ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.9.4

Vloga in odgovornosti ESA med fazo sprejemanja in validacije sistema ter pozneje pri tehničnem razvoju in vzdrževanju sistema v operativnih stanju po njegovi validaciji, morajo biti natančno določene v skladu z okvirno pogodbo, ki jo morata skleniti GSA in ESA. ESA namreč v upravnem svetu GSA sodeluje kot opazovalec in ne kot član, kot na primer v GJU, zaradi česar nima več tako dejavne vloge pri sprejemanju odločitev. Uredba GSA predvideva, da je treba pri sodelovanju z ESA čimbolj izkoristiti možnosti, ki jih ponuja okvirni sporazum, sklenjen 25. novembra 2003 med Evropsko skupnostjo in ESA, kadar je to koristno (5), in da se bo lahko od ESA zahtevalo, da nadzornemu organu zagotovi tehnično in znanstveno pomoč (6). Vsekakor mora biti pred koncem leta 2006 sklenjen sporazum med nadzornim organom in ESA za kritje dejavnosti v zvezi s koncem razvojne faze, drug sporazum, o organizaciji odnosov med GSA in ESA po koncu razvojne faze, med zasnovno in validacijsko fazo ter, po potrebi, tudi za obratovalno fazo, pa mora biti sklenjen do leta 2008.
2.3.1

Uredba 404/93 o SUT za banane. Črtajo se naslov II (organizacije proizvajalcev in mehanizmi dogovarjanja), naslov III (sistem nadomestnih pomoči, operativni programi in premije za izkrčitev) ter razni členi iz naslovov IV in V, ki so zaradi prehoda s sistema tarifnih kvot na sistem izključno carinske tarife zastareli. Spremeni se več členov iz naslova V: ukine se upravljalni odbor za banane (sklicevanja na upravljalni odbor za banane se štejejo za sklicevanja na upravljalni odbor za sveže sadje in zelenjavo), kakor tudi določba o obveznosti predložitve letnega poročila iz uredbe 404/93.
6.4

EESO želi že sedaj, po preučitvi predstavljenih predlogov, sprejeti odločitev, da bi prispeval k razpravi. Odbor meni, da zadolžitev Skupnosti, ki jo je predlagala Komisija, ne bi zajemala celotnega ozemlja Unije. Sistema plovbe po Renu in (v manjši meri) po Donavi bi še naprej obstajala, kar pa spet pomeni dodatno institucionalno raven in zahteva usklajevanje. Ta možnost zahteva tudi sklenitev sporazumov s tretjimi državami, kar bi lahko pripeljalo do sporov. Sodelovanje z rečnimi komisijami bi v praksi pomenilo, da morata Centralna komisija za plovbo po Renu in Donavska komisija ponuditi strokovno znanje in izkušnje. Strokovne izkušnje na ravni Skupnosti, ki bi jih bilo treba šele razviti, bi dejansko predstavljale podvajanje znanja, s katerim razpolagajo rečne komisije, prav to pa želi Komisija preprečiti.
2.3.5

