OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Stockholmska konvencija o obstojnih organskih onesnaževalih (v nadaljnjem besedilu: Konvencija), odobrena s Sklepom Sveta 2006/507/ES, je začela veljati 17. maja 2004. Cilj Konvencije je zaščititi zdravje ljudi in okolje pred obstojnimi organskimi onesnaževali. Konvencija zagotavlja na previdnostnem načelu temelječi okvir za odpravo proizvodnje, uporabe, uvoza in izvoza obstojnih organskih onesnaževal, varno ravnanje z njimi in njihovo odlaganje ter odpravo ali zmanjšanje izpustov nekaterih nenamernih obstojnih organskih onesnaževal.

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 850/2004 v okviru prava Unije izvaja obveznosti iz Konvencije in Protokola o obstojnih organskih onesnaževalih h Konvenciji iz leta 1979 o onesnaževanju zraka na velike razdalje preko meja (v nadaljnjem besedilu: Protokol), odobrenega s Sklepom Sveta št. 259/2004/ES.

Člen 8(1) Konvencije določa, da lahko katera koli pogodbenica Sekretariatu predloži predlog za vključitev kemikalije v Prilogo A, B in/ali C h Konvenciji, ki ga bo pregledal odbor za pregled obstojnih organskih onesnaževal (v nadaljnjem besedilu: odbor POPRC) v skladu s členom 8(3) in (4). Predlog vsebuje informacije, določene v Prilogi D. Na podlagi priporočil odbora POPRC se Konferenca pogodbenic odloči, ali se snov vključi na seznam iz Priloge A (odprava), Priloge B (omejitev) in/ali Priloge C (nenamerno nastajanje). Postopek za sprejetje sprememb prilog ureja člen 22 Konvencije.

V skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta oziroma Uredbo (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta je prepovedana uporaba metoksiklora kot aktivne snovi v fitofarmacevtskih sredstvih in biocidnih proizvodih v Evropski uniji. Poleg tega metoksiklor ni registriran v skladu z Uredbo (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta, zato ni odobren za proizvodnjo ali dajanje na trg v Uniji v količini 1 tono ali več na leto na proizvajalca ali uvoznika.

Po razpoložljivih informacijah in podatkih o intrinzičnih lastnostih metoksiklora, ki so bili ocenjeni na podlagi meril iz Priloge D h Konvenciji, je mogoče skleniti, da je metoksiklor obstojen, bioakumulativen in strupen. Poleg tega se metoksiklor prenaša v okolju na velike razdalje in je bil ugotovljen v oddaljenih območjih, kot je Arktika. Glede na to, da je metoksiklor obstojen, bioakumulativen in strupen ter se prenaša v okolju na velike razdalje, se priporoča, da metoksiklor izpolnjuje merila iz Priloge D h Konvenciji in ga je zato treba obravnavati kot obstojno organsko onesnaževalo. Podrobnosti ocene so na voljo v znanstveni dokumentaciji, ki bo priložena predlogu za vključitev metoksiklora v Prilogo A k Stockholmski konvenciji.

Čeprav je bil pred nekaj leti metoksiklor prepovedan za uporabo kot aktivna snov v fitofarmacevtskih sredstvih in biocidnih proizvodih v Uniji in ni drugih znanih uporab, ni mogoče izključiti, da se metoksiklor še vedno proizvaja, uporablja ali izpušča v drugih državah. Ker se lahko prenaša na velike razdalje, ukrepi, sprejeti na nacionalni ravni ali ravni Unije, ne zadostujejo za zagotavljanje visoke stopnje varstva okolja in zdravja ljudi, zato je potrebno ukrepanje na širši mednarodni ravni.

Ker je naslednje zasedanje odbora POPRC septembra 2019, je primerno, da Komisija v imenu Unije sekretariatu Stockholmske konvencije predloži predlog za vključitev metoksiklora v Prilogo A. Navedeni predlog bo pregledan v skladu z merili in postopki iz Konvencije, preden bo Konferenca pogodbenic sprejela sklep o vključitvi.