POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

Letno poročilo o dejavnostih Evropske unije na področju raziskav in tehnološkega razvoja ter spremljanju programa Obzorje 2020 v letu 2016

1. Ozadje letnega poročila o dejavnostih na področju raziskav in tehnološkega razvoja

Letno poročilo o dejavnostih Evropske unije (EU) na področju raziskav in tehnološkega razvoja ter o razširjanju rezultatov je pripravljeno v skladu s členom 190 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Namen tega poročila je zagotoviti strnjen in neizčrpen pregled ključnih ukrepov, sprejetih v letu poročanja.

Na podlagi poziva Sveta Komisiji z dne 30. maja 2017, naj racionalizira svojo strategijo poročanja, to poročilo vključuje letne podatke o spremljanju programa Obzorje 2020 v zvezi z razpisi v okviru programa Obzorje 2020, zaključenimi v letu 2016. Od 9. novembra 2017 so dodatni podrobni podatki o spremljanju za program Obzorje 2020 javno dostopni na nadzorni plošči programa Obzorje 2020.

2. Širše politično ozadje v letu 2016

Leto 2016 je zaznamovalo drugo leto dela Komisije pod vodstvom predsednika Junckerja. Ta je ob začetku svojega mandata napovedal nov začetek za Evropo ter predstavil svoj načrt za delovna mesta, rast, pravičnost in demokratične spremembe, osredotočen na deset političnih prednostih nalog.

Dodatni rezultati so bili doseženi z naložbenim načrtom Komisije za Evropo v višini 315 milijard EUR, ki vključuje Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI). Sklad EFSI je deloval in zagotavljal visokokakovostne naložbe za nadaljnje spodbujanje evropskega gospodarstva, tudi na področju raziskav in inovacij, ter naložbe za inovativna mala in srednja podjetja ter mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo.

Med letom so nekatere ključne pobude Komisije, kot so energetska unija, enotni digitalni trg, unija kapitalskih trgov, evropska agenda za varnost in evropska agenda o migracijah, dosegle nove stopnje. Bolj kot kdaj koli prej mora biti EU za svoje državljane relevantna in jim biti blizu. Po mnenju predsednika Junckerja potrebujemo tesnejšo povezavo med politikami, odločitvami in strategijami.

Evropska komisija je kot nadaljevalni ukrep po konferenci o podnebnih spremembah v Parizu (COP21) začela izvajati energetske in podnebne zaveze EU, tako da je sprejela ambiciozni sveženj „Čista energija za vse Evropejce“, vključno s sporočilom „Pospeševanje inovativnosti na področju čiste energije“. V zadnjem navedenem sporočilu so opredeljeni obsežni politični ukrepi za pospešitev prehoda Evrope na konkurenčno nizkoogljično gospodarstvo s povečanjem naložb v raziskave in inovacije na področju čiste energije ter vključitvijo akterjev na vseh ravneh v pospešeno uvajanje tehnologij in storitev čiste energije na trg. Poleg tega se je Komisija v imenu EU kot celote zavezala mednarodni pobudi „Misija: inovativnost“, ki je bila predstavljena na konferenci COP21 in ki si prizadeva problem podnebnih sprememb reševati s pospeševanjem javnih in zasebnih inovacij in naložb v čisto energijo.

3. Okvir politike

V tem letu poročanja so bile dodatno razvite strateške prednostne naloge komisarja za raziskave, znanost in inovacije Carlosa Moedasa „odprte inovacije, odprta znanost, odprta svetu“.

Eden od glavnih sestavnih delov „odprte znanosti“ je vzpostavitev evropskega oblaka za odprto znanost. V letu 2016 je Evropska komisija začela izvajati različne sestavne dele te pobude, da bi izkoristila podatkovno revolucijo. Oblak za odprto znanost bo evropski znanosti, industriji in javnim organom zagotavljal vrhunsko digitalno infrastrukturo, s katero je vsakemu znanstveniku in inženirju v Evropski uniji na dosegu roke najsodobnejša računalniška zmogljivost in zmogljivost shranjevanja podatkov.

V letu 2016 je skupina znanstvenih svetovalcev na visoki ravni v okviru mehanizma za znanstveno svetovanje sprejela znanstveno mnenje „Odpravljanje razlik med dejanskimi emisijami CO2 pri lahkih vozilih in laboratorijskim testiranjem“ in dosegla pomemben napredek pri oblikovanju znanstvenega mnenja „Kibernetska varnost na evropskem digitalnem enotnem trgu“ ter pojasnjevalnih opomb z naslovom „Nove tehnike v kmetijski biotehnologiji“, hkrati pa začela pripravljati znanstveno mnenje „Hrana iz oceanov“. Med letom 2016 je skupina na visoki ravni vse tesneje sodelovala z novoustanovljenim konzorcijem „Znanstveni nasveti evropskih akademij za politike“ (SAPEA – financira se iz programa Obzorje 2020), ki združuje izjemno strokovno znanje in izkušnje akademikov z več kot 100 akademij in akademskih združenj iz več kot 40 evropskih držav.

