SEZNAM KRATIC IN GLOSAR

EU : Evropska unija

EuropeAid : Urad za sodelovanje Evropske komisije

FAFA : Okvirni finančni in upravni sporazum med Evropsko komisijo in Združenimi narodi

PDEU : Pogodba o delovanju Evropske unije

UNDP : Program Združenih narodov za razvoj

UNRWA : Agencija Združenih narodov za pomoč in zaposlovanje palestinskih beguncev na Bližnjem vzhodu

ZN : Združeni narodi

Deljeno upravljanje : Izvajanje dejavnosti prek mednarodnih organizacij

Izid : Dolgoročnejši učinek, običajno izražen kot širše socialnoekonomske posledice

Izložek : Proizvodi, investicijsko blago in storitve, ki so rezultat razvojne intervencije; vsebujejo lahko tudi spremembe, ki so rezultat intervencije in so relevantne za doseganje izidov

Neposredni stroški : Stroški, ki jih je mogoče neposredno pripisati dejavnosti

Posredni stroški : Stroški, ki jih ni mogoče neposredno pripisati dejavnosti, kot so režijski stroški

Skrbniški sklad : Financiranje instrumentov, s pomočjo katerih donatorji združujejo sredstva

Trajnost : Rezultati so ohranjeni, ko se financiranje EU konča

Učinkovitost : Najboljše razmerje med uporabljenimi viri in doseženimi rezultati

Uspešnost : Doseganje specifičnih zastavljenih ciljev in načrtovanih rezultatov

Vložek : Viri, potrebni za izvedbo dejavnosti, npr. za izvedbo projekta

POVZETEK

I. Evropska komisija je okrepila svoje sodelovanje z Združenimi narodi kot del svoje zaveze k boljšemu usklajevanju pomoči. Znesek sredstev Urada EuropeAid, usmerjenih prek organizacij Združenih narodov, se je s 144 milijonov EUR v letu 2001 povečal na 935 milijonov EUR v letu 2009, največji pa je bil leta 2006, ko je znašal več kot milijardo EUR.

II. To je druga faza dvodelne revizije. Skupno revizijsko vprašanje je bilo, ali Komisija pri usmerjanju sredstev prek Združenih narodov dosega smotrno porabo sredstev. Prvi del je bil posvečen odločanju in spremljanju, njegov zaključek pa je bil, da postopek odločanja o izvajanju pomoči prek ZN ni dokazal, da je to najučinkovitejša in najuspešnejša možnost, ter da je treba nadalje izboljšati sisteme za spremljanje. Posebno poročilo št. 15/2009 o prvi fazi je bilo objavljeno januarja 2010.

III. V drugi fazi se vrednoti doseganje ciljev. Dopolnjuje prvo fazo z oceno tega, ali so prispevki EU, usmerjeni prek organizacij Združenih narodov, uspešen, učinkovit in trajnosten način zagotavljanja pomoči v državah, ki so bile prizadete v konfliktih. Pri reviziji je bil pregledan vzorec projektov v Afganistanu, Iraku in Sudanu iz obdobja 2006–2008.

IV. Sodišče je prišlo do zaključka:

(a) Revizija vzorca projektov je potrdila ključno opažanje iz prve faze, da Komisija iz poročil ZN ne dobi dovolj pravočasnih informacij. Velik delež poročil ima še vedno zamudo, informacije v njih niso dovolj podrobne in osredotočena so na dejavnosti, ne na rezultate.

(b) Ugotovljene so bile pogoste slabosti pri načrtovanju projektov, ki so imele negativne posledice za izvajanje in ocenjevanje projektov.

(c) Komisija je z usmerjanjem sredstev prek ZN dostavila pomoč na območja, na katera bi jo bilo sicer zelo težko usmeriti. Ob upoštevanju visokega tveganja, značilnega za države, ki so bile prizadete v konfliktih, so imele financirane dejavnosti na splošno pozitiven učinek in 10 projektov od 19 v vzorcu je doseglo vse cilje ali vsaj glavne cilje.

(d) Pri večini intervencij v Afganistanu, Iraku in Sudanu je bilo načrtovano obdobje izvajanja preseženo, na splošno zaradi nerealističnega časovnega okvira, določenega v sporazumih o prispevku, pri katerem so bile podcenjene težke razmere v teh državah. Štirje od 19 projektov so bili izvedeni v prvotnem časovnem okviru, pri več projektih pa se je prvotno trajanje več kot podvojilo.

(e) Glede na zahtevne razmere, v katerih se je izvajalo projekte, je na splošno težko zagotoviti trajnost rezultatov. Vendar ima večina doseženih rezultatov po oceni razumne možnosti za trajnost.

(f) Komisija se ni dovolj posvetila vidikom učinkovitosti, saj so imele ocene stroškov omejen obseg in niso bile sistematično dokumentirane. Poleg tega je Sodišče na tem področju ugotovilo pomanjkljivosti pri skoraj polovici projektov v vzorcu (pri devetih od 19), pri sedmih projektih pa ni bilo na voljo dovolj informacij.

V. Sodišče na podlagi svojih opažanj izreka priporočila za nadaljnje izboljšanje uspešnosti in učinkovitosti intervencij:

(a) Sporazumi o prispevku bi morali vsebovati cilje, ki so dobro prilagojeni specifičnim razmeram, količinsko opredeljene kazalnike za merjenje doseganja teh ciljev, kjer je mogoče, in realističen časovni okvir;

(b) Poročanje o financiranih dejavnostih bi bilo treba nadalje izboljšati, da se Komisiji omogoči pravočasno ocenjevanje uspešnosti in učinkovitosti financiranih projektov. Komisija bi morala spremljati vse primere, v katerih je poročanje ocenjeno kot nezadovoljivo;

(c) Opraviti bi bilo treba sistematično oceno učinkovitosti financiranih projektov in razviti merila uspešnosti za standardne stroške, kjer je to mogoče storiti.

ZEMLJEVID Z DRŽAVAMI, KI JIH JE ZAJELA REVIZIJA

+++++ TIFF +++++

Vir: Eurostat.

UVOD

PODROČJE REVIZIJE

1. V zadnjih dveh desetletjih so potekala prizadevanja za usklajevanje in poenotenje sodelovanja pri razvoju zaradi nadaljnjega povečanja uspešnosti pomoči. Ta osredotočenost na rezultate se je odražala predvsem v razvojnih ciljih tisočletja iz leta 2000.

2. Komisija je nadaljevala to politiko tako, da se je s Pariško deklaracijo o učinkovitosti pomoči iz leta 2005 in Evropskim soglasjem o razvoju zavezala k usklajevanju pomoči v tesnem sodelovanju z mednarodnimi organizacijami, kot so Združeni narodi.

