ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
44.

opozarja na člen 27(1) in (2) statuta poslancev Evropskega parlamenta, ki navaja, da bo prostovoljni pokojninski sklad, ki ga je ustanovil Parlament, obstajal tudi po začetku veljavnosti tega statuta za poslance ali nekdanje poslance, ki so že pridobili pravice in pričakovanja iz tega sklada in da se pridobljene pravice in pričakovanja ohranijo v polnem obsegu; nadalje ugotavlja, da so ob koncu leta 2018 neto premoženje, ki se upošteva, in aktuarske obveznosti znašali 112,3 milijona EUR oziroma 398,4 milijona EUR, ocenjeni aktuarski primanjkljaj pa je znašal 286,1 milijona EUR; poudarja, da se zaradi tega porajajo pomisleki o tem, da bi utegnil biti prostovoljni pokojninski sklad izčrpan; poziva generalnega sekretarja in predsedstvo, naj popolnoma spoštujeta statut poslancev Evropskega parlamenta in naj s pokojninskim skladom oblikujeta jasen načrt, po katerem bo Parlament nase prenesel in prevzel obveznosti in odgovornosti sistema prostovoljnega pokojninskega zavarovanja svojih poslancev; se strinja s predsedstvom, da mora generalni sekretar preučiti, kako bi bilo mogoče poskrbeti za vzdržno financiranje prostovoljnega pokojninskega sklada v skladu z določbami statuta poslancev Evropskega parlamenta, obenem pa zagotoviti popolno preglednost; meni, da bi bilo treba izčrpati vse možnosti, da bi poiskali pravično rešitev za to težavo, hkrati pa odgovornost Parlamenta ohranili na najnižji možni ravni; poziva predsedstvo in člane prostovoljnega pokojninskega sklada, naj podprejo ukrepe, s katerimi bi zmanjšali primanjkljaj sklada;
I.

ker sta zaprtje ladjedelnice Factorias Vulcano julija 2019 in predlog za začetek predstečajnih postopkov, ki so ga vložili upniki ladjedelnice HJ Barreras oktobra 2019, privedli do odpuščanj, pri tem pa je do polovice odpuščanj, ki so predmet te vloge, prišlo v podjetjih, ki so upniki ladjedelnice HJ Barreras;
19.

v zvezi z ugotovitvami in pripombami organa za podelitev razrešnice, da manjkajo nekatere izjave o interesih in življenjepisi članov upravnega odbora in svetovalnega foruma, ugotavlja, da so vsi člani oziroma njihovi namestniki, ki so se fizično udeležili sestankov upravnega odbora in svetovalnega forma in/ali uveljavljali svojo pravico do glasovanja, predložili izjavo o interesih; ugotavlja, da je bila leta 2018 dodatno izboljšana politika neodvisnosti uslužbencev in zunanjih sodelavcev, vključno z zunanjimi strokovnjaki; ugotavlja, da center objavlja življenjepise članov upravnega odbora, višjega vodstva in zunanjih strokovnjakov;
3.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je bilo treba zaradi odločitve Združenega kraljestva, da izstopi iz Evropske unije, odložiti ali omejiti projekt informacijskega sistema EudraVigilance, ki se uporablja za prijavljanje suma stranskih učinkov zdravil, in druge telematske projekte; priznava pa, da je agencija potrdila, da so se projekti in dejavnosti iz načrta neprekinjenega poslovanja v okviru priprav na brexit izvajali tako, da ni bilo ogroženo delovanje sistema za spremljanje varnosti zdravil v Uniji in da so lahko vse udeležene strani (industrija, agencija in pristojni državni organi) še naprej izpolnjevale svoje pravne obveznosti iz zakonodaje Unije na področju farmacije;
na podlagi poročila Računskega sodišča ugotavlja, da je treba v skladu z Direktivo 2008/104/ES Evropskega parlamenta in Sveta ( 5 ) in s portugalsko delovnopravno zakonodajo za agencijske delavce zagotoviti enake delovne pogoje, kot jih imajo delavci, ki jih podjetje uporabnik zaposli neposredno; ugotavlja pa, da ustrezne pogodbe niso vsebovale izrecne zahteve, naj agencije za začasno delo spoštujejo te pogoje, in ni dokazov, da je center sam izvedel kakršno koli primerjavo med delovnimi pogoji svojega osebja in začasnega osebja, kar ogroža varne in predvidljive delovne pogoje za osebje in povzroča tveganje sodnih postopkov in izgube ugleda centra; na podlagi odgovora centra ugotavlja, da se pogodba med centrom in agencijo za začasno delo nanaša na obveznost centra, da spoštuje vse vidike veljavne zakonodaje in da je agencija za začasno delo na podlagi te pogodbe delno izpostavljena tveganju za sodne postopke; poudarja pa, da takšne razmere še vedno vključujejo veliko tveganje za izgubo ugleda centra; pozdravlja dejstvo, da center pregleduje svojo politiko uporabe začasnih delavcev in da jo želi v večji meri oblikovati na podlagi prava države članice, v kateri ima center sedež, in sicer v skladu z operativnimi potrebami in pravnim okvirom; poziva center, naj analizira delovne pogoje svojih agencijskih delavcev in zagotovi, da bodo v skladu z evropskim in nacionalnim delovnim pravom; poziva center, naj organu za podelitev razrešnice poroča o napredku, doseženem do junija 2020;
8.

