Letno poročilo o dejavnostih Evropske unije na področju raziskav in tehnološkega razvoja v letu 2010

Ozadje letnega poročila o dejavnostih NA PODROčJU RAZISKAV IN TEHNOLOšKEGA RAZVOJA

LETNO POROčILO O DEJAVNOSTIH EVROPSKE UNIJE NA PODROčJU RAZISKAV IN TEHNOLOšKEGA RAZVOJA JE pripravljeno v skladu s členom 190 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

Vključuje tudi nekatere informacije o raziskovalnih dejavnostih, ki so bile izvedene na podlagi Pogodbe Euratom, čeprav te formalno ne spadajo na njegovo področje uporabe.

ŠIRšE OZADJE V LETU 2010

Junija 2010 je Evropski svet[1] potrdil strategijo Evropa 2020 kot agendo EU za rast in delovna mesta v naslednjem desetletju. V strategiji je določeno, kako lahko Evropa okreva po krizi z osredotočanjem na pametno, trajnostno in vključujočo rast. Strategija je podprta s sedmimi vodilnimi pobudami za spodbujanje napredka na vsakem od prednostnih področij. Opredeljenih je bilo pet krovnih ciljev, ki so odločilni za uspeh strategije.

Eden od temeljev strategije je potreba po tem, da se v Evropi okrepita odličnost na področju raziskav in sposobnost razvoja inovacij. Kot ključni cilj je bilo opredeljeno „izboljšanje pogojev za raziskave in razvoj, zlasti z namenom povečanja intenzivnosti raziskav in razvoja na 3 %“.

Čeprav glede 3-odstotnega cilja EU kot celota v zadnjem desetletju ni dosegla velikega napredka[2], se je zaradi tega cilja po vsej EU namenila večja pozornost potrebi po večjem vlaganju javnega in zasebnega sektorja v raziskave in razvoj. Zato so se naložbe v raziskave in razvoj v EU-27 realno povečale[3]. Kljub temu je splošna intenzivnost raziskav in razvoja v Evropi le 2-odstotna (Eurostat 2009).

Oktobra 2010 je Komisija sprejela sporočilo „Vodilna pobuda iz strategije Evropa 2020 – Unija inovacij“[4], ki določa strateški in celostni pristop k raziskavam in inovacijam. Novembra je Svet[5] (in naknadno Evropski svet na zasedanju februarja 2011) podprl to pobudo, pri čemer je zlasti poudaril potrebo po vzpostavitvi ustreznih pogojev za svetovno konkurenčno okolje za inovacije v Evropi.

V pregledu proračuna EU[6] je Komisija predstavila zamisli o sestavi in namenu prihodnjega proračuna Unije ter pripravila podlago za prihodnji predlog o naslednjem večletnem finančnem okviru. Ob osredotočanju na pametno fiskalno konsolidacijo je cilj oblikovati prihodnji proračun, ki bo prispeval k uresničevanju strategije Evropa 2020, temeljil na ključnih načelih, kot sta opravljanje ključnih prednostnih nalog politike in dodana vrednost EU, ter izhajal iz rezultatov. Zaradi osrednje vloge v gospodarski politiki ter zagotavljanja rasti in delovnih mest so bile raziskave in inovacije priznane kot eden od najbolj trajnostnih načinov za doseganje napredka.

Zlasti je pomembno, da je v pregledu proračuna predlagano oblikovanje skupnega strateškega okvira za vsa prihodnja financiranja raziskav in inovacij s strani EU. Kot je pozneje določeno v zeleni knjigi, bo cilj pripraviti skladen sklop instrumentov za zagotavljanje celostnega financiranja celotne inovacijske verige, od raziskav in tehnološkega razvoja do predstavitev in uveljavitve na trgu.

Unija inovacij, vključno z dosežki politike EVROPSKEGA RAZISKOVALNEGA PROSTORA (ERP)

Evropa je z vodilno pobudo o Uniji inovacij sprejela strateški in celostni pristop k inovacijam, pri čemer se cilja povečanja konkurenčnosti in obravnavanja družbenih izzivov medsebojno krepita, osredotočenost na inovacije pa je podlaga za oblikovanje in izvajanje politike na vseh področjih.

Pri izvajanju so ključna evropska partnerstva za inovacije, s katerimi se bodo povezali vsi udeleženci v ciklu inovacij in vključila prizadevanja Evrope za obravnavanje nujnih družbenih izzivov ter hkrati pospešilo uveljavljanje novih tehnologij in izdelkov na evropskih trgih.