3. Zaradi odločitve o okrepitvi sodelovanja z ZN, pa tudi zaradi hudih kriz v Afganistanu, Iraku in Sudanu, se je pomoč Komisije, ki se izvaja prek organizacij ZN, močno povečala. Že samo sredstva Urada za sodelovanje EuropeAid (EuropeAid) Komisije, ki se usmerjajo prek ZN, so se s 144 milijonov EUR v letu 2001 povečala na 935 milijonov EUR v letu 2009 in leta 2006 dosegla celo več 1 milijardo EUR (glej diagram 1).

DIAGRAM 1

PRISPEVKI URADA EUROPEAID ORGANIZACIJAM ZN V OBDOBJU 2001–2009 (V MILIJONIH EUR)

+++++ TIFF +++++

Vir: Evropska komisija.

OKVIR POLITIKE

4. Način izvrševanja proračuna EU prek mednarodnih organizacij, kot so ZN, se imenuje deljeno upravljanje [1]. Osnovno načelo deljenega upravljanja je, da se določene naloge izvajanja prenesejo na mednarodne organizacije ob zanašanju na njihove kontrolne sisteme, vendar ima skupno odgovornost za upravljanje proračuna in zagotavljanje smotrnosti porabe še vedno Komisija [2].

5. Sredstva EU, ki so usmerjena prek organizacij Združenih narodov, je mogoče izvajati na naslednje načine:

(a) s prispevki specifičnim projektom kot edini donator ali z drugimi donatorji;

(b) s prispevki v večdonatorske skrbniške sklade [3], ki se običajno uporabljajo v kriznih razmerah (po konfliktih ali nesrečah). Osnovni namen skrbniških skladov je, da donatorji vanje prispevajo, ne da bi sredstva namenili za določene dejavnosti ali cilje (ni "namenskega financiranja"). Nato se določijo splošni cilji za sklad kot celoto, ki so lahko podrobneje opredeljeni v ciljih s tem povezanih projektov ali dejavnosti. Približno 26 % prispevkov organizacijam ZN se izvede prek večdonatorskih skrbniških skladov [4]. Primera sta intervenciji v Afganistanu in zlasti v Iraku, kjer je bilo financiranje Komisije do pred kratkim usmerjeno skoraj izključno prek večdonatorskih skrbniških skladov;

(c) s prispevki v splošni proračun katere od organizacij ZN. Ta specifični pristop se uporablja za Agencijo Združenih narodov za pomoč in zaposlovanje palestinskih beguncev na Bližnjem vzhodu (UNRWA) na zasedenem palestinskem ozemlju. Letni prispevek Komisije, ki znaša 66 milijonov EUR, predstavlja približno četrtino splošnega proračuna UNRWA.

6. Prispevke EU urejajo naslednji predpisi in sporazumi:

(a) finančna uredba Evropskih skupnosti, ki določa osnovna načela za usmerjanje sredstev prek mednarodnih organizacij. Podrobno določa, v katerih primerih je mogoče uporabiti deljeno upravljanje in kot pogoj zanj navaja, da mednarodna organizacija uporablja mednarodno sprejete standarde za računovodstvo, revizijo, notranje kontroliranje in oddajo javnih naročil;

(b) okvirni finančni in upravni sporazum (FAFA) iz leta 2003 med EU in ZN in drugi sorodni sporazumi, s katerimi se zahteve finančne uredbe skuša prenesti v pogodbene zahteve. FAFA velja za vse sporazume o financiranju, sklenjene med Komisijo in ZN, in določa okvir, katerega namen je krepiti sodelovanje tako, da organizacijam ZN omogoča upravljanje s prispevki v skladu z njihovimi lastnimi postopki;

(c) sporazum o prispevku, ki se podpiše za vsak ukrep ZN, ki ga financira Komisija. V njem so navedeni znesek financiranja, cilji ukrepa, dejavnosti, ki jih je treba izvesti, rok za njihovo izvedbo in zahteve po poročanju.

OBSEG REVIZIJE IN REVIZIJSKI PRISTOP

7. Predmet te revizije je pomoč Komisije, ki je usmerjena prek organizacij Združenih narodov. Predstavlja drugi del revizije, razdeljene v dve fazi [5].

8. Skupno revizijsko vprašanje prve in druge faze je bilo, ali Komisija pri usmerjanju sredstev prek Združenih narodov dosega smotrno porabo sredstev.

9. V prvi fazi se je obravnavalo sisteme za odločanje in spremljanje. Glavni ugotovitvi sta bili:

(a) da postopek odločanja o izvajanju pomoči prek ZN ni dokazal, da je to najučinkovitejša in najuspešnejša možnost;

(b) da ureditve spremljanja niso zagotavljale ustreznih informacij o trdnosti finančnih postopkov in doseganju ciljev.

10. V drugi fazi je bilo ovrednoteno doseganje ciljev. Dopolnjuje prvo fazo z oceno tega, ali so prispevki EU, usmerjeni prek organizacij Združenih narodov, uspešen, učinkovit in trajnosten način zagotavljanja pomoči v državah, ki so bile prizadete v konfliktih [6]. V drugi fazi se niso pregledali ukrepi Komisije za obravnavanje vprašanj, sproženih v prvi fazi.

11. Revizija je bila, zlasti zaradi pomembnosti, usmerjena na države, ki so bile prizadete v konfliktih. Sedem od desetih držav, ki so v obdobju od leta 2006 do 2008 prejele največ financiranja, usmerjenega prek ZN, je bilo prizadetih v konfliktih: Irak, Palestina, Afganistan, Sudan, Slonokoščena obala, Somalija in Šrilanka. Teh sedem držav je prejelo 39 % skupnega financiranja EuropeAid, usmerjenega prek ZN, preostalih 61 % pa je bilo porazdeljenih med več kot 80 držav (glej diagram 2).

12. Revizijsko vprašanje se je obravnavalo s pregledom vzorca projektov v Afganistanu, Iraku in Sudanu v obdobju 2006–2008. Tem trem državam je bila namenjena približno četrtina vseh sredstev EU, ki so bila v tem obdobju usmerjena prek organizacij ZN. Projekti so bili izbrani na osnovi pomembnosti. Predstavljali so približno 80 % skupnih prispevkov tem trem državam v obdobju 2006–2008 (glej diagram 3).

13. Najpogostejše dejavnosti projektov v vzorcu so bile odstranjevanje min, pomoč beguncem, priprava volitev, rehabilitacija in krepitev zmogljivosti.

DIAGRAM 2

DRŽAVE, KI SO PREJEMALE SREDSTVA EU, USMERJENA PREK ZN, V OBDOBJU 2006–2008 (V MILIJONIH EUR IN %)

+++++ TIFF +++++

Vir: Evropska komisija.

