(2)Irska bi morala kot država članica, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev v ekonomski in monetarni uniji zagotoviti, da v celoti in pravočasno izvede priporočilo za euroobmočje, kot je izraženo v priporočilih 1 in 3 spodaj. Usmeritev ekonomske politike v zvezi z naložbami v določena področja in uvedba davčnih ukrepov bosta zlasti prispevali k obravnavi drugega priporočila za euroobmočje v zvezi z podporo naložbam, izboljšanjem javnih financ in bojem proti agresivnemu davčnemu načrtovanju.

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij in zlasti člena 6(1) Uredbe,

(3)Poročilo o državi za Irsko za leto 2019 je bilo objavljeno 27. februarja 2019. V njem so bili ocenjeni napredek Irske pri izvajanju nanjo naslovljenih priporočil, ki jih je Svet sprejel 13. julija 2018, nadaljnje ukrepanje po priporočilih, sprejetih v prejšnjih letih, in napredek pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011, ki so bili prav tako objavljeni 27. februarja 2019. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da na Irskem obstajajo makroekonomska neravnotežja. Zaradi visokega javnega in zasebnega dolga ter neto zunanjih obveznosti je Irska ranljiva za negativne šoke, vendar pa se spremenljivke toka še naprej izboljšujejo. Raven zasebnega dolga ostaja visoka, vendar gospodarska rast še naprej podpira njegovo zmanjševanje. Dejavnosti multinacionalnih družb še naprej vplivajo na dolg podjetij. Za zadolženost gospodinjstev se zdi, da je na splošno v skladu z gospodarskimi temelji, čeprav je visoka v primerjavi z razpoložljivim dohodkom. Javni dolg naj bi se po projekcijah še najprej zmanjševal, primanjkljaj pa se približuje uravnoteženemu položaju. Cene stanovanj že več let hitro rastejo, vendar se je njihova rast v zadnjem času upočasnila. Rast stanovanjskih cen je večinoma posledica omejene ponudbe in ni jasnih dokazov o precenitvi. Obseg nedonosnih posojil, ki je sicer še vedno velik, se je dodatno zmanjšal, čeprav se dolgotrajna zaostala plačila zmanjšujejo počasneje.

(4)Irska je 17. aprila 2019 predložila nacionalni reformni program za leto 2019, 29. aprila 2019 pa program stabilnosti za leto 2019. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

(5)Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov (v nadaljnjem besedilu: skladi ESI) za obdobje 2014–2020. Kot je določeno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta, lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila navedeno določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti skladov ESI z dobrim gospodarskim upravljanjem.

(6)Za Irsko trenutno veljata preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter pravilo glede dolga. Vlada v programu stabilnosti za leto 2019 pričakuje, da se bo nominalni saldo izboljšal na 0,2 % BDP v letu 2019 in se zatem postopno izboljševal do 1,3 % BDP v letu 2023. Na podlagi preračunanega strukturnega salda načrtuje do leta 2020 doseči srednjeročni proračunski cilj, določen kot strukturni primanjkljaj v višini 0,5 % BDP. V skladu s programom stabilnosti naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2019 zmanjšal na 61,1 %, nato pa še naprej upadal in leta 2023 dosegel 51,6 % BDP. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten. Hkrati ukrepi, potrebni za doseganje načrtovanih ciljev glede primanjkljaja od leta 2020 naprej, niso dovolj podrobno opredeljeni.

(7)Svet je 13. julija 2018 Irski priporočil, naj leta 2019 doseže srednjeročni proračunski cilj. To je skladno z najvišjo nominalno stopnjo rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov v višini 7,0 % v letu 2019, kar ustreza dovoljenemu poslabšanju strukturnega salda za 0,3 % BDP. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2019 se pričakuje, da bo Irska v letu 2019 izpolnila priporočeno fiskalno prilagoditev.

(8)Irska bi morala v letu 2020 doseči svoj srednjeročni proračunski cilj. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2019 je to skladno z najvišjo nominalno stopnjo rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov v višini 3,7 %, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 0,7 % BDP. Irska naj bi po napovedih dosegla srednjeročni proračunski cilj. Dolg sektorja država naj bi se po napovedi še naprej zanesljivo zmanjševal in presegel zahteve pravila glede dolga. Svet na splošno meni, da bo Irska v letih 2019 in 2020 izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast. Glede na razlike med merjenji BDP in domače proizvodnje na Irskem ter povezanim vplivom na delež javnega dolga v BDP, trenutne ciklične pogoje na Irskem in povečana zunanja tveganja bi bila uporaba morebitnih nepričakovanih prihodkov za nadaljnje zmanjševanje deleža dolga sektorja država pomemben ukrep.