Spremljanje napredka na področju inovacij

Potem ko je Evropski svet junija 2010 zahteval razvoj novega kazalnika za spremljanje napredka na področju inovacij, je delovna skupina na visoki ravni, sestavljena iz vodilnih inovatorjev v podjetjih in ekonomistov, preučila razpoložljivost in kakovost mogočih kazalnikov ter njihovo tehnično izvedljivost. Delovna skupina je upoštevala, da je treba preprečiti podvajanje s ciljem 3-odstotne intenzivnosti raziskav in razvoja ter da se je treba osredotočiti na rezultate in vplive ter zagotoviti mednarodno primerljivost.

Na podlagi dela delovne skupine in po posvetovanju z državami članicami je bil v okviru Unije inovacij kot orodje za osredotočenje na kritično vrzel, ki jo mora EU odpraviti, če želi dohiteti vodilne na svetu na področju inovacij, predlagan kazalnik, ki temelji na deležu hitro rastočih inovativnih podjetij v gospodarstvu.

Izboljšanje okvirnih pogojev

Eno od prednostnih področij Unije inovacij je bistveno izboljšanje poslovnega okolja, ki podpira zasebne naložbe v raziskave in inovacije. Zato je treba opredeliti več ključnih okvirnih pogojev, pri čemer sta Unija inovacij in Evropski svet izpostavila naslednje prednostne naloge:

na področju standardizacije : reforma evropskega sistema standardizacije, da bo zagotavljanje interoperabilnih standardov, zlasti v sektorju IKT, hitrejše in učinkovitejše;

na področju javnih naročil : izboljšanje uporabe veljavne zakonodaje in oblikovanje načrta za raziskave in inovacije v malih podjetjih, da bi se spodbudila uveljavitev in uporaba inovativnih izdelkov;

na področju intelektualne lastnine : sprejetje evropskega patenta in vzpostavitev trga znanja v celotni EU, da bi se olajšalo izkoriščanje znanja[7].

Izboljšanje dostopa do finančnih sredstev za inovativna podjetja

Leta 2010 je bil dostop do finančnih sredstev še vedno glavna ovira pri doseganju evropskega cilja v zvezi z naložbami v raziskave in inovacije.

Da bi prispevala k izboljšanju tega položaja, se je Unija inovacij zavezala k razvoju nove generacije finančnih instrumentov na ravni EU za odpravljanje tržnih vrzeli in spodbujanje veliko večjega zasebnega financiranja raziskav in inovacij; k uvedbi ureditve, ki bo omogočila neovirano delovanje skladov tveganega kapitala, ustanovljenih v kateri koli državi članici, in neovirano vlaganje v te sklade po vsej EU; k pomoči inovativnim podjetjem v vsej EU pri iskanju ustreznih vlagateljev ter k pregledovanju okvira državne pomoči za raziskave in razvoj ter inovacije, da bi se pojasnilo, katere oblike inovativnosti se lahko ustrezno podprejo.

Nova generacija finančnih instrumentov bo temeljila na velikem uspehu Sklada za financiranje na osnovi delitve tveganja[8] iz sedmega okvirnega programa in drugih shem na ravni EU.

Obravnavanje družbenih izzivov: evropska partnerstva za inovacije

Koncept evropskih partnerstev za inovacije je bil uveden kot del Unije inovacij skupaj s predlogom o začetku izvajanja pilotnega evropskega partnerstva za inovacije za dejavno in zdravo staranje. Cilj evropskih partnerstev za inovacije sta uvedba in usklajevanje vseh zadevnih ukrepov na strani ponudbe in povpraševanja. Eden od pomembnih vidikov zadeva obravnavanje regulativnih ali finančnih ozkih grl in racionalizacijo obstoječih ukrepov pomoči, da se zagotovi hitra uveljavitev inovativnih izdelkov in rešitev na trgu.

Potem ko je Svet novembra 2010 izrazil podporo partnerstvu[9], je Komisija z zainteresiranimi stranmi začela posvetovanje o področju uporabe in vsebini pilotnega evropskega partnerstva za inovacije ter v dokumentu s pogostimi vprašanji predstavila ureditve upravljanja in merila za izbor naslednjih evropskih partnerstev za inovacije. Evropski svet je pilotno partnerstvo potrdil 4. februarja 2011.

