[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 30.5.2005

KOM(2005) 209 končno

2005/0102 (COD)

Predlog

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o vzpostavitvi aktivnosti Skupnosti za dogodek Evropske prestolnice kulture za leta 2007 do 2019

(predložena s strani Komisije)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. uvod

Evropsko mesto kulture je 13. junija 1985 uvedel Svet ministrov. Do leta 2004 so Evropska mesta kulture izbirali na medvladni ravni, pri čemer so države članice soglasno izbrale mesta, primerna za gostitev dogodka.

Sklep 1419/1999[1], sprejet na podlagi člena 151 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, je spremenil postopek izbiranja mest, ki so od leta 2005 naprej poznana kot „Evropske prestolnice kulture“. Evropske prestolnice kulture zdaj določi Svet na podlagi priporočila Komisije, ki upošteva mnenje žirije sedmih neodvisnih članov. Izbor temelji na merilih, določenih v zgornjem sklepu. Ta sklep vključuje seznam držav članic EU-15 (Priloga 1), ki določa kronološki vrstni red upravičencev pri nominiranju za leta od 2005 do 2019.[2]

Deset novih držav članic, ki so se EU pridružile 1. maja 2004, ni bilo vključenih na ta seznam. Zato je Komisija novembra 2003 predložila predlog za spremembo Sklepa 1419/1999/ES, da omogoči novim državam članicam, da predlagajo Evropsko prestolnico kulture od leta 2009. Ta predlog sta 13. aprila 2005 sprejela Evropski Parlament in Svet. Zato bosta od leta 2009 naprej vsako leto dve Evropski prestolnici kulture (ena izmed držav članic EU-15 in ena izmed novih držav članic).

2. POTREBA PO SPREMEMBI VELJAVNEGA SKLEPA

2.1. Izboljšave, potrebne na podlagi izkušenj in posvetovanja z interesnimi skupinami

Komisija je začela študijo[3] (v nadaljevanju: študija o Evropskih prestolnicah kulture), ki potrjuje, da javnost na splošno dojema aktivnost Evropskih prestolnic kulture zelo pozitivno. Kljub temu pa je izvedba postopka imenovanja, kakor je določen v Sklepu 1419/1999, pokazala vrsto slabosti, zlasti v zvezi s:

– konkurenco med mesti;

– vlogo izbirnega sveta;

–vprašanjem spremljanja

– evropsko razsežnostjo

– vprašanjem časovne razporeditve

– sodelovanjem tretjih držav.

Poročila o oceni izbirnih svetov, odbora za kulturo, mlade, izobraževanje, medije in šport Evropskega parlamenta v njegovem poročilu o prvem branju spremenjenega sklepa ter študija o Evropskih prestolnicah kulture so te slabosti potrdili. Skladno s tem je cilj tega predloga, ki temelji na različnih prispevkih, nadomestiti Sklep 1419/1999, kakor je bil spremenjen 13. aprila 2005. Njegov cilj je med drugim tudi izboljšati preglednost izbirnega postopka in opredelitev evropske dodane vrednosti.

2.2. Opis predloga

A) Krepitev elementa konkurence

Po temeljiti presoji različnih modelov razpisov je Komisija:

– zavrnila zamisel vsesplošnega javnega razpisa po vsej Evropi, v skladu s katero bi lahko bilo nominirano katero koli evropsko mesto. Tak pristop bi vsako leto zahteval znatna in nesorazmerna sredstva v Komisiji, izbirnih svetih ter državah članicah. Ne bi tudi zagotavljal rotacije držav članic.

– izključila možnost sistema omejenega razpisa , ki bi predpisal najmanj dva predloga za vsako državo članico; ta sistem ni zagotovil močnejše evropske razsežnosti dogodkov Evropskih prestolnic kulture. Poleg tega vse države članice morda ne morejo predstaviti najmanj dveh predlogov.

Na podlagi tega se je Komisija odločila za sistem, ki spodbuja države članice k organizaciji razpisa na nacionalni ravni med zainteresiranimi mesti.