Za te in druge slabosti evropskega gospodarstva in družbe v našem socialnem modelu pogosto velja, da jih novi izzivi v obliki gospodarske globalizacije, vzpona novih tehnologij in demografskega staranja še poslabšajo. Daljša pričakovana življenjska doba in padajoča rodnost sprožata resna vprašanja o financiranju sistemov socialne varnosti — osnovni primer so pokojninski sistemi. EESO opozarja pred sprejemanjem poenostavljenih političnih zaključkov iz številnih splošnih prepričanj: — Medtem ko globalizacija pomeni, da se z vedno več dobrinami in storitvami trguje mednarodno, se je pomembno zavedati, da se v EU-25 kot enotnem gospodarskem subjektu le 10 % evropske proizvodnje izvozi (ali uvozi). To pomeni, da EU nima bolj odprtega gospodarstva kot ZDA (ki se običajno razume kot bolj neodvisna svetovna sila). Države članice morajo sprejeti socialne in politične odločitve o sistemih socialnega skrbstva in potrebnih reformah. Slabo oblikovan sistem storitev je treba izboljšati, ne zaradi „globalizacije“, pač pa ker bi izboljšava omogočila večjo produktivnost ali višjo stopnjo zaposlenosti, ob skrbi za večjo varnost upravičencev. — Podobno je treba pozdraviti tehnološke spremembe, ker povečujejo produktivnost dela in pomagajo ustvariti potrebno bogastvo za financiranje visokega življenjskega standarda in ravni socialne zaščite. Pravilen odgovor na tehnološke spremembe je investiranje v delavce in podporo postopkov prilagajanja preko dobro oblikovanih socialnih politik, da bi evropska podjetja in delavci pridobili nove spretnosti. — Demografija gotovo vpliva na evropski socialni model — vendar velja tudi obratno. Smiselne politike o otroškem varstvu omogočajo ženskam in moškim, da delajo, ne da bi zato morali izbrati med poklicno potjo in družino; dejavne politike staranja ohranjajo starejše delavce kot delovno silo in njim ter družbi kot celoti omogočajo koristi od daljše pričakovane življenjske dobe. Vseživljenjsko učenje spodbuja prilagodljivost ter povečuje produktivnost in zaposlovanje. Poleg tega se vse družbe soočajo z demografskimi spremembami. — Končno je dobro znano dejstvo, da Evropa potrebuje razvoj in usklajevanje, ne pa omejevanje evropskih gospodarskih politik kot instrumentov za izravnavanje motenj na trgu, kot je škodljiva konkurenca na davčnem področju. Take motnje pritiskajo na socialne sisteme in njihove finančne temelje. Po drugi strani pa je evropska integracija močna sila za učinkovitost trgovine in gospodarstva ter poleg tega ustvarja možnost za uravnavanje nekaterih vidikov dela in družbenega življenja na bolj relevantni evropski ravni. Kljub institucionalni raznolikosti je ta dosežek velik izziv za oblikovalce politike in tudi za socialne partnerje.
V najrazvitejših evropskih državah, predvsem v državah EU-15, so se v teku desetletij razvili institucionalni, pravni in finančni sistemi regionalizacije, skupaj s strukturami industrijskega razvoja, ki so se sposobne odzivati na spremenljive pogoje kot posledico gospodarske rasti in na sisteme pomoči na državni in evropski ravni, ter njihovimi poimenovanji. Nove države članice osredotočajo svoja prizadevanja predvsem na premostitev precejšnje zaostalosti na teh področjih, da bi dohitele ostale države Unije. Pri tem so in bodo industrijski parki deležni posebne pozornosti, saj prispevajo k večji konkurenčnosti, manjšim razlikam v regionalnem razvoju in k ustvarjanju delovnih mest. Značilna je določena dvojnost gospodarskih in socialnih struktur, ki prevladujejo v času pristopa k EU: že dolgo ustaljeni upravni, institucionalni in finančni dejavniki so še zmeraj v veljavi, čeprav jih večina izgublja na pomenu, medtem ko imajo nove upravne in vodstvene strukture vedno pomembnejšo vlogo.

V državah pristopnicah so se industrijski parki razvili kot izraz regionalnega razvoja in novih ambicij v gospodarski in industrijski politiki.
3.2

To še posebej nazorno izražata dva citata iz tistega časa, ki se uporabljata še danes in označujeta že zgodaj spoznano polje napetosti med visokimi pričakovanji in najtežjimi fizikalnimi in tehničnimi problemi. Po eni strani je H.J. Bhabha v svojem otvoritvenem govoru na prvi ženevski konferenci o miroljubni rabi jedrske energije leta 1955 dejal: „I venture to predict that a method will be found for liberating fusion energy in a controlled manner within the next two decades. (22)“ Po drugi strani je R.F. Post leta 1956 v prvem preglednem članku (23) na temo fuzije, ki so ga odobrile ZDA, zapisal: „However, the tehnical problems to be solved seem great indeed. When made aware of these, some physicists would not hesitate to pronounce the problem impossible of solution (24).“
2.1

