[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 6.10.2006

SEC(2006) 1225

DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE

POVZETEK PRESOJE VPLIVA O AKTIVIRANJU JAVNEGA IN ZASEBNEGA FINANCIRANJA ZA SVETOVNI DOSTOP DO PODNEBJU PRIJAZNIH, DOSTOPNIH IN VARNIH ENERGETSKIH STORITEV: SVETOVNI SKLAD ZA ENERGETSKO UČINKOVITOST IN OBNOVLJIVE VIRE ENERGIJE: {COM(2006) 583 konečné znenie}{SEC(2006) 1224}

Če se bodo trenutni trendi nadaljevali, po mnenju Mednarodne agencije za energijo (IEA), se bo svetovno povpraševanje po energiji zvišalo za več kot 60 odstotkov do leta 2030. Istočasno se bodo emisije ogljikovega dioksida povečale za 62 % in po ocenah bo 1,4 milijarde ljudi ostalo brez dostopa do sodobnih energetskih storitev. Svetovni voditelji so zato ugotovili, da trenutni trendi niso trajnostni. Na Svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju 2002 (WSSD) so se dogovorili, da bodo nujno in znatno povečali globalni delež obnovljivih virov energije, medtem pa tudi prepolovili 1,6 milijarde ljudi, ki so trenutno prikrajšani za osnovne energetske storitve. Da bi EU zagotovila, da to ne ostane samo prazna izjava, je sprožila Johannesburško koalicijo za obnovljive vire energije (JREC). Odkar je bila ustanovljena na WSSD, se je pridružilo že več kot 90 vlad. Komisija sopredseduje JREC in gosti sekretariat ter zagotavlja potrebne sinergije z energetsko pobudo EU, kar ohranja pomembno osredotočenost na obnovljive vire energije in energetsko učinkovitost. Nadalje je skupina G8 v Gleneaglesu pripravila Akcijski načrt o podnebnih spremembah, čisti energiji in trajnostnem razvoju, v katerem je predlagala ustanovitev posebnega naložbenega okvira za čisto energijo. Zelena knjiga Komisije „Evropska strategija za trajnostno, konkurenčno in varno energijo“ določa celostni pristop za reševanje podnebnih sprememb, ki je med drugim usmerjen v radikalno povečanje energetske učinkovitosti preko predstavitve in uporabe energetsko učinkovitih tehnologij in izboljšane predstavitve in uporabe tehnologij za obnovljive vire energije.

Naložbe v obnovljive vire energije, in v podobni meri tudi naložbe v energetsko učinkovitost, ustvarjajo pomembne koristi s tipičnimi značilnostmi javnih dobrin. Ustvarjajo znatne globalne koristi, na primer ničelne ali nizke emisije toplogrednih plinov, kot tudi lokalne in regionalne koristi, na primer nobene ali nizke emisije tradicionalnih onesnaževal zraka. Pomagajo izboljšati energetsko varnost, saj izkoriščajo lokalno razpoložljivo energijo, kot je veter, sončna energija, geotermalna toplota ali biomasa. Prav tako spodbujajo lokalno zaposlovanje in ustvarjanje dobička, tudi z zagotavljanjem energije za proizvodno uporabo. Zaradi teh koristi „javnih dobrin“ so projekti za obnovljive vire energije in energetsko učinkovitost pogosto ekonomsko zelo privlačni, zlasti v državah v razvoju, kjer je proizvodnja električne energije v povprečju veliko manj učinkovita in bolj onesnažuje okolje v primerjavi z industrializiranimi državami z napredno okoljsko zakonodajo.

Poleg tega so naložbe v obnovljive vire energije in energetsko učinkovitost pripravljene, da postanejo sestavni del temeljnega naložbenega načrta za energijo in razvoj. Danes lahko prispevajo k zagotavljanju električne energije in oskrbe z neelektrično energijo za lokalna podjetja in prevoz, zlasti tam, kjer so priključki na omrežje nerentabilni. Električna energija, ki ne prihaja iz električnega omrežja, in mini omrežja zagotavljajo zadostno in varčno oskrbo z energijo na oddaljenih območjih. Na voljo je široka ponudba tehnoloških rešitev za zadostitev potreb podjetij in gospodinjstev, kar je še posebej pomembno za države v razvoju.