ugotavlja, da so zamude pri operacijah sistema daljinsko pilotiranih zrakoplovov, ki so povezane z evropskim sodelovanjem na področju obalne straže, zaradi tehničnih težav in nenehnih težav pri pridobivanju dovoljenj za letenje od nacionalnih organov, privedle do spremembe proračuna, s katero so se zmanjšale subvencije EU in se je Komisiji vrnilo 6 000 000 EUR odobrenih sredstev za plačila; ugotavlja, da se je izkazalo, da to zmanjšanje ni bilo zadostno, saj je zaradi tehničnih težav in slabega vremena prišlo do dodatnih zamud, zaradi česar je bila poraba sredstev za plačila še manjša; se strinja s priporočilom upravnega odbora, da bi morala agencija, kar zadeva izvršitev proračuna v celoti, obravnavati tveganje, ki je povezano z dovoljenji za letenje;
D.

ker najvišji letni proračun, ki je na voljo za ESPG, znaša 150 milijonov EUR v cenah iz leta 2011, to je 175 748 000 EUR v cenah iz leta 2019, in ker člen 11(1) uredbe o ESPG določa, da se lahko do 0,5 % tega zneska uporabi za tehnično pomoč na pobudo Komisije za financiranje priprav, spremljanja, zbiranja podatkov in razvoja baze znanja, upravno in tehnično podporo, dejavnosti informiranja in komuniciranja ter revizijo, nadzor in ocenjevanje, ki so potrebni za izvajanje uredbe o ESPG;
5.

pozdravlja osredotočenost centra na razvoj kompetenc in spretnosti, zlasti med manj usposobljenimi, da bi podprli cilj vključevanja na trg dela prek poklicnega izobraževanja in usposabljanja, učenja na delovnem mestu in vajeništva, pa tudi njegov prispevek k programu Erasmus+, novemu programu znanj in spretnosti za Evropo, portalu Europass in evropski panorami znanj in spretnosti, ki je uspešno dosegla primarne ciljne skupine, oblikovalce politike in strokovnjake;
9.

z zadovoljstvom ugotavlja, da si center z drugimi agencijami izmenjuje primere najboljše prakse in redno sodeluje z njimi, predvsem z Evropsko agencijo za varnost hrane, Evropsko agencijo za zdravila in Evropskim centrom za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami; potrjuje tudi, da center sodeluje pri medinstitucionalnih javnih naročilih, ki jih organizirajo druge agencije; poudarja, da bi moral center še naprej spodbujati sodelovanje z drugimi agencijami Unije in mednarodnimi organizacijami, pa tudi dialog z deležniki in državljani;
15.

