SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 25.09.2006 
COM(2006) 543 kon č. 
2006/0170 (COD)   
Predlog 
DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o celovitem prepre čevanju in nadzorovanju onesnaževanja 
 
 
(Kodificirana razli čica) 
(predložila Komisija) 
 
SL 2   SL OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM  
1. V okviru Evrope državljanov Komisija daje veliko pomembnost poenostavitvi in 
pojasnitvi evropskega prava,  da bi ga naredili bolj jasnega in dosegljivega 
navadnemu državljanu in mu tako dali nove priložnosti in možnost, da uporablja 
posebne pravice, ki mu jih to pravo podeljuje.  
Tega cilja ni mogo če doseči, dokler številni predpisi, ki so bili ve čkrat spremenjeni, 
pogosto zelo bistveno, ostanejo razpršeni tako, da  jih je treba iskati delno v izvirnem 
aktu in delno v kasnejših aktih, ki ga spreminjajo. Za ugotovitev obstoje čih pravil, je 
potrebno precejšnje razi skovalno delo s primerjavo številnih razli čnih aktov.  
Kodifikacija predpisov, ki  so bili pogosto spremenjen i, je eno izmed bistvenih 
sredstev za to, da bi bilo evr opsko pravo jasno in transparentno. 
2. Zato je 1. aprila 1987 Komisija sprejela odlo čitev1, s katero je svojemu osebju dala 
navodilo, da bi morali biti vsi zakonodajni akti kodificirani  po ne ve č kot desetih 
spremembah, ob tem pa poudarila, da je to mi nimalna zahteva in da bi si morali vsi 
oddelki prizadevati za kodifik acijo besedil, za katere  so odgovorni, v še krajših 
intervali, da bi zagotovili, da so pred pisi skupnosti jasni in lahko razumljivi.  
3. To je bilo potrjeno v sklepih Evr opskega sveta, spre jetih v Edinburghu 
(december 1992)2, s poudarkom na pomembnost kodifikacije , saj omogo ča gotovost 
o tem, katero pravo se uporablja za dolo čeno zadevo ob dolo čenem času.  
Kodifikacije se je treba lotiti ob polnem upoštevanju obi čajnega zakonodajnega 
postopka Skupnosti.  
Glede na to, da niso dovoljene nobene vs ebinske spremembe aktov, ki jih zadeva 
kodifikacija , so se Evropski parlament, Svet in Komisija z medinstitucionalnim 
sporazumom z dne 20. decembra 1994 sporazumeli, da se za hitri sprejem kodificiranih aktov lahko upor ablja pospešeni postopek.  
4. Namen tega predloga je za četi s kodifikacijo Direktive Sveta 96/61/ES z dne 24. 
septembra 1996 o celovitem prepre čevanju in nadzorovanju onesnaževanja
3. Nova 
direktiva bo nadomestila razli čne akte, ki bodo vanjo vklju čeni4; ta predlog v celoti 
ohranja vsebino aktov, ki se jih kodificira in jih torej zgolj združuje skupaj s samo 
tistimi oblikovnimi spremembami , ki so potrebne za samo izvedbo kodifikacije. 
5. Predlog za kodifikacijo  je bil sestavljen na podlagi predhodne konsolidacije , v vseh 
uradnih jezikih, Direktive 96/61/ ES in aktov o njeni spremembi, ki jo je opravil Urad 
za uradne objave Evropskih skupnosti, s pomo čjo sistema za obdelavo podatkov . 
Kjer so bili členi preštevil čeni, je primerjava med starimi in novimi številkami 
prikazana v tabeli, navedeni v Pril ogi VII h kodificirani direktivi.  
                                                 
1 COM(87) 868 PV. 
2 Glej Prilogo 3, Del A sklepov. 
3 Izvedena v skladu s sporo čilom Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu – Kodifikacija pravnega 
reda Skupnosti, COM(2001) 645 kon č.. 
4 Glej Prilogo VI, k temu predlogu. Del A tega predloga. 
 
SL 3   SL  
Ð 96/61/ES (prilagojeno) 
2006/0170 (COD) 
Predlog 
DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o celovitem prepre čevanju in nadzorovanju onesnaževanja 
(Besedilo velja za EGP) 
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA– 
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena ⌦ 175 ⌫(1) 
Pogodbe, 
ob upoštevanju predloga Komisije, ob upoštevanju mnenja Evropskega  ekonomsko-socialnega odbora
1, 
ob upoštevanju mnenja Odbora regij2 
ob upoštevanju postopka, dolo čenega v členu ⌦ 251 ⌫ Pogodbe3, 
ob upoštevanju naslednjega: 
 
Ð 
(1) Direktiva Sveta 96/61/ES z dne 24. septembra 1996 o celovitem prepre čevanju in 
nadzorovanju onesnaževanja4 je bila ve čkrat5 bistveno spremenjena. Zaradi jasnosti in 
racionalnosti bi bilo treba na vedeno direktivo kodificirati. 
 
Ð 96/61/ES uv. izjava (1) 
(2) Cilji in na čela okoljske politike Skupnosti, kot so dolo čeni v členu 174 Pogodbe, so 
predvsem prepre čevati, zmanjševati in v čim večji meri odpravljati onesnaževanje 
tako, da se daje prednost ukrepanju pri viru in zagotavlja preudarno upravljanje 
naravnih virov skladno z na čelom “pla ča povzro čitelj obremenitve” in na čelom 
preprečevanja obremenjevanja okolja. 
                                                 
1 UL C […] […], str. […]. 
2 UL C […] […], str. […]. 
3 UL C […] […], str. […]. 
4 UL L 257, 10.10.1996, str. 26. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo 
(ES) št. 166/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 33, 4.2.2006, str. 1). 
5 Glej Prilogo VI, Del A. 
 
SL 4   SL  
Ð 96/61/ES uv. izjava (2) 
(prilagojeno) 
(3) Peti program varstva okolja, katerega splošn i pregled so odobrili Svet in predstavniki 
vlad držav članic na sre čanju v okviru Sveta v Resolu ciji z dne 1. februarja 1993 o 
programu politike in delovanja Skupnosti v zvezi z okoljem in trajnostnim razvojem6, 
⌦ je dal ⌫ prednost celovitemu nadzorovanju onesnaževanja okolja kot 
pomembnemu delu približevan ja trajnostnemu ravnovesju med človekovo dejavnostjo 
in družbenoekonomskim razvojem na eni st rani ter naravnimi viri in sposobnostjo 
obnavljanja narave na drugi strani. 
 
Ð 96/61/ES uv. izjava (3) 
(4) Uresni čevanje celostnega pristopa k zmanjševanju onesnaževanja okolja terja 
delovanje na ravni Skupnosti, da bi spremenili in dopolnili obstoje čo zakonodajo 
Skupnosti o prepre čevanju in nadzorovanju onesnaževanja iz industrijskih obratov. 
 
Ð 96/61/ES uv. izjava (4) 
(5) Direktiva Sveta 84/360/EGS z dne 28. junija 1984 o boju proti onesnaževanju zraka iz 
industrijskih obratov7 je uvedla splošni okvir, ki  zahteva predhodno dovoljenje za 
vsako obratovanje ali znatno spremembo industrijskih obratov, ki lahko povzro čijo 
onesnaževanje zraka. 
 
Ð 96/61/ES uv. izjava (5) 
(prilagojeno) 
(6) Po Direktivi ⌦ 2006/11/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 
15. februarja 2006 ⌫ o onesnaževanju pri odvajanju nekaterih nevarnih snovi v 
vodno okolje Skupnosti8 ⌦ je ⌫ za odvajanje teh snovi potrebno dovoljenje. 
 
Ð 96/61/ES uv. izjava (6) 
(7) Skupnost nima zakonodaje za prepre čevanje ali zmanjševanje vnosa nevarnih snovi v 
tla na najmanjšo možno raven, ki bi bila primerljiva z obstoje čo zakonodajo Skupnosti 
o boju proti onesnaževan ju zraka in o prepre čevanju ali zmanjševanju odvajanja 
nevarnih snovi v vode na najmanjšo možno raven. 
 
Ð 96/61/ES uv. izjava (7) 
(8) Razli čni načini ločenega nadzorovanja emisij v zr ak, vodo ali tla lahko spodbudijo 
prenos onesnaževanja z ene prvine okolja na drugo, namesto da bi varovali okolje kot celoto. 
                                                
 
6 UL C 138, 17.5.1993, str. 1. 
7 UL L 188, 16.7.1984, str. 20. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo 91/692/EGS (UL L 377, 
31.12.1991, str. 48). 
8 UL L ⌦ 64, 4.3.2006, str. 52. ⌫ 
 
SL 5   SL  
Ð 96/61/ES uv. izjava (8) 
(9) Cilj celostnega pristopa k nadzorovanju onesnaževanja, ob upoštevanju ravnanja z 
odpadki, je prepre čevati emisije v zrak, vodo ali tla, če je to izvedljivo, če pa ni, je 
treba emisije zmanjšati na najmanjšo mo žno raven, da bi dosegli visoko stopnjo 
varstva okolja kot celote. 
 
Ð 96/61/ES uv. izjava (9) 
(prilagojeno) 
(10) Ta direktiva ⌦mora⌫ določati splošni okvir ce lovitega prepre čevanja in 
nadzorovanja onesnaževanja okolja. ⌦ Predpisovati mora ⌫ ukrepe, potrebne za 
uresničevanje celovitega prepre čevanja in nadzorovanja one snaževanja, da bi dosegli 
visoko stopnjo varstva okolja kot celote. S celostnim pristopom k nadzorovanju 
onesnaževanja okolja se ⌦ mora spodbujati ⌫ uporaba na čela trajnostnega razvoja. 
 
