EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 31.10.2017 COM(2017) 636 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU o dejavnostih Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v letih 2015 in 2016



·predloženih vlogah; ·sprejetih sklepih; ·financiranih ukrepih, vključno z njihovim dopolnjevanjem z ukrepi, ki se financirajo iz drugih instrumentov Unije, zlasti iz Evropskega socialnega sklada (ESS); in ·zaključku izplačanih finančnih prispevkov. Poročila bi morala vsebovati tudi zahtevke, ki so bili zavrnjeni zaradi pomanjkanja finančnih sredstev ali neupravičenosti, ter proučiti ukrepe, ki so se zaključili v referenčnem obdobju, namesto da zahtevke obravnavajo v njihovem celotnem življenjskem krogu. Tako bodo v vsakem oddelku poročila proučeni drugačni zahtevki. 2. Pregled dejavnosti ESPG v letih 2015 in 2016 Komisija je v letih 2015 in 2016 prejela 20 vlog za prispevke iz ESPG (dvanajst v letu 2015 in osem v letu 2016). Proračunski organ se je odločil uporabiti sredstva ESPG v 17 primerih, tri vloge pa so države članice umaknile . V zvezi z navedenimi 17 vlogami so države članice zaprosile za sredstva ESPG v skupnem znesku 51 171 249 EUR (35 400 623 EUR v letu 2015 in 15 770 626 EUR v letu 2016). Podrobnosti o prejetih vlogah so na voljo v oddelku 3.1 ter preglednicah 1 in 2. Proračunski organ je sprejel 25 sklepov o uporabi sredstev ESPG (vključno z desetimi vlogami, prejetimi pred 1. januarjem 2015) v skupnem znesku 70 392 546 EUR iz proračuna ESPG za leti 2015 in 2016. Podrobnosti o dodeljenih prispevkih v letih 2015 in 2016 so na voljo v oddelku 3.2 ter preglednicah 3 in 4. Komisija je prejela 26 končnih poročil o uporabi prispevkov iz ESPG v letih 2015 in 2016. Rezultati so opisani v oddelku 3.4 in preglednici 5. V letih 2015 in 2016 je bilo zaključenih 34 zahtevkov ESPG. Podrobnosti o zaključenih zahtevkih so navedene v preglednici 3 Priloge. Tehnična pomoč, zagotovljena na pobudo Komisije (člen 11 Uredbe (EU) št. 1309/2013), je opisana v oddelkih 3.6.2 in 3.7 ter preglednicah 6 in 6.1. Pričakuje se, da bodo rezultati vmesne ocene ESPG 2014–2020 objavljeni sredi leta 2017 (glej oddelek 3.7.4). Komisija je v predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in spremembi Uredbe (ES) št. 2012/2002, uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, EU št. 1304/2013, (EU) št. 1305/2013, (EU) št. 1306/2013, (EU) št. 1307/2013, (EU) št. 1308/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014, (EU) št. 652/2014 Evropskega parlamenta in Sveta ter Sklepa št. 541/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta vključila spremembe Uredbe (EU) št. 1309/2013 glede podaljšanja odstopanja za mlade, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo (ki trenutno velja do 31. decembra 2017), in glede notranjih postopkov zaradi pospešitve postopka odločanja. O navedenih spremembah se trenutno razpravlja v okviru postopka pregleda večletnega finančnega okvira. 3. Analiza dejavnosti ESPG v letih 2015 in 2016 3.1 Prejete vloge Komisija je v letih 2015 in 2016 prejela 20 vlog iz 11 držav članic, in sicer iz Belgije, Estonije, Finske, Francije, Grčije, Irske, Italije, Nemčije, Nizozemske, Španije in Švedske. Estonija je za sredstva ESPG zaprosila prvič, drugih deset držav članic pa je zanje v preteklosti že zaprosilo. Podrobnosti o teh vlogah so na voljo v preglednici 1. V informacijah v oddelkih od 3.1.1 do 3.1.6 ne bodo upoštevani podatki v zvezi z umaknjenimi vlogami. 3.1.1 Prejete vloge po merilih za pomoč Vloge v letih 2015 in 2016 so bile zajete z Uredbo (EU) št. 1309/2013, ki določa dve merili za pomoč: 1.Velike strukturne spremembe v svetovnih trgovinskih tokovih zaradi globalizacije. Trinajst vlog je bilo predloženih v skladu z merilom trgovine, od katerih so bile tri utemeljene z izrednimi razmerami.

2.Gospodarska in finančna kriza. Štiri vloge so bile predložene zaradi posledic svetovne gospodarske in finančne krize. 3.1.2 Prejete vloge po sektorjih Sedemnajst prejetih in odobrenih vlog se je nanašalo na presežke v 12 različnih sektorjih. Največ prejetih vlog se je nanašalo na avtomobilski sektor (štiri vloge), sledili pa so sektorji računalniškega programiranja, trgovine na drobno ter proizvodnje računalnikov, elektronskih in optičnih izdelkov (po dve vlogi na sektor). Prvič je bila predložena vloga glede presežnih delavcev v sektorju proizvodnje koksa in naftnih derivatov. Graf 1: Število vlog na sektor (NACE Rev. 2) v letih 2015 in 2016* * Zahtevek EGF/2016/003 EE/Petroleum and chemicals se nanaša na dva različna sektorja (19 in 20), zato je bil v zgornjem grafu upoštevan dvakrat. Preglednica 1: Vloge, prejete v letih 2015 in 2016, po državah članicah 3.1.3 Prejete vloge po zahtevanih zneskih V letih 2015 in 2016 je enajst držav članic zaprosilo za sredstva ESPG v znesku 51 171 249 EUR. Za najvišji znesek je zaprosila Finska (11 994 000 EUR za štiri vloge), sledili pa sta ji Belgija (9 188 149 EUR za tri vloge) in Nemčija (6 958 623 EUR za eno vlogo). Prispevki iz ESPG so znašali od 442 293 EUR do 6 958 623 EUR, povprečno pa 3 010 073 EUR na vlogo in 4 651 932 EUR na državo članico. Vsaka država članica, ki je zaprosila za podporo iz ESPG, mora oblikovati usklajen sveženj ukrepov, ki najbolj ustreza profilu ciljnih prejemnikov, in določiti znesek podpore, ki jo želi pridobiti. Uredba (EU) št. 1309/2013 določa največ 60-odstotno stopnjo sofinanciranja Komisije. Graf 2: Skupni zaprošeni zneski iz ESPG na državo članico v letih 2015 in 2016 Skupni znesek iz ESPG, za katerega je zaprosilo 11 držav članic, v letih 2015 in 2016: 51 171 249 EUR

