(2)Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je navedla, da bodo razmere na Cipru ocenjene v okviru postopka v zvezi z makroekonomskimi neravnotežji po zaključku programa za makroekonomsko prilagoditev. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja. To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 18. in 19. februarja 2016, Svet pa ga je sprejel 8. marca 2016. Ciper bi moral kot država, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev ekonomske in monetarne unije zagotoviti, da ta priporočila v celoti in pravočasno izvede.

(1)Na Cipru je do 31. marca 2016 potekal program za makroekonomsko prilagoditev v skladu s členom 1(2) Izvedbenega sklepa Sveta 2013/463/EU. V skladu s členom 12 Uredbe (EU) št. 472/2013 Evropskega parlamenta in Sveta je bil zato med trajanjem navedenega programa Ciper izvzet iz spremljanja in ocenjevanja v okviru evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik. Po izstopu iz programa je Ciper zdaj v celoti ponovno vključen v okvir evropskega semestra.

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik in zlasti člena 5(2) Uredbe,

(3)Poročilo o državi za Ciper za leto 2016 je bilo objavljeno 7. aprila 2016. V njem so ocenjene gospodarske in socialne razmere na Cipru in izzivi, s katerimi se sooča po zaključku programa za makroekonomsko prilagoditev 31. marca 2016, ter napredek pri doseganju njegovih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Komisija je 7. aprila 2016 predstavila rezultate poglobljenega pregleda. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da na Cipru obstajajo čezmerna makroekonomska neravnotežja Zlasti je bistveno, da Ciper obravnava velika neravnotežja na strani „stanj“ v obliki presežka zasebnega, javnega in zunanjega dolga in visoko raven slabih posojil.

(4)Ciper je 28. aprila 2016 predložil nacionalni program reform za leto 2016, 13. maja 2016, po izteku roka, pa program za stabilnost za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

(5)Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013, lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem.

(6)[Za Ciper po zaključku postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem veljajo preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter prehodne določbe glede dolga.] Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 naj bi bil srednjeročni proračunski cilj v letu 2016 dosežen. Vendar ob predpostavki nespremenjenih politik obstaja tveganje za določen odklon od srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2017. Po napovedih naj bi se strukturni saldo Cipra poslabšal bolj, kot dovoljujejo prehodne določbe glede dolga. Svet na podlagi ocene programa za stabilnost in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da obstaja tveganje, da Ciper ne bo izpolnil določb Pakta za stabilnost in rast. Zato bodo potrebni nadaljnji ukrepi za zagotovitev izpolnjevanja določb v letu 2017.

(7)Ciper je v okviru programa za makroekonomsko prilagoditev izvedel pomembne fiskalno-strukturne reforme. Nekatere dele sekundarne zakonodaje v zvezi s postopki za pripravo proračuna, zahtevami za proračunske prilagoditve med letom in odgovornostmi uradnikov za nadzor nad obveznostmi je treba še sprejeti. Za javni sektor je še vedno značilna neučinkovitost. Javna uprava je predvsem zaznamovana z eno najvišjih plačnih mas (v odstotku BDP) v euroobmočju, medtem ko so kazalniki učinkovitosti še vedno povprečni in jih je mogoče povezati s pomanjkanjem mobilnosti in spodbud za uspešnost. Za javne službe, ki jih zagotavlja država (telekomunikacije, energetika), so značilne visoke cene in so še vedno razmeroma zaščitene pred konkurenco. Ciper se je v okviru programa zavezal, da bo sprejel zavezujoč mehanizem za omejevanje rasti plač javnih uslužbencev, da bi zagotovil dolgoročno vzdržnost javnih financ. Predlog zakona je bil pripravljen in predložen predstavniškemu domu, vendar še ni sprejet. V okviru programa so bili za izboljšanje učinkovitosti javnega sektorja predlagani horizontalna reforma javne uprave, načrt reforme lokalne uprave in nov zakon o upravljanju podjetij v državni lasti, vendar še niso bili sprejeti.