14. Revizijski rezultati temeljijo na:

(a) analizi splošne dokumentacije o sredstvih, usmerjenih prek ZN, vključno z vrednotenjem, ki ga je o svojem sodelovanju z ZN opravila Komisija;

(b) pregledu dokumentacije za vzorec 23 prispevkov 19 projektom (vključno s tremi skrbniškimi skladi) na podlagi sporazumov o prispevku, finančnih poročil, poročil o napredku in revizijskih poročil (glej Prilogo);

(c) pogovorih z uslužbenci Komisije in ZN;

(d) reviziji na kraju samem v Sudanu;

(e) sestankih v uradu UNDP za večdonatorske skrbniške sklade v New Yorku.

DIAGRAM 3

SKUPNO FINANCIRANJE V OBDOBJU 2006–2008 IN VELIKOST VZORCEV

+++++ TIFF +++++

Vir: Evropska komisija.

15 Pri odločitvi o financiranju projektov v državah, ki so bile prizadete v konfliktih, se pojavlja visoka stopnja tveganja, ki ga je mogoče ublažiti le do določene mere. Vprašanje, ali je to pripadajoče tveganje sprejemljivo, je politična odločitev in zato pri reviziji ni bilo obravnavano.

16. Za dve od treh držav (Irak in Afganistan) ni bilo mogoče izvesti obiskov na kraju samem, ker sta bili v času revizije v razmerah po konfliktih ali celo v konfliktnih razmerah. To je omejilo oceno uspešnosti, učinkovitosti in predvsem trajnosti.

OPAŽANJA

SISTEMI ZA SPREMLJANJE IN NAČRTOVANJE PROJEKTOV KOT KLJUČNI DEJAVNIKI USPEŠNOSTI IN UČINKOVITOSTI

17. V tem delu poročila so predstavljene revizijske ugotovitve o ključnih vidikih učinkovitosti, uspešnosti in trajnosti. Za zagotovitev njihove dosegljivosti je treba nujno vzpostaviti potrebne osnovne elemente, pri katerih sta med najpomembnejšimi dobro načrtovanje projektov ter ustrezno spremljanje in poročanje. Ti vplivajo na vse stopnje postopka, od njegovega začetka do zagotavljanja, da se financirani ukrepi nadaljujejo tudi v bližnji prihodnosti.

18. Spremljanje je bilo v prvi fazi revizije obravnavano z vidika ocenjevanja, kako močni so vzpostavljeni sistemi. Druga faza revizije dopolnjuje prejšnjo, kot je opisano v odstavku 10.

SPREMLJANJE PROJEKTOV JE TREBA IZBOLJŠATI

19. Ko se je Komisija odločila pomoč nameniti državam, ki so bile prizadete v konfliktih, je s tem sprejela visoko stopnjo pripadajočega tveganja za rezultate. Poleg tega odločitev o intervencijah v teh državah pogosto zahteva pomoč posrednikov, kot so ZN, zato obstaja le omejena možnost za spremljanje financiranih intervencij na kraju samem. Zaradi tega se mora Komisija bolj kot pri drugih dejavnostih, ki jih financira EU, zanašati na informacije tretjih strani in skoraj nima možnosti, da bi jih potrdila iz drugih virov.

20. V teh razmerah se mora Komisija v veliki meri zanašati na poročila ZN. V skladu s FAFA so poročila za vsak sporazum o prispevku obvezna vsaj enkrat letno, končno poročilo pa je treba zagotoviti v šestih mesecih po koncu obdobja izvajanja.

21. Informacije, ki jih je treba zagotoviti v poročilih, so določene v sporazumu o prispevku za vsako financirano dejavnost [7]. Za izboljšanje kakovosti poročil ZN so bile leta 2007 uvedene smernice za poročanje [8]. V skladu z njimi bi se morala poročila o projektih osredotočati na rezultate in ne na dejavnosti ter tako omogočati primerjavo med cilji v sporazumu o prispevku in dejanskimi dosežki.

22. Vzorec projektov, ki je bil ocenjen v drugi fazi, je potrdil glavne ugotovitve prve faze revizije, ker je za velik delež poročil veljalo:

(a) da so imela veliko zamudo;

(b) da so opisovala dejavnosti in ne vmesnih in končnih rezultatov;

(c) da niso vsebovala dovolj podrobnih informacij, da bi bilo mogoče oceniti uspešnost in učinkovitost.

Fotografija 1 – Gradbena dela pri projektu "krepitev zmogljivosti države Kartum pri oblikovanju in izvajanju urbanistične politike" (Sudan)

+++++ TIFF +++++

Vir: Evropsko računsko sodišče.

OKVIR 1

POROČANJE O SLABOSTIH PROJEKTOV V VZORCU

Zamude pri poročilih

Podpora za peti popis prebivalstva v Sudanu:

Obdobje izvajanja projekta popisa prebivalstva v Sudanu je trajalo od aprila 2006 do junija 2009. V času revizije je bilo na voljo le poročilo iz leta 2007, kar pomeni, da ni bilo predloženo ne poročilo za leto 2008 ne končno poročilo, za katerega je bil rok decembra 2009.

Nujna infrastrukturna podpora Ministrstvu za pravne zadeve in ustavni razvoj ter sodstvu v Južnem Sudanu:

Rok za končno poročilo je bil september 2009, vendar v času revizije še ni bilo na voljo.

Premalo informacij

Začasni program za razorožitev, demobilizacijo in ponovno vključevanje (IDDRP):

Čeprav končno poročilo kaže, da se je obseg dela močno spremenil (odhodki so bili zmanjšani za več kot 70 % in več dejavnosti ni bilo izvedenih), te spremembe niso bile niti omenjene v prejšnjih poročilih, prav tako pa ni bilo drugih dokazov, da je bila Komisija obveščena.

Krepitev zmogljivosti nove uprave v Južnem Sudanu:

65 % odhodkov v končnem poročilu je bilo prijavljenih kot "pretekli odhodki", brez vsake dodatne razlage o vrsti ali vsebini zadevnih stroškov.

Nadaljnja podpora za volitve v Afganistanu:

O tem projektu ni bilo nobenega posebnega poročila, čeprav so bila izvršena vsa plačila. Dejansko so bila na voljo samo splošna poročila o volitvah.

SLABOSTI PRI NAČRTOVANJU PROJEKTOV OVIRAJO USPEŠNOST IN UČINKOVITOST TER NJUNO OCENJEVANJE

23. Ustrezno načrtovanje projekta je osnova tako za uspešnost kot za učinkovitost. Sodišče je preučilo:

- ali so bili cilji, določeni v sporazumu o prispevku, jasni in realistični;

- ali so bili, kjer je mogoče, opredeljeni kazalniki;

- ali je bil časovni okvir dobro prilagojen specifičnim razmeram in proračun dovolj podroben, da je mogoče oceniti zlasti učinkovitost [9].