želi spomniti, da je letno poročilo o dejavnostih eden od elementov strukture upravljanja Parlamenta; pozdravlja in podpira naslednje ukrepe, o katerih se je notranji revizor dogovoril z odgovornimi generalnimi direktorati: — na osnovi revizije organizacije povabil novinarjem v GD COMM bi bilo treba izboljšati okvir za upravljanje in kontrolo, tako da se bodo novinarjem povrnili le dejansko nastali stroški (npr. preverjanje izhodiščne in ciljne točke potovanj); odpraviti bi bilo treba sistemska odstopanja od pravil, ki urejajo povabila; stroški novinarjev bi se morali obvezno povrniti z bančnim nakazilom, tudi za potovanje v Strasbourg; potrebni so ukrepi za usmerjanje izbirnega procesa in ocenjevanje gospodarnosti, učinkovitosti in uspešnosti postopka povabil; — na osnovi revizije individualnih pravic iz kadrovskih predpisov bi bilo treba izboljšati kontrolno okolje in metodologijo, posebne postopke upravljanja in kontrole za izselitveno nadomestilo in dnevnice (npr. dosledna uporaba pravil) ter posebne postopke za letno pavšalno nadomestilo potnih stroškov; — na osnovi revizije javnega naročanja in izvajanja pogodb o zunanjem prevajanju bi bilo treba v organizacijo postopka javnega naročanja vključiti pravočasne zahteve za dodatne informacije in izboljšano ocenjevanje, dopolniti kakovostna merila za dodelitev v prihodnjih postopkih, spodbuditi zunanje izvajalce, naj izboljšajo kakovost prevodov, tudi z obsežnejšim naknadnim preverjanjem, in povečati zanesljivost izračuna dejanskih celotnih stroškov zunanjega prevajanja, zlasti ker približno tretjino vseh prevedenih strani proizvedejo zunanji prevajalci in ker se bo ta delež najverjetneje še povečal; — na osnovi revizije decentraliziranih dejavnosti informacijske tehnologije bi bilo treba z namenom, da se izkoristijo vse njihove prednosti, poostriti spremljanje proračuna, dodeljenega pobudam na področju informacijske in komunikacijske tehnologije, ki se usklajujejo v programih IT, ne samo s podporo v nekaterih fazah projektov, temveč tudi z njihovim pregledom od začetka do konca; povečati je treba zanesljivost, da se bodo omenjene pobude izvedle pravočasno, v dogovorjenem obsegu in kakovosti ter s predvidenim proračunom; izboljšati je treba preverjanje in potrjevanje novih različic programske opreme s strani decentraliziranih oddelkov ter njihove procese za reševanje težav; postopoma je treba preiti s pogodb na podlagi porabljenega časa in sredstev zunanjih strokovnjakov na pogodbe o dostavljenih proizvodih in opravljenih storitvah;
A.

ker se predlog spremembe proračuna št. 1/2018 nanaša na predlagano uporabo Solidarnostnega sklada Evropske unije za pomoč Grčiji po potresu na Lesbosu, Franciji po orkanu na otokih Saint Martin in Guadeloupe ter Portugalski in Španiji po gozdnih požarih, ki so v letu 2017 pustošili po regijah Centro in Galicija,
C.

ker so se predstavniki Parlamenta in Sveta na proračunskem trialogu 4. decembra 2018 dogovorili, da se iz instrumenta prilagodljivosti zagotovi tudi 178 715 475 EUR za dopolnitev programov Obzorje 2020 in Erasmus+ v podrazdelku 1a;
55.

obžaluje, da se je Združeno kraljestvo odločilo, da izstopi iz Unije; ugotavlja, da trenutno ni mogoče napovedati finančnih, upravnih, človeških in drugih posledic zaradi izstopa; poziva Svet in Računsko sodišče, naj opravita ocene učinka in Parlament do konca leta 2018 obvestita o rezultatih.
33.

meni, da bi bilo treba agencijam, programom in politikam EU, povezanim z obvladovanjem migracijskih in begunskih tokov ter mejnim nadzorom, zagotoviti zadostne finančne in človeške vire, da bi bili kos sedanji begunski krizi, odgovornost na tem področju pa bi morale v skladu z načeli delitve bremena in Ženevskih konvencij prevzeti tudi države članice; je prepričan, da bi morala EU, če želi najti dolgoročno rešitev, pokazati tudi zunanjo solidarnost pri spodbujanju pogojev za mir in blaginjo v državah izvora, in sicer z namenjanjem večjega poudarka naložbam in razvojni politiki, predvsem prek izvajanja Evropskega sklada za trajnostni razvoj (EFSD), instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja in instrumenta za humanitarno pomoč; priznava pomen in izstopajočo vrednost razvojne politike, med katere prednostnimi nalogami so izkoreninjenje revščine, izobraževanje, zdravje in gospodarski razvoj; poudarja, da je treba podpreti ukrepe in programe UNRWA; poudarja, da je eden od pogojev za ohranitev stabilnosti in blaginje v EU stabilno sosedstvo EU; zato poziva Komisijo, naj prednostno obravnava naložbe v sosedstvu EU, da bi podprla prizadevanja za obravnavo najbolj perečih vprašanj v tem območju, namreč migracije, begunskih izzivov in razvoja južnega sosedstva, pa tudi nestabilnosti v vzhodnem sosedstvu, ki jo gre delno pripisati ruski zunanji politiki, ki ni v skladu z mednarodnim pravom ter demokratičnimi standardi in standardi na področju človekovih pravic; poudarja, da bi bilo treba nove politične prednostne naloge in bodoče izzive za EU, kot sta varnost in obramba, financirati s svežimi sredstvi, ne pa z zmanjševanjem sredstev za obstoječe – pomembne in uspešne – politike in programe, kot sta razvojna in humanitarna pomoč in sosedska politika; prav tako poudarja, da varnostna in razvojna politika vplivata druga na drugo in da sta obe pomemben pogoj za vzpostavitev delujoče države, pa tudi za delujočo upravno strukturo brez korupcije ter minimalne standarde v socialnih, zdravstvenih in gospodarskih sektorjih;
4.