(8)Dolg zasebnega sektorja na Cipru je še vedno čezmeren. Čeprav prenovljena okvira za prisilno izvršbo in insolventnost predstavljata pomemben korak k uravnoteženju pravic posojilojemalcev in upnikov, je še mogoče izboljšati njuno učinkovitost in razširiti njuno uporabo. Številne pomanjkljivosti v delovanju teh okvirov ovirajo trajnostno zmanjševanje zasebnega dolga in hitrejše zmanjševanje slabih posojil. To tudi negativno vpliva na zmogljivost za zagotavljanje druge priložnosti podjetnikom. Prav tako ostajajo številne pomanjkljivosti v izvajanju rešitev za prestrukturiranje dolga zasebnega sektorja. Poleg tega je za učinkovito izvajanje insolvenčne zakonodaje pomembno sprejetje vseh potrebnih predpisov in pravil Sodišča. Služba za insolventnost potrebuje ustrezno osebje, infrastrukturo IT in zadostno število ustrezno usposobljenih in pooblaščenih stečajnih upraviteljev, da bo lahko v celoti delovala. Poleg tega so ključnega pomena zanesljivi in hitri sistemi za izdajo in prenos listin o lastništvu, da se preprečijo zaostanki in da se kupcem zagotovijo zaščite, ki zagotavljajo pravilno ugotavljanje lastninskih pravic in prispevajo k povrnitvi zaupanja v stanovanjski trg.

(9)Ciper se tudi sooča s ključnimi izzivi v zvezi z delovanjem pravosodnega sistema. Neučinkoviti sodni postopki in omejene zmogljivosti povzročajo znatne zamude pri obravnavi zadev pred sodiščem, kar ovira delovanje okvira za prisilno izvršbo in insolventnost ter slabša poslovno okolje na splošno. Če ne bo izvedena reforma zakona o pravdnem postopku, bodo obdelava in uveljavljanje sodnih odločb ter zmanjšanje zaostankov še vedno počasni.

(10)V okviru programa je bil dosežen znaten napredek pri prestrukturiranju ciprskega finančnega sistema in obnovitvi zaupanja vanj. Vendar se Ciper še vedno sooča z izzivom ponovne vzpostavitve običajnega posojanja gospodarstvu in zmanjšanja obsega slabih posojil, ki znašajo približno 55 % skupnih posojil gospodinjstvom in nefinančnim družbam. Podjetja so zaradi visoke zadolženosti manj konkurenčna in imajo omejeno sposobnost za naložbe in rast. Prizadevanja bank za prestrukturiranje dolga uspešnih posojilojemalcev še niso prinesla oprijemljivih rezultatov, oblikovanje rezervacij za njihove nedonosne izpostavljenosti pa ostaja razmeroma skromno. Slabosti pri izvrševanju pogodb in disciplini pri odplačevanju dolgov zmanjšujejo zmogljivost za obravnavanje preračunljivih prenehanj odplačevanja posojil in zajezitev oblikovanja slabih posojil. Banke imajo poleg tega kljub uvedbi registra posojil omejen dostop do informacij o dohodku in sredstvih posojilojemalcev.

(11)Ciper je dosegel velik napredek pri usmerjanju gospodarstva iz recesije, vendar so naložbe še vedno nizke in potencial gospodarstva za rast je šibek. V okviru programa je Ciper sprejel akcijski načrt za rast, ki je bil namenjen izboljšanju konkurence, povečanju spodbud za inovacije in spodbujanju naložb z oblikovanjem preglednejšega in učinkovitejšega okolja za poslovanje ter poenostavitvijo postopkov za pridobivanje licenc in dovoljenj. Izvajanje načrta privatizacije in krepitev nacionalnih regulativnih organov sta namenjena privabljanju tujih naložb, ki povečujejo produktivnost. Zagonska podjetja in MSP imajo trenutno zelo omejene možnosti dostopa do financiranja zaradi strogih pogojev za bančna posojila in pomanjkanja alternativnih virov financiranja. Dostop do financiranja ovira tudi pomanjkanje usklajevanja pri upravljanju instrumentov EU, kot so evropski strukturni in investicijski skladi, Evropski sklad za strateške naložbe in programi EU za konkurenčnost.

