Poročilo za obdobje 2015–2020 o finančnem stanju sistema zavarovanja za primer brezposelnosti nekdanjih začasnih ali pogodbenih uslužbencev in parlamentarnih pomočnikov, ki so po prenehanju delovnega razmerja v instituciji Evropske unije brezposelni

Komisija za lažje spremljanje razvoja sklada pri pripravi tega dvoletnega poročila vedno upošteva petletno referenčno obdobje. Prejšnje poročilo je zajemalo obdobje 2013–2018, referenčno obdobje za to poročilo pa je od decembra 2015 do decembra 2020.

V skladu s členom 28a(11) in členom 96(11) PZDU mora Komisija vsaki dve leti predložiti poročilo o finančnem stanju sistema zavarovanja za primer brezposelnosti. Poleg tega lahko Komisija neodvisno od tega poročila z delegiranimi akti v skladu s členoma 111 in 112 Kadrovskih predpisov prilagodi prispevke, določene v členu 28a(7) in členu 96(7) PZDU, če je to potrebno zaradi uravnoteženosti sistema.

Z reformo Kadrovskih predpisov in PZDU, ki je začela veljati 1. januarja 2014, je bilo spremenjeno najdaljše trajanje pogodb o zaposlitvi PU, zaposlenih na podlagi člena 3b PZDU (v nadaljnjem besedilu: PU 3b), in sicer s treh na šest let.

Reforma Kadrovskih predpisov in PZDU, ki je začela veljati 1. maja 2004, je v PZDU uvedla novo kategorijo uslužbencev, zaposlenih na podlagi pogodbe (tj. pogodbeni uslužbenci – PU), in nova pravila o prispevku v sklad za brezposelnost.

Pogoji za dodelitev nadomestila, kategorije prejemnikov in stopnje prispevkov so bili med zadnjimi reformami Kadrovskih predpisov znatno spremenjeni, kar je vplivalo zlasti na denarna sredstva sklada.

Ta nadomestila se financirajo iz posebnega sklada za brezposelnost (v nadaljnjem besedilu: sklad), ki se financira s prispevki uslužbencev, za katere veljajo PZDU (in so potencialni prejemniki), in s prispevki delodajalca teh uslužbencev.

V skladu s Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev (v nadaljnjem besedilu: PZDU) je nadomestilo EU za primer brezposelnosti namenjeno nekdanjim začasnim uslužbencem (v nadaljnjem besedilu: ZU), pogodbenim uslužbencem (v nadaljnjem besedilu: PU) ali akreditiranim parlamentarnim pomočnikom (v nadaljnjem besedilu: APP), ki so po prenehanju delovnega razmerja pri instituciji Evropske unije v smislu člena 1 Kadrovskih predpisov za uradnike Evropske unije brezposelni proti svoji volji (to na primer izključuje uslužbence, ki so dali odpoved). To nadomestilo za primer brezposelnosti dopolnjuje morebitno nacionalno nadomestilo za primer brezposelnosti, ki ga prejme nekdanji uslužbenec.

Poročilo za obdobje 2015–2020 o finančnem stanju sistema zavarovanja za primer brezposelnosti nekdanjih začasnih ali pogodbenih uslužbencev in parlamentarnih pomočnikov, ki so po prenehanju delovnega razmerja v instituciji Evropske unije brezposelni

V spodnji preglednici so prikazane zgornje in spodnje meje po različnih kategorijah:

Nova pravila o prispevkih v sklad za brezposelnost (tj. povečanje stopnje prispevka, ki je določena na 0,81 % za uslužbence in 1,62 % za delodajalca, ter pavšalna olajšava v višini 1 050,30 EUR za PU 3b in APP ter v višini 1 400,41 EUR za ZU).

Z reformo Kadrovskih predpisov in PZDU, ki je začela veljati 1. maja 2004, je bila spremenjena pravna podlaga, ki je od leta 1985 urejala upravičenost do nadomestila iz sklada za brezposelnost in pravila o prispevkih v ta sklad. Povzetek sprememb:

Povprečno mesečno nadomestilo za ZU ostaja stabilno. V obdobju 2017–2020 se je povprečno dodeljeno nadomestilo za PU nekoliko povečalo, za APP pa nekoliko zmanjšalo, zlasti zaradi povečanja števila izplačanih nadomestil. Povprečno mesečno nadomestilo za primer brezposelnosti znaša med 1 900 in 2 500 EUR. Povprečno trajanje izplačevanja nadomestila je od leta 2015 razmeroma stabilno in znaša od 8 do 10 mesecev (glej preglednico 11.1).

Zneski pod postavko „Nadomestila za primer brezposelnosti“ sistematično vključujejo osnovno nadomestilo za primer brezposelnosti in vse družinske dodatke. Odšteti so socialni prejemki, izplačani na nacionalni ravni (nadomestila za primer brezposelnosti, družinski dodatki, nadomestila za čas bolezni, nadomestila ob rojstvu otroka itn.). Kot je navedeno zgoraj (1.1), se prispevki v SSZZ financirajo iz sklada za brezposelnost (5,1 % referenčne osnovne plače brezposelne osebe).

V tem oddelku so predstavljena gibanja sklada za brezposelnost ter zlasti njegovi izdatki in prejemki.