Ð 96/61/ES uv. izjava (10) 
(11) Dolo čbe te direktive bi se morale  uporabljati brez vpliva na dolo čbe Direktive 
Sveta 85/337/EGS z dne 27. junija 1985 o pres oji vplivov nekateri h javnih in zasebnih 
projektov na okolje9. Ta direktiva ne bi smela vplivati na izvajanje 
Direktive 85/337/EGS, tudi kadar se morajo podatki ali sklepne ugotovitve, 
pridobljene na njeni podlagi, upoštevati pri izdaji dovoljenja. 
 
Ð 96/61/ES uv. izjava (11) 
(prilagojeno) 
(12) Države članice bi morale sprejeti ustrezne ukrepe za zagotovitev, da upravljavec 
obratov industrijskih dejavnosti iz ⌦ te Direktive ⌫ deluje v skladu s splošnimi 
načeli nekaterih temeljnih obveznosti. Za ta namen bi zadoš čalo, da bi pristojni organi 
pri določanju pogojev v dovoljenju upoštevali ta splošna na čela. 
 
Ð 96/61/ES uv. izjava (12) 
(prilagojeno) 
(13) Pri obstoje čih obratih je treba nekatere dolo čbe, sprejete na podlagi te direktive, 
uporabljati po ⌦ 30. oktobru 2007 ⌫, druge pa ⌦ je bilo treba uporabljati ⌫ 
⌦ od 30. oktobra 1999 ⌫. 
 
Ð 96/61/ES uv. izjava (13) 
(14) Za uspešnejše in u činkovitejše reševanje problemov onesnaževanja mora upravljavec 
upoštevati vidike okolja. Ti vidiki bi mo rali biti pristojnim organu ali organom 
sporočeni, da bi se lahko pr ed izdajo dovoljenja prepri čali, da so bili dolo čeni vsi 
ustrezni ukrepi za prepre čevanje ali nadzorovanje onesn aževanja okolja. Zelo razli čni 
                                                 
9 UL L 175, 5.7.1985, str. 40. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2003/35/ES 
Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 156, 25.6.2003, str. 17). 
 
SL 6   SL postopki izdajanja dovoljenj lahko privedejo do razli čnih stopenj varstva okolja in 
javne ozaveš čenosti. Vloge za dovoljenja naj bi po tej direktivi vsebovale vsaj 
najnujnejše podatke. 
 
Ð 96/61/ES uv. izjava (14) 
(15) Popolna uskladitev postopkov in pogojev  v dovoljenju med pristojnimi organi bi 
morala omogo čiti doseganje najvišje  izvedljive stopnje vars tva okolja kot celote. 
 
Ð 96/61/ES uv. izjava (15) 
(16) Pristojni organ ali organi bi mo rali izdati ali spreme niti dovoljenje, le če bodo dolo čeni 
celoviti okoljevarstveni ukrep i za zrak, vodo in tla. 
 
Ð 96/61/ES uv. izjava (16) 
(17) Dovoljenje bi moralo vklju čevati vse potrebne ukrepe za  izpolnjevanje pogojev v 
dovoljenju, da bi tako dosegli visoko stopnjo va rstva okolja kot celote. Brez vpliva na 
postopek izdajanja dovoljenja so lahko ti ukrepi tudi predmet splošno zavezujo čih 
predpisov. 
 
Ð 96/61/ES uv. izjava (17) 
(18) Mejne vrednosti emisij, parametri ali enakovredni tehni čni ukrepi bi morali temeljiti 
na najboljših razpoložljivih tehnol ogijah, brez predpisovanja uporabe dolo čene metode 
ali tehnologije in ob upoštevanju tehni čnih lastnosti posameznega obrata, njegove 
umestitve v prostoru in krajevnih okoljski h razmer. V vseh primerih bi pogoji v 
dovoljenju morali vsebovati dolo čbe o zmanjševanju onesnažev anja na velike razdalje 
ali čezmejnega onesnaževanja na najmanjš o možno raven in zagotavljati visoko 
stopnjo varstva okolja kot celote. 
 
Ð 96/61/ES uv. izjava (18) 
(19) Države članice same dolo čajo, kako je treba, če je potrebno, upoštevati tehni čne 
lastnosti posameznega obrata, njegovo umes titev v prostor in krajevne okoljske 
razmere. 
 
Ð 96/61/ES uv. izjava (19) 
(20) Če predpisana kakovost okolja zahteva stro žje pogoje od tistih, ki jih je mogo če doseči 
z uporabo najboljših razpoložljivih tehnol ogij, bi morali biti v dovoljenju posebej 
določeni dodatni pogoji, kar pa ne vpliva na druge morebitne ukrepe za usklajevanje s 
predpisano kakovostjo okolja. 
 
Ð 96/61/ES uv. izjava (20) 
(21) Zlasti zaradi tehni čnega napredka se bodo najbol jše razpoložljive tehnologije 
spreminjale in pristojni organi bi morali ta napredek spremljati ali biti o njem obveščeni. 
 
SL 7   SL  
Ð 96/61/ES uv. izjava (21) 
(22) Spremembe v obratu lahko povzro čijo onesnaževanje okolja. Zato bi morali biti 
pristojni organ ali organi obveš čeni o vsaki spremembi, ki bi lahko vplivala na okolje. 
Skladno s to direktivo je za vsako znat no spremembo v obratu potrebno predhodno 
dovoljenje. 
 
Ð 96/61/ES uv. izjava (22) 
(23) Pogoje v dovoljenju bi bilo treba v rednih časovnih presledkih pregledati in jih, če je 
treba, posodobiti. V dolo čenih okoliš činah bi morali biti pogo ji v vsakem primeru 
ponovno preverjeni. 
 
Ð 2003/35/ES uv. izjava (3) 
(24) Učinkovito sodelovanje javnos ti pri sprejemanju odlo čitev bi moralo omogo čati, da se 
javnost izrazi, nosilec odlo čitev pa se zaveda mnenj in skrbi, ki so v zvezi s temi 
odločitvami, ter tako pove ča odgovornost in transparentnost procesa odlo čanja in 
prispeva k zavesti javnosti o okoljski h vprašanjih in podpori sprejetim odlo čitvam. 
 
Ð 2003/35/ES uv. izjava (4) 
(25) Sodelovanje, ki vklju čuje tudi sodelovanje združenj,  organizacij in skupin, zlasti 
nevladnih organizacij, ki spodbujajo va rovanje okolja, je treba podpreti, vklju čno med 
drugim s spodbujanjem izobraževanja javnosti v zvezi z varstvom okolja. 
 
Ð 2003/35/ES uv. izjavi (5) in (6) 
(prilagojeno) 
(26) Skupnost je 25. junija 1998 podpisala  Konvencijo o dostopu do informacij, 
sodelovanju javnosti v odlo čanju in dostopu do sodiš č v okoljskih zadevah 
Ekonomske komisije OZN za Evropo (Arh uška konvencija). Med cilji Arhuške 
konvencije je želja zagotoviti prav ico sodelovanja javnosti v odlo čanju o okoljskih 
zadevah, da bi prispevali k va rovanju pravice živeti v okolju , ki je primerno za osebno 
zdravje in dobro po čutje. 
 
Ð 96/61/ES uv. izjava (24) 
(27) Vzpostavitev popisa pomembnejših emis ij in njihovih virov je lahko pomembno 
orodje, ki omogo ča zlasti primerjanje dejavnosti v Skupnosti, ki povzro čajo 
onesnaževanje. Tak popis bi morala pripraviti Komisija ob pomo či regulatornega 
odbora. 
 
Ð 96/61/ES uv. izjava (25) 
(28) Razvoj in izmenjava informacij na ravni Skupnosti o najboljših razpoložljivih 
tehnologijah bi morala pripomo či k izravnavi tehnološki h neravnovesij v Skupnosti, 
 
SL 8   SL spodbuditi razširjanje v Skupnosti uporabljenih  mejnih vrednosti in tehnologij povsod 
po svetu in pomagati državam članicam pri u činkovitem izvajanju te direktive. 
 
Ð 96/61/ES uv. izjava (26) 
(29) Treba bi bilo redno pripravljati poro čila o izvajanju in u činkovitosti te direktive. 
 
Ð 96/61/ES uv. izjava (27) 
(30) Ta direktiva se nana ša na obrate, ki lahko povzro čijo pomembno onesnaženje okolja in 
zato tudi čezmejno. Treba bi bilo organizirati čezmejno posvetovanje, kadar se vloge 
nanašajo na izdajanje dovoljenj za nove obrate ali znatne spremembe v obratih, za 
katere obstaja velika verjetnost, da bodo imeli pomembne negativne vplive na okolje. 
Vloge, ki se nanašajo na takšne predloge  ali znatne spremembe, bi morale biti 
dostopne javnosti v tisti državi članici, ki bo najverjetneje prizadeta. 
 
Ð 96/61/ES uv. izjava 28 
(prilagojeno) 
(31) Na ravni Skupnosti se kaže potreba po dolo čitvi mejnih vrednosti emisij za posamezne 
vrste obratov in onesnaževal , zajetih v tej direktivi. ⌦ Evropski parlament in Svet ⌫ 
bi morala te mejne vrednosti emisij dolo čiti skladno z dolo čbami Pogodbe. 
 
Ð 96/61/ES uv. izjava (29) 
(32) Dolo čbe te direktive bi se morale  uporabljati brez poseganja v dolo čbe Skupnosti o 
zdravju in varnosti na delovnem mestu. 
 
