sistem ročnega žigosanja potnih listov; to bo omogočilo boljše spremljanje dovoljenega bivanja, pa tudi učinkovitejše mejne kontrole; · zagotavljanje natančnih informacij potnikom o najdaljšem dovoljenem trajanju njihovega bivanja v državi; · zagotavljanje natančnih informacij o osebah, ki so prekoračile obdobje dovoljenega bivanja, kar bo pripomoglo k nadzoru znotraj ozemlja in prijetju nezakonitih priseljencev; · pomoč pri ugotavljanju istovetnosti nezakonitih priseljencev; s tem ko se bodo v sistemu vstopa/izstopa shranjevali biometrični podatki o vseh osebah, ki so izvzete iz vizumske obveznosti, in glede na to, da so biometrični podatki o imetnikih vizumov shranjeni v sistemu VIS, bodo lahko organi držav članic ugotovili istovetnost vseh nezakonitih priseljencev, ki jih bodo brez dokumentov odkrili na ozemlju in ki so zakonito prestopili zunanjo mejo, to pa bo olajšalo postopek vrnitve; · analiza, izdelana s sistemom, bo omogočila pristop na podlagi dokazov, na primer do vizumske politike, saj bo sistem vstopa/izstopa zagotavljal natančne podatke o tem, ali se pri osebah neke narodnosti pojavlja težava zaradi predolgega bivanja v državi ali ne, kar bi bil pomemben dejavnik pri odločanju o uvedbi ali ukinitvi – odvisno od primera – vizumske obveznosti za zadevno tretjo državo; · z odpravo ročnega žigosanja potnih listov pri mejni kontroli je mogoče državljanom nekaterih tretjih držav zagotoviti popolnoma avtomatizirani mejni nadzor, in sicer pod pogoji iz predloga za vzpostavitev programa za registrirane potnike, ki je predložen hkrati s tem predlogom. · Veljavne določbe na področju, na katero se predlog nanaša: Uredba (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o Zakoniku Skupnosti o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah), Uredba (ES) št. 1931/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o pravilih za obmejni promet na zunanjih kopenskih mejah držav članic in spremembi določb Schengenske konvencije, Uredba (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o vizumskem informacijskem sistemu (VIS) in izmenjavi podatkov med državami članicami o vizumih za kratkoročno prebivanje (Uredba VIS), Uredba (ES) št. 810/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o vizumskem zakoniku Skupnosti, Uredba (EU) št. 1077/2011 Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropske agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice. 2. POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENA UČINKA · Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi Opisano je v priloženi oceni učinka. · Ocena učinka Prva ocena učinka[9] je bila izvedena leta 2008 med pripravo sporočila Komisije na to temo, druga pa je bila dokončana leta 2012.[10] V prvi so bile obravnavane možnosti politike in analizirani njihovi najverjetnejši učinki, pri čemer je bilo sklenjeno, da bi bilo treba vzpostaviti sistem vstopa/izstopa. Po posvetovanjih in predhodnem pregledu so bile v zadnji oceni učinka analizirane glavne izvedbene možnosti. Analiza različnih možnosti in podmožnosti je pokazala, da naj bi bila najprimernejša rešitev za sistem vstopa/izstopa naslednja: sistem vstopa/izstopa bo zasnovan kot centraliziran sistem, ki bo vseboval alfanumerične in biometrične podatke. Podatki bi se za navadne zadeve hranili šest mesecev, v primeru prekoračitve obdobja dovoljenega bivanja pa pet let. Za uporabo biometričnih podatkov bi veljalo prehodno obdobje treh let, da se državam članicam omogoči prilagoditev postopkov na mejnih prehodih. Po dveh letih bo treba izvesti oceno sistema vstopa/izstopa, Komisija pa bo v zvezi s tem ocenila predvsem možnost dostopa do sistema za namene kazenskega pregona ter obdobje hrambe podatkov, pri čemer bo upoštevala tudi izkušnje v zvezi z dostopom do sistema VIS za te namene. Oceno bo po potrebi spremljal predlog Komisije za spremembo uredbe, da se opredelijo pogoji za tak dostop. Te pogoje bi bilo treba natančno opredeliti, da bi zagotovili ustrezno ureditev varstva podatkov, pri tem pa bi lahko uporabili pogoje, ki so določeni v pravni podlagi za sistem VIS. Odbor za ocene učinka je pregledal osnutek ocene učinka ter mnenje izdal 14. marca 2012 in (na podlagi revidirane različice) 8. junija 2012. Priporočila za izboljšave so bila upoštevana v revidirani različici poročila. Uvedene so bile zlasti naslednje spremembe: zagotovljene so dodatne informacije o posvetovanju z zainteresiranimi stranmi; splošna logika je bila pregledana in izboljšana; opredelitev problema je bila poglobljena in podrobneje navedena v zvezi s splošnim problemom nezakonitega priseljevanja in posebnimi izvedbenimi težavami; osnovni scenarij je bil razširjen tako, da bolje opisuje morebitni razvoj brez nadaljnjega ukrepanja EU; možnosti so bile preoblikovane in poenostavljene; presoja možnosti je bila izpopolnjena in narejena bolj logično, tako da je prikazano, katere možnosti so med seboj povezane in katere niso; razširjena je bila razlaga metode za izračun stroškov; analiza in opis najprimernejše možnosti sta spremenjena in bolj neposredno povezana s podatki, ki bodo na voljo v prihodnosti. 3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA · Povzetek predlaganih ukrepov Treba je opredeliti namen, funkcionalnosti in odgovornosti sistema vstopa/izstopa. Poleg tega je treba Agenciji za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice dodeliti pristojnost za razvoj in operativno upravljanje sistema. Podrobna razlaga predloga po členih je na voljo v ločenem delovnem dokumentu služb Komisije. · Pravna podlaga Pravna podlaga za to uredbo sta člena 74 ter 77(2)(b) in (d) Pogodbe o delovanju Evropske unije. Člen 77(2)(b) in (d) je ustrezna pravna podlaga za podrobnejšo opredelitev ukrepov glede prehodov zunanjih meja držav članic ter razvoj standardov in postopkov, po katerih se morajo države članice ravnati pri izvajanju kontrole oseb na teh mejah. Člen 74 zagotavlja ustrezno pravno podlago za vzpostavitev in vzdrževanje sistema vstopa/izstopa in za postopke izmenjave informacij med državami članicami ter zagotavlja sodelovanje med pristojnimi organi držav članic, pa tudi med navedenimi organi in Komisijo na področjih, ki so zajeta v naslovu V Pogodbe. · Načelo subsidiarnosti Unija je na podlagi člena 77(2)(b) Pogodbe o delovanju Evropske unije pristojna za sprejetje ukrepov v zvezi s kontrolo oseb in učinkovitim nadzorom pri prehajanju zunanjih meja držav članic. Veljavne določbe EU o prehajanju zunanjih meja držav članic je treba spremeniti, da se bo upoštevalo dejstvo, da trenutno ni zanesljivih sredstev za spremljanje potovalnih premikov državljanov tretjih držav, ki imajo dovoljenje za kratkoročno bivanje, glede na zapletenost in počasnost sedanje obveznosti žigosanja, ki ne zadošča za to, da bi lahko organi držav članic med mejno kontrolo potnika ali kontrolo znotraj ozemlja ocenili obdobje dovoljenega bivanja, ter zelo omejeno uporabnost nacionalnih sistemov za take namene na območju brez nadzora notranjih meja. Za povečanje učinkovitosti upravljanja migracij in v pomoč pri naključnih preverjanjih znotraj ozemlja za odkrivanje oseb, ki bivajo nezakonito, bi morale biti na voljo informacije o osebah, ki bivajo na ozemlju EU in spoštujejo najdaljše dovoljeno kratkoročno bivanje, ki znaša 90 dni v 180 dneh, ter o državljanstvu in skupini (izvzeti iz vizumske obveznosti/za katero velja vizumska obveznost) potnikov, ki so prekoračili obdobje dovoljenega bivanja. Za določitev usklajenih pravil o evidencah prehajanja meje in spremljanju dovoljenega bivanja za schengensko območje kot celoto je potreben skupni sistem. Zato države članice ne morejo same zadovoljivo doseči cilja predloga. · Načelo sorazmernosti Člen 5 Pogodbe o Evropski uniji določa, da ukrepi Unije ne smejo presegati tistega, kar je potrebno za doseganje ciljev Pogodbe. Izbrana oblika tega ukrepa EU mora omogočiti, da predlog doseže svoj cilj in se čim učinkoviteje izvaja. Predlagana pobuda pomeni nadaljnji razvoj schengenskega pravnega reda za zagotovitev, da se skupna pravila na zunanjih mejah enako uporabljajo v vseh schengenskih državah članicah. Z njo se uvaja instrument, ki bo Evropski uniji zagotovil informacije o tem, koliko državljanov tretjih držav vstopi na ozemlje EU in ga zapusti, kar je nujen podatek za trajno oblikovanje migracijske in vizumske politike na podlagi dokazov. Poleg tega je instrument sorazmeren v smislu pravice do varstva osebnih podatkov, saj ne zahteva zbiranja in shranjevanja več podatkov za daljše obdobje, kot je nujno potrebno za delovanje sistema in izpolnjevanje njegovih ciljev. Sorazmeren je tudi v smislu stroškov glede na koristi, ki jih bo sistem prinesel vsem državam članicam pri upravljanju skupne zunanje meje in oblikovanju skupne migracijske politike EU. Predlog je zato v skladu z načelom sorazmernosti. · Izbira pravnega akta Predlagani pravni akt: uredba. Druga sredstva ne bi bila ustrezna iz naslednjih razlogov: S tem predlogom bo vzpostavljen centraliziran sistem, prek katerega bodo države članice medsebojno sodelovale, to pa zahteva skupno zasnovo in pravila delovanja. Poleg tega bodo določena pravila o mejnih kontrolah na zunanjih mejah, ki so enaka za vse države članice. Zato je mogoče kot pravni akt izbrati samo uredbo. • Temeljne pravice Predlagana uredba vpliva na temeljne pravice, in sicer na varstvo osebnih podatkov (člen 8 Listine EU o temeljnih pravicah), pravico do svobode in varnosti (člen 6 Listine), spoštovanje zasebnega in družinskega življenja (člen 7 Listine), pravico do azila (člen 18 Listine) in varstvo v primeru odstranitve, izgona ali izročitve (člen 19 Listine). Predlog vsebuje tudi zaščitne ukrepe v zvezi z osebnimi podatki, zlasti dostopom do teh podatkov, ki bi moral biti strogo omejen izključno na namen te uredbe in v njej imenovane pristojne organe. Zaščitni ukrepi v zvezi z osebnimi podatki vključujejo tudi pravico dostopa do podatkov oziroma pravico do njihovega popravka ali izbrisa. 4. PRORAČUNSKE POSLEDICE Predlog Komisije za naslednji večletni finančni okvir vključuje 4,6 milijarde EUR za Sklad za notranjo varnost (ISF) za obdobje 2014–2020. V predlogu je 1,1 milijarde EUR kot okvirni znesek namenjene razvoju sistema vstopa/izstopa in programa za registrirane potnike, če naj bi prvi razvojni stroški nastali leta 2015[11]. S to finančno podporo bi se v okviru razpoložljivih sredstev pokrili ne samo stroški osrednjih elementov v celotnem obdobju večletnega finančnega okvira (raven EU, razvojni in operativni stroški), temveč tudi razvojni stroški nacionalnih elementov obeh sistemov v državah članicah. S finančno podporo za nacionalne razvojne stroške bi zagotovili, da izvedba projektov kljub težkim gospodarskim razmeram na nacionalni ravni ne bo ogrožena ali zakasnjena. To vključuje znesek 146 milijonov EUR za stroške na nacionalni ravni v zvezi z gostovanjem informacijskih sistemov, prostorom za opremo končnih uporabnikov in prostorom za urade operaterjev. Vključuje tudi znesek v višini 341 milijonov EUR za stroške na nacionalni ravni v zvezi z vzdrževanjem, kot so dovoljenja za strojno in programsko opremo. Ko bosta nova sistema začela delovati, bi se lahko prihodnji operativni stroški v državah članicah krili z njihovimi nacionalnimi programi. Predlagano je, da lahko države članice 50 % sredstev, dodeljenih v okviru nacionalnih programov, uporabijo v podporo obratovalnim stroškom informacijskih sistemov, ki se uporabljajo za upravljanje migracijskih tokov prek zunanjih meja Unije. Ti stroški lahko vključujejo stroške upravljanja sistemov VIS in SIS ter novih sistemov, vzpostavljenih v tem obdobju, stroške za zaposlene, stroške storitev, najema varovanih prostorov itd. Prihodnji instrument bi tako po potrebi zagotavljal neprekinjenost financiranja. 