SL ECB-PUBLIC  
 
MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE 
z dne 14. avgusta 2017 
o zakonu o kriti čni infrastrukturi 
(CON/2017/31) 
 
Uvod in pravna podlaga 
Evropska centralna banka (ECB) je 4. julija 2017 prejela zahtevo slovenskega ministrstva za obrambo za 
mnenje o predlogu zakona o kriti čni infrastrukturi (v nadaljnjem besedilu: predlog zakona). 
Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz členov 127(4) in 282(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije 
ter iz tretje in pete alinee člena 2(1) Odlo čbe Sveta 98/415/ES1, saj se predlog zakona nanaša na Banko 
Slovenije in na pla čilne in poravnalne sisteme. V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika Evropske 
centralne banke je to mnenje sprejel Svet ECB. 
 1. Namen predloga zakona 
1.1 Namen predloga zakona je sistemsko urediti zaš čito kritične infrastrukture, ki je nacionalnega 
pomena za Republiko Slovenijo. V skladu s predlogom zakona je evropska kriti čna infrastruktura, 
določena na obmo čju Republike Slovenije, tudi kriti čna infrastruktura Republike Slovenije. Vendar 
pa se pri zaš čiti te kriti čne infrastrukture upoštevajo predpisi, ki urejajo evropsko kriti čno 
infrastrukturo. Predlog zakona opredeljuje kriti čno infrastrukturo in njene lastnike/upravljavce ter 
določa ukrepe in dejavnosti za zaš čito kritične infrastrukture in poro čanje in druge naloge pristojnih 
organov v zvezi z njeno zaš čito. 
1.2 Predlog zakona navaja Banko Slovenije kot potencialnega lastnika/upravljavca kriti čne 
infrastrukture in nosilca sektorja kriti čne infrastrukture (za sektor financ). Poleg tega navaja sektor 
financ kot enega od sektorjev kriti čne infrastrukture, ne da bi to podrobneje dolo čil. Predvideno je, 
da ima vsak sektor dolo čenega nosilca, ki ga dolo či Vlada Republike Slovenije. Kriteriji za 
ugotavljanje kriti čne infrastrukture so sektorski in medsektorski in jih dolo či vlada. Vlada dolo či tudi 
kritično infrastrukturo in upravljavce kriti čne infrastrukture. 
1.3 Upravljavci kriti čne infrastrukture imajo naslednje odgovornosti: (1) da izdelajo, redno ažurirajo 
(najmanj enkrat na leto, ob nastanku pomembnih novih okoliš čin pa najpozneje v mesecu dni od 
njihovega nastanka) in hranijo dokumente na črtovanja zaš čite kritične infrastrukture, ki obsegajo 
oceno tveganj in ukrepe za zaš čito kritične infrastrukture; (2) da pridobijo soglasje nosilca sektorja 
kritične infrastrukture k dokumentom na črtovanja; (3) da nosilcu sektorja kriti čne infrastrukture in 
ministrstvu za obrambo na njuno zahtevo pošljejo dokumente na črtovanja ter (4) da takoj, ko je 
                                                 