Povprečni zaprošeni znesek iz ESPG na državo članico v letih 2015 in 2016: 4 651 932 EUR 3.1.4 Prejete vloge po številu ciljnih prejemnikov Podpora iz ESPG je bila skupno namenjena 19 354 prejemnikom. Število ciljnih prejemnikov na vlogo je znašalo od 184 do 4 500, pri čemer se je šest vlog nanašalo na več kot 1 000 prejemnikov, tri vloge pa na manj kot 500 prejemnikov. V povprečju se je vsaka od 17 vlog, prejetih v letih 2015 in 2016, nanašala na 1 138 prejemnikov. Od 19 354 ciljnih prejemnikov jih je bilo 18 303 delavcev, ki so postali presežni, in 1 051 mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo. Belgija je zaprosila za sredstva ESPG za največje število delavcev (5 400), sledili pa sta ji Finska (3 962) in Nemčija (2 692). Povprečno število ciljnih delavcev na državo članico je znašalo 1 664. Štiri vloge, ki so se nanašale tudi na podporo za mlade, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, so predložile Belgija (2 vlogi za skupaj 400 NEET), Grčija (543 NEET) in Irska (108 NEET). V grafu 3 je prikazana porazdelitev ciljnih delavcev na državo članico. Graf 3: Število ciljnih delavcev na državo članico v letih 2015 in 2016 Skupno število ciljnih delavcev na državo članico v letih 2015 in 2016: 18 303 Povprečno število ciljnih delavcev na državo članico v letih 2015 in 2016: 1 664 V večini prejetih vlog skupno število delavcev, na katere so se nanašali predlagani ukrepi za sofinanciranje iz ESPG, v povprečju obsega 78 % vseh presežnih delavcev. To pa zato, ker se država članica lahko odloči, da bo podporo iz ESPG namenila le posebnim skupinam delavcev, na primer najranljivejšim delavcem, tistim, ki imajo izredne težave pri obstoju na trgu dela, in/ali osebam, ki najbolj potrebujejo pomoč. Standardna podpora, ki je na voljo za presežne delavce v državah članicah, morda v nekaterih primerih zadošča za hitro ponovno vključitev na trg dela ali pa se delavci morda odločijo za zgodnjo upokojitev. 3.1.5 Prejete vloge po številu ciljnih delavcev na sektor Sedemnajst vlog, prejetih v obravnavanem obdobju, se je nanašalo na 12 sektorjev. Največje število ciljnih delavcev je bilo v sektorju motornih vozil, prikolic in polprikolic (7 942), sledila pa sta sektorja računalniškega programiranja, svetovanja in drugih s tem povezanih dejavnostih (2 641) ter kopenskega prometa in cevovodnega transporta (2 132). Graf 4: Število ciljnih delavcev na sektor (NACE Rev. 2) v letih 2015 in 2016* * Zahtevek EGF/2016/003 EE/Petroleum and chemicals se nanaša na dva različna sektorja (19 in 20), zato je bilo 800 ciljnih delavcev iz tega zahtevka navedenih dvakrat. 3.1.6 Prejete vloge po zahtevanih zneskih na prejemnika Vsaka država članica, ki zaprosi za podporo iz ESPG, mora oblikovati usklajen sveženj ukrepov, ki najbolj ustreza profilom ciljnih delavcev, in določiti znesek podpore, ki jo želi pridobiti. Uredba o ESPG ne omejuje skupnega zaprošenega zneska. Zaprošeni znesek na ciljnega prejemnika se lahko torej spreminja glede na število odpuščenih delavcev, stanje na prizadetem trgu dela, individualne okoliščine ciljnih prejemnikov, ukrepe, ki jih je država članica že zagotovila, in strošek zagotavljanja storitev v zadevni državi članici ali regiji.