(9)Javne finance so se še izboljšale zaradi trdne rasti proizvodnje, vendar tveganja glede nestanovitnosti prihodkov ostajajo, poleg tega so še možnosti za doseganje večje odpornosti prihodkov na gospodarska nihanja in negativne pretrese. Omejitev obsega in števila davčnih odhodkov ter razširitev davčne osnove bi prispevali k večji stabilnosti prihodkov ob gospodarskih nihanjih. Medtem ko je Irska povišala nižjo stopnjo davka na dodano vrednost za turistične dejavnosti, so bili nekateri davčni ukrepi v zadnjem času osredotočeni na znižanja in olajšave. Poleg tega ima Irska še možnosti za izboljšanje načinov, na katere lahko njen davčni sistem podpira okoljske cilje. Tovrstna prizadevanja bi lahko vključevala zmanjšanje subvencij za fosilna goriva in zagotavljanje močnejših cenovnih signalov vlagateljem tako, da se država zaveže k postopnemu zviševanju davka na ogljikov dioksid v prihodnjem desetletju.

(10)Boj proti agresivnemu davčnemu načrtovanju je bistven za zagotovitev učinkovitejših in pravičnejših davčnih sistemov, kot je navedeno v priporočilu za euroobmočje iz leta 2019. Učinki prelivanja strategij davkoplačevalcev za agresivno davčno načrtovanje med državami članicami zahtevajo usklajeno delovanje nacionalnih politik, ki bi dopolnjevale zakonodajo EU. Irska je sprejela ukrepe proti agresivnemu davčnemu načrtovanju, vendar visoka raven plačil licenčnin in dividend kot odstotek BDP kaže, da irska davčna pravila uporabljajo podjetja, ki izvajajo agresivno davčno načrtovanje. Omejena uporaba davčnih odtegljajev od licenčnin in dividend, ki jih v tujino izplačujejo družbe s sedežem na Irskem (tj. plačila rezidentov EU rezidentom tretjih držav), lahko privede do tega, da se ta plačila izognejo vsakršni obdavčitvi, če tudi v prejemni jurisdikciji niso obdavčena.

(11)Dolgoročna tveganja za vzdržnost javnih financ zaradi stroškov staranja prebivalstva so še vedno prisotna. Poraba za zdravstvo naj bi se povečala s 4,1 % BDP leta 2016 na 5,1 % leta 2070 ter dosegla najvišjo stopnjo leta 2063, in sicer 5,2 %. Čeprav nekateri vidiki zdravstvenega sistema na Irskem delujejo dobro ali so se izboljšali, je sistem neučinkovit, le s težavo zapolnjuje potrebe ter ne zagotavlja usklajene in celostne oskrbe. Za ublažitev naraščajočih pritiskov zaradi vse večjih potreb po zdravstvenih storitvah je irska vlada z namenom, da bi v prihodnjih 10 letih izvedla celovito reformo in posodobitev irskih storitev zdravstvenega in socialnega varstva, odobrila strategijo za izvajanje programa Sláintecare in ustanovila Urad za izvajanje programa Sláintecare. Načrtovana reforma je verodostojna vizija za zagotovitev univerzalne dostopnosti in vzdržnosti zdravstvenega sistema, zadoščanje potrebam starajočega se prebivalstva in preusmeritev oskrbe na skupnost, z večjim poudarkom na preprečevanju. To bo verjetno pozitivno vplivalo na zmanjšanje odvisnosti od akutne oskrbe, zaradi česar bo zdravstveno varstvo stroškovno učinkovitejše. Vendar je izvajanje ogroženo zaradi težav zdravstvenega sistema pri obravnavi trga podvojenih zdravstvenih zavarovanj in učinkovitem upravljanju lastnega proračuna, uspešnosti in delovne sile v kratkoročnem obdobju. Kratkoročne stroške bo prav tako treba omejiti, da se uresniči dolgoročna vizija programa Sláintecare.