na podlagi poročila Računskega sodišča poudarja, da je leta 2016 inštitut objavil odprti razpis za podelitev okvirne pogodbe o vzdrževanju in posodabljanju svojih orodij in virov za statistične podatke o enakosti spolov v vrednosti največ 1 600 000 EUR; poleg tega poudarja, da je bil razpis razdeljen na dva sklopa, pri čemer niso bili navedeni ustrezni zneski za posamezni sklop; poudarja, da je na vprašanje enega izmed ponudnikov inštitut na svojem spletišču pojasnil, da je bil najvišji znesek za posamezen sklop ocenjen na 800 000 EUR; ugotavlja, da je po mnenju inštituta prišlo do upravne napake, zaradi katere določeni znesek ni bil ustrezno spremenjen, in da to ni imelo proračunskih posledic; poleg tega na podlagi poročila Računskega sodišča žal ugotavlja, da je cenovna konkurenca v razpisu za zbiranje ponudb temeljila zgolj na dnevnih tarifah, ne pa tudi na času, potrebnem za dokončanje nalog, zato inštitut ni mogel opredeliti in izbrati ekonomsko najbolj ugodne ponudbe ter zagotoviti najboljšega razmerja med kakovostjo in ceno; ugotavlja, da je inštitut po svojih besedah spremenil ustrezne predloge tehničnih specifikacij in bo zmanjšal tveganje z uvedbo zgornje meje števila delovnih dni v prihodnjih zahtevah za posebne storitve;
10.

priznava rezultate, dosežene pri obravnavi pritožb v letu 2016, in je seznanjen z dejstvom, da so institucije Unije v 84 % (83 % leta 2015) upoštevale predloge varuha; ugotavlja, da je to druga najvišja stopnja izpolnjevanja varuhovih odločitev in priporočil do zdaj; priporoča, naj varuh še naprej razvija in analizira možne rešitve, da bi dosegli vsaj 88 % obravnavo, kot je bila leta 2014; ugotavlja, da je stopnja ukrepov v zvezi s kritičnimi pripombami v letu 2016 znašala 63 % (41 % v letu 2015); pozdravlja poročilo varuha „Putting it Right (Spraviti v red)“, ki vsebuje analizo, kako institucije upoštevajo njena priporočila in razčlenitev na institucijo;
želi spomniti na ugotovitev iz poročila Računskega sodišča, da je Komisija leta 2014 v imenu več kot 50 institucij in organov Unije (vključno z agencijo) podpisala okvirno pogodbo z enim ponudnikom za nakup programske opreme, licenc in izvajanje storitev vzdrževanja in svetovanja v zvezi z IT; ugotavlja, da je ta izvajalec okvirne pogodbe posrednik med agencijo in dobavitelji in da je za te storitve posredovanja upravičen zaračunati od dva do devet odstotkov od cen dobaviteljev; ugotavlja še, da okvirna pogodba izrecno določa, da izvajalec nima nobenih izključnih pravic; ugotavlja, da je agencija leta 2016 prek te okvirne pogodbe kupila programske licence v skupnem znesku 442 754 EUR; je seznanjen, da so bili večinoma kupljeni proizvodi, ki sodijo v določeno kategorijo, ki naj bi se uporabljala le izjemoma, in za katere cene niso bile navedene ne med postopkom javnega naročanja ne v okvirni pogodbi; ugotavlja, da je v poročilu Računskega sodišča navedeno, da ta postopek ne zagotavlja zadostne konkurence in uporabe najgospodarnejše rešitve; poleg tega ugotavlja, da pribitki na cene, ki jih je zaračunal izvajalec okvirne pogodbe, niso bili ustrezno preverjeni: največje naročilo se je nanašalo na obnovitev licenc programske opreme pri izključnem skandinavskem prodajnem posredniku (112 248 EUR); je zaskrbljen, ker v tem primeru uporaba okvirne pogodbe, zaradi katere so bili stroški po nepotrebnem višji, ni bila utemeljena; je seznanjen z odgovorom agencije na pripombo Računskega sodišča;
3.