Da bi se povečala zmogljivost Evrope za ustvarjanje in povečevanje prodornih inovacij, ki ustvarjajo trg, je bil od 16. februarja do 29. aprila 2016 odprt poziv za zbiranje zamisli o možni ustanovitvi evropskega sveta za inovacije. Komisija je objavila tudi posebno napoved za ustanovitev skupine inovatorjev na visoki ravni, ki bi Evropski komisiji zagotavljala strokovne nasvete pri oblikovanju in razvoju evropskega sveta za inovacije za povečanje zmogljivosti EU na področju prodornih inovacij, ki ustvarjajo trg. Po tej napovedi je prispelo skoraj 500 prijav. Med njimi je bilo v skupino, ki je začela delovati 1. januarja 2017, izbranih 15 članov. Evropski svet za inovacije je ključni ukrep v pobudi za zagon in razširitev podjetij, ki jo je začela izvajati Komisija, da bi številnim inovativnim podjetnikom v Evropi zagotovila kar najboljše možnosti, da postanejo vodilna podjetja v svetovnem merilu. Pilotni ukrepi, ki se izvajajo v okviru programa Obzorje 2020, so bili z udejstvovanjem zunanjih zainteresiranih strani in ustreznih služb Komisije razviti že v letu 2016.

Leta 2016 je Evropski inštitut za inovacije in tehnologije (EIT) imenoval novo Skupnost znanja in inovacij (SZI), EIT Food, ki podpira inovativne in ekonomsko vzdržne pobude, katerih namen je preoblikovati evropski prehranski sistem, povečati zaupanje potrošnikov in izboljšati zdravje v svetu.

Leta 2016 se je začel izvajati pilotni ukrep o krožnem gospodarstvu, katerega cilj je različnim inovatorjem, ki se srečujejo z regulativnimi ovirami, pomagati s pripravo sporazumov z zainteresiranimi stranmi in javnimi organi . Evropska komisija je kot nov pilotni program uvedla dogovore za inovativnost, da bi inovatorjem z obetavnimi rešitvami za okoljska vprašanja pomagala premostiti regulativne izzive za uvedbo njihovih idej na trg.

Februarja 2016 je Komisija začela javno posvetovanje o novi pobudi za raziskave in inovacije za trajnostno proizvodnjo hrane in izboljšano gospodarjenje z vodami v Sredozemlju, ki naj bi se imenovala PRIMA (Partnerstvo na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju). Oktobra 2016 je Komisija na podlagi člena 185 Pogodbe (PDEU) sprejela zakonodajni predlog za pobudo PRIMA, zakonodajalec pa ga je odobril v letu 2017. Tudi to je bil pomemben mejnik glede na nedavne dogodke na tem sosednjem območju EU.

Junija 2016 se je Komisija v imenu EU pridružila svetovni pobudi „Misija: inovativnost“, ki je bila sprožena na konferenci COP21. Ta pobuda združuje največja svetovna gospodarstva, da bi se povečalo usklajevanje pri projektih raziskav in inovacij na področju tehnologij čiste energije. Vsi člani so se zavezali, da bodo v naslednjih petih letih podvojili javne naložbe v raziskave in inovacije na področju čiste energije. Evropski strateški načrt za energetsko tehnologijo (v nadaljnjem besedilu: načrt SET) je novembra 2016 ob robu konference načrta SET v Bratislavi objavil poročilo o napredku za leto 2016. V poročilu so bili predstavljeni cilji za ključne tehnologije, ki se pripravljajo v sodelovanju z vsemi državami članicami in drugimi državami EU, sodelujočimi v načrtu SET, ki so te cilje podprle, ter skupnostjo zainteresiranih strani na področju raziskav in inovacij. Cilji so osredotočeni na zniževanje stroškov in izboljšanje uspešnosti ključnih nizkoogljičnih tehnologij. Pot naprej pomeni nabor izvedbenih načrtov za posamezna tehnološka področja, ki se pripravlja v letu 2017 in s katerim bodo opredeljene konkretne dejavnosti/projekti, ki prispevajo k uresničitvi ciljev, ki jih morajo izvesti zainteresirani akterji načrta SET.