B) Vloga izbirnega sveta

Komisija predlaga ustanovitev „mešanega“ izbirnega sveta , sestavljenega iz 7 strokovnjakov, ki jih imenujejo evropske institucije in od katerih eden predseduje, ter 6 strokovnjakov ki jih imenuje zadevna država članica, v dogovoru s Komisijo. Sedem strokovnjakov morajo za 3 leta izmenično imenovati Svet, Evropski parlament, Komisija in Odbor regij v skladu z merili, določenimi v členu 5(3) tega predloga. Celotna sestava sveta mora zagotoviti ustrezno ravnovesje med lokalnimi in nacionalnimi interesi ter prednost „evropske“ razsežnosti pred nacionalno odločitvijo o izboru.

Zadevna država članica mora objaviti razpis za oddajo prošenj šest let pred začetkom dogodka in organizirati informativni dan za potencialne kandidate.

Izbirni svet se mora sestati 5 let pred dogodkom, da se dogovori o seznamu kandidatov v ožjem izboru. Pripraviti mora poročilo o programih kandidatov in pripraviti priporočila kandidatom na ožjem seznamu. Poročilo je treba predložiti zadevni državi članici in Komisiji.

Svet se mora sestati 9 mesecev po prvem sestanku za izbor, da pripravi poročilo o programih kandidatov na ožjem seznamu in na podlagi tega priporočiti mesto za nominacijo za Evropsko prestolnico kulture. Poročilo mora vsebovati tudi priporočila za izbrano mesto. Predložiti ga je treba zadevni državi članici in Komisiji.

Zadevna država članica mora štiri leta pred predvidenim začetkom dogodka uradno sporočiti eno nominacijo. Evropski parlament lahko v naslednjih dveh mesecih Komisiji pošlje svoje mnenje. Na podlagi tega bi Komisija dala priporočilo Svetu. Svet bi nato imenoval mesto.

C) Spremljanje „evropskega nadzornega odbora“

Komisija predlaga ustanovitev „evropskega nadzornega odbora“ za obdobje po imenovanju Evropskih prestolnic kulture do začetka dogodka. Osredotočil bi se na evropsko razsežnost programa in po potrebi prispeval k zagotovitvi evropske dodane vrednosti programa.

Ta evropski nadzorni odbor bo sestavljalo samo 7 članov izbirnega sveta, ki ga izmenično imenujejo evropske institucije, kakor je razloženo v 2.2.B. Evropski nadzorni odbor mora mestom zagotoviti podporo in napotke pri nadaljnji pripravi svojih programov:

- Dve leti pred začetkom dogodka mora evropski nadzorni odbor izvesti vmesno spremljanje načrta in programa dveh mest o stanju priprav ter evropski razsežnosti.

– Najkasneje šest mesecev pred dogodkom se mora evropski nadzorni odbor ponovno sestati z organi imenovanih Evropskih prestolnic kulture, da preuči in oceni do tedaj opravljena pripravljalna dela ter preostale nadaljnje ukrepe. Evropski nadzorni odbor mora nato predložiti končno poročilo o spremljanju najkasneje en mesec po končnem sestanku.

Na podlagi tega lahko Komisija podeli nagrado imenovanim mestom, pod pogojem, da so njihovi organi izpolnili obveznosti iz faze izbiranja in ustrezno odgovorili na priporočila, ki so jih predložili sveti med fazama izbiranja in spremljanja.

D) Evropska razsežnost – izbirna merila

Program dejavnosti Evropskih prestolnic kulture mora vključevati dogodke/aktivnosti, ki poudarjajo evropsko razsežnost in omogočajo evropsko dodano vrednost. Poudariti je treba naslednje vidike:

– evropsko razsežnost, ki mora spodbujati večstransko sodelovanje med kulturnimi izvajalci na vseh ravneh, opozarjati na bogastvo kulturne raznolikosti in v ospredje postavljati skupne vidike evropskih kultur;

– državljansko razsežnost, ki mora vzbujati zanimanje državljanov, živečih v mestu in iz drugih držav, ter biti sestavni del dolgoročnega kulturnega razvoja mesta.

