SL Uradni list Evropske unije C 46/17

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2010/C 46/12

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1). Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„DRESDNER CHRISTSTOLLEN/DRESDNER STOLLEN/DRESDNER WEIHNACHTSSTOLLEN“

ES št.: DE-PGI-0005-0704-17.06.2008

ZGO ( X ) ZOP ( )

1. Ime:

„Dresdner Christstollen/Dresdner Stollen/Dresdner Weihnachtsstollen“

2. Država članica ali tretja država:

Nemčija

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila:

3.1 Vrsta proizvoda:

Skupina 2.4 – Fino pecivo

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1:

„Dresdner Stollen“, „Dresdner Weihnachtsstollen“ oz. „Dresdner Christstollen“ (v nadaljnjem besedilu: „Stollen“) je težko kvašeno pecivo z velikim deležem masla in sadja, ki se pripravlja predvsem od avgusta do januarja. „Stollen“ (božični kolači) se oblikujejo ročno in prerežejo oz. prelomijo kot hleb ali valjajo oz. tolčejo in se ne smejo peči v modelu ali pekaču. Najmanjša teža je 500 g.

„Stollen“ morajo vsebovati vsaj naslednje sestavine: pšenično moko tipa 405 ali 550, polnomastno mleko ali polnomastno mleko v prahu, kristalni sladkor, sveže maslo ali topljeno maslo, oranžat in/ali citronat, sultanine, sladke in grenke mandlje, limonine lupine, jedilno sol, sladkor v prahu, začimbe.

Vsebovati ne smejo naslednjih sestavin:

umetnih arom, neposredno dodanih dodatnih snovi, margarine.

Naslednje sestavine morajo biti glede na delež moke v naslednjih deležih:

sveže maslo ali ustrezna količina topljenega masla: 50 %

sultanine: 65 %

citronat in/ali oranžat: 20 %

sladki in grenki mandlji: 15 %

„Stollen“ ima gladko zunanjo obliko, je primerno porjavel ter enakomerno maslen in sladkan. Ima rahlo sredico z enakomerno porazdeljenimi sadeži. „Stollen“ ima čisto, aromatično in polno aromo ter okus.

3.3 Surovine (samo za predelane proizvode):

—

3.4 Krma (samo za proizvode živalskega izvora):

—

3.5 Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju:

„Stollen“ se v celoti proizvaja na geografskem območju.

3.6 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.:

„Stollen“ se pakira in označuje neposredno po proizvodnji, najpozneje pa preden ga proizvajalec prevaža ali proda, da se prepreči kontaminacija s klicami ali drugi negativni vplivi na „Stollen“, predvsem pa na njegovo masleno in sladkano površino.

3.7 Posebna pravila za označevanje:

Označuje se z napisom „Dresdner Stollen“, „Dresdner Weihnachtsstollen“ ali „Dresdner Christstollen“, ki je prevladujoča oznaka na vidni zgornji strani embalaže.

Proizvajalec mora svoje ime ali podjetje navesti na vidni površini embalaže, kar pa mora biti glede na optične učinke manj opazno od napisa „Dresdner Stollen“, „Dresdner Weihnachtsstollen“ ali „Dresdner Christstollen“.

Poleg podatkov o proizvajalcu sta na embalaži lahko tudi ime ali podjetje trgovca, pri čemer mora biti razvidno, da gre za trgovca. Ti podatki o trgovcu so lahko navedeni le na ozkih stranskih površinah in/ali na spodnji strani embalaže. Podatki o trgovcu ne smejo biti vidnejši od podatkov o proizvajalcu.

Na vidni zgornji strani embalaže mora biti odtisnjen tudi naslednji znak kakovosti vložnika z ustrezno individualno kontrolno številko proizvajalca.

4. Jedrnata opredelitev geografskega območja:

Zgodovinsko geografsko območje je omejeno na glavno mesto dežele Dresden in na širše območje Dresden, ki je opredeljeno z naslednjimi kraji:

Moritzburg, Radebeul, Arnsdorf, Ottendorf-Okrilla, Radeburg, Coswig, Pirna, Wachau, Freital, Radeberg, Weinböhla, Heidenau.

5. Povezava z geografskim območjem:

5.1 Posebnost geografskega območja:

Tradicija peke kolačev „Stollen“ sega na geografskem območju v 15. stoletje. Na dresdenski božični tržnici (Dresdner Striezelmarkt) je bil „Stollen“ leta 1434 prvič omenjen v listinah kot „Striezel“ (štručka). Leta 1530 je bil v nekem dokumentu dresdenskega mestnega arhiva „Stollen“ omenjen kot „Christstollen“ (Kristusov kolač). Posebni sloves je okoli leta 1490 pridobilo tako imenovano masleno pismo („Butterbrief“), s katerim je papež Inocenc VIII (1432 do 1492) preklical prepoved peke maslenega peciva, ki je od papeževega odloka iz leta 1450 veljala za dresdenske peke v postnem adventnem času. Od leta 1727 se je „Dresdner Stollen“ v božičnem času dostavljal na saški dvor Avgusta Močnega, ki je leta 1730 dresdenskim pekom naročil, da za vojaško parado „Zeithainer Lustlager“ spečejo ogromni „Stollen“ za 24 000 gostov, težek 1,8 tone. Peki in slaščičarji s tega geografskega območja od takrat dalje nadaljujejo in nadzirajo tradicijo zelo kakovostne peke božičnih kolačev. Tradicionalni, deloma srednjeveški recepti se prenašajo kot izročilo znotraj posameznih obratov.

5.2 Posebnost proizvoda:

Posebnosti kolača „Dresdner Stollen“ se odražajo z njegovim ugledom in kakovostjo. Posebni ugled izhaja nenazadnje iz letne prodaje 2 milijonov božičnih kolačev, proizvedenih na geografskem območju, po vsem svetu, kar potrjujejo tudi priloženi dokumenti nemškega združenja slaščičarjev, saškega ministrstva za okolje in kmetijstvo ter obrtne zbornice v Dresdnu. Posebno kakovost kolača „Dresdner Stollen“ potrjujejo tudi standardi kakovosti, ki so že veliko let določeni po statutu in so se od vedno spoštovali ter se nadzirajo z notranjimi postopki za preverjanje. Zaradi visoke kakovosti spada „Dresdner Stollen“ med vrhunske proizvode in se pri neodvisnih preskusih (npr. „Stiftung Warentest“) ocenjuje kot posebna kategorija. Leta 1993 se je z raziskavo javnega mnenja ugotovilo, da več kot 60 % vprašanih v izrazu „Dresdner Stollen“ prepozna označbo porekla. Nemško zvezno sodišče je leta 2002 potrdilo geografsko poreklo izraza „Dresdner Stollen“.

5.3 Vzročna zveza med geografskim območjem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (za ZOP) ali posebno kakovostjo, slovesom ali drugo značilnostjo proizvoda (za ZGO):

Ugled in kakovost kolača „Stollen“, proizvedenega na geografskem območju, temeljita na zgodovinskih koreninah, ekskluzivnosti, ki je bila dosežena že zgodaj s papeževim maslenim pismom, in na tradiciji, ki se pri peki božičnega kolača na geografskem okolju stalno razvija in nadzoruje na visoki kakovostni ravni.

Sklic na objavo specifikacije:

(člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006)

Markenblatt Heft 22 z dne 30.5.2008, del 7c, str. 40330

(http://publikationen.dpma.de/DPMApublikationen/dld_gd_file.do?id=541)

(1) UL L 93, 31.3.2006, str. 12.