3.5. Vzpostavitev Evropskega raziskovalnega prostora (ERP)

3.5.1. Upravljanje Evropskega raziskovalnega prostora

Cilj ljubljanskega procesa[10] je, da se z usklajenim ukrepanjem in petimi partnerstvi ERP med državami članicami in EU obravnavajo pomanjkljivosti in neučinkovitosti v evropskem raziskovalnem sistemu, nastale zaradi razdrobljenosti, izboljša pomanjkanje skladnosti in usklajenosti ter odpravi omejitev prostega pretoka znanja.

Unija inovacij je napovedala, da bo Komisija leta 2012 predlagala nov okvir ERP. V tem okviru se bodo opredelila in obravnavala ključna ozka grla, ki preprečujejo razvoj raziskovalnega sistema, ki ustreza prizadevanjem za ekonomijo znanja v EU. Da bi lahko vzpostavila tak okvir ERP, bo Komisija naredila analizo o tem, kako izkoristiti okrepljeno pravno podlago za ERP v Lizbonski pogodbi.

Ključni korak pri splošnem upravljanju ERP je bilo tudi sprejetje novega mandata za Odbor za znanstvene in tehnološke raziskave, ki se je preimenoval v Odbor za Evropski raziskovalni prostor[11] (ERAC), da bi tako bolje izražal nov poudarek, namenjen ERP[12].

3.5.2. Raziskovalci

Usmerjevalna skupina za človeške vire in mobilnost je imela leta 2010 še naprej dejavno vlogo pri izvajanju evropskega partnerstva za raziskovalce. Več držav je z nacionalnimi akcijskimi načrti prispevalo k bolj odprtemu in enotnejšemu trgu dela v EU za raziskovalce. Začela se je izvajati pogodba za spremljanje izvajanja teh ukrepov, da bi se pripravilo letno poročilo o napredku za prihodnja tri leta.

Med druge ključne ukrepe spadajo oblikovanje okvira za stopnje poklicnih poti raziskovalcev, študija z namenom spodbujanja oblikovanja vseevropskih pokojninskih skladov za raziskovalce, študija o vzorcih mobilnosti in poklicnih poti raziskovalcev EU (MORE) ter razširitev orodja EURAXESS-Links z evropskimi raziskovalci v tujini na Indijo in Singapur.

V nadaljevanju leta 2011 se bo spodbujala primerljiva struktura za raziskovalne poklice, nadaljevala se bodo prizadevanja za spodbujanje vseevropskega pokojninskega sklada in preizkusila se bo zamisel o izkaznici raziskovalca, da bi se ustvaril vseevropski registracijski in informacijski sistem.

3.5.3. Pobuda za skupno načrtovanje programov

Na podlagi sklepov Sveta iz decembra 2009 se je začela izvajati pilotna pobuda za skupno načrtovanje programov o nevrodegenerativnih boleznih, poleg tega pa so bile izbrane še tri teme za pobude za skupno načrtovanje programov, v zvezi s katerimi je Komisija sprejela priporočila: kmetijstvo, varnost preskrbe s hrano in podnebne spremembe; kulturna dediščina in globalne spremembe; zdrava prehrana za zdravo življenje. Svet je te tri pobude za skupno načrtovanje programov sprejel na zasedanju oktobra 2010.

Skupina za skupno načrtovanje programov na visoki ravni je opredelila drugi sklop šestih pobud za skupno načrtovanje programov, ki jih je Svet potrdil maja 2010:

1. Višja starost, boljše življenje – potencial in izzivi, ki jih prinašajo demografske spremembe;

2. Mikrobni izziv – nastajajoča grožnja zdravju ljudi;

3. Zdrava in produktivna morja in oceani;

4. Izzivi voda v spreminjajočem se svetu;

5. Povezovanje znanja o podnebju za Evropo;

6. Urbana Evropa – globalni izzivi, lokalne rešitve.

Svet je v sklepih iz novembra 2010 pozdravil prvo dvoletno poročilo o skupnem načrtovanju programov, vključno s prostovoljnimi smernicami za okvirne pogoje, ki vsebuje pregled napredka in načrte za prihodnost postopka pobud za skupno načrtovanje programov.

3.5.4. Raziskovalne infrastrukture

Uredba o pravnem okviru Skupnosti za Konzorcij evropske raziskovalne infrastrukture (ERIC)[13] je namenjena spodbujanju ustanovitve in delovanja velikih raziskovalnih infrastruktur, ki vključujejo več evropskih držav. Vendar je enotno in pravočasno izvajanje navedene uredbe v različnih državah članicah še vedno izziv. Prvi zahtevek za ustanovitev konzorcija ERIC je bil predložen oktobra 2010, konzorcij SHARE ERIC (Konzorcij evropske raziskovalne infrastrukture za raziskavo o zdravju, staranju in upokojevanju v Evropi) pa je bil ustanovljen marca 2011[14].