1  Odločba Sveta 98/415/ES z dne 29. junija 1998 o posvetovanju nacionalnih organov z Evropsko centralno banko 
glede osnutkov pravnih predpisov (UL L 189, 3.7.1998, str. 42). 
ECB-PUBLIC  
2 mogoče, obvestijo nosilca sektorja kriti čne infrastrukture in Nacionalni center za krizno upravljanje 
o prekinitvi delovanja kriti čne infrastrukture, za katero ocenijo, da ima lahko negativne materialne in 
druge posledice za delovanje sektorja kriti čne infrastrukture, in o že izvedenih ukrepih za zaš čito 
kritične infrastrukture. Vloga upravljavcev kriti čne infrastrukture je, da zagotavljajo neprekinjeno 
delovanje kriti čne infrastrukture. 
1.4 Vloga nosilcev sektorjev kriti čne infrastrukture je, da svetujejo pri dolo čanju kriti čne infrastrukture, 
usklajujejo sprejemanje predlogov ukrepov za zaš čito kritične infrastrukture ter nudijo pomo č 
upravljavcem kriti čne infrastrukture in pripravljajo ali dopolnjujejo predpise s podro čja sektorja 
kritične infrastrukture iz svoje pristojnosti z vidika zaš čite kritične infrastrukture. Nosilec sektorja 
kritične infrastrukture na podlagi letnih poro čil upravljavcev pripravi letno poro čilo o zagotavljanju 
neprekinjenega delovanja kriti čne infrastrukture za sektor iz svoje pristojnosti, ki se nato vklju či v 
skupno letno poro čilo, ki ga pripravi ministrstvo za obrambo in ga do konca maja za preteklo leto 
predloži vladi. 
1.5  Predlog zakona izrecno dolo ča, da se ne uporablja za kriti čno infrastrukturo, ki jo upravlja Evropski 
sistem centralnih bank (ESCB), niti za kriti čno infrastrukturo v upravljanju Banke Slovenije, ki jo 
nadzira ESCB. 
1.6 Predlog zakona dolo ča, da ne posega v nadzor kriti čne infrastrukture s podro čja pristojnosti Banke 
Slovenije ali ESCB, ki ga urejajo predpisi Evropske unije in na njihovi podlagi sprejeti predpisi 
Republike Slovenije. 
1.7 Predlog zakona dolo ča, da lahko pristojni organi in organizacije po predlogu zakona sprejemajo 
odločitve v zvezi s kriti čno infrastrukturo Banke Slovenije, ki je ne upravlja ESCB niti je ne upravlja 
Banka Slovenije in nadzira ESCB, jo pa Banka Slovenije uporablja za izvajanje svojih nalog po 
Zakonu o Banki Slovenije, Statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (Statut ESCB) ter predpisih Unije, le s soglasjem Banke Slovenije. 
1.8 Predlog zakona dolo ča, da se podatki, ki se nanašajo na ugotavljanje, dolo čanje in zaš čito kritične 
infrastrukture in so dolo čeni kot tajni ali poslovna skrivnost, obravnavajo v skladu z ustreznimi 
veljavnimi predpisi. Predlog zakona posebej dolo ča, da se podatki, ki jih ima na voljo Banka 
Slovenije in so v skladu z Zakonom o Banki Slov enije, Statutom ESCB in drugimi predpisi dolo čeni 
kot zaupni, lahko uporabijo le v skladu s temi predpisi. 
 
2. Pripombe 
2.1 ECB razume, da namen predloga zakona ni izvajanje Direktive (EU) 2016/1148 Evropskega 
parlamenta in Sveta
2 v slovenskem pravu. 
2.2 ECB razume, da pojem „nadzor“, kakor se uporablja v predlogu zakona, obsega „nadzor“ 
(angleško: supervision ) in „pregled“ (angleško: oversight ). Po slovenskem pravu je pojem „nadzor“ 
mogoče razumeti tako, da se nanaša na oboje, „nadzor“ in „pregled“, kakor se ta dva pojma 
razume na primer v angleškem jeziku. 
 