Komisija je ob potrditvi, da sta zaposlovanje in usposabljanje dve vprašanji, za kateri so v glavnem odgovorne države članice, določila in pripravila priporočila za naslednje prednostne ukrepe: a) pravilna uporaba veljavne zakonodaje Skupnosti in mednarodne zakonodaje o življenjskih razmerah in delovnih pogojih ter kakovosti dela na ladji, da se izboljšajo socialne razmere kot sredstvo za zaposlitev in zadržanje vrhunsko usposobljenega osebja; b) priznanje povečane konkurence cenejše delovne sile iz držav, ki niso članice EU, na rednih potniških in trajektnih linijah v Evropski uniji. Med iskanjem rešitve tega vprašanja je treba opredeliti potrebo po vzporednih dogovorih s socialnimi partnerji; (c) države članice in socialni partnerji organizirajo usklajene dejavnosti za spodbujanje zavesti na nacionalni in evropski ravni, da se povrne ugled sektorju pomorskih prevozov in mladim zagotovi podatke o možnostih in posledicah pomorskega poklica; (d) ladjarji raziščejo možnosti za izboljšanje življenjskih razmer in delovnih pogojev, vključno z delovnim časom in plačilom; e) zagotoviti ohranitev visokokakovostnega sistema pomorskega usposabljanja v EU, države članice in socialni partnerji pa zagotovijo zadostno število mest za usposabljanje na ladjah; f) države članice in socialni partnerji raziščejo in izkoristijo možnosti, ki jih dajejo instrumenti Skupnosti za finančno podporo pomorskega usposabljanja; g) priznati, da Skupnost lahko podpre prizadevanja te gospodarske panoge za preobrnitev trenutnega pomanjkanja pomorščakov v EU s sponzoriranjem številnih priložnostnih raziskovalnih projektov prek šestega okvirnega programa.
5.4

Nadalje je zelo pomembno, da se lahko delavci enakopravno vključujejo v odločitve glede regionalnega povezovanja in trajnostnega razvoja. Ustvarjanje dodatnih delovnih mest je seveda eden izmed pomembnejših ciljev programov za regionalno povezovanje. Aktivno sodelovanje zaposlenih in organiziranih udeležencev v procesih priprave teh pobud lahko znatno prispeva k uresničevanju ambicij glede ustvarjanja novih delovnih mest in tudi k zmanjševanju škodljivih posledic, ki bi jih lahko uspeh tega projekta imel za okolje. Delavci, ki so tudi ozaveščeni državljani, živeči v skupnostih, ki se jih z ukrepi regionalnega povezovanja namerava razviti, morajo v teh zadevah imeti možnost, da izrazijo svoje mnenje in da so neposredno zastopani, kot to velja za proizvajalce, pa tudi potrošnike proizvodov in storitev, ki zadevajo te programe.
4.3

EU in Afrika: Uresničevanje enakopravnega razvojnega partnerstva, ki temelji na trajnosti in skupnih vrednotah Kar zadeva Afriko, bi bilo treba najprej poudariti, da politike blaženja podnebnih sprememb za države te celine niso prioriteta. EU bi morala zato z afriškimi tako kot z drugimi državami v razvoju poskrbeti, da bodo vse pobude lokalno sprejete in skladne s prioritetami partnerskih držav, in sicer tako, da bi uporabila pristop od spodaj navzgor. Če ne bo tako, morda lokalne skupnosti, ki se spoprijemajo z osnovnimi problemi, ne bodo razumele ukrepov v okviru podnebne politike in jim bodo nasprotovale. Kot je navedeno v mnenju EESO z naslovom ( 8 ) , so izzivi, s katerimi se soočajo afriške države v razvoju, zelo zapleteni in jih je treba obravnavati z občutljivim in večdimenzionalnim pristopom. Poleg tega se bo povpraševanje po energiji na tej celini do leta 2050 po predvidevanjih podvojilo, medtem ko bo stopnja revščine ostala visoka. To bi lahko oviralo reševanje težav glede trajnostnosti z okoljskih in socialno-ekonomskih vidikov ali jih celo poglobilo. Kljub temu obstajajo priložnosti, saj lahko afriške države prevzamejo vodilno vlogo pri sončni fotovoltaični energiji in obsežni proizvodnji sintetičnih goriv. S konkretnimi možnostmi za skupne projekte, poslovne dejavnosti in politike bi lahko nastal nov socialno-ekološki pristop k tržnemu gospodarstvu.
EESO priznava pomen instrumentov, ki temeljijo na družbeni odgovornosti podjetij, za doseganje pravičnega razvoja, saj družbena odgovornost podjetij spodbuja pozitivne spremembe ravnanja v smeri okoljske in socialne trajnostnosti, vendar je opozoril tudi, da jih je treba izboljšati. Zato poziva EU in države članice, naj zagotovijo učinkovitejše izvrševanje obstoječih mednarodnih instrumentov za trajnostno, pravično in odporno rast in okrevanje po pandemiji COVID-19, v središču katerih je dostojno delo. EESO je pozval EU, naj podpre zavezujočo mednarodno pogodbo Organizacije združenih narodov o podjetništvu in človekovih pravicah (1) ter razmisli o sprejetju konvencije MOD o dostojnem delu vzdolž dobavnih verig. Izrazil je tudi podporo učinkovitemu in skladnemu zavezujočemu okviru Unije o primerni skrbnosti in odgovornosti podjetij, ki bo temeljil na dialogu s socialnimi partnerji in pristopu z več deležniki.