Vendar kljub vse večjemu številu zgodb o uspehu in zavezam mednarodne skupnosti Mednarodna agencija za energijo napoveduje, da bo delež obnovljivih virov energije ostal več ali manj konstanten v letu 2030, če se bodo trenutni trendi nadaljevali. Četudi politični okviri postanejo vse bolj ugodni, financiranje naložb energetske učinkovitosti in obnovljivih virov energije ni avtomatično zagotovljeno. Problemi, v katerih temelji finančni primanjkljaj, so zapleteni, vendar večinoma osredotočeni na področju tveganega kapitala, ki zagotavlja pomembno zavarovanje za posojilodajalce. Aktiviranje financiranja iz privatnega sektorja je nujno, da se usmeri zadostno financiranje v naložbe za trajnostno energijo. Velik potencial obnovljivih virov energije, da ustvarjajo številne socialno-ekonomske in okoljske javne dobrine, tako globalno kot tudi lokalno, spodbuja javno podporo za rešitev te finančne blokade in za zagotavljanje javnih spodbud za mednarodne in domače zasebne vlagatelje.

Komisija je že začela sodelovati z mednarodnimi finančnimi ustanovami, kot so EIB, EBOR in Svetovna banka, vlagatelji iz zasebnega sektorja in finančni posredniki, da bi ustanovili Svetovni sklad za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije (GEEREF) in s tem ustvarili javno-zasebno partnerstvo . Cilj je aktivirati javno in zasebno financiranje za pripravo pilotnih programov, ki lahko pomagajo rešiti finančno blokado za gospodarske projekte obnovljivih virov energije in podjetja. Predlog črpa iz pobude potrpežljivega kapitala (Patient Capital Initiative), ki jo je v okviru JREC leta 2004 sprožila Evropska komisija. Temelji na študiji izvedljivosti, katere pripravo in začetek so usmerjale razprave na WSSD 2002 in na prvi mednarodni konferenci JREC na visoki ravni, ki se je odvijala v Bruslju (2. in 3. junija 2003). Poudarek je zlasti na državah v razvoju in gospodarstvih v prehodu.

GEEREF bo ustanovljen kot globalno javno-zasebno partnerstvo, ki bo nudilo ustrezne možnosti porazdelitve tveganja in sofinanciranja za različne komercialne in nekomercialne vlagatelje z globalnim mandatom vlaganja. Omogočilo bo zaposlovanje poklicnih upraviteljev skladov na avtonomni osnovi, ki bodo delovali v skladu s specifičnim mandatom, določenim s strani donatorjev in vlagateljev. Struktura bo zagotavljala spremljanje, poročanje in nadzor visoke kakovosti.

GEEREF bo podpiral projekte obnovljivih virov energije in energetske učinkovitosti v vrednosti manj kot 10 milijonov eurov, saj komercialni vlagatelji in mednarodne finančne institucije takšne projekte največkrat prezrejo. Zajemal bo podsaharsko Afriko, karibske in pacifiške otoške države, države evropskega sosedstva (vključno s Severno Afriko in državami vzhodne Evrope, vključno z Rusijo, ki niso članice EU), Južno Ameriko in Azijo (vključno z Osrednjo Azijo in Bližnjim Vzhodom)[1]. Financiranje bo tržno usmerjeno, prednost pa bodo imele naložbe v tistih državah, regijah ali občinah s politikami za obnovljive vire energije, ki omogočajo vključevanje zasebnega sektorja in pospešujejo naložbe v obnovljive vire energije. Posebni poudarek bo na zadostitvi potreb držav AKP. Z dejanskim zagotavljanjem tveganega kapitala in tehnične pomoči bo sklad storitev „vse na enem mestu“, ki bo znižala transakcijske stroške in izboljšala skupno uspešnost sklada.

Obseg naložb bo vključeval širok izbor vrst projektov ter tehnologij za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije, medtem ko bo poudarjal tehnologije z dobrimi tehničnimi referencami.

Cilj financiranja za GEEREF je najmanj 100 milijonov eurov. Ta cilj je tako nujen, da bo lahko imel ustrezen učinek na globalni ravni, kot tudi zadosten, da bo vzpostavil javno-zasebno partnerstvo, ki se bo sčasoma vzdrževalo samo.