E) Časovna razporeditev

Prejšnje izkušnje in študija o Evropskih prestolnicah kulture potrjujejo, da je celotni čas načrtovanja treba podaljšati. Izbirni postopek je treba začeti šest let pred predvidenim začetkom dogodka (predizbor / izbor / nominacija). Svet mora imeti možnost imenovanja Evropskih prestolnic kulture štiri leta pred dogodkom.

F) Sodelovanje tretjih držav

Na podlagi študije o Evropskih prestolnicah kulture Komisija predlaga največ dve Evropski prestolnici kulture na leto. Ta pristop je skladen s Sklepom iz marca 2005, ki vključuje nove države članice.

Imenovanje več kakor dveh Evropskih prestolnic kulture na leto bi škodilo prepoznavnosti dogodka. Zato je bila ideja o nominaciji za Evropske prestolnice kulture za tretje države opuščena. Namesto tega bi lahko nadaljevali z uspešno pobudo „kulturnega meseca“, ki je obstajala za tretje države do leta 2003. Razprave o tej možnosti morajo potekati izven konteksta Evropskih prestolnic kulture.

G) Sklep

Kot posledica tega bodo Evropske prestolnice kulture imenovane v dveh fazah, na podlagi ocene sveta, ki ga sestavljajo strokovnjaki, imenovani s strani institucij, in strokovnjaki, imenovani s strani zadevnih držav članic. Nadzorni odbor bo podprl imenovana mesta pri njihovih pripravljalnih fazah do začetka dogodka. Z nagrado bo nagrajena kakovost programa (zlasti pomen evropske razsežnosti), ko bo ta dokončno izoblikovan.

Ta sistem ohranja dobro ravnovesje med nacionalnimi in lokalnimi prednostnimi nalogami ter zahtevano evropsko dodano vrednostjo aktivnosti.

3. SPREMLJEVALNI UKREPI

Izbirni sveti, Evropski parlament, Odbor regij in študija o Evropskih prestolnicah kulture zahtevajo več spremljevalnih ukrepov za:

– izboljšanje preglednosti izbirnega postopka;

– podrobnejšo opredelitev namenov in ciljev dogodka Evropskih prestolnic kulture;

– podrobnejšo opredelitev izbirnih meril;

– opredelitev koncepta evropske razsežnosti;

– zagotovitev napotkov potencialnim kandidatom.

Na podlagi tega bo Komisija pripravila ustrezno dokumentacijo, vključno s specifikacijami za predložitev nominacij in s tem povezanimi uradnimi poročili. Ta dokumentacija bo na voljo na spletu v najkrajšem možnem času, z začetkom od leta 2006. Komisija bo tudi pospeševala obveščanje in izmenjavo izkušenj med Evropskimi prestolnicami kulture.

4. SREDSTVA – VELJAVNOST SKLEPA

4. 1. Sredstva

Ta predlog nima neposrednih finančnih posledic. Finančni vidik v zvezi z Evropskimi prestolnicami kulture je obravnavan v okviru Kulture 2000 in prihodnjih programov Kultura 2007. Na tej stopnji bi predlog Komisije za program Kultura 2007 dovoljeval do trikrat večji prispevek Skupnosti za vsako posamezno Evropsko prestolnico kulture v primerjavi s sedanjim programom.

4.2 Datum začetka uporabe (prehodno obdobje)

Ta predlog, ki nadomesti in razveljavi Sklep 1419/1999, bo veljal od leta 2007. Vključuje prehodno obdobje med dvema sistemoma, zato da zajame imenovanja za leti 2011 in 2012.

2005/0102 (COD)

Predlog

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o vzpostavitvi aktivnosti Skupnosti za dogodek Evropske prestolnice kulture za leta 2007 do 2019

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 151[4] Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[5],

ob upoštevanju mnenja Odbora regij[6],

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe[7],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Sklep 1419/1999/ES Evropskega parlamenta in Sveta[8] je vzpostavil aktivnost Skupnosti za dogodek Evropske prestolnice kulture za leta 2007 do 2019.