5. DODATNE INFORMACIJE · Sodelovanje Ta predlog nadgrajuje schengenski pravni red v delu, ki se nanaša na prehajanje zunanjih meja. Zato je treba v zvezi z različnimi protokoli in sporazumi s pridruženimi državami upoštevati naslednje posledice: Danska: v skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 22) o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji (PEU) in Pogodbi o delovanju Evropske unije (PDEU), Danska ne sodeluje pri sprejemanju ukrepov Sveta, predlaganih na podlagi naslova V tretjega dela PDEU. Ker ta uredba nadgrajuje schengenski pravni red, se Danska v skladu s členom 4 navedenega protokola v šestih mesecih od dne, ko Svet sprejme to uredbo, odloči, ali bo to uredbo prenesla v svoje nacionalno pravo. Združeno kraljestvo in Irska: v skladu s členoma 4 in 5 Protokola o vključitvi schengenskega pravnega reda v okvir Evropske unije in Sklepom Sveta 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske ter Sklepom Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda Združeno kraljestvo in Irska ne sodelujeta pri Uredbi (ES) št. 562/2006 (Zakonik o schengenskih mejah). Zato Združeno kraljestvo in Irska ne sodelujeta pri sprejetju te uredbe, ki zanju ni zavezujoča in se v njiju ne uporablja. Islandija in Norveška: uporabljajo se postopki, določeni v Pridružitvenem sporazumu, sklenjenem med Svetom ter Republiko Islandijo in Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ker ta predlog temelji na schengenskem pravnem redu, kot je navedeno v Prilogi A k temu sporazumu[12]. Švica: ta uredba pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi slednje k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda[13]. Lihtenštajn: ta uredba pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda[14]. Ciper, Bolgarija in Romunija: ta uredba o vzpostavitvi sistema vstopa/izstopa nadomešča zadevno obveznost preverjanja obdobja bivanja in žigosanja potnih listov državljanov tretjih držav. Pristopne države članice so morale te določbe uporabiti ob pristopu k Evropski uniji. 2013/0057 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o vzpostavitvi sistema vstopa/izstopa (SVI) za evidentiranje podatkov o vstopu in izstopu državljanov tretjih držav pri prehajanju zunanjih meja držav članic Evropske unije EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 74 in člena 77(2)(b) in (d) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije[15], po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[16], ob upoštevanju mnenja Odbora regij[17], po posvetovanju z evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1) V sporočilu Komisije z dne 13. februarja 2008 z naslovom „Priprava naslednjih ukrepov pri upravljanju meja v Evropski uniji“[18] je bila v okviru evropske strategije integriranega upravljanja meja poudarjena potreba po vzpostavitvi sistema vstopa/izstopa za elektronsko evidentiranje časa in kraja vstopa državljanov tretjih držav, ki imajo dovoljenje za kratkoročno bivanje, na schengensko območje in izstopa z njega ter izračun trajanja njihovega dovoljenega bivanja. (2) Na zasedanju Evropskega sveta 19. in 20. junija 2008 je bil poudarjen pomen nadaljnjih prizadevanj v zvezi z razvojem strategije integriranega upravljanja meja EU, vključno z boljšo uporabo sodobnih tehnologij za izboljšanje upravljanja zunanjih meja. (3) Komisija se v sporočilu z dne 10. junija 2009 z naslovom „Območje svobode, varnosti in pravice za državljane“ zavzema za vzpostavitev sistema elektronskega evidentiranja vstopov na ozemlje držav članic in izstopov z njega s prehajanjem zunanjih meja, da se zagotovi učinkovitejše upravljanje dostopa na to ozemlje. (4) Evropski svet je na zasedanju 23. in 24. junija 2011 pozval k pospešitvi dela v zvezi s „pametnimi mejami“. Komisija je 25. oktobra 2011 objavila sporočilo z naslovom „Pametne meje – možnosti in nadaljnji razvoj“. (5) Treba je opredeliti cilje sistema vstopa/izstopa (SVI) in njegovo tehnično strukturo, določiti pravila glede njegovega delovanja in uporabe ter opredeliti pristojnosti za sistem, kategorije podatkov, ki jih je treba vnesti v sistem, namene vnosa podatkov, merila za njihov vnos, organe, pooblaščeni za dostop do podatkov, medsebojne povezave med razpisi ukrepov ter podrobnejša pravila o obdelavi podatkov in varstvu osebnih podatkov. (6) Sistem vstopa/izstopa se ne bi smel uporabljati za državljane tretjih držav, ki so družinski člani državljanov Unije z dovoljenjem za prebivanje, kot je določeno v Direktivi 2004/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic[19], ali za imetnike dovoljenj za prebivanje na podlagi Zakonika o schengenskih mejah, saj njihovo bivanje ni omejeno na 90 dni v 180 dneh. (7) Cilji sistema vstopa/izstopa bi morali biti okrepitev nadzora meje, preprečevanje nezakonitega priseljevanja in lažje upravljanje migracijskih tokov. Sistem vstopa/izstopa bi moral zlasti prispevati k ugotavljanju istovetnosti oseb, ki ne izpolnjujejo ali več ne izpolnjujejo pogojev glede trajanja bivanja na ozemlju držav članic. (8) Za izpolnitev navedenih ciljev bi moral sistem vstopa/izstopa obdelovati alfanumerične podatke, po izteku prehodnega obdobja pa tudi prstne odtise. Poseg v zasebnost potnikov z odvzemom prstnih odtisov je upravičen iz dveh razlogov. Prstni odtisi so zanesljiva metoda za ugotavljanje istovetnosti oseb, odkritih na ozemlju držav članic, ki pri sebi nimajo potnih listin ali drugih sredstev za identifikacijo, kar je običajno pri nezakonitih priseljencih. Prstni odtisi tudi omogočajo bolj zanesljivo usklajevanje podatkov o vstopu in izstopu zakonitih potnikov. (9) Če je to fizično mogoče, bi moralo biti v sistem vstopa/izstopa vpisanih deset prstnih odtisov, da se omogočita natančno preverjanje in identifikacija ter da se zagotovi, da je v vsakem primeru na voljo dovolj podatkov. (10) Za uporabo prstnih odtisov bi moralo veljati prehodno obdobje, da bi lahko države članice prilagodile mejno kontrolo in upravljanje potniških tokov ter se tako izognile podaljšanju čakanja na meji. (11) Tehnični razvoj sistema bi moral omogočiti dostop do sistema za namene kazenskega pregona, če bi se ta uredba v prihodnje spremenila, da se omogoči tak dostop. (12) Za razvoj in operativno upravljanje centraliziranega sistema vstopa/izstopa bi morala biti pristojna Agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice, ustanovljena z Uredbo (EU) št. 1077/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011[20]. Tak sistem bi morale sestavljati centralna enota, pomožna centralna enota, enotni vmesniki v vsaki državi članici ter komunikacijska infrastruktura med centralnim sistemom vstopa/izstopa in mrežo vstopnih točk. Države članice bi morale biti odgovorne za razvoj in operativno upravljanje svojih nacionalnih sistemov. (13) Da se omogočijo sinergije in stroškovna učinkovitost, bi se moral sistem vstopa/izstopa izvajati čim bolj vzporedno s sistemom za registrirane potnike, vzpostavljenim na podlagi Uredbe COM(2013) 97 final. (14) V tej uredbi bi bilo treba določiti organe držav članic, ki se jim lahko odobri dostop do sistema vstopa/izstopa za vnos, spremembo, izbris ali uporabo podatkov za posebne namene sistema vstopa/izstopa v obsegu, ki je potreben za izpolnjevanje njihovih nalog. (15) Vsakršna obdelava podatkov iz sistema vstopa/izstopa bi morala biti sorazmerna z zastavljenimi cilji ter potrebna za izpolnjevanje nalog pristojnih organov. Pristojni organi bi morali pri uporabi sistema vstopa/izstopa zagotoviti spoštovanje človekovega dostojanstva in integritete oseb, katerih podatki se zahtevajo, ter ne bi smeli diskriminirati oseb na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. (16) Osebni podatki, ki so shranjeni v sistemu vstopa/izstopa, bi morali biti v sistemu le toliko časa, kot je potrebno za namene sistema vstopa/izstopa. Podatke je priporočljivo hraniti šest mesecev, saj je to minimalno obdobje, potrebno za izračun trajanja bivanja. Za osebe, ki v obdobju dovoljenega bivanja ne izstopijo z ozemlja držav članic, bi bilo potrebno daljše, največ petletno obdobje. Po petih letih bi bilo treba podatke izbrisati, razen če obstajajo razlogi, da se to stori že prej. (17) Določiti bi bilo treba natančna pravila glede odgovornosti za vzpostavitev in delovanje sistema vstopa/izstopa ter odgovornosti držav članic za nacionalne sisteme in dostop nacionalnih organov do podatkov. (18) Določiti bi bilo treba pravila glede odgovornosti držav članic za škodo, ki bi izhajala iz kakršne koli kršitve te uredbe. Odgovornost Komisije za tako povzročeno škodo je določena v drugem odstavku člena 340 Pogodbe. (19) Za obdelavo osebnih podatkov v državah članicah pri izvajanju te uredbe se uporablja Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov[21]. (20) Za dejavnosti institucij ali organov Unije pri izvajanju njihovih nalog v vlogi odgovorne institucije ali organa za operativno upravljanje sistema vstopa/izstopa se uporablja Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov[22]. (21) Neodvisni nadzorni organi, ustanovljeni v skladu s členom 28 Direktive 95/46/ES, bi morali nadzorovati zakonitost obdelave osebnih podatkov v državah članicah, medtem ko bi moral evropski nadzornik za varstvo podatkov, kot določa Uredba (ES) št. 45/2001, nadzorovati dejavnosti institucij in organov Unije, ki so povezane z obdelavo osebnih podatkov. Evropski nadzornik za varstvo podatkov in nadzorni organi bi morali medsebojno sodelovati pri nadzorovanju sistema vstopa/izstopa. (22) Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti varstvo osebnih podatkov (člen 8 Listine), pravico do svobode in varnosti (člen 6 Listine), spoštovanje zasebnega in družinskega življenja (člen 7 Listine), pravico do azila (člen 18 Listine), varstvo v primeru odstranitve, izgona ali izročitve (člen 19 Listine) in pravico do učinkovitega pravnega sredstva (člen 47 Listine), ter jo je treba uporabljati v skladu z navedenimi pravicami in načeli. (23) Za učinkovito spremljanje izvajanja te uredbe je potrebno ocenjevanje v rednih časovnih presledkih. Podrobneje bi bilo treba oceniti pogoje za dodelitev dostopa do podatkov, shranjenih v sistemu, za namene kazenskega pregona in tretjim državam ter hrambo podatkov za različna obdobja, da se prouči, ali in kako lahko sistem najučinkoviteje pripomore k boju proti kaznivim dejanjem terorizma in drugim hudim kaznivim dejanjem. Ker sistem vstopa/izstopa vsebuje veliko osebnih podatkov in ker je treba v celoti spoštovati zasebno življenje posameznikov, katerih osebni podatki se obdelujejo v sistemu vstopa/izstopa, bi bilo treba to ocenjevanje izvesti dve leti po začetku delovanja sistema, pri tem pa upoštevati rezultate izvajanja sistema VIS. (24) Države članice bi morale določiti pravila o kaznih, ki se uporabijo za kršitve določb te uredbe, in zagotoviti njihovo