[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 12.12.2007

COM(2007) 800 konč.

POROČILO KOMISIJE SVETU

Tržna perspektiva za sektor mlečnih izdelkov

POROČILO KOMISIJE SVETU

Tržna perspektiva za sektor mlečnih izdelkov

KAZALO

1. Uvod 3

2. Razvoj proizvodnje mleka in mlečnih izdelkov 2003–2007 4

3. Razvoj proizvodnje mleka 2003–2007 6

4. Gibanje cen mleka in mlečnih izdelkov v obdobju 2003–2007 7

5. Uporaba orodij za upravljanje trga v obdobju 2003–2007 8

6. Tržna perspektiva EU: 2007–2014 8

7. Svetovna tržna perspektiva: 2006–2016 10

8. Povečanje kvot za mleko za 2 % od leta 2008 12

9. Sklepi 13

UVOD

Junija 2003 se je Svet sporazumel glede številnih sprememb v politiki EU v sektorju mleka in mlečnih izdelkov. Najpomembnejše točke so bile:

1. asimetrično znižanje intervencijske cene: 25 % za maslo (s 328,20 EUR na 246,39 EUR/100 kg) in 15 % (z 205,52 EUR na 174,69 EUR/100 kg) za posneto mleko v prahu;

2. delna odškodnina za znižanje intervencijske cene za kmete, ki pridelujejo mleko: neposredno plačilo 24,49 EUR/100 kg kvote in dopolnilno plačilo na državo članico do približno 11 EUR/100 kg. Ta odškodnina se izplača za skupno nacionalno kvoto kot v kvotnem letu 1999/2000. Po prvotnih načrtih v Agendi 2000 naj bi se zagotovilo minimalno vezanih plačil. Plačila je treba razvezati najpozneje do konca leta 2007;

3. odvračanje od intervencije na trgu masla: z uvedbo možnosti javnega razpisa za intervencijski odkup, potem ko je po fiksni ceni odkupljenih 30 000 ton masla;

4. prenehanje veljavnosti proizvodnih kvot 1. aprila 2015;

5. enoletni odlog postopnega povečanja kvote za 1,5 % v treh korakih po 0,5 % za 11 držav članic, kot je predvideno v Agendi 2000. To pomeni, da bo ta kvota večja za 1,4 milijona ton mleka;

6. zmanjšanje dodatnih dajatev: v štirih korakih s 35,63 EUR/100 kg v sezoni 2003/2004 na 27,83 EUR/100 kg od sezone 2007/08.

Istočasno z začetkom izvajanja reforme v sektorju mleka in mlečnih izdelkov leta 2004 je k EU pristopilo 10 novih držav članic. Zato se je osnovna kvota EU povečala za 18,5 milijona ton, število potrošnikov pa za 80 milijonov. Poleg tega je bila v skladu s sporazumi o pristopu zagotovljena rezerva za prestrukturiranje v višini 0,67 milijona ton za osem novih držav članic. Ta dodatna rezerva je bila 1. aprila 2006 dodana njihovim nacionalnim kvotam. Leta 2007 sta k EU pristopili še dve novi državi članici s skupno kvoto 4 milijonov ton, s čimer se je skupna kvota za EU-27 povečala na 142 milijonov ton.

Tako bo do 1. aprila 2008 poleg 103 milijonov potrošnikov v EU dodanih 24,5 milijonov ton dodatne kvote v primerjavi z letom 2003.

Cilj reforme v sektorju mleka in mlečnih izdelkov iz leta 2003 je bil povečati konkurenčnost in tržno usmerjenost. Predvidevalo se je, da se bo z nižjo zajamčeno ceno za maslo in posneto mleko v prahu zmanjšala privlačnost proizvodnje teh izdelkov, s čimer bi se spodbudila industrija za večjo proizvodnjo proizvodov z dodano vrednostjo, kot so sir in sveži mlečni izdelki. Istočasno povečanje kvote bi spodbudilo dodatno proizvodnjo, olajšalo prestrukturiranje sektorja in spodbudilo mlade kmete k vstopu v sektor.