Ð 
(33) Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 
1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o dolo čitvi postopkov za uresni čevanje Komisiji 
podeljenih izvedbenih pooblastil10. 
(34) Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v 
nacionalno pravo direktiv, ki so dolo čeni v Prilogi VI, Del B – 
                                                 
10 UL L 184, 17.7.1999, str. 23. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (UL L 200, 
22.7.2006, str. 11). 
 
SL 9   SL  
Ð 96/61/ES (prilagojeno) 
SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO: 
Člen 1 
Namen in podro čje uporabe  
Namen te direktive je dose či celovito prepre čevanje in nadzorovanje onesnaževanja okolja, ki 
je posledica dejavnosti, navedenih v Prilogi I. Ta direktiva dolo ča ukrepe za prepre čevanje ali, 
če to ni izvedljivo, za zmanjševanje emisij v zrak, vodo in tla pri navedenih dejavnostih, 
vključno z ukrepi glede odpadkov, da bi dosegli visoko stopnjo varstv a okolja kot celote, brez 
poseganja v Direktivo 85/337/ EGS in druge ustrezne dolo čbe Skupnosti. 
Člen 2 
Opredelitve  
Za namene te direktive ⌦ se uporabljajo naslednje opredelitve  ⌫: 
(1) “snov” ⌦ pomeni ⌫ kakršenkoli kemi čni element in njegove spojine, razen 
radioaktivnih snovi v smislu Direktive Sveta ⌦ 96/29/Euratom ⌫11 in gensko 
spremenjenih organizmov v smislu [Direktive Sveta 90/219/EGS12] in Direktive 
⌦ 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta ⌫13; 
(2) “onesnaževanje okolja” ⌦ pomeni ⌫ neposredno ali posredno vnašanje snovi, 
vibracij, toplote ali hr upa v zrak, vodo ali tl a, ki je posledica človekove dejavnosti in 
lahko škoduje zdravju ljudi  ali kakovosti okolja, poškoduj e materialno lastnino ali 
škoduje ali posega v uživanje in druge dovoljene rabe okolja; 
(3) “obrat” ⌦ pomeni ⌫ nepremi čno tehnično enoto, kjer poteka ena ali ve č 
dejavnosti, ki so navedene v Prilogi I, in katere koli z njimi neposredno povezane 
dejavnosti, ki so tehni čno povezane z dejavnostmi, ki se izvajajo na tem mestu in bi 
lahko vplivale na emisije in onesnaževanje okolja; 
(4) “obstoje či obrat” ⌦ pomeni ⌫ obrat, ki obratuje, ali obrat, ki že ima dovoljenje, 
izdano v skladu z zakonodajo, ki je veljala pred ⌦ 30. oktobrom 1999 ⌫, ali 
katerega vloga za dovoljenje je po mnenju pristojnega organa popolna, če ⌦ je ⌫ 
ta obrat ⌦ začel ⌫ obratovati najkasneje ⌦ 30. oktobra 2000 ⌫; 
(5) “emisija” ⌦ pomeni ⌫ neposreden ali posreden izpust ali oddajanje snovi, vibracij, 
toplote ali hrupa iz posameznega ali razprš enih virov v obratu, v zrak, vodo ali tla; 
(6) “mejna vrednost emisij” ⌦ pomeni ⌫ maso, izraženo z nekaterimi posebnimi 
parametri, koncentracijo in/ali višino emisije, ki v enem ali ve č časovnih obdobjih ne 
sme biti presežena; mejna vrednost emisije je lahko dolo čena tudi za posamezne 
skupine, družine ali vrste snovi, posebej  za tiste, navedene v Prilogi III; 
                                                 
11 UL L 159, 29.6.1996, str. 1. 
12 [UL L 117, 8.5.1990, str. 1.] 
13 UL L 106, 17.4.2001, str. 1. 
 
SL 10   SL  mejna vrednost emisij za snovi navadno velja na mestu izpusta emisije iz obrata, pri 
njenem dolo čanju pa se razred čenje ne upošteva; če je zagotovljeno enako varstvo 
okolja kot celote in če to ne vodi k ve čjemu onesnaženju okolja, lahko pri dolo čanju 
mejne vrednosti emisij za posamezni obrat pri posrednih izpustih v vodo upoštevamo učinek čistilne naprave, kar pa ne vpliva na Direktivo 2006/11/ES ali direktive za 
njeno izvajanje; 
(7) “predpisana kakovost okolja” ⌦ pomeni ⌫ zbir zahtev, ki jih mora okolje ali 
posamezen del okolja v dolo čenem času izpolnjevati, kot je dolo čeno v zakonodaji 
Skupnosti; 
(8) “pristojni organ” ⌦ pomeni ⌫ organ, organe ali telesa, ki so v skladu s pravnim 
redom držav članic odgovorni za izvajanje obveznosti, izhajajo čih iz te direktive; 
(9) “dovoljenje” ⌦ pomeni ⌫ celotno pisno odlo čbo ali tisti njen del (ali ve č takih 
odločb), ki dovoljuje obratovanje celo tnega ali dela obrata pod dolo čenimi pogoji, ki 
zagotavljajo, da obrat izpolnj uje zahteve te direktive. Dovoljenje lahko zajema enega 
ali več obratov ali delov obratov na istem kraj u, ki jih upravlja isti upravljavec; 
(10) “sprememba v obratovanju” ⌦ pomeni ⌫ spremembo v vrsti ali delovanju obrata 
ali razširitev obrata, ki bi lahko vplivala na okolje; 
 
Ð 96/61/ES (prilagojeno) 
Î1 2003/35/ES čl. 4, tč. 1(a) 
(11) “znatna sprememba” ⌦ pomeni ⌫ spremembo v obratovanju, ki ima lahko po 
mnenju pristojnega organa pomembne negativne vplive na  ljudi ali okolje; Î1 v tej 
opredelitvi se šteje za znatno spremembo vsaka sprememba v obratovanju ali razširitev, če se z njo samo po sebi dosega pragove iz Priloge 1  
(12) “najboljša razpoložljiva tehnologija” ⌦ pomeni ⌫ najbolj u činkovito in napredno 
stopnjo v razvoju dejavnosti in na činov obratovanja, ki kažejo prakti čno primernost 
posamezne tehnologije, na podlagi katere se na čeloma dolo ča mejna vrednost emisij 
za preprečevanje, in če to ni izvedljivo, zmanjševanje emisij na splošno ter vpliva na 
okolje kot celoto: 
(a) “tehnologija” vklju čuje tako uporabljen tehnološki postopek kot tudi na čin 
načrtovanja, gradnje, vzdrževanja, up ravljanja in razgradnje obrata, 
(b) “razpoložljiva tehnologija” pomeni te hnologijo na takšni ravni, ki omogo ča 
njeno uporabo v posamezni industrijski panogi pod ekonomsko in tehni čno 
izvedljivimi pogoji, ob upoštevanju stroškov in prednosti, ne glede na to, ali se 
tehnologija uporablja ali razvija  znotraj posamezne države članice, če je le 
upravljavcu primerno dostopna; 
(c) “najboljša” ⌦ pomeni ⌫ najučinkovitejša pri doseganju  visoke splošne ravni 
varstva okolja kot celote; 
 pri dolo čanju najboljše razpoložljive tehnolog ije je treba posebej upoštevati to čke iz 
Priloge IV; 
 
SL 11   SL (13) “upravljavec” ⌦ pomeni ⌫ vsako fizi čno ali pravno osebo, ki upravlja ali 
nadzoruje obrat ali na katero je bilo, če je to predvideno v nacionalni zakonodaji, 
preneseno odlo čilno gospodarsko razpolaganje v zvezi s tehni čnim delovanjem 
obrata; 
 
Ð 2003/35/ES čl. 4, tč. 1(b) 
(14) “javnost” pomeni eno ali ve č fizičnih ali pravnih oseb in v skladu z nacionalno 
zakonodajo ali prakso, njihova združenja, organizacije ali skupine; 
(15) “zadevna javnost” pomeni javnost, na ka tero vpliva ali bi verjetno vplivalo odlo čanje 
o izdaji ali obnavljanju dovolje nja ali pogojev dovoljenja, ali ima interes pri takem 
odločanju; v tej opredelitvi se šteje, da imajo interes ne vladne organizacije, ki 
pospešujejo varstvo okolja in izpolnjujej o katere koli zahteve nacionalne zakonodaje. 
 
Ð 96/61/ES (prilagojeno) 
Člen 3 
Splošna na čela, ki urejajo osnovne obveznosti upravljavca  
1. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da la hko pristojni organi zagotovijo tak na čin 
delovanja obratov, da: 
(a) se izvajajo vsi ustrezni ukrepi za prepre čevanje onesnaževanja  okolja, zlasti z 
uporabo najboljše razpoložljive tehnologije; 
(b) ni povzro čeno pomembno onesnaževanje okolja; 
(c) se prepre či nastajanje odpadkov v skladu z Direktivo ⌦ 2006/12/ES Evropskega 
parlamenta in Sveta ⌫14; če so odpadki nastali, se predelajo ali, če to tehni čno in 
ekonomsko ni mogo če, se odstranijo brez vpliva ali z zmanjšanjem vpliva na okolje; 
(d) se energija rabi u činkovito; 
(e) se izvajajo potrebni ukrepi za prepre čevanje nesre č in omejevanje njihovih posledic; 
(f) se ob dokon čnem prenehanju dejavnosti izvedejo potrebni ukrepi, s katerimi se 
prepreči nevarnost onesnaževanja okolja in  se na kraju obratovanja ponovno 
vzpostavi zadovoljivo stanje. 
2. Za usklajenost s tem členom zadoš ča, če države članice zagotovijo, da pristojni organi pri 
določanju pogojev v dovoljenju upoštevajo splošna na čela iz odstavka 1. 
                                                 
14 UL L ⌦ 114, 27.4.2006, str. 9. ⌫ 
 
SL 12   SL Člen 4 
Dovoljenja za nove obrate 
Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s kate rimi zagotovijo, da noben nov obrat ne 
obratuje brez dovoljenja, izdanega v skladu s to direktivo, kar pa ne vpliva na izjeme, 
predvidene v Direktivi 2001/80/ES Evropskega parlamenta in Sveta15. 
Člen 5 
Zahteve za izdajanje dovoljenj obstoje čim obratom  
 
Ð 96/61/ES (prilagojeno) 
1. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s kate rimi zagotovijo, da pristojni organi z 
dovoljenji v skladu s členi 6 in 8 ali, ka dar je to primerno, tako da na novo prou čijo pogoje in 
jih po potrebi posodobijo, poskrbijo, da obstoje či obrati delujejo v skladu z zahtevami členov 
3, 7, 9, 10, 13, člena 14(a) in (b) in člena 15(2), najkasneje ⌦ 30. oktobra 2007 ⌫, kar pa ne 
vpliva na posebno zakonodajo Skupnosti. 
2. Države članice sprejmejo potrebne ukr epe, s katerimi se dolo čbe členov 1, 2, 11, 12, člena 
14(c), člena 15(1) in (3), člena 16, 17 in člena 18(2) uporabljajo za obstoje če obrate od 
⌦ 30. oktobra 1999 ⌫. 
 