Izvajanje načrta Evropskega strateškega foruma za raziskovalne infrastrukture (ESFRI) je leta 2010 znatno napredovalo, zlasti zaradi projektov v pripravljalni fazi, financiranih v okviru teme sedmega okvirnega programa z naslovom Raziskovalne infrastrukture. Leta 2010 je bilo doseženih deset dogovorov, pri čemer faza izgradnje projektov še poteka ali se bo kmalu začela.

ESFRI je s svojo vlogo inkubatorja uspešno uvedel nove infrastrukture in razvil skupni pristop ERP, vendar je zdaj treba obravnavati dolgoročnejšo trajnost vseevropskih raziskovalnih infrastruktur. Standarde odličnosti je treba razširiti na delovanje obstoječih infrastruktur ter prispevati k ocenjevanju in prednostnemu razvrščanju vseh vseevropskih raziskovalnih infrastruktur. Zato je bila ustanovljena delovna skupina, ki naj bi do leta 2011 razvila in predlagala metodološki okvir za ocenjevanje in prednostno razvrščanje.

3.5.5. Zunanja razsežnost evropskega gospodarskega prostora

Evropsko partnerstvo za mednarodno sodelovanje na področju znanosti in tehnologij, katerega cilj je razvoj večje skladnosti med EU in državami članicami, je bilo leta 2010 še naprej osrednji element dejavnosti Unije na tem področju. Napredovanje tega partnerstva je bilo zagotovljeno s strateškim forumom za mednarodno sodelovanje na področju znanosti in tehnologij (SFIC).

Poseben poudarek je namenjen izvajanju „indijske pilotne pobude“ o izzivih, povezanih z vodo in biološkimi viri, da bi se leta 2011 oblikovala agenda za strateško raziskovanje in inovacije med EU/državami članicami in Indijo. SFIC je opredelil tudi dodatne skupne prednostne naloge EU/držav članic z oblikovanjem usklajenih ali skupnih pobud z dodatnimi geografskimi „pilotnimi pobudami“ s Kitajsko in ZDA.

3.5.6. Prenos znanja

Delovna skupina ERAC za prenos znanja spodbuja in spremlja resolucijo Sveta o priporočilu Komisije in kodeksu ravnanja pri dejavnostih prenosa znanja[15]. Skupina je spodbujala vzajemno učenje in leta 2010 predložila prvo poročilo, v katerem so bile opredeljene pobude, ki so bile sprejete in predvidene za izvajanje navedenega priporočila na nacionalni ravni. Delovna skupina je nadaljevala z oblikovanjem smernic za zainteresirane strani v zvezi s prenosom znanja in upravljanjem intelektualne lastnine za mednarodno sodelovanje na področju raziskav in za kazalnike.

Poleg tega je Komisija začela triletno študijo spremljanja ukrepov, ki so jih države članice sprejele na podlagi priporočila, in njihovega vpliva. Da bi vključila zainteresirane strani, je Komisija zanje novembra 2010 organizirala že tretji forum.

3.5.7. Univerze: posodobitvena agenda

Leta 2010 je potekalo več dejavnosti vzajemnega učenja na področju petih tem, ki so del agende za posodobitev univerz[16], pri čemer je razprava o njihovih splošnih rezultatih potekala oktobra na konferenci belgijskega predsedstva „Pogoji za doseganje odličnosti na univerzah in v drugih raziskovalnih organizacijah“. Marca 2011 je potekal seminar ERAC, katerega namen sta bila dokončno oblikovanje sklepov in razprava o vključitvi rezultatov v politični proces.

Medtem je bila za zainteresirane strani organizirana platforma za razvoj skupnih načel za zunanje konkurenčno financiranje raziskav. Njeno poročilo se uporablja kot podlaga za politične razprave, npr. za pripravljalno delo v zvezi z okvirom ERP in nadaljnje sporočilo o agendi za posodobitev visokošolskega izobraževanja.

Sedmi okvirni program

Izvajanje delovnih programov za leto 2010

Leta 2010 je bilo objavljenih 63 razpisov za zbiranje predlogov s skupnimi okvirnimi sredstvi 3,9 milijarde EUR. Skupaj je bilo predloženih 12 397 upravičenih predlogov, od tega je bilo financiranje odobreno za 2 582 predlogov[17], kar pomeni, da so bili predlogi uspešni v 21 % primerov.