EESO priznava pomen instrumentov, ki temeljijo na družbeni odgovornosti podjetij, za doseganje pravičnega razvoja, saj družbena odgovornost podjetij spodbuja pozitivne spremembe ravnanja v smeri okoljske in socialne trajnostnosti, vendar je opozoril tudi, da jih je treba izboljšati. Zato poziva EU in države članice, naj zagotovijo učinkovitejše izvrševanje obstoječih mednarodnih instrumentov za trajnostno, pravično in odporno rast in okrevanje po pandemiji COVID-19, v središču katerih je dostojno delo. EESO je pozval EU, naj podpre zavezujočo mednarodno pogodbo Organizacije združenih narodov o podjetništvu in človekovih pravicah (1), MOD pa, naj preuči razvoj in sprejetje kakršnih koli relevantnih in primernih instrumentov (2) o dostojnem delu vzdolž dobavnih verig. Izrazil je tudi podporo učinkovitemu in skladnemu zavezujočemu okviru Unije o primerni skrbnosti in odgovornosti podjetij, ki bo temeljil na dialogu s socialnimi partnerji in pristopu z več deležniki.
2.2

Pooblastilo se uporablja za: — uporabo začasnih ukrepov za spodbujanje skladnosti in/ali izravnalnih ukrepov, ki jih na zahtevo ene od pogodbenic odobri arbitražno sodišče v primeru neustreznega ali nepopolnega izpolnjevanja, ali ustreznih ukrepov, če druga pogodbenica ne sodeluje pri omogočanju uporabe postopkov zavezujočega reševanja sporov, — popravne ukrepe iz Sporazuma o izstopu, če Protokolu o Irski/Severni Irski niso bili dodani ustrezni instrumenti prava Unije, in/ali iz Sporazuma o trgovini in sodelovanju v zvezi s subvencijami, cestnim prometom in ribištvom, — ukrepe za uravnoteženje iz Sporazuma o izstopu v zvezi z zaščitnimi ukrepi, ki jih sprejme Združeno kraljestvo na podlagi Protokola o Irski/Severni Irski, — ukrepe za uravnoteženje iz Sporazuma o trgovini in sodelovanju v zvezi z zaščitnimi ukrepi, ki ustvarjajo neravnovesje med pravicami in obveznostmi po Sporazumu o trgovini in sodelovanju ali katerem koli dopolnilnem sporazumu, ali specifično v zvezi z razhajanji na delovnem in socialnem področju ter pri varstvu okolja ali podnebja ali glede nadzora subvencij, — protiukrepe v skladu s Sporazumom o trgovini in sodelovanju (v odziv na ukrepe za uravnoteženje v skladu s členom 411 Sporazuma o trgovini in sodelovanju), — zaščitne ukrepe v skladu s Sporazumom o izstopu (če uporaba Protokola o Irski/Severni Irski privede do resnih gospodarskih, družbenih ali okoljskih težav, ki se bodo verjetno nadaljevale, ali do preusmeritve trgovine) ter v skladu s Sporazumom o trgovini in sodelovanju (v primeru resnih sektorskih ali regionalnih gospodarskih, družbenih ali okoljskih težav, ki bi bile lahko dolgotrajnejše), — opustitev obveznosti iz Sporazuma o trgovini in sodelovanju v primeru kršitev ali neizpolnjevanja nekaterih pogojev, zlasti glede blagovne menjave, zračnega prevoza, cestnega prometa, ribištva in programov Unije, ali če Združeno kraljestvo ne plača svojega finančnega prispevka ali če uvede bistvene spremembe določenih začetnih pogojev.
4.7

EESO meni, da so programi in instrumenti EU v podporo RTRI, opisani v okviru 2 (na straneh 7 in 9) kažipota, zapleteni in slabo usklajeni. Zato jih je treba v korist prejemnikov poenostaviti in racionalizirati. Predlaga se vzpostavitev spletne enotne vstopne točke za mala in srednja podjetja ter zagonska podjetja. Tako imenovani spletni kotiček za mala in srednja podjetja EU, ki se bo v pilotni fazi uporabljal za mala in srednja podjetja s področja obrambe in varnosti, bi omogočil vnašanje vnaprej določenih podatkov in pridobitev začetne ocene najprimernejših programov za javno pomoč na ravni EU.
Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES glede podaljšanja obdobja uporabe neobveznega mehanizma obrnjene davčne obveznosti za dobave določenega blaga in opravljanje določenih storitev, dovzetnih za goljufije, ter mehanizma za hiter odziv v primerih goljufij na področju DDV