Ð 96/61/ES 
Člen 6 
Vloge za dovoljenja 
1. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s kate rimi zagotovijo, da vloga pristojnemu 
organu za dovoljenje vklju čuje opis: 
(a) obrata in njegovih dejavnosti; (b) surovin in pomožnih materialov, drugi h snovi in energije , uporabljenih ali 
proizvedenih v obratu; 
(c) virov emisij iz obrata; (d) stanja na kraju obrata; (e) vrste in koli čine predvidenih emisij iz obrata v vsako prvino okolja kot tudi 
opredelitev pomembnih vplivov emisij na okolje; 
(f) predlaganega tehnološkega post opka in drugih tehnologij za prepre čevanje ali, če to 
ni mogoče, zmanjševanje emisij iz obrata; 
(g) ukrepov za prepre čevanje in predelavo odpadkov, nastalih v obratu, če je potrebno; 
                                                
 
15 UL L 309, 27.11.2001, str. 1. 
 
SL 13   SL (h) nadaljnjih ukrepov, na črtovanih za uskladitev s splošnimi na čeli o osnovnih 
obveznostih upravljavca, kot je predvideno v členu 3; 
(i) ukrepov, na črtovanih za nadzorovanje in spremljanje emisij v okolje; 
 
Ð 2003/35/ES čl. 4, tč. 2 
(j) morebitne glavne alternative, ki jih je vlagatelj preu čil v osnutku. 
 
Ð 96/61/ES 
Vloga za dovoljenje vsebuje tudi polj uden povzetek vsebin navedenih v to čkah od (a) do (j). 
2. Če podatki v skladu z zahtevami iz Direktive 85/337/EGS ali varnostno poro čilo v skladu z 
Direktivo Sveta 96/82/ES16 ali drugi podatki, zb rani na podlagi drugih pr edpisov, izpolnjujejo 
katero koli od zahtev tega člena, se jih lahko vklju či v vlogo ali se jih tej vlogi priloži. 
Člen 7 
Celostni pristop k izdajanju dovoljenj  
Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s kateri mi zagotovijo, da so pogoji v dovoljenju in 
postopek za njegovo izdajo popolnoma  usklajeni, kadar je vklju čenih več pristojnih organov, 
tako da se zagotovi u činkovit celostni prist op vseh organov, pristojn ih za ta postopek. 
Člen 8 
Odločitve 
Brez vpliva na druge zahteve nacionalne zakono daje ali zakonodaje S kupnosti pristojni organ 
izda dovoljenje, v katerem so navedeni pogoji,  ki zagotavljajo, da obrat obratuje skladno z 
zahtevami te direktive, v nasprotnem  primeru pa zavrne izdajo dovoljenja. 
Vsa izdana in vsa spremenjena dovoljenja mora jo vsebovati podrobne poda tke o vseh ukrepih 
za varstvo zraka, vode in tal, ko t je navedeno v tej direktivi. 
Člen 9 
Pogoji v dovoljenju  
1. Države članice zagotovijo, da dovoljenje vsebuje vse ukrepe, potrebne za skladnost z 
zahtevami za izdajo dovoljenj iz členov 3 in 10, da bi z varstvom zraka, vode in tal dosegli 
visoko stopnjo varstva okolja kot celote. 
2. Pri izdajanju dovoljenj za nove obrate ali zn atne spremembe obratov, za katere se uporablja 
člen 4 Direktive 85/337/EGS, se upoštevajo vsi ustrezni podatki ali ugotov itve, pridobljene na 
podlagi členov 5, 6 in 7 navedene direktive. 
                                                 
16 UL L 10, 14.1.1997, str. 13. 
 
SL 14   SL 3. Dovoljenje vklju čuje mejne vrednosti emisij za onesnaževala, predvsem za tista, našteta v 
Prilogi III, za katera je verj etno, da jih bo posamezni obrat izpuš čal v pomembnih koli činah, 
pri čemer je treba upoštevati njihovo vrsto in zm ožnost prenašanja onesnaženja iz ene prvine 
okolja v drugo (voda, zrak in tla). Če je treba, dovoljenje vklju čuje ustrezne zahteve, ki 
zagotavljajo varstvo tal in podzemne vode ter ukrepe za ravnanje z odpadki, nastalimi v 
obratu. Če je primerno, se mejne vrednosti lahko dopolnijo ali nadomestijo z enakovrednimi 
parametri ali tehni čnimi ukrepi. 
Za obrate iz to čke 6.6 v Prilogi I se pri mejnih vrednostih emisij, dolo čenih v skladu s tem 
odstavkom, upoštevajo ustrezne razmer e delovanja za tovrstne obrate. 
 
Ð 2003/87/ES čl. 26 (prilagojeno) 
Kadar so emisije toplogrednih plinov iz naprave dolo čene v Prilogi I k Direktivi 2003/87/ES 
Evropskega parlamenta in Sveta17 v zvezi s katero koli dejavnostj o, ki se izvaja v tej napravi, 
dovoljenje ne vklju čuje mejne vrednosti emisij za neposredne emisije tega plina, če to ni 
potrebno za zagotovitev, da se ne povzro či znatno lokalno onesnaženje. 
Za dejavnosti iz Priloge I k Direktivi 2003/87/ES se države članice lahko odlo čijo, da ne bodo 
naložile zahtev glede energetske u činkovitosti za kurilne naprave ali druge naprave, ki 
izpuščajo ogljikov dioksid na lokaciji. 
Kadar je potrebno, pristojni organi  ustrezno spremenijo dovoljenje. 
⌦ Tretji, četrti in peti pododstavek ⌫ se ne uporablja za naprave, ki so v skladu s 
členom 27 Direktive 2003/87/ES za časno izklju čeni iz sistema trgovanja s pravicami do 
emisije toplogrednih plinov v Skupnosti. 
 
Ð 96/61/ES 
4. Brez vpliva na člen 10 temeljijo mejne vrednosti emisij, enakovredni parametri in tehni čni 
ukrepi iz odstavka 3 na najboljših razpol ožljivih tehnologijah brez  predpisovanja uporabe 
katerekoli metode ali dolo čenega tehnološkega postopka, upoštevajo pa se tehni čne lastnosti 
posameznega obrata, njegova umestitev v prosto ru in krajevne okoljske razmere. Pogoji v 
dovoljenju vedno vklju čujejo dolo čbe o zmanjševanju onesnaževanja na velike razdalje ali 
čezmejnega onesnaževanja okolja na najnižjo možno raven in zagotavljajo visoko stopnjo 
varstva okolja kot celote. 
5. Dovoljenje vsebuje primerne zahteve za sp remljanje in nadzorovanje izpustov, ki dolo čajo 
metodologijo in pogostnost merjenja, postopek vr ednotenja in obveznost, da se pristojnemu 
organu zagotavljajo podatki, potrebni za preverjanje skla dnosti z dovoljenjem. 
Za obrate iz to čke 6.6 v Prilogi I se lahko pri ukrepih iz tega odstavka upošteva analiza 
stroškov in koristi. 
6. Dovoljenje vsebuje ukrepe, ki se nanašajo  na razmere, ki niso normalne razmere 
obratovanja. Tako se pri tveganju za  okolje ustrezno poskrbi za zagon, puš čanje, okvare v 
delovanju, trenutne zaustavitve in dokon čno prenehanje obratovanja. 
                                                 
17 UL L 275, 25.10.2003, str. 32. 
 
SL 15   SL Dovoljenje lahko vsebuje tudi za časna odstopanja od zahtev iz odstavka 4, če je s sanacijskim 
programom, ki ga odobri pristojni organ, zagotov ljeno, da bodo te zahteve izpolnjene v šestih 
mesecih, in je projekt usmerjen k zmanjševanju onesnaževanja okolja. 
 
