SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 13.12.2005 
COM(2005) 658 kon č. 
  
SPOROČILO KOMISIJE SVETU IN EV ROPSKEMU PARLAMENTU 
o pregledu strategije trajnostnega razvoja 
 
Izhodišča za ukrepanje 
 
SL 2   SL SPOROČILO KOMISIJE SVETU IN EV ROPSKEMU PARLAMENTU 
o pregledu strategije trajnostnega razvoja 
 
Izhodišča za ukrepanje 
(Besedilo velja za EGP) 
KAZALO 
1. Okvir ukrepov .............................................................................................................. 4  
2. spremembe: osredoto čanje na klju čna vprašanja ......................................................... 6 
2.1. Podnebne spremembe in čista energija ........................................................................ 6 
2.2. Javno zdravje............................................................................................................. ... 8 
2.3. Socialna izklju čenost, demografija  in migracije .......................................................... 8 
2.4. Upravljanje naravnih virov .......................................................................................... 9 2.5. Trajnosten prevoz....................................................................................................... 11  
2.6. Svetovni izzivi glede revš čine in razvoja................................................................... 11 
3. Doseganje rezultatov.................................................................................................. 12 3.1. U činkovitejše nadaljnje spremljanje .......................................................................... 12 
3.2. Boljše oblikovanje politik .......................................................................................... 14 4. Sklepi...................................................................................................................... .... 16 
PRILOGA 1 DEKLARACIJA O VODILNIH NA ČELIH TRAJNOSTNEGA RAZVOJA 
SVET EVROPSKE UNIJE Sklepi predse dstva DOC 10255/05 EVROPSKI SVET V 
BRUSLJU 16 in 17. JUNIJA 2005 .......................................................................................... 17 
PRILOGA 2 SPLOŠNI IN POSAMI ČNI CILJI, POLITIKE IN UKREPI – NAPREDEK 
STRATEGIJE TRAJNOSTNEGA RAZVOJA (SDS) ............................................................ 20 
1. OBRAVNAVANJE PODNEBNIH SPREMEMB .................................................... 21 2. SPODBUJANJE DOBREGA ZDRA VJA – JAVNO ZDRAVJE ............................. 22 
3. BOJ PROTI SOCIALNI IZKLJU ČENOSTI IN OBRAVNAVANJE 
DEMOGRAFSKIH SPREMEMB ............................................................................. 23 
4. BOLJŠE UPRAVLJANJE Z NARAVNIMI VIRI .................................................... 25 
5. RAZVOJ TRAJNOSTNEGA TRANSPORTA ......................................................... 27 
 
SL 3   SL 6. ODPRAVLJANJE SVETOVNE REVŠ ČINE IN SPODBUJANJE RAZVOJA ...... 29 
PRILOGA 3 PREGLED STRATEGIJE TRAJ NOSTNEGA RAZVOJA EU ZA LETO 2005: 
ZAČETNE OCENE IN PRIHODNJE USMERITVE SPOROČILO KOMISIJE SVETU IN 
EVROPSKEMU PARLAMENTU {COM(2005) 37} ................................................................. 33 
 
SL 4   SL Pregled strategije trajnostnega razvoja EU 
Evropejci cenijo kakovost življenja . Želijo si blaginje, čistega okolja, dobrega zdravja, 
socialne varnosti in pravi čnosti. Tega si želijo le zase, ampa k tudi za svoje otroke in vnuke. V 
tem hitro spreminjajo čem se svetu – svetu, v katerem lahko hitrost spremembe resno ogrozi 
zmožnost gospodarstva, družbene strukture in narave, da se tem spremembam prilagodijo – se mora Evropa posodobiti in obdržati na čelu spremembe. Izziv je v ohranitvi zagona, ki hkrati 
spodbuja gospodarsko rast, social no dobrobit ter varstvo okolja. 
Evropski svet je prepoznal ta izziv in nujno potrebne spremembe v Göteborgu leta 2001 s 
sprejetjem strategije trajnostn ega razvoja; leta 2002 pa je Evropski svet v Barceloni tej 
strategiji dodal še z unanjo razsežnost. Na čela in cilje trajnostneg a razvoja – gospodarska 
blaginja, socialna pravi čnost, varstvo okolja in mednarodne  odgovornosti – je Evropski svet 
potrdil junija 2005, ko je sprejel vodilna na čela za trajnostni razvoj; v razpravi evropskih 
predsednikov držav in vlad v Hampton Courtu oktobra 2005 so imela ta na čela osrednjo 
vlogo.  
Evropa je spodbudno za čela z uporabo teh na čel trajnostnega razvoja. Pomembne pobude so 
bile sprejete v pre novljenem lizbonskem procesu, na socialnem podro čju in iskanju boljšega 
varstva okolja. Toda hitre spremembe v današn jem svetu zahtevajo pospešitev prizadevanj za 
ohranitev Evrope na trajnostni poti. To je možno z okrepljenim zavzemanjem za gospodarske 
rasti in nova delovna mesta, skupaj z odlo čnostjo za ohranitev in zaš čito evropske družbene in 
naravne dediš čine, izkoriš čanjem znanja, spodbujanjem inovac ij, integriranim pristopom pri 
sprejemanju politik in z nudenjem finan čnih sredstev.  
Vlade bodo vedno pomemben del rešitve, saj dolo čajo okvir, znotraj katerega se državljani in 
podjetja odlo čajo. Toda trajnostni razvoj je ve č kot samo to, kar lahko storijo vlade. Vse 
zainteresirane strani, podjetja in zlasti državljani morajo dobiti ve č moči in spodbud pri 
odkrivanju novih in inovativnih na činov, da bodo lahko kos izzivom in da bodo izkoristili 
priložnosti. Evropa se ne more sama soo čati s temi izzivi in je zato pokazala odlo čnost, da o 
globalnih vprašanjih sodeluje z medn arodnimi partnerji v mednarodnem okviru. 
1. O
KVIR UKREPOV  
Trajnostni razvoj je dolgoro čen prednostni cilj Evropske unije, dolo čen v Pogodbi. Evropski 
svet je leta 2001 dolo čil strategijo približevanja temu cilju. Od takrat se je ambicioznost teh 
ciljev pretvorila v politi čne pobude, ki kažejo dobre rezultate. 
Okvir ukrepov je vzpostavljen. Po gospodarski st rani je prenovljena lizbonska strategija 
gonilo za gospodarsko rast in nova delovna mesta.  S tem se bo EU lahk o prilagodila izzivom 
svetovne konkurence in starajo čemu se prebivalstvu. Mo čnejše evropsko gospodarstvo je 
pomemben del trajnostnega razvoja, pomagalo bo pri ustvarjanju sredstev za naložbe, na 
primer v čistejšo okolje, v boljšo izobrazbo in zdra vstveno oskrbo ter v socialno varnost. 
Seveda pa sta ve čja trajnostna raba naravnih virov in pove čana socialna pravi čnost nujni za 
naš gospodarski uspeh. 
Ker EU prepoznava to poveza nost, jih vzajemno izkoriš ča za krepitev prvin gospodarske, 
socialne in okoljske politike. Komisija trenutno izvaja presoj o vpliva vseh politi čnih 
predlogov, s čimer bo ocenila njihov prispevek k trajnostnemu razvoju. Zavezanost k 
 
SL 5   SL integriranemu sklepanju politik odraža reforma kmetijske in ribiške politike, okrepitev 
politike razvoja podeželja ter po sodobitev kohezijske politike.  EU je pripravila okvir 
delovanja boja proti podnebnim spremembam, vklju čno z visoko zastavljenim sistemom 
trgovanja emisijami CO 2 tako, da bi spodbudila industrijske obrate, da zmanjšajo emisije z 
nizkimi stroški.  
Sprejete so bile številne medsektorske in tematske strategije ter na črti ukrepov1, ki pogosto 
spremljajo dolo čene cilje in mejnike. Te vklju čujejo skupna prizadevanja za veliko podro čij, 
na primer, za izboljšanje varnos ti in javnega zdravja, pove čanje socialne vklju čenosti, 
krepitev kohezije in ustavite v izgubljanja biotske raznovrst nosti ter izboljšanje kakovosti 
zemlje, vode in zraka. Države članice, lokalne in regionalne vl ade so ukrepale na številnih 
področjih na primer, v boju proti socialni izklju čenosti, pri pripravi na vpliv starajo če se 
družbe, pri zmanjševanju emisij toplogredni h plinov in izboljšanju kakovosti lokalnega 
javnega prevoza2.  
Ta pregled upošteva te dosežke in dolo ča nadaljnje konkretne ukrepe za prihodnja leta. To je 
vrhunec postopka pregle da, ki se je za čel na začetku leta 2005 in ima tr i zelo povezane prvine, 
ki skupaj tvorijo paket: 
– sporočilo Komisije, sprejeto februarja 2005, ki je zabeležilo napredek in predlagalo prve 
usmeritve, 
– vodilna na čela, ki jih Evropski svet sprejel junija 2005, 
– to sporočilo, ki se osredoto ča na izvajanje in ukrepanje. 
V razvijanju tega paketa, se je Komisija pos vetovala in prisluhnila Svetu, Parlamentu, 
državam članicam, NVO, državljanom ter zainteresiranim stranem3. Rezultati tega dialoga so, 
da potrebuje pregledana strategija mo čnejše osredoto čanje, jasnejšo razdelitev pristojnosti, 
širšo odgovornost, ve čjo podporo, mo čnejšo vklju čevanje mednarodnih razsežnosti ter 
učinkovitejše izvajanje in spremljanje.  
Cilj tega pregleda ni zamenjava, temve č nadaljnji razvoj  strategije trajnos tnega razvoja. Za 
dosego trajnostnih ciljev je treba izkorist iti povezavo pobud evropskih politik in ovrednotiti 
kompromise. Ta pregled: 
• določa ključna vprašanja, ki bodo v naslednjih letih potrebovala mo čnejšo spodbudo 
• predlaga, da se zunanja razsežnost trajnostneg a razvoja (npr. globaln a raba naravnih virov 
in mednarodni pomisleki glede razvoja) vklju či v oblikovanje notranje politike ter da se 
vpliv izbire evropske politike o globalne m trajnostnem razvoju ocenjuje enotneje 
• predstavi na čine, kako izmeriti napredek in redno pregledovati prednostne naloge z 
namenom ve čje usklajenosti med državami članicami in strategijami EU 
                                                 
1 Pregled razli čnih strategij in akcijskih na črtov, ki podpirajo trajnostni razvoj, je na voljo v Prilogi II. 
2 Klju čni primeri doseženega napredka so bili dolo čeni v Sporo čilu Komisije februarja 2005 COM (2005) 
37. Glej tudi objavo Eurostata o pokazat eljih trajnostnega razvoja, december 2005 . 
3 Sporo čilo Komisije iz februarja 2005 COM (2005) 37. Komisija je med posvetovanji prejela ve č kot 
1100 prispevkov. 
  
 
SL 6   SL • priporoča stalen dialog z ljudmi in organizacijami (poslovneži, lokalnimi in regionalnimi 
organi, NVO, univerzami in organizacijami državljanov), ki se zavzemajo za spremembe. 
2. SPREMEMBE : OSREDOTO ČANJE NA KLJU ČNA VPRAŠANJA  
Ta pregled poudarja številna klju čna vprašanja, ki potrebujejo prizadevanja na najvišji 
politični ravni, da se vklju či javnost, pospešijo postopki odlo čanja in ukrepanja na vseh 
ravneh ter spodbudi „skupno“ razmišljanje in pospe ši sprejemanje novi h in boljših idej. 
Poročilo prepoznava potrebo rednega pregleda napre dka in predstavi predloge, kako naj se ta 
pregled izvede. 
Pri določenih vprašanjih je treba upoštevati me dsektorske dejavnike. Ker so gibanja 
medsebojno povezana , je treba nadaljevati s pregledo m sektorskih politik v celoti, v 
integriranem okviru. Boj proti podnebnim spremembam , na primer, ima ve č vidikov, klju čno 
vlogo pri zmanjševanju emisij toplogrednih plinov pa ima energetska in prometna politika. 
Podnebne spremembe imajo družbene razsežnosti, saj resne naravne nesre če, kot so poplave 
in suša, pogosto nesorazmerno prizadenejo najšibke jše regije in dele prebivalstva. Evropa že 
zdaj izkoriš ča pozitivne povezave med podro čji različnih politik. Pri ukrepih za trajnostno 
rabo energije se upoštevajo potrebe po ve čji varnosti energetske  oskrbe, zmanjšanju 
podnebnih sprememb, lokalnega onesnaževanja zraka, revš čine ter po zagotavljanju varnosti, 
skupaj s spodbujanjem razvoja podeželja in loka lnega razvoja. Vsekakor moremo sklepati 
kompromise. Zaradi prilagajan ja imajo nekatere politike ve like stroške in najti moramo 
načine, kako glede na dane možnos ti skleniti najugodnejše kompromise.  
Učinkoviti odgovori terjajo mednarodno sodelovanje in solidarnost . EU je zavezana 
zmanjševanju revš čine v državah v razvoju, zato tesno sodeluje z Združenimi narodi pri 
uresničevanju razvojnih ciljev novega tiso čletja. EU je poleg boja proti podnebnim 
spremembam vklju čena v razli čna večstranska prizadevanja, na primer v sodelovanje z 
drugimi pri izpolnitvi obveznosti v zvezi z bi otsko raznovrstnostjo, staleži rib, energijo ter 
vodo, kot je bilo dogovorjeno na svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju. EU bo uporabila svoj 
vpliv za združitev narodov na poti ambicioznega na črta trajnostnega razvoja. Uporabila bo 
tudi lastne instrumente, kot  sta trgovina in sporazumi o sodelovanju, ki pripomorejo k 
spremembam in bodo zunanjo razsežnost vklju čili v oblikovanje notranje politike.  
EU in države članice morajo nadaljevati z vl aganjem v raziskave in tehnologijo , da bi našle 
nove načine proizvodnje in potrošnje, ki b odo stroškovno in glede naravnih virov 
učinkovitejši. Z uporabo novih tehnologij – info rmacijskih in komunikacijskih orodij, 
alternativnih virov rabe energi je, izdelkov in procesov, ki imajo majhen vpliv na okolje, ter 
novih goriv in prevoznih tehnologi j – ima Evropa priložnost za u činkovit na čin spodbujanja 
rasti, skupaj s trajnostnim razvojem.  
Izobraževanje  igra pomembno vlogo pri olajševanju spreme mb, ki so del trajnostnega razvoja, 
saj zagotavlja, da so se ljudje sposobni prilagoditi globalnim spre membam in da se znanje širi, 
zainteresirane strani pa se vklju čijo v spremembe. 
2.1. Podnebne spremembe in čista energija 
Podnebje se spreminja. Sprememb ne moremo prepre čiti, lahko jih pa omejimo na 
sprejemljive ravni in ob čutno zmanjšamo negativne u činke. To je globalen problem, ki 
zahteva globalne rešitve. Ve č truda je potrebnega za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, 
 
SL 7   SL ne samo v EU, temve č tudi v drugih državah in nastajajo čih gospodarstvih. Prva tako je 
pomembno, da se EU prilagodi podnebnim sprememb am in pomaga zlasti državam v razvoju, 
da storijo podobno.  
Nujne spremembe bodo vplivale na nekatere skupi ne, sektorje ali države bolj kot na druge. 
Pomembno je, da razvije mo mehanizme za pomo č tistim, ki so bolj og roženi, in spodbudimo 
vse mednarodne partnerje pri izvajanju de javnih politik za podnebne spremembe. 
Zmanjševanje podnebnih sprememb nudi pomembne družbene in gospodarske priložnosti in 
bo pomagalo pri zmanjšanju ostalih netrajnostn ih gibanj. S spreminjanjem naših vzorcev 
porabe energije bi EU denimo lahko stroškovno u činkovito prihranila vs aj 20 % svoje sedanje 
porabe energije, kar je enako skupni porabi energije Nem čije in Finske. EU je bogata z 
obnovljivimi viri energije, kot so veter, solarna energija, biomasa, valovi, hidro- in geotermalna energija, in ima tehnologijo za njihovo uporabo, s čimer bi presegli zahtevo po 
gretju, elektri čni energiji in gorivu.  
Zunaj okvira opaznih gospodarskih dobi čkov izkušnje kažejo, da imajo ukrepi za zmanjšanje 
podnebnih sprememb in izkoriš čanje lastnih možnosti EU za u činkovite in obnovljive 
energetske vire  pozitivne u činke – npr. ve čja varnost oskrbe, zmanjševanje emisij drugih 
onesnaževal, lokalni razvoj in kakovostno zapos lovanje. Pripomorejo tudi pri ohranitvi 
vodilne vloge EU pri inovativnih tehnologijah v času, ko se na teh podro čjih razvija ostra 
konkurenca. EU ima tudi dober položaj za pomo č državam v razvoju, ko želijo dose či 
gospodarsko rast z uporabo oko lju prijaznih tehnologij, na  primer z mehanizmom čistejšega 
razvoja v skladu s Kjotskim protokolom, ki omogo ča prenos teh tehnologij na države v 
razvoju. Imamo možnosti, ki jih moramo izkoristiti. 
Ključni ukrepi: 
• EU se bo zavezala nadaljnjemu zmanjšanju emisij toplogrednih plinov tudi po letu 2012, 
ko se izte čejo obstoje či sporazumi, s pripravo predlogov in prizadevanji za obsežnejše 
mednarodne sporazume, ki bodo zajemali vse toplogredne pline in sektorje, ter 
spodbujanjem inovacij in vklju čitvijo ukrepov za prilagajanje. Sistem trgovanja z 
emisijami EU bi lahko postal vzgl ed za mednarodni trg ogljika.  
• EU bo razvila prihodnjo podnebno politiko v okviru druge faze Evropskega programa o 
podnebnih spremembah, s sodelovanjem z zaint eresiranimi stranmi pri razvijanju novih 
ukrepov za sistemati čno izkoriš čanje stroškovno u činkovitih možnosti na podro čju 
motornih vozil, letalstva,  razvoja tehnologije in pril agajanja. EU in države članice bodo 
pregledale sistem trgovanja z emisijami EU z namenom nadaljnjega razvoja in premislile o 
razširitvi sistema na druge toplogredne pline in sektorje, kot je letalstvo.  
• Na neformalnem sre čanju v Hampton Courtu oktobra leta 2005 so se predsedniki držav in 
vlad dogovorili, da bodo Komisijo prosili, da razvije poživljajo čo, trajnostno, varno in 
konkuren čno evropsko energetsko politiko. Komi sija razvija nove pobude o biomasi
4 in 
biogorivih v letu 2006. Ko misija bo leta 2006 za čela z razpravo o politiki EU o obnovljivih 
virih do leta 2020, vklju čno o deležu mešanice energetskih virov iz obnovljivih virov. To 
bo zagotovilo jasen cilj za vse vpletene in zanesljivost, ki jo iš čejo podjetja in vlagatelji. 
EU bo nadaljevala s spodbujanjem rabe obnovljivih virov po vsem svetu. 
                                                 
