Utemeljitev Sveta: Stališče Sveta (EU) št. 10/2020 v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropskih ponudnikih storitev množičnega financiranja za podjetnike ter spremembi Uredbe (EU) 2017/1129 in Direktive (EU) 2019/1937

(2020/C 333/02)

I. UVOD

Komisija je 8. marca 2018 sprejela sveženj ukrepov za poglobitev unije kapitalskih trgov, skupaj s sporočilom „Dokončanje unije kapitalskih trgov do leta 2019 – čas za pospešitev izvajanja“. Navedeni sveženj je zajemal naslednja predloga, ki se sprejmeta po rednem zakonodajnem postopku:

— predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropskih ponudnikih storitev množičnega financiranja za podjetja ter

— predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2014/65/EU o trgih finančnih instrumentov.

Evropski parlament je stališči v prvi obravnavi sprejel na plenarnem zasedanju 27. marca 2019.

Kar zadeva Svet, je Delovna skupina za finančne storitve predloga obravnavala na več sejah v času različnih predsedstev. Odbor stalnih predstavnikov je mandat za pogajanja o dogovoru s Parlamentom o obeh predlogih podelil 26. junija 2019.

Dogovor o kompromisnih besedilih uredbe in direktive je bil z Evropskim parlamentom – s pridržkom tehnične redakcije in pravno-jezikovnega pregleda – dosežen 18. decembra 2019.

Odbor Evropskega parlamenta za ekonomske in monetarne zadeve je kompromisni besedili odobril 7. maja 2020, po končani tehnični redakciji. Njegova predsednica je nato 12. maja 2020 podpisala pismo, poslano predsedstvu Sveta, v katerem je navedeno, da bo, če bo Svet kot stališči v prvi obravnavi sprejel tehnično redigirani kompromisni besedili (vključno z morebitnimi potrebnimi pravno-jezikovnimi spremembami), priporočila, naj Parlament na plenarnem zasedanju v drugi obravnavi odobri stališči Sveta brez nadaljnjih sprememb. To bi pomenilo, da bi se za oba predlagana akta štelo, da sta sprejeta v obliki, ki ustreza stališčema Sveta.

Odbor stalnih predstavnikov je 20. maja 2020 dosegel politični dogovor o tehnično redigiranih kompromisnih besedilih.

Glede na navedeni dogovor je Svet, potem ko je besedilo pregledala pravnolingvistična služba, 20. julija 2020 v skladu z rednim zakonodajnim postopkom iz člena 294 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) sprejel stališče v prvi obravnavi.

II. CILJ

Množično financiranje je finančno-tehnološka rešitev, ki zagotavlja alternativen dostop do financiranja za mala in srednja podjetja (MSP), predvsem zagonska in hitro rastoča podjetja, da bi se spodbudilo inovativno podjetništvo v Uniji in tako okrepila unija kapitalskih trgov. To po drugi strani prispeva k bolj raznolikemu finančnemu sistemu, ki je manj odvisen od bančnih kreditov, kar zmanjšuje sistemska tveganja in tveganja zaradi koncentracije. Druge prednosti spodbujanja inovativnega podjetništva prek množičnega financiranja so sprostitev zamrznjenega kapitala za naložbe v nove in inovativne projekte, pospešitev učinkovitega razporejanja virov in razpršitev sredstev.

Cilj uredbe in direktive je odprava razdrobljenosti pravnega okvira, ki se uporablja za storitve množičnega financiranja, da se zagotovi pravilno delovanje notranjega trga za te storitve ter hkrati poveča zaščita vlagateljev in učinkovitost trga ter prispeva k vzpostavitvi unije kapitalskih trgov.

III. ANALIZA STALIŠČA SVETA V PRVI OBRAVNAVI

(a) Narava in področje uporabe uredbe

Stališče Sveta v prvi obravnavi vzpostavlja enotno harmonizirano ureditev, ki se bo uporabljala za vse ponudnike storitev množičnega financiranja, ki spadajo v področje uporabe Uredbe.

Uredba se ne uporablja za lastnike projektov, ki so potrošniki, ali za ponudbe za množično financiranje v vrednosti več kot 5 000 000 EUR v obdobju 12 mesecev. Poleg tega velja, da se, kadar je v državi članici prag za skupno vrednost za objavo prospekta v skladu z Uredbo (EU) 2017/1129 nižji od 5 000 000 EUR, ta uredba v tej državi članici 24 mesecev uporablja le za ponudbe za množično financiranje, katerih skupna vrednost ne presega višine tega praga.