izvajanje. (25) Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije[23]. (26) Države članice ne morejo zadovoljivo doseči vzpostavitve skupnega sistema vstopa/izstopa na ravni območja brez nadzora na notranjih mejah ter določitve skupnih obveznosti, pogojev in postopkov za uporabo podatkov, zato ju je zaradi obsega in učinka ukrepov mogoče lažje doseči na ravni Unije, v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za dosego tega cilja. (27) V skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 22) o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. Ker ta uredba nadgrajuje schengenski pravni red, se Danska v skladu s členom 4 navedenega protokola v šestih mesecih od dne, ko Svet sprejme to uredbo, odloči, ali bo to uredbo prenesla v svoje nacionalno pravo. (28) Ta uredba pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri izvajanju katerih Združeno kraljestvo ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda[24]; Združeno kraljestvo zato ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zanj ni zavezujoča in se v njem ne uporablja. (29) Ta uredba pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri izvajanju katerih Irska ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda[25]; Irska zato ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. (30) Za Islandijo in Norveško ta uredba pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije ter Republiko Islandijo in Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda[26], ki spadajo na področje iz točke A člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES z dne 17. maja 1999 o nekaterih izvedbenih predpisih za uporabo navedenega sporazuma[27]. (31) Za Švico ta uredba pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda[28], ki spadajo na področje iz točke A člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES z dne 17. maja 1999 v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/146/ES[29]. (32) Za Lihtenštajn ta uredba pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda[30], ki spadajo na področje iz točke A člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES z dne 17. maja 1999 v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2011/350/EU[31] – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: POGLAVJE 1 Splošne določbe Člen 1 Vsebina Vzpostavi se sistem, imenovan „sistem vstopa/izstopa“ (SVI), za evidentiranje in shranjevanje informacij o času in kraju vstopa in izstopa državljanov tretjih držav, ki prehajajo zunanje meje in imajo dovoljenje za kratkoročno bivanje na ozemlju držav članic, za izračun trajanja njihovega bivanja in izdajanje opozoril državam članicam o izteku obdobij dovoljenega bivanja. Člen 2 Vzpostavitev sistema vstopa/izstopa 1. Struktura sistema vstopa/izstopa je določena v členu 6. 2. Agenciji za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (v nadaljnjem besedilu: Agencija) se poverijo naloge razvoja in operativnega upravljanja sistema vstopa/izstopa, vključno s funkcionalnostmi za obdelavo biometričnih podatkov iz člena 12. Člen 3 Področje uporabe 1. Ta uredba se uporablja za vse državljane tretjih držav, ki imajo dovoljenje za kratkoročno bivanje na ozemlju držav članic in pri katerih je treba ob prehajanju zunanjih meja držav članic opraviti mejno kontrolo v skladu z Zakonikom o schengenskih mejah. 2. Ta uredba se ne uporablja, kadar zunanje meje prehajajo: (a) družinski člani državljanov Unije, za katere se uporablja Direktiva 2004/38/ES in ki imajo dovoljenje za prebivanje iz navedene direktive; (b) družinski člani državljanov tretjih držav, ki imajo pravico do prostega gibanja po pravu Unije in dovoljenje za prebivanje iz Direktive 2004/38/ES. Ta uredba se ne uporablja za družinske člane iz točk (a) in (b), tudi če ne spremljajo državljana Unije ali državljana tretje države, ki ima pravico do prostega gibanja, ali se mu ne pridružijo; (c) imetniki dovoljenj za prebivanje iz člena 2(15) Zakonika o schengenskih mejah; (d) državljani Andore, Monaka in San Marina. Člen 4 Namen Namen sistema vstopa/izstopa je izboljšati upravljanje zunanjih meja in boj proti nezakonitemu priseljevanju, izvajanje politike integriranega upravljanja meja, sodelovanje in posvetovanje med mejnimi organi in organi za priseljevanje z zagotavljanjem dostopa državam članicam do informacij o času in kraju vstopa in izstopa državljanov tretjih držav na zunanjih mejah ter olajšati odločanje v zvezi s tem, da se: – izboljšajo kontrole na zunanjih mejnih prehodih in prepreči nezakonito priseljevanje; – izračuna in spremlja trajanje dovoljenega bivanja državljanov tretjih držav, ki imajo dovoljenje za kratkoročno bivanje; – zagotovi pomoč pri ugotavljanju istovetnosti vseh oseb, ki ne izpolnjujejo ali več ne izpolnjujejo pogojev za vstop na ozemlje držav članic ali bivanje na njem; – nacionalnim organom držav članic omogočita ugotavljanje istovetnosti oseb, ki so prekoračile obdobje dovoljenega bivanja, in sprejetje ustreznih ukrepov; – za analizo zberejo statistični podatki o vstopih in izstopih državljanov tretjih držav. Člen 5 Opredelitev pojmov V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (1) „zunanje meje“ so zunanje meje, kakor so opredeljene v členu 2(2) Zakonika o schengenskih mejah; (2) „mejni organi“ so organi, ki so v skladu z nacionalno zakonodajo pristojni za kontrolo oseb na zunanjih mejnih prehodih v skladu z Zakonikom o schengenskih mejah; (3) „organi za priseljevanje“ so organi, ki so v skladu z nacionalno zakonodajo pristojni za proučitev pogojev in odločanje v zvezi z bivanjem državljanov tretjih držav na ozemlju držav članic; (4) „organi, pristojni za izdajo vizumov“ so organi, ki so v vsaki državi članici pristojni za obravnavo vlog za izdajo vizuma in odločanje o njih oziroma odločanje o razveljavitvi, preklicu ali podaljšanju vizumov, vključno s centralnimi organi, pristojnimi za izdajo vizumov, in organi, pristojnimi za izdajo vizumov na mejah, v skladu z Vizumskim zakonikom[32]; (5) „državljan tretje države“ je vsaka oseba, ki ni državljan Unije v smislu člena 20 Pogodbe, razen oseb, ki imajo na podlagi sporazumov med Unijo oziroma Unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter tretjimi državami na drugi strani pravico do prostega gibanja, enakovredno pravici do prostega gibanja državljanov Unije; (6) „potna listina“ je potni list ali drug ustrezen dokument, s katerim je imetnik upravičen do prehoda zunanjih meja in v katerega se lahko pritrdi vizum; (7) „kratkoročno bivanje“ je bivanje na ozemlju držav članic, ki traja največ 90 dni v katerem koli obdobju 180 dni; (8) „odgovorna država članica“ je država članica, ki je vnesla podatke v sistem vstopa/izstopa; (9) „preverjanje“ je postopek primerjave različnih sklopov podatkov, da bi se ugotovila istovetnost osebe (preverjanje one-to-one); (10) „ugotavljanje istovetnosti“ je postopek ugotavljanja istovetnosti osebe s primerjanjem več sklopov podatkov v podatkovni bazi (preverjanje one-to-many); (11) „alfanumerični podatki“ so podatki, ki so predstavljeni s črkami, številkami, posebnimi znaki, razmiki med znaki in ločili; (12) „biometrični podatki“ so prstni odtisi; (13) „oseba, ki je prekoračila obdobje dovoljenega bivanja“ je državljan tretje države, ki ne izpolnjuje ali več ne izpolnjuje pogojev glede trajanja kratkoročnega bivanja na ozemlju držav članic; (14) „Agencija“ je agencija, ustanovljena z Uredbo (EU) št. 1077/2011[33]; (15) „Frontex“ je Evropska agencija za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije, ki je bila ustanovljena z Uredbo (ES) št. 2007/2004[34]; (16) „nadzorni organ“ je nadzorni organ, ustanovljen v skladu s členom 28 Direktive 95/46/ES; (17) „operativno upravljanje“ so vse naloge, ki so potrebne za delovanje obsežnih informacijskih sistemov, vključno z odgovornostjo za komunikacijsko infrastrukturo, ki jo ti sistemi uporabljajo; (18) „razvoj“ so vse naloge, ki so potrebne za vzpostavitev obsežnega informacijskega sistema, vključno s komunikacijsko infrastrukturo, ki jo ta sistem uporablja. Člen 6 Tehnična struktura sistema vstopa/izstopa Sistem vstopa/izstopa sestavljajo: (a) centralni sistem s centralno enoto in pomožno centralno enoto, ki lahko zagotavlja vse funkcije centralne enote, če sistem odpove; (b) nacionalni sistem, ki obsega potrebno strojno in programsko opremo ter nacionalno komunikacijsko infrastrukturo za povezavo naprav končnih uporabnikov pri pristojnih organih, opredeljenih v členu 7(2), z mrežo vstopnih točk v vsaki državi članici; (c) enotni vmesnik v vsaki državi članici, ki temelji na skupnih tehničnih specifikacijah in je enak za vse države članice; (d) mreža vstopnih točk, ki so del enotnega vmesnika in so nacionalne točke za dostop, ki nacionalni sistem vsake države članice povezujejo s centralnim sistemom, ter (e) komunikacijska infrastruktura med centralnim sistemom in mrežo vstopnih točk. Člen 7 Dostop za vnos, spremembo, izbris in uporabo podatkov 1. V skladu s členom 4 ima dostop do sistema vstopa/izstopa za vnos, spremembo, izbris in uporabo podatkov iz členov 11 in 12 v skladu s to uredbo izključno ustrezno pooblaščeno osebje organov posamezne države članice, ki so pristojni za namene iz členov 15 do 22, v obsegu, potrebnem za opravljanje nalog v skladu s temi nameni in sorazmerno z zasledovanimi cilji. 2. Vsaka država članica imenuje pristojne organe, vključno z mejnimi organi, organi, pristojnimi za izdajo vizumov, in organi za priseljevanje, katerih ustrezno pooblaščeno osebje ima pravico do vnosa, spremembe, izbrisa ali uporabe podatkov v sistemu vstopa/izstopa. Vsaka država članica Agenciji nemudoma pošlje seznam teh organov. Na tem seznamu se podrobno navede, za kateri namen lahko posamezni organ dostopa do podatkov v sistemu vstopa/izstopa. Agencija v treh mesecih po začetku delovanja sistema vstopa/izstopa v skladu s členom 41 objavi zbirni seznam v Uradnem listu Evropske unije. Če se seznam spremeni, Agencija enkrat letno objavi posodobljen zbirni seznam. Člen 8 Splošna načela 1. Vsak pristojni organ, pooblaščen za dostop do sistema vstopa/izstopa v skladu s to uredbo, zagotovi, da je uporaba sistema vstopa/izstopa nujna, primerna in sorazmerna z izpolnjevanjem nalog pristojnih organov. 2. Vsak pristojni organ zagotovi, da pri uporabi sistema vstopa/izstopa ne diskriminira državljanov tretjih držav na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti ter da v celoti spoštuje človekovo dostojanstvo in integriteto osebe. Člen 9 Samodejni kalkulator Sistem vstopa/izstopa vključuje samodejni mehanizem, ki za vsakega državljana tretje države, evidentiranega v sistemu vstopa/izstopa, prikazuje najdaljše obdobje dovoljenega bivanja v skladu s členom 5(1) Zakonika o schengenskih mejah. Samodejni kalkulator: (a) pristojne organe in državljana tretje države ob vstopu v državo obvesti o dovoljenem trajanju bivanja; (b) ob izstopu ugotovi istovetnost državljanov tretjih držav, ki so prekoračili obdobje dovoljenega bivanja. Člen 10 Mehanizem obveščanja 1. Sistem vstopa/izstopa vključuje mehanizem, ki samodejno prepozna, kateri vnosi o vstopu/izstopu ne vsebujejo datuma izstopa, ki neposredno sledi datumu izteka dovoljenega trajanja bivanja, in prepozna vnose, pri katerih je bilo prekoračeno najdaljše obdobje dovoljenega bivanja. 