4 COM (2005) 628. 
 
SL 8   SL • Komisija bo predlagala akcijski na črt o energetski u činkovitosti z namenom uresni čitve 
načrtovanih 20 % stroškovno u činkovitejših možnosti var čevanja. Mo čna spodbuda je 
potrebna pri var čevanju z energijo v zgradbah, s čimer bi presegli sedanje zakonodajo 
energetski u činkovitosti v zgradbah, zlasti za pomo č gospodinjstvom. Komisija bo 
sodelovala z državami članicami in pri tem uporabila strukturne sklade za uresni čitev ciljev 
energetske u činkovitosti, zlasti s tistimi državami članicami, ki imajo najve čje možnosti za 
izboljšavo. 
2.2. Javno zdravje 
Zdravje je pomembno za vsakogar.  Bolezni se hitro širijo prek kontinentov. Evropa mora 
povečati svojo zmožnost boja proti čezmejnim boleznim, ki resno ogrožajo zdravje. 
Prizadevanja EU morajo spremljati u činkoviti ukrepi v sosednjih držav ah in na globalni ravni. 
Ogrožanje zdravja zahteva, da se delujo či zdravstveni sistemi, uprava, tehnologija in 
infrastruktura odzovejo hitro in u činkovito. EU je lahko ogrožena že, če se samo ena država 
članica ni sposobna odzvati na pos ledice. Zato je pomembno, da se  neenakosti po vsej EU na 
zdravstvenem podro čju odpravijo. 
EU je obvezana, da podpira mednarodna prizadevanja za izboljšanje zdravstvene oskrbe. 
Trenutno je 40 milijonov ljudi okuženih z viru som HIV/Aids. 24 milijonov ljudi je že umrlo, 
od tega 5 milijonov otrok. Zaradi malarije vsako leto umre ve č kot milijon ljudi – ve činoma 
otrok v podsaharski Afriki. Število ba kterij odpornih na antibiotike se pove čuje.  
Spodbujanje zdravja in prepre čevanje bolezni (z obravnavanjem dejavnikov zdravja na 
primerni ravni) bo dolgoro čno zmanjšalo gospodarsko in socialno breme, ki ga povzro čajo 
bolezni. Poleg tega bo ve čja poučenost o vplivih onesnaževal na  zdravje olajšala ukrepe 
preprečevanja bolezni in na črtovanja zdravljenja. 
Ključni ukrepi:  
EU in države članice morajo: 
• nadgraditi svoje akcijske na črte o ravnanju pri ogrožanju zd ravja (v pripravi na možno 
pandemijo, upoštevajo č nedavno nadgrajene smernice o pripravljenosti na pandemijo 
gripe). 
• sprejeti in izvajati strategijo EU o obra vnavanju virusa HIV/Aids-a in okrepiti 
nadzorovanje in sodelovanje med državami članicami. Pospešiti moramo prizadevanja 
glede tretjih državah za izvajanje obstoje čega programa EU o ravna nju z virusom HIV, 
tuberkolozo in malarijo.  
• uskladiti raziskave o povezavah med okoljskimi  onesnaževali, izposta vljenosti in vplivih 
na zdravje za izboljšanje našega razume vanja, kako dejavni ki okolja povzro čajo 
zdravstvene težave in kako jih prepre čiti. 
2.3. Socialna izklju čenost, demografija in migracije 
Vprašanja revš čine in socialne izklju čenosti v EU se ne da re šiti le z dvigom prihodkov. 
Največ bomo storili s spodbujanjem dostopa do zaposlenosti, stanovanj, mobilnosti, 
zdravstvene oskrbe, komunikacijskih in inform acijskih storitev ter predvsem z dostopom do 
izobraževanja ter poklicnega usposabljanja. Pome mben delež prebivalstva EU (15 %) je na 
 
SL 9   SL robu revš čine. Zlasti zaskrbljujo ča je revš čina otrok. Kot je bilo re čeno na neformalnem 
srečanju predsednikov držav in vlad v Hampton C ourtu, se moramo nujno posvetiti boju proti 
socialni izklju čenosti. 
EU se zaradi starajoče se družbe  posledično sooča z gospodarskimi ter socialnimi izzivi. 
Staranje prebivalstva se bo nadaljevalo do leta 2040, ko se bo zaradi upada števila rojstev 
delovno prebivalstvo zmanjšalo. Manjša  rodnost skupaj z zvišanjem pri čakovane življenjske 
dobe lahko pomeni, da bosta do  leta 2050 dva delovno sposobna človeka pla čevala za eno 
ostarelo osebo v primerjavi s štirimi ljudmi da nes. Ta gibanja bi lahko vplivala na padec 
gospodarske rasti. 
Vlade morajo pripraviti evropsko gospodarstvo in  družbo na dejstvo, da se bo veliko naših 
družb postaralo. Produktivnost in zaposlovanje zlasti  starejših delavcev in žensk sta nujna za 
ohranitev naše zmožnosti za trajno gospodarsko rast. Posodobitev evropskega sistema za 
socialno zaš čite, predvsem na podro čju pokojnin in dolgoro čne oskrbe, je klju č za pospešitev 
aktivnega in zdravega staranja. Potrebujemo ve č družinsko usmerjenih politik. Bistveno je 
učinkovito upravljanje migracijskih tokov, vklju čno s pozitivno integracijo migrantov in 
njihovih družin. Zato se z vidi ka življenjskega kroga za ohran itev zaposljivosti delavcev 
poudarja potreba po ve čjih in boljših naložbah v človeški kapital. Države članice pa morajo 
izvajati strategije u činkovitega vseživljenjskega u čenja. 
Ključni ukrepi:  
• Kot odziv na sre čanje predsednikov držav in vlad v Hampton Courtu oktobra 2005, bo 
Komisija predstavila sporo čilo v začetku leta 2006, ki bo pregledalo na čine, kako lahko 
EU pomaga državam članicam pri odzivu na demografsk e izzive, s katerimi se soo ča in 
sicer s pospeševanjem aktivne strategije staranja, vklju čevanja priseljencev in boljših 
pogojev za družine. Posvetovala se bo s social nimi partnerji o tem, ali predlagati nove 
pobude za podporo uskladitve delovneg a in zasebnega življenja. 
• Komisija predlaga evrops ko leto boja proti revš čini in socialni izklju čenosti. V letu 2006 
bo predstavljen na črt za enakost med ženskami in mo škimi za dosego enakosti spolov in 
pomoč pri obravnavanju demografskega izziva  EU. EU podpira prizadevanja držav članic 
za posodobitev sistema socialne zaš čite za zagotovitev trajnosti.  
• EU in države članice morajo nadaljevati z razvojem politike EU o zakonitih migracij, s 
krepitvijo vklju čevanja migrantov in njihovih dr užin ter boja proti nezakonitemu 
priseljevanju. Komisija je predlagala podporo ukrepom vklju čevanja držav članic z 
Evropskim skladom za vklju čevanje državljanov tret jih držav za obdobje 2007 – 2013. 
Izdala je na črt politike o zakonitih migracijah, vklju čno s postopkom dovolitve vstopa. V 
letu 2006 bo predložila tudi skupen politi čni okvir boja proti neza konitemu priseljevanju. 
 
2.4. Upravljanje naravnih virov 
Ljudje smo mo čno odvisni od naravnih virov – surovin, hr ane, energije in zemeljskih površin 
– ter od naravnih procesov, ki morajo „absorbirati“ vedno ve č odpadkov naraš čajočega 
svetovnega prebivalstva, ki trenutno šteje še st milijard ljudi. Iz ocene ekosistemov novega 
tisočletja, ki jo je izvedel ZN leta 2005, je razv idno, da je dve tretjini delovanja ekosistemov, 
od katerih so ljudje odvisni, v upadanju. V Evropi se je obremenitev okolja od za četka 60-ih 
povečala za skoraj 70 %. Glede na ocene uporabijo Evropejci na osebo povpre čno 4,9 
 
SL 10   SL hektarja obdelovalnih površin, da zadostijo svojemu na činu življenja (v primerjavi z 9,5 za 
ZDA in 1,5 za Kitajsko), medt em ko znaša svetovno povpre čje 1,8 hektarja.  
Nekatere možnosti rabe zemeljskih površin in mo rja so pripeljale do  gostejšega prometa, 
porabe energije in onesnaževanja, pove čanega tveganja poplav in izgube krajine, habitatov in 
biotske raznovrstnosti5. Svetovne možnosti uporabe virov so zaskrbljujo če, saj zmanjšujejo 
sposobnost obnavljanja zemlje in delovanja narave. Izguba biotske raznovrstnosti, ki jo delno 
povzročajo podnebne spremembe, vpliva na gospodarst vo, tudi na turizem ter sektorje kot 
npr. kmetijstvo, ki so odvisni od delovanja ekosistemov (oprašev anje, rodnost tal, 
preskrbljenost z vodo in njena kakovost), ali druge sektorje, ki uporabljajo biološke podatke 
kot vir inovacij.  
Če bo EU prevzela vodilno vlogo pri iskanj u inovativnih rešitev za boljše upravljanje 
naravnih virov, bo lahko spodbudila u činkovitejše gospodarstvo, kar za deva naravne vire, in 
si na podro čju ekološko u činkovitih tehnologij zagotovila vodilni položaj na svetu. Raste tudi 
zavest – in ne le med podjetji – obsega možnos ti, merjenih glede na  naložbe v ekološke 
inovacije. Trg trajnostnih izdelkov in proces ov bo moral rasti, da bo zadovoljil povpraševanje 
hitro rasto čega svetovnega „srednjega“ razreda po izdelk ih za široko uporabo in storitvah, pa 
tudi po okoljski kakovosti. Usklajen  pristop, ki predpostavlja pot rebo prehoda na trajnostnejši 
proizvodni in potrošniški pro ces, bo Evropi zagotovil konkuren čno prednost.  
Vlade igrajo vodilno vlogo pri zagotavljanju uspeha z izvajanjem predvidljivega 
dolgoročnega ureditvenega okvira, ki nagrajuje ekološke inovacije za podporo podjetij, ki si 
prizadevajo za razvoj tr ajnostnih dejavnosti. Orga ni oblasti imajo kupno mo č za spodbujanje 
k spremembam. V EU kupijo denimo javne organi zacije (kot so organi lokalne oblasti, šole, 
bolnišnice) vsako leto izdelke in storitve v vrednosti 1 600 milijard eurov – kar pomeni 16 % 
našega BDP. S tem se lahko ustvari kriti čna masa, potrebna za tržni uspeh trajnostnih 
tehnologij.  
Ključni ukrepi :  
• Države članice morajo skupaj s Komisijo izmenjavati izkušnje in najboljšo prakso o 
preusmeritvi obdav čenja z dela na potrošnjo in/ali onesnaževanje na na čin, ki je 
dohodkovno nevtralen, da bodo prispe vale k ciljem EU, tj. pove čanju zaposlenosti in 
varstvu okolja. Poleg tega morajo države članice pove čati učinkovitost uporabe svoje 
znatne kupne mo či za podporo pri sprejemanju inovativnih, energetsko u činkovitejših in 
čistejših aplikacij. Komisija bo pr edlagala direktivo o javnem naro čanju okolju prijaznih 
vozil. 
• EU bo sodelovala z državami članicami in zainteresiranimi stranmi pri spodbujanju 
ekoloških inovacij in širitvi trga  za ekološke tehnologije. Države članice morajo izvajati 
svoje načrte za okoljske tehnologije. V okviru 7. okvirnega raziskovalnega programa bo 
EU zagotovila finan čna sredstva za pospešitev ukrepov ter spodbujanje raziskav in 
tehnološkega razvoja na klju čnih podro čjih, vključno z vodikom in gorilnimi celicami.  
• Komisija bo pripravila akcijski na črt za spodbujanje trajnostne proizvodnje in potrošnje, ki 
bo temeljila na trenutnih pobudah in instrumen tih, kot so politika ravnanja z viri in 
odpadki, integrirana politika do izdelkov in standardi, sistemi okoljskega ravnanja ter 
                                                 
5 V poro čilu 2005 o stanju okolja Evropska agencija za okolje priznava, da je bil v preteklih 30 letih 
narejen velik napredek. Vendar ostaja stanje okolja v mnogih vidikih netrajnostno. To se lahko reši le z 
učinkovitejšim vklju čevanjem okoljskih vprašanj v druga politi čna področja. 
 
SL 11   SL politike inovacij in tehnologije, z njimi pa bo okrepila njihov vpliv, zapolnila morebitne 
vrzeli in zagotovila njihov  prispevek k svetovnim pobudam. 
• EU in države članice morajo zagotoviti zadostna finan čna sredstva in upravljanje mreže 
Natura 2000 zaš čitenih obmo čij ter bolje vklju čiti vprašanja biotske raznovrstnosti v 
notranjo in zunanjo politiko, da se za ustavi izguba biot ske raznovrstnosti. 
2.5. Trajnosten prevoz 
Razpoložljivost dostopnega pr evoza koristi nam vsem. Venda r vsi trpimo za negativnimi 
posledicami, kot so zastoji v prometu, vplivi na zdravje in poslabšanje  okolja. Z gospodarsko 
rastjo naraš ča tudi potreba po prevozu. Visoka gospodars ka rast pomeni, da se kljub znatnim 
izboljšavam zmogljivosti vozil negativni vplivi pove čujejo, trenutna gibanj a pa niso trajna.  
Prednosti mobilnosti lahko dosežemo z veliko manjšimi gospodarskimi, socialnimi in 
okoljskimi posledicami. To lahko dosežemo z zmanjšanjem potrebe po prevozu (tj. s spremembo rabe zemljiš č, spodbujanjem dela na dalja vo (telecommuting) in video 
konferencami), boljšo uporabo infrastrukture in vozil, spremembo na čina prevoza, npr. z 
uporabo železnice namesto cest, kolesarjenjem in hojo na krajših razdaljah, razvojem javnega 
prevoza, uporabo čistejših vozil in razvojem alternativni h rešitev za nafto, kot so biogoriva in 
vozila na vodikov pogon.  
Prednosti trajnostnejšega pre voza so raznolike in znatne: reševanje problema prometne 
preobremenjenosti, kar pomeni zmanjš evanje stroškov podjetij, prihranek časa in izboljšava 
dostopa do regionalnega in lokalnega razvoja,  zmanjševanje podnebnih sprememb in vplivov 
na biotsko raznovrstnost, pove čanje varnosti dobave energije z zmanjšanjem odvisnosti od 
nafte; izboljšanje krajevnega  okolja in zmanjšanje vplivov na zdravje, zlasti v mestih. 
Ključni ukrepi : 
• EU in njene države članice si morajo prizadevati za alternative cestnemu prometu, ki bodo 
privlačnejše za tovorniški in potniški promet, vklju čno z razvojem vseevropskega omrežja 
in intermodalnih povezav za logistiko tovornega prometa, da se omogo či lažje 
pretovarjanje blaga med cesto, železnico in  vodnim prometom. To bo predmet glavne 
politične razprave v drugi polovici leta 2006.  
• Evropska komisija bo še naprej preverjala zara čunavanje pristojbin za infrastrukturo v EU, 
in sicer po vzgledu uspešnih lokaln ih ureditev pristojbin, in zara čunavanje pristojbin za 
infrastrukturo za tovornjake po vsej EU, prou čila pa bo tudi nove mož nosti, ki se pojavljajo 
z novimi satelitskimi, informacijskimi in komunikacijskimi tehnologijami. 
• Komisija bo predlagala paket ukrepov za izbo ljšanje okolju prijaznih avtomobilov s 
spodbujanjem čistih in energetsko u činkovitih vozil, vklju čno z direktivo o javnem 
naročanju takih vozil, novimi standardi za vo zila in spodbujanjem uporabe biogoriv. 
Komisija je že predlagala, da države članice osebna vozila obdav čijo glede na emisije CO
2. 
2.6. Svetovni izzivi glede revš čine in razvoja 
Svetovne grožnje trajnostnemu r azvoju so med seboj povezane. Revš čina, poslabšanje okolja 
in spori se vrtijo v za čaranem krogu. Ve č kot milijarda ljudi mora preživeti z manj kot enim 
dolarjem na dan, 2,7 milijarde ljudi pa z manj kot dvema dolarjema. 2,6 milijard ljudi – ve č 
 