To pojasnjuje, zakaj so zaprošeni zneski podpore iz ESPG na prejemnika v letih 2015 in 2016 znašali od 1 393 EUR do 7 689 EUR (glej preglednico 1). V povprečju je vsaka država članica, ki je v letih 2015 in 2016 predložila vlogo za podporo iz ESPG, zaprosila za 2 644 EUR na ciljnega prejemnika. Za najvišji znesek na prejemnika je zaprosila Italija (7 689 EUR), sledili pa sta ji Grčija (5 880 EUR) in Švedska (4 311 EUR). Graf 5: Najvišji zaprošeni znesek iz ESPG na prejemnika in državo članico v letih 2015 in 2016 Povprečni zaprošeni znesek iz ESPG na prejemnika iz 11 držav članic v letih 2015 in 2016: 2 644 EUR 3.2 Dodeljeni prispevki Proračunski organ je v letih 2015 in 2016 sprejel 25 sklepov (vključno z desetimi vlogami, prejetimi pred 1. januarjem 2015) o črpanju sredstev iz ESPG. Za pregled dodeljenih prispevkov in profila zadevnih delavcev glej preglednici 3 in 4. Proračunski organ je leta 2015 sprejel 16 sklepov, leta 2016 pa devet. Za večino dodeljenih prispevkov (22) je bila stopnja sofinanciranja 60-odstotna. 50-odstotna stopnja sofinanciranja je bila uporabljena za tri zahtevke, za katere se je uporabljala Uredba (ES) št. 1927/2006. Dodeljenih 25 prispevkov je bilo namenjenih 25 353 prejemnikom (od tega 1 251 mladim, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo) v 11 državah članicah, pri čemer je bilo iz ESPG skupaj izplačanih 70 392 546 EUR (v povprečju 2 776 EUR na ciljnega prejemnika). 3.2.1 Ukrepi, financirani s podporo iz ESPG V skladu s členom 7 Uredbe (EU) št. 1309/2013 se lahko finančni prispevek iz ESPG izplača za aktivne ukrepe trga dela, ki so del usklajenega svežnja prilagojenih storitev, namenjenih olajšanju ponovne vključitve ciljnih prejemnikov, predvsem prikrajšanih, starejših in mladih brezposelnih, na trg dela ali v samozaposlitev. Cilj ukrepov, ki so bili sprejeti v zvezi s 25 prispevki iz ESPG, dodeljenimi v letih 2015 in 2016, je bil ponovno vključiti 25 353 prejemnikov na trg dela. Ukrepi so obsegali zlasti: ·intenzivno, prilagojeno pomoč pri iskanju zaposlitve in vodenje primerov; ·različne oblike poklicnega usposabljanja, programe visokošolskega izobraževanja, učenje jezikov, nadgradnje spretnosti in ukrepe prekvalifikacije; ·različne začasne finančne spodbude/nadomestila v času trajanja aktivnih ukrepov trga dela; ·ukrepe podpore do dejanske ponovne vključitve delavcev v delovno razmerje; ·pomoč v začetnem obdobju na novem delovnem mestu ter ·druge vrste dejavnosti, kot so spodbujanje podjetništva/ustanavljanja podjetij, in ·enkratne spodbude za zaposlovanje/najemanje delavcev. Države članice so pri oblikovanju svežnjev ukrepov podpore upoštevale ozadje, izkušnje in stopnjo izobrazbe posameznih prejemnikov, njihovo morebitno mobilnost ter trenutne ali pričakovane zaposlitvene možnosti v zadevnih regijah. 3.2.2 Dopolnjevanje z ukrepi, financiranimi iz Evropskega socialnega sklada (ESS)

ESPG je namenjen povečanju zaposljivosti in zagotavljanju hitre ponovne vključitve ciljnih prejemnikov v delovno razmerje z izvajanjem ukrepov aktivne politike trga dela, s čimer dopolnjuje ESS, ki je glavni instrument za spodbujanje zaposlovanja v EU. Na splošno se oba sklada med seboj dopolnjujeta tako, da se ukvarjata z navedenimi vprašanji iz dveh različnih časovnih vidikov: ESPG na splošno zagotavlja pomoč presežnim delavcem ali samozaposlenim v odziv na posebno obsežno množično odpuščanje, ki se je zgodilo v kratkem obdobju, ESS pa z večletnimi programi, katerih virov običajno ni mogoče preusmeriti v reševanje kriznih razmer, ki jih povzročijo množična odpuščanja, podpira strateške, dolgoročne cilje (npr. povečanje človeškega kapitala in upravljanje sprememb). Ukrepi ESPG in ESS se včasih uporabijo tako, da se medsebojno dopolnjujejo pri zagotavljanju kratkoročnih in dolgoročnejših rešitev. Odločilno merilo je možnost razpoložljivih instrumentov, da pomagajo ciljnim prejemnikom, naloga držav članic pa je, da izberejo in načrtujejo instrumente in ukrepe, ki so najprimernejši za uresničitev zastavljenih ciljev. ESPG omogoča, da se zagotovijo intenzivni ukrepi, prilagojeni potrebam posameznih presežnih delavcev, podpora iz ESS pa je običajno bolj splošna in usmerjena na širše prebivalstvo (tako zaposlene kot nezaposlene). Poleg tega ESS večji poudarek namenja celovitemu podpiranju ponudbe delovne sile in povpraševanja po njej (znanja in spretnosti, potrebe in pričakovanja upravičencev), ESPG pa je tradicionalno bolj usmerjen na ponudbo. Vsebina „usklajenega svežnja prilagojenih storitev“, ki ga sofinancira ESPG in ki je pri vsakem zahtevku sestavljen iz posebnih prilagojenih storitev in podpore, mora biti uravnotežena z drugimi ukrepi in jih dopolnjevati. Ukrepom, ki jih sofinancira ESPG, se ni treba omejiti zgolj na standardne tečaje in ukrepe. Praksa kaže, da ESPG državam članicam omogoča, da ciljnim prejemnikom ponudijo bolj prilagojeno in temeljito pomoč, kot bi jo lahko brez njega, vključno z ukrepi, do katerih običajno ne bi imeli dostopa (npr. srednje- in visokošolsko izobraževanje). ESPG državam članicam omogoča, da se osredotočijo zlasti na najranljivejše osebe, na primer na nizkokvalificirane osebe ali osebe migrantskega porekla, in da zagotovijo boljše razmerje med svetovalci in prejemniki ter/ali dolgoročnejšo podporo, kot bi bilo mogoče brez ESPG. Vse to povečuje možnosti za izboljšanje položaja prejemnikov. Uredba (EU) št. 1309/2013 o ESPG državam članicam z odstopanjem do konca leta 2017 omogoča, da v regijah z velikim številom mladih brezposelnih podaljšajo podporo mladim, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo. Cilj je podpreti izvajanje jamstva za mlade, ki ga je Svet odobril aprila 2013 . Vse države članice morajo vzpostaviti potrebne mehanizme, da se izognejo kakršnemu koli tveganju dvojnega financiranja iz finančnih instrumentov EU, kakor je določeno v členu 9(5) Uredbe (EU) št. 1309/2013. V večini držav članic je organ upravljanja ESPG odgovoren tudi za izvajanje zahtevkov za sredstva ESPG, s čimer se je mogoče izogniti učinkom premeščanja. Omogoča tudi iskanje dopolnjevanja med različnimi ukrepi. Države članice imajo posebno odgovornost, da zagotovijo, da ukrepi, financirani z operativnimi programi ESS, in ukrepi iz zahtevkov za sredstva ESPG ne vodijo v premeščanje. Informacije, ki so jih države članice predložile v končnih poročilih (o sinergijah pri izvajanju različnih skladov), in rezultati vmesne ocene (na podlagi omejenega števila zahtevkov, katerih izvajanje se je končalo) ne kažejo na težave v zvezi z dopolnjevanjem ESS in ESPG. ESPG na ravni zahtevkov običajno temelji na obstoječih nacionalnih ukrepih ali ukrepih ESS, ki jih nadgradi ali ponudi drugačne, dodatne ukrepe. V skladu z načelom subsidiarnosti kombinacija ukrepov ESPG, ki se oblikuje na ravni držav članic, v veliki meri dopolnjuje splošne določbe ESS v zvezi s podpiranjem prehodov nazaj v delovno razmerje. Odločitev, ali se uporabijo sredstva ESS ali ESPG, se sprejme na ravni držav članic, pod pogojem, da je operativni program ESS, dogovorjen s Komisijo, združljiv s tako podporo ESS. Naloga držav članic je, da čim bolje skrbijo za dopolnjevanje med ESS in ESPG glede na lokalne razmere v danem trenutku. Ne zdi pa se, da bi obstajali kakršni koli dokazi o usklajenem pristopu k uporabi sredstev EU na ravni zahtevkov. Zdi se, da je razlog za to dolgoročno načrtovanje evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladi ESI). Dejstvo, da ESPG deluje izven večletnega okvira, neizogibno vpliva na časovnico postopkov in v nekaterih primerih se že programirani ukrepi ESS najprej uporabijo v primerih prestrukturiranja. Zaključki vmesne ocene kažejo, da je ESS s svojo zmogljivostjo za prilagojeno podporo odpuščenim delavcem prek prožnih določb in pristopa k svetovanju, ki temelji na celostni osebnostni obravnavi, zagotovil znatno evropsko dodano vrednost. 3.3 Zavrnjene ali umaknjene vloge V letih 2015 in 2016 je bilo prejetih 20 vlog, od katerih Komisija ni zavrnila nobene, države članice pa so tri umaknile. Vloga EGF/2015/008 EL/Supermarket Larissa je bila umaknjena zaradi tehničnih razlogov in v revidirani različici ponovno predložena novembra 2015 (EGF/2015/011 EL/Supermarket Larissa). Vlogi EGF/2016/006 FI/Helsinki-Uusimaa Education in EGF/2016/007 NL/Gelderland-Overijssel Social Work sta bili umaknjeni, ker ni bilo povezave med odpuščanji in globalizacijo ali svetovno in gospodarsko krizo. Nista bili ponovno predloženi. Preglednica 2: Umaknjene vloge v letih 2015 in 2016 Preglednica 3: Podrobnosti o prispevkih, dodeljenih v letih 2015 in 2016 (Datum podpisa proračunskega organa v letih 2015 in 2016)