Opozoriti bo treba, da je Komisija v okviru reforme iz leta 2003 predlagala večje kvote za 2 % poleg njenega povečanja za 1,5 %, ki je že določeno v Agendi 2000. Vendar je Svet v sporazumni odločitvi junija 2003 izjavil, da se „ne bodo sprejele odločitve o nobenem dodatnem povečanju kvote v letih 2007 in 2008. Po celotni izvedbi reforme bo Komisija predstavila poročilo o tržni perspektivi, na podlagi katerega bo sprejeta odločitev.“

Poleg načrtovanega povečanja kvote za 0,5 % v 11 državah članicah 1. aprila 2008 se zdaj izvaja reforma iz leta 2003, to poročilo pa temelji na analizi Komisije, kot je junija 2003 zahteval Svet. Poročilo učinkovito obravnava vprašanje, ali trg omogoča dovolj priložnosti za dobavo dodatnih količin mleka, ne da bi to kratkoročno in/ali srednjeročno povzročilo večjo javno podporo, če bi se omejitve proizvodnje razširile na vseh 27 držav članic.

Razvoj proizvodnje mleka in mlečnih izdelkov 2003–2007

ZA RAZVOJ DOGODKOV MED LETOMA 2003 in 2006 je bilo značilno stalno večanje proizvodnje sira in svežih proizvodov, stabilizacija dobave surovega mleka ter zmanjšanje proizvodnje posnetega mleka v prahu, masla in polnomastnega mleka v prahu. Značilno je bilo tudi stalno usmerjanje k proizvodom z večjo dodano vrednostjo in opuščanje proizvodnje blaga v razsutem stanju. Pri tem usmerjanju sta bila odločilna dva dejavnika. Prvi je bil znižanje intervencijskih cen posnetega mleka v prahu in masla, kar je predelovalcem jasno sporočalo, da Skupnost teh dveh proizvodov ne bo več podpirala v enaki meri kot prej. Drugi pa je bil večje povpraševanje po siru v EU-15 in novih državah članicah. Rast porabe sira je bila dinamična zlasti v novih državah članicah.

Razlog za razvoj v kategoriji svežih proizvodov je manjša poraba konzumnega mleka in večja poraba drugih svežih proizvodov, kot so proizvodi iz fermentiranega mleka.

Naslednja tabela ponazarja ta razvoj dogodkov s primerjavo proizvodnje mleka in posameznih mlečnih proizvodov v letih 2003 in 2006.

Tabela 2.1 – Proizvodnja mlečnih izdelkov v EU-25 leta 2003 in leta 2006 ( v tisoč tonah )

*** Maslo ni izraženo v ekvivalentih mleka, ker se običajno obravnava kot ostanek drugih mlečnih proizvodov. |

Po oceni se razvoj dogodkov iz obdobja 2003–2006 nadaljuje tudi v letu 2007. Vendar se je zaradi stalnega gibanja cen v letu 2007 občutno spremenila količina proizvodnje posnetega mleka v prahu, ki se je ponovno povečala. Ker se pričakuje, da se bo povečala tudi proizvodnja sira, in ker je proizvodnja surovega mleka razmeroma nespremenjena, se proizvodnja polnomastnega mleka v prahu zmanjšuje. Manjša proizvodnja kazeina je omogočila tudi alternativno uporabo beljakovin.

Tabela 2.2 – Proizvodnja mlečnih izdelkov leta 2007 ( v tisoč tonah , napovedi)

1 000 t | surovo mleko* | sir** | sveži proizvodi | posneto mleko v prahu | polnomastno mleko v prahu | drugo | maslo |

EU-25 | 131 000 | 8 147 | 46 255 | 892 | 749 | – | 2 072 |

N-2 | 2 100 | 142 | 1 212 | 3 | 7 | – | 18 |

EU-27 | 133 100 | 8 289 | 47 267 | 895 | 756 | – | 2 090 |

* Mleko, dobavljeno predelovalcem mleka. | ** Sir iz kravjega mleka. |

Za dodatno proizvodnjo sira med letoma 2003 in 2007 je bilo, izraženo v ekvivalentih mleka, potrebno 5,2 milijona ton mleka[1]. Za večjo proizvodnjo svežih proizvodov je bilo potrebno 0,3 milijona ton mleka[2]. To pomeni, da se bo v letu 2007 porabilo 5,5 milijona ton mleka za zadovoljitev dodatnega povpraševanja v primerjavi z letom 2003. Suhe snovi mleka, potrebne za zadovoljitev notranjega povpraševanja v EU, so se zagotovile z zmanjšanjem proizvodnje posnetega mleka v prahu, kazeina, polnomastnega mleka v prahu in masla.