na osnovi poročila Računskega sodišča za leto 2016 ugotavlja, da so se gotovina in kratkoročne vloge centra zmanjšale na 34 200 000 EUR (konec leta 2015 so znašale 38 300 000 EUR), rezerve pa na 31 100 000 EUR (konec leta 2015 so znašale 34 000 000 EUR); ugotavlja, da je to znižanje rezultat proračunskega pristopa, s katerim se namerava zmanjšati skupni presežek iz prejšnjih let; na podlagi podatkov centra ugotavlja, da se bo zniževanje proračunskega presežka v letu 2017 predvidoma še pospešilo zaradi izvajanja nove cenovne strukture, s katero se bo znižala povprečna cena, ki jo za storitve prevajanja plačujejo stranke centra;
A.

ker se predlog spremembe proračuna št. 4/2017 nanaša na uporabo Solidarnostnega sklada Evropske unije v višini 1 196 797 579 EUR za pomoč Italiji po nizu potresov, ki so med avgustom 2016 in januarjem 2017 prizadeli dežele Abruci, Lacij, Marke in Umbrija,
8.

na podlagi poročila Računskega sodišča ugotavlja, da je obseg prenosov odobrenih proračunskih sredstev, za katera so bile prevzete obveznosti, v naslednje leto za naslov II (upravni odhodki) znašal 2 500 000 EUR (42 %), leta 2014 pa 3 400 000 EUR (54 %); priznava, da se ti prenosi večinoma nanašajo na storitve, ki so bile izvedene v letu 2015 in za katere so bili računi prejeti šele leta 2016, ter več pogodb IT visoke vrednosti in pogodbo o oceni tveganja, sklenjeno ob koncu leta 2015; poleg tega priznava, da so se ti projekti, ki so bili načrtovani za leto 2016, začeli leta 2015, da bi se uporabila sredstva, ki so se sprostila z varčevanjem pri drugih proračunskih vrsticah;
14.

pozdravlja vlogo instrumentov, kot sta Sklad za notranjo varnost (ISF) in Sklad za azil, migracije in vključevanje (AMIF), pri obravnavanju učinkov migracijske in begunske krize ter s tem povezanih humanitarnih izzivov ter poziva k ustreznemu proračunu v prihodnjih letih za ta dva sklada; ponavlja, kako pomembno je načelo porazdelitve bremena med države članice, kar zadeva financiranje prizadevanj, ki so potrebna, da se ustrezno poskrbi za begunce; prav tako pozdravlja vlogo agencij EU s področja pravosodja in notranjih zadev, kot so Europol, evropska mejna in obalna straža, EASO, Eurojust, Agencija Evropske unije za temeljne pravice in eu-LISA, ter v zvezi s tem poziva, naj se jim zagotovita ustrezen proračun in ustrezno število zaposlenih, da bodo lahko izvajale svoje naloge; je prepričan, da mora EU več vlagati v krepitev in upravljanje svojih meja, izboljšanje sodelovanja med organi kazenskega pregona in nacionalnimi organi, boj proti terorizmu, radikalizaciji ter resnemu in organiziranemu kriminalu, in sicer z izboljšanjem ukrepov in praks za vključevanje, zagotavljanjem interoperabilnosti informacijskih sistemov in uspešnim izvajanjem operacij vračanja tistih, ki niso upravičeni do mednarodne zaščite, pri čemer mora v celoti spoštovati načelo nevračanja;
14.

priznava rezultate, dosežene pri obravnavanju pritožb v letu 2015, in pozdravlja dejstvo, da so institucije Unije v 90 % upoštevale predloge varuha človekovih pravic; poziva varuha človekovih pravic, naj v letno poročilo o dejavnostih vključi razčlenjene podatke o tem, v kolikšni meri so institucije Unije upoštevale njegove predloge; poziva varuha človekovih pravic, naj pripravi analizo morebitnih vzrokov za neupoštevanje, in poziva institucije Unije, naj še naprej izboljšujejo stopnjo upoštevanja;
9.