SL 12   SL kot 40 % svetovnega prebivalstva – živi brez osnovnih sanitarij in ve č kot milijarda še vedno 
uporablja nevarne vire pitne vode. Revš čina in neenakost nista le krivi čni, temve č pomenita 
tudi grožnjo svetovnemu razvoju, dolgoro čni blaginji, miru in var nosti. Globalizacija pomeni, 
da je uspeh boja proti revš čini odločilen za našo skupno blaginjo in varnost. 
Potrebni so integrirani ukrepi EU na vseh ravneh – tako dvostranski kot ve čstranski. EU je na 
svetovnem vrhu ZN septembra 2005 znova potrdila svojo zavezanost svetovnemu 
trajnostnemu razvoju, in sicer z izvrševa njem ukrepov, potrjenih na svetovnem vrhu o 
trajnostnem razvoju, s prizadevanji za dosego razvojnih ciljev novega tiso čletja in 
spodbujanjem razvojne agende iz Dohe. Za dos ego svetovnih izzivov mora EU zagotoviti, da 
bosta njena notranja in zunanja poli tika dobro sovpadali in dosegli najve čji možni u činek.  
EU je na čelu mednarodnih prizadevanj za izkoreninjenje revš čine. Zagotavlja ve č kot 
polovico svetovne pomo či, zavezala pa se je še pove čati svojo pomo č, tako kakovostno kot 
tudi količinsko. Nedavno je sprejela „Evrops ko soglasje o razvoju“, ki dolo ča skupne vizije in 
sredstva za razvoj.  
Ključni ukrepi:  
• EU in države članice morajo pove čati svoj obseg pomo či na 0,7 % bruto nacionalnega 
dohodka (BND) leta 2015 ter dose či vmesni cilj, tj. 0,56 % leta 2010, in individualni cilj 
0,51 % za EU-15 in 0,17 % za EU-10.  
• EU in njene države članice morajo pove čati učinkovitost, skladnost in kakovost svojih 
politik pomo či v obdobju 2005–2010, in sicer z boljš im sodelovanjem med državami 
članicami in razvojem skupnega okvira na črtovanja EU, uporabo ve č skupnih ukrepov in 
sofinanciranjem projektov, ter pove čanjem usklajenosti razvoja in drugih politik. Pove čati 
morajo kakovost pomo či z učinkovito prora čunsko podporo, zmanjševanjem dolgov in 
sprostitvijo pomo či.  
• EU se bo zavzemala za izbo ljšanje mednarodnega okoljskega  upravljanja, med drugim z 
ustanovitvijo okoljske organiz acije ZN in krepitvijo ve čstranskih okoljskih sporazumov. 
Pospešila bo prizadevanja za zagotovitev, da se mednarodna trgovina uporabi kot orodje za 
dosego pristnega svetovnega trajnostnega razv oja, tako v socialno-ekonomskem kot tudi 
okoljskem smislu. To bo storila tako v ve čstranskem okviru (STO, kr og pogajanj iz Dohe) 
kot tudi v okviru svojih regionalnih  in dvostranskih trgovinskih odnosov.  
3. DOSEGANJE REZULTATOV  
3.1. Učinkovitejše nadaljnje spremljanje 
Obstaja potreba po nadzorovanju in na daljnjem spremljanju. To je mogo če storiti brez 
uvajanja novih postopkov ali ve č birokracije. Vklju čevalo bo: 
• predložitev poro čila Komisije o napredku vsaki dve leti. Temeljilo bo na sklopu 
pokazateljev trajnostnega ra zvoja, oblikovanih s pomo čjo nacionalnih strokovnjakov in 
 
SL 13   SL sprejetih s strani Komisije februarja 20056. Prvo poro čilo z najnovejšimi statisti čnimi 
podatki spremlja to sporo čilo7; 
• obravnavo napredka s strani Evropskega sv eta in Evropskega parlamenta na podlagi 
poročila Komisije, pregled prednostnih nal og in zagotovitev splošnih usmeritev 
trajnostnega razvoja najmanj vsaki dve leti;  
• pomembno vlogo Evropskega  ekonomsko-socialnega odbor a in Odbora regij pri 
oblikovanju mo čnejše podpore pri ukrepanju,  na primer z organizi ranjem rednih razprav z 
zainteresiranimi stranmi in dajanjem pobud za izmenjavo mn enj na nacionalni ravni; 
• pregled strategije trajnostnega na predka v letu 2009, ki ga bo za čela Evropska komisija, 
vključno z obširnim posvetovanjem z zainteresiranimi stranmi.  
Poleg tega so vse države članice razvile svoje nacionalne strate gije trajnostnega razvoja ali pa 
so tik pred njihovim dokon čnim oblikovanjem; veliko jih redno poro ča o storjenem napredku. 
Vendar pa možnost za medsebojno izmenjavo izkuš enj ter ugotovitev, kaj se  je obneslo in kje 
so nevarnosti, še ni popolnoma izkoriš čena. Razli čne nacionalne strategije in evropska 
strategija se morajo v najve čji možni meri vzajemno dopolnjevati, da lahko celota postane ve č 
kot samo vsota svojih delov. 
Zato se predlaga, da države članice: 
• ustrezno pregledajo svoje nacionalne strategije ob upoštevanju strategije Evropske unije in 
jih objavijo najpozneje do konca leta 2006. Države članice se spodbujajo, da pregledajo 
zlasti način učinkovitejše uporabe nacionalnih instrume ntov politike (glej oddelek 3.2) in 
njihovo boljšo vklju čitev v ukrepe, izvedene ali pr edlagane na evropski ravni; 
• na podlagi pregledanih nacionalnih strategij iz vedejo enostavni medsebojni pregled ter se 
pri tem osredoto čajo na posebne teme in zlasti poskuš ajo ugotoviti primere dobrih politik 
in praks, ki bi jih lahko izvajali vs i. Medsebojni pregled bi lahko vklju čeval zunanjo oceno 
ob podpori mreže nacionalnih svetovalnih odborov za trajnostni razvoj in s sodelovanjem 
tretjih držav. Prvi poskusni pregled pod vodstv om predsedstva ter ob podpori Komisije in 
prostovoljnim sodelovanjem držav članic bi se lahko izvedel leta 2006; 
• ugotovijo, kje takšni odbori še ne obstajaj o, ter ustanovijo neodvisn e svetovalne odbore za 
trajnostni razvoj za spodbujanje razprave, podprte z informacijami, in prispevanje k 
pregledom napredka na naci onalni ravni in ravni EU. 
Komisija vabi države kandidatk e, da dopolnijo svoje nacionaln e strategije in uskladijo 
reforme s strategijo trajnostn ega razvoja EU. Komisija bo to upoštevala v svojih poro čilih o 
napredku.  
Strategija trajnostnega razvoja EU naj bi vp livala tudi na mednarodne procese trajnostnega 
razvoja ter prispevala k napredovanj u proti razvojnim ciljem novega tiso čletja in 
izvedbenemu na črtu iz Johannesburga. 
                                                 
6 SEC(2005) 161. 
7 Merjenje napredka proti bolj traj nostni Evropi – pokazatelji traj nostnega razvoja za Evropsko unijo). 
Evropska komisija, Eurostat – Panorama Evropske unije, Luxembourg, Urad za uradne publikacije 
Evropskih skupnosti, 2005. ISBN 92-894-9768-8 
 
SL 14   SL 3.2. Boljše oblikovanje politik 
Izboljšanje skladnosti politik: presoja vpli va in druga orodja za boljše predpise.  
Obstajajo orodja, ki pomagajo oblikovalcem polit ik najti pravilen pris top, že v zgodnji fazi 
razvoja politik pa je treba uporabiti u činkovito presojo vpliva. To omogo ča oblikovalcem 
politik ugotoviti najboljše možnosti na podlagi uravnotežene presoje vpliva pri čakovanih 
gospodarskih, socialnih in okoljskih vplivov, povezave in kompromise med njimi ter upoštevanje mnenj zainteresiranih  strani. Presoje vpliva trgovinskih predlogov so na primer 
pomemben na čin vključitve zunanjih vplivov v procese odlo čanja na ravni EU. Vse to 
spodbuja vklju čevanje razli čnih politik ter vodi k skladnejšim odlo čitvam in širšemu 
razmisleku o na činu doseganja trajnejših rezultatov, ki daje koristi  vsem ter pomaga ugotoviti 
in obravnavati pozitivne u činke in kompromise v EU in na mednarodni ravni.  
Ključni ukrepi:   
• Vse institucije EU morajo zagotoviti, da glavne odlo čitve o politikah temeljijo na 
predlogih, za katere so bile opravljene presoje vpliva, ki so  skladne z medinstitucionalnim 
sporazumom o boljši zakonodaji. Komisija bo zagotovila, da bo za vse njene glavne 
pobude opravljena presoja vpliva, zaklju čene presoje vpliva pa bodo po sprejetih 
odločitvah na razpolago javnosti.  
• Tudi države članice morajo pri razvoju politik ve č uporabljati presojo vpliva, kadar gre za 
porabo javnih sredstev ter razvoj strateg ij, programov in projek tov. Slediti morajo 
priporočilom iz strateških smernic Skupnosti, da se zagotovi krepitev sinergij 
Kohezijskega in strukturnih skladov med varstvom okolja in rastjo.  
• Presojo vpliva je treba dopolniti s širšim vr ednotenjem, da se naknadno oceni vpliv politik. 
• EU bo pri presoji vpliva predlogov po litik upoštevala zunanjo dimenzijo. 
Uporaba naju činkovitejše mešanice instrumentov 
Vlade in drugi javni organi raz polagajo s številnimi orodji, s ka terimi lahko ljudi spodbujajo k 
spremembam – gre za na čin zakonskega urejanja, obdav čenja, javnega naro čanja, 
subvencioniranja, investiranja, porabe in zagotavljanja informacij. Izziv je dose či pravo 
mešanico politik, da lahko uporaba instrume ntov in izvajanje politik prispevata k 
trajnostnemu razvoju. Države članice morajo na primer najbolje  uporabiti strukturne sklade za 
podporo trajnostnemu razvoju.  
Morda je najboljša metoda za spodbujanje sprememb zagotovitev, da trgi dajejo prave znake 
(„ustreznost cen“), da torej zagotavljajo mo čno spodbudo ljudem za spremembo njihovega 
vedenja in ustrezno prilagoditev trga. To je mogo če storiti tako, da se vsi, proizvajalci in 
potrošniki, soo čimo s celotnimi stroški in posledicami za svoje odlo čitve – in sicer takrat, ko 
jih sprejemamo. To na primer pomeni, da je  treba stroške, ki jih „onesnaževalci“ povzro čajo 
družbi, vklju čiti v izdelek, kot so nekatere države članice že storile (na primer z dajatvami ali 
zelenimi davki). To za proizvajalce pomeni spodbudo za okolju prijazno proizvodnjo blaga in 
storitev, za potrošnike pa  spodbudo za njihovo potrošnjo.  
Včasih lahko vlade bolje vplivaj o že z zagotavljanjem informac ij javnosti in podjetjem ter jim 
tako pomagajo izbrati boljše možnosti. Dobri primeri so pri ozna čevanju in informacijskih 
storitvah za porabo energije in okolju prijazne elektri čne naprave, gospodinjske izdelke in 
 
SL 15   SL storitve. Veliko organov oblasti po EU je razvilo u činkovite strategije komuniciranja za 
spodbujanje državljanov k lo čevanju odpadkov za recikliranje, rabi trajnostnih prevoznih 
sredstev ali var čevanju energije.  
Izobraževanje je predpogoj za spodbujanje sprememb vedenja. Komisija bo podpirala ukrepe 
držav članic na podro čju izobraževanja, naložb v človeški kapital in vseživljenjskega u čenja 
za trajnostni razvoj. 
Ključni ukrepi:   
• EU si bo prizadevala uporabljati celotno pale to instrumentov politike in hkrati spodbujala 
uporabo instrumentov na podlagi trga, ker le-ti omogo čajo prožnost pri doseganju ciljev 
trajnostnega razvoja. Države članice morajo zagotoviti, da v polni meri uporabljajo vse 
instrumente, ki so na voljo vladam, ter da se kakršne koli subvencij e uporabljajo v skladu s 
cilji trajnostnega razvoja in Pogodbo.  
• Komisija bo vklju čila trajnostni razvoj v svoje dejavnosti obveš čanja in komuniciranja 
tako za notranje kot tudi zunanje politike EU . Komisija bo skupaj z drugimi institucijami 
Skupnosti nadaljevala z organizacijo prireditev in forumov za zainteresirane strani za 
posamezna podro čja strategije, da se izbo ljšata poznavanje in ozaveš čenost, razširijo nove 
ideje in izmenja najbo ljša praksa. Raziskave8 vedno znova kažejo, da je ozaveš čenost 
Evropejcev o vprašanjih trajnostnega razv oja visoka. Izziv je prenesti to ozaveš čenost v 
bolj trajnostno vedenje. U činkovito komunikacijo je treb a prilagoditi nacionalnim in 
lokalnim prejemnikom, kar pomeni, da imajo države članice pri tem klju čno vlogo. 
Pritegnitev akterjev in pove čanje uspeha 
EU in države članice igrajo odlo čilno vlogo, vendar ne morejo – in ne smejo – biti edini 
varuhi agende trajnostnega razvoja. Drugi ak terji bodo morali ukrepati; podjetja, regionalne in 
lokalne oblasti, nevladne organi zacije, socialni partnerji, univerze in šole ter posamezni 
državljani in potrošniki. Napredek bo odvi sen od izredne ustvarjalne in tržne mo či podjetij ter 
regionalnih in lokalnih or ganizacij ter organov oblasti.  
Vedno ve č vodij podjetij spoznava, da se spla ča skrbeti za trajnostni razvoj. Najuspešnejše 
družbe se zavedajo, da upoštevanje traj nostnega razvoja spodbuja vlaganje v nove 
tehnologije, procese in izdelk e, ki jih potrošniki želijo9. Vedo, da je v poslovnem pogledu 
smiselno na črtovati vnaprej in vedeti, kam vlagati za prihodnost. Ve do, da obstajajo možnosti, 
če imamo vizijo, na primer s spodbujanjem gos podarstva, ki stremi k nizkim emisijam 
ogljika. Vedo, da lahko vplivajo na svoje dobavitelje. Vendar za ukrepanje potrebujejo stabilen ureditveni okvir.  
Tudi socialni partnerji igrajo klju čno vlogo: aktivni dialog med de lodajalci in delojemalci je 
pomemben za obravnavanje socialnih razsežnosti trajnostnega razvoja, kot so organizacija 
dela, sposobnosti in usposabl janje ter enake možnosti. 
                                                
 
8 Sklicevanje na evrobarometer. 
9 Veliko pomembnih študij je na primer dokazalo poz itivno povezavo med okoljskim upravljanjem in 
finančnimi rezultati. 50 družb, ki so se glede na poro čila o trajnosti najbolje odrezale, je bilo 
nadpovpre čno kreditno sposobnih. 
 
SL 16   SL Poleg tega je veliko regionalnih vlad in ob čin okrepilo prizadevanja za prakti čne rešitve 
problemov. Ker pogosto zagotavljajo javne st oritve, od javnega prevoza do proizvodnje 
električne energije, od zbiranja  odpadkov do skrbi za revne, imajo ugodne možnosti za 
praktične spremembe na kraju samem. Iz njihovega uspeha se je možno veliko nau čiti. Dobrih 
zgledov je na pretek. 
Ključni ukrepi:  
 
• Komisija poziva vodje podjetij in druge klju čne zainteresirane stra ni v Evropi, da s 
političnimi voditelji nujno razmislijo o srednje- in dolgoro čnih politikah, potrebnih za 
trajnost, ter predlaga, da  podjetja predložijo iz črpne odgovore, ki presegajo obstoje če 
minimalne zakonske zahteve. Takšna pobuda je  v skladu s prizadevanji Komisije za 
spodbujanje socialne odgovornosti gospodarskih družb ter dopolnjuje di alog s socialnimi 
partnerji in civilno družbo. Komisija bo s predsedstvom skušala najti najboljši na čin za 
pospešitev tega procesa.  
• Komisija bo povabila druge in stitucije in organizacije EU, da predstavijo predloge o 
najboljšem možnem na činu nagrajevanja najboljših pobu d za trajnostni razvoj s strani 
regionalnih in lokalnih organov oblasti. 
4. SKLEPI  
Obstajajo resni čne možnosti za boljše življenje, ve čjo socialno pravi čnost in pojav novih 
inovativnih industrij, v katerih ima lahko Evropa  s pravimi politikami vodilno vlogo v svetu. 
Vendar pa lahko te možnosti izkoristimo samo, če se sedaj soo čimo z grožnjami trajnosti, ki 
izhajajo iz našega na čina življenja. Uspeh pri spremembi netrajnostnih gibanj je nujen in 
dosegljiv, kot kažejo mnoge zgodbe  o uspehu iz celega sveta.  
This review of the EU’s Sustainable Developmen t Strategy aims to bring the EU Institutions, 
Member States, businesses and citizens and thei r representative organi sations together behind 
a clear vision and political framework for acti on.Namen pregleda strategije trajnostnega 
razvoja EU je združiti institucije EU, države članice, podjetja in državljane ter njihove 
predstavne organizacije v jasni viziji in politi čnem okviru za ukrepanje. The Commission, 
therefore, invites the Council and the Parliament to  endorse the proposed approach, to seek 
urgent progress on the actions iden tified, and to work closely t ogether in the run-up to the 
2006 June European Council to forge strong and broad-based support behind a shared 
strategy.Komisija zato vabi Svet in Parlament, da potrdita predlagan ukr ep, da si prizadevata 
za nujen napredek pri opredeljenih ukrepih ter tesneje sodelujeta pri pripravah na Evropski 
svet junija 2006 za oblikovanje mo čne in široke podpore skupni strategiji. 
 