V letu 2007 se je skupna proizvodnja, kljub temu da je bilo v primerjavi z letom 2006 na voljo 1,2 milijona ton dodatnih kvot (+0,5 % in rezerva za prestrukturiranje), zelo malo povečala.

V obdobju 2003–2007 se je izvoz mlečnih izdelkov iz EU razen izvoza sira zmanjšal. To je učinek stabilne proizvodnje mleka v EU ter vedno večjih količin mleka, namenjenih za proizvodnjo sira in svežih proizvodov. To je imelo velik vpliv na ravni proizvodnje in izvoza posnetega mleka v prahu, masla in polnomastnega mleka v prahu, razen posnetega mleka v prahu v letu 2007, ko se je izvoz povečal zaradi visokih cen na svetovnem trgu.

Tabela 2.3 – Izvoz mlečnih izdelkov iz EU

1 000 t | 2003 | 2006 | 2007 (napovedi) |

Maslo (olje) Posneto mleko v prahu Sir Polnomastno mleko v prahu kondenzirano | 319 337 578 530 243 | 252 85 586 457 200 | 180 180 622 385 222 |

Uvoz se v obdobju 2003–2007 ni spremenil bistveno, ker so uvozne tarife zavirale uvoz nad tarifnimi kvotami.

Razvoj proizvodnje mleka 2003–2007

OD REFORME IZ LETA 2003 in pristopa 10 novih držav članic je bil na mlečnem trgu v EU opažen nov pojav (glej Prilogo 3.2). V nasprotju s preteklimi obdobji, ko so bile kvote izkoriščene v celoti, več držav članic ne izkorišča več svojega kvotnega potenciala (glej Prilogo 3.3). Zato se v kvotnem letu 2006/07 neto kvota 1,9 milijona ton kot izravnava za 0,8 milijona ton presežne kvotne proizvodnje, predvsem v Italiji in Avstriji, in za 2,7 milijona ton prenizke kvotne proizvodnje, predvsem v Franciji, Združenem kraljestvu in na Madžarskem, ni izkoristila v celoti.

V prvih štirih mesecih sedanjega kvotnega leta so dobave mleka v primerjavi z lanskim letom nižje za 0,7 %. Če se bo ta trend nadaljeval, se bo proizvodnja mleka v EU-27 v tem kvotnem letu zmanjšala za dodatnih 0,9 milijona ton. To bi pomenilo proizvodnjo pod kvoto za skoraj 3 milijone ton mleka.

Razlogi za takšno stanje so:

7. stalne toge strukture pri prenosu kvot. Kvote določi država članica, v nekaterih državah članicah pa regija ali celo predelovalec mleka. Zato je prerazporeditev kvot znotraj države članice težka. Čeprav je ta ukrep morda ohranil proizvodnjo mleka na območjih, na katerih bi v nasprotnem primeru izginila, je v nekaterih primerih preprečil razvoj sektorja mleka in mlečnih izdelkov v konkurenčnejših regijah ali državah članicah;

8. slab izkoristek razpoložljive kvote. Za sektor proizvodnje mleka je značilno postopno prestrukturiranje in stalno zmanjševanje števila kmetov, ki pridelujejo mleko (glej Prilogo 3.1). Še nedavno bi neizkoriščeno kvoto prevzeli drugi proizvajalci. To se ne dogaja več celo v državah članicah z odprtim trgovanjem s kvotami in nizkimi cenami kvot. Zavedati se je treba, da se bo proizvodnja mleka širila le, če je donosna. V tem smislu so sedanje visoke cene preskus možnosti v EU do leta 2015;

9. v okviru reforme iz leta 2003 se morda uporabljajo bolj donosne nadomestne možnosti za pridelavo mleka znotraj ali zunaj kmetijskega sektorja, zlasti kadar se proizvodnja odziva na višje cene mleka s časovnim zamikom.

Da se ugotovi, kolikšen vpliv ima ločevanje, je potrebna nadaljnja analiza.

Medtem ko je v prejšnjem poglavju prikazan razmeroma ugoden razvoj povpraševanja po mlečnih izdelkih v EU v obdobju 2003–2007, je v tem poglavju prikazano, da je bil v nekaterih državah članicah razvoj dobave manj ugoden (glej Prilogo 3.3).