GEEREF bo dejavno sodeloval pri oblikovanju in financiranju regionalnih podskladov ali okrepil podobne obstoječe pobude[2].To bo omogočilo, da se bodo upoštevale posebnosti regionalnih trgov, vključile mednarodne finančne ustanove in lokalni strokovnjaki ter da se bo spodbudilo dodatno financiranje iz zasebnega sektorja.

Udeležba GEEREF-a pri podskladih s srednjim do visokim tveganjem je lahko med 25 do 50 %, pri podskladih z nizkim tveganjem pa med 15 do 20 %.

Ob predpostavki, da je prvi finančni dogovor v višini 100 milijonov eurov izvedljiv, je mogoče zagotoviti dodaten kapital v višini do ene milijarde eurov. Torej bi se faktor finančnega vzvoda lahko gibal okrog 10, kar je občutno višje kot pri običajnih shemah, temelječih na donacijah, ki zahtevajo sofinanciranje v obsegu 50 – 70 %.

Ob upoštevanju tveganj Evropska komisija potrjuje, da je znaten prispevek iz proračuna Skupnosti bistven za zagon pobude in spodbuditev znatnega zasebnega sofinanciranja. Evropska Komisija predlaga, da se GEEREF-u za obdobje 2007 do 2010 dodeli do 80 milijonov eurov v okviru tematskega programa o okolju in upravljanju naravnih virov, vključno z energijo. Prvi prispevek v višini 15 milijonov eurov je predlagan za leto 2007. Človeški viri, potrebni za upravljanje te pobude, se bodo pokrivali iz obstoječih virov znotraj upravljavske službe, če bo potrebno, tudi z notranjim prerazporejanjem.

Finančni sklep (letni), ki zajema porabo v okviru letnega programa ENRTP, bo prav tako zagotovil podlago za dodelitev sredstev Skupnosti GEEREF-u (po možnosti preko Evropskega investicijskega sklada, kot v primeru Evropskega sklada za jugovzhodno Evropo). Pri odločanju se bodo upoštevale ustrezne določbe iz pravne podlage.

Ta predlog vključuje sofinanciranje iz širokega obsega javnih in zasebnih organov, vključno z mednarodnimi finančnimi ustanovami, zasebnimi investitorji in družbami ter fundacijami. EU in države članice EGS lahko prispevajo prostovoljno. Ocena stopnje tega sofinanciranja je prikazana v spodnji razpredelnici:

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Organ, ki sofinancira ukrep | Leto 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 in pozneje | Skupaj |

Sofinanciranje izven ES – stopnja 1 | 10,000 | 10,000 | 20,000 |

Sofinanciranje izven ES – stopnja 2 | 15,000 | 30,000 | 50,000 | 109,000 | 204,000 |

Sofinanciranje izven ES – stopnja 3 | 10,000 | 50,000 | 100,000 | 300,000 | 331,000 | 791,000 |

Skupaj sofinanciranje izven ES | f | 35,000 | 90,000 | 150,000 | 409,000 | 331,000 | 0,000 | 1015,000 |

Investicijski sklad v okviru 9. evropskega razvojnega sklada, ki ga upravlja EIB, bo predvidoma sofinanciral razvoj dejavnosti v regijah AKP do 50 milijonov EUR.

Ta novi instrument bi lahko služil kot pozitiven primer, ki bi ga lahko posnemali drugi javni in zasebni vlagatelji in predstavlja pomemben instrument za pokrivanje celotnih potreb po financiranju do leta 2010 v višini 241 milijard eurov.

Ko bodo vlaganja končana, bo GEEREF lahko trgom držav v razvoju prispeval skoraj en gigavat čiste energije. To bi lahko enemu do trem milijonom ljudi zagotavljalo čiste energetske storitve, kar bi nadomestilo en do dva milijona ton na leto (v vrednosti skoraj pet milijonov eurov po trenutnih cenah).