24. Velika večina sporazumov o prispevku v vzorcu (18 od 19) je vsebovala eno ali več naslednjih slabosti:

(a) nespecifični cilji: zaradi njih ni mogoče izmeriti uspešnosti, ker ni jasno, kaj bi bilo treba doseči. To velja tudi za cilje, ki so tako nedoločni, da bodo v vsakem primeru doseženi (zanje so značilni izrazi kot "podpirati …"). Poleg tega je za rezultate in zlasti učinek projekta bolj verjetno, da bodo omejeni, če zastavljeni cilji od samega začetka niso jasni;

(b) manjkajoči kazalniki: brez kazalnikov niti Komisija niti ZN ne morejo ustrezno meriti uspešnosti, slediti rezultatom ter spremljati dejavnosti in širših izložkov, zato pa tudi ne pravočasno uvesti popravnih ukrepov;

(c) ni temeljnih meril: brez temeljnih meril ni mogoče meriti izboljšav, ker ni informacij o stanju pred začetkom intervencije, zato tudi ne o tem, s čim bi bilo treba primerjati rezultate;

(d) šibka logična povezava med dejavnostmi in cilji: zaradi sredstev, s katerimi se financirajo dejavnosti projekta, bi morali biti doseženi cilji projekta. Vendar logična povezava med dejavnostmi in skupnimi cilji, zlasti dolgoročnimi, ni vedno jasna. Posledično se lahko zgodi, da so dejavnosti uspešno končane, vendar načrtovani učinek projektov ni dosežen;

(e) nerealističen časovni okvir: zaradi tega se izvajanje projekta na eni od poznejših stopenj podaljša, kar zahteva dodatno delo in sredstva Komisije in ZN;

(f) podcenjevanje tveganj: čeprav je tveganje v državah, ki so bile prizadete v konfliktih, posebno visoko in ga je posebno težko oceniti, je pomembno, da se ga na stopnji načrtovanja ustrezno upošteva.

USPEŠNOST IN TRAJNOST FINANCIRANIH DEJAVNOSTI

DEJAVNOSTI, KI JIH JE FINANCIRALA KOMISIJA, SO V TEŽKIH RAZMERAH DOSEGLE NEKATERE DOBRE REZULTATE

25. Uspešnost je pri tej reviziji v skladu s finančno uredbo opredeljena kot doseganje ciljev in rezultatov. Sodišče je ocenilo uspešnost vzorca z 19 projekti, tako da je cilje, načrtovane v sporazumu o prispevku, primerjalo z dejanskimi dosežki. Uspešnost je bila ocenjena kot:

dobra | če so bili doseženi vsi cilji pri izložkih in izidu ali pa je verjetno, da bodo doseženi |

manjše slabosti | če je verjetno, da bodo doseženi le glavni cilji |

resne slabosti | če bo projekt le delno dosegel glavne cilje |

nezadovoljiva | če glavni cilji niso bili ali ne bodo doseženi |

26. Sodelovanje z organizacijami ZN je omogočilo pomoč v zelo težkih operativnih razmerah. Čeprav so bili pri dveh projektih cilji v celoti doseženi in sta bila zato ocenjena kot "dobra", so se pri osmih pokazale "manjše slabosti" in pri petih "resne slabosti". Dva projekta zaradi specifičnih okoliščin nista bila izvedena in zato nista dosegla svojega glavnega cilja, zato sta ocenjena kot "nezadovoljiva". Primeri ugotovljenih slabosti so v okviru 2, skupni rezultat pa je v diagramu 4 in Prilogi.

27. Rezultati zaradi premalo informacij niso mogli biti ocenjeni v naslednjih primerih:

(a) pri enem projektu ni bilo nobenega specifičnega poročila o financiranem projektu, čeprav so bila izvršena vsa izplačila;

(b) en velik projekt je bil skrbniški sklad, pri katerem so se cilji, navedeni v sporazumu o prispevku, nanašali na sklad kot celoto, zato so bili bolj splošne narave. Čeprav so bili za s tem povezane projekte določeni bolj specifični cilji, ne more biti jasne povezave med doseganjem ciljev projekta in splošnih ciljev v sporazumu o prispevku. Zato bo uspešnost mogoče oceniti šele, ko bo sklad zaprt, vendar je v času revizije še deloval.

DIAGRAM 4

USPEŠNOST PROJEKTOV V VZORCU (PO ŠTEVILU PROJEKTOV IN ZADEVNIH ZNESKIH)

+++++ TIFF +++++

Vir: Evropsko računsko sodišče.

OKVIR 2

PRIMERI USPEŠNOSTI

Projekt, za katerega je verjetno, da bo dosegel načrtovane rezultate

Podpora vračanju in ponovni vključitvi povratnikov in notranje razseljenih oseb v Iraku:

Projekt je v času revizije še potekal, vendar po poročilu iz septembra 2009 program poteka po načrtu in uresničenih je že več dejavnosti, kot so zagotavljanje zatočišč in varne pitne vode, pri nekaterih pa so rezultati celo presegli pričakovanja.

Projekti, ki niso dosegli načrtovanih rezultatov

Odstranjevanje min v Afganistanu:

Načrtovani rezultati projekta niso bili doseženi, saj so bile mine dejansko odstranjene le na 1,6 km2 od 26,6 km2, kot je bilo določeno v sporazumu o prispevku.

Nujna infrastrukturna podpora Ministrstvu za pravne zadeve in ustavni razvoj ter sodstvu v Južnem Sudanu:

Projekt se je končal marca 2009, ne da bi zagotovil glavni izložek, izgradnjo stavb za Ministrstvo za pravne zadeve in za sodstvo v Južnem Sudanu. Po več zamudah in podaljšanjih pogodbe je podizvajalsko gradbeno podjetje postalo nesolventno in izkazalo se je, da so bančna jamstva ponarejena. V času revizije je še potekala razprava o znesku, ki ga je treba izterjati.

Projekt, katerega učinek ni jasen

Mednarodni sklad za obnovo Iraka:

Razen cilja prepolovitve stopnje umrljivosti dojenčkov, za katerega so bili določeni podcilji in razpoložljive informacije kažejo, da ni bil dosežen, ni bilo mogoče oceniti, v kakšnem obsegu so bili doseženi drugi dolgoročni cilji, ker niso bili določeni nobeni kazalniki ali temeljna merila in ni bilo na voljo nobenih zanesljivih statističnih podatkov.

28. Pri revidiranem vzorcu ni bila ugotovljena nobena povezava med velikostjo projekta ali vrsto financirane dejavnosti in njeno uspešnostjo.