SL 17   SL PRILOGA 1  
 
DEKLARACIJA O VODILNIH NA ČELIH  
TRAJNOSTNEGA RAZVOJA  
 
SVET EVROPSKE UNIJE  
Sklepi predsedstva DOC 10255/05  
EVROPSKI SVET V BRUSLJU  
16 in 17. JUNIJA 2005  
Osnutek Deklaracije o usmeritvenih na čelih za trajnostni razvoj  
Trajnostni razvoj je klju čni cilj za vse politike Evropske skupnosti, dolo čene v Pogodbi. 
Njegov cilj je stalno izboljševanje kakovosti ži vljenja na Zemlji za sedanje in prihodnje 
generacije. Gre za ohranitev Zemljine sposobnos ti ustvarjati življenje v vsej njegovi 
raznolikosti. Temelji na na čelih demokracije in na pravni dr žavi ter na spoštovanju temeljnih 
pravic, ki vklju čujejo svobodo in enake možnosti za vse. Prinaša solidarnost znotraj in med 
generacijami. Želi spodbujati dinami čno gospodarstvo z visoko stopnjo zaposlenosti in 
izobraževanja, zdravstvene zaš čite, socialne in ozemeljske kohezije ter zaš čite okolja v 
mirnem in varnem svetu, ob upoštevanju kulturne raznolikosti. 
Evropska unija in države članice, same in s partnerji, so za  dosego teh ciljev v Evropi in po 
svetu odlo čene slediti in spoštovati naslednje cilje in na čela: 
Ključni cilji 
Zaščita okolja 
Ohranitev Zemljine sposobnosti ustvarjati življenj e v vsej njegovi raznolikosti, spoštovanje 
omejitev naravnih virov našega planeta in zagotavljanje visoke stopnje zaš čite in izboljšanja 
kakovosti okolja, prepre čevanje in zmanjšanje onesnaževanja okolja in spodbujanje trajnostne 
proizvodnje in porabe, da bi  se odpravila povezava med gos podarsko rastjo in propadanjem 
okolja. 
Socialna enakost in kohezija 
Spodbujanje demokrati čne, socialno vklju čujoče, kohezivne, zdrave, varne in pravi čne 
družbe, ki spoštuje temeljne pravice in kulturno raznolikost, ki ustvarja enake možnosti in se 
bori proti vsem oblik am diskriminacije. 
Gospodarska blaginja 
Spodbujanje uspešnega, inovativnega, z znanjem bogatega, konkuren čnega in ekološko 
učinkovitega gospodarstva, ki omogo ča visoko življenjsko raven ter polno in 
visokokakovostno zaposlitev v vsej Evropski uniji. 
Izpolnjevanje naših mednarodnih obveznosti 
Spodbujanje ustanavljanja in ohr anjanje stabilnosti demokrati čnih institucij po svetu, ki 
temeljijo na miru, varnosti in svobodi. Aktivno spodbujanje trajnostnega razvoja po svetu in 
 
SL 18   SL zagotavljanje, da so notranje in zunanje po litike Evropske unije v skladu z globalnim 
trajnostnim razvojem in s svojimi mednarodnimi obveznostmi. 
Usmeritvena na čela politike 
Spodbujanje in zaš čita temeljnih pravic 
Postaviti človeka v osr čje politik Evropske unije s spodbujanjem temeljnih pravic, bojem proti 
vsem oblikam diskriminacije in s prispevkom k zmanjšanju revš čine po svetu. 
Enakost med generacijami in znotraj generacij 
Obravnavanje potreb sedanjih generacij, ne da  bi se s tem zmanjšala sposobnost prihodnjih 
generacij, da zadovoljijo svoj e potrebe v EU in drugje. 
Odprta in demokrati čna družba 
Zagotavljanje državljanske pravice dostopa do p odatkov in zagotavljanje  dostopa do pravnega 
varstva. Nuditi primerno svetovanje in možnos t udeležbe vsem zainteresiranim strankam in 
združenjem. 
Sodelovanje državljanov  
Spodbujanje soodlo čanja državljanov. Spodbujanje iz obraževanja in  javne ozaveš čenosti 
glede trajnostnega razvoja. Obveš čanje državljanov o njihovem vplivu na okolje in njihovih 
možnostih za ve č trajnostnih odlo čitev. 
Vključevanje podjetij in socialnih partnerjev  
Spodbujanje socialnega dial oga, podjetniške socialne odgovor nosti in zasebno-javnih 
partnerstev za ve č sodelovanja in skupne odgovornosti ter dosego trajnostne proizvodnje in 
porabe. 
Skladnost politike in upravljanje 
Spodbujanje skladnosti med vsemi politikami Ev ropske unije in skla dnosti med lokalnimi, 
regionalnimi, nacionalnimi in globalnimi ukrepi za pove čanje njihovega prispevka k 
trajnostnemu razvoju. 
Vključevanje politike  
Spodbujanje vklju čevanja ekonomskih, socialnih in okoljskih na čel, da se s čim večjim 
izkoriščanjem instrumentov za u činkovitejše predpise, kot so uravnotežena presoja vpliva in 
posvetovanje z interesnimi skupinami, uskladijo in vzajemno krepijo. 
Uporaba najboljšega dostopnega znanja 
Zagotavljanje, da se politike razvijejo, ocenijo in izvajajo na podlagi najboljšega dostopnega 
znanja in da so gospodarsko zdrave in stroškovno u činkovite. 
 
SL 19   SL Previdnostno na čelo 
Previdnostni pristop povsod, kjer  obstaja objektivna znanstvena  negotovost, da se prepre či 
morebitna nevarnost za človeško zdravje ali za okolje  ter se preventivno ukrepa. 
Onesnaževalci naj pla čajo 
Zagotavljanje, da cene za družbo izražajo deja nske stroške proizvodn je in porabe in da 
onesnaževalci pla čajo za škodo, ki jo povzro čijo človeškemu zdravju in okolju. 
 
SL 20   SL PRILOGA 2  
 
SPLOŠNI IN POSAMI ČNI CILJI, POLITIKE IN UKREPI – NAPREDEK 
STRATEGIJE TRAJNOSTNEGA RAZVOJA (SDS)  
Priloga vsebuje izbor klju čnih strategij EU, akcijskih na črtov in drugih pobud za podporo 
trajnostnega razvoja. Sklicuje se na izvedbene splošne in posami čne cilje, kjer ti obstajajo. 
Poleg tega so mnoge države članice razvile svoje strategije in akcijske na črte trajnostnega 
razvoja. Na nekaterih podro čjih spremembe resni čno najlaže izvedejo države članice. EU pa 
lahko podpira in dopolnjuje ukrepe držav članic, omogo ča izmenjavo najboljših praks in 
deluje kot osrednja to čka za presojo napredka in spodbujanje nadaljnjih ukrepov.  
Strategija trajnostnega razvoja dolo ča strateški okvir politik za najustreznejšo obravnavo 
glavnih netrajnostnih trendov. Bistven elemen t tega okvira je medsebojna povezava trendov. 
Med glavnimi prednostnimi nalogami, opredel jenimi v osrednjem dokumentu, obstaja mnogo 
medsebojnih povezav. Jasen primer tega je, da se bomo s pove čano uporabo obnovljivih virov 
energije borili tudi proti podnebnim spremembam. Podobno š čitimo biološko raznovrstnost z 
izboljšano rabo zemljiš č, trajnostnim prevozom in spreminj anjem energetskih vzorcev. Zato 
je treba razli čne strategije in akcijske na črte presojati skupaj. Vsak bo na svoj na čin prispeval 
k reševanju težav na drugih podro čjih. Pomembno je, da so medsebojne povezave dobro 
razumljene in da se ra zvije politike, ki vklju čujejo razli čne vidike in so ugodne za vse. 
Vprašanje medsebojnih povezav med trendi je podro čje, ki ga je treba bolj razviti. Komisija 
presoja učinek vseh svojih novih glavnih politi čnih pobud. 
 
SL 21   SL 1. OBRAVNAVANJE  PODNEBNIH  SPREMEMB 
Splošni cilj 
Omejiti podnebne spremembe in njihove stroške za družbo  
Izvedbeni splošni in posami čni cilji: 
• Marca 2005 je Evropski svet ponovno potrdil svoj cilj, da se povpre čna temperatura 
zemeljskega površja ne dvigne za ve č kot 2 °C  v primerjavi s predindustrijsko ravnijo10 
in da je zato treba svetovna prizadevanja za omejevanje ter zmanjšanje usmeriti v stopnjo 
koncentracije, nižjo od 550 ppm CO 2. 
• EU-15 in ve čina držav EU-25 so se s Kjotskim protokolom zavezale ciljem za zmanjšanje 
toplogrednih plinov do let 2008–2012. Cilj držav EU-15 je 8-odstotno zmanjšanje 
emisij v primerjavi s stopnjami iz leta 1990. 
• Kot je bilo marca 2005 dogovorjeno z Evropskim svetom, bo EU za dosego tega kon čnega 
cilja skupaj z drugimi preu čila nove strategije za doseganje potrebnih zmanjšanj emisij 
toplogrednih plinov  in v tem okviru obravnavala na čine za doseganje 15–30-odstotnega 
zmanjšanja emisij za skupino razvitih držav do leta 2020, v primerjavi z izhodiš čem, 
predvidenim v Kjotskem protokolu. 
Primeri klju čnih ukrepov: izvajani in na črtovani  
• Razvoj ukrepov EU o podnebnih spreme mbah za svet po letu 2012. Sporo čilo, sprejeto 
februarja 2005, COM (2005) 35 kon č. 
http://europa.eu.int/comm/enviro nment/climat/future_action.htm  
• Druga faza Evropskega programa o podnebnih spremembah (ECCP). Za četek izvajanja v 
oktobru 2005. 
http://europa.eu.int/comm/enviro nment/climat/future_action.htm  
• EU GHG o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v 
Skupnosti, sprejeta v januarju 2005, Direktiva 2003/87/ES 
http://europa.eu.int/comm/e nvironment/climat/emission.htm  
• Desetletni izvedbeni na črt za Globalni sistem sist emov za opazovanje zemlje (GEOSS) 
2005–2015. http://europa.eu.int/comm/research/e nvironment/newsanddoc/article_2211_en.htm
 
• Zelena knjiga o energetski u činkovitosti, COM(2005) 265 kon č. Sprejeta junija 2005. 
http://europa.eu.int/comm/energy/e fficiency/doc/2005_06_green_paper_book_en.pdf  
                                                 
10 Viri: Drugo ocenjevalno poro čilo IPPC, sklepi Sveta 1996. COM(2005) 35 kon č., str. 3, sklepi 
Evropskega sveta marec 2005. 
 
SL 22   SL • Akcijski na črt za energetsko u činkovitost. Sprejetje predvideno leta 2006. 
http://europa.eu.int/eur-lex/en/com/cnc/2000/com2000_0247en01.pdf  
• Novi in obnovljivi viri energije. Sporo čilo o podpori proizvodnji elektri čne energije iz 
obnovljivih virov na podlagi izvajanj a Direktive 2001/77/ES. COM(2005)627. 
http://europa.eu.int/comm/energy/re s/legislation/electricity_en.htm  
• Akcijski na črt za uporabo biomase. Sprejet decembra 2005. 
http://europa.eu.int/comm/energy/re s/biomass_action_plan/index_en.htm  
• Promoviranje trajnostnega ener getskega razvoja Evrope. 
http://www.sustenergy.org/  
2. SPODBUJANJE  DOBREGA  ZDRAVJA  – JAVNO  ZDRAVJE 
Splošni cilji  
Spodbujati dobro javno zdravje in izboljšati zaš čito predi grožnjami za zdravje 
Izvedbeni splošni in posami čni cilji: 
• Z razvijanjem sposobnosti uskl ajenega odziva izboljšati zaščito pred grožnjami za javno 
zdravje . 
• Še naprej izboljševati zakonodajo o živilih in krmilih , vključno z ozna čevanjem živil. 
• Nadaljevati s spodbujanjem visokih standa rdov za zdravje in dobro po čutje živali  v 
EU in po svetu. 
• Preprečevati porast bolezni zaradi življenjskega sloga, ki jih je mogo če preprečiti, s 
spodbujanjem zdravega življenja in preventive . 
• Zagotoviti, da so do leta 2020 kemikalije pr oizvedene, obdelane in uporabljene na na čin, ki 
ne pomeni znatne nevarnosti za zdravje ljudi  in okolje.  
• Izboljšati informacije o onesnaženju okolja  in zdravju nasprotnih vplivih.  
Primeri klju čnih ukrepov: izvajani in na črtovani  
• Strategija na podro čju zdravja in varstva potrošnikov kot nadaljevanje programa ukrepov 
Skupnosti na podro čju zdravja in varstva potrošnikov 2007–2013, COM(2005) 115 kon č. 
http://europa.eu.int/comm/dgs /health_consumer/index_en.htm  
• Evropski center za prepre čevanje in obvadovanje bolezni, ustanovljen leta 2005 v skladu z 
UREDBO (ES) 851/2004. 
http://europa.eu.int/comm/health/ph _overview/strategy/ecdc/ecdc_en.htm  
• Strategija za boj proti HIV/AIDS. Predvidoma sprejeta konec leta 2005. 
http://europa.eu.int/comm/development/body /theme/human_social/doc s/health/Programme
 
SL 23   SL %20for%20Action%20(EN).pdf#zoom=100  
http://europa.eu.int/comm/research/h ealth/poverty-diseases/aids_en.html  
• Sporočilo o načrtovanju pripravljenosti in odziva na pandemijo influence v Evropski 
skupnosti, COM(2005) 607 kon č. 
http://europa.eu.int/comm/health/ph_th reats/com/Influenza/COMM_PDF_COM_2005_06
07_F_EN_ACTE.pdf  
• Sporočilo o krepitvi usklajevanja pri na črtovanju splošne pripravljenosti ob izrednih 
razmerah na podro čju javnega zdravja na ravni EU, COM(2005) 605 kon č. 
http://europa.eu.int/comm/health/ph_th reats/com/Influenza/COMM_PDF_COM_2005_06
05_F_EN_ACTE.pdf  
• Priporočilo o izboljšanju vars tva bolnikov s prepre čevanjem in nadzorovanjem 
bolnišničnih okužb. Sprejetje pr edvideno leta 2006. 
http://europa.eu.int/comm/health/ph_th reats/com/comm_diseases_cons01_en.htm  
http://europa.eu.int/eur-lex/en/com/cnc/2004/com2004_0301en01.pdf  
• Spremljanje in izvajanje Bele knjig e o varnosti živil, COM(1999) 719  
http://europa.eu.int/comm/food/ food/intro/white_paper_en.htm  
http://europa.eu.int/comm/dgs/h ealth_consumer/library/pub/pub06_en.pdf  
• Strategija za zdravstveno va rstvo živali – Akcijski na črt Skupnosti o zaš čiti in dobrem 
počutju živali 2006–2010. Sprejetje na črtovano v letu 2007. 
http://europa.eu.int/comm/food/anim al/diseases/strategy/index_en.htm  
• Akcijski na črt EU za okolje in zdravje za obdobje 2004–2010, COM(2004) 416 kon č. 
http://europa.eu.int/comm/e nvironment/health/index_en.htm  
• Uredba Sveta o registraciji, oceni in  odobritvi kemikalij (REACH), COM(2003) 644. 
http://europa.eu.int/comm/environment/chemicals/reach.htm  
http://europa.eu.int/comm/en terprise/reach/index_en.htm  
3. BOJ  PROTI  SOCIALNI  IZKLJUČENOSTI  IN OBRAVNAVANJE  
DEMOGRAFSKIH  SPREMEMB 
Splošni cilj 
Ustvariti vklju čujočo družbo 
Izvedbeni splošni in posami čni cilji: 
• Določiti posebne cilje EU za zmanjšanje števila ljudi, ki so izpostavljeni revš čini do leta 
2010 s posebnim poudarkom na nujnosti zmanjšanja revš čine pri otrocih v okviru OMC. 
• Podpreti države članice v njihovih prizadevanjih za posodobitev socialne zaš čite z vidika 
staranja prebivalstva. 
 