Pri vseh upravičenih predlogih je sodelovalo skupaj 57 315 udeležencev, pri čemer so skupni stroški projektov znašali 23,3 milijarde EUR, zahtevani skupni prispevek EU pa 17,8 milijarde EUR. Pri uspešnih predlogih je sodelovalo 13 710 udeležencev, pri čemer so skupni stroški projektov znašali 5,2 milijarde EUR, zahtevani skupni prispevek EU pa 3,8 milijarde EUR. Splošna stopnja uspešnosti udeležencev je bila 24 %.

Delovni programi za leto 2011

Delovni programi za leto 2011 so bili sprejeti 19. julija 2010, pri čemer so vsebovali razpise za zbiranje predlogov za naložbe EU v raziskave in inovacije v višini skoraj 6,4 milijarde EUR. To so bili prvi delovni programi sedmega okvirnega programa po objavi strategije Evropa 2020. Delovni programi so imeli naslednje značilnosti:

- prednost imajo mala in srednje velika podjetja (MSP); MSP bodo prejela skoraj 800 milijonov EUR, pri čemer so bili pri več temah prvič uvedeni ločeni proračuni;

- na področju zdravstva je tretjina celotnega proračuna za leto 2011 namenjena kliničnim študijam na pobudo raziskovalcev, da bi nova zdravila hitreje prišla na trg;

- približno 1,1 milijarde EUR sredstev za informacijske in komunikacijske tehnologije bo namenjeno izpolnjevanju Evropske digitalne agende z obravnavanjem izzivov, kot sta starajoča se družba in gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika, pri čemer bo poudarek na omrežni in storitveni infrastrukturi naslednje generacije, robotskih sistemih, elektronskih in fotonskih sestavnih delih, tehnologijah digitalnih vsebin in prihodnjem internetu;

- razpis za zbiranje predlogov „Ocean prihodnosti: skupne raziskovalne moči za reševanje izzivov pri upravljanju oceanov“ zajema več tem;

- po srečanju na vrhu leta 2010 med EU ter Latinsko Ameriko in Karibi (LAK)[18] je bila posebna pozornost namenjena sodelovanju raziskovalnih subjektov iz regije LAK;

- več kot 1,3 milijarde EUR je bilo namenjenih za najboljše ustvarjalne znanstvenike, ki ga izbere Evropski raziskovalni svet;

- skoraj 750 milijonov EUR je bilo prek dejavnosti Marie Curie dodeljenih za usposabljanje in razvoj poklicne poti raziskovalcev, vključno s čezmejno in medsektorsko mobilnostjo.

Podobne pobude

V okviru pobud na podlagi člena 185 so rezultati vmesne ocene skupnega programa za pomoč iz okolice pri samostojnem življenju potrdili njegov uspeh pri združitvi 23 partnerskih držav pri skupnem cilju financiranja inovativnih projektov na podlagi tehnologij IKT, ki koristijo starejšim ljudem in podpirajo industrijo v Evropi. Leta 2010 je bil objavljen tretji razpis za zbiranje predlogov za pomoč iz okolice pri samostojnem življenju s skupnim proračunom 55 milijonov EUR, pri čemer je od tega 23 milijonov EUR prispevala EU.

Leta 2010 se je s programom Eurostars še naprej uspešno spodbujalo evropska MSP na področju raziskav in razvoja, saj se je v okviru petega razpisa za zbiranje predlogov število udeležencev povečalo za 10 %. Leta 2010 je bila izvedena tudi vmesna ocena programa Eurostars. Ugotovljeno je bilo, da je Eurostars dober program, ki dodaja vrednost evropskim MSP, ki izvajajo raziskave in razvoj, vendar so še vedno mogoče dodatne izboljšave.

EU je 48 milijonov EUR vložila v pobudo za evropski metrološki raziskovalni program, ki zajema evropske raziskave na področju metrologije. V tretjem letu izvajanja ta program zdaj vključuje 44 % vseh raziskav ERP na tem področju.

Evropski parlament in Svet sta sprejela sklep o skupnem raziskovalnem programu za Baltsko morje (BONUS)[19].

Zasebnim podjetjem se finančna podpora za raziskave in inovacije zagotavlja prek Sklada za financiranje na osnovi delitve tveganja. Konec leta 2010 so sklenjena posojila Sklada za financiranje na osnovi delitve tveganja za 67 projektov znašala 6 305 milijarde EUR.

