Objava vloge za spremembo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

(2020/C 63/05)

V skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo v dveh mesecih od dneva te objave.

ZAHTEVEK ZA SPREMEMBO SPECIFIKACIJE PROIZVODA

„Terrazze Retiche di Sondrio“

PGI-IT-A1352-AM02

Datum vloge: 24. julij 2017

1. Predpisi, ki se uporabijo za spremembo

Člen 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 – sprememba, ki ni manjša

2. Opis spremembe in razlogi zanjo

2.1. Sprememba imena

Opis: Sprememba vključuje spremembo imena „Terrazze Retiche di Sondrio“ v „Alpi Retiche“.

Razlogi: Namen zahtevka je omogočiti, da domači in predvsem mednarodni potrošniki takoj prepoznajo območje proizvodnje te vrste vina, ter navesti gorato območje proizvodnje, in sicer z opredelitvijo točne alpske regije. Vina s tipično geografsko označbo (indicazione geografica tipica, IGT) „Alpi Retiche“ so že več stoletij tesno povezana z Retijskimi Alpami, ki so omenjene zgoraj. Posebne značilnosti pobočij v smislu geologije, morfologije in pedoklimatskih razmer na tem območju ustvarjajo ugodne okoljske pogoje za vinorodno območje. Retijske Alpe varujejo dolino Valtellina pred mrzlimi severnimi vetrovi, terasasto območje, ki je obrnjeno na jug, pa ima povprečno več kot 1 900 ur sonca na leto, kar je običajno značilno samo za precej nižje zemljepisne širine. Retijska pobočja so ves dan skoraj neprekinjeno obsijana s soncem, zato zagotavljajo idealno podnebje za vinske trte, ki obrodijo izvrstno grozdje. Tla so plitva in večinoma iz peska (približno 70 %), vendar je tehnika gradnje suhih kamnitih zidov, ki so jih sezidali vinogradniki, omogočila kar najboljšo uporabo tal na retijski strani Alp in jih naredila zelo rodovitna.

Ime se spremeni v vseh členih specifikacije proizvoda ter v oddelkih 1.1, 1.4, 1.5, 1.6 in 1.8 enotnega dokumenta.

2.2. Uvedba kategorije Peneče vino

Opis: Ta sprememba uvaja penečo vrsto vina, ki se proizvaja v beli in rosé različici. Proizvaja se po tradicionalni metodi.

Razlogi: Že od 70. let 20. stoletja različna lokalna kmetijska gospodarstva proizvajajo peneče vino iz glavne sorte vinske trte, ki se prideluje v dolini Valtellina, in sicer nebbiolo, pri čemer lahko dodajo tudi druge sorte. Namen zahtevka, da se kategorija doda k tipični geografski označbi, je okrepiti vrednost tega proizvoda, ki je tesno povezan z območjem proizvodnje in sorto, ki na tem območju izjemno dobro uspeva. Velika nihanja med dnevnimi in nočnimi temperaturami, ki so značilna predvsem za obdobje obiranja, so za proizvodnjo penečih vin pravzaprav koristna. Ta nihanja ne spodbujajo samo kopičenja predhodnikov arom, ki so značilni za to območje, ampak omogočajo tudi ohranjanje ravnovesja med vsebnostjo sladkorja in kislin. Vsebnost kislin je namreč izrazitejša v grozdju iz vinogradov na višjih nadmorskih višinah. Zato je to vrsto vina začelo proizvajati vse več kmetijskih gospodarstev.

Spremembe se nanašajo na člene 1, 2, 4, 6, 7 in 9 specifikacije proizvoda ter oddelke 1.3, 1.4 in 1.8 enotnega dokumenta.

2.3. Uvedba novih sort

Opis: Sprememba se nanaša na uvedbo sort cabernet carbon N., cabernet cortis N., helios B., johanniter B., prior N., solaris B. in bronner B. v kombinacijo sort vinske trte, ki se uporabljajo v vinih.