Gibanje cen mleka in mlečnih IZDELKOV V OBDOBJU 2003–2007

Z IZJEMO ZADNJIH MESECEV SO SE CENE SUROVEGA MLEKA OD ZAčETKA IZVAJANJA REFORME IZ LETA 2003 znižale. Leta 2003 je bilo ocenjeno, da se bodo cene po pričakovanjih od leta 2003 do leta 2007 znižale do 6 centov/liter, ne da bi se spremenila ponudba proizvodov. Mlečna industrija lahko preusmeri proizvodnjo k proizvodom z višjo dodano vrednostjo, pri čemer je treba upoštevati naslednje dejavnike:

10. večje povpraševanje po siru od pričakovanega na trgu v EU-15 in novih državah članicah;

11. višje cene na svetovnem trgu od pričakovanih zaradi trajnostne rasti povpraševanja, predvsem iz Azije in držav izvoznic nafte zaradi večjega bogastva in uvajanja prehrane, značilne za zahodne države;

12. prizadevanje mlečne industrije za raziskave in razvoj, zaradi česar se je povečala uporaba mlečnih izdelkov kot sestavin v veliko različnih proizvodih.

Tabela 4.1 – Letne povprečne cene surovega mleka v EU-25 (dejanska vsebnost maščob, v centih/kg )

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 (napovedi) |

28,7 | 29,1 | 28,9 | 27,9 | 28,5–30,0 |

Proizvajalci mleka v EU-15 so kot kompenzacijsko plačilo prejeli do 3,5 centov na kg kvote. Od leta 2007 je to plačilo nevezano v celoti. V večini novih držav članic se je plačilo vključilo v shemo enotnega plačila na površino.

Do leta 2006 so se tržne cene masla in polnomastnega mleka v prahu zniževale v skladu z zniževanjem zaščitnih cen EU. Cene posnetega mleka v prahu in sira pa se skoraj niso spremenile. V letu 2007 so tržne cene veliko višje od intervencijskih cen.

Tabela 4.2 – Povprečne cene mlečnih izdelkov v EU

2003 2004 2005 2006 2007 | 41 000 29 000 36 000 61 000 437 | 110 000 20 000 5 000 0 0 | 179 000 130 000 147 000 115 000 124 000 | 232 000 187 000 251 000 224 000 ni podatkov |

TRžNA PERSPEKTIVA EU: 2007–2014

SREDNJEROčNI IZHODIščNI SCENARIJ ZA DOBAVO MLEKA IN PROIZVODNJO MLEčNIH izdelkov, ki je tu predstavljen, temelji na poročilu GD za kmetijstvo „Obeti za kmetijske trge in dohodke v Evropski uniji 2007–2014“, objavljenem julija 2007. Poročilo temelji na informacijah o trgu in politiki, ki so bile na voljo konec junija 2007, in na predvidevanju, da se politično okolje ne bo spremenilo. Celotno poročilo je na voljo na spletnem naslovu:http://ec.europa.eu/agriculture/publi/caprep/prospects2007a/index_en.htm.

Glavni trendi so opisani spodaj in grafično predstavljeni v Prilogi 1: „IZHODIŠČNI SCENARIJ“.

Napoveduje se, da bo proizvodnja mleka v EU med letoma 2007 in 2014 ostala razmeroma stabilna. Morda se bo kratkoročno nekoliko povečala zaradi višjih cen mleka. Vendar se pričakuje, da se bo skupna proizvodnja mleka po letu 2009 postopno zmanjševala zaradi enakomernega zmanjševanja proizvodnje za samooskrbo, predvsem v novih državah članicah. Poleg tega se pričakuje večja količina mleka, dobavljenega predelovalcem, predvsem zaradi preusmeritve z neposredne prodaje na dobavo v novih državah članicah.

Predvideva se, da bo poraba sira glavni dejavnik v mlečni proizvodnji EU še naprej. V obdobju 2007–2014 se pričakuje dodatna proizvodnja 679 000 ton sira. Po pričakovanjih se bo poraba povečala za 771 000 ton. Napovedana je zelo hitra rast porabe sira v novih državah članicah; ta naj bi se povečala za 35 %. Tudi v EU-15 raste poraba sira še naprej (+5 %), čeprav veliko počasneje. Medtem ko se pričakuje le majhno povečanje uvoza, naj bi se izvoz sira iz EU zmanjšal. Zaradi dodatnih 771 000 ton porabe sira bo potrebno približno 6,2 milijona ton ekvivalentov mleka.