Preglednica 4: Prispevki iz ESPG, dodeljeni v letih 2015 in 2016:

Profil ciljnih delavcev (brez mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo) 3.4 Rezultati, ki jih je dosegel ESPG Glavni viri informacij o rezultatih, ki jih je dosegel ESPG, so končna poročila, ki so jih predložile države članice. Ta so dopolnjena z informacijami, ki so jih države članice zagotovile pri neposrednih stikih s Komisijo na sestankih in konferencah terv okviru revizij. Komisija je v letih 2015 in 2016 prejela končna poročila za 26 zahtevkov, sofinanciranih iz ESPG, ki jih je izvedlo 12 držav članic do sredine leta 2016 . Glavni rezultati in podatki, ki so jih te države članice sporočile v letih 2015 in 2016, so povzeti v tem oddelku in preglednici 5. Komisija je skupaj prejela končna poročila za 121 prispevkov iz ESPG (od leta 2008, ko so bili na voljo rezultati za prvi zahtevek za ESPG, do decembra 2016), ki obsegajo 82 % vseh vlog (147), prejetih do konca leta 2016. Na podlagi informacij iz končnih poročil držav članic lahko Komisija zaključi, da ESPG doda vrednost ukrepom, ki bi jih lahko države članice sicer izvedle za ciljne prejemnike pri iskanju nove zaposlitve. ESPG državam članicam omogoča, da zagotovijo kakovostnejše ukrepe za več ciljnih prejemnikov za daljše obdobje, kot bi bilo to mogoče brez financiranja iz ESPG. 3.4.1 Povzetek rezultatov, sporočenih v letih 2015 in 2016 Šestindvajset končnih poročil, prejetih v letih 2015 in 2016, ki jih je predstavilo 12 držav članic, je pokazalo, da je na koncu obdobja izvajanja 9 072 delavcev ali 47 % od 19 434 prejemnikov, ki so prejeli podporo iz ESPG, našlo novo zaposlitev do konca obdobja izvajanja ESPG (7 601 kot odvisni zaposleni, 1 471 kot samozaposleni). Približno 3 % so se še vedno izobraževali ali usposabljali, 48 % jih je bilo nezaposlenih ali neaktivnih iz različnih razlogov, za 2 % prejemnikov pa podatki o statusu zaposlitve niso bili na voljo. Poudariti je treba, da so prejemniki, katerim so namenjeni ukrepi, sofinancirani iz ESPG, običajno ljudje z največjimi težavami na trgu dela. Na rezultate ponovne vključitve na trg dela vplivajo absorpcijske sposobnosti lokalnih in regionalnih trgov dela po svetovni gospodarski in finančni krizi. Stopnja ponovne vključitve, zabeležena na koncu ustreznih obdobij izvajanja, prikazuje le zaposlitveni položaj prejemnikov v času zbiranja podatkov. Ne daje informacij o vrsti ali kakovosti zaposlitve, ki jo je oseba našla in ki se lahko v kratkem času znatno spremeni. Glede na informacije, ki jih je predložilo več držav članic, so stopnje ponovne vključitve višje v mesecih po koncu ukrepov in se srednjeročno še povečajo. Večina podpore, sofinancirane iz ESPG, ima dolgoročno dodaten pozitiven učinek. 3.4.2 Ocena kakovosti končnih poročil, predloženih v letih 2015 in 2016 Svežnji ukrepov podpore, ki jih je 12 držav članic zagotovilo ciljnim prejemnikom, vključujejo širok nabor ukrepov prilagojenega iskanja zaposlitve, nadomestne zaposlitve in (pre)kvalifikacije. Najvišji zneski so bili porabljeni za tri kategorije ukrepov: ·nadomestila za iskanje zaposlitve : 48,8 milijona EUR (41 % skupnega zneska prilagojenih storitev za 26 sporočenih zahtevkov); ·individualno vodenje primerov: 24,2 milijona EUR (20 % skupnega zneska prilagojenih storitev za 26 sporočenih zahtevkov); ·usposabljanje in prekvalifikacija: 23,3 milijona EUR (19 % skupnega zneska prilagojenih storitev za 26 sporočenih zahtevkov). Programi kvalifikacij in usposabljanja so bili prilagojeni potrebam in željam ciljnih prejemnikov, pri čemer so se upoštevale zahteve lokalnih ali regionalnih trgov dela in morebitnih obetavnih sektorjev v prihodnosti.