Razlogi: Te sorte vinske trte kažejo sposobnost prilagajanja na slabe razmere in zahtevajo manj fitofarmacevtskih sredstev. Trenutno prehajanje na trajnostne oblike kmetijstva (ki so primerne za dolino Valtellina zaradi njenih naravnih značilnosti) in možnost uvedbe navedenih sort sta dejansko lahko dragocena dodatna dejavnika pri zmanjševanju uporabe fitofarmacevtskih sredstev in spodbujanju pridelave na območjih, kjer je težje kmetovati s stroji, to pa pomeni manj intenzivno in okolju prijaznejše upravljanje vinogradov. To potrjujejo raziskave fundacij Fondazione Edmund Mach in Fondazione Fojanini. Ta možnost je zelo pomembna tudi za obnovo opuščenih vinogradov.

Spremembe se nanašajo na člena 1 in 2 specifikacije proizvoda ter oddelek 1.7 enotnega dokumenta.

2.4. Zmanjšanje volumenskega deleža dejanskega alkohola pri vrsti passito bianco

Opis: Sprememba vključuje zmanjšanje volumenskega deleža dejanskega alkohola vrste passito bianco z 12 % na 10 %.

Razlogi: Grozdje, ki se uporablja za proizvodnjo vin, se suši, da bi se v grozdnem moštu povečala koncentracija metabolitov, prisotnih v mesu in kožicah grozdja, s tem sušenjem pa se pridobijo najboljši rezultati pri sladkih vinih, kot so vina passito. S sušenjem grozdja se lahko proizvede vino z dobrim ravnovesjem med deležem alkohola in vsebnostjo sladkorja, ne da bi se spremenile organoleptične lastnosti proizvoda. Ta vina razširjajo izbor vin in izpolnjujejo potrebe vinskega sektorja na tem območju.

Sprememba se nanaša na člen 6 specifikacije proizvoda in oddelek 1.4 enotnega dokumenta.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

Alpi Retiche

2. Vrsta geografske označbe

ZGO – zaščitena geografska označba

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Peneče vino

8. Biser vino

15. Vino iz sušenega grozdja

16. Vino iz prezrelega grozdja

4. Opis vin

Alpi Retiche bianco, vključno z navedbo sorte vinske trte

Barva: slamnato rumena, včasih z odtenki zelene.

Vonj: svež, nežen, cvetličen.

Okus: suh, poln, prijeten.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,50 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 13,00 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,50 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Alpi Retiche rosso, vključno z navedbo sorte vinske trte, in Alpi Retiche novello

Barva: različno intenzivna rubinasto rdeča.

Vonj: svež, saden.

Okus: svež, poln, blag, rahlo taničen.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,50 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 17,00 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,50 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Alpi Retiche rosato, vključno z navedbo sorte vinske trte

Barva: od bledo rožnate do intenzivno rožnate.

Vonj: žlahten, nežen.

Okus: suh, svež, saden.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,50 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 14,00 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,50 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Alpi Retiche passito bianco

Barva: intenzivno rumena z odtenki zlate.

Vonj: raznovrsten, kompleksen, intenziven.

Okus: sladek, poln, harmoničen, eleganten, eteričen.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 16,00 g/l;

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 13,00 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 10,00 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,50 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Alpi Retiche passito rosso

Barva: izrazita rubinasto rdeča.

Vonj: raznovrsten, cvetličen.

Okus: sladek, saden, harmoničen, prijeten.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 16,00 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 17,00 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 12,00 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,50 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Alpi Retiche vendemmia tardiva rosso

Barva: rubinasto rdeča.

Okus: oster, harmoničen, prijetno taničen.

Vonj: intenziven, značilen, kompleksen.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 13,00%.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 17,00 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11,00 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,50 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Alpi Retiche vendemmia tardiva bianco

Barva: slamnato rumena z odtenki zlate.

Vonj: kompleksen, raznovrsten, s pridihom mineralov.

Okus: poln, harmoničen, eleganten, prijeten.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 13,00%.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 13,00 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11,00 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,50 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Alpi Retiche spumante metodo classico

Barva: od različno intenzivne slamnato rumene do zlate.

Vonj: žlahten, nežen, raznovrsten, kompleksen, s pridihom po sekundarnem alkoholnem vrenju v steklenici.

Okus: poln, svež, prefinjen in harmoničen.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,50%.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 14,00 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 5,0 Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Alpi Retiche spumante metodo classico rosé

Barva: različno intenzivno rožnata.