(2) Študija rezultatov, ki jih je dosegel dogodek Evropske prestolnice kulture do leta 2004, je pokazala, da ima dogodek pozitiven vpliv v smislu medijskega odziva, razvoja kulture in turizma ter pomembnosti, ki jo imenovanju njihovega mesta pripisujejo prebivalci. Vendar pa je to aktivnost treba še izboljšati.

(3) Interesne skupine dogodka so poudarile težave v izbirnem postopku, določenemu v Sklepu 1419/1999/ES, in predlagale spremljanje predlogov, zlasti zato, da se okrepi njihova evropska razsežnost.

(4) Zaradi pomena in vpliva Evropske prestolnice kulture je treba vzpostaviti mešani izbirni postopek, ki vključuje nacionalno in evropsko raven, ter vzpostaviti močan element spremljanja.

(5) Pripravljalna faza dogodka je bistvenega pomena za njegov uspeh v skladu s cilji aktivnosti.

(6) Po imenovanju je potrebna faza spremljanja za zagotovitev evropske dodane vrednosti aktivnosti.

(7 Pomembno je, da se nagradi kakovost programa v smislu ciljev in meril aktivnosti in zlasti evropske dodane vrednosti, in sicer s podelitvijo nagrade.

(8 Za izvedbo procesa imenovanja, določenega v tem sklepu, je potrebno obdobje šestih let; tega obdobja pa se ne da zagotoviti za leti 2011 in 2012, saj ta sklep začne veljati leta 2007. Za ti dve leti je predviden proces imenovanja, določen v Sklepu 1419/1999/ES, kakor je spremenjen s Sklepom 649/2005/ES.

(9) Zaradi jasnosti se Sklep 1419/1999 nadomesti s tem sklepom –

SKLENILA:

Člen 1

Predmet

Aktivnost Skupnosti, imenovana „Evropska prestolnica kulture“, se vzpostavi z namenom opozoriti na bogastvo in raznolikost evropskih kultur ter njihove skupne značilnosti, pa tudi spodbujati večje medsebojno poznavanje med evropskimi državljani.

Člen 2

Dostop do aktivnosti

1. Mesta v državah članicah bodo izmenično upravičena do imenovanja za Evropske prestolnice kulture za eno leto, kakor je določeno v seznamu Priloge.

2. Imenovanje se nanaša na eno mesto vsake države članice, navedene v seznamu iz odstavka 1.

Kronološki vrstni red, določen v navedenem seznamu, se lahko spremeni z medsebojnim dogovorom zadevnih držav članic.

Člen 3

Prošnje

1. Vsaka prošnja vključuje kulturni program z evropsko razsežnostjo, ki temelji predvsem na kulturnem sodelovanju, v skladu s cilji in aktivnostjo iz člena 151 Pogodbe.

2. Kulturni program dogodka se pripravi posebej za leto Evropske prestolnice kulture, s poudarkom na evropski dodani vrednosti v skladu z merili, določenimi v odstavku 3.

3. Kulturni program upošteva naslednja merila, razdeljena na v skupini, imenovani „evropska razsežnost“ ter „mesto in državljani“:

Glede „evropske razsežnosti“ program:

(a) spodbuja sodelovanje med kulturnimi izvajalci, umetniki in mesti iz drugih držav članic na katerem koli kulturnem področju,

(b) opozarja na bogastvo kulturne raznolikosti v Evropi,

(c) v ospredje postavlja skupne vidike evropskih kultur.

Glede „mesta in državljanov“ program:

(a) spodbuja zanimanje državljanov, živečih v mestu in njegovi okolici, ter državljanov iz tujine,

(b) predstavlja trajnosten in sestavni del dolgoročnega kulturnega razvoja mesta.

4. Program traja eno leto. V ustrezno utemeljenih primerih se imenovana mesta lahko odločijo za krajše obdobje.

Vzpostavi se medsebojna povezanost med programi istega leta imenovanih mest.