                                                 
2  Direktiva (EU) 2016/1148 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2016 o ukrepih za visoko skupno raven 
varnosti omrežij in informac ijskih sistemov v Uniji (UL L 194, 19.7.2016, str. 1). 
ECB-PUBLIC  
3 2.3 Kritična infrastruktura, ki jo upravljajo centralne banke ESCB, in kriti čna infrastruktura v upravljanju 
Banke Slovenije, ki jo nadzirajo centralne banke ESCB  
2.3.1 ECB razume, da je kriti čna infrastruktura, ki jo upravljajo centralne banke ESCB, in kriti čna 
infrastruktura v upravljanju Banke Slovenije, ki jo  nadzirajo ali pregledujejo centralne banke ESCB, 
izvzeta iz podro čja uporabe predloga zakona. ECB to pozdravlja, saj bi moralo prispevati k 
zagotavljanju, da slovenska zakonodaja o zaš čiti kritične infrastrukture ne posega v pristojnosti 
ESCB, skladno z na čelom primarnosti prava Unije in na čelom neodvisnosti centralnih bank v 
skladu s členom 130 Pogodbe3. 
2.3.2 ECB razume, da bi bila v skladu s predlogom zakona slovenska komponenta pla čilnega sistema 
TARGET2 izvzeta iz podro čja njegove uporabe. Pla čilni sistem TARGET2 je bil s Sklepom 
ECB/2014/35 Evropske centralne banke4 določen kot sistemsko pomemben pla čilni sistem in 
pregleduje ga ECB kot pristojni organ v skladu z Uredbo Evropske centralne banke (EU) 
št. 795/2014  (ECB/2014/28)5. Banka Slovenije je upravljavec slovenske komponente pla čilnega 
sistema TARGET2. 
2.3.3 ECB razume, da bi bile storitve TARGET2-Securities (T2S) izvzete iz podro čja uporabe predloga 
zakona, saj v skladu s členom 6 Smernice ECB/2012/13 Evropske centralne banke6 in členom 7 
okvirnega sporazuma o T2S7 T2S upravlja ESCB. Poleg tega T2S skladno z odlo čitvijo Sveta ECB 
v okviru politike pregleda Eurosi stema iz julija 2016 spada v pristojnost Eurosistema za pregled po 
členu 127(2) Pogodbe in členih 3(1) in 22 Statuta ESCB8. 
2.3.4 ECB razume, da bi bilo izdajanje eurobankovcev s strani Banke Slovenije in centralnih bank ESCB, 
kolikor bi se morda štelo, da spada v okvir pojma kriti čne infrastrukture po predlogu zakona, izvzeto 
iz področja njegove uporabe, saj ima po členu 128(1) Pogodbe ECB izklju čno pravico odobriti 
izdajanje eurobankovcev v Uniji. 
2.4 Vpliv predloga zakona na nadzor in pregled kriti čne infrastrukture, ki je predmet nadzora ali 
pregleda, ki ga izvaja Banka Slovenije ali centralne banke ESCB v skladu s predpisi Unije  
2.4.1 Predlog zakona dolo ča, da ne posega v nadzor kriti čne infrastrukture s podro čja pristojnosti Banke 
Slovenije ali ESCB, ki ga urejajo predpisi Unije in na njihovi podlagi sprejeti predpisi Republike 
Slovenije. ECB razume, da je cilj te dolo čbe zagotoviti, da predlog zakona ne posega v nadzor ali 
pregled finan čne infrastrukture, ki je ne upravlja Banka Slovenije ali centralne banke ESCB, je pa 
predmet nadzora ali pregleda, ki ga izvaja Banka Slovenije ali centralne banke ESCB v skladu s 
predpisi Unije. Zaradi pravne varnosti bi bilo v predlogu zakona koristno izrecno pojasniti, ali je 
namen te dolo čbe tako infrastrukturo popolnoma izklju čiti iz podro čja njegove uporabe, kakor to 
                                                 