Vonj: žlahten, nežen, raznovrsten, kompleksen, s pridihom po sekundarnem alkoholnem vrenju v steklenici.

Okus: svež, poln, prefinjen in harmoničen.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,50%.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 15,00 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 5,0 Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

a. Osnovni enološki postopki

Najkrajše obdobje staranja

Posebni enološki postopki

Vina s tipično geografsko označbo „Alpi Retiche“ passito in „Alpi Retiche“ vendemmia tardiva [pozna trgatev] je treba starati najmanj do 30. junija v letu, ki sledi trgatvi.

b. Največji donosi

Alpi Retiche

14 000 kg grozdja na hektar

Alpi Retiche

112 hektolitrov na hektar

Alpi Retiche passito

56 hektolitrov na hektar

Alpi Retiche vendemmia tardiva

84 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Območje proizvodnje grozdja, ki se uporablja za proizvodnjo mošta in vin, ki se lahko označijo s tipično geografsko označbo (IGT) „Alpi Retiche“, vključuje celotno upravno ozemlje naslednjih občin: Albosaggia, Ardenno, Berbenno di Valtellina, Bianzone, Buglio in Monte, Castione Andevenno, Cercino, Chiavenna, Chiuro, Cino, Civo, Dazio, Dubino, Faedo, Gordona, Mantello, Mello, Menarola, Mese, Montagna in Valtellina, Morbegno, Piateda, Piuro, Poggiridenti, Ponte in Valtellina, Postalesio, Prata Camportaccio, Sernio, Sondrio, Teglio, Tirano, Traona, Tresivio, Villa di Chiavenna in Villa di Tirano v pokrajini Sondrio.

7. Glavne sorte vinske trte

Ancellotta N.

Barbera N.

Bonarda N.

Bussanello B.

Cabernet franc N. – cabernet

Cabernet sauvignon N. – cabernet

Carmenère N.

Chardonnay B.

Cortese B.

Corbina N.

Croatina N.

Dolcetto N.

Erbaluce B.

Fortana N.

Franconia N.

Freisa N.

Garganega B.

Grappello Ruberti N.

Groppello di Mocasina N. – groppello

Groppello di S. Stefano N. – groppello

Groppello gentile N. – groppello

Manzoni bianco B. – incrocio manzoni 6.0.13 B

Incrocio terzi n.1 N.

Invernenga B.

Kerner B.

Lagrein N.

Lambrusco di Sorbara N. – lambrusco

Lambrusco grasparossa N. – lambrusco

Lambrusco maestri N. – lambrusco

Lambrusco marani N. – lambrusco

Lambrusco salamino N. – lambrusco

Lambrusco viadanese N. – lambrusco

Malvasia bianca di Candia B. – malvasia

Malvasia di Candia aromatica B. – malvasia

Marzemino N.

Merlot N.

Meunier N.

Molinara N.

Montepulciano N.

Moscato bianco B. – moscato

Moscato di Scanzo N. – moscato

Moscato giallo B. – moscato

Moscato rosa Rs.

Müller thurgau B.

Nebbiolo N.

Negrara N.

Pignola N.

Petit verdot N.

Pinot bianco B.

Pinot grigio

Pinot nero N.

Raboso veronese N. – raboso

Rebo N.

Riesling italico B. – riesling

Rondinella N.

Rossola nera N. – rossola

Sangiovese N.

Sauvignon B.

Schiava gentile N. – schiava

Schiava grigia N. – schiava

Schiava grossa N. – schiava

Schiava N.

Syrah N.

Teroldego N.

Timorasso B.

Tocai friulano B.

Traminer aromatico Rs.

Trebbiano di Soave B. – trebbiano

Trebbiano giallo B. – trebbiano

Trebbiano romagnolo B. – trebbiano

Trebbiano toscano B. – trebbiano

Uva rara N.

Veltliner B.

Verdea B.

Verdese B.

Vespolina N.

Cabernet carbon N.

Cabernet cortis N.

Helios B.

Johanniter B.

Prior N.

Solaris B.

Bronner B.

8. Opis povezave

Alpi Retiche Vse kategorije (1, 4, 8, 15 in 16) – a. Podatki o geografskem območju

Naravni dejavniki, pomembni za povezavo

Dolina Valtellina se nahaja na ozemlju pokrajine Sondrio in leži severovzhodno od jezera Como, med 46 in 46,5 stopinjami severne zemljepisne širine.