Mesta lahko izbirajo, da v svoj program vključijo svojo okoliško regijo.

Člen 4

Oddaja prošenj

1. Razpis za oddajo prošenj objavi vsaka zadevna država članica najkasneje šest let pred predvidenim začetkom zadevnega dogodka.

Ti razpisi za oddajo prošenj, namenjeni mestom, ki kandidirajo za naziv, navajajo merila, določena v členu 3 tega sklepa in na spletni strani Komisije.

Rok za predložitev predloga v okviru vsakega od teh razpisov za oddajo prošenj je najkasneje deset mesecev po njegovi objavi.

Predlogi, prejeti na podlagi teh razpisov, predstavijo osnutke programov, ki jih mesta, ki kandidirajo, nameravajo izvesti za določeno leto.

2. Zadevne države članice predloge uradno sporočijo Komisiji.

Člen 5

Izbirni svet

1. Ustanovi se izbirni svet, da oceni predloge mest, ki kandidirajo, in priporoči nominacijo enega mesta s strani zadevne države članice.

2. Izbirni svet sestavlja 13 članov. Člane vsako leto imenujejo Evropski parlament, Svet, Komisija in Odbor regij ter zadevna država članica. Izmed osebnosti, ki jih imenujejo Evropski parlament, Svet, Komisija in Odbor regij, določi svojega predsednika.

3. Dva člana sveta imenuje Evropski parlament, dva Svet, dva Komisija in enega Odbor regij.

Ti člani izbirnega sveta so neodvisni strokovnjaki brez navzkrižja interesov in z veliko izkušnjami ter strokovnim znanjem na področju kulturnega sektorja, kulturnega razvoja mest ali organizacije Evropske prestolnice kulture.

Imenujejo jih za tri leta.

Z odstopanjem od prvega pododstavka bo v prvem letu veljavnosti tega sklepa dva strokovnjaka imenovala Komisija za eno leto, dva Evropski parlament za dve leti, dva Svet za tri leta in enega Odbor regij za tri leta.

4. Vsaka zadevna država članica v dogovoru s Komisijo imenuje za člane šest osebnosti, neodvisnih od mest, ki so se prijavila na razpis za oddajo prošenj.

Ti člani izbirnega sveta so neodvisni strokovnjaki brez navzkrižja interesov in z veliko izkušnjami ter strokovnim znanjem na področju kulturnega sektorja ali razvoja mest.

Člen 6

Predizbor

1. Vsaka zadevna država članica skliče ustrezni izbirni svet, kakor je določeno v členu 5, najkasneje pet let pred predvidenim začetkom dogodka.

2. Vsak izbirni svet oceni predloge mest, prijavljenih na vsakega od razpisov za oddajo prošenj, pri čemer oceni njihove predloge na podlagi meril, določenih v členu 3.

Določi seznam kandidatov v ožjem izboru, ki bodo nadalje obravnavani, in predloži poročilo o predlogih mest, ki kandidirajo, ter priporočila kandidatom iz ožjega seznama.

Svoje poročilo predloži pristojni državi članici in Komisiji.

Člen 7

Končni izbor

1. Mesta na ožjem seznamu dopolnijo svoj predlog in pošljejo izpolnjeno ponudbo zadevnim državam članicam, ki jo nato pošljejo Komisiji.

2. Vsaka zadevna država članica skliče ustrezen izbirni svet za končni izbor devet mesecev po prvem sestanku za izbor.

Ta oceni spremenjene programe mest iz ožjega seznama na podlagi meril te aktivnosti in priporočil, ki jih pripravi svet med sestankom za predizbor.

Pripravi poročilo o programih kandidatov iz ožjega seznama skupaj s priporočilom za nominacijo enega mesta, da postane Evropska prestolnica kulture.

Poročilo vsebuje tudi priporočila izbranemu mestu v zvezi z napredkom in razvojem, ki ga je treba doseči do določenega leta, če ga Svet imenuje za Evropsko prestolnico kulture.