Ð 96/61/ES (prilagojeno) 
7. Dovoljenje lahko za namene te direktive vse buje tudi druge posebne pogoje, kot se državi 
članici ali pristojnemu organu zdi primerno. 
8. Brez vpliva na obveznost, da se izvaja po stopek za izdajo dovolje nja na podlagi te 
direktive, države članice lahko predpišejo nekatere zah teve za posamezne vrste obratov v 
obliki splošnih predpisov, namesto da jih vklju čijo v pogoje posameznih dovoljenj, vendar pa 
morata biti pri tem zagotovljena celostni pris top in enakovredno visoka stopnja varstva okolja 
kot celote. 
Člen 10 
Najboljše razpoložljive tehnologije  in predpisana kakovost okolja  
Kadar predpisana kakovost okolja zahteva pog oje, strožje od tistih, dosegljivih z uporabo 
najboljših razpoložljivih tehnol ogij, se v dovoljenju posebej zaht evajo dodatni ukrepi, kar pa 
ne vpliva na druge morebitne ukrepe za doseg anje skladnosti s predpi sano kakovostjo okolja. 
Člen 11 
Razvoj najboljših razpoložljivih tehnologij  
Države članice zagotovijo, da pristojni organ sledi r azvoju najboljših razpoložljivih tehnologij 
ali je o njem obveš čen. 
Člen 12 
Spremembe obrata, ki jih izvede upravljavec  
1. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s kate rimi zagotovijo, da upravljavec obvesti 
pristojne organe o vsaki na črtovani spremembi obratovanja. Če je primerno, pristojni organi 
posodobijo dovoljenje ali pogoje v njem. 
2. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s kateri mi zagotovijo, da upravljavec ne izvede 
nobene na črtovane znatne spremembe brez dovoljenja,  izdanega v skladu s to direktivo. 
Vloga za dovoljenje in odlo čitev pristojnega organa morata zajemati tiste dele obrata in 
vsebine iz člena 6, na katere bi sprememba lahko vp livala. Smiselno se uporabljajo ustrezne 
določbe člena 3, členov 6 do 10 in člena 15(1), (2) in (3). 
Člen 13 
Ponovno preverjanje in posodobitev pogojev v dovoljenju 
1. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s kate rimi zagotovijo, da pristojni organi v 
rednih časovnih presledkih ponovno prev erijo in po potrebi pos odobijo pogoje v dovoljenju. 
2. Dovoljenje je vsekak or treba preveriti, če: 
 
SL 16   SL (a) je onesnaževanje okolja, ki ga povzro ča obrat, tako pomembno, da je treba v 
dovoljenju popraviti obstoje če mejne vrednosti emisij ali vanj vklju čiti nove; 
(b) znatne spremembe najboljših razpoložljivih tehnologij omogo čajo, da se emisije brez 
velikih stroškov pomembno zmanjšajo; 
(c) varnost obratovanja procesa ali dejavnosti zahteva uporabo drugih tehnologij; (d) to zahtevajo nove dolo čbe zakonodaje Skupnosti ali nacionalne zakonodaje. 
Člen 14 
Izpolnjevanje pogojev v dovoljenju  
Države članice sprejmejo potrebne ukrepe , s katerimi zagotovijo, da: 
(a) upravljavec pri upravljanju obrat a izpolnjuje pogoj e iz dovoljenja; 
(b) upravljavec redno obveš ča pristojni organ o rezultatih spremljanja in nadzorovanja 
izpustov ter ga nemudoma obvesti o vsakem izrednem dogodku ali nesre či, ki 
pomembno vpliva na okolje; 
(c) upravljavec da predstavnikom pr istojnega organa vso potrebno pomo č, da jim 
omogoči izvajanje kakršnih koli pregledov v obratu, vzor čenje in zbiranje informacij, 
ki jih potrebujejo za izvajanje svo jih nalog za namene te direktive. 
Člen 15 
Dostop do informacij in sodelovanje javnosti v postopku izdaje dovoljenja 
 
Ð 2003/35/ES čl. 4, tč. 3(a) 
(prilagojeno) 
1. Države članice zagotovijo, da dobi pr izadeta javnost zgodnje in u činkovite možnosti 
sodelovanja v postopku: 
(a) izdaje dovoljenja za nove naprave; (b) izdajo dovoljenja za vsako ve čjo spremembo; 
(c) posodobitev dovoljenja ali pogojev v njem v skladu s členom 13(2)(a). 
Postopek, dolo čen v Prilogi V, se uporablja za namene takega sodelovanja. 
 
Ð 96/61/ES (prilagojeno) 
2. Rezultati spremljanja in nadzorovanja izpustov, ki ga zahtevajo pogoji v dovoljenju iz 
člena 9, in jih hrani pristojn i organ, so dostopni javnosti. 
 
SL 17   SL 3. Odstavka 1 in 2 se uporabljata ob upoštevanju omejitev iz člena 4(1) in (2) Direktive 
2003/4/ES Evropskega parlameta in Sveta18. 
 
Ð 2003/35/ES čl. 4, tč. 3(b) 
4. Ko je odlo čitev sprejeta, pristojni or gan obvesti javnost v skladu s primernimi postopki in 
da javnosti na razpolago naslednje podatke: 
(a) vsebino odlo čitve, vklju čno s kopijo dovoljenja in vsakršnih pogojev ter nadaljnjih 
obnavljanj; in 
(b) po pregledu pomislekov in mnenj prizad ete javnosti, razloge in premisleke, na 
katerih temelji odlo čitev, vklju čno s podatki o poteku sodelovanja javnosti. 
 
Ð 2003/35/ES čl. 4, tč. 4 
(prilagojeno) 
Člen 16 
Dostop do sodiš č 
1. Države članice v skladu z ustrezno nacionalno zakonodajo zagotovijo članom zadevne 
javnosti dostop do revizije postopka pred sodiš čem ali pa pred drugim neodvisnim in 
nepristranskim organom, ki ga je vzpostavi l zakon, da izpodbijajo materialno in postopkovno 
zakonitost odlo čitev, dejanj ali opustit ev ob upoštevanju dolo čb te direktive o sodelovanju 
javnosti ⌦ kadar: ⌫ 
(a) imajo zadosten interes ali druga če, 
(b) uveljavljajo kršeno pravico, kada r jo upravno postopkovno pravo države članice 
zahteva kot predpogoj. 
2. Države članice dolo čijo, na kateri stopnji se lahko izpodbijajo odlo čitve, dejanja ali 
opustitve. 
3. Kaj predstavlja zadosten inte res in kršitev pravice, dolo čijo države članice skladno s ciljem 
omogočiti zadevni javnosti dostop do sodiš č. S tem ciljem se interes katere koli nevladne 
organizacije, ⌦ ki pospešujejo varstvo okolja in izpol njujejo katere koli zahteve nacionalne 
zakonodaje ⌫, šteje za zadosten za namen to čke (a) odstavka 1.  
Za take organizacije se šteje, da imajo lahko kršene pravice za namen to čke (b) odstavka 1. 
4. Določbe tega člena ne izklju čujejo možnosti postopka predhodne revizije upravnega organa 
in ne vpliva na zahtevo iz črpanja upravnih revizijskih pos topkov pred prizivom k sodnim 
revizijskim postopkom, kjer taka zah teva obstaja po nacionalnem pravu. 
Vsak tak postopek mora biti pošten, nepristranski, pravo časen in ne nedopustno drag. 
                                                 
18 UL L 41, 14.2.2003, str. 26. 
 
SL 18   SL 5. Da bi pove čali učinkovitost dolo čb tega člena, države članice zagotovijo, da so prakti čni 
podatki dostopni javnosti ob dostopu do upr avnih in sodnih revizijskih postopkov. 
 
Ð 96/61/ES (prilagojeno) 
Člen 17 
Izmenjava informacij  
1. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za izmenj avo informacij, da vsaka tri leta, prvi č 
pa ⌦ pred 30. aprilom 2001 ⌫, pošljejo Komisiji razpoložlj ive reprezentativne podatke o 
mejnih vrednostih za posamezne vrste dejavnosti v skladu s Prilogo I in, če je to primerno, 
najboljše razpoložljive tehnologi je, iz katerih te vrednosti izhajajo, zlasti v skladu s členom 9. 
Pozneje se podatki dopolnijo v skladu s postopki, dolo čenimi v odstavku 3 tega člena. 
2. Komisija organizira izme njavo informacij med državami članicami in zadevnimi panogami 
o najboljših razpoložljivih tehnologijah, z njimi povezanem spremljanju stanja in njihovem razvoju.  
Komisija vsaka tri leta objavi rezultate izmenjave informacij. 3. Poročila o izvajanju te direktive in njeni u činkovitosti v primerjavi  z drugimi okoljskimi 
instrumenti Skupnosti se oblikujejo v skladu s postopkom iz člena 6(2) Direktive Sveta 
91/692/EGS
19. Komisija predloži poro čil ⌦ a ⌫ ⌦ Evropskemu parlamentu in Svetu ⌫, 
skupaj s predlogi, če so potrebni. 
4. Države članice ustanovijo ali imenujejo organ ali organe, ki bodo odgovorni za izmenjavo 
informacij po odstavkih 1, 2 in 3, ter o tem obvestijo Komisijo. 
Člen 18 
Čezmejni vplivi  
 
Ð 2003/35/ES čl. 4, tč. 5(a) 
1. Če se država članica zaveda, da obratovanj e naprave verjetno povzro ča pomembne 
negativne vplive na okolje druge države članice ali, če tako zahteva država članica, ki bo 
verjetno pod pomembnim vplivom, država članica, na katere ozemlju je bila vložena vloga za 
dovoljenje v skladu s členom 4 ali členom 12(2), posreduje drugi državi članici vse podatke, 
ki jih je treba poslati ali dati na razpolago v skladu s Prilogo V, isto časno, kot jih da na 
razpolago svojim državljanom. Taki podatki služijo za osnovo za ka kršna koli potrebna 
posvetovanja v okviru dvostranskih odnosov med dvema državama članicama na osnovi 
vzajemnosti in enakovrednosti. 
 
Ð 96/61/ES 
2. Države članice v okviru svojih dvostranskih odnosov zagotovijo, da so v primerih iz 
odstavka 1 vloge primeren čas dostopne tudi javnosti države članice, ki bi lahko bila 
                                                 
19 UL L 377, 31.12.1991, str. 48. 
 
SL 19   SL prizadeta, tako da bo ta imela pravico da ti pripombe, preden pristojni organ sprejme 
odločitev. 
 