29. Resne slabosti, ugotovljene pri več projektih, so bile na splošno rezultat pomanjkljivega načrtovanja projektov in pomanjkanja spremljanja na poznejši stopnji.

Fotografija 2 – Gradnja pisarn pri projektu "nujna infrastrukturna podpora Ministrstvu za pravne zadeve in ustavni razvoj ter sodstvu v Južnem Sudanu"

+++++ TIFF +++++

Vir: Evropsko računsko sodišče.

REZULTATI POGOSTO NISO DOSEŽENI V NAČRTOVANEM OBDOBJU IZVAJANJA

30. Časovni okvir vsakega projekta je določen v njegovem sporazumu o prispevku. Spoštovanje tega časovnega okvira vpliva na uspešnost in učinkovitost, ker:

(a) se zaradi zamud podaljša trajanje projektov, kar zahteva dodatno delo uslužbencev Komisije;

(b) podaljšanja trajanja povzročajo povečanje nekaterih kategorij stroškov, kot so stroški za osebje, ki jih je treba financirati iz fiksnega prispevka Komisije. Zato je za temeljne dejavnosti projekta na voljo manj sredstev. Če ni na razpolago drugih sredstev, je treba zaradi tega okrniti dejavnosti projekta;

(c) zamude pri izvajanju zmanjšujejo zaupanje zadevnih strani in lahko vplivajo na ugled Komisije, kot je bilo jasno opaziti pri dveh projektih v Sudanu.

31. Pri veliki večini projektov v vzorcu je bilo prvotno obdobje izvajanja močno preseženo. V veliki meri je bila to posledica dejstva, da je bil v sporazumih o prispevku podcenjen čas, potreben za doseganje nekaterih rezultatov, ker niso bile dovolj upoštevane težke razmere v državah.

32. Štirje projekti od 19 so bili izvedeni v prvotno predvidenem časovnem okviru. V 12 primerih je bil časovni okvir presežen, pri petih med njimi pa se je obdobje izvajanja podvojilo ali več kot podvojilo. Dva projekta od štirih, ki so bili izvedeni v prvotnem časovnem okviru, sta bila projekta odstranjevanja min. Podrobnosti o ugotovljenih zamudah so v Prilogi in diagramu 5.

33. Pri ostalih treh projektih ima ocena pravočasnosti izvajanja omejen pomen, ker:

(a) so bila pri dveh skrbniških skladih od treh (v Sudanu in Iraku) obdobja izvajanja, določena v sporazumih o prispevku, sicer pravno zavezujoča, vendar niso imela praktičnega učinka, ker sta bila relevantna časovna razporeda časovna razporeda za same sklade;

(b) je pri enem projektu ocena časovnega okvira še vedno predhodna, saj je bil projekt v zgodnji stopnji izvajanja.

DIAGRAM 5

PODALJŠANJE PRVOTNEGA OBDOBJA IZVAJANJA PO PROJEKTIH

+++++ TIFF +++++

(1) Pri teh dveh skrbniških skladih so bila obdobja izvajanja določena v pravno zavezujočih dokumentih, vendar vendar niso imela skoraj nobenega praktičnega učinka.

(2) V času revizije je bilo izvajanje tega projekta še na zgodnji stopnji.

(3) V času revizije je potekala razprava o 12-mesečnem podaljšanju, vendar to še ni bilo odobreno.

Vir: Evropsko računsko sodišče.

ZA VEČINO REZULTATOV JE VERJETNO, DA BODO TRAJNI

34. Pri tej reviziji je trajnost opredeljena kot obseg, v katerem so bili rezultati ohranjeni po koncu financiranja Komisije.

35. Ker večina projektov v vzorcu še ni zaprta, je bila pri reviziji preučena verjetna trajnost njihovih rezultatov. Osnova za to oceno je bil obseg, v katerem so bili izpolnjeni potrebni pogoji za trajnost, tj. lastništvo upravičenca, nadaljnje financiranje, potrebno strokovno znanje in politične razmere v državi ali regiji. Trajnost je bila ocenjena kot:

dobra | če so bili rezultati trajni ali je zanje zelo verjetno, da bodo trajni, ker so izpolnjeni vsi pogoji za trajnost |

manjše slabosti | če niso izpolnjeni vsi pogoji za trajnost, vendar bodo glavni rezultati verjetno vseeno trajni |

resne slabosti | če ni izpolnjenih več pogojev ali pomembni pogoji za trajnost, zato obstajajo upravičeni dvomi o trajnosti glavnih rezultatov projektov |

nezadovoljiva | v primeru, ko so obstajali dokazi, da rezultati ne bodo ohranjeni |

36. Trajnost štirih projektov v vzorcu je bila ocenjena kot "dobra". Pet jih je imelo "manjše slabosti", dva "resne slabosti", pri enem pa je bila trajnost ocenjena kot "nezadovoljiva". Sedmih projektov ni bilo mogoče oceniti, ker so bili v zgodnji fazi izvajanja (v treh primerih) ali je bilo na voljo premalo informacij (v dveh primerih) ali niso dosegli svojih glavnih ciljev, zato ni bilo rezultatov, ki bi bili lahko trajni (v dveh primerih). Pregled rezultatov je v Prilogi in diagramu 6, primeri pa v okviru 3.

37. Vzorec revidiranih projektov je pokazal, da je pomembnost pogojev za trajnost različna. Dejansko je bilo najverjetneje, da bodo trajni projekti, za katere je bilo značilno močno lastništvo v kombinaciji s politično stabilnostjo.

DIAGRAM 6

TRAJNOST REZULTATOV (PO ŠTEVILU PROJEKTOV IN ZADEVNIH ZNESKIH)

+++++ TIFF +++++

Vir: Evropsko računsko sodišče.

OKVIR 3

PRIMERI TRAJNOSTI

Projekti, za katere je verjetno, da bodo trajni

Podpora za peti popis prebivalstva v Sudanu:

Čeprav ni bilo izhodne strategije, sta lastništvo upravičenca in prihodnje financiranje, predvideno v proračunu, zadostna. Zato so bili rezultati trajni vsaj do časa revizije, ki je potekala leto dni po koncu obdobja izvajanja.

Krepitev zmogljivosti države Kartum pri zagotavljanju storitev poklicnega usposabljanja v Sudanu:

Centri za usposabljanje, ki so bili financirani v okviru tega projekta, še ne delujejo. Vendar je verjetno, da bodo glavni rezultati trajni, zlasti zaradi močnega lastništva upravičenca.