Sklad je ob vmesnem pregledu (konec leta 2010) in s pozitivno vmesno oceno[20] presegel načrtovano izvajanje, pri čemer stopnja povpraševanja presega prvotna pričakovanja. Spodbudil je naložbe, ki so za več kot 32-krat višje od prispevka iz proračuna EU. V finančnem smislu to pomeni, da je kljub finančni in gospodarski krizi 500 milijonov EUR iz proračuna EU omogočilo naložbe v višini 16 milijard EUR v obdobju 2007–2010.

Leta 2010 je bilo za mednarodni termonuklearni poskusni reaktor ITER[21] s skupnim podjetjem „Fuzija za energijo“[22] doseženih več ključnih mejnikov. Po sporazumu Sveta ITER iz julija 2010 o osnovi, ki zadeva področje uporabe, razpored in stroške projekta, je Euratom sodeloval z vsemi ostalimi partnerji ITER v zvezi z nadaljnjimi koraki za izboljšanje upravljanja, obvladovanje stroškov in ustrezno zmanjševanje tveganja. To delo se bo nadaljevalo v letu 2011.

Najpomembnejši dosežki

Vmesna ocena sedmega okvirnega programa

Vmesno oceno sedmega okvirnega programa je izvedla skupina desetih neodvisnih strokovnjakov, ki je preverila zasnovo, izvajanje in začetne dosežke programa. Njihovo delo je temeljilo na obsežnem sklopu študij in poročil ter na razgovorih z zainteresiranimi stranmi in osebjem Komisije. Poleg tega je strokovna skupina poleti leta 2010 organizirala splošno in odprto spletno posvetovanje z zainteresiranimi stranmi.

Strokovnjaki so končno poročilo predložili 15. novembra 2010[23], pri čemer je njegovo splošno ključno sporočilo, da sedmi okvirni program poteka po pričakovanjih ter nedvomno pomembno prispeva k evropski znanosti in ERP.

Iz poročila je razvidno, da je sedmi okvirni program do zdaj dosegel zelo pozitivne rezultate, vendar pomembni izzivi ostajajo. Ti izzivi so podrobno opisani v desetih priporočilih, ki zajemajo vprašanja, kot so potreba po boljši integraciji raziskovalnih zmogljivosti in hkratnem zagotavljanju boljšega ločevanja med ravnijo EU in nacionalnimi ravnmi, ohranjanje dosedanje ravni financiranja, zagotavljanje pomembnega napredka pri poenostavitvi programa, razmislek o moratoriju na nove raziskovalne instrumente ter temeljit pregled strategije za mednarodno sodelovanje na področju raziskav.

Uradni odziv Komisije[24] je bil sprejet 9. februarja 2011. Sporočilo je sestavljeno tako, da obravnava vseh deset priporočil strokovne skupine. V sporočilu so podrobno opisani ukrepi, ki jih je treba sprejeti ali predlagati, in smernice, ki jih je treba upoštevati.

V nekaterih primerih so v odzivu navedene omejitve glede tega, kaj lahko Komisija doseže samostojno ter kdaj bo pozvala druge institucije in države članice k podpori pri razvoju skupnih pristopov. V odzivu so podprti tudi sklepi strokovne skupine v zvezi s cilji in izvajanjem prihodnjih programov financiranja. Poleg tega je v njem poudarjeno, da bo potrebna podpora izvajanju strategije Evropa 2020, vključno s cilji Unije inovacij in z njo povezanih vodilnih pobud.

Poenostavitev

Leto 2010 je pomenilo preobrat pri iskanju optimalnega ravnovesja med pomisleki glede poenostavitve in zagotovil. Kljub velikemu napredku, ki je bil dosežen, so povratne informacije zainteresiranih strani še vedno vključevale nekatere pomisleke glede zapletenosti pravil in upravne obremenitve okvirnih programov. Zainteresirane strani in institucije EU so priznale, da je potrebno dodatno prizadevanje za doseganje še enostavnejše in učinkovitejše zasnove, upravljanja, postopkov in orodij.

Komisija je izvedla temeljito analizo možnosti za znatno poenostavitev raziskovalnih programov. Rezultati analize so bili objavljeni v sporočilu o poenostavitvi izvajanja raziskovalnih okvirnih programov z dne 29. aprila 2010[25]. Cilj poenostavitve je bil ustrezno obravnavan tudi v predlogu o revidirani finančni uredbi[26].