Ð 2003/35/ES čl. 4, tč. 5(b) 
3. Rezultate vsakršnih posvetovanj v skladu  z odstavkoma 1 in 2 je treba upoštevati, ko 
pristojni organ sprejme odlo čitev o vlogi. 
4. Pristojni organ obvesti državo članico, s katero se je posvetoval v skladu z odstavkom 1, o 
odločitvi v zvezi z vlogo, in ji posreduje podatke iz člena 15(4). Država članica sprejme 
potrebne ukrepe, da na svojem ozemlju za gotovi zadevni javnosti dostopnost podatkov v 
primerni obliki. 
 
Ð 96/61/ES (prilagojeno) 
Člen 19 
Mejne vrednosti emisij Skupnosti  
1. ⌦ Kjer ⌫ je bila ugotovljena potreba po ukr epanju Skupnosti, predvsem na podlagi 
izmenjave informacij, dolo čene v členu 17, ⌦ Evropski parlament in ⌫ Svet na predlog 
Komisije in v skladu s postopki, dolo čenimi v Pogodbi, dolo čita mejne vrednosti emisij za: 
(a) vrste obratov iz Pril oge I, razen za odlagališ ča odpadkov iz to čk 5.1 in 5.4 Priloge, 
 in (b) onesnaževala, navedena v Prilogi III. 2. Če v Skupnosti ni dolo čenih mejnih vrednosti emisij na podl agi te direktive, se za obrate, 
naštete v Prilogi I, kot najmanjše mejne vre dnosti emisij v skladu s to direktivo uporabljajo 
ustrezne mejne vrednosti emisij iz direktiv, navedenih v Prilogi II , in druge zakonodaje 
Skupnosti. 
3. Brez vpliva na zahteve te direktive ⌦, so bile tehni čne zahteve za odlagališ ča odpadkov iz 
točk 5.1 in 5.4 Priloge I dolo čene v Direktivi Sveta 1999/31/ES
20 ⌫ . 
 
Ð 1882/2003 čl. 3 in Priloga III, 
tč. 61 (prilagojeno) 
Člen 20 
Odbor 
1. Komisiji pomaga odbor. 
2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob 
upoštevanju dolo čb člena 8 Sklepa. 
                                                 
20 UL L 182, 16.7.1999, str. 1. 
 
SL 20   SL Obdobje, dolo čeno v členu 5(6) Sklepa 1999/468/ES, znaša tri mesece. 
3. Odbor sprejme svoj poslovnik. 
 
Ð 96/61/ES (prilagojeno) 
Člen 21 
Prehodne dolo čbe 
1. Določbe Direktive 84/360/EGS, dolo čbe členov 4, 5 in 6(2) Direktive 2006/11/ES ter 
ustrezne dolo čbe, ki se nanašajo na sisteme izdajanja dovoljenj iz direktiv, naštetih v Prilogi 
II, se brez vpliva na izjeme, predvidene  v Direktivi 2001/80/ES, ki se za obstoje če obrate, 
uporabljajo za dejavnosti, naštete v Prilogi I, dokler pristojni organi ne sprejmejo ukrepov, 
zahtevanih po členu 5 te direktive. 
2. Ustrezne dolo čbe, ki se nanašajo na sisteme izdaja nja dovoljenj iz direktiv, naštetih v 
odstavku 1, se ne uporabljajo za obrate, ki ⌦ 30. oktobra 1999 ⌫ začnejo opravljati 
dejavnosti, naštete v Prilogi I. 
3. Direktiva 84/360/EGS se razveljavi ⌦ 30. oktobra 2007 ⌫. 
Če jepotrebno, ⌦ Evropski parlament in/ali ⌫ Svet na predlog Komisije spremeni ustrezne 
določbe direktiv iz Priloge II, da jih prilagodi zahtevam te direktive pred 
⌦ 30. oktobrom 2007 ⌫. 
Člen 22 
⌦ Sporočilo ⌫ 
Države članice predložijo Komisiji besedila glavnih dolo čb predpisov nacionalne zakonodaje, 
sprejete na podro čju, ki ga ureja ta direktiva. 
 
Ð 
Člen 23 
Direktiva 96/61/ES, kakor je bila spremenjen a z akti, navedenimi v Prilogi VI, Del A je 
razveljavljena, brez posegan ja v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno 
pravo direktiv, ki so dolo čeni v Prilogi VI, Del B. 
Sklici na razveljavljeno direktivo, se upoštevajo kot sklici  na to direktivo in se berejo v skladu 
s primerjalno tabelo v Prilogi VII. 
 
Ð 96/61/ES 
Člen 24 
Ta direktiva za čne veljati na dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.  
 
SL 21   SL Člen25 
Ta direktiva je naslovljena na države članice. 
V Bruslju,  
Za Evropski parlament Za Svet 
Predsednik Predsednik […] […] 
 
SL 22   SL PRILOGA I  
VRSTE INDUSTRIJSKIH DEJAVNOSTI PO ČLENU 1 
1. Ta direktiva se ne uporablja za obrate ali dele obratov, ki se upor abljajo za raziskave, 
razvoj in preskušanje novi h izdelkov in procesov. 
2. V nadaljevanju navedene pr agovne vrednosti se v splošn em nanašajo na proizvodne 
zmogljivosti ali obseg proizvodnje. Če en upravljavec v istem obratu ali na istem 
kraju opravlja ve č dejavnosti, zajetih v istem podna slovu, se proizvodne zmogljivosti 
teh dejavnosti seštevajo. 
1. E NERGETIKA  
 
Ð 96/61/ES (prilagojeno) 
1.1 Kurilne naprave z nazivno vhodno toplotno mo čjo nad 50 MW. 
1.2 Rafinerije nafte in plina. 1.3 Koksarne. 1.4 Obrati za uplinjanje in uteko činjanje premoga. 
2. P
ROIZVODNJA IN PREDELAVA KOVIN  
2.1 Obrati za praženje ali sintranje kovinskih rud (vklju čno s sulfidnimi rudami). 
2.2 Obrati za proizvodnjo surovega železa ali jekla (primarno in sekundarno taljenje), 
vključno z neprekinjenim litjem, z zmogljivostjo nad 2,5 tone na uro. 
2.3 Obrati za predelavo železa in jekla: 
(a) obrati za vro če valjanje z zmogljivostjo nad 20 ton surovega jekla na uro; 
(b) kova čnice s kladivi, katerih energija je ve čja od 50 kilojoulov na kladivo in v 
katerih uporabljena toplotna mo č presega 20 MW; 
(c) nanašanje zaš čitnih prevlek iz staljenih kovin z vložkom nad 2 toni surovega 
jekla na uro. 
2.4 Livarne železa in jekla s proiz vodno zmogljivostjo nad 20 ton na dan 
2.5 Obrati: 
(a) za proizvodnjo surovih barvnih kovin iz rude, koncentratov ali sekundarnih 
surovin z metalurškimi, kemijski mi ali elektrolitskimi postopki; 
 
SL 23   SL (b) za taljenje in legiranje barvnih kovin, vklju čno z izrabljenimi izdelki za 
predelavo (rafinacija, litje, itn.), s ta lilno zmogljivostjo nad 4 tone na dan za 
svinec in kadmij ali 20 ton na  dan za vse druge kovine. 
2.6 Obrati za površinsko obdelavo kovin in plasti čnih mas z uporabo elektrolitskih ali 
kemičnih postopkov v kadeh s prostornino nad 30 m3. 
3. N EKOVINSKA INDUSTRIJA  
3.1 Obrati za proizvodnjo cementn ega klinkerja v rotacijskih pe čeh s proizvodno 
zmogljivostjo nad 500 ton na da n ali apna v rotacijskih pe čeh s proizvodno 
zmogljivostjo nad 50 ton na dan ali v drugih pe čeh s proizvodno zmogljivostjo nad 
50 ton na dan. 
3.2 Obrati za proizvodnjo azbesta in  izdelavo azbestnih izdelkov. 
3.3 Obrati za proizvodnjo stekla, vklju čno s steklenimi vlakni, s talilno zmogljivostjo 
nad 20 ton na dan. 
3.4 Obrati za taljenje mine ralnih snovi, vklju čno s proizvodnjo mineralnih vlaken, s 
talilno zmogljivostjo nad 20 ton na dan. 
3.5 Obrati za izdelavo kerami čnih izdelkov z žganjem, zlasti strešnikov, opek, 
ognjevzdržnih opek, ploš čic, lončevine ali porcelana, s proizvodno zmogljivostjo nad 
75 ton na dan in/ali z zmogljivostjo pe či nad 4 m3 in z vložkom v posamezno pe č 
nad 300 kg/m3. 
4. K EMIČNA INDUSTRIJA  
 Proizvodnja v smislu vrst dejavnosti iz tega oddelka pomeni proizvodnjo na 
industrijski ravni s kemi čno predelavo snovi ali skupin snovi, naštetih v to čkah 4.1 
do 4.6. 
4.1 Kemi čni obrati za proizvodnjo osnovnih organskih kemikalij, kot so: 
(a) enostavni ogljikovodiki (cikli čni ali acikli čni, nasičeni ali nenasi čeni, alifatski 
ali aromatski); 
(b) ogljikovodiki z vezanim kisikom, kot so alkoholi, aldehidi, ketoni, karboksilne 
kisline, estri, acetati, etri, peroksidi, epoksi smole; 
(c) ogljikovodiki z vezanim žveplom; (d) ogljikovodiki z vezanim dušikom, kot so  amini, amidi, dušikove, nitro- ali 
nitratne spojine, nitrili, cianati, izocianati; 
(e) ogljikovodiki z vezanim fosforjem; (f) halogenirani ogljikovodiki; (g) organokovinske spojine; 
 