SL 24   SL • V skladu z dolo čenimi cilji znatno povečati udeležbo žensk in starejših zaposlenih pri 
sodelovanju na trgu delovne sile,  kakor tudi do leta 2010 pove čati stopnjo zaposlenosti 
migrantov. 
• Nadaljevati z razvojem politike legalne migracije v EU , ki jih morajo spremljati politike 
za povečanje vklju čenosti migrantov in njihovih družin. 
• Nadaljevati z uresni čevanjem cilja vseživljenskega u čenja in do leta 2010 prepoloviti 
število oseb, starih od 18 do 24 let, ki imajo zgolj nižjo sr ednješolsko izobrazbo in niso 
vključene v izobraževanje ter usposabljanje. 
Države članice so glavni akterji pri doseganju te h ciljev. EU lahko podpira in dopolnjuje 
ukrepe držav članic; EU lahko omogo ča izmenjavo najboljših praks in deluje kot osrednja 
točka za presojo napredka in spodbujanje nadalj njih ukrepov. Socialna agenda usmerja ukrepe 
EU s ciljem doseganja polne zaposlenosti in vklju čujoče družbe. 
Komisija in Svet11 sta začrtala strategijo za reševanje prora čunskih vplivov staranja 
prebivalstva, v skladu s katero morajo države članice za prepre čevanje prora čunskih posledic 
staranja prebivalstva znižati stopnjo javnega dolga in izve sti obsežne reforme trga delovne 
sile, vklju čno z dav čnimi in socialnimi sistemi, s ka tero naj bi dosegli višjo stopnjo 
zaposlenosti, zlasti med starejšimi in ženskam i, kakor tudi obsežne reforme pokojninskih 
sistemov za omejitev pritiskov na javne finance.  
Primeri klju čnih ukrepov: izvajani in na črtovani  
• OMC o socialni zaš čiti in vklju čevanju. Poteka. 
http://europa.eu.int/comm/employment_s ocial/social_protection/index_en.htm  
• Program Skupnosti za podro čje zaposlovanja in družbene  solidarnosti „PROGRESS“, 
2007–2013. Sprejetje na črtovano v letu 2006. 
http://europa.eu.int/eur-lex/en/com/pdf/2004/com2004_0488en01.pdf  
• OMC o izobraževanju in usposabljanju („Izob raževanje in usposabljanje 2010“). Poteka. 
http://europa.eu.int/eur-lex/en/com/pdf/2004/com2004_0488en01.pdf  
• Celostni program dejavnosti na podro čju vseživljenjskega u čenja 2007–2013 (COM (2004) 
474). Sprejetje je na črtovano v letu 2006. 
http://europa.eu.int/comm/educati on/programmes/newprog/index_en.html 
• Sporočilo o demografski prihodnost i Evrope. Sprejetje je na črtovano v letu 2006. 
http://europa.eu.int/comm/employment_soc ial/social_situati on/green_paper_en.html  
• Strategija zdravstva in va rstva 2007–2012, sprejetje Sporo čila je načrtovano v letu 2006. 
http://europa.eu.int/comm/dgs/e mployment_social/index_en.htm  
                                                 
11 Svet Evropske unije (2001), „Prispevanje javnih financ k rasti in zaposlovanju: izboljšanje kakovosti in 
trajnostnega razvoja“, poro čilo Komisije in (Ecofin) Sveta Evropskemu Svetu (Stockholm, 23. in 24. 
marec 2001) ), 699/01; Evropska komisija (2000) „Sporo čilo o prispevanju javnih financ k rasti in 
zaposlovanju: izboljšanje kakovosti in trajnostnega razvoja“, COM(2000) 846 
 
SL 25   SL • Časovni na črt za enakost moških in  žensk, sprejetje Sporo čila je načrtovano v letu 2006. 
http://europa.eu.int/comm/employment _social/gender_equality/index_en.html  
• Sporočilo: Nediskriminacija in enake možnosti za vse, COM(2005) 224 – Evropsko leto 
2007. http://europa.eu.int/comm/employment_s ocial/fundamental_rights/index_en.htm
 
• 2010 Evropsko leto izkoreninjenja revš čine in socialne izklju čenosti. 
http://europa.eu.int/comm/employment_s ocial/social_inclusion/index_en.htm  
• Nova generacija strukturnih in  kohezijskih skladov, sprejeto 2004.  COM(2004) 493, 
COM(2004) 494, COM(2004) 495. 
 
• Predlog vzpostavitve Evropskega centra za  spremljanje migracije. Sprejetje predvideno 
leta 2005. 
http://europa.eu.int/comm/justice_home/doc_c entre/immigration/doc_immigration_intro_e
n.htm  
• Zelena knjiga o prihodnosti evropske migraci jske mreže, COM(2005) 606. Sprejeta leta 
2005. http://www.european-migration-network.org/
 
• Nadaljevanje Sporo čila „Skupni program za vklju čevanje: Okvir za vklju čevanje 
državljanov tretjih držav v Evropsko unijo“ COM(2005) 389 kon č. 
http://europa.eu.int/comm/justice_ home/funding/inti/f unding_inti_en.htm  
http://europa.eu.int/eur-lex/lex/LexU riServ/site/en/com/2005/com2005_0389en01.pdf  
• Akcijski na črt za boj proti trgovanju z ljudmi. Sp rejetje predvideno konec leta 2005. 
http://europa.eu.int/comm/justice_home/fsj/c rime/trafficking/fsj_crime_human_trafficking
_en.htm  
4. BOLJŠE  UPRAVLJANJE  Z NARAVNIMI  VIRI 
Splošni cilj 
Varovanje sposobnosti Zemlje, da ohranja  življenje v vsej njegovi razli čnosti, spoštovanje 
končnih omejitev zemeljskih naravnih virov in spodbujanje trajnos tne proizvodnje in 
potrošnje za prekinitev povezave med gospodarsko rastjo in uni čevanjem okolja.  
izvedbeni splošni in posami čni cilji: 
• Izboljšati produktivnost virov :  
• večji izkoristek iz vsake enote uporabljenih virov in zmanjšan je okoljske škode (zdravju 
škodljivih emisij v zrak, vodo, tla, kakor tudi preveliko izkoriš čanje tal in drugih virov), ki 
jo povzro či vsaka enota. 
 
SL 26   SL • Izboljšati upravljanje ribištva , biološke raznovrstnosti in  gozdarstva ter izogibanje 
prekomernemu izkoriš čanju obnovljivih naravnih virov  kot so voda, zrak, tla in ozra čje, 
obnovitev uni čenih morskih ekosistemov do 2015 v skladu z johanesburškim na črtom za 
uresničevanje, sprejetim na Svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju (WSSD), vklju čno z 
doseganjem največjega trajnostnega donosa v ribištvu do leta 2015. 
• Proučiti kako zmanjšanti porabo energije v EU  do leta 2020 ob ocenjenem 20-
odstotnem stroškovno u činkovitem potencialu za prihranek v porabi energije. Komisija je v 
zvezi s tem za čela razpravo. 
• 12-odstotna poraba energije iz obnovljivih virov do leta 2010. 
• 21-odstotna poraba elektri čne energije iz obnovljivih virov  do leta 2010 v EU-25. To 
zagotavlja podlago za naci onalne okvirne cilje. 
• Ustavitev zmanjševanja biološke raznovrstnosti  v EU do leta 2010 in u činkovito 
prispevanje k znatnemu znižanju svetovne ra vni zmanjševanja biološke raznovrstnosti do 
leta 2010. 
• Izvajanje in upravljanje Nature 2000:  sprejetje obmo čij do leta 2006 (morskih obmo čij 
do leta 2010); dolo čitev obmo čij in njihovo u činkovito upravljanje do leta 2010 (morskih 
območij do leta 2012). 
• Usmerjanje tehnološkega razvoja  v smeri prekinitve povezave  med gospodarsko rastjo in 
uničevanjem okolja. 
Primeri klju čnih ukrepov: izvajani in na črtovani  
• Akcijski na črt za okoljsko tehnologijo (ETAP), COM(2004) 38 kon č. Opredelitev pogojev 
za določitev okoljskih ciljnih zmogljivosti za klju čne izdelke z državami članicami in 
ključnimi zainteresiranih strani do leta 2007. 
http://europa.eu.int/c omm/environment/etap/  
http://europa.eu.int/comm/environment/docum/9842sm.htm  
• Akcijski na črt za trajnostno proizvodnjo in potro šnjo. Sprejetje pr edvideno leta 2007. 
http://europa.eu.int/comm/ environment/index_en.htm   
• Tematska strategija o trajnostni uporabi virov. Sprejeta decembra 2005. 
http://europa.eu.int/com m/environment/natres/  
• Tematska strategija o prepre čevanju nastajanja in re cikliranju odpadkov. Sprejeta 
decembra 2005.  
 http://europa.eu.int/comm/e nvironment/waste/strategy.htm  
• Integrirana politika do proizvodov (IPP), nadaljevanje COM(2003) 302. 
http://europa.eu.int/comm/ environment/ipp/home.htm  
• Okolju prijaznejša javna naro čila, vključno s predlagano direktivo o javnih naro čilih za 
čista in energetsko u činkovita vozila, predvi deno konec leta 2005, in  do leta 2007 skupaj z 
državami članicami izvedba preiskave o najboljšem na činu spodbujanja okolju prijaznejših 
 
SL 27   SL javnih naro čil za druge glavne skupine izdelkov. 
http://europa.eu.int/comm/e nvironment/climat/emission.htm  
• Strateške smernice Skupnosti za razvoj pode želja, nacionalne strateške smernice in 
Programsko obdobje za razvoj podeželja za obdobje 2007–2013, COM(2005) 304 
Sprejete leta 2005. http://europa.eu.int/comm/agricultu re/capreform/rdguidelines/index_en.htm
 
• Tematska strategija o tleh. Sprejetje predvi deno leta 2006. 
http://europa.eu.int/comm/e nvironment/waste/strategy.htm  
http://europa.eu.int/comm/environment/soil/  
• Tematska strategija o onesnaževanju zraka, COM(2005) 446 kon č. Sprejeta septembra 
2005.  
http://europa.eu.int/com m/environment/air/cafe/  
• Varstvo morskega okolja vklju čno s tematsko strategijo o vars tvu in ohranjanju morskega 
okolja in drugih ukrepih. Sprejeti 2005.  
http://europa.eu.int/comm/e nvironment/water/marine.htm  
• Direktiva o dolo čitvi okvira za ukrepe Skupnosti na podro čju vodne politike – na črti za 
integrirano upravljanje povodij,  izvajanje Direktive 2000/60/ES. 
http://europa.eu.int/comm/environmen t/water/water-framework/index_en.html  
• Strategija ohranjanja bi otske raznovrstnosti v Ev ropi. Sprejeta 1998. Sporo čilo o strategiji 
za biotsko raznovrstnost bo  sprejeto leta 2006.  
http://europa.eu.int/comm/environment/nat ure/nature_conservation/natura_2000_network/
managing_natura_2000/index_en.htm  
• Izvajanje ve čstranskih okoljskih s porazumov. Poteka. 
http://europa.eu.int/comm/environment/ international_issues/agreements_en.htm  
• Zelena knjiga o pomorskih zadevah. Sprejetje predvideno na za četku leta 2006.  
http://europa.eu.int/comm/fisheries/maritime/index_en.htm  
• Mreža zelene diplomacije. Poteka. 
http://europa.eu.int/comm/ external_relations/env/  
• Gozdarski akcijski na črt EU. Sprejetje predvideno leta 2006. 
http://europa.eu.int/comm/ agriculture/index_en.htm  
5. RAZVOJ  TRAJNOSTNEGA  TRANSPORTA 
Splošni cilj  
Zagotoviti, da naši transportn i sistemi ustrezajo gospodarskim in socialnim potrebam družbe 
ob istočasnem zmanjšanju njihovih nezaželenih vp livov na gospodarstvo, družbo in okolje. 
Izvedbeni splošni in posami čni cilji: 
 
SL 28   SL • Izboljšati uravnavanje povpraševanja po transportu  za zmanjšanje negativnih u činkov na 
rast transporta. 
• Doseči trajnostne stopnje porabe energije v tr ansportu v skladu z drugimi sektorji in ve čje 
zmanjšanje emisij toplogrednih plinov iz transporta  glede na porabljeno energijo v 
transportu. 
• Zmanjšati emisije onesnaževanja  iz transporta na stopnjo, ki na najmanjšo možno mero 
zmanjša u činke na človeško zdravje in okolje. 
• Zagotoviti, da povpre čen nov vozni park do let 2008/09 doseže emisije CO 2 na 140 g/km 
in 120 g/km do 2012 , kot del integriraneg a pristopa politik. 
• Prizadevati si za uvedbo emisijskih standardov EURO V  za lahka tovorna  vozila in 
Euro VI za težka tovorna vozila. 
• Do leta 2010 zagotovi ti 5,75-odstotni delež biogoriva  v gorivu za transport. 
• Zmanjšanje izpostavljenosti transportnem hrupu , v njegovem viru in preko ublažitvenih 
ukrepov, da se zagotovi najmanjši možni u činek na zdravje, ki ga povzro čajo skupne 
stopnje izpostavljenosti. 
• Povečanje varnosti v prometu  z izboljšanjem cestne infr astrukture, spodbujanjem ve čje 
odgovornosti uporabnikov in varnejšimi vozili. 
• Do leta 2010 prepoloviti število smrtnih nesre č v cestnem prometu glede na število iz 
2000. 
• Do leta 2010 posodobiti okvir storitev javnega potniškega prometa  v EU za spodbujanje 
večje učinkovitosti in uspešnosti. 
Primeri klju čnih ukrepov: izvajani in na črtovani  
• Bela knjiga „Evropska prometna politika za leto 2010: čas odločitve“ in vmesni pregled, 
COM(2001) 370. 
http://europa.eu.int/comm/energy_trans port/library/lb_texte_complet_en.pdf  
• Strategija EU o emisijah CO 2 lahkih tovornih vozil. Sporo čilo o prenovljeni strategiji bo 
sprejeto septembra 2006. http://europa.eu.int/comm/e nvironment/co2/co2_home.htm
 
• Spodbujanje uporabe biogoriva in drugih obnov ljivih goriv za prevoz, Direktiva 
2003/30/ES. 
http://europa.eu.int/comm/energy/re s/legislation/biofuels_en.htm  
http://europa.eu.int/comm/energy/res/le gislation/doc/biofuels/en_final.pdf   
• Čist mestni prevoz. Pobuda Civitas II, izvajana od za četka leta 2005.  
http://europa.eu.int/comm/en ergy_transport/en/cut_en.html  
http://www.civitas-initia tive.org/main.phtml?lan=en  
 
SL 29   SL • Tematska strategija o urbanem razvoju. Sprejeta bo januarja 2006 – vklju čno z ukrepi 
načrtov za trajnostni mestni 
prevoz. http://europa.eu.int/comm/environment/urban/home_en.htm  
• Zaračunavanje infrastrukture za prevoz. 
http://europa.eu.int/comm/transpor t/infr-charging/charging_en.html  
• Tretji železniški paket za privla čnejšo železnico, spre jet leta 2004, vklju čno s COM(2004) 
140 konč.http://europa.eu.int/comm/transp ort/rail/package2003/new_en.htm  
6. ODPRAVLJANJE  SVETOVNE  REVŠČINE  IN SPODBUJANJE  RAZVOJA 
Splošni cilji 
Aktivno spodbujati trajnostni razvoj  in zagotoviti usklajenost zuna njih in notranjih politik EU 
s svetovnim trajnostnim razvojem in mednarodnimi obveznostmi EU. 
Izvedbeni splošni in posami čni cilji: 
EU bo izvajala svoje obveznosti v zvezi z mednarodnim okvirom trajnostnega razvoja, 
katerega gradniki so Svetovni vrh o trajnos tnem razvoju (Johannnesburg), Soglasje iz 
Monterreya, Vrh tiso čletja in Svetovnega vrha. 
EU bo do leta 2015 znatno prispe vala k razvojnim ciljem tiso čletja. Ti so: 
• Odprava najhujše revš čine in lakote . 
• Prepolovitev deleža ljudi, ki živ ijo z manj kot dolarjem na dan. 
• Prepolovitev deleža ljudi, ki trpijo lakoto. 
• Doseganje splošne osnovne izobrazbe . 
• Zagotoviti, da vsi de čki in deklice dokon čajo celotno osnovno šolanje. 
• Spodbujanje enakosti med spoloma in pove čati vlogo žensk . 
• Do leta 2005 odpraviti razliko med spol oma v osnovnem in srednjem šolstvu, na 
vseh stopnjah pa do leta 2015. 
• Zmanjšati smrtnost otrok . 
• Za dve tretjini zmanjšati stopnjo smrtnosti otrok do pet let. 
• Izboljšati zdravje mater . 
• Za tri četrtine zmanjšati smrtnost mater.  
• Nadaljevati z bojem proti virusu HIV/AIDS, malariji in drugim boleznim . 
 
SL 30   SL • Zaustaviti in obrniti trend širjenja virusa HIV/AIDS. 
• Zaustaviti in obrniti trend razširjenos ti malarije in drugi h glavnih bolezni. 
• Zagotoviti trajnostni okoljski razvoj . 
• Vključiti načela trajnostnega razvoja v politike in programe držav. Zaustaviti 
izgubo okoljskih virov. 
• Prepoloviti delež ljudi brez trajnega dostopa do varne pitne vode. 
• Do leta 2020 dose či znatno izboljšanje življenja za vsaj 100 milijonov prebivalcev 
slumov. 
• Razviti svetovno sodelovanje  za razvoj, vklju čno z nadaljevanjem razvoja odprtega 
trgovinskega in finan čnega sistema . 
 