Številne posebne okoljske značilnosti prispevajo k oblikovanju primernih podnebnih razmer za vinogradništvo. Cela dolina, ki se razteza vzdolž Alp, je obrnjena na jug, na severu in vzhodu pa je zaščitena z gorsko verigo Retijskih Alp. Bližina jezera Como na jugozahodu, ki je zbirno območje površinskih vod, znatno blaži podnebje.

Zaradi lokacije doline v njej vedno piha veter ali rahel vetrič, količina padavin je majhna in običajno dobro porazdeljena čez celo sezono, južno ležeča pobočja pa prejmejo veliko sončne svetlobe. Zanjo so značilni tudi velik temperaturni gradient, številne skale in kamni na terasah, nizka relativna vlažnost in izrazita temperaturna nihanja v obdobju tik pred zorenjem.

Tla so večinoma iz peska, s skalami in kamni, pa tudi s humusom in organskimi snovmi. So predvsem zmerno kisla. Na številnih mestih so tla globoka 40–120 cm.

Zgodovinski in človeški dejavniki, pomembni za povezavo

Začetki vinogradništva na območju doline Valtellina segajo v čase prvih naselbin Ligurov, ki so jim sledili Etruščani, kmetijstvo in sistemi teras pa so se pojavili šele v času Rimljanov. Gojenje vinske trte se je izpopolnilo in razširilo v srednjem veku, povezano pa je bilo z gibanjem kamnoseških mojstrov iz Coma (maestri Comacini) in benediktinskimi menihi, v poznejših stoletjih pa s Sivo zvezo (Grauer Bund; danes se po tem gibanju imenuje švicarski kanton Graubünden, v angleščini pa je znan kot „canton of ‚Grisons‘“). Vsa ta gibanja so močno spodbudila prodajo vina iz doline Valtellina v severni Evropi.

Za vinogradništvo na tem območju je značilno terasiranje zemljišč. Ta način dela na strmih gorskih pobočjih odraža določeno naselbinsko kulturo in številne podobne oblike takega naseljevanja lahko najdemo v mnogih alpskih dolinah. Najizrazitejši in najpomembnejši primer tega pa je Valtellina.

Z gradnjo teras so predgorska pobočja postala primerna za kmetovanje in gojenje pridelkov, ki so potrebni za preživetje lokalnega prebivalstva.

Človek je ključni element v vinogradniških in enoloških postopkih, pomemben pa je tudi zato, ker kmetijski sektor precej prispeva k zaščiti hidrogeologije na tem območju. Na terasastih in obdelovalnih površinah se dejansko zgodi 5 % zemeljskih plazov, na površinah, ki se ne obdelujejo in zato niso zaščitene, pa se zgodi 80 % zemeljskih plazov. Poleg tega je danes vse večja ozaveščenost glede tehnik pridelave, katerih cilj je združiti produktivnost in okoljsko trajnost.

„Alpi Retiche“. Kategorija: vino (1) – b. Informacije o kakovosti/lastnostih proizvoda

Informacije o posebni kakovosti proizvodov, ki jo je mogoče pripisati geografskemu poreklu, ter vzročna povezava z naravnimi in človeškimi dejavniki na geografskem območju

Rdeča vina so rubinasto rdeče barve, imajo svežo in sadno aromo ter okus, ki je poln in rahlo taničen, vendar dobro strukturiran.

Rdeča vina vrste novello so različno intenzivne rubinasto rdeče barve in imajo vinsko aromo, ki je rahlo sadna; okus je svež, zaokrožen in blag.

Rosé vrsta je različno intenzivne barve in ima različne odtenke, in sicer glede na to, katere tehnike proizvodnje vina so bile uporabljene, njeno aromo odlikujeta žlahtnost in nežnost, okus pa je suh, svež in saden.

Za bela vina je značilna slamnato rumena barva, včasih z odtenki zelene, odvisna pa je od kombinacije uporabljenih sort. Za aromo belih vin so značilne aromatična svežina in nežne, cvetlične note, okus pa je predvsem suh, poln in prijeten, tudi zaradi uravnotežene vsebnosti kislin.