Poročilo se predloži zadevni državi članici in Komisiji. Objavi se na spletni strani Komisije.

Člen 8

Imenovanje

1. Vsaka zadevna država članica imenuje eno mesto za Evropsko prestolnico kulture in to sporoči Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji ter Odboru regij najkasneje štiri leta pred predvidenim začetkom dogodka.

Nominaciji je treba priložiti obrazložitev odločitve, ki temelji na poročilih izbirnega sveta.

Pri nominaciji se upoštevajo priporočila, ki jih je predložil izbirni svet.

2. Evropski parlament lahko pošlje mnenje Komisiji najkasneje dva meseca po prejemu nominacij zadevnih držav članic.

Svet, ki deluje v skladu s priporočilom Komisije, sestavljenem ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta in obrazložitev na podlagi poročil izbirnih svetov, uradno imenuje zadevna mesta za Evropske prestolnice kulture za tisto leto, za katerega so bila nominirana.

Člen 9

Vmesno spremljanje

1. Imenovane prestolnice kulture predložijo Komisiji vmesno poročilo o napredku glede stanja priprav programa za dogodek najkasneje 27 mesecev pred predvidenim začetkom dogodka.

Komisija zagotovi neodvisno oceno tega poročila.

2. Najkasneje 24 mesecev pred predvidenim začetkom dogodka Komisija skliče sedem strokovnjakov, ki jih imenujejo Evropski parlament, Svet, Komisija in organi, odgovorni za izvajanje programov mest, imenovanih za Evropske prestolnice kulture.

Od te faze naprej ti strokovnjaki sestavljajo „nadzorni odbor“.

Sestanejo se, da ocenijo pripravo dogodka, zlasti z vidika evropske dodane vrednosti programov.

Nadzorni odbor izda vmesno poročilo o spremljanju stanja priprav na dogodek in nadaljnjih ukrepov v skladu s cilji in merili aktivnosti ter priporočili, navedenimi v poročilih izbirnih svetov iz člena 7(2).

Vmesno poročilo o spremljanju se pošlje Komisiji in mestom ter zadevnim državam članicam najkasneje en mesec po vmesnem sestanku za spremljanje. Objavi se na spletni strani Komisije.

Člen 10

Končno spremljanje

1. Nominirane prestolnice kulture Komisiji predložijo končno poročilo o napredku glede stanja priprav programov za dogodek najkasneje devet mesecev pred predvidenim začetkom dogodka. Komisija zagotovi neodvisno oceno tega poročila.

2. Komisija skliče sestanek nadzornega odbora z organi, odgovornimi za izvajanje programov mest, ki so bila imenovana za Evropske prestolnice kulture, najkasneje šest mesecev pred predvidenim začetkom dogodka, da oceni pripravo dogodka, zlasti glede evropske dodane vrednosti programa.

Nadzorni odbor izda končno poročilo o spremljanju glede stanja priprav na dogodek in nadaljnjih ukrepov v skladu s cilji in merili aktivnosti ter priporočili, navedenimi v poročilih iz tretjega pododstavka člena 7(2) ter četrtega pododstavka člena 9(2).

To končno poročilo o spremljanju se pošlje Komisiji in mestom ter zadevnim državam članicam najkasneje en mesec po končnem sestanku za spremljanje. Objavi se na spletni strani Komisije.

Člen 11

Nagrada

Na podlagi poročila, navedenega v drugem pododstavku člena 10(2) lahko Komisija podeli nagrado vsakemu imenovanemu mestu, pod pogojem, da njihovi programi izpolnjujejo merila aktivnosti in priporočil, ki so jih izdali sveti med postopkoma izbiranja in spremljanja, kakor je navedeno v členih 9 in 10. Ta nagrada nagradi kakovost programa v skladu s cilji programa, kot je določeno v členu 3.

Člen 12

Vrednotenje

Vsako leto Komisija zagotovi zunanje in neodvisno vrednotenje rezultatov dogodka Evropske prestolnice kulture iz prejšnjega leta v skladu s cilji in merili aktivnosti, določenimi v tem sklepu.