SL 31   SL Za uresničitev teh ciljev bo EU zlasti:  
1) povečala obseg pomo či; 2) izboljšala kakovost, skladnost in u činkovitost svoje pomo či; 
3) izvajala strategijo EU o Afriki ; 4) spodbujala prepre čevanje konfliktov ; 5) izvajala 
razvojno politiko EU  – Evropsko soglasje o razvoju; 6) zagotovila uspešno dokon čanje 
Razvojne agende iz Dohe  in njen prispevek k ciljem Deklaracije tiso čletja (MDG) in 
trajnostnemu razvoju; 7) izvajala GSP plus (splošni sistem preferencialov) ; 8) zagotovila, da 
njeni regionalni in dvostranski tr govinski sporazumi prispevajo k trajnostnemu razvoju;  
9) podprla svetovni trajnostni razvoj . 
Ukrepi: izvajani in na črtovani  
• Pospeševanje napredka v smeri uresni čevanja razvojnih ciljev novega tiso čletja, 
COM(2005) 132.  
http://europa.eu.int/comm/development/ body/communications/c ommunications_en.htm  
• Strategija EU za Afriko, COM(2005) 489.  
http://europa.eu.int/comm/deve lopment/body/communi cations/docs/eu_strategy_for_africa
_12_10_2005_en.pdf#zoom=100  
• Financiranje u činkovitega razvoja in pomo či, COM(2005) 133 
http://europa.eu.int/comm/development/ body/communications/ docs/communication_133_e
n.pdf  
• Skladnost politike za razvoj, COM(2005) 134. 
http://europa.eu.int/comm/development/ body/communications/ docs/communication_134_e
n.pdf  
• Sklepi Sveta za splošne zadeve in zunanje odno se (GAERC): Razvojna politika Evropske 
unije „Evropsko soglasj e“, na podlagi Sporo čila COM(2005) 311. 
http://europa.eu.int/comm/development/ body/development_policy_statement/index_en.  
• Razvojna agenda iz Dohe. Poteka. 
http://europa.eu.int/comm/trade/i ssues/newround/doha_da/index_en.htm  
• Dvostranski in regionalni tr govinski sporazumi (kot na pr imer sporazumi o gospodarskem 
partnerstvu z državami AKP). Poteka. 
http://europa.eu.int/comm/deve lopment/body/cotonou/index_en.htm  
http://europa.eu.int/comm/trad e/issues/bilateral/index_en.htm  
• Izkoriščanje globalizac ije – ukrepi. 
http://europa.eu.int/comm/trad e/issues/global/index_en.htm  
http://europa.eu.int/comm/trade /issues/global/sia/index_en.htm  
http://europa.eu.int/comm/trade /issues/global/csr/index_en.htm  
• Izvajanje obveznosti EU s Svetovnega vrha o trajnostnem razvoju, Pobude EU v zvezi z 
vodo, Pobude EU v zvezi z energijo in desetletnim na črtom izvajanja o mednarodni 
trajnostni proizvodnji in porabi. Poteka. http://europa.eu.int/comm/e nvironment/wssd/index_en.html
 
 
SL 32   SL • Mednarodni program EU o ukrepih v boju pr oti boleznim HIV/AIDS, tuberkuloza in 
malarija, 2007, COM(2004) 726. 
http://europa.eu.int/comm/development/ body/theme/human_social/pol_health3_en.htm  
 
SL 33   SL PRILOGA 3  
 
PREGLED STRATEGIJE T RAJNOSTNEGA RAZVOJA EU ZA LETO 2005:  
ZAČETNE OCENE IN PRIHODNJE USMERITVE  
 
SPOROČILO KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU  
{COM(2005) 37}  
 
SL 34   SL Predgovor  
Trajnostni razvoj je temeljni cilj Evropske un ije. Hkrati je to tudi skupni izziv za naše 
partnerje po svetu, ki nas postavlja pred vpraš anje, kako uskladiti gospodarski razvoj, socialno 
kohezijo, enakost med severom in jugom in va rstvo okolja. Njegov pomen se kaže v Pogodbi 
EU in je povzet v ustavi , ki poziva Unijo, da si „ prizadeva za trajnostni razvoj Evrope, ki bo 
temeljil na uravnoteženi gospodarski rasti in  stabilnosti cen, visoko konkuren čnem socialnem 
tržnem gospodarstvu, s ciljem polne zaposlitve in socialnega napredka, visoki ravni varstva 
okolja in izboljšanju kakovosti okolja“ .  
S hitrimi demografskimi spremembami bodo v nasled njih desetletjih svet ovni viri pod velikim 
in stopnjevanim pritiskom, najsi gre za p odnebne spremembe, naravne vire, biotsko 
raznovrstnost ali prepad med revnim Jugom in bogatim Severom. Ukrepati moramo danes, če 
želimo v prihodnosti ohraniti ob čutljivo ekonomsko, socialno in okoljsko ravnovesje na 
Zemlji.  
Na prihodnost Evrope lahko gledamo samo v te m svetovnem okviru. Evropska unija je vložila 
že veliko truda v spodbujanje trajnostnega razvoj a znotraj in zunaj svojih meja. Z dejavnim 
pristopom lahko Evropska unija potrebo po vars tvu okolja in socialni koheziji spremeni v 
priložnosti za inovacije , gospodarsko rast in nova delovna me sta. Ob pregledu strategije 
trajnostnega razvoja se spomnimo na naše zaveze, da bomo bolje opredelili strukturne 
spremembe, ki so potrebne v naših gospodarstvih  in družbi, in pripravili pozitivno naravnan 
program dela, ki bo ta proces sprememb priv edel do boljše kakovosti življenja za vse nas.  
Unija mora za reševanje tega izziva sp rejeti usklajene ukre pe in zagotoviti mo čno vodstvo, da 
bi našla rešitve, ki bodo dolgoro čno izboljšale sedanje razmere za prebivalce v Evropi in 
drugod po svetu. 
Zato se je Evropska unija na za četku tega tiso čletja lotila priprave programa sprememb, da bi 
omogočila začetek premagovanja netrajnostnih ekono mskih, socialnih in okoljskih trendov. 
Leta 2000 je bil z Lizbonsko strategijo spreje t ambiciozen program gos podarskih in socialnih 
reform, da bi ustvarila zelo dinami čno in konkuren čno gospodarstvo, temelje če na znanju. 
Leta 2001 je Evropski svet v Göteborgu odprl vrata široko zastav ljeni strategiji za trajnostni 
razvoj, ki so ji leta 2002 v Barceloni dodali zunanjo razsežnost tik pred svetovnim vrhom 
Združenih narodov o trajnostnem razvoju poleti 2002. Vsakega od teh korakov so spremljali pomembni sklepi in ukrepi, da  bi izpolnili sprejete zaveze. Kljub vsemu pa ni bil dosežen 
zadovoljiv napredek. Netrajnostni trendi se še vedno niso za čeli obračati in mednarodna 
ogroženost zaradi njih  je še vedno visoka. 
Sedaj ko je z delom za čela nova Komisija in je bil izvoljen novi Evropski parlament, je pravi 
trenutek za oceno napredka  in pospešitev sprememb. 
Storjeni so bili prvi koraki. Komisija je s predla ganjem strateških ciljev za Evropsko unijo za 
naslednjih pet let ponovno potrdila svojo zavezo trajnostnemu razvoju. V srednjero čnem 
pregledu Lizbonske strategije je  pravkar predlagala, da bi lah ko prenovljena lizbonska agenda 
postala naša strategija za rast in delovna mesta, kar bi nam omogo čilo, da bolj dinami čno 
gospodarstvo uporabimo kot gonilo, ki bo poganj alo naše velike socialne in okoljske 
ambicije. Tako Lizbonska strategija osta ja bistven sestavni del vseobsegajo čega cilja 
trajnostnega razvoja, ki je dolo čen v Pogodbi: izboljšati blaginjo  in življenjske razmere za 
 
SL 35   SL sedanje in prihodnje generacije  po trajnostni poti. Kot je po trdila Komisija v srednjero čnem 
pregledu: „Lizbonska strategija in strategija trajnostnega raz voja prispevata k zagotavljanju 
tega cilja. Ker se vzajemno krepita, stre mita k dopolnilnim ukrepom, uporabljata razli čne 
instrumente in dosegat a svoje cilje v razli čnih časovnih okvirih.“ 
Poleg tega pregled Lizbonske strategije danes spremlja tudi posodobljen socialni program EU, 
ki ga je uvedla Komisija. Ta program na črtuje politike, ki lahko pomagajo zagotoviti ve čjo 
povezanost celine in nadaljnji razv oj našega socialnega modela  kot odziv na netrajnostne 
trende. Tako naš socialni program tudi sa m prispeva k cilju trajnostnega razvoja.  
To sporočilo je prvi korak Komisije pri pregledu st rategije traj nostnega razvoja v letu 2005. 
To poročilo daje za četno oceno napredka, doseženega od leta 2001, in prikazuje številne 
prihodnje usmeritve, ki lahko vodijo pregled strate gije trajnostnega razvoj a, ki bo predstavljen 
v ločenem sporo čilu Evropskemu parlamentu in Sv etu kasneje v tem letu. To sporo čilo 
temelji na razpravi v predhodnem letu, vklju čno z mnenjem Evropskega ekonomsko-
socialnega odbora aprila lani in rezultati javn ih posvetovanj, s katerimi je Komisija za čela 
oktobra lani12. 
Evropska unija ima široko in dolgoro čno vizijo svoje prihodnosti. Verjamemo v mo č in 
temeljne vrednote našega dinami čnega evropskega modela. Zagotovili bomo, da bodo 
zadovoljene potrebe sedanjih in  prihodnjih generac ij. Ta temeljni cilj bo prisoten v vseh 
politikah Evropske unije. Trajnos tni razvoj zahteva takojšnje ukrepanje. Evropska unija ima 
pristojnost, sposobnost in ustvar jalnost za izpeljavo potrebnih sprememb. Evropski in drugi 
državljani v svetu se lahko zanesejo na zavezo Evropske unije, da bo  zagotovila trajnostno 
prihodnost za nas vse.  
                                                 
12 Podrobnejši povzetek rezultatov teh nalog bo prikazan v delu 1 in 2 Delovnega dokumenta osebja 
Komisije SEK(2005) 225. Celotno poro čilo Komisije o rezultatih posvetovanj bo v kratkem na 
razpolago na spletnih straneh http://europa.eu.int/comm/sustainable/pages/review_en.htm. 
 
SL 36   SL Del I: Trajnostni razvoj – Kaj vse vklju čuje? 
1. U VOD 
Trajnostni razvoj  – zadovoljevati potrebe seda nje generacije, ne da bi prihodnjim zmanjšali 
zmožnost zadovoljevanja njihovih potreb – je temeljni cilj v skladu s Pogodbo EU13 in ustavo.  
Ta široki koncept je podlaga vseh politik, ukrep ov in strategij Evropske  unije ter zahteva, da 
se gospodarske, okoljske in socialne politik e oblikujejo in izvajajo z medsebojnim 
dopolnjevanjem. 
V vse bolj globaliziranem svet u je potrebno jasno politi čno vodstvo za spodbujanje 
dinamičnega evropskega modela  za sedanjost in prihodnost. Komisija je trdno zavezana 
cilju trajnostnega razvoja in želi dolo čiti konstruktiven na črt za spremembe. Naša prihodnost 
v Evropi in svetu zahteva dolgoro čno vizijo in ukrepe pri vrsti politik. Po prepri čanju 
Komisije je treba izboljšati bl aginjo, solidarnost in  varnost, da bi dosegli boljšo kakovost 
življenja za nas in prihodnje generac ije. Potrebujemo gospodarsko rast in ve č delovnih mest 
ter čistejšo in bolj zdravo okolje. Potrebujemo bo lj povezano družbo, v kateri  se blaginja in 
priložnosti ponujajo vsem v Evropski uniji in izven nj e. Potrebujemo ve č inovacij, ra ziskav in 
izobraževanja. Izpolniti moramo svoje skupne odgovornosti in obveze. Naša prihodnja 
blaginja in kakovost življenja sta odvisni od naše sposobnosti in pripravljenosti, da 
spremenimo svojo proizvodnjo in potrošniške vzorce ter lo čimo gospodarsko rast od 
propadanja okolja.  
Reševanje teh vprašanj ne more biti omejeno samo na Evropsko unijo. Trajnost je še vedno 
svetovni izziv. Zato je zelo pomembno pokazati  vodilno vlogo Evrope na dveh povezanih 
poteh, notranji in zunanji. To zahteva celosten pristop in je  posledica dejstva, da lahko z 
globalizacijo in vse ve čjo medsebojno odvisnostjo med razli čnimi vprašanji svoje glavne 
notranje prednostne naloge v celoti uresni či samo, če hkrati uspe tudi na svetovnem 
prizorišču. Prav tako je zelo pomembno, da zna Evr opska unija v vseh svojih politikah 
upoštevati svoje svetovne obveze, če želi besede spremeniti v dejanja in ohraniti svojo 
verodostojnost kot svet ovni voditelj na podro čju trajnostnega razvoja.  
Čeprav traja mandat Komisije do konca 2009, je nj ena dolžnost, da pri oblikovanju politike 
gleda tudi dlje v prihodnost. Če želimo dose či svoje prihodnje cilje, ne smemo odlašati, 
temveč moramo za četi ukrepati takoj. Uresni čevanje dolgoro čne vizije zahteva, da se že sedaj 
določijo stvarni cilji, ki bodo usmerjali dolgoro čne trende, in mehanizmi za njihovo 
izpolnjevanje. Ta Komisija je že potrdila, kako ze lo pomembni so njeni osrednji strateški cilji 
blaginje, solidarnosti in va rnosti za trajnostni razvoj14. 
EU je prvi č izrazila svojo zavezanost trajnostnemu razvoju junija 2001. Takrat je Evropski 
svet v Göteborgu  na podlagi sporo čila Komisije sprejel strategijo trajnostnega razvoja 
Evropske unije. Leta 2002 je Komisija predstavila drugo sporo čilo15, ki je bilo usmerjeno na 
zunanjo razsežnost trajnostnega razvoja in ga je odobril Evropski svet v Barceloni . Ti 
                                                 
13 Člen 2 Pogodbe EU. 
14 KOM(2005)12, 26.1.2005 : “Strateški cilji 2005-2 009 - Evropa 2010: Partnerstvo za obnovo Evrope: 
blagostanje, solidarnost in varnost”. 
15 KOM(2002) 82, 13.2.2002: „Do svetovnega partnerstva za trajnostni razvoj“. 
 
SL 37   SL besedili skupaj tvorita podlago za celovito strategiji trajnost nega razvoja Evropske unije. 
Komisija se je zavezala, da pregleda strategijo trajnostnega razvoja na za četku vsakega 
novega mandata Komisije. Pregled bo opravila le ta 2005 na podlagi izkuše nj v zadnjih štirih 
letih.  
Prenovljena strategija trajnostnega razvoja bo morala prevzeti širši pristop s poudarkom na 
strukturnih gospodarskih spremembah, ki so  potrebne za približevanje bolj trajnostni 
proizvodnji in potrošniškim vzorcem  ter zadevajo netrajnostne tr ende. Prenovljena strategija 
bo z nadaljnjo krepitvijo nove ga pristopa k oblikovanju politik ponovno potrdila svoj 
trodimenzionalni pristop in zagotovila tudi polno vklju čitev in krepitev zunanjih vidikov 
trajnostnega razvoja. Poleg tega bo potrdila zavezo, dano  v predlogu finan čne perspektive 
2007-2013, da bo trajnostni razvoj vodilno na čelo politik Evropske unije.  
2. PRISTOP EVROPSKE UNIJE K TRAJNOSTNEMU RAZVOJU   
Strategija trajnostnega razvoja ima naslednje elemente:  
Najprej dolo či široko predstavo o tem,  kaj je trajnostno.  Osnovno sporo čilo strategije je, da 
morajo biti gospodarska, socialna  in okoljska razsežnost trajnos ti na koncu usklajene in se 
med seboj krepiti: „Trajnostni razvoj  daje Evropski uni ji pozitivno dolgoro čno vizijo družbe, 
ki je pravi čnejša in v kateri cveti blaginja, ter obljublja čistejšo, varnejšo in bolj zdravo okolje 
– družbo, ki nudi kakovostnejše življenj e za nas, naše otroke in vnuke.“ 16 Treba se je v celoti 
zavedati pomena in medsebojne povezave med temi tremi stebri trajnostnega razvoja.  
Drugi in verjetno najbolj ambicioz ni del strategije si prizadeva izboljšati na čin oblikovanja 
politik , pri čemer se usmerja na izboljševanje skladnosti politik in ozaveš čanja ljudi o možnih 
kompromisih med nasprotujo čimi si cilji, da bi lahko politi čne sklepe sprejemali na podlagi 
poznavanja ustreznih informacij. To  pomeni, da je treba skrbno prou čiti njihove celotne 
učinke, vklju čno s posledicami neukrepanja, zlasti z oceno zgodnjega u činka, in pošiljati trgu 
prave signale s postavljanjem pravih cen. Poleg tega morajo oblikovalci politik Evropske unije upoštevati svetovni položaj in dejavno spo dbujati skladnost med notranjimi in zunanjimi 
politikami. Za podpiranje sprememb, potrebnih za tr ajnostni razvoj, je tr eba vlagati v znanost 
in tehnologijo. Nov pristop k oblikovanju politik kon čno zahteva tudi iz boljšanje obveš čanja 
ter vključevanje državljanov in podjetij. 
Tretje, strategija obravnava omejeno število trendov, ki o čitno niso trajnostni,  kot so 
vprašanja podnebnih sprememb in uporabe ener gije, ogrožanja javnega zdravja, revš čine in 
socialne izklju čenosti, starajo če se družbe, upravljanja z naravnimi viri, rabe zemljiš č in 
prometa. 
Nazadnje, mednarodna razsežnost se  razširi na nekatere mednar odne cilje in se usmeri na 
prednostne cilje, opredeljene v prispevku Evropske unije k svetovnemu vrhu o trajnostnem 
razvoju (WSSD). Ti so izkoriš čanje globalizacije, trgovina za trajnostni razvoj, boj proti 
revščini, socialni razvoj, trajnostno upravljanje z naravnimi in okoljskimi viri, izboljšanje 
skladnosti med politikami Evropske unije, boljše up ravljanje na vseh ravneh in financiranje 
trajnostnega razvoja.  
                                                