2. Imenovanim pristojnim nacionalnim organom je na voljo seznam, ki ga ustvari sistem in ki vsebuje podatke iz člena 11 o vseh identificiranih osebah, ki so prekoračile obdobje dovoljenega bivanja. POGLAVJE II Vnos in uporaba podatkov s strani mejnih organov Člen 11 Osebni podatki o imetnikih vizumov 1. Če državljan tretje države še ni bil evidentiran v sistemu vstopa/izstopa in mu je bil v skladu z Zakonikom o schengenskih mejah kot imetniku vizuma dovoljen vstop, mejni organ za to osebo odpre poseben spis, tako da vnese naslednje podatke: (a) priimek, priimek ob rojstvu (dekliški priimek), ime; datum rojstva, kraj rojstva, država rojstva, državljanstvo ali državljanstva in spol; (b) vrsta in številka potne listine ali potnih listin, organ, ki jih je izdal, ter datum izdaje; (c) tričrkovna oznaka države izdajateljice in datum izteka veljavnosti potnih listin; (d) številka vizumske nalepke, vključno s tričrkovno oznako države članice izdajateljice, in po potrebi datum izteka veljavnosti vizuma; (e) ob prvem vstopu na podlagi vizuma število vstopov in dovoljeno obdobje bivanja, ki je navedeno na vizumski nalepki; (f) po potrebi informacije, da je osebi dovoljen dostop do programa za registrirane potnike v skladu z Uredbo COM(2013) 97 final, enotna identifikacijska številka in status udeležbe. 2. Ob vsakem vstopu te osebe se v evidenco o vstopu/izstopu vnesejo naslednji podatki in se povežejo s posameznim spisom zadevne osebe na podlagi posamične referenčne številke, ki se v sistemu vstopa/izstopa ustvari ob odprtju navedenega spisa: (a) datum in čas vstopa; (b) država članica vstopa, mejni prehod in organ, ki je dovolil vstop; (c) izračun števila dni dovoljenih obdobij bivanja in datum zadnjega dne dovoljenega bivanja. 3. Ob izstopu se v evidenco o vstopu/izstopu, povezano s posameznim spisom zadevne osebe, vnesejo naslednji podatki: (a) datum in čas izstopa; (b) država članica in izstopni mejni prehod. Člen 12 Osebni podatki državljanov tretjih držav, ki so izvzeti iz vizumske obveznosti 1. Če državljan tretje države še ni bil evidentiran v sistemu vstopa/izstopa in mu je bil v skladu z Zakonikom o schengenskih mejah kot državljanu tretje države, izvzetemu iz vizumske obveznosti, dovoljen vstop, mejni organ za zadevno osebo odpre poseben spis, v katerega poleg podatkov iz člena 11, razen informacij iz člena 11(1)(d) in (e), vnese deset prstnih odtisov. 2. Otroci, mlajši od 12 let, so izvzeti iz obveznosti odvzema prstnih odtisov iz pravnih razlogov. 3. Osebe, pri katerih je odvzem prstnih odtisov fizično nemogoč, so izvzete iz obveznosti odvzema prstnih odtisov iz dejanskih razlogov. Če odvzem ni mogoč le začasno, da oseba prstne odtise ob naslednjem vstopu. Mejni organi lahko zahtevajo dodatna pojasnila v zvezi z razlogi za začasno nezmožnost zagotovitve prstnih odtisov. Države članice uvedejo ustrezne postopke za zagotovitev spoštovanja dostojanstva osebe, če pride do težav pri odvzemu prstnih odtisov. 4. Če je zadevna oseba iz pravnih ali dejanskih razlogov izvzeta iz obveznosti odvzema prstnih odtisov v skladu z odstavkoma 2 ali 3, se v posebna podatkovna polja vnese „ni relevantno“. Sistem dovoljuje razlikovanje med primeri, ko prstnih odtisov ni treba priskrbeti iz pravnih razlogov, in primeri, ko teh dejansko ni mogoče priskrbeti. 5. Tri leta po začetku delovanja sistema vstopa/izstopa se zapisujejo samo alfanumerični podatki iz odstavka 1. Člen 13 Postopki za vnos podatkov na mejnih prehodih, če je že bil evidentiran predhodni spis Če je že bil evidentiran predhodni spis, mejni organ po potrebi posodobi podatke v njem, v skladu s členoma 11 in 12 vnese evidenco o vstopu/izstopu za vsak vstop in izstop ter jo poveže s posameznim spisom zadevne osebe. Člen 14 Podatki, ki se dodajo ob preklicu ali podaljšanju dovoljenja za bivanje 1. Če se dovoljenje za bivanje prekliče ali se trajanje dovoljenega bivanja podaljša, pristojni organ, ki je o tem odločil, v evidenco o vstopu/izstopu doda naslednje podatke: (a) informacijo o statusu, s katero je navedeno, da je bilo dovoljenje za bivanje preklicano ali da je bilo trajanje dovoljenega bivanja podaljšano; (b) organ, ki je preklical dovoljenje za bivanje ali podaljšal trajanje dovoljenega bivanja; (c) kraj in datum odločitve za preklic dovoljenja za bivanje ali za podaljšanje trajanja dovoljenega bivanja; (d) novi datum izteka veljavnosti dovoljenja za bivanje. 2. V evidenci o vstopu/izstopu se navedejo razlogi za preklic dovoljenja za bivanje, ki so: (a) razlogi za izgon osebe; (b) vse druge odločitve pristojnih organov države članice v skladu z nacionalno zakonodajo, ki privedejo do odstranitve ali odhoda državljana tretje države, ker ne izpolnjuje ali več ne izpolnjuje pogojev za vstop na ozemlje držav članic ali bivanje na njem. 3. V evidenci o vstopu/izstopu se navedejo razlogi za podaljšanje trajanja dovoljenega bivanja. 4. Kadar oseba na podlagi odločitve iz odstavka 2(b) odide ali je odstranjena z ozemlja držav članic, pristojni organ v skladu s členom 13 v evidenco o vstopu/izstopu vnese podatke o tem vstopu. Člen 15 Uporaba podatkov za preverjanje na zunanjih mejah 1. Mejni organi imajo dostop do sistema vstopa/izstopa za uporabo podatkov v obsegu, ki je potreben za izvajanje nalog mejne kontrole. 2. Mejni organi imajo za namene iz odstavka 1 dostop do iskanja po podatkih iz člena 11(1)(a) v povezavi z nekaterimi ali vsemi naslednjimi podatki: – podatki iz člena 11(1)(b); – podatki iz člena 11(1)(c); – številko vizumske nalepke iz člena 11(1)(d); – podatki iz člena 11(2)(a); – državo članico in vstopnim ali izstopnim mejnim prehodom; – podatki iz člena 12. POGLAVJE III Vnos podatkov in uporaba sistema vstopa/izstopa s strani drugih organov Člen 16 Uporaba sistema vstopa/izstopa pri obravnavi vlog za izdajo vizuma in odločanju o njih 1. Organi, pristojni za izdajo vizumov, v skladu z ustreznimi določbami Vizumskega zakonika uporabljajo sistem vstopa/izstopa pri obravnavi vlog za izdajo vizuma in odločanju v zvezi z njimi, med drugim pri odločanju glede razveljavitve, preklica ali podaljšanja obdobja veljavnosti izdanih vizumov. 2. Za namene iz odstavka 1 imajo organi, pristojni za izdajo vizumov, dostop do iskanja z enim ali več sklopi naslednjih podatkov: (a) podatki iz člena 11(1)(a), (b) in (c); (b) številko vizumske nalepke, vključno s tričrkovno oznako države članice izdajateljice iz člena 11(1)(d); (c) podatki iz člena 12. 3. Če se pri iskanju po podatkih iz odstavka 2 izkaže, da sistem vstopa/izstopa že vsebuje podatke o državljanu tretje države, imajo organi, pristojni za izdajo vizumov, izključno za namene iz odstavka 1 pravico do uporabe podatkov iz posameznega spisa zadevne osebe in z njim povezanih evidenc o vstopu/izstopu. Člen 17 Uporaba sistema vstopa/izstopa pri obravnavi vlog za dostop do programa za registrirane potnike 1. Pristojni organi iz člena 4 Uredbe COM(2013) 97 final uporabljajo sistem vstopa/izstopa pri obravnavi vlog za dostop do programa za registrirane potnike in odločanju o njih, vključno z odločitvami o zavrnitvi, preklicu ali podaljšanju dostopa do programa za registrirane potnike v skladu z zadevnimi določbami navedene uredbe. 2. Za namene iz odstavka 1 imajo pristojni organi dostop do iskanja z enim ali več sklopi podatkov iz člena 11(1)(a), (b) in (c). 3. Če se pri iskanju po podatkih iz odstavka 2 izkaže, da sistem vstopa/izstopa že vsebuje podatke o državljanu tretje države, ima pristojni organ izključno za namene iz odstavka 1 pravico do uporabe podatkov iz posameznega spisa zadevne osebe in z njim povezanih evidenc o vstopu/izstopu. Člen 18 Dostop do podatkov za preverjanje na ozemlju držav članic 1. Pristojni organi držav članic imajo dostop do iskanja po podatkih iz člena 11(1)(a), (b) in (c) v povezavi s prstnimi odtisi iz člena 12 za namene preverjanja istovetnosti državljana tretje države in/ali izpolnjevanja pogojev za vstop na ozemlje držav članic ali bivanje na njem. 2. Če se pri iskanju po podatkih iz odstavka 1 izkaže, da sistem vstopa/izstopa že vsebuje podatke o državljanu tretje države, ima pristojni organ izključno za namene iz odstavka 1 pravico do uporabe podatkov iz posameznega spisa zadevne osebe in z njim povezanih evidenc o vstopu/izstopu. Člen 19 Dostop do podatkov za ugotavljanje istovetnosti 1. Organi, ki so na zunanjih mejnih prehodih v skladu z Zakonikom o schengenskih mejah ali na ozemlju držav članic pristojni za preverjanje, ali so izpolnjeni pogoji za vstop, bivanje ali prebivanje na ozemlju držav članic, imajo dostop do iskanja informacij po prstnih odtisih osebe, kar pa je namenjeno izključno ugotavljanju istovetnosti osebe, za katero je možno, da ne izpolnjuje ali več ne izpolnjuje pogojev za vstop, bivanje ali prebivanje na ozemlju držav članic. 2. Če se pri iskanju po podatkih iz odstavka 1 izkaže, da sistem vstopa/izstopa že vsebuje podatke o osebi, ima pristojni organ izključno za namene iz odstavka 1 pravico do uporabe podatkov iz posameznega spisa zadevne osebe in z njim povezanih evidenc o vstopu/izstopu. POGLAVJE IV Hramba in sprememba podatkov Člen 20 Obdobje hrambe podatkov 1. Vsak vnos o vstopu/izstopu se hrani največ 181 dni. 2. Vsak posamezni spis se skupaj s povezanimi evidencami o vstopu/izstopu v sistemu vstopa/izstopa hrani največ 91 dni po zadnjem evidentiranem izstopu, če v 90 dneh po zadnjem evidentiranem izstopu ni evidentiranega vstopa. 3. Z odstopanjem od odstavka 1 velja, da se podatki hranijo največ pet let po zadnjem dnevu dovoljenega bivanja, če po datumu izteka obdobja dovoljenega bivanja ni evidentiranih izstopov. Člen 21 Sprememba podatkov 1. Pristojni organi držav članic, imenovani v skladu s členom 7, imajo pravico do spremembe podatkov, vnesenih v sistem vstopa/izstopa, in sicer tako, da jih popravijo ali izbrišejo v skladu s to uredbo. 2 Informacije o osebah iz člena 10(2) se takoj izbrišejo, če državljan tretje države v skladu z nacionalno zakonodajo odgovorne države članice dokaže, da je bil zaradi nepredvidljivega in resnega dogodka prisiljen prekoračiti dovoljeno trajanje bivanja, da je pridobil zakonito pravico do bivanja, ali v primeru napak. Državljan tretje države ima pravico do učinkovitega pravnega sredstva za zagotovitev spremembe podatkov. Člen 22 Predčasen izbris podatkov Če državljan tretje države pred iztekom obdobja iz člena 20 pridobi državljanstvo ene od držav članic ali zanj začne veljati odstopanje iz člena 3(2), država članica, katere državljanstvo je pridobil, ali država članica, ki je izdala dovoljenje za prebivanje, posamezni spis in evidence, povezane z njim v skladu s členoma 11 in 12, takoj izbriše iz sistema vstopa/izstopa. Posameznik ima pravico do učinkovitega pravnega sredstva za zagotovitev izbrisa podatkov. POGLAVJE V Razvoj, delovanje in odgovornost Člen 23 Sprejetje izvedbenih ukrepov s strani Komisije pred razvojem Komisija sprejme naslednje ukrepe, potrebne za razvoj in tehnično izvajanje centralnega sistema, enotnih vmesnikov in komunikacijske infrastrukture, v zvezi z: (a) zahtevami za ločljivost in uporabo prstnih odtisov za biometrično preverjanje v sistemu vstopa/izstopa; (b) oblikovanjem fizične strukture sistema, vključno z njegovo komunikacijsko infrastrukturo; (c) vnosom podatkov v skladu s členoma 11 in 12; (d) dostopom do podatkov v skladu s členi 15 do 19; (e) hrambo, spremembo, izbrisom in predčasnim izbrisom podatkov v skladu s členoma 21 in 22; (f) vodenjem evidenc in dostopom do njih v skladu s členom 30; (g) zahtevami glede učinkovitosti. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 42. Agencija opredeli tehnične specifikacije in njihove spremembe v zvezi s centralno enoto, pomožno centralno enoto, enotnimi vmesniki in komunikacijsko infrastrukturo po prejemu pozitivnega mnenja Komisije. Člen 24 Razvoj in operativno upravljanje 1. Agencija je pristojna za razvoj centralne enote, pomožne centralne enote, enotnih vmesnikov, vključno z mrežo vstopnih točk, in komunikacijske infrastrukture. Centralno enoto, pomožno centralno enoto, enotne vmesnike in komunikacijsko infrastrukturo Agencija razvije in vzpostavi čim prej po začetku veljavnosti te uredbe in sprejetju ukrepov Komisije iz člena 23(1). Razvoj vključuje pripravo in izvajanje tehničnih specifikacij, preskušanje in usklajevanje celotnega projekta. 2. Agencija je pristojna za operativno upravljanje centralne enote, pomožne centralne enote in enotnih vmesnikov. V sodelovanju z državami članicami zagotovi, da se vedno uporablja najboljša razpoložljiva tehnologija, v skladu z analizo stroškov in koristi. Agencija je prav tako pristojna za operativno upravljanje komunikacijske infrastrukture med centralnim sistemom in mrežo vstopnih točk. Operativno upravljanje sistema vstopa/izstopa v skladu s to uredbo obsega vse naloge, ki so potrebne za delovanje sistema 24 ur na dan in 7 dni na teden, zlasti vzdrževalna dela in tehnični razvoj, ki so potrebni za zagotovitev zadovoljive ravni delovanja sistema, predvsem glede časa, ki ga službe mejnih prehodov potrebujejo za iskanje po osrednji bazi podatkov in ki bi moral biti čim krajši. 3. Brez poseganja v člen 17 Kadrovskih predpisov za uradnike Evropske unije Agencija za vse svoje osebje, ki dela s podatki iz sistema vstopa/izstopa, uporablja ustrezna pravila glede poklicne molčečnosti ali drugih enakovrednih obvez zaupnosti. Obveza zaupnosti velja tudi po tem, ko te osebe zapustijo urad ali prekinejo delovno razmerje, ali po zaključku njihovih dejavnosti. Člen 25 Nacionalne pristojnosti 1. Vsaka država članica je pristojna za: (a) razvoj nacionalnega sistema in njegovo povezavo s sistemom vstopa/izstopa; (b) organizacijo, upravljanje, delovanje in vzdrževanje svojega nacionalnega sistema ter (c) upravljanje in ureditev dostopa ustrezno pooblaščenega osebja pristojnih nacionalnih organov do sistema vstopa/izstopa v skladu s to uredbo ter za vzpostavitev in redno posodabljanje seznama takega osebja in njegovih profilov. 2. Vsaka država članica imenuje nacionalni organ, ki pristojnim organom iz člena 7 zagotavlja dostop do sistema vstopa/izstopa ter poveže navedeni nacionalni organ z mrežo vstopnih točk. 3. Vsaka država članica spremlja avtomatizirane postopke za obdelavo podatkov. 4. Preden osebje organov, ki ima pravico dostopa do sistema vstopa/izstopa, dobi dovoljenje za obdelavo podatkov, shranjenih v sistemu vstopa/izstopa, opravi ustrezno usposabljanje o pravilih o varnosti in varstvu podatkov. 5. Stroški nacionalnih sistemov in gostovanja nacionalnih vmesnikov se krijejo iz proračuna Unije. Člen 26 Odgovornost za uporabo podatkov 1. Vsaka država članica zagotavlja zakonito obdelavo podatkov v sistemu vstopa/izstopa, zlasti pa zagotavlja, da ima le ustrezno pooblaščeno osebje dostop do podatkov za izvajanje nalog v skladu s členi 15 do 19 te uredbe. Odgovorna država članica zagotavlja zlasti, da: (a) so podatki pridobljeni zakonito; (b) so podatki v sistem vstopa/izstopa vneseni zakonito; (c) so podatki ob vnašanju v sistem vstopa/izstopa točni in posodobljeni. 2. Agencija zagotavlja, da se sistem vstopa/izstopa upravlja v skladu s to uredbo in izvedbenimi akti iz člena 23. Agencija zlasti: (a) sprejema potrebne ukrepe za zagotovitev varnosti centralnega sistema in komunikacijske infrastrukture med centralnim sistemom in mrežo vstopnih točk, brez poseganja v pristojnosti posamezne države članice; (b) zagotavlja, da ima za izvajanje nalog Agencije v skladu s to uredbo dostop do podatkov, obdelanih v sistemu vstopa/izstopa, le ustrezno pooblaščeno osebje. 3. Agencija obvesti Evropski parlament, Svet in Komisijo o ukrepih, ki jih sprejme v skladu z odstavkom 2 za začetek delovanja sistema vstopa/izstopa. Člen 27 Pošiljanje podatkov tretjim državam, mednarodnim organizacijam in zasebnim subjektom 1. Podatki, shranjeni v sistemu vstopa/izstopa, se ne posredujejo ali dajo na razpolago tretjim državam, mednarodnim organizacijam ali kateremu koli zasebnemu subjektu. 2. Z odstopanjem od odstavka 1 se lahko podatki iz člena 11(1)(a), (b) in (c) ter člena 12(1) posredujejo ali dajo na razpolago tretjim državam ali mednarodnim organizacijam iz Priloge v posameznih primerih, če je to potrebno zaradi dokazovanja istovetnosti državljanov tretjih držav, vključno z namenom vračanja, le kadar so izpolnjeni naslednji pogoji: (a) Komisija je sprejela sklep o ustrezni ravni varstva osebnih podatkov v zadevni tretji državi v skladu s členom 25(6) Direktive 95/46/ES ali pa obstaja med Skupnostjo in zadevno tretjo državo veljaven sporazum o ponovnem sprejemu ali se uporablja člen 26(1)(d) Direktive 95/46/ES; (b) tretja država ali mednarodna organizacija pristaneta na uporabo podatkov le za namen, za katerega so bili dani na voljo; (c) podatki se posredujejo ali se dajo na razpolago v skladu z ustreznimi določbami prava Unije, zlasti s sporazumi o ponovnem sprejemu, ter z nacionalnim pravom države članice, ki je podatke posredovala ali jih dala na razpolago, vključno s pravnimi določbami v zvezi z varnostjo in varstvom podatkov; ter (d) država članica, ki je vnesla podatke v sistem vstopa/izstopa, je dala soglasje. 3. Posredovanje osebnih podatkov tretjim državam ali mednarodnim organizacijam na podlagi odstavka 2 ne posega v pravice beguncev in oseb, ki zaprosijo za mednarodno zaščito, še posebej kar zadeva njihovo nevračanje. Člen 28 Varnost podatkov 1. Odgovorna država članica zagotavlja varnost podatkov pred in med njihovim prenosom v mrežo vstopnih točk. Vsaka država članica zagotavlja varnost podatkov, ki jih pridobi iz sistema vstopa/izstopa. 2. Vsaka država članica v zvezi s svojim nacionalnim sistemom sprejme potrebne ukrepe, vključno z varnostnim načrtom, za: (a) fizično zaščito podatkov, med drugim z izdelavo načrtov ukrepov za zaščito kritične infrastrukture ob nepredvidljivih dogodkih; (b) preprečitev dostopa nepooblaščenim osebam do nacionalnih objektov, v katerih država članica izvaja dejavnosti v skladu z nameni sistema vstopa/izstopa (kontrola ob vstopu v objekt); (c) preprečitev nedovoljenega branja, kopiranja, spreminjanja ali izbrisa nosilcev podatkov (nadzor nosilcev podatkov); (d) preprečitev nepooblaščenega vnašanja podatkov in nepooblaščenega preverjanja, spreminjanja ali brisanja shranjenih osebnih podatkov (nadzor shranjevanja); (e) preprečitev nepooblaščene obdelave podatkov v sistemu vstopa/izstopa in kakršnega koli nepooblaščenega spreminjanja ali brisanja podatkov, ki so bili obdelani v sistemu vstopa/izstopa (nadzor vnosa podatkov); (f) zagotovitev, da imajo osebe, pooblaščene za dostop do sistema vstopa/izstopa, dostop samo do podatkov, ki jih zajema njihovo pooblastilo za dostop, in sicer na podlagi individualne uporabniške identitete ter zaupnega načina dostopa (nadzor dostopa do podatkov); (g) zagotovitev, da vsi organi, ki imajo pravico dostopa do sistema vstopa/izstopa, izdelajo profile, v katerih so opisane funkcije in odgovornost oseb, pooblaščenih za vnos, spremembo, izbris, uporabo in iskanje podatkov, ter njihove profile na zahtevo nemudoma dajo na voljo nadzornim organom (profili osebja); (h) zagotovitev, da je mogoče preveriti in ugotoviti, katerim organom je dovoljeno posredovati osebne podatke z uporabo opreme za sporočanje podatkov (nadzor sporočanja); (i) zagotovitev možnosti preverjanja in ugotavljanja, kateri podatki so bili obdelani v sistemu vstopa/izstopa ter kdo in kdaj jih je obdeloval in za kateri namen (nadzor beleženja podatkov); (j) preprečitev nepooblaščenega branja, kopiranja, spreminjanja ali brisanja osebnih podatkov med njihovim prenosom v sistem vstopa/izstopa ali iz njega ali med prenosom nosilcev podatkov, zlasti z ustreznimi tehnikami šifriranja (nadzor prenosa); (k) spremljanje učinkovitosti varnostnih ukrepov iz tega odstavka in sprejemanje potrebnih organizacijskih ukrepov, povezanih z notranjim nadzorom, za zagotovitev skladnosti s to uredbo (samorevidiranje). 3. Agencija sprejme potrebne ukrepe, da doseže cilje iz odstavka 2 v zvezi z delovanjem sistema vstopa/izstopa, vključno s sprejetjem varnostnega načrta. Člen 29 Odškodninska odgovornost 1. Katera koli oseba ali država članica, ki je utrpela škodo zaradi nezakonitega postopka obdelave podatkov oziroma katerega koli dejanja, ki je v neskladju s to uredbo, je upravičena do nadomestila države članice, ki je odgovorna za povzročeno škodo. Zadevna država je v celoti ali delno odvezana odgovornosti, če dokaže, da ni odgovorna za dogodek, ki je povzročil škodo. 2. Če kakršno koli neizpolnjevanje obveznosti države članice iz te uredbe povzroči škodo sistemu vstopa/izstopa, je država članica za takšno škodo odgovorna, razen če Agencija ali druga država članica, ki sodeluje v sistemu vstopa/izstopa, nista sprejeli primernih ukrepov za preprečitev tovrstne škode ali zmanjšanje njenega vpliva. 3. Odškodninske zahtevke zoper državo članico zaradi škode iz odstavkov 1 in 2 urejajo določbe nacionalne zakonodaje obtožene države članice. Člen 30 Vodenje evidenc 1. Vse države članice in Agencija vodijo evidence o vseh postopkih obdelave podatkov v okviru sistema vstopa/izstopa. Te evidence kažejo namen dostopa iz člena 7, datum in čas, vrsto podatkov, prenesenih v skladu s členi 11 do 14, vrsto podatkov, uporabljenih za poizvedbo v skladu s členi 15 do 19, ter naziv organa, ki vnaša ali pridobiva podatke. Poleg tega vsaka država članica vodi evidenco o osebju, ki je ustrezno pooblaščeno za vnos ali pridobivanje podatkov. 2. Takšne evidence se lahko uporabljajo zgolj za nadzor varstva podatkov v zvezi z dopustnostjo obdelave podatkov in za zagotavljanje varnosti podatkov. Evidence se z ustreznimi ukrepi zaščitijo pred nepooblaščenim dostopom in se izbrišejo eno leto po izteku predpisanega obdobja hrambe iz člena 20, razen če so potrebne za že začete nadzorne postopke. Člen 31 Notranje spremljanje Države članice zagotovijo, da vsak organ s pravico dostopa do podatkov v sistemu vstopa/izstopa sprejme ukrepe, potrebne za zagotovitev skladnosti s to uredbo, in po potrebi sodeluje z nadzornim organom. Člen 32 Kazni Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da se za vsako zlorabo podatkov, vnesenih v sistem vstopa/izstopa, naložijo kazni, vključno z upravnimi in/ali kazenskimi sankcijami v skladu z nacionalnim pravom, ki so učinkovite, sorazmerne in odvračilne. POGLAVJE VI Pravice in nadzor na področju varstva podatkov Člen 33 Pravica do informacij 1. Odgovorna država članica osebe, katerih podatki so evidentirani v sistemu vstopa/izstopa, obvesti o: (a) identiteti upravljavca iz člena 37(4); (b) namenih, za katere bodo podatki obdelani v sistemu vstopa/izstopa; (c) kategorijah prejemnikov podatkov; (d) obdobju hrambe podatkov; (e) obveznosti zbiranja podatkov za proučitev pogojev za vstop; (f) pravici oseb do dostopa do podatkov, ki se nanašajo nanje, pravici oseb do zahteve, da se popravijo napačni podatki, ki se nanašajo nanje, ali izbrišejo nezakonito obdelani podatki, ki se nanašajo nanje; pravici do obveščanja o postopkih za uveljavljanje teh pravic ter o kontaktnih podatkih nacionalnih nadzornih organov ali po potrebi evropskega nadzornika za varstvo podatkov, ki obravnavajo zahteve glede varstva osebnih podatkov. 