(12)Kljub preteklim prizadevanjem vlade, da bi omejila porabo za javne pokojnine, se pričakuje, da se bo skupni primanjkljaj pokojninskega sistema dolgoročno precej povečal, in sicer zaradi povišanja odhodkov za pokojnine s 5 % BDP v letu 2016 na 6,6 % v letu 2070, najvišja stopnja 7,5 % pa bo dosežena v letu 2053. Popolno in pravočasno izvajanje predstavljenega načrta pokojninske reforme je ključnega pomena za izboljšanje fiskalne vzdržnosti irskega pokojninskega sistema.

(13)Večje naložbe v znanja in spretnosti, izobraževanje in usposabljanje ter socialno vključevanje so bistvene za izboljšanje produktivnosti in dolgoročne vključujoče rasti na Irskem. Zaradi utesnjevanja trga dela ter pojava pomanjkanja znanj in spretnosti ter njihove neusklajenosti s povpraševanjem v nekaterih sektorjih so potrebna prizadevanja za vključitev neaktivnih skupin potencialnih delavcev ter vlaganja v premalo izkoriščen človeški kapital. Obstajajo možnosti za spodbujanje izpopolnjevanja in boljše usklajevanje izobraževalnih programov in poklicnega usposabljanja s potrebami trga dela. Nizek odstotek delovne sile z osnovnimi digitalnimi spretnostmi in znanji kaže, da je treba še naprej vlagati v usposabljanje in izpopolnjevanje odraslih na delovnem mestu. Vlaganje v razpoložljivost kakovostnega in cenovno dostopnega otroškega varstva ter uvedba nacionalnega sistema otroškega varstva bosta pripomogla k povečanju razmeroma nizke stopnje zaposlenosti žensk. Stopnja udeležbe invalidov na trgu dela je med najnižjimi v Evropi. Število oseb, ki živijo v gospodinjstvih z nizko intenzivnostjo dela, ostaja med najvišjimi v EU, kar kaže na potrebo po bolj celostnih in ciljno usmerjenih strategijah aktiviranja za pomoč tej skupini.

(14)Leta nizkih naložb, ki so sledila gospodarski recesiji, so terjala svoj davek pri razpoložljivosti cenovno dostopnih in socialnih stanovanj ter ustrezne infrastrukture na področjih čistega prometa ter energije, vode in ultrahitrih širokopasovnih povezav, kar posledično ovira poslovne naložbe. Poleg tega so se v zadnjih petih letih močno povečale emisije toplogrednih plinov iz cestnega prometa. Izboljšana infrastruktura bi lahko bila skupaj s prostorskim načrtovanjem ključna za izboljšanje ponudbe stanovanj, povečanje zasebnih naložb, spodbujanje rasti produktivnosti in zagotavljanje uravnoteženega regionalnega gospodarskega razvoja. Da bi domača podjetja učinkovito uporabljala digitalno tehnologijo ter za uspešen domači sektor informacijskih in komunikacijskih tehnologij ostajajo ključnega pomena povezljivost, prilagojena razvoju v prihodnosti, ter zadostne digitalne spretnosti in znanja. Še vedno so prisotni pomembni izzivi v zvezi z dostopom do ultrahitrih širokopasovnih povezav, zlasti na podeželskih območjih. Poleg tega bi predhod Irske na nizkoogljično in okoljsko odporno gospodarstvo podpirale večje infrastrukturne naložbe v čisto energijo, čist in javni promet in storitve za rabo vode ter okrepljena prizadevanja na področju razogljičenja, energijske učinkovitosti, energije iz obnovljivih virov in krožnega gospodarstva.

(15)Medtem ko bi uvedba nacionalnega razvojnega načrta lahko vodila do dodatne osnovne infrastrukture, bi lahko šibka zmogljivost gradbenega sektorja ovirala njegovo pravočasno izvedbo. Poleg tega bi lahko diverzifikacija pomorskega prometa in energetskih povezav s celinsko Evropo povečala odpornost gospodarstva na zunanje šoke. Irski do sedaj ni uspelo prekiniti povezave med svojo gospodarsko rastjo ter emisijami toplogrednih plinov in onesnaževali zraka. Emisije toplogrednih plinov se postopno povečujejo, zlasti v prometu, kmetijstvu, energetiki in v grajenem okolju. Če Irska na tem področju ne bo dosegla napredka, bo težje izpolnjevala svoje obveznosti, ki izhajajo iz članstva v EU, hkrati pa se bodo povišali tudi stroški prihodnjih ukrepov.