 
16 KOM (2001) 264. „Trajnostna Evropa za boljši svet: Strategija Evropske unije za trajnostni razvoj“, 
stran 2. 
 
SL 38   SL 3. ČEMU PREGLED ? 
Komisija se je že zavezala, da bo na za četku vsakega novega mandata pregledala strategijo. 
To je nedavno pozdravil tudi Evropski svet junija in novembra 2004. Številna dogajanja pa še 
povečujejo potrebo po tem pregledu: 
• poslabšanje netr ajnostnih trendov, zlasti vse ve čji pritisk na naravne vire, biotsko 
raznovrstnost in podnebje, vz trajna neenakost in revš čina ter vse ve čje gospodarske in 
socialne težave zaradi staranja prebivalstva; 
• nezadovoljivi gospodarski rezulta ti Evrope skupaj z novimi konkuren čnimi pritiski, ki jih 
povzročata globalizacija in prodiranje na novo indus trializiranih držav (kot so Kitajska, 
Indija in Brazilija), ki naznanjajo pove čano gospodarsko konkurenco in možne spremembe 
v strukturah nacionalne proizvodn je, ki na svetovni ravni vpliv ajo na trajnostni razvoj.; 
• nove mednarodne obveze in pogajanja, ki bi lahko prispevala k svetovnemu trajnostnemu 
razvoju, je treba uskladiti s pove čanim prizadevanjem za izvajanje (kot je razvojna agenda 
iz Dohe, na črt izvedbe iz Johannesburga, vzpostav ljen na svetovnem vrhu o trajnostnem 
razvoju, zaveze iz Monterreyja o financir anju razvoja in ra zvojni cilji tiso čletja); 
• nove grožnje varnosti, kot so terorizem (napada 11. septembra 2001 in 11. marca 2004); 
naravne nesre če (poplave) in zdravstvene grožnj e (na primer SARS) so vzbudile ve čji 
občutek ranljivosti med prebivalstvom. Poleg tega se vse bolj zavedamo, da je treba 
sprejeti ukrepe proti or ganiziranemu kriminalu, korupciji in rasizmu; 
• nenazadnje, pregled bi moral upoštevati širitev Evropske unije na 25 držav članic, 
opredelitev nacionalnih strate gij trajnostnega razvoja v ve čini držav članic in pove čano 
sodelovanje lokalnih in  regionalnih organov.  
4. O CENJEVANJE NAPREDKA  
Izvajanje strategije sicer na preduje, vendar pa takojšnjih  rezultatov ne moremo pri čakovati in 
bo očitno treba opraviti še veliko de la. Ne kaže, da bi se ve čina dejavnikov, ki ogrožajo 
trajnostni razvoj, kaj spremenila. Zato jim je treba še naprej posve čati nujno in neprestano 
pozornost. Napredek je podrobneje opisa n v Delovnem dokumentu osebja Komisije17, tu pa je 
poudarek na pomembnejših dogajanjih.  
– Spreminjanje na čina oblikovanja politik. Leta 2001 je bil uveden „nov na čin 
oblikovanja politik“, da bi se ji h bolj uskladilo in bi se ustv arili pravi pogo ji za spodbujanje 
trajnostnega razvoja.   
Izboljšanje skladnosti politik   
Osrednji cilj je vklju čevanje številnih horizontalnih na čel pogodb v vse politike Evropske 
unije. Primer takega ukrepa EU je  „cardifski proces “, ki spodbuja vklju čevanje okoljskih 
vprašanj v sektorske politike. Vendar pa je  prva ocena cardifskega procesa leta 2004 
pokazala, da je bil napredek do sedaj omejen. 
                                                
 
17 SEK(2005) 225. 
 
SL 39   SL Leta 2003 je bil v Komisiji uveden nov mehanizem za ocenjevanje u činkov kot instrument, ki 
bo pomagal izboljšati skladnost politik. Z njim naj bi se celostno ocenjevalo gospodarske , okoljske in socialne u činke glavnih predlogov za politik e, pa tudi bolj izrecno dolo čalo 
kompromise med nasprotujo čimi si cilji. Do danes je Komisija opravila ve č kot 50 ocen 
učinka najrazli čnejših politik, od pr edlogov za direktivo o ponovnem zavarovanju do 
usmeritev politike o skupni tržni ureditvi za sl adkor in financiranja Nature 2000. Na zunanji 
strani so za čeli opravljati študije u činka trajnosti na vseh ve čjih trgovinskih pogajanjih.  
Razvijanje odprte metode usklajevanja  
Odprta metoda usklajevanja je lahko zelo u činkovit instrument za spodbujanje izmenjav dobre 
prakse, vklju čevanje in spodbujanje interesn ih skupin ter pozivanje držav članic, naj 
sprejmejo bolj strateški in celovit pristop ter oblikujejo u činkovitejše politike. Komisija in 
države članice so se tako na primer dogovorile o s kupnih ciljih in skupnih kazalnikih na 
področjih socialne vklju čenosti in pokojnin. Ve čina držav članic si je zastavila koli činske cilje 
za zmanjševanje revš čine in socialne izklju čenosti.  
Določanje pravih cen in pobud 
Zagotavljanje, da tržne cene družbi pokažejo dejanske stroške gospodarskih dejavnosti, bo 
spodbudilo spremembe v proizvodnji in potro šniških vzorcih. Pri tem so lahko tržno 
zasnovani instrumenti, kot so okoljski davki , sheme trgovanja z emisijami in subvencije 
učinkovito dopolnilo trad icionalnih regulativni h ukrepov. Na tem podro čju je bil na ravni EU 
v zadnjih letih dosežen napredek, vendar je odlo čanje včasih še vedno težko, zlasti v zvezi z 
obdavčevanjem zaradi zahteve po soglasju v Svetu. Med primeri, v katerih je Evropska unija 
uporabila tržno zasnovane instrumente, sta dire ktiva o davku na energijo iz leta 2003, ki 
sistem Skupnosti o minimalnih dav čnih stopnjah razširja z mineraln ih olj na druge energente, 
in shema EU trgovanja z nadomestili za emisij e toplogrednih plinov, ki se uporablja od leta 
2005, da bi pomagala dose či kjotske cilje zmanjševanja emisij.  
Naložbe v znanost in tehnologijo   
Napredek pri osvajanju znanj in tehnologiji  je izredno pomemben za dosego ravnotežja med 
gospodarsko rastjo ter socialno in o koljsko trajnostjo. Izkoristiti je mogo če številne sinergije 
med inovacijami za kakovost in storilnostjo ter inovacijami za optimizacijo porabe energije, 
odpadkov in varnosti. Energetsko u činkovitejši stroji na primer  porabljajo manj naravnih 
virov in izpuš čajo manj plinov. Naložbe v novo tehnologijo bodo ustvarile tudi ve č delovnih 
mest in gospodarsko rast. Dejavnost EU na tem podro čju vključuje prizadevanja za trajnostni 
razvoj v okviru šestega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj. Akcijski na črt 
za okoljske tehnologije spodbuja tehnološke platforme o vodiku in gorivnih celicah, 
spreminjanju svetlobne energije v elektri čno, trajnostni kemiji, oskrbi z vodo in sanitaciji. EU 
tudi spodbuja uporabo tehnologij, ki vplivajo na naše  socialne sisteme, na primer zdravstvene 
sisteme
18. 
Informiranje ter spodbujanje državljanov in podjetij 
Civilna družba in zasebni sektor imata pomem bno vlogo v trajnostnem razvoju. Na ravni EU 
je bilo sprejetih ve č pobud za spodbuditev aktivnega vklju čevanja teh skupin ter za izboljšanje 
                                                 
18 Glej primer nedavno sprejetega e-zdravstvenega akcijskega na črta: omogo čiti boljše zdravstveno 
varstvo evropskim državljanom − akcijski na črt za evropsko e-zdravstveno podro čje, KOM(2004)356. 
 
SL 40   SL posvetovalnih postopkov in mobilizacijo interesn ih skupin. Komisija je med drugim sprejela 
minimalne standarde za posvetovanja z intere snimi skupinami in izboljšala informacije o 
odločanju v zvezi z okoljem in sodelovanje pri tem odlo čanju. Sprejela je tudi razne pobude 
za spodbujanje socialne odgovornos ti gospodarskih družb.  
- Netrajnostni trendi 
Podnebne spremembe in čista energija 
V zadnjih sto letih se je temperatura v Evropi zvišal a hitreje od svetovnega povpre čja (0,95° 
C v Evropi v primerjavi z 0,7° C v svet u); osem od devetih ledenikov se je za čelo opazno 
taliti; ekstremni vremenski dogodki – kot so suše, vro činski vali in poplave – pa so 
pogostejši19. Da bi dvig temperature v svetu ostal pod ravnjo, ko lahko pride do nevarnih 
podnebnih sprememb, je treba povsod izrazito  zmanjšati emisije toplogrednih plinov. 
Nekatere ocene škode, ki so jo povzro čili ekstremni dogodki v letu 2002, kažejo na izgubo v 
višini 25 milijard eurov.20 Zanesljiva in cenovno dostopna  dobava energije še zdale č ni 
samoumevna v državah v razvoju, kjer se dve milijardi ljudi zanašata na biomaso (les, odpadki itd.) kot na svoj glavni vir energije in 1,6 milijarde ljudi nima dostopa do elektrike. 
Evropski program za podnebne spremembe (ECCP) je glavni nosilec ukrepov proti 
podnebnim spremembam v Evropi. V njem so zaj ete izredno pomembne pobude o energiji in 
nedavno vzpostavljena shema EU trgovanja z na domestili za emisije toplogrednih plinov, ki 
se je začela uporabljati 1. januarja 2005. EU spodbuja tu di številne ukrepe, ki prispevajo k 
reševanju vprašanja podnebnih sprememb  prek svojih regionalnih skladov. Čeprav najnovejši 
podatki kažejo, da je EU 15 do leta 2002 zm anjšala emisije toplogrednih plinov za 2,9 
odstotka, je treba še veliko st oriti, da bi bil dosežen cilj Kjot skega protokola, tj. 8-odstotno 
zmanjšanje od ravni leta 1990 v obdobju 2008-2012. Evropska unija ima na mednarodni ravni 
še vedno vodilno vlogo pri spodbujanju ratifikacije  Kjotskega protokola in  pri izpolnjevanju 
obvez, ki so bile sprejete leta 2002 na  svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju v 
Johannesburgu. Na tem podro čju se je Evropska unija zavzemala za uporabo obnovljivih 
energij v svetu in sicer prek Koalicije o obnovlji vi energiji iz Johannesburga. Pobuda EU za 
energijo je prispevek k svetovne mu vrhu o trajnostnem razvoju, ki  si prizadeva olajšati dostop 
do ustreznih, trajnostnih in cenovno dostopnih energi jskih storitev na podeželju, v predmestjih 
in mestih. 
V Evropi so se ponovno zavezali, da bodo skušali dose či stvarni napredek  pri energetski 
učinkovitosti z novo Pobudo o energetski u činkovitosti . 
Javno zdravje  
Javno zdravje v EU je od leta 2001 vse bolj ogroženo. Bolezni, povezane z na činom življenja 
in kronične bolezni se zelo hitr o širijo v svetu, pri čemer se je najbolj pove čala debelost (10-
40 % pove čanje v zadnjih desetih letih v ve čini držav EU). Epidemija HIV/AIDS je v svetu 
dosegla najvišjo raven okuženih do sedaj (39,4 milijona), delež na novo prijavljenih okužb s 
HIV v Evropi se je od leta 1996 ve č kot podvojil. Pogostejši stiki in ve čja mobilnost v svetu 
so prek nalezljivih bolezni, kot sta pti čja gripa in SARS, pove čali posledice zdravstvene 
ogroženosti. Nova zdravstvena grožnja je bioterorizem. V dr žavah v razvoju se je trend 
                                                 
19 Poro čilo EGP „U činki podnebnih sprememb v Evropi“, avgust 2004. 
20 Münchener Rück, oddelek za razi skave tveganj Geo, januar 2004. 
 
SL 41   SL nedavnega izboljšanja zdravja in razvoja obrnil in širjenje naj pogostejših prenos ljivih bolezni 
resno ogroža njihov razvoj v prihodnosti. Po  ocenah Svetovne zdra vstvene organizacije 
(WHO) nezdravo okolje vsako leto povzro či smrt več kot petih milijonov otrok v svetu.  
Politični ukrepi, sprejeti od leta 2001 dalje, vklju čujejo financiranje ra ziskav genoma za boj 
proti odpornosti proti an tibiotikom, ustanovitev skupnega na dzora EU in mrež zgodnjega 
opozarjanja za prenosljive bolezni, sprejetje predloga za nov ureditveni okvir EU za kemi čne 
snovi (REACH), sprejetje Evropskega akcijskega na črta za okolje in zd ravje 2004-2010 ter 
ustanovitev Evropske agencije za varno hrano (EFSA) in Evropskega centra za prenosljive 
bolezni (ECDC). 
Na mednarodni ravni se je financiranje EU boja proti boleznim, kot so HIV/AIDS, 
tuberkuloza in malarija, opazno pove čalo. Dani so bili prispe vki za znižanje cen osnovnih 
farmacevtskih izdelkov v državah v razvoju.   
Revščina in socialna izklju čenost  
Revščina in socialna izklju čenost sta vse ve čji problem . V Evropski uniji okrog 15 % 
prebivalcev živi na robu revš čine zaradi prenizkih dohodkov. Zlasti zaskrbljujo če so razmere 
v nekaterih novih državah članicah. Drugi zaskrbljujo či trendi so prenos revš čine in 
izključenosti na naslednje gene racije in nesorazmerno ve lika obremenitev nekaterih 
podskupin prebivalcev (na primer brezposelni, samski starši, i nvalidi, narodnostne manjšine). 
V svetu 2,8 milijarde od 6 milijard prebivalstva  živi z manj kot 2 euroma na dan.  
Države članice Evropske unije so se dogovorile, da bodo uskladile svoje politike za boj proti 
revščini in socialni izklju čenosti s postavitvijo skupnih cilj ev, pripravo nacionalnih akcijskih 
načrtov ter ocenjevanjem teh ciljev in na črtov z uporabo skupnih kazalnikov za spremljanje 
napredka. Evropska komisija podpira ta pr oces usklajevanja. Financiranje Evropske 
regionalne politike tudi prispeva k temu c ilju, na primer z naložbami v izobraževanje, 
usposabljanje in lokalno zaposlovanje. 
Za reševanje tega vprašanja na svetovni ravni  si je razvojna politik a EU za glavni cilj 
postavila ob čutno zmanjšati revš čino in jo na koncu odpravi ti. Sprejeti so bili razli čni ukrepi v 
okviru novega svetovnega partnerstva za odpravo revš čine in trajnostni r azvoj, sklenjeni na 
sestankih na vrhu v Dohi, Monterreyju in Johannesburgu.  
Starajoča se družba  
Napovedano je, da se bo rast prebivalst va v Evropski uniji ustavila, upadajo če in starajo če se 
delovno prebivalstvo pa bo moralo podpirati vse ve č starih prebivalcev.  Po napovedih se bo 
delež odvisnih starejših prebivalcev zviš al s 24 % leta 2004 na  47 % leta 2050.  
Daljša življenjska doba je sicer velik dosežek, vendar se ob starajo či družbi v Evropi 
postavljajo vprašanja trajnosti, ki jih je treba ob ravnavati. Niti preseljevanje niti hitro zvišanje 
stopenj rodnosti v naslednjih dveh desetletjih ne moreta ve č ustaviti strmega zvišanja deleža 
starejših v prebivalstvu.  
Komisija sodeluje z državami članicami pri posodabljanju sistemov socialne zaš čite za 
zagotovitev njihove nadaljnje finan čne trajnosti in socialne ustreznosti. Ukrepi vklju čujejo 
tudi podaljšanje delovne dobe star ejših delavcev. Na Evropskem sv etu v Barceloni sprejet cilj 
je, da bi do leta 2010 delalo 50 odstotkov prebiv alcev v starosti od 55 do 64 let, in da se do 
 
SL 42   SL istega leta za pet let zviša de lovna doba. Poleg obravnave finan čne plati vprašanja je treba 
izboljšati tudi zdravstvene sist eme, da bi lahko zadovoljili pri čakovano povpraševanje vse ve č 
starejših po zdravstvenih storitvah, pri čemer je zlasti pomembno, da bi olajšali njihov dostop 
do zdravstvenega varstva . Unija na tem podro čju spodbuja strukturir ano sodelovanje in 
izmenjavo dobre prakse .  
Upravljanje z naravnimi viri  
Hitra rast prebivalstva pomeni, da bo do leta 2010 na Zemlji 400 milijonov ljudi ve č kot 
danes, ki bodo živeli predvsem v mestih. V svetu, v katerem je vse ve č „soodvisnosti“, ne 
moremo ve č proizvajati in porabljati kot zdaj. Ogrožen a je biotska raznovrstnost. V svetu je 
15 500 vrst rastlin in živali, ki jim grozi izum rtje. V zadnjih desetletjih so dobesedno vse vrste 
ekosistemov in druge vrste utrpele velike izgube (živali, rastlin e, gozdovi, pitna voda, 
rodovitna zemlja itd). Pitna voda  je še en dragocen naravni  vir, ki je ogrožen. Kriti čno stanje 
vode v svetu ogroža življenja,  trajnostni razvoj ter kon čno tudi mir in varnost. 
Politični ukrepi, s katerimi naj bi do leta 2010 do segli cilj EU, da se zaustavi izguba biotske 
raznovrstnosti, vklju čujejo reformo skupne kmetijske politike in skupne ribiške politike ter 
ustanovitev mreže Natura 2000. V pripravi je sporo čilo o zaustavitvi izgube biotske 
raznovrstnosti do leta 2010. Ukrepi za pove čano učinkovitost virov vklju čujejo direktivo EU 
o odpadni elektri čni in elektronski opremi ter sporo čila Komisije o celoviti politiki ravnanja s 
proizvodi. V obdobju 2000-2006 Evrops ka unija razpolaga tudi z visokimi denarnimi zneski 
iz strukturnih skladov in kohezijskega sklada  za sofinanciranje naložb v podporo okoljskim 
infrastrukturam ter obnovi in vzdrževanju industrijskih, mestnih in naravnih obmo čij.  
Mednarodne pobude vklju čujejo pobudo EU za zaš čito voda – „Voda za življenje“ – kot 
nadaljevanje teme svetovnega vrha o trajnos tnem razvoju. EU ima tudi vodilno vlogo na 
Konvenciji o biotski raznovrstno sti in sodeluje pri vzpostav ljanju desetletnega okvira 
programov o trajnostni por abi in proizvodnji.  
Raba zemljiš č in promet  
Kljub cilju, da se vprašanje prometa lo či od rasti BDP, število prometnih sredstev naraš ča 
hitreje kot BDP. To vpliva na razli čna področja, od prometnih zastojev in zdravstvenih težav, 
ki jih povzro čajo onesnaževalci zraka, do pove čanih emisij CO 2, ki ovirajo cilje EU glede 
podnebnih sprememb. 
EU je sprožila številne pobude za politike, da bi omejili neugodne u činke rasti prometa. 
Spodbuja preusmeritev s cestnega prevoza na pre vozna sredstva z manjšim vplivom na okolje, 
kot so „čisti“ avtobusi (manj izpušnih plinov), ladje in  vlaki. Komisija je še predlagala, da 
države članice uvedejo zara čunavanje uporabnine za infras trukturo, da bi zmanjšale 
povpraševanje po prevoznih sredstvih, s tem bi namre č vzpostavile razmere, v katerih cene, ki 
jih plačajo uporabniki prevoznih sredstev, kažejo pol ne stroške družbi (na primer direktiva o 
euro vinjeti), vendar je izvajanje tega za zdaj omejeno. Kljub pove čanemu povpraševanju in 
obsegu prometa z druge strani je bil dosežen velik  napredek v tehnologiji vozil in goriva, ki so 
ga vzpodbudile zakonodaja in pobude Evropske unije. Nenazadnje, spodbujajo se ukrepi za izboljšanje mestnega okolja in upravljanja z rabo zemljiš č, na primer s programom EU 
strukturnih skladov “Urban II” in okvirnim r aziskovalnim programom. Komisija pripravlja 
tudi tematsko strategijo o mestne m okolju, ki bo objavljena leta 2005. 
Zunanji vidiki trajnostnega razvoja 
 