Drugi dejavnik, povezan z mlečno proizvodnjo v EU, je poraba svežih mlečnih izdelkov . V okviru tega sta pomembna dva trenda. Zmanjšuje se poraba konzumnega mleka. Hkrati se povečuje poraba mlečnih izdelkov iz fermentiranega mleka. Pričakuje se, da se bo skupna poraba povečevala še naprej za 0,5 % ali 0,25 milijona ton ekvivalentov mleka na leto. To pomeni dodatno porabo 1,75 milijona ton mleka v letu 2014.

Kljub rahlemu povečanju porabe masla v zadnjih letih se pričakuje, da se bo zmanjševala še naprej. Pričakuje se, da se bo proizvodnja masla zaradi večje uporabe mlečnih maščob v proizvodnji sira in nižje vsebnosti maščob v surovem mleku zmanjševala še hitreje. To pomeni, da se bo izvoz postopno zmanjšal. Poleg tega se pričakuje, da bo EU leta 2014 morda že neto uvoznica masla . Ponovni pojav intervencijskih zalog ni pričakovan.

Po pričakovanjih se bo proizvodnja posnetega mleka v prahu v predvidenem obdobju zmanjšala, ker se v siru in svežih proizvodih uporablja več beljakovin. Ker se bo proizvodnja zmanjšala in bo poraba ostala stabilna, se bo izvoz predvidoma zmanjšal. Do leta 2014 bo EU postala majhna neto izvoznica posnetega mleka v prahu. Tudi za posneto mleko v prahu se ne pričakuje ponovni pojav intervencijskih zalog.

Polnomastno mleko v prahu se v nasprotju z večino drugih mlečnih izdelkov v EU proizvaja predvsem za trge tretjih držav. Vendar so drugi dobavitelji polnomastnega mleka v prahu na svetovni trg konkurenčnejši od EU. Zato se bo proizvodnja polnomastnega mleka v prahu in njegovega izvoza po pričakovanjih postopno zmanjševala. Poraba polnomastnega mleka v prahu bo po predvidevanjih ostala stabilna.

To dejansko pomeni , da bo med letoma 2007 in 2014 potrebno dodatnih 1,75 milijona ton mleka za zadovoljitev čedalje večje porabe svežih mlečnih izdelkov in 6,2 milijona ton za zadovoljitev čedalje večje porabe sira. Poraba posnetega mleka v prahu in polnomastnega mleka v prahu bo predvidoma stabilna. Tako je samo za zadovoljitev naraščajočega domačega povpraševanja potrebnih 8 milijonov ton mleka. Zato so tržne priložnosti za sektor mleka in mlečnih izdelkov EU zelo pozitivne.

SVETOVNA TRžNA PERSPEKTIVA: 2006–2016

SVETOVNA PROIZVODNJA MLEKA SE STALNO POVEčUJE. OD LETA 1998 se proizvodnja mleka povečuje najmanj za 10 milijonov ton na leto. Pričakuje se, da se bo ta trend nadaljeval.

Slika 7.1 – Svetovna proizvodnja mleka

[pic]Le 7 % svetovne proizvodnje mleka je uporabljenih v proizvodih, s katerimi se trguje na svetovnem trgu. Večina mleka, proizvedenega v svetu, se porabi v isti regiji kot je proizvedeno, predvsem v obliki tekočega mleka. Mlečni izdelki, s katerimi se trguje, so izdelki, ki se lahko v nasprotju s tekočim mlekom shranijo za določen čas: mleko v prahu, maslo (olje) in sir. Prav tako izvaža EU le razmeroma majhen delež svoje proizvodnje mleka v tretje države (9 % suhih snovi mleka v letu 2006). Uvoz mlečnih izdelkov v EU je majhen (1 % suhih snovi mleka) zaradi uvoznih tarif.

Perspektivo za svetovni trg analizira Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD), pri čemer sodeluje z Organizacijo ZN za prehrano in kmetijstvo (FAO) ter Raziskovalni inštitut za agroživilsko politiko (FAPRI). Primerjava obeh njihovih študij in analiza, ki jo je opravila EU, je na voljo na spletnem naslovu:http://ec.europa.eu/agriculture/publi/caprep/prospects2007a/index_en.htm.