—Člen 96 PZDU in člen 5 Priloge k PZDU, kakor sta bila spremenjena z Uredbo (EU, Euratom) št. 1023/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2013.

Med letoma 2013 in 2015 so se izdatki znatno povečali, kar je bilo zlasti povezano z novim mandatnim obdobjem Evropskega parlamenta in izplačilom nadomestila za primer brezposelnosti upravičenim APP. Kljub temu pa so se ti izdatki od leta 2016 zmanjšali zaradi izteka pravic do nadomestila za primer brezposelnosti pri večini APP in podaljšanja pogodb PU s treh na šest let (reforma Kadrovskih predpisov iz leta 2014). Ti izdatki so se v letih 2019 in 2020 ponovno znatno povečali zaradi zaključka mandatnega obdobja Evropskega parlamenta (sredi leta 2019) in zaključka mandatnega obdobja Evropske komisije (konec leta 2019).

Prejemki in izdatki, ki so po tej logiki navedeni v preglednici 4, odražajo letno stanje prejemkov in izdatkov sklada za brezposelnost „na podlagi nastanka poslovnega dogodka“.

Pri računovodenju na podlagi nastanka poslovnega dogodka so transakcije vknjižene ob zapadlosti prispevka v sklad za brezposelnost ali plačila nadomestila za primer brezposelnosti. To pomeni, da:

Prejemki, povezani s prispevki različnih institucij in agencij, so se v zadevnem obdobju povečali za skoraj 10 milijonov EUR.

To je mogoče pojasniti z dejstvom, da je na izdatke vplivala sprememba mandatnega obdobja Evropskega parlamenta. Izdatki, povezani z APP, so se leta 2016 znatno znižali, nato pa so se leta 2019 znova znatno povečali in vrhunec dosegli leta 2020.

V preglednici 3 je prikazan skupni saldo sklada. Med letoma 2015 in 2018 se je skupni presežek znatno povečal in vrhunec dosegel leta 2019 (30,7 milijona EUR). Konec leta 2020 je bil nižji (29 milijonov EUR).

V preglednici 2 je prikazano gibanje finančnih sredstev sklada za brezposelnost na tekočem računu, vključenem v računovodstvo Evropske komisije (del I), in na naložbenih računih, ki jih upravlja GD za proračun (pred 2019 GD za gospodarske in finančne zadeve) (del II). V delu III je prikazan konsolidirani skupni presežek na teh dveh računih.

Tekoči poslovni izid 2015–2020

2.3Stanje na podlagi nastanka poslovnega dogodka: razčlenitev izdatkov in prejemkov v obdobju 2015–2020 po institucijah in za vse agencije skupaj

V preglednici 5 je prikazana razčlenitev izdatkov in prejemkov po institucijah ter za vse agencije skupaj. V prvem delu preglednice so navedeni absolutni zneski, v drugem delu pa delež glede na skupne izdatke in prejemke. V preglednici je zlasti opazen ciklični učinek zaključka mandatnega obdobja Evropskega parlamenta, saj so se izdatki v zvezi z Evropskim parlamentom med letoma 2015 in 2016 močno znižali za 6,5 milijona EUR in leta 2018 dosegli vrednost približno 3 milijone EUR. Znova so se povečali leta 2019 in vrhunec v višini več kot 13 milijonov EUR dosegli leta 2020.

Agencije imajo veliko višjo raven prispevkov od izdatkov. To je logična posledica dejstva, da ima del njihovega osebja pogodbe za nedoločen čas. Vendar je treba opozoriti, da so se izdatki za nekdanje uslužbence agencij do leta 2018 zmanjševali, nato pa so se v letu 2020 začeli znova rahlo zviševati (5 milijonov EUR), kar pomeni skoraj 19-odstotno zmanjšanje v primerjavi z letom 2015.

3.Analiza zavarovancev, prejemnikov in dodeljenih nadomestil

3.1Število zavarovancev in povprečni prispevek

V preglednici 6 je prikazano število ZU, PU in APP, ki plačujejo prispevke v sklad za brezposelnost, zaposlenih na dan 31. decembra posameznega leta.





3.2Število prejemnikov nadomestila za primer brezposelnosti v absolutnem smislu in glede na število zavarovancev: „stopnja brezposelnosti“ na dan 31. decembra posameznega leta

V preglednici 7 je prikazano število brezposelnih oseb, ki so za december v posameznem letu prejele polno nadomestilo za primer brezposelnosti ali nadomestilo za primer brezposelnosti, ki dopolnjuje nadomestilo iz nacionalnega sistema.

Upoštevati je treba, da so učinki zaključka prejšnjega mandatnega obdobja Evropskega parlamenta močno vplivali na število prejemnikov, ki so prejemali nadomestilo vsaj en mesec v letu.

S kombinacijo podatkov o ZU, PU in APP, zaposlenih na dan 31. decembra, ki so navedeni v preglednici 6, ter o številu brezposelnih, ki so prejeli nadomestilo za primer brezposelnosti, prikazanem v preglednici 7, se lahko izračuna razmerje med številom prejemnikov nadomestila iz sklada za brezposelnost in številom zavarovancev navedenega sklada. Rezultat je prikazan v preglednici 8.