pozdravlja solidne rezultate agencije; ugotavlja, da je organizirala 60 prireditev, ki so se jih udeležili ključni partnerji in deležniki, da bi razpravljali o vprašanjih v zvezi s temeljnimi pravicami na različnih tematskih področjih; potrjuje, da je agencija svoje strokovno znanje predstavila na 240 predstavitvah in zaslišanjih, svoje raziskave pa objavila v 32 poročilih in dokumentih; opozarja, da je na zahteve držav članic, institucij Unije in drugih mednarodnih organizacij pripravila 122 mnenj; prav tako pozdravlja njen proaktiven pristop do Parlamenta;
D.

ker so člani skupnega podjetja Unija, države članice in države, ki so se prostovoljno pridružile programu Obzorje 2020 (v nadaljnjem besedilu: sodelujoče države), ter združenja v vlogi zasebnih članov (v nadaljnjem besedilu: zasebni člani), ki zastopajo gospodarske družbe, katerih člani so, in druge organizacije v Uniji, ki delujejo na področju elektronskih komponent in sistemov; ker bi morali imeti tudi novi člani možnost pristopiti k skupnemu podjetju;
7.

je seznanjen z ugotovitvijo iz poročila Računskega sodišča, da je urad podcenil svoje potrebe po strokovnih storitvah pri organizaciji prireditev; ugotavlja, da je bil pri izvajanju štiriletne okvirne pogodbe, podpisane v letu 2013, decembra 2014 dosežen maksimalen znesek; ugotavlja, da urad ni mogel predvideti vseh potreb, saj je na njegovi zadnji plenarni seji v letu 2014 prišlo do nepredvidenih sprememb; meni, da bi moral urad opredeliti način dela s svojimi člani in opazovalci za te seje in tako preprečiti, da bi se takšno stanje ponovilo; poudarja, da se je avgusta 2015 začel postopek javnega naročila za podpis nove okvirne pogodbe in da je urad v vmesnem obdobju te storitve še naprej naročal s plačilnimi nalogi in pogodbami nizke vrednosti (postopek s pogajanji); se strinja z Računskim sodiščem, da bi moral urad objaviti odprt javni razpis, na katerem bi lahko vsi zainteresirani gospodarski subjekti oddali ponudbo; ugotavlja, da je urad v letu 2016 pregledal svoja pravila o oddaji javnih naročil, da bi poenostavil postopek, vključno z uporabo e-javnih razpisov; pozdravlja dejstvo, da je urad že sprejel ukrepe, da bi izboljšal pravila javnega naročanja, in izvedel odprti postopek oddaje javnega naročila, na osnovi katerega je sklenil kaskadno okvirno pogodbo s tremi podjetji, ki se je začela izvajati januarja 2016;
4.

želi spomniti, da se je delež delovnih mest Unije v svetovnem sektorju informacijske in komunikacijske tehnologije v zadnjih letih zmanjšal in da ima to področje osrednjo vlogo v finskem gospodarstvu, pri čemer je bilo leta 2014 v sektorju zaposlenih 6,7 % vseh delavcev, kar je najvišji delež med državami članicami; meni, da je odpuščanje v podjetju Microsoft povezano s trendom, ki je prizadel celotno finsko industrijo elektronike od zatona Nokie v tej državi, v zvezi s katerim so bile predložene štiri vloge za sredstva tega sklada; ugotavlja, da so ti dogodki neposredno povezani s strukturnimi spremembami v svetovnih trgovinskih tokovih zaradi globalizacije;
5.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je bilo storniranih 129 828 EUR (15 %) odobrenih sredstev, za katera so bile že prevzete obveznosti, prenesenih iz leta 2013; poudarja, da je visoka stopnja storniranih sredstev v glavnem posledica odpovedi projekta Matrix, pa tudi dejstva, da so bili stroški, ki so bili povrnjeni po pogodbah o nepovratnih sredstvih v letu 2013, nižji od pričakovanih; poziva akademijo, naj pripravi ustrezno analizo uporabnikov za podobne projekte in od upravičencev pridobi bolj točne podatke za ocenjevanje stroškov v zvezi z nepovratnimi sredstvi; poudarja, da je visoka raven storniranih sredstev, ki je posledica tega, da so bili stroški, ki jih je bilo treba povrniti v okviru sporazumov o nepovratnih sredstvih iz preteklih let, nižji od ocenjenih, ponavljajoč se pojav pri proračunskem upravljanju akademije, zato bi jih morala ta obravnavati zelo pozorno; ugotavlja tudi, da so bile preklicane obveznosti za 14 % prenesenih odobrenih sredstev v naslovu III, iz katerega se financirajo predvsem tečaji in komunikacijske dejavnosti;