Tabela 7.1 – Pričakovan razvoj dogodkov na svetovnem trgu 2006–2016

Cena, napovedana za leto 2016 (USD/tono) | Razlika v ceni med obdobjema 1996–2006 in 2006–2016 | Proizvodnja in poraba (letno povečanje) | Trgovina (letno povečanje) |

Maslo | 2 200 | +24 % | +2–2,3 % | +2 % |

Sir Cheddar | 3 000 | +38 % | +1,3–1,8 % | +2,5 % |

Posneto mleko v prahu | 2 600 | +40 % | +0,7–1,8 % | +0,5–3 % |

Polnomastno mleko v prahu | 2 500 | +35 % | +2 % | +1,7 % |

Vir: Blagovne borze v kmetijstvu – perspektiva za obdobje 2007–2016. |

Spodnji graf, ki temelji na podatkih organizacije FAPRI, kaže, da se bo morala mlečna industrija v EU odpovedati tržnemu deležu na svetovnem trgu, ker je zaradi večje porabe na notranjem trgu potreben večji delež proizvedenega mleka.

[pic]

To dejansko pomeni , da se bodo povprečne cene mlečnih izdelkov na svetovnih trgih v naslednjem desetletju v primerjavi s preteklim desetletjem znatno povečale. FAPRI in OECD predvidevata, da se bosta svetovna mlečna proizvodnja in poraba v naslednjih letih zmerno povečevali. Svetovna tržna perspektiva za trgovino z mlečnimi izdelki je zelo pozitivna, zlasti za sir. Kljub tej rasti svetovnega povpraševanja, predvideva izhodiščni scenarij Komisije zmanjšanje izvoza sira iz EU zaradi sedanjih omejitev sistema kvot, ki preprečuje širjenje proizvodnje mleka.

POVEčANJE KVOT ZA MLEKO ZA 2 % OD LETA 2008

V NASPROTJU Z NEGOTOVOSTJO IZ LETA 2003 je zdaj bolj jasno, kako se bo razvijal trg po reformi in dveh zaporednih širitvah. Komisija bi lahko zato lažje analizirala verjetni vpliv povečanja kvote za 2 %, kot je bilo prvotno predlagano leta 2003, če bi bilo to predlagano zdaj, ko ima EU 27 držav članic.

Izvedla se je ocena vpliva takšnega povečanja na sektor mleka in mlečnih izdelkov, v kateri se je upoštevala predpostavka, da se bosta dodatna 2 % kvot, tj. dodatnih 2,84 milijona ton mleka, v celoti uporabila. Višje ravni kvote se bodo uporabljale od leta 2008. Podrobni rezultati te analize so predstavljeni v Prilogi 2: „odstopanja od izhodiščnega scenarija“.

V primerjavi z izhodiščnim scenarijem iz poglavja 6 se bo cena mleka po pričakovanjih znižala za 4 %. Vendar je v izhodiščnem scenariju predvideno zvišanje kvot za 7 %.

Industrija v sektorju mlečnih izdelkov je usmerjena k večji proizvodnji sira . To je najprej ustrezen odziv na večje dodatno povpraševanje zaradi nižjih cen sira. Izvoz se bo po pričakovanjih proti koncu obdobja spet povečal v primerjavi z izhodiščnim scenarijem. To pomeni, da bo manjši izvoz sira na svetovni trg, kot je predvideno v izhodiščnem scenariju, delno nevtralizirala dodatna proizvodnja mleka.

Proizvodnja masla se bo po pričakovanjih povečala, vendar le do določene meje, ker se del dodatne mlečne maščobe uporablja v dodatni proizvodnji sira in mlečnih izdelkov, po katerih je večje povpraševanje zaradi nižjih cen. Na začetku se bo poraba masla povečala zaradi nižjih cen, prav tako pa se bo zaradi nižjih cen in večje konkurenčnosti na svetovnih trgih povečal izvoz. Ta trend bo proti koncu obdobja manj izrazit.

Proizvodnja posnetega mleka v prahu se bo po pričakovanjih bistveno povečala, zaradi česar bo EU povečala izvoz, da bi prodala dodatno količino.

Dodatna proizvodnja masla in posnetega mleka v prahu mora biti mogoča brez nadaljnje podpore trga.

Analiza je pokazala, da zagotavlja večja proizvodnja mleka za 2 % proizvajalcem večjo možnost za zadovoljitev notranjega in zunanjega povpraševanja na trgu, ne da bi se preobremenil obstoječi intervencijski program.