Tipična geografska označba „Alpi Retiche“ zajema različne vrste vin, in sicer zaradi razlik v nadmorski višini, globini tal in naklonih gorskih pobočij. Na splošno se na toplejših območjih gojijo predvsem rdeče sorte vinske trte, saj se iz njih lahko proizvedejo vina z dobro strukturo. Predvsem bele sorte vinske trte ali rdeče sorte vinske trte za rosé vina pa se prav nasprotno gojijo na hladnejših območjih in na najvišjih nadmorskih višinah, saj je zaradi dejavnikov na teh območjih, med drugim temperaturnih nihanj, mogoče proizvajati vina, za katera so značilne kompleksne in raznovrstne arome, ki so zelo cenjene na trgu.

Na lastnosti in kakovost proizvodov s tipično geografsko označbo „Alpi Retiche“ so vplivali tudi ljudje, zlasti vinogradniki s svojim znanjem in spretnostmi. Zaradi strmega goratega terena na tem območju je povprečna velikost kmetijskega gospodarstva precej majhna in razdrobljena (manj kot 3 000 kvadratnih metrov), kar znatno vpliva na število ur, ki je potrebno za gojenje vinskih trt. Zaradi teras in težav pri dostopu do obdelovalnih površin število ur/hektar mnogokrat presega prag 1 200. Najpomembnejši postopki so tisti, ki so povezani z zeleno rezjo, varstvom rastlin, obiranjem (izključno ročnim) in ponovno gradnjo suhih kamnitih zidov, ki je potrebna, da se po morebitnih izrednih dogodkih obnovijo obdelovalne površine.

„Alpi Retiche“. Kategorije: peneče vino (4) in biser vino (8) – b. Informacije o kakovosti/lastnosti proizvoda

Informacije o posebni kakovosti proizvodov, ki jo je mogoče pripisati geografskemu poreklu, ter vzročna povezava z naravnimi in človeškimi dejavniki na geografskem območju

Peneča vrsta vina, ki se proizvaja po tradicionalni metodi, je različno intenzivne slamnato rumene barve, včasih z odtenki zlate. Aroma je žlahtna, nežna, raznovrstna, kompleksna, s pridihom po sekundarnem alkoholnem vrenju v steklenici. Okus je svež, poln, prefinjen in harmoničen.

Rosé različica je različno intenzivne rožnate barve z odtenki, ki se razlikujejo glede na uporabljeno vrsto grozdja. Aroma je žlahtna, nežna, raznovrstna in kompleksna, s pridihom po sekundarnem alkoholnem vrenju v steklenici. Okus je svež, poln, prefinjen in harmoničen, zanj je značilna ravno prava vsebnost kislin; od prejšnje različice se razlikuje v tem, da ima več strukture.

Kategorija biser vina se uporablja samo za rosé različico. Ta vrsta vina izstopa po svoji svežini in živahnosti, ki sta povezani z zmernim sproščanjem ogljikovega dioksida, vino pa delata prijetno pitno. Sodobne tehnike proizvodnje vina prispevajo k povečanju kakovosti takšnega vina.

Velika nihanja med dnevnimi in nočnimi temperaturami, ki so značilna za obdobje obiranja, so koristna za proizvodnjo teh penečih in biser vin. Ta nihanja spodbujajo kopičenje predhodnikov arom, ki so značilni za to območje, zato se lahko ohrani ravnovesje med vsebnostjo sladkorja in kislin v grozdju. Vsebnost kislin je namreč izrazitejša v grozdju iz vinogradov na višjih nadmorskih višinah.

Na lastnosti in kakovost vin so vplivali tudi ljudje, zlasti vinogradniki s svojim znanjem in spretnostmi. Zaradi strmega goratega terena na tem območju je povprečna velikost kmetijskega gospodarstva pravzaprav precej majhna in razdrobljena (manj kot 3 000 kvadratnih metrov), kar znatno vpliva na število ur, ki je potrebno za gojenje vinskih trt. Zaradi teras in težav pri dostopu do obdelovalnih površin število ur/hektar mnogokrat presega prag 1 200. Najpomembnejši postopki so tisti, ki so povezani z zeleno rezjo, varstvom rastlin, obiranjem (izključno ročnim) in ponovno gradnjo suhih kamnitih zidov, ki je potrebna, da se po morebitnih izrednih dogodkih obnovijo obdelovalne površine.