(12)Trg dela je začel v letu 2015 okrevati, vendar je brezposelnost še vedno visoka. Zaskrbljujoči sta zlasti brezposelnost mladih in dolgotrajna brezposelnost. Sprejeti so bili nekateri ukrepi na področjih aktivnih politik zaposlovanja in javnih zavodov za zaposlovanje. Vendar slednji še vedno nimajo zadostnih zmogljivosti, da bi zadostili povpraševanju, zagotovili kakovostno pomoč pri iskanju zaposlitve in vključili neregistrirane brezposelne. Načrti za krepitev upravne zmogljivosti javnih zavodov za zaposlovanje, med drugim s specializacijo in povečanjem števila svetovalcev, ki neposredno služijo potrebam uporabnikov, zamujajo. Učinkovitost aktivnih politik zaposlovanja je omejena s pomanjkanjem učinkovitega spremljanja kakovosti tekočih programov.

(13)Udeleženost mladih v poklicnem izobraževanju in usposabljanju ostaja nizka in zanjo je značilno pomanjkanje sodelovanja delodajalcev pri izobraževanju študentov. Vendar se trenutno izvajajo ukrepi v skladu s strategijo poklicnega izobraževanja in usposabljanja.

(14)Ciper nima univerzalnega zdravstvenega varstva in zdravstveni sistem ne zagotavlja ustreznega in učinkovitega dostopa do zdravstvenega varstva. Z nizko stopnjo javnega financiranja zdravstva so neizpolnjene potrebe – zaradi stroškov ter neposrednih plačil – bistveno višje kot v drugih državah EU. Učinkovitost pri uporabi virov je mogoče še izboljšati. Med relevantnimi ukrepi, ki pa še niso sprejeti, za izboljšanje ustreznosti in stroškovne učinkovitosti ciprskega zdravstvenega sistema sta večja avtonomija javnih bolnišnic in vzpostavitev nacionalnega zdravstvenega sistema.

(15)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Cipra in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila program za stabilnost in nacionalni program reform Cipra. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko na Cipru, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 5 spodaj.

(16)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program za stabilnost, njegovo mnenje pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj.

(17)Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in program za stabilnost. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1 do 5 spodaj –

PRIPOROČA, da Ciper v obdobju 2016–2017 ukrepa tako, da:

1.Po odpravi čezmernega primanjkljaja v letih 2016 in 2017 spoštuje srednjeročni proračunski cilj. Do konca leta 2016 sprejme zavezujoč mehanizem za omejitev stopnje rasti sredstev za zaposlene v javnem sektorju. Do konca leta 2016 sprejme horizontalno reformo javne uprave in zakon o upravljanju podjetij v državni lasti ter izvede reformo lokalnih vlad. Do konca leta 2016 sprejme sekundarno zakonodajo za dokončanje novega proračunskega okvira.

2.Do junija 2017 odpravi ovire za celostno izvajanje okvirov za prisilno izvršbo in insolventnost ter zagotovi ustrezne vire za službo za insolventnost. Zagotovi zanesljive in hitre sisteme za izdajo listin o lastništvu in prenos nepremičninskih pravic. Poveča učinkovitost in zmogljivost sodnega sistema. Reformira zakon o pravdnem postopku.

3.Do konca leta 2016 sprejme ukrepe za zagotovitev zmanjšanja slabih posojil in točnega vrednotenja zavarovanja s premoženjem za namene oblikovanja rezervacij. Poveča obseg informacij, ki so na voljo upnikom, da bo register posojil v celoti operativen.

4.Odpravi ovire za naložbe, predvsem z izvajanjem akcijskega načrta za rast, uresničevanjem načrta privatizacije in okrepitvijo nacionalnih regulativnih organov. Sprejme ukrepe za izboljšanje dostopa malih in srednjih podjetij do financiranja.