2. Informacije iz odstavka 1 se zagotovijo pisno. Člen 34 Pravica do dostopa, popravka in izbrisa 1. Ne glede na obveznost zagotavljanja drugih informacij v skladu s členom 12(a) Direktive 95/46/ES ima vsaka oseba pravico do vpogleda v podatke v sistemu vstopa/izstopa, ki se nanašajo nanjo, in podatkov o državi članici, ki jih je vnesla v sistem vstopa/izstopa. Tak dostop do podatkov lahko zagotovijo samo države članice. Vsaka država članica zabeleži vse zahteve za tak dostop. 2. Vsakdo lahko zahteva, da se netočni podatki o njem popravijo, nezakonito zabeleženi podatki o njem pa izbrišejo. Podatke nemudoma popravi in izbriše odgovorna država članica v skladu s svojimi zakoni in drugimi predpisi ter postopki. 3. Če je zahteva iz odstavka 2 vložena pri državi članici, ki ni odgovorna država članica, njeni organi, ki so zahtevo prejeli, o tem obvestijo organe odgovorne države članice v 14 dneh. Odgovorna država članica v enem mesecu preveri točnost podatkov in zakonitost njihove obdelave v sistemu vstopa/izstopa. 4. Če se izkaže, da so podatki, vneseni v sistem vstopa/izstopa, res netočni ali da so bili zabeleženi nezakonito, odgovorna država članica v skladu s členom 21 podatke popravi ali izbriše. O popravku ali izbrisu podatkov zadevno osebo nemudoma pisno obvesti. 5. Če se odgovorna država članica ne strinja, da so podatki, vneseni v sistem vstopa/izstopa, netočni oziroma da so bili zabeleženi nezakonito, zadevni osebi nemudoma pisno pojasni razloge za nestrinjanje s popravkom ali izbrisom podatkov, ki se nanašajo na zadevno osebo. 6. Odgovorna država članica zadevno osebo tudi obvesti o tem, kaj lahko ukrene, če se s pisno obrazložitvijo ne strinja. To obvestilo vključuje informacije o tem, kako vložiti tožbo ali pritožbo pri pristojnih organih ali sodiščih zadevne države članice, ter o vsakršni pomoči, vključno s pomočjo nadzornih organov, ki je na voljo v skladu z zakoni in drugimi predpisi ter postopki zadevne države članice. Člen 35 Sodelovanje na področju zagotavljanja pravic do varstva podatkov 1. Države članice dejavno sodelujejo pri izvajanju predpisov o pravicah, ki so določene s členom 34. 2. V vsaki državi članici nadzorni organ na zahtevo pomaga in svetuje zadevni osebi pri izvajanju njenih pravic do popravka ali izbrisa podatkov, ki se nanjo nanašajo, v skladu s členom 28(4) Direktive 95/46/ES. 3. Nadzorni organ odgovorne države članice, ki je podatke posredoval, in nadzorni organi držav članic, pri katerih je bila zahteva vložena, v ta namen sodelujejo. Člen 36 Pravna sredstva 1. V vsaki državi članici ima vsakdo, ki mu je ta država članica kršila pravico dostopa do podatkov oziroma pravico do njihovega popravka ali izbrisa iz člena 35, pravico vložiti tožbo ali pritožbo pri pristojnih organih ali sodiščih te države članice. 2. Pomoč nadzornih organov je na voljo skozi celoten postopek. Člen 37 Nadzor, ki ga izvaja nadzorni organ 1. Nadzorni organ nadzoruje, ali zadevna država članica zakonito obdeluje osebne podatke iz členov 11 do 14, vključno z njihovim prenosom v sistem vstopa/izstopa in iz njega. 2. Nadzorni organ zagotovi, da se vsaj vsaka štiri leta izvede revizija postopkov obdelave podatkov v nacionalnem sistemu v skladu z ustreznimi mednarodnimi revizijskimi standardi. 3. Države članice svojim nadzornim organom zagotovijo zadostna sredstva za izpolnjevanje poverjenih nalog iz te uredbe. 4. V zvezi z obdelavo osebnih podatkov v sistemu vstopa/izstopa vsaka država članica imenuje organ, ki ima v skladu s členom 2(d) Direktive 95/46/ES vlogo upravljavca in nosi glavno odgovornost pri obdelavi podatkov s strani te države članice. Vsaka država članica sporoči Komisiji naziv tega organa. 5. Vsaka država članica zagotovi nadzornim organom vse zahtevane informacije, zlasti informacije o dejavnostih, ki se izvajajo v skladu s členom 28, omogoči jim dostop do svojih evidenc iz člena 30 in jim kadar koli dovoli vstop v vse svoje prostore. Člen 38 Nadzor, ki ga izvaja evropski nadzornik za varstvo podatkov 1. Evropski nadzornik za varstvo podatkov preverja, da se dejavnosti Agencije v zvezi z obdelavo osebnih podatkov izvajajo v skladu s to uredbo. Pri tem veljajo dolžnosti in pooblastila iz členov 46 in 47 Uredbe (ES) št. 45/2001. 2. Evropski nadzornik za varstvo podatkov zagotovi, da se vsaj vsaka štiri leta izvede revizija dejavnosti Agencije v zvezi z obdelavo osebnih podatkov v skladu z ustreznimi mednarodnimi revizijskimi standardi. Poročilo o reviziji se pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu, Agenciji, Komisiji in nadzornim organom. Agencija ima možnost, da pred sprejetjem poročila poda pripombe. 3. Agencija evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov zagotavlja zahtevane informacije, mu omogoča dostop do vseh dokumentov in evidenc iz člena 30 ter mu kadar koli dovoli vstop v vse svoje prostore. Člen 39 Sodelovanje med nadzornimi organi in evropskim nadzornikom za varstvo podatkov 1. Nadzorni organi in evropski nadzornik za varstvo podatkov, vsak v okviru svojih pristojnosti, dejavno sodelujejo v okviru svojih nalog in zagotavljajo usklajen nadzor nad sistemom vstopa/izstopa in nacionalnimi sistemi. 2. V okviru svojih pristojnosti si izmenjujejo ustrezne informacije, si pomagajo pri izvajanju revizij in pregledov, proučujejo težave pri razlagi ali uporabi te uredbe, proučujejo težave, ki nastanejo pri neodvisnem nadzoru ali uveljavljanju pravic oseb, na katere se podatki nanašajo, pripravijo usklajene predloge za skupne rešitve vseh težav in spodbujajo ozaveščenost o pravicah glede varstva podatkov, kolikor je to potrebno. 3. Nadzorni organi in evropski nadzornik za varstvo podatkov se v ta namen sestanejo vsaj dvakrat na leto. Stroške teh sestankov nosi evropski nadzornik za varstvo podatkov. Poslovnik se sprejme na prvem sestanku. Po potrebi se skupaj oblikujejo nadaljnje delovne metode. 4. Vsaki dve leti se Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Agenciji pošlje skupno poročilo o dejavnostih. To poročilo vsebuje poglavje o vsaki državi članici, ki ga pripravi nadzorni organ zadevne države članice. POGLAVJE VII Končne določbe Člen 40 Uporaba podatkov za pripravo poročil in v statistične namene 1. Brez možnosti ugotavljanja istovetnosti posameznikov ima ustrezno pooblaščeno osebje pristojnih organov držav članic, Agencije in agencije Frontex izključno za pripravo poročil in v statistične namene dostop do naslednjih podatkov: (a) informacij o statusu; (b) o državljanstvu državljana tretje države; (c) o državi članici, datumu in vstopnem mejnem prehodu ter državi članici, datumu in izstopnem mejnem prehodu; (d) o vrsti potne listine; (e) o številu oseb, ki so prekoračile obdobje dovoljenega bivanja, iz člena 10; (f) podatkov, vnesenih v zvezi s preklicanimi ali podaljšanimi dovoljenji za bivanje; (g) po potrebi o organu, ki je izdal vizum; (h) o številu oseb, izvzetih iz obveznosti odvzema prstnih odtisov na podlagi člena 12(2) in (3). Člen 41 Začetek delovanja 1. Komisija določi datum začetka delovanja sistema vstopa/izstopa, ko so izpolnjeni naslednji pogoji: (a) sprejeti so ukrepi iz člena 23; (b) Agencija objavi uspešen zaključek celovitega preskusa sistema vstopa/izstopa, ki ga izvede skupaj z državami članicami, in (c) države članice potrdijo tehnične in pravne ukrepe za zbiranje in prenos podatkov iz členov 11 do 14 v sistem vstopa/izstopa ter o njih uradno obvestijo Komisijo. 2. Komisija obvesti Evropski parlament o rezultatih preskusa, opravljenega v skladu z odstavkom 1(b). 3. Sklep Komisije iz odstavka 1 se objavi v Uradnem listu. Člen 42 Postopek v odboru 1. Komisiji pomaga odbor. Odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011. 2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011. Člen 43 Uradna obvestila 1. Države članice Komisijo uradno obvestijo o: (a) nazivu organa, ki ga je treba šteti za upravljavca iz člena 37; (b) potrebnih tehničnih in pravnih ukrepih iz člena 41. 2. Države članice Agencijo uradno obvestijo o pristojnih organih iz člena 7, ki imajo pravico do vnosa, spremembe, izbrisa, uporabe ali iskanja podatkov. 3. Agencija Komisijo uradno obvesti o uspešnem zaključku preskusa iz člena 41(1)(b). Komisija da informacije, o katerih je bila uradno obveščena v skladu z odstavkom 1(a), na voljo državam članicam in javnosti prek javnega elektronskega registra, ki se nenehno posodablja. Člen 44 Svetovalna skupina Agencija ustanovi svetovalno skupino, ki ji zagotavlja strokovno znanje in izkušnje v zvezi s sistemom vstopa/izstopa, zlasti v okviru priprave njenega letnega delovnega programa in letnega poročila o dejavnostih. Člen 45 Usposabljanje Agencija opravlja naloge v zvezi z usposabljanjem iz člena 25(4). Člen 46 Spremljanje in ocenjevanje 1. Agencija zagotovi, da so vzpostavljeni postopki za spremljanje delovanja sistema vstopa/izstopa glede na cilje v zvezi s tehničnimi rezultati, stroškovno učinkovitostjo, varnostjo in kakovostjo storitev. 2. Agencija ima za namen tehničnega vzdrževanja dostop do potrebnih informacij o postopkih obdelave podatkov, ki se izvajajo v sistemu vstopa/izstopa. 3. Agencija dve leti po začetku delovanja sistema vstopa/izstopa in nato vsaki dve leti Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji predloži poročilo o tehničnem delovanju sistema vstopa/izstopa, vključno z njegovo varnostjo. 4. Komisija dve leti po začetku delovanja sistema vstopa/izstopa in nato vsaka štiri leta pripravi splošno oceno delovanja sistema vstopa/izstopa. Splošna ocena obsega pregled doseženih rezultatov glede na zastavljene cilje in oceno nadaljnje veljavnosti temeljnih načel ter pregled uporabe te uredbe, varnosti sistema vstopa/izstopa in morebitnih posledic za prihodnje delovanje. Komisija ocenjevalno poročilo posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu. 5. Pri prvem ocenjevanju se posebej prouči, kako bi lahko sistem vstopa/izstopa pripomogel k boju proti terorističnim in drugim hudim kaznivim dejanjem, ter obravnavajo vprašanje dostopa do informacij, shranjenih v sistemu, za namene kazenskega pregona, ter vprašanja, ali in pod katerimi pogoji bi bil lahko tak dostop dovoljen, ali se bo spremenilo obdobje hrambe podatkov in ali bo dovoljen dostop organom tretjih držav, pri čemer se upoštevajo delovanje sistema vstopa/izstopa in rezultati izvajanja sistema VIS. 6. Države članice Agenciji in Komisiji zagotovijo informacije, potrebne za pripravo poročil iz odstavkov 3 in 4 na podlagi količinskih kazalnikov, ki jih vnaprej določita Komisija in/ali Agencija. 7. Agencija Komisiji zagotovi informacije, potrebne za pripravo splošne ocene iz odstavkov 4 in 5. Člen 47 Začetek veljavnosti in uporaba 1. Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. 2. Uporablja se od datuma iz prvega odstavka člena 41. 