Komisija predloži poročilo o navedenem vrednotenju Evropskemu parlamentu, Svetu in Odboru regij.

Člen 13

Razveljavitev

Sklep 1419/1999/ES, kakor je bil spremenjen s Sklepom 649/2005/ES, se razveljavi.

Člen 14

Prehodne določbe

1. Mesta, imenovana za Evropske prestolnice kulture za leto 2010 na podlagi Sklepa 1419/1999/ES, kakor je bil spremenjen s Sklepom 649/2005/ES, so predmet postopka spremljanja, določenega v členih 9 in 10 tega sklepa. Komisija lahko podeli nagrado imenovanim mestom na podlagi člena 11 tega sklepa.

2. Z odstopanjem od členov 4 do 8 se nominacije za Evropske prestolnice Kulture, ki se nanašajo na leti 2011 in 2012, obravnavajo po naslednjem postopku odločanja:

1) Mesta v državah članicah so imenovana za Evropsko prestolnico kulture izmenično, kakor je določeno na seznamu v Prilogi.

2) Vsaka država članica izmenično predloži svojo nominacijo za eno ali več mest Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Odboru regij.

3) Ta nominacija se predloži najpozneje štiri leta pred predvidenim začetkom zadevnega dogodka in je lahko predložena skupaj s priporočilom zadevne države članice.

4) Komisija vsako leto sestavi izbirni svet, ki predloži poročilo o nominaciji ali nominacijah, ocenjenih z vidika ciljev in značilnosti te aktivnosti.

5) Izbirni svet sestavlja sedem neodvisnih vodilnih osebnosti, ki so strokovnjaki na kulturnem področju, od katerih dve imenuje Evropski parlament, dve Svet, dve Komisija in eno Odbor regij.

6) Izbirni svet predloži svoje poročilo Komisiji, Evropskemu parlamentu in Svetu.

7) Evropski parlament lahko Komisiji pošlje mnenje o nominaciji ali nominacijah najpozneje tri mesece po prejemu poročila.

8) Svet, ki deluje v skladu s priporočilom Komisije, sestavljenem ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta in poročila izbirnega sveta, uradno imenuje zadevno mesto za Evropsko prestolnico kulture za tisto leto, za katerega je bilo nominirano.

9) Nominacija vključuje kulturni program, ki temelji na merilih iz člena 3.

Člen 15

Začetek veljavnosti

Ta sklep se uporablja od 1. januarja 2007.

Datum in kraj

Za Evropski parlament Za Svet

Predsednik Predsednik

PRILOGA

Vrstni red kroga upravičencev pri nominiranju za „Evropsko prestolnico kulture“

2007 | Luksemburg |

2008 | Združeno kraljestvo |

2009 | Avstrija | Litva |

2010 | Nemčija | Madžarska |

2011 | Finska | Estonija |

2012 | Portugalska | Slovenija |

2013 | Francija | Slovaška |

2014 | Švedska | Latvija |

2015 | Belgija | Češka republika |

2016 | Španija | Poljska |

2017 | Danska | Ciper |

2018 | Nizozemska | Malta |

2019 | Italija |

[1] Sklep 1419/1999/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 (UL L 166, 1.7.1999) http://europa.eu.int/smartapi/cgi/sga_doc?smartapi!celexapi!prod!CELEXnumdoc&lg=SL&numdoc=31999D1419&model=guichett

[2] Začenši z Irsko leta 2005, ki ji leta 2006 sledi Grčija.

[3] Študija o Evropskih mestih in prestolnicah kulture ter Evropskih kulturnih mesecih (1995-2004) (Palmer-Rae Associates, avgust 2004) http://www.europa.eu.int/comm/culture/eac/sources_info/studies/capitals_en.html

[4] UL C 325, 24.12.2002, str. 99.

[5] UL .

[6] UL .

[7] UL C 325, 24.12.2002, str. 133

[8] UL L 166, 1.7.1999, str. 1. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 649/2005/ES (UL L 117, 4.5.2005, str.20)