SL 24   SL (h) osnovne plasti čne mase (polimeri, sinteti čna vlakna in vlakna na osnovi 
celuloze); 
(i) sinteti čne gume; 
(j) barve in pigmenti; (k) površinsko aktivne snovi. 
4.2 Kemi čni obrati za proizvodnjo osnovnih anorganskih kemikalij, kot so: 
(a) plini, kot so amoniak, klor al i vodikov klorid, fluor  ali vodikov fluorid, 
ogljikovi oksidi, žvep love spojine, dušikovi oksi di, vodik, žveplov dioksid, 
karbonilklorid; 
(b) kisline, kot so kromova kislina, fl uorovodikova kislina, fosforjeva kislina, 
dušikova kislina, klorovodikova kislina, žveplova kislina, oleum, žveplasta 
kislina; 
(c) lugi, kot so amonijev hidroksid, kalijev hidroksid, natrijev hidroksid; 
(d) soli, kot so amonijev klorid, kalijev kl orat, kalijev karbonat,  natrijev karbonat, 
perborat, srebrov nitrat; 
(e) nekovine, kovinski oksidi ali druge anorga nske spojine, kot so kalcijev karbid, 
silicij in silicijev karbid. 
4.3 Kemi čni obrati za proizvodnjo fosfornih, dušikovih in kalijevih gnojil (enostavnih ali 
sestavljenih). 
4.4 Kemi čni obrati za proizvodnjo osnovnih sred stev za varstvo rastlin in biocidov. 
4.5 Obrati, v katerih se uporabljajo kemi čni ali biološki postopki za proizvodnjo 
osnovnih farmacevtskih izdelkov. 
4.6 Kemi čni obrati za proizvodnjo eksplozivnih snovi. 
5. R
AVNANJE Z ODPADKI  
 Brez vpliva na člen 11 Direktive 2006/12/ES ali člen 3 Direktive Sveta 91/689/EGS1: 
5.1 Obrati za odstranjevanje ali predel avo nevarnih odpadkov, kot so dolo čeni v 
seznamu, navedenem v členu 1(4) Direktive 91/689/EG S, v prilogah II A in II B 
(postopki R1, R5, R6, R8 in R9) k Direktivi 2006/12/ES in v Direktivi 
Sveta 75/439/EGS2, z zmogljivostjo nad 10 ton na dan. 
                                                 
1 UL L 377, 31.12.1991, str. 20. 
2 UL L 194, 25.7.1975, str. 23. 
 
SL 25   SL 5.2 Obrati za sežiganje ⌦ mešanih ⌫ komunalnih odpadkov, kot so dolo čeni v 
Direktivi 2000/76/ES Evropskega parlamenta in Sveta3, z zmogljivostjo nad 3 tone 
na uro. 
 
Ð 96/61/ES 
5.3 Obrati za odstranjevanje ne nevarnih odpadkov, kot so dolo čeni v Prilogi II A k 
Direktivi 2006/12/ES pod naslovoma D8 in D9, z zmogljivostjo nad 50 ton na dan. 
5.4 Odlagališ ča odpadkov, ki sprejmejo ve č kot 10 ton na dan, ali s skupno zmogljivostjo 
nad 25000 ton, razen odlagališ č za inertne odpadke. 
6. D RUGE DEJAVNOSTI  
6.1 Industrijski obrati za proizvodnjo: 
(a) papirne kaše iz lesa ali drugih vlaknatih materialov; (b) papirja in kartona, s proizvodno zmogljivostjo nad 20 ton na dan. 
6.2 Obrati za predhodno obdelavo (postopki, kot so  pranje, beljenje, mercerizacija) ali 
barvanje vlaken ali tkanin, katerih zm ogljivost obdelave presega 10 ton na dan. 
6.3 Obrati za strojenje kož, katerih zm ogljivost obdelave presega 12 ton kon čnih 
izdelkov na dan. 
6.4 (a) Klavnice z zmogljivostjo zakola ve č kot 50 ton na dan. 
(b) Obdelava in predelava za proizvodnjo  živil iz: 
– živalskih surovin (razen mleka), s proizvodno zmogljivostjo ve č kot 
75 ton kon čnih izdelkov na dan; 
– rastlinskih surovin, s proizvodno zmogljivostjo ve č kot 300 ton kon čnih 
izdelkov na dan (povpre čna četrtletna vrednost). 
(c) Obdelava in predelava mleka, če je količina zbranega mleka ve č kot 200 ton na 
dan (povpre čna letna vrednost). 
6.5 Kafilerije z zmogljivostjo predelave ve č kot 10 ton na dan. 
6.6 Obrati za intenzivno rejo perutnine ali praši čev z več kot: 
(a) 40 000 mest za perutnino; (b) 2 000 mest za praši če pitance (težje od 30 kg) ali 
(c) 750 mest za plemenske svinje. 
                                                
 
3 UL L 332, 28.12.2000, str. 91. 
 
SL 26   SL 6.7 Obrati za površinsko obdelavo snovi, pr edmetov ali izdelkov z uporabo organskih 
topil, zlasti za apreturo, tiskanje, premazovanje, razmaš čevanje, impregniranje proti 
vlagi, lepljenje, barvanje, čiščenje ali impregniranje, s porabo ve č kot 150 kg na uro 
ali več kot 200 ton na leto. 
6.8 Obrati za proizvodnjo ogl jika (antracita) al i elektrografita s sežiganjem ali 
grafitizacijo. 
________________ 
 
SL 27   SL  
Ð 96/61/ES (prilagojeno) 
PRILOGA II  
SEZNAM DIREKTIV, NAVEDENIH V ČLENIH 19 (2) ⌦ in (3)  ⌫ IN 21 
1. Direktiva Sveta 87/217/EG S z dne 19. marca 1987 o prepre čevanju in zmanjševanju 
onesnaževanja okolja z azbestom 
2. Direktiva Sveta 82/176/EGS z dne 22. ma rca 1982 o mejnih vre dnostih in ciljih 
kakovosti pri odvajanju živega srebra v industr iji, ki uporablja klor alkalno elektrolizo 
3. Direktiva Sveta 83/513/EGS z dne 26. septem bra 1983 o mejnih vrednostih in ciljih 
kakovosti v zvezi z izpustom kadmija 
4. Direktiva Sveta 84/156/EGS z dne 8. ma rca 1984 o mejnih vrednostih in zahtevah 
glede kakovosti pri odvajanju ži vega srebra v industriji, ki ne uporablja kloralkalne 
elektrolize 
5. Direktiva Sveta 84/491/EGS z dne 9. oktobr a 1984 o mejnih vrednostih in ciljih 
kakovosti pri odvajanju heksaklorocikloheksana 
6. Direktiva Sveta 86/280/EGS z dne 12. jun ija 1986 o mejnih vre dnostih in ciljih 
kakovosti pri odvajanju dolo čenih nevarnih snovi, vklju čenih v seznam I Priloge k 
Direktivi 76/464/EGS 
7. Direktiva 2000/76/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. decembra 2000 
o sežiganju odpadkov 
8. Direktiva Sveta 92/112/EGS z dne 15. decembra 1992 o postopkih usklajevanja 
programov za zmanjševanje in kon čno odpravo onesnaževanja z odpadki iz industrije 
titanovega dioksida 
9. Direktova 2001/80/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2001 
o omejevanju emisij nekaterih onesnaževal  v zrak iz velikih kurilnih naprav 
10. Direktiva 2006/11/ES Evropskega parlam enta in Sveta z dne 15. februarja 2006 
o onesnaževanju pri odvajanju nekaterih nevarnih snovi v vodno okolje Skupnosti 
11. Direktiva 2006/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2006 
o odpadkih. 
12. Direktiva Sveta 75/439/EGS z dne 16. j unija 1975 o odstranjevanju odpadnih olj 
13. Direktiva Sveta 91/689/EGS z dne 12. decembra 1991 o nevarnih odpadkih 14. ⌦ Direktiva Sveta 1999/31/ES z dne 26. aprila 1999 o odlaganju odpadkov na 
odlagališčih ⌫ 
_______________ 
 
SL 28   SL PRILOGA III  
SEZNAM GLAVNIH SNOVI, KI ONESNAŽU JEJO OKOLJE IN JIH JE TREBA 
UPOŠTEVATI, ČE SO POMEMBNE ZA DOLO ČANJE MEJNIH VREDNOSTI 
EMISIJ 
ZRAK 
1. Žveplov dioksid in druge žveplove spojine 
2. Dušikovi oksidi in druge dušikove spojine 3. Ogljikov monoksid 4. Hlapne organske spojine 5. Kovine in njihove spojine 6. Prah 7. Azbest (suspendirani delci, vlakna) 8. Klor in klorove spojine 9. Fluor in fluorove spojine 10. Arzen in arzenove spojine 11. Cianidi 12. Snovi in pripravki, za katere je bilo dokazano, da so karcinogene ali mutagene, ali da 
bi prek zraka lahko vplivale na razmnoževanje 
13. Poliklorirani dibenzodioksini in poliklorirani dibenzofurani 
VODA 
1. Organohalogenske spojine in snovi, ki bi  v vodnem okolju lahko tvorile take spojine 
2. Organofosforne spojine 3. Organokositrne spojine 4. Snovi in pripravki, za katere je bilo dokaza no, da so karcinogeni ali mutageni, ali da 
bi v vodnem okolju ali prek vodnega okolja  lahko vplivali na razmnoževanje 
5. Obstojni ogljikovodiki in obstojne st rupene organske snovi, ki se kopi čijo v 
organizmih 
6. Cianidi 
 
SL 29   SL 7. Kovine in njihove spojine 
8. Arzen in arzenove spojine 9. Biocidi in sredstva za zaš čito rastlin 
10. Suspendirane snovi 11. Snovi, ki prispevajo k evtrofik aciji (posebno nitrati in fosfati) 
12. Snovi, ki neugodno vplivajo na kisikove razmer e (in se lahko merijo s parametri, kot 
so BPK, KPK, itd.). 
__________________ 
 