Projekti s slabostmi pri trajnosti

Skrbniški sklad za javni red in mir v Afganistanu:

Glavni cilj skrbniškega sklada za javni red in mir je izplačevanje plač policistov v Afganistanu. Zaradi omejenih finančnih zmogljivosti v Afganistanu bo sklad pri nadaljevanju svojih dejavnosti srednje- do dolgoročno ostal odvisen od nadaljnjega financiranja donatorjev.

Fotografija 3 – Oprema za center za usposabljanje v okviru projekta "krepitev zmogljivosti države Kartum pri zagotavljanju storitev poklicnega usposabljanja v Sudanu"

+++++ TIFF +++++

Vir: Evropsko računsko sodišče.

UČINKOVITOST FINANCIRANIH DEJAVNOSTI

38. Učinkovitost je eno od načel dobrega finančnega poslovodenja, kot je določeno v finančni uredbi [10]. Učinkovitost je tudi eden od ciljev, sprejetih v Evropskem soglasju o razvoju [11].

39. V skladu s finančno uredbo je učinkovitost pri tej reviziji opredeljena kot najboljše razmerje med uporabljenimi sredstvi in doseženimi rezultati.

40. Cilj Sodišča je bil ugotoviti, v kakšni meri so ocene stroškov in spremljanje, ki jih izvaja Komisija, zagotavljali, da so bili stroški v proračunih in finančnih poročilih razumni glede na zagotovljene storitve. Pri tem je Sodišče opazilo primere projektov, ki kažejo znamenja neoptimalnega razmerja med stroški in rezultati, zlasti primere visokih upravnih stroškov.

NEUSTREZNA OCENA STROŠKOV PROJEKTA

41. Proračuni, določeni v sporazumih o prispevku, pogosto niso dovolj podrobni za pravilno oceno razumnosti stroškov in za olajšanje ocenjevanja učinkovitosti.

42. Komisija se pri ocenjevanju stroškov v obdobju trajanja projekta pogosto osredotoča na upravičenost stroškov, precej manj pozornosti pa namenja vidikom učinkovitosti. Običajno ocene niso niti sistematične niti ustrezno dokumentirane.

43. Ni sistematične uporabe razpoložljivih mehanizmov za primerjanje stroškov, kot so:

(a) primerjanje enakih cenovnih kategorij različnih projektov (npr. stroški za osebje za podobne funkcije);

(b) izračunavanje in primerjanje razmerij stroškov (npr. delež stroškov za mednarodno osebje pri skupnih stroških za osebje, delež stroškov za vzdrževanje pri stroških za opremo);

(c) primerjanje z merili uspešnosti (npr. povprečni stroški odstranjevanja min na določenem območju in povprečni stroški popisa na prebivalca).

V PROJEKTIH V VZORCU SO BILE UGOTOVLJENE POMANJKLJIVOSTI

44. Pri devetih od 19 pregledanih projektov so bile ugotovljene visoke ravni stroškov, brez dokazov, da so ti stroški izboljšali zagotovljene storitve (primeri so navedeni v okviru 4). Ocena ni bila mogoča za sedem projektov, ker v finančnih poročilih ni bilo na voljo dovolj informacij. Povzetek rezultatov je v Prilogi in diagramu 7.

DIAGRAM 7

UČINKOVITOST PROJEKTOV V VZORCU (PO ŠTEVILU PROJEKTOV IN ZADEVNIH ZNESKIH)

+++++ TIFF +++++

Vir: Evropsko računsko sodišče.

45. Pojavnost visokih stroškov je bila opažena predvsem na naslednjih področjih:

(a) Posredni stroški: Komisija v skladu s FAFA za posredne stroške organizacije ZN prispeva do 7 % zneska neposrednih stroškov. Člen 5.1 sporazuma FAFA tudi zahteva, da podizvajanje ne bi smelo privesti do višjih stroškov. Vendar so bili pri reviziji opaženi projekti, pri katerih so izvajalski partnerji, ki so bili pogosto druge organizacije ZN, zaračunali posredne stroške poleg 7 % neposrednih stroškov, predvidenih v sporazumu FAFA, podizvajalci pa so bili najeti brez dokazov, da to ni povzročilo višjih stroškov.

(b) Zmanjšanje obsega dejavnosti se ne odraža v stroških: nadaljnje spremljanje primerov, v katerih zaradi zmanjšanja ravni dejavnosti nastopijo težave ali v poročilih ZN ni dovolj informacij, ni bilo ustrezno. Pri dveh projektih zmanjšanje obsega dela ni privedlo do enakovrednega zmanjšanja prispevka EU.

Fotografija 4 – Pisarne, zgrajene v okviru "programa za obnovo proizvodnih zmogljivosti v Sudanu"

+++++ TIFF +++++

Vir: Evropsko računsko sodišče.

OKVIR 4

PRIMERI POMANJKLJIVOSTI PRI PROJEKTNIH STROŠKIH

Posredni stroški

Krepitev zmogljivosti nove uprave v Južnem Sudanu:

Ta skrbniški sklad, v katerega je EU prispevala 1,9 milijona EUR, je izvajala organizacija ZN, ki je za posredne stroške prejela prispevek v višini 3 %. Vendar je bilo dejansko (finančno) poslovodenje projekta oddano v podizvajanje zasebni družbi, ki je zaračunala še 10 % skupnih stroškov, zato so skupni upravni stroški znašali več kot 13 %.

Program za obnovo proizvodnih zmogljivosti v Sudanu (SPCRP):

Poleg 7 % posrednih stroškov je bila drugi organizaciji ZN izplačana provizija za upravljanje (187 338 USD) za storitve, opravljene pri tem projektu (npr. gradnja pisarn).

Zmanjšanje obsega

Odstranjevanje min v Afganistanu:

Čeprav je bilo obdobje izvajanja skrajšano z 12 mesecev na tri mesece in je projekt dejansko le deloma dosegel svoje cilje, se znesek, zaračunan Komisiji, ni zmanjšal.

Začasni program za razorožitev, demobilizacijo in ponovno vključevanje (IDDRP):

V končnem poročilu je navedeno, da se je obseg dela zmanjšal, zato so se skupni stroški znižali za 70 %. Vendar to ni privedlo do enakovrednega zmanjšanja prispevka Komisije, ki se je zmanjšal le za 12 % in zdaj predstavlja 65 % skupnih stroškov namesto načrtovanih 20 %.

Fotografija 5 – Komunikacijski in informacijski center za "program obnove in rehabilitacije v sudanskih skupnostih (RRP)"

+++++ TIFF +++++

Vir: Evropsko računsko sodišče.

ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA

46. Prisotnost in dejavnosti ZN na območjih, ki so bila prizadeta v konfliktih, nudijo Komisiji možnost za posredovanje svoje pomoči v težkih razmerah. Vendar zagotavljanje pomoči na območjih, ki so bila prizadeta v konfliktih, povzroča posebne težave, od katerih je mogoče premagati le nekatere. Ker lahko Komisija le v zelo omejenem obsegu izvaja pregledovanje na kraju samem, se mora, da bi nadomestila to pomanjkanje neposrednega spremljanja, bolj zanašati na izvajalski organ.

47. Sodišče je prišlo do zaključka, da je bilo glede na okoliščine doseženih nekaj dobrih rezultatov in da ima večina rezultatov zadevnih projektov razumne možnosti za trajnost. Vendar so neustrezno načrtovanje projektov in pomanjkljivosti pri spremljanju in poročanju prispevali k slabostim, ugotovljenim pri projektih. Komisija se ne osredotoča dovolj na element učinkovitosti in na zagotavljanje, da iz poročil ZN pridobi potrebne povratne informacije.

NAČRTOVANJE PROJEKTOV

48. Načrtovanje projektov je običajno neustrezno, saj so se pri 18 od 19 pregledanih projektov pojavile pomanjkljivosti v procesu načrtovanja. Zato ni bilo jasno, kaj je bilo treba doseči in kako bi bilo mogoče oceniti uspeh projektnih dejavnosti. Slabo načrtovanje projektov je bilo eden od dejavnikov, ki so prispevali k slabostim, ugotovljenim v pregledanih projektih.

PRIPOROČILO 1

Komisija bi morala zagotoviti, da so za projekte, ki so jim namenjena njena sredstva, določeni jasni praktični cilji. Cilje bi bilo treba, kjer je mogoče, količinsko opredeliti, da se olajša izvrševanje in spremljanje projektov ter Komisiji zagotovijo koristne povratne informacije. Jasno bi bilo treba določiti povezavo med projektnimi dejavnostmi, cilji projekta in širšimi cilji.

Poleg tega bi moral biti časovni okvir v sporazumu o prispevku bolje prilagojen projektnemu okolju, da na poznejši stopnji ni dolgotrajnih in dragih podaljšanj obdobja izvajanja.

Podrobnost navedb v proračunu je osnova za kasnejša poročila, zato bi moral proračun vsebovati vse informacije, ki so potrebne za ocenjevanje zlasti učinkovitosti financiranih dejavnosti.

USPEŠNOST IN TRAJNOST

49. Priloga prikazuje, da je približno polovica projektov dosegla vsaj svoje glavne cilje in da obstaja razumna verjetnost, da bo večina pridobljenih rezultatov trajnih, če se varnostne in politične razmere ne bodo še bolj poslabšale. Vendar je iz Priloge tudi razvidno, da so bile pri nekaterih projektih ugotovljene velike slabosti. Rezultati so najboljši v Sudanu, kjer Komisija zaradi izboljšanih varnostnih razmer lahko bolj dejavno sodeluje pri spremljanju projektov, ki jih financira. Vendar je bilo pri večini projektov v vzorcu načrtovano obdobje izvajanja močno preseženo.

50. Komisija je pri pridobivanju informacij o napredku in dosežkih projektov običajno odvisna od ZN, zato potrebuje pravočasna poročila, v katerih je dovolj informacij zlasti o doseganju rezultatov. Toda pri pregledanih projektih je veliko poročil zamujalo ali pa niso bila izčrpna.

PRIPOROČILO 2

Komisija bi morala vztrajati, da pravočasno prejme potrebna poročila, in si še naprej prizadevati, da so v teh poročilih informacije, ki jih potrebuje za ocenjevanje napredka in uspeha projektov.

Njeno nadaljnje spremljanje bi moralo biti med celotnim trajanjem projekta hitro, sistematično, jasno evidentirano in izčrpno.

Po vsakem projektu bi morala ugotoviti, kakšno znanje je pridobila za prihodnje intervencije, zlasti z vidika trajnosti.

UČINKOVITOST

51. Pomanjkanje informacij je pri sedmih od 19 projektov močno oviralo oceno učinkovitosti, ki jo je pripravilo Sodišče. Pri večini projektov ni bilo mogoče ugotoviti, kaj je Komisija storila za ocenjevanje učinkovitosti, saj to delo ni bilo ne sistematično ne ustrezno dokumentirano. Poudarek je bil bolj na upravičenosti stroškov kot na potrebi po nastanku nekaterih teh stroškov. Pomanjkanje podrobnih navedb v posameznih proračunih v zvezi s sporazumi o prispevku je zmanjšalo obseg, v katerem je bilo mogoče oceniti in spremljati razumnost stroškov. V procesu ocenjevanja stroškov so se zelo malo uporabljale primerjalne informacije.

52. Pri devetih od 19 projektov v vzorcu je Sodišče ugotovilo pojavljanje visokih stroškov brez dokazov, da so ti stroški povečali ali izboljšali zagotovljene storitve.

PRIPOROČILO 3

Izvesti bi bilo treba sistematično oceno stroškov in ustrezno dokumentirati rezultate. Več pozornosti bi bilo treba nameniti učinkovitosti, ocenjevanje stroškov pa ne bi smelo biti omejeno na vprašanja upravičenosti.

Kjer je izvedljivo, bi bilo treba za običajne postavke stroškov pripraviti merila uspešnosti, da se olajša ocenjevanje stroškov v predlogih projektov in finančnih poročilih.

To poročilo je sprejel senat III, ki ga vodi g. Jan Kinšt, član Evropskega računskega sodišča, v Luxembourgu na svojem zasedanju 8. marca 2011.

Za Računsko sodišče

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Predsednik

[1] Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (UL L 248, 16.9.2002, str. 1). Člen 163, naslov IV o zunanjih ukrepih določa, da lahko ukrepe izvaja Komisija centralizirano ali tretja država upravičenka ali države upravičenke decentralizirano ali skupaj z mednarodnimi organizacijami.

[2] Člen 317 Pogodbe o delovanju EU določa, da Komisija izvršuje proračun na lastno odgovornost in ob upoštevanju načel dobrega finančnega poslovodenja.

[3] UNDP opredeljuje večdonatorske skrbniške sklade kot instrument financiranja, s katerim donatorji združijo sredstva, da podprejo nacionalne prednostne naloge in agencijam ZN pomagajo delati in dosegati rezultate usklajeno in v sodelovanju; glej http://www.undp.org/mdtf/trustfunds.shtml.

[4] Evropska komisija: Informativna nota za Odbor Evropskega parlamenta za proračunski nadzor o večdonatorskih skrbniških skladih, ki se od leta 2003 podpirajo iz splošnega proračuna Evropske skupnosti ( 10. 2. 2009).

[5] Prva faza je bila končana s posebnim poročilom, ki je bilo objavljeno januarja 2010 (Evropsko računsko sodišče, Posebno poročilo št. 15/2009 "Pomoč Evropske unije, ki se izvaja prek organizacij Združenih narodov: odločanje in spremljanje").