„Alpi Retiche“. Kategorije: vino iz sušenega grozdja (15) in vino iz prezrelega grozdja (16) – b. Informacije o kakovosti

Informacije o posebni kakovosti proizvodov, ki jo je mogoče pripisati geografskemu poreklu, ter vzročna povezava z naravnimi in človeškimi dejavniki na geografskem območju

Vrsta passito bianco je intenzivno rumene barve z odtenki zlate. Njena aroma je raznovrstna, kompleksna in intenzivna, okus pa poln, harmoničen, eleganten in eteričen.

Vrsta passito rosso je intenzivno rubinasto rdeče barve. Njen vonj je raznovrsten in cvetličen, okus pa sladek, saden, harmoničen in prijeten.

Vrsta vendemmia tardiva bianco je slamnato rumene barve z odtenki zlate. Njena aroma je raznovrstna in kompleksna s pridihom mineralov, okus pa poln, harmoničen, eleganten in prijeten.

Vrsta vendemmia tardiva rosso je rubinasto rdeče barve. Njena aroma je intenzivna, značilna in kompleksna, njen okus pa oster, harmoničen in prijetno taničen.

Sčasoma se je začela uporabljati praksa prisilnega zorenja, ki presega tehnološke meje, k temu pa je prav tako prispeval človek. Dolžina prisilnega zorenja je odvisna od sezonskih vremenskih razmer in lastnosti, ki jih želi vinogradnik izoblikovati v vinu. Vinogradnik lahko sam izbere vrsto grozdja, to pa stori ob upoštevanju sovplivanja različnih dejavnikov, in sicer v zvezi z vinogradom ter lastnostmi grozdja in želenega vina.

Podnebje doline je na splošno naklonjeno proizvodnji navedenih vin. Dolina se namreč razteza vzdolž Alp, zato v njej vedno piha veter ali rahel vetrič, zlasti jeseni, noči pa so mrzle in torej primerne za shranjevanje grozdja, ki se suši. Dolgoletno znanje (človeški dejavnik) in okoljski dejavniki omogočajo proizvodnjo takih vin, ki sicer predstavljajo le majhen delež celotne proizvodnje, vendar dopolnjujejo ponudbo bolj tipičnih vin.

„Alpi Retiche“. vse kategorije (1, 4, 8, 15 in 16) – c. Opis vzročne povezave

Kategorija vino (1): Raznolikost pedoklimatskih razmer ter znanje in spretnosti vinogradnikov omogočajo, da se v celoti izkoristijo prednosti vin iz te kategorije. Rdeča vina običajno izvirajo s toplejših območij, ki jim dajejo dobro strukturo, medtem ko se bela vina proizvajajo predvsem na višje ležečih območjih.

Kategoriji peneče vino (4) in biser vino (8): Raznolikost pedoklimatskih razmer, znanje in spretnosti lokalnih gospodarskih subjektov ter sodobne tehnike proizvodnje vina omogočajo, da se v celoti izkoristi potencial sort vinske trte, ki so primerne za proizvodnjo penečih in biser vin.

Kategoriji vino iz sušenega grozdja (15) in vino iz prezrelega grozdja (16): Raznolikost pedoklimatskih razmer, znanje in spretnosti lokalnih gospodarskih subjektov ter sodobne tehnike proizvodnje vina omogočajo, da se v celoti izkoristi potencial sort vinske trte, ki so primernejše za sušenje grozdja. Ker se dolina razteza vzdolž Alp, čez njo vedno piha veter ali rahel veter, jeseni pa je zlasti primerna za shranjevanje grozdja.

Sovplivanje vseh teh dejavnikov (tako naravnih kot človeških) pripomore k proizvodnji kakovostnih vin, ki jih odlikuje zelo močna identiteta in lastnosti, povezane z območjem proizvodnje.

Vzročna povezava torej temelji na posebni kakovosti proizvoda, ki jo je mogoče pripisati njegovemu geografskemu poreklu.

9. Bistveni dodatni pogoji

JIH NI.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/14209

(1) UL L 347, 20.12.2013, str. 671.