Komisija je v obdobju 2015–2017 opravila vmesno oceno ESPG, da bi ocenila, kako in v kolikšni meri ESPG dosega svoje cilje. Ker poročilo o oceni še ni bilo objavljeno, je treba rezultate obravnavati kot predhodne. Ocena zajema vseh 29 zahtevkov za sredstva ESPG, katerih vloge so bile prejete v letih 2014 in 2015. Zahtevki, predloženi v prejšnjem programskem obdobju, niso zajeti. Ugotovitve ocene ESPG (naknadne za obdobje 2007–2013 in vmesne za obdobje 2014–2020) kažejo, da podpora ESPG prejemnikom (presežnim delavcem ali mladim, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo) pomaga zgraditi samopodobo ne samo prek intenzivnega usmerjevalnega svetovanja, temveč zlasti tudi prek prilagojenih ukrepov usposabljanja. ESPG tudi pogosto omogoča prejemnikom, da sodelujejo v teh ukrepih, saj ponuja podporo, kot so nadomestila za mobilnost, ali podpira zagotavljanje otroškega varstva. Čeprav dokazi, opredeljeni med ocenjevanjem, kažejo, da so se stopnje ponovne zaposlitve prejemnikov sredstev iz ESPG izboljšale v primerjavi s prejšnjim obdobjem financiranja (z 49 % na 56 %), je treba te rezultate obravnavati previdno, saj je obdobje izvajanja zdaj dvakrat daljše kot prej. Poleg tega je iz dokazov mogoče sklepati, da so stopnje ponovne vključitve zelo specifične za posamezne zahtevke, na primer odvisno od posebnega gospodarskega položaja na zadevnem območju. Zato ni le težko primerjati stopenj ponovne vključitve po zahtevkih, temveč je težko tudi najti druge primerne primerjave s podobnimi ukrepi. Odstopanje za mlade, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, je bilo uporabljeno v dveh zahtevkih (EGF/2014/001 EL/Nutriart in EGF/2014/006 IE/Andersen Ireland), za katera sta bili finančni poročili prejeti v obdobju med letoma 2015 in 2016. Dokazi kažejo, da so ciljni mladi ponujeno pomoč zelo dobro sprejeli in da so bili tako deležni podpore, ki je sicer ne bi prejeli. Vendar so se izvajalci ukrepov iz ESPG pogosto spraševali, ali je ta sklad pravi mehanizem za zagotavljanje te pomoči. Iz tega je razbrati, da bi bilo za mlade, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, morda bolje, če dodeljena podpora ne bi bila vezana na pojav z ESPG povezanih odpuščanj v zadevni regiji, temveč na katero koli vrsto pomembnega prestrukturiranja. Institucionalna zmogljivost držav članic in njihove izkušnje z zagotavljanjem podpore ob prestrukturiranjih so ključne za nadaljnji uspeh ESPG. V primerih, ko imajo države članice malo izkušenj ali sploh ne, pa bi lahko imele velike koristi od ESPG, če bi bili mehanizmi za izvajanje ukrepov Sklada preizkušeni in uveljavljeni. Še en bistven dejavnik uspeha je stopnja, do katere so prejemniki ali njihovi predstavniki od samega začetka vključeni v oblikovanje in izvajanje podpore ESPG. 3.5 Pregled večletnega finančnega okvira – Uredba (EU) št. 1309/2013 Uredba (EU) št. 1309/2013 ponovno uvaja merilo krize, zato da se uporaba ESPG lahko utemelji s sedanjo ali prihodnjo gospodarsko in finančno krizo. Razširja tudi področje uporabe ESPG, saj so do podpore upravičeni tudi delavci z začasnimi pogodbami in samozaposleni. Uredba (EU) št. 1309/2013 v podporo izvajanju jamstva za mlade vsebuje odstopanje, veljavno do konca leta 2017, ki omogoča vključitev mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, v regijah, upravičenih v okviru pobude za zaposlovanje mladih. ESPG sicer ni del večletnega finančnega okvira, vendar je zajet s predlogom Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in spremembi Uredbe (ES) št. 2012/2002, uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, EU št. 1304/2013, (EU) št. 1305/2013, (EU) št. 1306/2013, (EU) št. 1307/2013, (EU) št. 1308/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014, (EU) št. 652/2014 Evropskega parlamenta in Sveta ter Sklepa št. 541/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta. Komisija je predlagala podaljšanje odstopanja za mlade, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, v uredbi o ESPG ter nekatere spremembe, ki bi pospešile proračunski postopek glede črpanja sredstev iz ESPG. Preglednica 5: Končna poročila, prejeta v letih 2015 in 2016 (*) Položaj delavcev na trgu dela, naveden v tej preglednici, kaže stanje na koncu obdobja izvajanja, v nekaterih primerih pa navedeni podatki kažejo stanje nekaj mesecev pozneje. (**) „Neaktivni“ lahko pomeni, da osebe niso več na voljo za trg dela iz raznih osebnih razlogov, kot je upokojitev. (*) Položaj delavcev na trgu dela, naveden v tej preglednici, kaže stanje na koncu obdobja izvajanja, v nekaterih primerih pa navedeni podatki kažejo stanje nekaj mesecev pozneje. (**) „Neaktivni“ lahko pomeni, da osebe niso več na voljo za trg dela iz raznih osebnih razlogov, kot je upokojitev itd.

