Nova agenda EU-ZDA za globalne spremembe

1.Uvod

Odnos med Evropsko unijo in Združenimi državami je edinstven in temelji na skupni zgodovini, skupnih vrednotah in skupnih interesih. Čezatlantsko partnerstvo se je razvilo iz skupne želje po miru, napredku in blaginji. Po drugi svetovni vojni je Marshallov načrt pomagal obnoviti evropske skupnosti in gospodarstva. Organizacija Severnoatlantske pogodbe (NATO) je zagotovila našo kolektivno varnost. Evropa in ZDA sta skupaj pomagali oblikovati in zgraditi večstranski sistem za reševanje svetovnih izzivov, ki temelji na pravilih. Za ljudi na obeh straneh Atlantika so čezatlantske vezi bistveni element naših družb, identitet, gospodarstev in osebnih življenj.

Naša skupna globalna moč in vpliv ostajata brez primere. Skupaj štejemo skoraj milijardo ljudi in predstavljamo največja bloka naprednih demokracij. Ustvarimo približno tretjino svetovnega BDP in trgovine ter 60 % neposrednih tujih naložb. Gostota in odprtost čezatlantske trgovine in naložb ustvarjata milijone delovnih mest in oblikujeta velik del svetovnega gospodarstva. Zmožni smo oblikovati predpise in standarde, ki jih prevzemajo tudi drugod po svetu. EU in Združene države sta glavni gonilni sili inovacij in svetovni raziskovalni velesili, ki razvijata tehnologijo od 5G do cepiv.

Ta združena moč in vpliv sta nepogrešljiva za utrditev globalnega sodelovanja v 21. stoletju – bodisi na področju zdravja, varnosti, podnebja, trgovine in tehnologije bodisi v zvezi z večstransko ureditvijo, ki temelji na pravilih. Naše skupne zaveze so bistvenega pomena v svetu, kjer si avtoritarne sile prizadevajo spodkopati demokracijo, agresivni akterji poskušajo destabilizirati regije in institucije, zaprta gospodarstva pa izkoriščajo odprtost, od katere so odvisne naše družbe.

V trenutku, ko je ta potreba po sodelovanju postala še toliko pomembnejša, sta postala pomembnejša tudi ohranjanje in obnova čezatlantskega partnerstva. V zadnjih letih so naš odnos preizkušale spremembe geopolitične moči, dvostranske napetosti in zatekanja k enostranskim politikam.

Z ameriško administracijo pod vodstvom novoizvoljenega predsednika, odločnejšo Evropo in potrebo po oblikovanju pokoronskega sveta imamo enkratno priložnost, da oblikujemo novo čezatlantsko agendo za globalno sodelovanje, ki bo temeljila na naših skupnih vrednotah, interesih in globalnem vplivu. To bi moral biti temelj novega globalnega zavezništva podobno mislečih partnerjev. Nastopil je čas, ko imata prihodnja ameriška administracija in EU skupne poglede in prednostne naloge na svojih domačih in mednarodnih agendah.

Pri oblikovanju te nove agende se ne bi smeli nostalgično ozirati za globalno ureditvijo iz zadnjih desetletij ali čezatlantskim partnerstvom preteklih generacij. ZDA in EU sta se spremenili, prav tako pa tudi dinamika moči ter geopolitična in tehnološka realnost.

Poleg tega se ne smemo ujeti v past lažnih razprav, katerih namen je nasprotovati močnejši Evropi in močnejšemu čezatlantskemu partnerstvu. Združena, zmogljiva in neodvisna EU je dobra za Evropo, za čezatlantsko partnerstvo in za večstranski sistem, ki se medsebojno krepijo, ne pa izključujejo.

V tem duhu EU predstavlja predlog za novo, v prihodnost usmerjeno čezatlantsko agendo za globalno sodelovanje, osredotočeno na področja, na katerih se naši interesi zbližujejo, na katerih lahko najbolje izkoristimo svoj kolektivni vpliv in na katerih je potrebna vodilna vloga v svetu.