(16)Cene nepremičnin še naprej rastejo zaradi vztrajno majhne ponudbe in vedno večjega povpraševanja. Čeprav se cene v letu 2017 niso zdele precenjene, pa postaja cenovna dostopnost razlog za zaskrbljenost. Pomanjkanje ponudbe stanovanj vpliva tudi na razpoložljivost socialnih stanovanj zaradi nezadostnih naložb in gradenj v zadnjem desetletju. Medtem ko je letno povpraševanje ocenjeno na približno 72 000 stanovanjskih enot, pa jih bo v letu 2019 po načrtih ponujenih le 10 000. Dodatnih 17 000 oseb naj bi prejelo pomoč države za plačilo stanovanj ali pomoč države v okviru sheme najemniških stanovanj, vendar bi to lahko povzročilo dodatno povišanje najemnin na zasebnem najemniškem trgu, na katerem je ponudba stanovanj že sedaj omejena. V številnih socialnih stanovanjih biva premajhno število oseb glede na velikost stanovanjske enote, zlasti na območju Dublina, deloma zaradi zastarelih praks dedovanja. Neustrezna mešanica vrst zagotavljenih socialnih stanovanj v kombinaciji z zelo omejenim številom cenovno dostopnih in neprofitnih najemnih stanovanj še dodatno poslabšuje razmere. Posledično vse več oseb in družin živi v zasilnih bivališčih, število brezdomcev pa je februarja 2019 doseglo nove najvišje stopnje.

(17)Spodbujanje produktivnosti domačih podjetij, ki temelji na inovacijah, je ključno za podporo zanesljivejše in odpornejše rasti produktivnosti v državi. Odhodki poslovnega sektorja za raziskave in razvoj se še naprej povečujejo, vendar ostajajo pod povprečjem EU in so izrazito koncentrirani v podjetjih v tuji lasti. Politike na področju inovacij bi bilo mogoče preoblikovati, tako da bi bolje podprli irska mala in srednja podjetja. Posredna podpora (tj. davčni dobropisi) ostaja glavno orodje javne podpore raziskavam in razvoju na Irskem (80 % skupne javne podpore). Močnejše povezave med multinacionalnimi družbami in domačimi podjetji bi lahko pripomogle k boljšemu razširjanju inovacij v gospodarstvu. Poleg tega bi tesnejše sodelovanje med podjetji in javnimi raziskovalnimi središči povečalo inovacijski potencial.

(18)Čeprav nizke ravni javnih raziskav in razvoja še naprej vzbujajo skrb (1,05 % BDP v primerjavi s povprečjem EU v višini 2 %), je nedavno sprejeti program o prihodnjih delovnih mestih na Irskem iz leta 2019 obetaven okvir za spodbujanje inovacij in tehnoloških sprememb ter izboljšanje produktivnosti malih in srednjih podjetij. Vendar bo njegovo popolno izvajanje odvisno od znatnega povečanja javnofinančnih odhodkov za raziskave in inovacije ter pretvorbe nedavno sprejetega programa v konkretne ukrepe politike. Ta ambiciozen seznam ukrepov v sedanji obliki še vedno nima pomembnih podrobnosti in natančnih datumov izvajanja. Na primer, za ukrepe, ki naj bi bili sprejeti v letu 2019, država ni opredelila ukrepov za povečanje razpoložljivosti dolgoročnih naložb v kapital, ki bi pomagale domačim podjetjem pri širjenju njihovega poslovanja; kombinacija politik za spodbujanje malih in srednjih podjetij k naložbam v nove tehnologije združuje davčne dobropise in nedavčne spodbude za naložbe malih in srednjih podjetij v inovacije, vendar ostaja relativna razsežnost teh ukrepov neznana. Medtem ko strategija priznava pomembnost širokopasovne infrastrukture za produktivnost, pa država ne načrtuje nobenih posebnih ukrepov in rezultatov za odpravo vrzeli med Irsko in drugimi državami EU na področju uvajanja širokopasovnih omrežij, ki bodo prilagojena razvoju v prihodnosti, v skladu s cilji gigabitne družbe EU do leta 2025.