3.6 Finančno izvajanje 3.6.1 Sredstva, ki jih je prispeval ESPG Proračunski organ je leta 2015 in 2016 odobril 25 prispevkov iz ESPG v skupni višini 70 392 546 EUR (glej preglednico 2), od česar je bilo 42 754 375 EUR mobiliziranih leta 2015, 27 638 171 pa leta 2016. Člen 12 Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 določa najvišjo letno zgornjo mejo za obdobje 2014–2020 in omogoča uporabo ESPG do najvišjega letnega zneska 150 milijonov EUR (cene iz leta 2011). To pomeni, da so bile v rezervi ESPG dane na voljo odobritve za prevzem obveznosti v višini 162 365 000 EUR za leto 2015 in v višini 165 612 000 EUR za leto 2016. Odobritve za prevzem obveznosti za prispevke, dodeljene v obeh letih, so se, potem ko je proračunski organ odobril posamezno vlogo, prenesle iz rezerve ESPG v proračunsko vrstico ESPG. Kar zadeva odobritve plačil, je bil v letih 2015 in 2016 v dobro proračunske vrstice ESPG knjižen skupni znesek v višini 105 923 969 EUR. Leta 2015 je znesek plačil predhodnega financiranja znašal 78 285 798 EUR, leta 2016 pa je bil za sprejeta črpanja iz ESPG plačan znesek 27 638 171 EUR. Del teh je temeljil na vrnjenih zneskih zaradi manjše porabe, o kateri so države članice poročale v zaključni fazi. 3.6.2 Odhodki za tehnično pomoč V skladu s členom 11(1) Uredbe (EU) št. 1309/2013 se lahko do 0,5 % finančnih sredstev, ki so na voljo za posamezno leto (811 825 EUR leta 2015 in 828 0606 EUR leta 2016), na pobudo Komisije porabi za tehnično pomoč za dejavnosti, kot so priprava, spremljanje, informiranje in razvoj zbirke znanja, upravna in tehnična podpora ter revizija, nadzor in vrednotenje, ki so potrebne za izvajanje uredbe o ESPG. Proračunski organ je na podlagi predlogov Komisije za leti 2015 in 2016 dal za tehnično pomoč na voljo 630 000 EUR oziroma 380 000 EUR. Preglednica 6: Odhodki za tehnično pomoč v letu 2015 Preglednica 6.1: Odhodki za tehnično pomoč v letu 2016 3.6.3 Sporočene nepravilnosti Komisija v letih 2015 in 2016 ni bila obveščena o nobenih nepravilnostih v skladu z Uredbo (ES) št. 1927/2006 ali Uredbo (EU) št. 1309/2013. 3.6.4 Zaključitev finančnih prispevkov iz ESPG