3  Glej odstavek 2.2 Mnenja CON/2017/10. Vsa mnenja ECB so objavljena na spletni strani ECB na naslovu 
www.ecb.europa.eu . 
4  Sklep ECB/2014/35 Evropske centralne banke z dne 13. avgusta 2014 o dolo čitvi sistema TARGET2 kot sistemsko 
pomembnega pla čilnega sistema v skladu z Uredbo (EU) št. 795/2014 o pregledniških zahtevah za sistemsko 
pomembne pla čilne sisteme (UL L 245, 20.8.2014, str. 5). 
5 Uredba Evropske centralne banke (EU) št. 795/2014 z dne 3. julija 2014 o pregledn iških zahtevah za sistemsko 
pomembne pla čilne sisteme (ECB/2014/28) (UL L 217, 23.7.2014, str. 16). 
6 Smernica ECB/2012/13 Evropske centralne banke z dne 18. julija 2012 o TARGET2-Securities (UL L 215, 
11.8.2012, str. 19). 
7  Objavljeno na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu . 
8  Glej oddelek 4.4 okvira politike pregleda Eurosistema, dostopnega na spletni strani ECB na naslovu 
www.ecb.europa.eu . 
ECB-PUBLIC  
4 velja za kriti čno infrastrukturo, ki jo upravlja jo centralne banke ESCB, in kriti čno infrastrukturo v 
upravljanju Banke Slovenije, ki jo nadzirajo ali pregledujejo centralne banke ESCB. 
2.4.2 ECB razume, da na podlagi te dolo čbe predlog zakona ne bi posegal v nadzor ali pregled 
KDD, d.d., centralne depotne družbe, ki jo nadzira Banka Slovenije v skladu z Uredbo  (EU) 
št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta9 ter Uredbo (EU) št. 909/2014 Evropskega 
parlamenta in Sveta10 11. 
2.4.3 Okvir politike pregleda Eurosistema dolo ča, da so pla čilni instrumenti, kot so pla čilne kartice, 
kreditna pla čila, direktne obremenitve in elektronski denar, „sestavni del pla čilnih sistemov“ in jih 
tako vklju čuje v okvir pregleda centralnih bank. Za pla čilne instrumente se vloga primarnega 
preglednika (za Eurosistem) dolo či glede na nacionalno zasidranost pla čilne sheme in glede na to, 
kje je pravno ustanovljen njen organ upravljanja. Za sheme kreditnih pla čil in direktnih obremenitev 
v enotnem obmo čju plačil v eurih ter nekatere mednarodne karti čne sheme ima vlogo primarnega 
preglednika ECB. Za ponudnike pla čilnih storitev velja Direktiva (EU) 2015/2366 Evropskega 
parlamenta in Sveta, ki se bo uporabljala od januarja 201812. Za ponudnike pla čilnih storitev torej 
veljajo predpisi Unije in na njihovi podlagi sprejeti predpisi Republike Slovenije13, pregleda 
mednarodnih in doma čih kartičnih shem pa ne urejajo predpisi Unije v pravem pomenu besede. Če 
je predvideno, da se te sheme izklju čijo iz podro čja uporabe predloga zakona, se predlaga, da se v 
njem zaradi pravne varnosti izrecno pojasni, da predlog zakona ne posega v pregled Banke 
Slovenije ali ESCB nad karti čnimi shemami, za katere se uporabljajo veljavni okviri, smernice in 
načela za pregled. 
2.4.4 Za prominentno pomembne sisteme za pla čila malih vrednosti in druge sisteme za pla čila malih 
vrednosti se uporabljajo standardi za pregled, ne pa predpisi Unije v pravem pomenu besede. 
Pregled prominentno pomembnih in drugih sistemov za pla čila malih vrednosti se izvaja v skladu z 
revidiranim okvirom Eurosistema za pregled sistemov za pla čila malih vrednosti14 ob upoštevanju 
načel za infrastrukture finan čnega trga, ki sta jih objavila Odbor za pla čila in tržne infrastrukture in 
Mednarodno združenje nadzornikov trga vrednostnih papirjev (IOSCO)15, zlasti na čela 17 o 
operativnem tveganju16. Vendar pa, strogo gledano, noben predpis Unije ne ureja pregleda ali 
nadzora teh sistemov. Banki Slovenije je podeljena pristojnost za nadzor in pregled z Zakonom o 
                                                 