Veliko ukrepov, ki jih je predlagala Komisija, je imelo splošno podporo, pri čemer se je v zadnji četrtini leta 2010 poenostavljanje osredotočilo na opredelitev kratkoročnih ukrepov, ki bi se lahko izvedli že v okviru sedmega okvirnega programa. Komisija je zato predložila poenostavitveni sveženj za sedmi okvirni program, ki je bil sprejet 24. januarja 2011[27]. Trenutno se obravnavajo možnosti za temeljitejše spremembe v okviru priprave naslednjih programov na področju raziskovanja in inovacij.

Delovanje skupnih tehnoloških pobud

Podlaga za sedanjih pet skupnih tehnoloških pobud je člen 187 PDEU (prej člen 171 PES). Skupne tehnološke pobude so bile v sedmem okvirnem programu uvedene kot nov mehanizem za izvajanje raziskav na ravni EU.

Skupno podjetje za pobudo za inovativna zdravila (IMI) je partnerstvo med Komisijo in krovno organizacijo evropske farmacevtske industrije, ki temelji na raziskavah, tj. Evropsko federacijo farmacevtske industrije in združenj (EFPIA), za izboljšanje zdravja državljanov z obravnavanjem predkonkurenčnih ozkih grl pri razvoju zdravil. Predviden je skupni prispevek farmacevtske industrije v višini ene milijarde EUR v naravi in enak znesek financiranja v denarju iz proračuna EU. Izvršni urad IMI je prvič polno deloval v letu 2010.

Prva vmesna ocena IMI je bila izvedena konec leta 2010. Strokovnjaki so IMI kot največje javno-zasebno partnerstvo na področju zdravstvenih raziskav na svetu na splošno ocenili pozitivno. Priporočila so usmerjena v nadaljnjo krepitev delovanja IMI.

Skupno podjetje za gorivne celice in vodik (GCV) je začelo samostojno delovati leta 2010. Leta 2010 je bila pripravljena tudi sprememba uredbe Sveta. V tej spremembi je upoštevano, da je raziskovalno združenje postalo tretji član Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik, pri čemer se predlaga, da se prispevek v naravi raziskovalnih organizacij, ki sodelujejo v projektih, šteje kot enakovreden prispevku industrije.

Trenutno se izvaja prva vmesna ocena Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik. Končno poročilo je predvideno spomladi 2011.

Skupno podjetje Čisto nebo (aeronavtika in zračni promet) je začelo samostojno delovati leta 2009, njegovo delovanje pa je postalo ustaljeno leta 2010. V tem letu je bilo objavljenih in ocenjenih pet razpisov za zbiranje predlogov. Poleg tega je Čisto nebo uspešno upravljalo sedem sporazumov o nepovratnih sredstvih za člane (t. i. upravičence), ki pokrivajo 75 % raziskovalnih dejavnosti Čistega neba.

Vmesna ocena Čistega neba je bila izvedena leta 2010. Ocena je bila na splošno pozitivna, vendar je vključevala seznam več kot 40 priporočil na različnih ravneh.

Predvideno je, da bo sporočilo Komisije z odzivi na poročila o vmesni oceni pobud IMI, GCV in Čisto nebo predstavljeno v letu 2011.

Skupno podjetje ARTEMIS za vgrajene računalniške sisteme je leta 2010 objavilo tretji poziv za zbiranje predlogov. Na podlagi dejavnosti na področju raziskav in razvoja je bilo leta 2010 skupaj začetih 10 novih projektov v vrednosti 167,5 milijona EUR. Udeleženci projekta krijejo 50,5 % stroškov projekta, države članice ARTEMIS 32,8 %, skupno podjetje pa 16,7 %. Sredstva Unije torej pomenijo finančni vzvod v razmerju 1 proti 6.

Skupno podjetje ENIAC za tehnologijo na področju nanoelektronike 2020 je začelo samostojno delovati leta 2010, pri čemer je v tem letu objavilo tretji poziv za zbiranje predlogov. Na podlagi dejavnosti na področju raziskav in razvoja je bilo leta 2010 skupaj začetih 10 novih projektov v vrednosti 201 milijona EUR. Udeleženci projekta krijejo 56,5 % stroškov projekta, države članice ENIAC 26,8 %, skupno podjetje pa 16,7 %. Sredstva Unije torej pomenijo finančni vzvod v razmerju 1 proti 6.

Poročilo Komisije o prvi vmesni oceni pobud ARTEMIS in ENIAC je bilo sprejeto 16. decembra 2010[28].

Obeti za leto 2011

Komisija je z zeleno knjigo „ Spremeniti izzive v priložnosti: na poti k skupnemu strateškemu okviru za financiranje raziskav in inovacij v EU“[29] začela široko evropsko javno razpravo, da bi pridobila mnenja o številnih ključnih vprašanjih, na podlagi katerih bi lažje oblikovala skupni strateški okvir ter določila prednostne naloge za prihodnje programe financiranja raziskav in inovacij v EU v obdobju po letu 2013.