Čeprav predvideva analiza uporabo večjih kvot za 2 % v celoti, bo dejanski vpliv na proizvodnjo glede na nedavne stopnje izpolnjevanja kvote v EU verjetno bolj omejen.

SKLEPI

Med letoma 2003 in 2007 je bilo zaradi širjenja proizvodnje sira in svežega mleka potrebnih dodatnih 5,5 milijona ton mleka, medtem ko je skupna proizvodnja mleka ostala stabilna. Glede na analizo, predstavljeno na prejšnjih straneh, bo med letoma 2007 in 2014 potrebna dodatna dobava približno 8 milijonov ton mleka za zadovoljitev čedalje večjega domačega povpraševanja, medtem ko se proizvodnja surovega mleka ob nespremenjeni kvoti po pričakovanjih ne bo povečala. Poleg tega je perspektiva za svetovni trg pozitivna. Na podlagi študije, ki vključuje oceno vpliva večje proizvodnje mleka za 2 % znotraj EU, je mogoče sklepati, da ponuja trg veliko možnosti za porabo te dodatne količine. Medtem ko predvideva analiza uporabo večjih kvot za 2 % v celoti, bo dejanski vpliv na proizvodnjo ob upoštevanju sedanjih razmer, v katerih v številnih državah članicah nacionalne kvote niso v celoti uporabljene, verjetno bolj omejen. V odziv na zahtevo Sveta, da se zagotovi podlaga za sprejetje odločitve v zvezi z večjimi kvotami, Komisija ugotavlja, da se lahko povečanje za 2 %, prvotno predlagano kot del reforme iz leta 2003, začne izvajati leta 2008.

PRILOGA 1: IZHODIŠČNI SCENARIJ

Proizvodnja mleka in dobava v EU-27 v obdobju 2001–2014

[pic]

Bilanca sira v EU-27 v obdobju 2001–2014

[pic]

Bilanca masla v EU-27 v obdobju 2001–2014

[pic]

Bilanca posnetega mleka v prahu v EU-27 v obdobju 2001–2014

[pic]

PRILOGA 2: ODSTOPANJE PROIZVODNJE MLEKA OD IZHODIŠČNEGA SCENARIJA ZA +2 %

Proizvodnja MLEKA | 2008 | 2010 | 2012 | 2014 |

VPLIV | Proizvodnja (v milijonih ton) | 2,0 % | 2,0 % | 2 0 % | 2,0 % |

Dobava (v milijonih ton) | 2,0 % | 2,0 % | 2,0 % | 2,0 % |

Vsebnost maščob (%) | –0,2 % | –0,2 % | –0,2 % | –0,2 % |

Mlečnost (kg/kravo molznico) | 0,5 % | 0,6 % | 0,5 % | 0,5 % |

Število krav molznic (v milijonih glav) | 1,5 % | 1,4 % | 1,4 % | 1,5 % |

Cena | –4,9 % | –5,0 % | –4,6 % | –4,0 % |

Proizvodnja SIRA | 2008 | 2010 | 2012 | 2014 |

VPLIV | Proizvodnja (vključno s predelanimi siri) | 2,2 % | 2,3 % | 2,2 % | 2,2 % |