Uredba določa prehodno obdobje, ki traja do 24 mesecev po začetku njene veljavnosti in v katerem lahko ponudniki storitev množičnega financiranja (razen če in dokler se jim medtem ne izda dovoljenje na podlagi te uredbe) v skladu z veljavnim nacionalnim pravom še naprej opravljajo storitve množičnega financiranja, ki so vključene v področje uporabe Uredbe.

(b) Organizacijske in operativne zahteve

Uredba vključuje številne ukrepe za zaščito vlagateljev, vključno z določbami o upravljanju, oceni tveganja, zahtevah glede skrbnega pregleda, obsegu diskrecijske pravice, ki jo lahko ponudniki storitev množičnega financiranja uveljavljajo pri ponudbi individualnega upravljanja posojil, o obravnavanju pritožb, nasprotjih interesov, zunanjem izvajanju, storitvah hrambe sredstev strank in plačilnih storitvah ter bonitetnih varovalnih ukrepih.

(c) Dovoljenje

Za izdajo dovoljenja za ponudnika storitev množičnega financiranja na podlagi Uredbe bodo odgovorni nacionalni pristojni organi držav članic. Pristojni organi, ki izdajo dovoljenje, bodo ponudnika storitev množičnega financiranja tudi nadzirali in bodo pooblaščeni za odvzem dovoljenja pod določenimi pogoji.

ESMA (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) vodi register ponudnikov storitev množičnega financiranja z dovoljenjem in lahko poleg tega zahteva informacije za zagotavljanje doslednega izdajanja dovoljenj.

(d) Zaščita vlagateljev

Ponudniki storitev množičnega financiranja strankam zagotovijo poštene, jasne in nezavajajoče informacije. Uredba vsebuje ukrepe v zvezi z razkritjem stopnje neplačil, začetnim preizkusom znanja in simulacijo zmožnosti kritja izgub, obdobjem za razmislek pred sklenitvijo pogodbe, dokumentom s ključnimi informacijami o naložbi, oglasnimi deskami ter dostopom do evidenc.

(e) Tržna sporočila

Tržna sporočila bi morala biti jasno prepoznavna kot taka. Informacije v njih morajo biti poštene, jasne in nezavajajoče. Pristojni organi morajo na svojih spletnih mestih objaviti in posodabljati tiste nacionalne zakone in druge predpise, ki se uporabljajo za tržna sporočila.

(f) Pristojni organi in ESMA

Uredba določa minimalna preiskovalna in nadzorna pooblastila, ki bi jih morali imeti pristojni organi. Vsebuje zahtevo, da sodelujejo med seboj in z ESMA, pa tudi ukrepe v zvezi s poslovno skrivnostjo in varstvom podatkov.

(g) Upravne kazni in drugi upravni ukrepi

Uredba določa minimalne upravne kazni in ukrepe v zvezi s kršitvami Uredbe. Poleg tega vsebuje določbe o pravici do pritožbe, objavi sklepov in poročanju organu ESMA o naloženih kaznih.

(h) Pregled

Uredba zahteva, da Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu v 36 mesecih po začetku veljavnosti Uredbe predloži poročilo. Komisija se med pripravo poročila posvetuje z ESMA in EBA (Evropskim bančnim organom). V poročilu oceni 26 vidikov Uredbe.

(i) Prijavljanje nepravilnosti

Z uredbo se spreminja Direktiva (EU) 2019/1937 o zaščiti oseb, ki prijavijo kršitve prava Unije, tako da se uredba doda v prilogo k navedeni direktivi, v kateri so našteti akti Unije, ki tvorijo stvarno področje uporabe navedene direktive.

IV. SKLEP

Stališči Sveta v prvi obravnavi glede uredbe in direktive odražata kompromis, dosežen v pogajanjih med Svetom in Evropskim parlamentom.

Svet meni, da njegovi stališči v prvi obravnavi predstavljata uravnotežen sveženj, ki bo, potem ko bo sprejet, izpolnil cilj spodbujanja pravilnega delovanja notranjega trga za storitve množičnega financiranja, hkrati pa povečal zaščito vlagateljev in učinkovitost trga ter prispeval k vzpostavitvi unije kapitalskih trgov.