3. Členi 23 do 25, 28 in 41 do 45 se uporabljajo od datuma iz odstavka 1. Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama. V Bruslju, Za Evropski parlament Za Svet Predsednik Predsednik Priloga Seznam mednarodnih organizacij iz člena 27(2) 1. Organizacije ZN (kot je UNHCR); 2. Mednarodna organizacija za migracije (IOM); 3. Mednarodni odbor Rdečega križa. OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1. OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1 Naslov predloga/pobude 1.2 Zadevna področja v strukturi ABM/ABB 1.3 Vrsta predloga/pobude 1.4 Cilji 1.5 Utemeljitev predloga/pobude 1.6 Trajanje ukrepa in finančnih posledic 1.7 Načrtovani načini upravljanja 2. UKREPI UPRAVLJANJA 2.1 Pravila o spremljanju in poročanju 2.2 Upravljavski in kontrolni sistem 2.3 Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti 3. OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1 Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice 3.2 Ocenjene posledice za odhodke 3.2.1 Povzetek ocenjenih posledic za odhodke 3.2.2 Ocenjene posledice za odobritve za poslovanje 3.2.3 Ocenjene posledice za odobritve za upravne zadeve 3.2.4 Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom 3.2.5 Udeležba tretjih oseb pri financiranju 3.3 Ocenjene posledice za prihodke OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1. OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1. Naslov predloga/pobude Uredba Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema vstopa/izstopa (SVI) za evidentiranje podatkov o vstopu in izstopu državljanov tretjih držav pri prehajanju zunanjih meja držav članic Evropske unije, če bo zakonodajni organ sprejel predlog o vzpostavitvi instrumenta finančne podpore na področju zunanjih meja in vizumov v okviru Sklada za notranjo varnost (COM(2011) 750) in če bo zakonodajni organ sprejel predlog uredbe Sveta o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (COM(2011) 398) ter bo na voljo dovolj sredstev v okviru zgornje meje odhodkov za zadevne proračunske postavke. 1.2. Zadevna področja v strukturi ABM/ABB[35] Področje: področje notranjih zadev (naslov 18) 1.3. Vrsta predloga/pobude x Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep. ¨ Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep na podlagi pilotnega projekta / pripravljalnega ukrepa[36]. ¨ Predlog/pobuda se nanaša na podaljšanje obstoječega ukrepa. ¨ Predlog/pobuda se nanaša na obstoječ ukrep, preusmerjen v nov ukrep. 1.4. Cilji 1.4.1. Večletni strateški cilji Komisije, ki naj bi bili doseženi s predlogom/pobudo Stockholmski program, sprejet na zasedanju Evropskega sveta decembra 2009, je znova potrdil možnosti za sistem vstopa/izstopa (SVI), ki bi državam članicam omogočil učinkovito izmenjavo podatkov in hkrati zagotovil varstvo podatkov. V akcijski načrt izvajanja stockholmskega programa je bil zato vključen predlog za vzpostavitev sistema vstopa/izstopa. Financiranje razvoja svežnja ukrepov o pametnih mejah je ena od prednostnih nalog Sklada za notranjo varnost (ISF)[37]. 1.4.2. Posamezni cilji in zadevne dejavnosti v strukturi ABM/ABB Namen sistema vstopa/izstopa je izboljšati upravljanje zunanjih meja in boj proti nezakonitemu priseljevanju, da bi se: evidentiral vstop in izstop državljanov tretjih držav, ki imajo dovoljenje za kratkoročno bivanje; izračunalo in spremljalo trajanje dovoljenega bivanja državljanov tretjih držav, ki imajo dovoljenje za kratkoročno bivanje; zbirali statistični podatki o vstopu in izstopu državljanov tretjih držav za analizo. Zadevne dejavnosti v strukturi ABM/ABB: Dejavnosti: solidarnost – zunanje meje, vračanje, vizumska politika in prosto gibanje oseb (poglavje 18 02) 1.4.3. Pričakovani rezultati in posledice Navedite, kakšne posledice naj bi imel(-a) predlog/pobuda za upravičence/ciljne skupine. Sistem bo vsem pristojnim organom v državah članicah zagotavljal natančne informacije o osebah, ki so prekoračile obdobje dovoljenega bivanja, kar bo pripomoglo k prijetju nezakonitih priseljencev in njihovemu vračanju, s tem pa k preprečevanju nezakonitega priseljevanja na splošno. Zagotavljal bo natančne informacije o številu oseb, ki so v posameznem letu prečkale zunanjo mejo EU, te informacije pa bodo nato razčlenjene glede na državljanstvo in kraj prehoda meje. Enake podrobne informacije bodo posebej zagotovljene v zvezi z osebami, ki so prekoračile obdobje dovoljenega bivanja, kar bo precej zanesljivejša dokazna podlaga za to, ali naj za državljane določene tretje države velja vizumska obveznost ali ne. Zagotavljal bo ključne podatke za obravnavo vlog državljanov tretjih držav v okviru programa za registrirane potnike (PRP) (nove in naknadne vloge). Poleg tega bodo pristojni organi dobili potrebne informacije za zagotovitev, da državljani tretjih držav, ki imajo dostop do programa za registrirane potnike, v celoti izpolnjujejo vse potrebne pogoje, vključno z upoštevanjem trajanja dovoljenega bivanja. Organi bodo lahko preverjali, da redni potniki z vizumi za večkratni vstop niso prekoračili dovoljenega bivanja na schengenskem območju. 1.4.4. Kazalniki rezultatov in posledic Navedite, s katerimi kazalniki se bo spremljalo izvajanje predloga/pobude. Med razvojem Zunanji izvajalec bo po odobritvi osnutka predloga in sprejetju tehničnih specifikacij razvil tehnični sistem. Razvoj sistemov bo potekal na centralni in nacionalni ravni, vse skupaj pa bo usklajevala agencija za informacijsko tehnologijo. Ta bo v sodelovanju z vsemi zainteresiranimi stranmi opredelila skupni upravljavski okvir. Kot je običajno pri razvoju takih sistemov, bo skupni načrt projektnega vodenja skupaj z načrtom zagotavljanja kakovosti opredeljen na začetku projekta. Oba morata vključevati nadzorne plošče, ki bodo vključevale posebne kazalnike, povezane zlasti s statusom celotnega projekta pravočasnim razvojem glede na dogovorjeni časovni načrt (mejniki), upravljanjem tveganj, upravljanjem virov (človeških in finančnih) v skladu z dogovorjenimi dodelitvami, organizacijsko pripravljenostjo … Po začetku delovanja sistema Člen 46 o spremljanju in ocenjevanju določa: „3. Agencija dve leti po začetku delovanja sistema vstopa/izstopa in nato vsaki dve leti Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji predloži poročilo o tehničnem delovanju sistema vstopa/izstopa, vključno z njegovo varnostjo. 4. Komisija dve leti po začetku delovanja sistema vstopa/izstopa in nato vsaka štiri leta pripravi splošno oceno delovanja sistema vstopa/izstopa. Splošna ocena obsega pregled doseženih rezultatov glede na zastavljene cilje in oceno nadaljnje veljavnosti temeljnih načel ter pregled uporabe te uredbe, varnosti sistema vstopa/izstopa in morebitnih posledic za prihodnje delovanje. Komisija ocenjevalno poročilo posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu.“ Posebnega pomena pri tem ocenjevanju naj bi bili kazalniki glede števila oseb, ki so prekoračile obdobje dovoljenega bivanja, in podatki o času prehoda meje, pri čemer bi informacije o tem pridobili tudi iz izkušenj s sistemom VIS ter iz poglobljene analize potrebe po odobritvi dostopa za namene kazenskega pregona. Komisija bi morala poročila o oceni predložiti Evropskemu parlamentu in Svetu. Posamezni cilj: povečati učinkovitost mejnih kontrol s spremljanjem dovoljenj za bivanje ob vstopu in izstopu ter izboljšati oceno tveganja za prekoračitev obdobja dovoljenega bivanja. Kazalnik: čas obravnave na mejnih prehodih; število oseb, ki so prekoračile obdobje dovoljenega bivanja, odkritih na mejnih prehodih; razpoložljivost sistema. Posamezni cilj: zagotoviti zanesljive informacije, da lahko EU in države članice ozaveščeno odločajo o politiki na področju vizumov in migracij. Kazalnik: število opozoril o osebah, ki so prekoračile obdobje dovoljenega bivanja, po kategorijah (vizumska obveznost/izvzetje iz vizumske obveznosti), po vrsti meje (kopenska/morska/zračna), po državah članicah, po državi izvora/državljanstvu. Posamezni cilj: ugotoviti istovetnost nezakonitih priseljencev in odkriti zlasti tiste, ki so prekoračili obdobje dovoljenega bivanja, tudi znotraj ozemlja, ter izboljšati možnosti za njihovo vrnitev. Kazalnik: število opozoril, ki pripeljejo do prijetja oseb, ki so prekoračile obdobje dovoljenega bivanja. Posamezni cilj: zavarovati temeljne pravice državljanov tretjih držav, zlasti varstvo osebnih podatkov in pravico do zasebnosti. Kazalnik: število napačnih ujemanj vnosov o vstopih/izstopih; število pritožb posameznikov pri nacionalnih organih za varstvo podatkov. 1.5. Utemeljitev predloga/pobude 1.5.1. Potrebe, ki jih je treba zadovoljiti kratkoročno ali dolgoročno Nezakonito priseljevanje v EU je izziv za vsako državo članico. Med nezakonitimi priseljenci je velika večina takih, ki so zakonito vstopili v Evropsko unijo, vendar so v njej ostali tudi po tem, ko se je njihova pravica do bivanja iztekla. Pravo EU določa, da imajo državljani tretjih držav praviloma pravico do kratkoročnega bivanja, ki lahko v šestmesečnem obdobju traja največ tri mesece. Sistem vstopa/izstopa bo instrument, ki bo Evropski uniji zagotavljal osnovne informacije o državljanih tretjih držav, ki vstopijo na ozemlje EU in z njega izstopijo. Te informacije so nujne za oblikovanje trajne in razumne politike na področju migracij in vizumov. Sedanji sistem žigosanja potnih listov povzroča težave ne samo na področju pregona, temveč tudi v smislu obveščanja oseb o njihovih pravicah, na primer o točnem številu dni, ki jih še lahko prebijejo na schengenskem območju, če so na njem že večkrat bivali po nekaj dni. Poleg tega izmenjava podatkov med državami članicami fizično ni mogoča, če podatki niso evidentirani drugje kot v potnem listu. To tudi pomeni, da taki podatki niso na voljo, če se žigosane potne listine nadomestijo ali izgubijo. Na podlagi sistema vstopa/izstopa bo mogoče izračunati trajanje bivanja državljanov tretjih držav in preveriti, ali je oseba prekoračila obdobje dovoljenega bivanja, tudi med kontrolami znotraj schengenskega območja. Edini instrument, ki je trenutno na voljo mejnim policistom in organom za priseljevanje, je žigosanje potnih listin z navedbo datuma vstopa in izstopa. Čas, ki ga je državljan tretje države preživel na schengenskem območju, se izračuna na podlagi žigov, ki pa jih je včasih težko razbrati; lahko so nečitljivi ali ponarejeni. Na podlagi žigov v potnih listinah je tako zamudno in težko natančno izračunati čas, ki ga je oseba preživela na schengenskem območju. 1.5.2. Dodana vrednost ukrepanja EU Nobena država članica ne more sama zgraditi skupnega in združljivega sistema vstopa/izstopa. Tako kot pri vseh dejavnostih, povezanih z upravljanjem migracijskih tokov in groženj varnosti, je tudi na tem področju dodana vrednost uporabe proračuna EU očitna. Opustitev kontrol na notranjih mejah morajo spremljati skupni ukrepi za učinkovit nadzor in spremljanje zunanjih meja Unije. Nekatere države članice nosijo veliko breme zaradi svoje specifične zemljepisne lege in dolžine zunanje meje Unije, ki jo morajo upravljati. Pogoji za vstop in mejne kontrole državljanov tretjih držav so usklajeni s pravom EU. Ker lahko osebe vstopijo na schengensko območje prek mejnega prehoda v državi članici, v kateri se uporablja nacionalni register podatkov o vstopu/izstopu, izstopijo pa lahko prek mejnega prehoda v državi, ki takega sistema ne uporablja, države članice ne morejo ukrepati same, temveč lahko ukrepajo samo na ravni EU. 1.5.3. Spoznanja iz podobnih izkušenj v preteklosti Izkušnje pri razvoju druge generacije schengenskega informacijskega sistema (SIS II) in vizumskega informacijskega sistema (VIS) so pokazale naslednje: 1) Da bi se preprečile prekoračitve stroškov in zamude, ki so posledica spreminjajočih se zahtev, bi se lahko novi informacijski sistemi na področju svobode, varnosti in pravice, zlasti če vsebujejo obsežen informacijski sistem, razvijali šele po dokončnem sprejetju pravnih aktov, ki opredeljujejo njihov namen, področje uporabe, naloge in tehnične podrobnosti. 