Uvoz | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % |

Izvoz | 0,0 % | 0,0 % | 2,4 % | 11,9 % |

Domača poraba | 2,3 % | 2,4 % | 2,2 % | 1,6 % |

Cena v EU | –3,7 % | –3,8 % | –3,5 % | –2,6 % |

Cena na svetovnem trgu | –0,2 % | –0,1 % | –0,5 % | –1,5 % |

Proizvodnja MASLA | 2008 | 2010 | 2012 | 2014 |

VPLIV | Proizvodnja v EU-27 | 1,1 % | 0,6 % | 0,5 % | 0,3 % |

Uvoz | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % |

Izvoz | 23,4 % | 9,3 % | 9,0 % | 6,6 % |

Poraba v EU-27 | 3,8 % | 4,0 % | 3,7 % | 3,1 % |

Končne zaloge |

Cena v EU | –1,2 % | –0,6 % | –0,5 % | –0,3 % |

Cena na svetovnem trgu | –0,3 % | –0,2 % | 0,0 % | 0,0 % |

Proizvodnja posnetega mleka v prahu | 2008 | 2010 | 2012 | 2014 |

VPLIV | Proizvodnja v EU-27 | 7,6 % | 5,8 % | 5,3 % | 4,5 % |

Uvoz | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % |

Izvoz | 70,9 % | 40,0 % | 36,5 % | 29,7 % |

Poraba v EU-27 | 0,2 % | 0,1 % | 0,1 % | 0,1 % |

Končne zaloge | – | – | – | – |

Cena v EU | –6,6 % | –7,1 % | –6,6 % | –5,7 % |

Cena na svetovnem trgu | –2,3 % | –0,6 % | –0,6 % | –0,7 % |

PRILOGA 3: GIBANJE KVOT

Tabela A3.1 – Število kmetov, ki pridelujejo mleko, s kvoto

Država članica | 1995 | 2005 | 2007 | Sprememba v obdobju 1995–2007 | Letna sprememba v obdobju 1995–2005 | Letna sprememba v obdobju 2005/2007 |

BE | 24 047 | 14 533 | 12 672 | –47,3 % | –4,9 % | –6,6 % |

CZ | 2 991 | 2 727 | –4,5 % |

DK | 15 301 | 6 540 | 5 354 | –65,0 % | –8,1 % | –9,5 % |

DE | 230 125 | 113 020 | 103 480 | –55,0 % | –6,9 % | –4,3 % |

EE | 1 859 | 1 506 | –10,0 % |

EL | 30 316 | 7 752 | 6 288 | –79,3 % | –12,7 % | –9,9 % |

ES | 132 352 | 35 906 | 28 465 | –78,5 % | –12,2 % | –11,0 % |

FR | 167 593 | 109 822 | 100 853 | –39,8 % | –4,1 % | –4,2 % |

IE | 48 013 | 24 194 | 21 875 | –54,4 % | –6,6 % | –4,9 % |

IT | 107 011 | 52 674 | 46 651 | –56,4 % | –6,8 % | –5,9 % |

CY | 241 | 224 | –3,6 % |

LV | 25 457 | 22 141 | –6,7 % |

LT | 111 097 | 82 281 | –13,9 % |

LU | 1 465 | 991 | 923 | –37,0 % | –3,8 % | –3,5 % |

HU | 6 076 | 6 175 | 0,8 % |

MT | 150 | 152 | 0,7 % |

NL | 42 249 | 23 187 | 21 209 | –49,8 % | –5,8 % | –4,4 % |

AT | 83 793* | 53 713 | 47 378 | –43,5 % | –4,3 % | –6,1 % |

PL | 0 | 276 508 |

PT | 73 197 | 15 804 | 12 294 | –83,2 % | –14,2 % | –11,8 % |

SI | 0 | 9 234 |

SK | 814 | 734 | –5,0 % |

FI | 31 872* | 17 833 | 15 213 | –52,3 % | –5,6 % | –7,6 % |

SE | 17 023* | 9 449 | 8 369 | –50,8 % | –5,7 % | –5,9 % |

UK | 41 132 | 20 629 | 18 326 | –55,4 % | –6,7 % | –5,7 % |

* Podatki za obdobje med letoma 1996 in 1997. |

[pic]

[pic]

Tabela A.3.4 – Cene na kg kvote v različnih državah članicah

Država članica | Tržna cena v letu 2007 | Administrativna cena | Gibanje po letu 2006? |

CY LU NL LV DK AT PL DE BE (FL/W) ES IT IE FI CZ FR SE HU UK Druge države članice | 1,33 EUR 1,20 EUR 70–80 centov 43–72 centov 62 centov 50–70 centov 7–34 centov 23/42 centov 30 centov 10–28 centov 6–36 centov 7 centov 9 centov 6 centov 6 centov … | 37/25 centov 27 centov 12 centov 4 cente 0/15 centov … | narašča narašča pada narašča narašča stabilna narašča stabilna pada stabilna stabilna narašča pada pada stabilna stabilna narašča narašča informacije niso na voljo |

Vir: Ocene držav članic. |

Slika A3.5 – Struktura proizvodnje mleka v EU-25 v obdobju 2006/07: razporeditev gospodarstev, ki proizvajajo mleko, glede na velikost kvote ( v tonah )

[pic]

[1] V povprečju je za proizvodnjo 1 kg sira potrebnih 8 kg mleka.

[2] Za proizvodnjo 1 kg svežih proizvodov je potreben 1 kg mleka.