SL 43   SL Poleg zgoraj navedenih netraj nostnih trendov spodbujanje traj nostnega razvoja na svetovni 
ravni med drugim vklju čuje naslednje ukrepe Evropske unije: 
Izkoriščanje globalizacije  
Globalizacija je nov okvir, v katerem je treba dose či trajnostni razvoj. Globalizacija sicer 
lahko precej spodbudi trajnostni ra zvoj, vendar so njene prednos ti prepogosto neenakomerno 
razporejene med državami in po njih sami h, zakonsko neurejeno povezovanje pa lahko 
negativno vpliva na okolje in družbo kot celoto.  
Evropska unija spodbuja usklajen in celosten pristop do vprašanj v zvezi z globalizacijo v 
Svetovni trgovinski organizac iji (STO), mednarodnih finan čnih ustanovah (IFI) in v organih 
Združenih narodov. Okrepiti želi tudi pomembni  organi, kot je na primer Mednarodna 
organizacija dela.  
Za učinkovito in uravnoteženo vklju čevanje držav v razvoju v svetovno gospodarstvo so 
izredno pomembna potekajo ča pogajanja Svetovne trgovinske or ganizacije (STO) in razvojna 
agenda iz Dohe. Od leta 2002 Evropska unija pri pogajanjih razvojne agende iz Dohe pri 
številnih pogajalskih vprašanjih dosledno sled i svojim ciljem glede spodbujanja splošnega 
svetovnega trajnostnega razvoja. Ker je treb a dejavno podpirati prizadevanja držav v razvoju 
za vključitev v svetovni trgovinski si stem, je bil program pomo či za trgovino (TRA) dolo čen 
kot eno od prednostnih podro čij za razvojno sodelovanje Evrops ke unije, vidik TRA pa se je 
vključil v vse ustrezne ravni odlo čanja o načinu dodeljevanja sredstev. 
Poleg tega je EU po svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju dosegla pomemben napredek na 
področju izvajanja podpornih ukrepov v zvezi  s trgovinsko politiko zunaj podro čja dejavnosti 
razvojne agende iz Dohe, med drugim s prizadevanjem, da se vsebinski element o trajnostnem 
razvoju vklju či v vsa teko ča ali prihodnja dvostranska ali regionalna pogajanja.  
Boljše upravljanje na svetovni ravni 
Dobro upravljanje in spodbujanje demokracije sta bistvena deja vnika pri doseganju razvojnih 
ciljev tiso čletja. Deklaracija novega tiso čletja navaja, da je ustvar janje okolja, ki prispeva k 
razvoju in odpravi revš čine, med drugim odvisno od dobrega upravljanja v vsaki državi, 
dobrega upravljanja na mednarodni  ravni in preglednosti finan čnih, denarnih in trgovinskih 
sistemov.  
Komisija v Sporo čilu o upravljanju in razvoju obravnava vprašanja institucionalnega 
usposabljanja, dobrega upravljanja in pravne države, pri čemer glavno pozornost namenja 
institucionalnemu usposabljanju in dialogu o upra vljanju v razmerah, ki se razlikujejo po 
državah. V vseh obstoje čih sporazumih o mednarodnem in  regionalnem sodelovanju in 
instrumentih politike so o čitna prizadevanja za spodbujanje traj nostnega razvoja. Poleg tega je 
bilo okrepljeno mednarodno upravljanje  za trajnostni razvoj v središ ču prizadevanj Evropske 
unije za razvoj u činkovite ve čstranskosti. 
- Financiranje razvoja 
Za dosego razvojnih ciljev tiso čletja so potrebna finan čna sredstva. Vendar je cilj Združenih 
narodov, da se zagotovi 0,7 % bruto nacionalnega dohodka (B ND) za uradno razvojno pomo č 
(ODA), še vedno dale č od izpolnitve. 
 
SL 44   SL Evropska unija je opredelila svoj prispevek k „p rocesu financiranja razvoja“ v osmih izrecnih 
zavezah, ki jih je odobril Evropski svet  v Barceloni 14. marca 2002. Najnovejše poro čilo o 
spremljanju napoveduje, da bo obseg pomo či v razširjeni Evropski uniji (25 držav članic) 
skupno presegel vmesni cilj 0,39 odstotka ODA/ BND in do leta 2006 dosegel 0,42 odstotka 
BND za uradno razvojno pomo č, kar je ocenjeno na 38,5 milijarde eurov. Skupna višina 
dodatnih virov, zbranih med letoma 2002 in 2006, je 19 milijard eurov.  
 
SL 45   SL Del II: Odziva na izzive  
5. P RIHODNJE USMERITVE  
Izzivi so še vedno prisotni, zato mora Evropa  ne samo izpolniti svojo zavezanost dolgoro čni 
agendi za trajnostni razvoj in višji kakovosti življenja,  ampak mora najti tudi na čine za 
učinkovitejše reševanje teh izzivov. 
5.1. Potrditi temeljna na čela strategije trajnostnega razvoja Evropske unije 
V predgovoru sta razložena koncep t trajnostnega razloga in dopol njevanje med strategijo 
trajnostnega razvoja in Lizbonsko strategijo. 
Pregled bo potrdil tudi bistveno trodimenzionalno naravo  trajnostnega razvoja kot temelja 
strategije, tj. razvoja, ki  se ga lahko doseže samo, če skupaj napredujejo ekonomska rast, 
socialna vklju čenost in varstvo okolja v Evropi in drugod po svetu. 
Pregled bo upošteval tudi prispevek Evrops ke unije k svetovnemu trajnostnemu razvoju 
na dva na čina: prvi č, z obravnavanjem mednarodnih vi dikov šestih netrajnostnih 
trendov, ki jih obravnava strategija; drugi č, z vklju čevanjem v strategijo zunanjih 
politik EU, ki prispevajo k sv etovnemu trajnostnemu razvoj u. S tem bo Evropska unija 
ponovno potrdila in okrepila svojo ob vezo, da bo prevzela vodilno vlogo pri 
uresničevanju agende trajnostnega razvoja na svetovni ravni. 
5.2. Potrditi nov pristop k oblikovan ju politik in skladnosti politik  
Pregled bo ponovno potrdil „nov pristop k obli kovanju politik“  kot glavno sredstvo, ki bo 
postavilo trajnostni razvoj v središ če oblikovanja politik Evrops ke unije. Zlasti bo prihodnja 
strategija EU trajnostnega razvoja še okrepila razli čne sestavne dele agende EU za boljšo 
pravno ureditev, vklju čno z oceno u činkov, posvetovanji interesnih skupin in poenostavitvijo 
zakonodaje. 
To pomeni, da se bo nadalje spodbujal o oblikovanje trajnostne in stroškovno u činkovite 
politike, vklju čno z učinkovitejšim izvajanjem uravnote ženega mehanizma, tj. ocene u činka, 
ki zajema nove pobude za notranje in zunanje politike Komisije . Poleg tega se bodo študije 
ocene trajnostnega u činka tudi v prihodnje uporabljale pri velikih trgovinskih  sporazumih. Ta 
metoda je bila sicer izboljšana ob upoštevanju prvih izkušenj21, vendar se bodo še naprej 
dejavno iskali možni na čini njenega nadaljnjega izboljšan ja, zlasti glede na gospodarske, 
socialne in okoljske vidi ke trajnostnega razvoja . Komisija namerava v zvezi s tem tudi 
izboljšati posvetovanja z interesnimi skupinami o politikah  Evropske unije. Poleg tega bo 
treba še upoštevati, kako pomembno je zag otoviti ustrezno nadgradnjo medinstitucionalnega 
sporazuma22 z Evropskim parlamentom in Svetom (n a primer, Evropski parlament in Svet 
morata uporabljati ista na čela in standarde ocene u činkov tudi pri oceni u činkov večjih 
sprememb predlogov Komisije). 
                                                 
21 Ref. Ocena u činka: Naslednji koraki – v podporo konkuren čnosti in trajnostnemu razvoju, SEK(2004) 
1377, 21.10. 2004. 
22 Medinstitucionalni sporazum o boljšem sprejemanju zakonodaje, UL C 321, 31.12.2003, str.1. 
 
SL 46   SL Nov pristop vklju čuje tudi odprto metodo sodelovanja , zlasti na podro čjih socialne 
vključenosti, dostopa do trga  dela in socialne zaš čite, kjer ima ta met oda pomembno vlogo pri 
posodabljanju sistemov socialne zaš čite.  
V okviru novega pristopa k oblikovanju polit ik bo Komisija še naprej spodbujala uporabo  
tržno zasnovanih instrumentov , da bi družbi pokazala dejanske stroške uporabe virov in 
kako ta uporaba vpliva na okolje . Države članice bodo tako na primer pozvane, da poskusijo 
davčno breme preusmeriti na dejavnike, ki škodujejo okolju in ne na delo . Pregled bo tudi še 
bolj poudaril pomen naložb v  znanost in tehnologijo  za trajnostni razvoj . Možna sredstva za 
spodbujanje ekoloških inovacij vklju čujejo raziskovalne programe Evropske unije, politiko 
inovacij Komisije in javno naro čanje. Spodbujala se bo tudi izmenjava informacij med 
zunanjimi partnerji o trajnostnih ra ziskavah, znanosti in tehnologiji.  
5.3. Še naprej posve čati pozornost glavnim netrajnostnim trendom in 
podrobneje prou čiti povezave med netrajnostnimi trendi 
Strategija se bo s tem pregledom še naprej posve čala glavnim trendom, ki ogrožajo 
trajnostni razvoj.  Veliko teh trendov se da odpraviti le z dolgoro čnim stalnim ukrepanjem in 
vključevali bodo velike strukturne spremembe v delovanju naših družb in gospodarstev. 
Vendar pa to kratkoro čno ne bi smelo biti izgovor za odlaganje ukrepov.  
Pregled bo torej vklju čeval temeljito oceno netrajnostni h trendov, zajetih v sedanji 
strategiji,  z namenom opredeliti cilje in ukrepe za pr ihodnost. Prednostna podro čja, 
opredeljena leta 2001, bi bilo treba tudi uskladiti z mednarodnimi obvezami, ki jih je 
Evropska unija sprejela na svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju, konferenci Združenih 
narodov za financiranje razvoja, z Deklaracijo ZN za novo tiso čletje ter z drugimi podobnimi 
večstranskimi sporazumi in obvezami, ki jih je sprejela. Poleg tega bodo ta podro čja na novo 
opredeljena, da bi odrazila pristop desetih novih držav članic k Evropski uniji – in nadaljnjo 
širitev, ki se pri čakuje v ne tako daljni prihodnosti – kar je dodaten preskus sposobnosti EU za 
reševanje netrajnostnih trendov . V tem smislu bo pregled razisk al tudi morebitno dodajanje 
omejenega števila novih ali do takrat neobravnavanih trendov, vklju čno z gospodarsko 
netrajnostnimi trendi . 
Nenazadnje bo pregled ve č pozornosti posve čal odkrivanju medsebojnih povezav med 
izbranimi netrajnostnimi trendi . Prizadeval si bo čimbolj pove čati sinergije in zmanjšati 
kompromise. Na primer, s spodbujanjem preusm eritve od cestnega k železniškemu prometu 
se lahko hkrati zmanjšajo emisije  toplogrednih plinov in prometni  zastoji (ustvarjanje razmer, 
v katerih so pozitivni u činki vidni na ve č področjih). Še en primer ustvarjanja takih razmer je 
prikazati, kako bi naložbe v osnovne tehnološke spremembe lahko privedle do ve čje 
konkuren čnosti ter hkrati izboljšale ka kovost okolja in socialno kohezijo .  
5.4. Postaviti cilje in mejnike  
Pristop v strategiji iz leta 2001 je bil opredeliti srednjero čne glavne cilje v zvezi z vsakim od 
netrajnostnih trendov in opredelit i številne ukrepe, namenjene reševanju teh trendov. Pregled 
bo potrdil potrebo po jasnejših ciljih in roki h za njihovo izpolnitev, ker bo s tem pozornost 
usmerjena na ukrepe na prednostnih podro čjih in se bo lahko spremljal napredek . 
Čeprav ti trendi povzro čajo dolgoro čne težave, ki bodo potrebovale dolgoro čne rešitve, se 
lahko samo s postavljanjem jasnih vmesnih ciljev in spremljanjem napredka zagotovi, da gre 
 
SL 47   SL družba v pravo smer. Postavljanje dolgoro čnih ciljev torej ne sme postati izgovor za odlaganje 
ukrepov. 
Prenovljena strategija torej predstavlja nove gl avne cilje za vsakega od netrajnostnih trendov 
in postavlja vmesne mejnike,  ki bodo Evropski uniji omogo čili spremljanje dejanskega 
napredka . Operativni cilji in akcijski na črti bodo opredeljeni v ustrezn ih notranjih in zunanjih 
sektorskih politikah, ki bodo tudi glavni nos ilci izvajanja in spremljanja pobud za politike,  
vključno z mednarodnimi obvezami, spreje timi v Deklaraciji novega tiso čletja in na sestankih 
na vrhu v Barceloni in Monterreyu.  
5.5. Zagotoviti u činkovito spremljanje 
Sklep iz Göteborga, da se zagot ovi letno spremljanje strategije  na spomladanskih evropskih 
svetih, ni izpolnil pri čakovanj. V pregledu bo pripra vljen okrepljen sistem poro čanja. Usmeril 
se bo na kratkoro čno in srednjero čno izpolnitev ciljev strategije, z združevanjem in 
poenostavljanjem sedanjih poro čil o vprašanjih trajnostnega razvoja, kolikor bo to mogo če. 
Natančneje bodo razložene tudi institucionalne odgovornos ti (zlasti vlogi Evropskega sveta in 
Evropskega parlamenta) v procesu spremljanja. 
Spremljanje se bo izvajalo zlasti na podlagi kaza lnikov trajnostnega razvoja, ki jih je razvila 
Komisija . Ti bodo med drugim temeljili na razli čnih kazalnikih, razvitih  v procesih sektorske 
politike, in na že opravljenih sintezah teh procesov v nizu strukturnih kazalnikov, ki so 
spremljali približevanje ciljem, dolo čenim v lizbonski agendi reform. Prav tako se bo ve č 
truda vložilo v razvijanje prihodnjih model ov, napovedi in dodatno zbiranje znanstvenih 
podatkov, da se omogo či učinkovitejše spremljanje.  
5.6. Okrepiti lastništvo in izboljšat i sodelovanje z javnimi in zasebnimi 
akterji na vseh ravneh  
Potrebni so nadaljnji ukr epi, da se dvigne ozaveš čenost ter da se spodbudi in vklju či 
zainteresirane strani na vseh  ravneh. Jasno je treba dolo čiti, kdo je kdaj odgovoren za 
določene ukrepe in kdo bo nosil stroške . Zato bo Komisija prou čila, kako oblikovati 
učinkovita partnerstva z industrijs ko panogo, sindikati, nevladnimi organizacijami in interesi 
porabnikov, zlasti za razpravo o na činih zaustavljanja netrajnos tnih trendov, opredeljenih v 
okviru pregleda . 
Za spodbujanje trajnostnega razvoja bo treba bol j uskladiti evropske, svetovne, nacionalne, 
regionalne in lokalne pobude . Možni ukrepi bodo vklju čevali opredelitev s kupnih prednostnih 
nalog pri vsakem glavnem cilju; za četek procesa vzajemnega u čenja z državami članicami 
in/ali regijami; vzpostavitev mehanizmov za stalno izmenjevanje informacij o najboljši praksi .  
Unija bo morala tudi pospešiti  svoja prizadevanja za spodbujan je nadaljnjih ukrepov v drugih 
delih sveta, tj. v industrial iziranih državah, državah na prehodu in državah v razvoju . 
Komisija si bo prizadevala razviti dialog o c iljih trajnostnega razvoja s partnerji zunaj 
Evropske unije, zlasti z upravami in civilno družbo v tretjih državah ter mednarodnimi in 
nevladnimi organizacijami, ki se posve čajo svetovnim vprašanjem .  
6. N ASLEDNJI KORAKI  
Komisija vabi Evropski svet, Sv et, Evropski parlament, države članice, regionalne 
organe in vse dele civilne družbe, da predloži jo svoje pripombe o predlaganih usmeritvah za 
 
SL 48   SL strategijo trajnostnega razvoja. Prva priložnost za razpravo bo fo rum zainteresiranih strani, ki 
ga organizira Evropski ekonoms ko-socialni odbor 14. in 15. ap rila 2005. Pozneje v tem letu 
bo Komisija Uniji predstavila predlog za prenovljeno strategijo trajnostnega razvoja.