SL 30   SL PRILOGA IV  
Pri določanju najboljše razpoložljive tehnologije, opredeljene v členu 2(12), je treba na 
splošno ali v posebnih primerih in ob upoštevanj u verjetnih stroškov in koristi takega ukrepa 
ter načela varnosti in prepre čevanja nameniti pozornost: 
1. uporabi tehnologije, pri ka teri nastaja malo odpadkov; 
2. uporabi manj nevarnih snovi; 3. pospeševanju predelave in recikliranja snovi , ki nastajajo in se  uporabljajo v procesu, 
in odpadkov, če je to primerno; 
4. primerljivim procesom, napravam ali na činom obratovanja, ki so bili v industriji 
uspešno preizkušeni; 
5. tehnološkemu napredku in novim znanstvenim spoznanjem; 6. vrsti, u činkom in obsegu posameznih emisij; 
7. za četku obratovanja novih ali obstoje čih obratov; 
8. času, potrebnem za uvedbo najboljš e razpoložljive tehnologije; 
9. porabi in vrsti surovin (vklju čno z vodo), uporabljenih v procesu in energetski 
učinkovitosti; 
10. potrebi po prepre čevanju ali zmanjšanju celotnega vp liva emisij na okolje in tveganja 
za okolje na najnižjo možno raven; 
11. potrebi po prepre čevanju nesre č in zmanjšanju njihovih posledic za okolje na 
najnižjo možno raven; 
12. informacijam, ki jih obja vlja Komisija na podlagi ⌦ drugega pododstavka ⌫ 
člena 17 (2) ali mednarodne organizacije. 
_______________ 
 
SL 31   SL  
Ð 2003/35/ES čl. 4, tč. 6 
in Priloga II (prilagojeno) 
PRILOGA V  
SODELOVANJE JAVNOSTI PRI ODLO ČANJU 
1. Javnost se obvesti (prek javnih objav ali drugih primernih na činov, na primer 
razpoložljivih elektronskih medijev) o naslednjih zadevah varstva okolja že 
na začetni stopnji postopka sprejemanja odlo čitve in najpozneje takrat, ko jih 
je mogoče razumno posredovati: 
(a) vloga za dovoljenje ali gled e na primer predlog za obnovitev 
dovoljenja ali pogojev dovoljenja v skladu s členom 15(1), vklju čno z 
opisom elementov iz člena 6(1); 
(b) kjer je primerno, dejstvo, da je odlo čitev predmet nacionalne ali 
čezmejne presoje vplivov na okolje  ali posvetovanja med državami 
članicami v skladu s členom 18; 
(c) podrobni podatki o pristojnih organih, odgovornih za odlo čanje, tistih, 
od katerih je mogo če pridobiti ustrezne podatke in tistih, ki jim je 
mogoče predložiti pripombe ali vprašanja, in podrobnosti časovnih 
rokov za posredovanje pripomb ali vprašanj; 
(d) vrsta možnih odlo čitev ali osnutek odlo čitve, če obstaja; 
(e) kjer je primerno, podrobnosti gl ede predloga za obnovitev dovoljenja 
ali pogojev dovoljenja; 
(f) navedba rokov in kraj ev, kje in na kakšen na čin je ustrezen podatek 
dostopen; 
(g) podatki o dolo čbah za sodelovanje javnosti in posvetovanje v skladu s 
točko 5. 
2. Države članice zagotovijo, da se v okviru primernih rokov omogo či zadevni 
javnosti dostop do naslednjega: 
(a) v skladu z nacionalno zakonodajo, glavna poro čila in predlog, dan 
pristojnemu organu ali organom v času, ko je zadevna javnost 
obveščena v skladu s to čko 1; 
(b) v skladu z dolo čbami Direktive 2003/4/ES, drugi podatki, kakor so 
navedeni v to čki 1, ki se nanašajo na odlo čitev v skladu s členom 8, in 
ki postanejo dostopni šele potem , ko je zadevna javnost že obveš čena v 
skladu s to čko 1. 
3. Zadevna javnost je upravi čena izraziti pripombe in mnenja pristojnemu 
organu pred sprejemom odlo čitve. 
 
SL 32   SL 4. Pri odlo čanju je treba ustrez no upoštevati rezultate pos vetovanj, opravljenih 
v skladu s to prilogo. 
5. Države članice podrobno dolo čijo določbe o obveš čanju javnosti (na primer z 
letaki v dolo čenem dosegu ali obj avo v krajevnih časopisih) in o 
posvetovanju z zadevno javnostjo (na primer s pismenimi prispevki ali z javno anketo). Zagotovijo se razumni časovni okviri za razli čne stopnje, da je 
dovolj časa za obveš čanje javnosti in omogo čanje zadevni javnosti, da se 
pripravi in u činkovito sodeluje v pos topku okoljskega odlo čanja ob 
upoštevanju dolo čb te priloge. 
________ 
 
SL 33   SL  
Ï 
PRILOGA VI  
Del A 
Razveljavljena direktiva z njen imi zaporednimi spremembami 
(iz člena 23) 
Direktiva Sveta 96/61/ES 
(UL L 257, 10.10.1996, str. 26)  
Direktiva 2003/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta 
(UL L 156, 25.6.2003, str. 17) Samo člen 4 in Priloga II 
Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta 
(UL L 275, 25.10.2003, str. 32) Samo člen 26 
Uredba (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta 
(UL L 284, 31.10.2003, str. 1) Samo točka (61) Priloge III 
Uredba (ES) št. 166/2006 Evropskega parlamenta in Sveta  
(UL L 33, 4.2.2006, str. 1) Samo člen 21(2) 
Del B 
Roki za prenos v nacionalno pravo 
(iz člena 23) 
Direktiva Roki za prenos 
96/61/ES 30. oktober 1999 
2003/35/ES 25. junij 2005 
2003/87/ES 31. december 2003 
_____________ 
 
SL 34   SL PRILOGA VII  
PRIMERJALNEA TABELA  
Direktiva 96/61/ES Ta direktiva 
Člen 1 Člen 1 
Člen 2, uvodno besedilo Člen 2, uvodno besedilo 
Člen 2(1-9) Člen 2(1-9) 
Člen 2(10)(a) Člen 2(10) 
Člen 2(10)(b) Člen 2(11) 
Člen 2(11), prvi pododstavek, uvodno 
besedilo Člen 2(l2), prvi pododstavek, uvodno 
besedilo 
Člen 2(11), prvi pododstavek, prva alinea Člen 2(12), prvi pododstavek, (a) 
Člen 2(11), prvi pododsta vek, druga alinea Člen 2(12), prvi pododstavek, (b) 
Člen 2(11), prvi pododsta vek, tretja alinea Člen 2(12), prvi pododstavek, (c) 
Člen 2(11), drugi pododstavek Člen 2(12), drugi pododstavek 
Člen 2(12) Člen 2(13) 
Člen 2(13) Člen 2(14) 
Člen 2(14) Člen 2(15) 
Člen 3, prvi odstavek Člen 3(1) 
Člen 3, drugi odstavek Člen 3(2) 
Člen 4 Člen 4 
Člen 5 Člen 5 
Člen 6(1), prvi pododstavek, uvodno besedilo Člen 6(1), prvi pododstavek, uvodno besedilo 
Člen 6(1), prvi pododsta vek, prva do deseta 
alinea Člen 6(1), prvi pododstavek, (a) do (j) 
Člen 6(1), drugi pododstavek Člen 6(1), drugi pododstavek 
Člen 6(2) Člen 6(2) 
Členi 7 do 12 Členi 7 do 12 
 
SL 35   SL Člen 13(1) Člen 13(1) 
Člen 13(2), uvodno besedilo Člen 13(2), uvodno besedilo 
Člen 13(2), prva do četrta alinea Člen 13(2)(a) do (d) 
Člen 14, uvodno besedilo Člen 14, uvodno besedilo 
Člen 14, prva do tretja alinea Člen 14(a) do (c) 
Člen 15(1), prvi pododstavek, uvodno 
besedilo Člen 15(1), prvi pododstavek, uvodno 
besedilo 
Člen 15(1), prvi pododstavek, prva do tretja 
alinea Člen 15(1), prvi pododstavek, (a) do (c) 
Člen 15(1), drugi pododstavek Člen 15(1), drugi pododstavek 
Člen 15(2) Člen 15(2) 
Člen 15(4) Člen 15(3) 
Člen 15(5) Člen 15(4) 
Člen 15a, prvi pododstavek, uvodno in 
končno besedilo Člen 16(1) 
Člen 15a, prvi pododstavek, (a) in (b) Člen 16(1)(a) in (b) 
Člen 15a, drugi pododstavek Člen 16(2) 
Člen 15a, tretji pododstavek, prvi in drugi 
stavek Člen 16(3), prvi pododstavek 
Člen 15a, tretji pododstavek, tretji stavek Člen 16(3), drugi pododstavek 
Člen 15a, četrti pododstavek,  Člen 16(4), prvi pododstavek 
Člen 15a, peti pododstavek Člen 16(4), drugi pododstavek 
Člen 15a, šesti pododstavek Člen 16(5) 
Člen 16 Člen 17 
Člen 17 Člen 18 
Člen 18(1), uvodno in kon čno besedilo Člen 19(1) 
Člen 18(1), prva in druga alinea Člen 19(1)(a) in (b) 
Člen 18(2), prvi pododstavek Člen 19(2) 
 
SL 36   SL Člen 18(2), drugi pododstavek Člen 19(3) 
Člen 19 Člen 20 
Člen 20 Člen 21 
Člen 21(1) _______ 
Člen 21(2) Člen 22 
_______ Člen 23 
Člen 22 Člen 24 
Člen 23 Člen 25 
Priloga I Priloga I 
Priloga II Priloga II 
Priloga III Priloga III 
Priloga IV Priloga IV 
Priloga V Priloga V 
_______ Priloga VI 
_______ Priloga VII 
_____________