Postopki za zaključitev finančnih prispevkov iz ESPG so določeni v členu 18 Uredbe (EU) št. 1309/2013. V letih 2015 in 2016 je bilo zaključenih 34 zahtevkov, izvedenih v obdobju 2009–2015. Podrobnosti o zahtevkih so navedene v preglednici 3 Priloge. Zahtevek ESPG je zaključen, ko je Komisiji poslano končno poročilo z vsemi zahtevanimi informacijami, ko so plačana vsa neporavnana povračila in ko državi članici ali Komisiji ni treba sprejeti nobenih dodatnih ukrepov, razen obveznosti, da je vsa spremna dokumentacija na voljo Komisiji in Računskemu sodišču še tri leta (člen 21(5) Uredbe (EU) št. 1309/2013). Povprečna stopnja izvajanja proračuna pri zaključenih zahtevkih je bila 57,6 %, pri čemer je bila absorpcija proračuna od 9- do 100-odstotna. Skupni znesek neporabljenih sredstev, povrnjenih Komisiji za teh 34 zahtevkov, je znašal 60 573 926 EUR (42,4 % prispevkov iz ESPG za teh 34 zahtevkov). Komisija še naprej ponuja nasvete državam članicam za izboljšanje stopnje izvajanja. Države članice niso porabile vseh odobrenih sredstev iz različnih razlogov. Čeprav se države članice redno spodbuja, naj pripravijo realne ocene proračuna za usklajeni sveženj prilagojenih storitev, tako načrtovanje ni vedno dovolj natančno in utemeljeno. V začetne izračune je bila vključena previsoka varnostna rezerva, ki se je izkazala za nepotrebno. Število delavcev, ki želijo sodelovati v predlaganih ukrepih, je bilo v fazi načrtovanja previsoko ocenjeno. Nekateri delavci so se raje odločili za cenejše namesto za dražje ukrepe oziroma za kratkoročne in ne za dolgoročne ukrepe ali pa so novo zaposlitev našli hitreje, kot je bilo prvotno ocenjeno. Drugi razlogi za majhno porabo so bile zamude pri začetku izvajanja ukrepov in le delna izkoriščenost možnosti glede prerazporeditve sredstev med proračunskimi postavkami pri izvajanju svežnja prilagojenih storitev. Priprava proračuna za ukrepe in napovedovanje udeležbe delavcev v 24-mesečnem obdobju naj bi se izboljšala s pridobljenimi izkušnjami. Komisija ugotavlja, da so se izboljšali čas prispetja sredstev iz ESPG na zadevno območje, zmogljivosti različnih struktur za usklajevanje in izvajanje ter kakovost komunikacije med nacionalno in regionalno ali lokalno ravnjo. Države članice bolje uporabljajo možnost pregleda proračunov ter prerazporeditve odhodkov med različnimi ukrepi in/ali odhodkov za izvajanje. Komisija zdaj tudi poziva države članice, naj pregledajo proračun med fazo predložitve vloge. Institucije EU si zelo prizadevajo pospešiti postopke odločanja in izplačevanje sredstev iz ESPG, da bi se čas in odobrena sredstva lahko optimalno porabili. Uredba (EU) št. 1309/2013 določa stroge roke za oceno vlog ESPG in proračunski postopek, da bi bila sredstva na voljo prej. V okviru razpoložljivega finančnega prispevka lahko države članice s soglasjem Komisije med izvajanjem v proračun ponovno vključijo ukrepe ali uvedejo nove upravičene ukrepe. 3.7 Dejavnosti tehnične pomoči, ki jih izvaja Komisija 3.7.1 Obveščanje in oglaševanje: Spletna stran Komisija mora v skladu s členom 12(2) Uredbe (EU) št. 1309/2013 vzpostaviti in vzdrževati spletno stran, ki je na voljo v vseh jezikih Skupnosti, za zagotavljanje informacij o ESPG, navodil za predložitev vlog ter tudi posodobljenih podatkov o odobrenih in zavrnjenih vlogah, s čimer poudari vlogo proračunskega organa. Spletna stran Komisije o ESPG se je v letih 2015 in 2016 redno posodabljala z ustreznimi informacijami. 3.7.2 Sestanki z nacionalnimi organi in deležniki ESPG Petnajsti, šestnajsti, sedemnajsti in osemnajsti sestanek strokovne skupine kontaktnih oseb za Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji, ki so korespondenti držav članic za ESPG, so potekali marca oziroma oktobra 2015 oziroma marca oziroma oktobra 2016 v Bruslju. Del vsakega sestanka je bil posvečen tekočim in načrtovanim vlogam za sredstva ESPG, skupnemu sistemu za deljeno upravljanje sredstev (SFC2014), vmesni oceni ESPG za obdobje 2014–2020, pravnim in revizijskim vprašanjem ter številnim drugim točkam dnevnega reda. V letih 2015 in 2016 so bili organizirani trije seminarji za mreženje. Teme, obravnavane na seminarjih, so bile uporaba tehnične pomoči ESPG, postopek vmesne ocene ESPG za obdobje 2014–2020 ter vloga nacionalnih organov v tem procesu in motivacijske strategije za presežne delavce. Poleg tega so bili seminarji dopolnjeni s projektnimi obiski, ki so pomenili priložnost za medsebojno izmenjavo izkušenj strokovnjakov in srečanje s prejemniki. Predstavniki držav članic, deležniki in izvedbeni organi za ESPG so se vseh treh seminarjev udeležili v velikem številu. 3.7.3 Razvoj zbirke znanja Leta 2014 si je Komisija prizadevala, da bi še bolj poenostavila postopke z vključitvijo ESPG v komunikacijski sistem IT Komisije in držav članic, tj. skupni sistem za deljeno upravljanje sredstev (SFC2014). Države članice od aprila 2015 ta sistem uporabljajo za predložitev vlog prek spleta s pomočjo vodenega postopka oddaje vlog. Zaradi tega naj bi se predložile pravilnejše in popolnejše vloge, saj je platforma priložnost za države članice, da Komisiji sporočijo podatke še pred uradno predložitvijo vloge. Tako sta zbiranje in obdelava podatkov preprostejša, poročanje o rezultatih ESPG pa hitrejše. Zaradi izboljšanega postopka se je skrajšal čas, ki preteče od trenutka, ko država članica predloži vlogo, do sprejetja predloga, ki ga Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu. V sistemu SFC2014 je od avgusta 2016 operativen tudi modul Končno poročilo ESPG in države članice so končna poročila za programsko obdobje 2014–2020 že začele oddajati prek SFC2014. Nadaljnje možnosti v sistemu SFC2014 so med drugim razvoj modula za poročanje (Infoview), možnost umika vloge in možnost, da Komisija neposredno iz sistema SFC2014 pripravi osnutek predloga za sklep Evropskega parlamenta in Sveta ter izvedbenega sklepa Komisije (glede podatkov v njem). 3.7.4 Vmesna ocena ESPG 2014–2020 V skladu s členom 20 Uredbe (EU) št. 1309/2013 mora Komisija do 30 junija 2017 na lastno pobudo opraviti vmesno oceno ESPG. Komisija je leta 2015 s postopkom javnega razpisa izbrala zunanjega ponudnika storitev, s katerim je sklenila okvirno pogodbo. Naloga pogodbenega izvajalca je bila, da v letu 2016 izvede ocenjevalno študijo in pripravi poročilo z odgovori na vprašanja glede ocenjevanja v obliki ugotovitev, sklepov in priporočil. Poročilo naj bi vsebovalo tudi priloge z informacijami o posamičnih zahtevkih (poročila o zahtevkih). Poročilo se pri pripravi sklepov opira na kombinacijo kvalitativnih in kvantitativnih informacij ter na različne vire informacij. Komisija je končno različico tega poročila potrdila decembra 2016.