9  Uredba (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finan čnih instrumentih 
OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (UL L 201, 27.7.2012, str. 1). 
10  Uredba (EU) št. 909/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o izboljšanju ureditve poravnav 
vrednostnih papirjev v Evropski uniji in o centralnih depotnih družbah ter o spremembi direktiv 98/26/ES in 
2014/65/EU ter Uredbe (EU) št. 236/2012 (UL L 257, 28.8.2014, str. 1). 
11  Nadzor nad KDD, d.d. opravljata Banka Slovenije in slovenska Agencija za trg vrednostnih papirjev v skladu z 
Zakonom o trgu finan čnih instrumentov (Uradni list RS, št. 108/10 – uradno pre čiščeno besedilo, 78/11, 55/12, 
105/12 – ZBan-1J, 63/13 – ZS-K, 30/16 in 9/17) in Uredbo o izvajanju Uredbe (EU) o iz boljšanju ureditve poravnav 
vrednostnih papirjev v Evropski uniji in o centralnih depot nih družbah (Uradni list RS, št. 60/16). Agencija za trg 
vrednostnih papirjev izda KDD, d.d. dovoljenje za opravljanje notarskih storitev in storitev centralnega vodenja računov in s tem povezanih pomožnih neban čnih storitev ter nadzira opravljanje teh storitev. 
12  Direktiva (EU) 2015/2366 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o pla čilnih storitvah na 
notranjem trgu, spremembah direktiv 2002/65/ES, 2009/110/ES ter 2013/36/EU in Uredbe (EU) št. 1093/2010 ter 
razveljavitvi Direktive 2007/64/ES (UL L 337, 23.12.2015, str. 35). 
13 Zakon o pla čilnih storitvah in sistemih (Uradni list RS, št. 58/09, 34/10, 9/11, 32/12, 81/15 in 47/16). 
14  Objavljeno na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu . 
15  Dostopno na spletni strani Banke za mednarodne poravnave na naslovu www.bis.org . 
16  To zajema klju čne vidike 1, 3 in 5 iz na čela 17.  
ECB-PUBLIC  
5 plačilnih storitvah in sistemih, ki v tem primeru ne izvaja predpisov Unije. ECB razume, da bi v tem 
posebnem primeru prominentno pomembni in drugi sistemi za pla čila malih vrednosti spadali v 
področje uporabe predloga zakona, kolikor bi se štelo, da spadajo v okvir pojma kriti čne 
infrastrukture po predlogu zakona, saj se ne zdi, da bi pojem predpisi Unije vklju čeval instrumente 
„mehkega prava“, kot so okviri, smernice in na čela za pregled. Če je predvideno, da se 
prominentno pomembni in drugi sistemi za pla čila malih vrednosti izklju čijo iz podro čja uporabe 
predloga zakona, se predlaga, da se v njem zaradi pravne varnosti izrecno pojasni, da predlog 
zakona ne posega v pregled Banke Slovenije ali ESCB nad kriti čno infrastrukturo, za katero se 
uporabljajo veljavni okviri, smernice in na čela za pregled. 
2.5 Druga kriti čna infrastruktura Banke Slovenije  
Predlog zakona se nanaša na vsako kriti čno infrastrukturo Banke Slovenije, ki je ne upravlja ESCB 
niti je ne upravlja Banka Slovenije in nadzira ESCB, jo pa Banka Slovenije uporablja za izvajanje 
svojih nalog po Zakonu o Banki Slovenije, Statutu ESCB in predpisih Unije. ECB razume, da bi bila 
primera kriti čne infrastrukture, za katero bi veljala ta dolo čba, infrastruktura za izdajanje in dobavo 
eurokovancev, pri kateri ima Banka Slovenije vlogo distributerja17, in upravljanje sistema 
zakladniškega ra čuna, pri katerem Banka Slovenije vodi ra čune državnih organov18. Vendar pa je 
za sprejetje odlo čitev na podlagi predloga zakona, ki se nanašajo na tako kriti čno infrastrukturo 
Banke Slovenije, potrebno predhodno soglasje Banke Slovenije, kar varuje njeno institucionalno 
neodvisnost. 
 
To mnenje bo objavljeno na spletni strani ECB.  
 V Frankfurtu na Majni, 14. avgusta 2017 
 
[podpis]  
 
Predsednik ECB Mario DRAGHI 
                                                 
17 60.a člen Zakona o Banki Slovenije (Uradni list RS, št. 72/06 – uradno pre čiščeno besedilo in 59/11 ). 
18 12. člen Zakona o Banki Slovenije in Zakon o opravljanju pla čilnih storitev za prora čunske uporabnike (Uradni list 
RS, št. 77/16).