(COM(2022) 39 final – 2022/0027(CNS))

(2022/C 290/25)

Zaprosilo Svet Evropske unije, 28. 2. 2022 Pravna podlaga Člen 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 23. 3. 2022 Plenarno zasedanje št. 568 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 194/1/4

Odbor se strinja z vsebino Predloga direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES glede podaljšanja obdobja uporabe neobveznega mehanizma obrnjene davčne obveznosti za dobave določenega blaga in opravljanje določenih storitev, dovzetnih za goljufije, ter mehanizma za hiter odziv v primerih goljufij na področju DDV in nima nobenih pripomb, zato je na 568. plenarnem zasedanju 23. in 24. marca 2022 (seja z dne 23. marca) s 196 glasovi za, 1 glasom proti in 4 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.
3.3

EESO pozdravlja predlog Komisije, naj se uvedejo preostali deli standardov Basel III, ki so namenjeni omejitvi tveganja regulativne arbitraže ter vzpostavljanju zaupanja in predvidljivosti za vlagatelje in regulatorje. Priznava, da EU potrebuje pravila za soočanje z izzivi (povezani z okrevanjem, podnebjem in digitalizacijo), posebnimi značilnostmi (bančni krediti so daleč največji kanal za financiranje gospodarstva EU) in cilji Evropske unije (unija kapitalskih trgov in zeleni dogovor). Po drugi strani pa je nujno, da evropski državljani in davkoplačevalci niso izpostavljeni večjim tveganjem krize na finančnih trgih, zato je treba doseči ustrezno ravnovesje med navedenimi izzivi ter vsebino in diskrecijskimi pravicami standardov Basel III. ESSO zato poziva Komisijo, naj oceni še druge posebne značilnosti evropskih bank in s tem povezan vpliv nanje in na gospodarstvo EU, da bo v zakonodajnih predlogih zagotovila ustrezno ravnovesje med doslednim izvajanjem standardov Basel III, uveljavljanjem nacionalnih diskrecijskih pravic, ki jih ti standardi zagotavljajo, in potrebo po predložitvi prilagoditev, ki odražajo posebnosti gospodarstva in bank EU.
1.4

EESO poleg tega poziva k participativnemu pristopu k procesu načrtovanja in meni, da lahko le vključevanje vseh zainteresiranih strani na področju prevoza v mestih privede do sprememb v želeno smer. Zato pozitivno ocenjuje predlog o spremembi sestave skupine strokovnjakov za mobilnost v mestih in o tem, da bi v njej lahko sodelovale tudi osebe, ki ne delajo v javni upravi. Predlaga, naj se njena sestava razširi, da bodo vanjo vključeni predstavniki raznih družbenih skupin in okolij, zlasti mladi, in izraža željo, da bi sodeloval pri njenem delu. Hkrati meni, da lahko takšen pristop prispeva k spodbujanju načrtov za trajnostno mobilnost v mestih in za trajnostno mestno logistiko. Opozoriti želi tudi na pomen dejavnosti za ozaveščanje potnikov in podjetij o ponudbi na področju mobilnosti in logistike v mestih, zlasti o optimizirani uporabi avtomobilov. Izjemno pomembna sta tudi izobraževanje in obsežno sodelovanje med različnimi institucijami in organizacijami.
3.18

Z industrijskimi politikami na ravni EU in nacionalni ravni bi bilo treba obravnavati izzive, povezane s prizadevanji za razogljičenje. Industriji in delavcem moramo pomagati pri prehodu na nizkoogljično gospodarstvo, zlasti v sektorjih, v katerih je težko zmanjšati emisije in ki so izpostavljeni mednarodni konkurenci, kot so energetsko intenzivne panoge in kmetijstvo. Zato je treba uvesti ukrepe, s katerimi bi učinkovito preprečili tveganje preselitve proizvodnje in uvažanja ogljično intenzivnega blaga. Če tretje države ne bodo zavezane enakovrednim ciljem, bo zaradi večjih podnebnih ambicij EU potrebna boljša zaščita pred selitvijo virov CO 2 . To bo potrebno ne samo za ohranitev industrijske konkurenčnosti in boj proti nepošteni konkurenci, temveč tudi za zagotovitev okoljske celovitosti in družbene sprejemljivosti podnebne politike EU.
4.6