Končni rezultati postopka ocenjevanja bodo objavljeni v obliki delovnega dokumenta služb Komisije (SWD), ki temelji na poročilu, ki so ga pripravili zunanji svetovalci. Uredba (EU) št. 1309/2013 določa ocenjevanje učinkovitosti in trajnosti ESPG. Poleg tega so smernice za boljše pravno urejanje, sprejete leta 2015, zadevnemu ukrepu dodale učinkovitost, skladnost, ustreznost in dodano vrednost EU. Opravljena vmesna ocena ESPG je bila že od začetka načrtovana tako, da bo zajela vse zgornje vidike, in tako v celoti izpolnjuje zahteve iz smernic za boljše pravno urejanje. Med tem postopkom so bila opravljena obsežna posvetovanja z deležniki v obliki spletnega odprtega javnega posvetovanj, ciljnih posvetovanj in seminarja za mreženje. 4. Kumulativni podatki za obdobje 2007–2016 Vsako leto je na voljo več podatkov za opredelitev trendov v zvezi z vlogami in za pregled smeri razvoja dejavnosti Sklada. Podatki v naslednjih grafih ter preglednicah 1 in 2 v Prilogi se nanašajo na 147 vlog, ki so jih države članice predložile od leta 2007 do leta 2016 . Doslej je bilo zaprošeno za 592 894 194 EUR za ukrepe v korist 140 545 ciljnih prejemnikov . Graf 6: Število vlog, prejetih v obdobju 2007–2016 Uredba (ES) št. 546/2009 je z vključitvijo merila krize pomembno vplivala na število vlog, ki jih je prejela Komisija: od leta 2009 (ko se je zadevna sprememba začela uporabljati) do 31. decembra 2011 se je število vlog znatno povečalo. V obdobju 2007–2016 je Komisija prejela 77 vlog zaradi krize in 70 vlog zaradi trgovine. Skupno število prejetih vlog je vsako leto zelo drugačno, povprečje pa je približno 15 vlog na leto. Kot je prikazano v preglednici 2 Priloge, je Španija država članica, ki je predložila največ vlog (21), sledijo pa ji Nizozemska (17), Italija (13) in Belgija (12). Do konca leta 2016 sedem držav članic še ni zaprosilo za podporo iz ESPG, in sicer Ciper, Hrvaška, Madžarska, Luksemburg, Latvija, Slovaška in Združeno kraljestvo.

Graf 7: Zaprošeni zneski iz ESPG na državo članico v obdobju 2007–2016 Skupni zaprošeni znesek iz ESPG na državo članico: 592 894 194 EUR Povprečni zaprošeni znesek iz ESPG na državo članico: 29 644 710 EUR V obdobju 2007–2016 je 20 držav članic zaprosilo za skupni znesek iz ESPG v višini 592 894 194 EUR. Francija je zaprosila za najvišji znesek sofinanciranja iz ESPG (89 760 859 EUR za 8 vlog), sledijo pa ji Irska (67 720 204 EUR za 10 vlog), Danska (63 680 782 EUR za 10 vlog) in Italija (60 537 811 EUR za 13 vlog). Podrobnosti o vlogah po letih in državah članicah so navedene v preglednici 2 Priloge. Graf 8: Število ciljnih delavcev na državo članico v letih 2007 in 2016 Število ciljnih delavcev na državo članico: 137 601 Povprečno število ciljnih delavcev na državo članico: 6 880

V obdobju 2007–2016 so se prejete vloge (razen umaknjenih ali zavrnjenih vlog) iz 20 držav članic nanašale na 137 601 ciljnih delavcev. V zadnjih 10 letih je Francija zaprosila za podporo za največje število delavcev (17 586), sledile pa so ji Nemčija (14 517), Španija (14 468) in Belgija (14 162). Devet vlog, ki so jih v obdobju 2014–2016 predložile tri države članice, se je nanašalo na 2 944 mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo. Za podporo za mlade, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, so zaprosile naslednje države članice, in sicer Belgija (2 vlogi – 400 NEET), Grčija (4 vloge – 2 098 NEET) in Irska (3 vloge – 446 NEET). Podrobnosti o vlogah po letih in državah članicah so navedene v preglednici 2 Priloge.



Graf 9: Število vlog na sektor (NACE Rev. 2) v obdobju 2007–2016* * Zahtevek EGF/2016/003 EE/Petroleum and chemicals se nanaša na dva različna sektorja (19 in 20), zato je bil upoštevan dvakrat. Skupno število sektorjev: 34 Komisija je v obdobju 2007–2016 prejela 147 vlog za sredstva ESPG, ki so se nanašale na velik nabor sektorjev (34). Največje število vlog je bilo prejeto za sektor motornih vozil, prikolic in polprikolic (23 vlog), sledila pa sta sektorja proizvodnje računalnikov, elektronskih in optičnih izdelkov (16 vlog) ter strojev in naprav d. n. (14 vlog). Podrobnosti o prejetih vlogah po sektorjih so navedene v preglednici 1 Priloge.



Graf 10: Število ciljnih delavcev na sektor (NACE Rev. 2) v obdobju 2007–2016* * Zahtevek EGF/2016/003 EE/Petroleum and chemicals se nanaša na dva različna sektorja (19 in 20). Zato je bilo 800 ciljnih delavcev iz tega zahtevka navedenih dvakrat. Skupno število ciljnih delavcev v 34 sektorjih: 137 601 Komisija je v obdobju 2007–2016 prejela vloge za sredstva ESPG, ki jih je predložilo 20 držav članic za 137 601 presežnih delavcev v 34 različnih sektorjih. Največje število ciljnih delavcev je bilo v sektorju motornih vozil, prikolic in polprikolic (33 202), sledila pa sta sektorja proizvodnje računalnikov, elektronskih in optičnih izdelkov (19 488) ter tekstila (12 008).