(19)Regionalne razlike na Irskem so precejšnje in so se tekom zadnjega desetletja še povečale. Irska se v primerjavi z drugimi državami EU sooča s precej velikimi razlikami med regijami v smislu BDP na prebivalca. Med letoma 2000 in 2016 se je BDP na prebivalca v južni in vzhodni regiji (Southern in Eastern) povečal za 74 %, kar je 63 odstotnih točk več kot v mejni, osrednji in zahodni regiji (Border, Midland in Western), najhitreje pa je rastel po letu 2012. Do leta 2016 je bil BDP na prebivalca v južni in vzhodni regiji 2,6-krat višji kot v mejni, osrednji in zahodni regiji. Območje Dublina, kjer prebiva 40 % irskega prebivalstva, je med letoma 2000 in 2016 prispevalo za 62 odstotnih točk k rasti BDP.

(20)Regulativne ovire za podjetništvo (zlasti nekateri predpisi v zvezi s poslovnimi nepremičninami in pravnimi storitvami) negativno vplivajo na vstop podjetij na trg in izstop iz njega ter posledično na produktivnost domačih irskih podjetij. Zlasti predstavljajo izziv ovire za vstop na maloprodajne trge. Irska je med petimi državami z največjim številom postopkovnih zahtev za odprtje maloprodajnih mest. Trgovci na drobno se srečujejo s postopkovnimi ovirami, ki povzročajo zamude in povečujejo stroške pri odpiranju novih trgovin ter lahko negativno vplivajo na strukturo in dinamiko trga.

(21)Novi zakon o regulaciji pravnih storitev je potrebno še izvesti, saj se predpisi uvajajo s precejšnjimi zamudami, tudi če so pripravljalna posvetovanja že v teku. Tako ostajata možnost neposrednega strokovnega dostopa do odvetnikov v spornih zadevah in možnost pravnih oseb, da postanejo partnerice v vseh vrstah pravniških pisarn, negotovi. Po drugi strani pa se je treba izogibati preveč zapletenim pravilom za delovanje in upravljanje večdisciplinarnih pisarn. Ambiciozno izvajanje reform, ki nimajo roka za izvedbo, je prednostna naloga. Pobuda „Ambition 2.3“ v okviru programa o prihodnjih delovnih mestih na Irskem iz leta 2019 naj bi odpravila težave, povezane s stroški pravnih storitev, vendar je edini končni rezultat za leto 2019 negotov, poleg tega je časovni okvir dvoumen. Zamude pri izvajanju te reforme prispevajo k visokim stroškom pravnih storitev na Irskem v škodo podjetij, zlasti malih in srednjih podjetij ter posameznikov. Ker so pravne storitve pomembne za druge poslovne storitve, omejitve v tem sektorju prispevajo k visokim stroškom drugih storitev (npr. zavarovanja).

(22)Delež nedonosnih posojil se je še naprej zmanjševal, in sicer za 3,4 odstotne točke na 7,8 % v letu do tretjega četrtletja leta 2018. Banke so na dobri poti, da dosežejo svoje cilje glede zmanjšanja, kar podpirajo prodaje portfeljev, prizadevanja za prestrukturiranje in rast cen nepremičnin. Delež dolgotrajnih hipotekarnih posojil z zaostalimi plačili (z zapadlostjo več kot dve leti) ostaja razmeroma visok, zaradi česar delež nedonosnih posojil ostaja nad povprečjem euroobmočja. Predlaganih je bilo več pobud in predlogov zakonov, kot je zakon o načelu „brez soglasja ni prodaje“, za obravnavo socialnega in gospodarskega učinka reševanja nedonosnih posojil, vključno za ranljiva gospodinjstva. Register posojil je začel v letu 2018 v celoti delovati za potrošniška posojila in bo ključnega pomena pri ocenjevanju, ali so posojilojemalci sposobni servisirati svoje dolgove. Postopki v primeru insolventnosti ter uporaba sodnih in izvensodnih možnosti za reševanje zaostalih plačil ostajajo omejeni. Nadaljnje zmanjševanje dolgotrajnih hipotekarnih posojil z zaostalimi plačili ob istočasnem nadgrajevanju pobud za ranljiva gospodinjstva, ne da bi pri tem ustvarili ovire za reševanje nedonosnih posojil, ostaja izziv in zahteva stalno spremljanje.