Vodilna načela nove čezatlantske agende ·Čezatlantsko partnerstvo bi si moralo prizadevati za razvoj skupnih globalnih dobrin, s čimer bi se zagotovila trdna podlaga za močnejše večstransko ukrepanje in institucije. Podprlo bo pridružitev vseh podobno mislečih partnerjev. ·EU in ZDA bi morali zagovarjati skupne interese in izkoristiti svojo kolektivno moč, da bi dosegli rezultate na področju naših strateških prednostnih nalog. ·Vedno bi morali iskati rešitve, ki spoštujejo naše skupne vrednote pravičnosti, odprtosti in konkurence, tudi kadar prihaja do dvostranskih razhajanj.

2.Skupna prizadevanja za bolj zdrav svet – COVID-19 in širše

Kratkoročno ni večje potrebe po globalnem sodelovanju kot pri boju proti virusu, ki še vedno povzroča ogromno škodo na osebni, družbeni in gospodarski ravni na obeh straneh Atlantika in po svetu. Skupni cilj človeštva je, da se zavarujejo življenja in možnosti preživljanja ter se čim prej ponovno odprejo naša gospodarstva in družbe.

Za premagovanje te pandemije je potrebno vodstvo, EU pa je že od samega začetka na čelu globalnega odziva. V sodelovanju s Svetovno zdravstveno organizacijo in civilno družbo je združila 40 držav s ciljem zbrati več kot 16 milijard EUR za razvoj in pravično razdelitev testov, zdravljenj in cepiv prek pospeševalnika dostopa do orodij za boj proti COVID-19 (ACT-A).

EU poziva ZDA, naj se pridruži globalnemu odzivu in njegovemu stebru za cepiva, tj. instrumentu COVAX. Cilj je zagotoviti, da se varna cepiva pravično porazdelijo v več kot 180 sodelujočih držav, ne glede na to, kje se nahajajo in koliko lahko finančno prispevajo. Do konca naslednjega leta naj bi bili na voljo 2 milijardi odmerkov, do katerih bi imele države z nizkimi in srednjimi dohodki enak dostop kot države z visokimi dohodki. ZDA bi s sodelovanjem in finančnim prispevkom za instrument COVAX poslale močno sporočilo, pomagale bi zapolniti vrzel v financiranju in izboljšati naše kolektivne možnosti za uspeh.

Z zavedanjem, da cepljenje rešuje življenja, bi morali EU in ZDA tudi združiti moči pri oblikovanju odpornih, pravičnih in celovitih logističnih mrež za distribucijo cepiv in medicinsko opremo po vsem svetu. EU tudi poziva ZDA, naj se pridružijo pobudi za trgovino in zdravje v okviru Svetovne trgovinske organizacije (STO), da bi se nemudoma olajšalo trgovino z osnovnim medicinskim blagom in zdravstvenimi izdelki.

Dolgoročno bi se morali EU in ZDA skupaj učiti iz izkušenj, pridobljenih v tej pandemiji, in tesneje sodelovati na področjih preprečevanja, pripravljenosti in odzivanja. To bi lahko vključevalo izboljšanje izmenjave podatkov in znanja, sisteme zgodnjega opozarjanja in ustvarjanje zalog ključne medicinske opreme. Naše zadevne agencije za zdravila, preprečevanje in obvladovanje bolezni ter biomedicinske raziskave bi se morale usklajevati, da bi se zagotovila skladno čezatlantsko stališče in pretok informacij.

V tem duhu EU predlaga sodelovanje pri oblikovanju priročnika za pripravljenost in odzivanje na pandemijo. To bi lahko vključevalo tesno usklajevanje načrtov pripravljenosti, kriznih protokolov in namenskih sredstev za reševanje prihodnjih izrednih razmer. EU je prav tako pripravljena sodelovati z ZDA pri krepitvi Svetovne zdravstvene organizacije ter oblikovanju in izvedbi skupnega predloga reforme za okrepitev njene neodvisnosti, preglednosti, odgovornosti in učinkovitosti.