V razpravo so vključena vprašanja, kako usmeriti financiranje v reševanje sedanjih izzivov in učinkoviteje podpreti dejavnosti evropskih podjetij na področju inovacij ter hkrati krepiti znanstveno bazo Evrope in ERP. Ugotovitve bodo predstavljene skupnosti zainteresiranih strani, pri čemer bo z njimi o tem potekala razprava.

Naslednji programi financiranja raziskav in inovacij Unije bodo del predlogov Komisije za naslednji večletni finančni okvir, ki bo predstavljen junija 2011. Komisija bo zakonodajne predloge v zvezi s skupnim strateškim okvirom predvidoma sprejela konec leta 2011.

Dodatni viri

Nadaljnje informacije so na voljo v naslednjih javno dostopnih dokumentih:

- letna poročila o spremljanju okvirnega programa in njegovih posebnih programov[30];

- petletna poročila o oceni[31];

- redne objave ključnih podatkov s področja znanosti, tehnologij in konkurenčnosti[32];

- statistični podatki o znanosti in tehnologiji v Evropi (Eurostat)[33];

- študije in analize o raziskovalnih dejavnostih in ukrepih Evropske unije[34];

- letna poročila o dejavnostih Generalnega direktorata za raziskave[35];

- praktične smernice o možnostih financiranja EU na področju raziskav in inovacij[36].

Do večine teh dokumentov je mogoče dostopati ali jih naročiti prek naslednjih spletnih strani:

- stran CORDIS: http://cordis.europa.eu;

- spletna stran Komisije o raziskovalnih dejavnostih: http://ec.europa.eu/research;

- spletna stran ERP: http://ec.europa.eu/research/era;

- spletna stran o naložbah v evropske raziskave: http://ec.europa.eu/invest-in-research;

- spletna stran ERAWATCH: http://cordis.europa.eu/erawatch.

[1] http://ec.europa.eu/europe2020/index_sl.htm.

[2] Evropski svet je leta 2002 določil cilj povečanja intenzivnosti raziskav in razvoja v EU, pri čemer naj bi ta do leta 2010 dosegla približno 3 %.

[3] V obdobju 2000–2009 je bilo povečanje naložb v EU-27 25-odstotno.

[4] http://ec.europa.eu/research/innovation-union/index_en.cfm.

[5] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/intm/118028.pdf.

[6] http://ec.europa.eu/budget/reform/index_en.htm.

[7] Svet je 10. marca 2011 odobril začetek okrepljenega sodelovanja med državami članicami EU za uvedbo enotnega patentnega naziva.

[8] http://ec.europa.eu/invest-in-research/funding/funding02_en.htm.

[9] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/intm/118028.pdf.

[10] Sklepi Sveta 9076/08.

[11] Odbor za ERP je svetovalni organ Sveta in Komisije za strateško usmeritev na področju raziskav in tehnološkega razvoja.

[12] Resolucija Sveta z dne 26. maja 2010 (3016).

[13] Uredba Sveta št. 723/2009 z dne 25. junija 2009.

[14] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2011:071:0020:0031:SL:PDF.

[15] C(2008) 1329.

[16] Te vključujejo: institucionalne reforme, načrtovanje stroškov pri raziskovalnih projektih, svetovno odličnost, zaposlovanje in karierne možnosti za mlade raziskovalce.

[17] Predlogi, ki so uspešno končali vse faze ocenjevanja in so bili navedeni v postopku izbiranja.

[18] Madrid, 18. in 19. maj 2010.

[19] ftp://ftp.cordis.europa.eu/pub/fp7/art169/docs/art-185-bonus_en.pdf.

[20] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm.

[21] http://www.iter.org/.

[22] http://fusionforenergy.europa.eu/.

[23] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm.

[24] COM(2011) 52 konč.

[25] COM(2010) 187.

[26] COM(2010) 815.

[27] C(2011) 174.

[28] COM(2010) 752.

[29] http://ec.europa.eu/research/csfri/index_en.cfm.

[30] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=fp7-monitoring.

[31] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=five-year-assessment.

[32] http://ec.europa.eu/research/era/facts/figures/key_figures_en.htm.

[33] http://ec.europa.eu/eurostat.

[34] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm.

[35] http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm.

[36] http://cordis.europa.eu/eu-funding-guide/home_en.html .