[6] Člen 27 finančne uredbe določa: "Odobrena proračunska sredstva morajo biti uporabljena v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja, in sicer z načeli gospodarnosti, učinkovitosti in uspešnosti […]".

[7] Člen 2.1 sporazuma FAFA določa, da je v sporazumu za določen prispevek navedeno, katere informacije morajo Združeni narodi zagotoviti v svojih poročilih Komisiji.

[8] Glej "Joint Guidelines on reporting obligations under the FAFA" (Skupne smernice o obveznostih poročanja v okviru sporazuma FAFA). Namen smernic je zagotoviti dodatna praktična navodila poleg ustreznih členov FAFA.

[9] Člen 1.1 sporazuma FAFA določa: Predlogi ZN vsebujejo cilje in kazalnike dosežkov, o katerih se sklene dogovor v sporazumu za specifični prispevek. Merila uspešnosti bodo temeljila na ciljih, ki so specifični, merljivi, dosegljivi, realistični in časovno opredeljeni.

[10] Člen 27 finančne uredbe določa: "Odobrena proračunska sredstva morajo biti uporabljena v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja, in sicer z načeli gospodarnosti, učinkovitosti in uspešnosti [...]".

[11] Evropsko soglasje o razvoju (UL C 46, 24.2.2006) v odstavku 25 določa: "Pomoč, ki jo bo zagotavljala EU, ne bo samo večja, temveč tudi boljše kakovosti. Zmanjšali se bodo transakcijski stroški pomoči, njen globalni učinek pa se bo izboljšal."

--------------------------------------------------

PRILOGA

Številka | Naziv | Uspešnost | Verjetna trajnost | Spoštovanje časovnega okvira | Učinkovitost | Znesek (v milijonih EUR) |

Afg. 1 | Antipersonnel mine and ammunition stockpile destruction (uničenje protipehotnih min in zalog streliva) | resne slabosti | manjše slabosti | ne | ugotovljene pomanjkljivosti | 6 |

Afg. 2 | Support to governance in the Islamic Republic of Afghanistan - Census (podpora za upravljanje v Islamski republiki Afganistan – popis) | nezadovoljiva | NR (glavni cilji niso doseženi) | ne | ugotovljene pomanjkljivosti | 15 |

Afg. 3 | Further support to elections in Afghanistan (nadaljnja podpora za volitve v Afganistanu) | premalo dokazov | premalo dokazov | ne | premalo dokazov | 9 |

Afg. 4–6 | Law and Order Trust Fund for Afghanistan (LOTFA – skrbniški sklad za javni red in mir v Afganistanu) | resne slabosti | nezadovoljiva | da | premalo dokazov | 100 |

Afg. 7 | Mine clearance in Afghanistan (odstranjevanje min v Afganistanu) | resne slabosti | dobra | da | ugotovljene pomanjkljivosti | 2 |

Afg. 8 | Regional programme in support of Afghan refugees in Iran and Pakistan, and of returnees in Afghanistan (regionalni program za podporo Afganistanskim beguncem v Iranu in Pakistanu ter povratnikom v Afganistanu) | manjše slabosti | dobra | da | premalo dokazov | 4 |

Afg. 9 | Support to the mine action sector in Afghanistan (podpora sektorju za razminiranje v Afganistanu) | manjše slabosti | dobra | da | premalo dokazov | 20 |

Irak 1–3 | International Reconstruction Fund Facility for Iraq (IRRFI – mednarodni sklad za obnovo Iraka) | premalo dokazov | manjše slabosti | NR (sklad) | premalo dokazov | 198 |

Irak 4 | Support to the return and reintegration of returnees and internally displaced people inside Iraq (podpora vračanju in ponovni vključitvi povratnikov in notranje razseljenih oseb v Iraku) | dobra | NR (projekt je še na zgodnji stopnji) | NR (projekt je še na zgodnji stopnji) | premalo dokazov | 6 |

Sudan 1 | Interim disarmament, demobilisation and reintegration programme (IDDRP – začasni program za razorožitev, demobilizacijo in ponovno vključevanje) | resne slabosti | resne slabosti | ne | ugotovljene pomanjkljivosti | 12 |

Sudan 2 | Capacity development for aid management and coordination (razvoj zmogljivosti za upravljanje in usklajevanje pomoči) | manjše slabosti | manjše slabosti | ne | ugotovljene niso bile nobene pomanjkljivosti | 2 |

Sudan 3 | Support to the fifth population census Sudan (podpora za peti popis prebivalstva v Sudanu) | dobra | dobra | ne | premalo dokazov | 4 |

Sudan 4 | Enhancing the capacity of Khartoum State in the formulation and implementation of urban planning policies (krepitev zmogljivosti države Kartum pri oblikovanju in izvajanju urbanistične politike) | manjše slabosti | manjše slabosti | ne | ugotovljene niso bile nobene pomanjkljivosti | 2 |

Sudan 5 | Capacity building for the new administration of Southern Sudan (krepitev zmogljivosti nove uprave v Južnem Sudanu) | resne slabosti | premalo dokazov | NR (sklad) | ugotovljene pomanjkljivosti | 2 |

Sudan 6 | Enhancing the capacity of Khartoum State in the delivery of vocational training services (krepitev zmogljivosti države Kartum pri zagotavljanju storitev poklicnega usposabljanja v Sudanu) | manjše slabosti | manjše slabosti | ne | ugotovljene niso bile nobene pomanjkljivosti | 11 |

Sudan 7 | Emergency infrastructural support to the Ministry of Legal Affairs and Constitutional Development and the Judiciary of Southern Sudan (Nujna infrastrukturna podpora Ministrstvu za pravne zadeve in ustavni razvoj ter sodstvu v Južnem Sudanu) | nezadovoljiva | NR (glavni cilji niso doseženi) | ne | ugotovljene pomanjkljivosti | 4 |

Sudan 8 | Demining in Southern Sudan (odstranjevanje min v Južnem Sudanu) | manjše slabosti | resne slabosti | ne | ugotovljene pomanjkljivosti | 5 |

Sudan 9 | Sudan productive capacity recovery program (SPCRP – program za obnovo proizvodnih zmogljivosti v Sudanu) | manjše slabosti | NR (projekt je še na zgodnji stopnji) | ne | ugotovljene pomanjkljivosti | 39 |

Sudan 10 | Community based recovery and rehabilitation program (RRP – program obnove in rehabilitacije v sudanskih skupnostih) | manjše slabosti | NR (projekt je še na zgodnji stopnji) | ne | ugotovljene pomanjkljivosti | 51 |

--------------------------------------------------