EESO meni, da bi bilo treba deliti tudi tematske osi, opredeljene v fazi sooblikovanja, in sicer obujanje vezi z naravo, povrnitev občutka pripadnosti, prednostna obravnava ljudi, ki to najbolj potrebujejo, z rešitvami, ki so cenovno ugodne za vse in dostopne vsem, zlasti na področju stanovanj, ter dolgoročno razmišljanje in upoštevanje življenjskega kroga v industrijskih ekosistemih ter življenjske dobe stavb in stanovanj.
4.3.1

EESO se zavzema za vključevanje dejavnikov trajnosti v obvladovanje tveganj v finančnem sektorju. To je edini način za prekinitev začaranega kroga, v katerem finančna podjetja financirajo podnebju škodljive dejavnosti. Podnebne spremembe za banke in zavarovalnice pomenijo veliko tveganje, vplivajo pa tudi na finančni sektor kot celoto in celo ogrožajo splošno finančno stabilnost. V zvezi s tem EESO svari pred napačnim razumevanjem vloge finančnega sektorja kot izvršilnega organa, ki zastavlja cilje glede trajnosti v splošnem interesu. A podnebna tveganja je zaradi obsežnosti, novosti in negotovosti težko natančno količinsko opredeliti. To pa nikakor ne sme voditi do zamud pri konkretnih ukrepih, saj bi se s tem problem le še poslabšal. Na splošno je potreben hiter in preudaren pristop, da se preprečijo pretresi. Podlaga za to mora biti taksonomija EU.
3.1.5

V okvirni direktivi EU o vodah je priznano, da „voda ni kot ostali tržni proizvodi, ampak je dediščina, ki jo je treba varovati, braniti in obravnavati kot tako“. Za zagotovitev in izboljšanje dostopa do vode in sanitarne ureditve so bistveni trije elementi, in sicer kakovost, dostopnost in cenovna sprejemljivost. EU je prispevala k zagotavljanju dostopa do pitne vode in sanitarne ureditve za prebivalstvo svojih držav članic z dvema obsežnima vrstama ukrepov. Najprej je določila ambiciozne standarde kakovosti vode, ki zagotavljajo visoko raven varstva javnega zdravja in okolja. Nato je financirala razvoj in izboljšanje vodne infrastrukture v državah članicah, s čimer je prispevala k izboljšanju kakovosti storitev za rabo vode in fizičnega dostopa do njih. V najbolj oddaljenih francoskih regijah ukrepov EU zaenkrat še ni čutiti, saj so težave, s katerimi se srečuje njihovo prebivalstvo pri dostopu do vode, še vedno osamljen primer v Evropi.
C 105/148

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o enotnih postopkih kontrol cestnega prevoza nevarnega blaga

(COM(2021) 483 final – 2021/0275 (COD))

(2022/C 105/23)

Zaprosili Evropski parlament, 13. 9. 2021 Svet Evropske unije, 24. 9. 2021 Pravna podlaga člena 91 in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 20. 10. 2021 Št. plenarnega zasedanja 564 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 219/0/1

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 564. plenarnem zasedanju 20. in 21. oktobra 2021 (seja 20. oktobra) z 219 glasovi za in 1 vzdržanim glasom sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.
5.3

Pandemija COVID-19 je izpostavila splošno naravo kriznih razmer in njihov vpliv na vse družbene podsisteme. Zato je zlasti pomembno, da so sistemi socialne politike primerni in bolj vključujoči, da bi pomagali tistim, ki so marginalizirani in živijo v posebno težkih razmerah.
4.10

S čedalje večjim deležem zemljišč z ekološkim kmetovanjem se bodo pojavljali tudi novi izzivi. V povezavi z napredujočimi podnebnimi spremembami bi morali skrbno spremljati pojav škodljivcev in bolezni rastlin. Potrebna so zadostna sredstva za uporabne raziskave, da bi vzgojili sorte, primerne za ekološko kmetovanje, ter razvili učinkovite ukrepe za varstvo rastlin in inovativne rešitve. Pri tem EESO poudarja, da je treba ohraniti prost dostop do sort in semen.