2) Pokazalo se je, kako težko države članice, ki v večletnem načrtovanju programov ne predvidijo zadevnih dejavnosti ali so pri načrtovanju v okviru Sklada za zunanje meje (EBF) premalo natančne, financirajo razvoj na nacionalni ravni. Zato se zdaj predlaga, naj se ti razvojni stroški vključijo v predlog. 1.5.4. Skladnost in možnosti sinergij z drugimi zadevnimi instrumenti Ta predlog je treba obravnavati kot del nenehnega razvoja strategije integriranega upravljanja meja Evropske unije, zlasti sporočila o pametnih mejah[38], pa tudi v povezavi s predlogom Sklada za notranjo varnost (ISF) o mejah[39] kot del večletnega finančnega okvira. V oceni finančnih posledic zakonodajnega predloga, priloženi spremenjenemu predlogu Komisije za Agencijo[40], so zajeti stroški sedanjih informacijskih sistemov EURODAC, SIS II in VIS, ne pa tudi prihodnjih sistemov za upravljanje meja, ki v pravnem okviru še niso v pristojnosti Agencije. Zato je v prilogi k predlogu uredbe Sveta o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020[41] v razdelku 3 „Varnost in državljanstvo“ predvideno, da so sedanji informacijski sistemi zajeti v oddelku „informacijski sistemi“ (822 milijonov EUR), prihodnji sistemi za upravljanje meja pa v oddelku „notranja varnost“ (1,1 milijona EUR od 4,648 milijona EUR). V okviru Generalnega direktorata Komisije za notranje zadeve (GD HOME) deluje generalni direktorat, pristojen za vzpostavitev območja prostega gibanja, na katerem lahko osebe prehajajo notranje meje brez obveznih mejnih kontrol, zunanje meje pa se usklajeno nadzorujejo in upravljajo na ravni EU. Sistem ima naslednje sinergije z vizumskim informacijskim sistemom: (a) za imetnike vizumov se bo sistem za ujemanje biometričnih podatkov uporabljal tudi ob vstopu/izstopu; (b) sistem vstopa/izstopa bo dopolnjeval sistem VIS. Sistem VIS vsebuje samo vloge za izdajo vizuma in izdane vizume, medtem ko bo sistem vstopa/izstopa za imetnike vizumov shranjeval tudi konkretne podatke o vstopu in izstopu, povezane z izdanimi vizumi; (c) značilne bodo tudi sinergije s programom za registrirane potnike, saj bosta vstop in izstop registriranih potnikov evidentirana v sistemu vstopa/izstopa, ki bo spremljal trajanje njihovega dovoljenega bivanja na schengenskem območju. Brez sistema vstopa/izstopa za registrirane potnike ne bi bilo mogoče uvesti popolnoma avtomatiziranega prehajanja meje. Prav tako ni nevarnosti za prekrivanje s podobnimi pobudami, ki se izvajajo v drugih generalnih direktoratih. 1.6. Trajanje ukrepa in finančnih posledic ¨ Časovno omejen(-a) predlog/pobuda: – ¨ trajanje predloga/pobude od [DD. MM.]LLLL do [DD. MM.]LLLL, – ¨ finančne posledice med letoma LLLL in LLLL. x Časovno neomejen(-a) predlog/pobuda: – pripravljalno obdobje med letoma 2013 in 2015 (vzpostavitev pravnega okvira), – razvojno obdobje med letoma 2015 in 2017, – ki mu sledi izvajanje predloga/pobude v celoti. 1.7. Načrtovani načini upravljanja[42] x Neposredno centralizirano upravljanje – Komisija. x Posredno centralizirano upravljanje – prenos izvajanja na: – ¨ izvajalske agencije, – x organe, ki jih ustanovita Skupnosti[43], – ¨ nacionalne javne organe / organe, ki opravljajo javne storitve, – ¨ osebe, pooblaščene za izvajanje določenih ukrepov v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji in opredeljene v zadevnem temeljnem aktu v smislu člena 49 finančne uredbe. ¨ Deljeno upravljanje z državami članicami. ¨ Decentralizirano upravljanje s tretjimi državami. ¨ Skupno upravljanje z mednarodnimi organizacijami (navedite). Pri navedbi več kot enega načina upravljanja je treba to natančneje obrazložiti v oddelku „opombe“. Opombe V členu 15 predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta finančne podpore na področju zunanjih meja in vizumov v okviru Sklada za notranjo varnost za obdobje 2014–2020 (COM(2011) 750) je predvideno financiranje razvoja sistema vstopa/izstopa. V skladu s členoma 58(1)(c) in 60 nove finančne uredbe (Posredno centralizirano upravljanje) bodo izvedbene naloge iz zgoraj navedenega finančnega programa prenesene na agencijo za informacijsko tehnologijo. V obdobju 2015–2017 bodo vse razvojne dejavnosti na podlagi sporazuma o prenosu pooblastil prenesene na agencijo za informacijsko tehnologijo. S tem bo zajet razvojni del vseh področij projekta, to je centralnega sistema, sistemov držav članic, omrežij in infrastruktur v državah članicah. Leta 2017, ob vmesnem pregledu, je predvideno, da se bodo preostala sredstva od 513,000 milijona EUR prenesla na postavko agencije za informacijsko tehnologijo, namenjeno stroškom delovanja in vzdrževanja centralnega sistema in omrežja, ter nacionalne programe za stroške delovanja in vzdrževanja nacionalnih sistemov, vključno z infrastrukturnimi stroški (glej spodnjo preglednico). Ocena finančnih posledic zakonodajnega predloga bo ustrezno spremenjena do konca leta 2016. Bloki || Način upravljanja || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 Razvoj centralnega sistema || Posredno centraliziran || X || X || X || || || Razvoj v državah članicah || Posredno centraliziran || X || X || X || || || Vzdrževanje centralnega sistema || Posredno centraliziran || || || X || X || X || X Vzdrževanje nacionalnih sistemov || Posredno centraliziran || || || X || X || X || X Omrežje (1) || Posredno centraliziran || X || X || X || X || X || X Infrastruktura v državah članicah || Posredno centraliziran || X || X || X || X || X || X (1) razvoj omrežja v obdobju 2015–2017, delovanje omrežja v obdobju 2017–2020 2. UKREPI UPRAVLJANJA 2.1. Pravila o spremljanju in poročanju Navedite pogostost in pogoje. Pravila o spremljanju in ocenjevanju sistema vstopa/izstopa vsebuje člen 46 predloga o sistemu vstopa/izstopa Člen 46 Spremljanje in ocenjevanje 1. Agencija zagotovi, da so vzpostavljeni postopki za spremljanje delovanja sistema vstopa/izstopa glede na cilje v zvezi s tehničnimi rezultati, stroškovno učinkovitostjo, varnostjo in kakovostjo storitev. 2. Agencija ima za namen tehničnega vzdrževanja dostop do potrebnih informacij o postopkih obdelave podatkov, ki se izvajajo v sistemu vstopa/izstopa. 3. Agencija dve leti po začetku delovanja sistema vstopa/izstopa in nato vsaki dve leti Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji predloži poročilo o tehničnem delovanju sistema vstopa/izstopa, vključno z njegovo varnostjo. 4. Komisija dve leti po začetku delovanja sistema vstopa/izstopa in nato vsaka štiri leta pripravi splošno oceno delovanja sistema vstopa/izstopa. Splošna ocena obsega pregled doseženih rezultatov glede na zastavljene cilje in oceno nadaljnje veljavnosti temeljnih načel ter pregled uporabe te uredbe, varnosti sistema vstopa/izstopa in morebitnih posledic za prihodnje delovanje. Komisija ocenjevalno poročilo posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu. 5. Pri prvem ocenjevanju se posebej prouči, kako bi lahko sistem vstopa/izstopa pripomogel k boju proti terorističnim in drugim hudim kaznivim dejanjem, ter obravnavajo vprašanje dostopa do informacij, shranjenih v sistemu, za namene kazenskega pregona, ter vprašanja, ali in pod katerimi pogoji bi bil lahko tak dostop dovoljen, ali se bo spremenilo obdobje hrambe podatkov in ali bo dovoljen dostop organom tretjih držav, pri čemer se upoštevajo delovanje sistema vstopa/izstopa in rezultati izvajanja sistema VIS. 6. Države članice Agenciji in Komisiji zagotovijo informacije, potrebne za pripravo poročil iz odstavkov 3 in 4 na podlagi količinskih kazalnikov, ki jih vnaprej določita Komisija in/ali Agencija. 7. Agencija Komisiji zagotovi informacije, potrebne za pripravo splošne ocene iz odstavka 4. 2.2. Upravljavski in kontrolni sistem 2.2.1. Ugotovljena tveganja 1) Težave s tehničnim razvojem sistema Države članice imajo tehnično različne nacionalne informacijske sisteme. Poleg tega se lahko postopki mejne kontrole razlikujejo glede na lokalne okoliščine (prostorske zmogljivosti na mejnem prehodu, potovalne tokove itd.). Sistem vstopa/izstopa je treba vključiti v nacionalno strukturo informacijske tehnologije in nacionalne postopke mejne kontrole. Poleg tega je treba razvoj nacionalnih komponent sistema v celoti uskladiti s centralnimi zahtevami. Na tem področju sta bili opredeljeni dve glavni tveganji: (a) tveganje, da bi se tehnični in pravni vidiki sistema vstopa/izstopa v državah članicah zaradi nezadostne usklajenosti med centralno ravnjo in nacionalnimi ravnmi izvajali različno; (b) tveganje, da se bo ta prihodnji sistem uporabljal nedosledno, odvisno od tega, kako bodo države članice sistem vstopa/izstopa vključile v sedanje postopke mejne kontrole. 2) Težave s pravočasnim razvojem Glede na izkušnje, pridobljene med razvojem sistemov VIS in SIS II, je mogoče pričakovati, da bo ključni dejavnik za uspešno vzpostavitev sistema vstopa/izstopa pravočasen razvoj sistema, za katerega je pristojen zunanji izvajalec. Agencija za informacijsko tehnologijo bo kot center odličnosti na področju razvoja in upravljanja obsežnih informacijskih sistemov pristojna tudi za dodeljevanje in upravljanje pogodb, zlasti za oddajanje razvoja sistema v podizvajanje. Z uporabo zunanjega izvajalca za to delo na področju razvoja je povezanih več tveganj: (a) zlasti tveganje, da izvajalec projektu ne bo namenil zadostnih sredstev ali da bo zasnoval in razvil sistem, ki ne bo najsodobnejši; (b) tveganje, da izvajalec pri upravljanju obsežnih informacijskih sistemov ne bo v celoti upošteval upravnih tehnik in metod kot načina za znižanje stroškov; (c) nazadnje, v trenutni gospodarski krizi ni mogoče v celoti izključiti tveganja, da se bo izvajalec iz razlogov, ki niso povezani s tem projektom, znašel v finančnih težavah. 2.2.2. Načrtovani načini kontrole 1) Agencija naj bi postala center odličnosti na področju razvoja in upravljanja obsežnih informacijskih sistemov. Odgovorna je za razvoj in delovanje centralnega dela sistema, vključno z enotnimi vmesniki v državah članicah. Tako se bo mogoče izogniti večini pomanjkljivosti, s katerimi se je Komisija srečevala pri razvoju sistemov SIS II in VIS. Komisija bo med fazo razvoja (obdobje 2015–2017) ohranila skupno odgovornost, saj bo projekt razvit s posrednim centraliziranim upravljanjem. Agencija bo odgovorna za tehnično in finančno upravljanje, zlasti za dodeljevanje in upravljanje pogodb. Sporazum o prenosu pooblastil se bo nanašal na centralni del z javnimi naročili in nacionalni del z dotacijami. Komisija bo v skladu s členom 40 izvedbenih pravil sklenila sporazum o podrobni ureditvi za upravljanje in nadzor sredstev ter zaščito finančnih interesov Komisije. Vključeval bo določ