- Emisije toplogrednih plinov: Letno se bo prihranilo več kot 1,1 milijona ton CO2, kar bo imelo dolgotrajne učinke več desetletij. Ta številka predstavlja oceno, ki temelji na predpostavki, da bi novo nameščene zmogljivosti, financirane v okviru GEEREF-a, v deželah v razvoju nadomestile sedanje „povprečne“ elektrarne ter obrate za sočasno proizvodnjo toplote in električne energije, ki uporabljajo fosilna goriva . Po optimističnem scenariju, ko bi se nadomestili samo proizvodnja toplote in električne energije s pomočjo premoga,bi bilo mogoče prihraniti skoraj 3 milijone ton CO2 letno. Verjetnost, da bi se izpolnil pesimistični scenarij, po katerem bi se nadomestile samo elektrarne in toplarne, ki uporabljajo plin, velja za zelo majhno; večina naložb na področju energetike v deželah v razvoju je usmerjenih v povečevanje zmogljivosti za proizvodnjo energije bolj na podlagi poceni premoga, kakor pa na podlagi veliko dražjega plina. To bi lahko vodilo h kumulativnim prihrankom CO2 med 10 in 30 milijoni ton v 10-letnem življenjskem obdobju globalnega sklada, z dolgoročnimi vplivi najmanj nadaljnjih 10 let. V vsakem primeru bo končni rezultat odvisen od končne tehnologije in geografske porazdelitve.

- Energetska varnost: po pričakovanjih bo zaradi novo nameščenih zmogljivosti, ki bodo uporabljale čiste in domače obnovljive vire energije, in vlaganj v energetsko učinkovitost, zaradi katerih ne bo potrebno povečevanje kapacitet, na voljo približno 500 do 1500 MW novih kapacitet.

- Dostop do energije: med 0,5 in 3,5 milijona ljudem, ki živijo v deželah v razvoju bodo na voljo moderne storitve čiste energije. Med upravičenci bodo verjetno MSP, s čimer se bodo povečale možnosti za razvoj gospodarskih dejavnosti v oddaljenih regijah v državah v razvoju, kar sicer ne bi bilo mogoče. Poleg tega se pričakuje, da bo skoraj 500 000 gospodinjstvom zagotovljena oskrba s sodobnim gorivom za kuhanje in toplo vodo.

- Drugo: pričakuje se še več pozitivnih vplivov, za katere niso narejene količinske opredelitve. Ti vključujejo:

- manjše emisije tradicionalnih onesnaževalcev zraka, vključno z SOx, NOx, PM, in CO, kar bo prispevalo k izboljšanju lokalne kakovosti zraka in tako k zmanjšanju zdravstvenih težav, vključno s tistimi, ki jih povzroča kuhanje v zaprtih prostorih;

- manjši pritisk zaradi dragega uvoza fosilnih goriv, ker se bodo izkoriščali obnovljivi viri energije, kot so veter, sončna energija, geotermalna toplotna energija ali biomasa, ki je na voljo doma.

- lokalno zaposlovanje in omogočanje dohodka, tudi zaradi zagotavljanja energije za produktivno uporabo, zlasti v oddaljenih območjih, kjer razširitev omrežja ni ekonomsko smiselna;

- večje možnosti za razvoj, prenos in uporabo naprednih tehnologij, tudi s pomočjo novih možnosti za spodbujanje ustanavljanja skupnih podjetij med evropskimi podjetniki in podjetniki iz držav v razvoju, s čimer se bodo prenašali strokovno znanje in izkušnje na področju tehnologije in upravljanja.

Predlagani globalni sklad za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije, kakor je opisan v tem sporočilu, bo dopolnil vrsto finančnih instrumentov, ki so na voljo na ravni Evropske skupnosti Oblikovan je posebej za spodbujanje zmožnosti Skupnosti za podporo partnerskih držav pri izvajanju programov za trajnostni razvoj in izkoreninjanje revščine ter za pospeševanje prenosa, razvoja in uporabe okolju prijaznih tehnologij. Spodbujal bo učinkovito sodelovanje med donatorji, privabljal močno zanimanje komercialnih vlagateljev, vključno z mednarodnimi finančnimi institucijami, ter v končni fazi pospeševal uporabo trajnostnih, varnih in dostopnih energetskih tehnologij ter storitev, ki jih te zagotavljajo, na globalnem trgu.

S pridobitvijo nadaljnjih izkušenj se bo lahko ta novi pristop konkretnega javno-zasebnega partnerstva razširil na druga ključna področja za naložbe v čist, dostopen in varen energetski sektor (npr. v zajetje ogljika in geološka skladišča).

[1] Za države, ki so zajete v predpristopnem instrumentu, je treba zagotoviti dodatno financiranje iz drugih instrumentov.

[2] Primeri obstoječih pilotnih projektov, ki se podobni predvidenim in se jih lahko razširi, so v Prilogi (SEK(2006) 1224).