RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA  
z dne 10. maja 2012  
s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja prora čuna osmega, devetega in 
desetega Evropskega razvojnega sklada za prora čunsko leto 2010  
EVROPSKI PARLAMENT,  
— ob upoštevanju poro čila Komisije o nadaljnjem ukrepanju na podlagi sklepov o razrešnicah za leto 2009 
(COM(2011) 736) in delovnih dokumentov služb Komisije, ki sta priložena temu poro čilu (SEC(2011) 
1350 in SEC(2011) 1351),  
— ob upoštevanju bilanc stanj in ra čunov osmega, devetega in desetega Evropskega razvojnega sklada za 
finan čno leto 2010 (COM(2011) 471 – C7-0273/2011),  
— ob upoštevanju letnega poro čila Komisije z dne 27. aprila 2011 o finan čnem poslovodenju osmega, 
devetega in desetega Evropskega razvojnega sklada v letu 2010,  
— ob upoštevanju finan čnih informacij o evropskih razvojnih skladih (COM(2011) 334),  
— ob upoštevanju letnega poro čila Ra čunskega sodiš ča o dejavnostih, financiranih iz osmega, devetega in 
desetega Evropskega razvojnega sklada, za prora čunsko leto 2010 skupaj z odgovori Komisije (  1 ) in ob 
upoštevanju posebnih poro čil Ra čunskega sodiš ča, 
— ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (  2 ) ra čunovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi 
povezanih transakcij, ki jo je predložilo Ra čunsko sodiš če v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju 
Evropske unije,  
— ob upoštevanju priporo čil Sveta z dne 21. februarja 2012 o podelitvi razrešnice Komisiji glede izvrše ­
vanja nalog Evropskega razvojnega sklada za prora čunsko leto 2010 (05458/2012 – C7-0047/2012, 
05459/2012 – C7-0048/2012, 05460/2012 – C7-0049/2012),  
— ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami na eni strani 
in Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani, podpisanega v Cotonouju dne 
23. junija 2000 (  3 ) in spremenjenega v Luksemburgu 25. junija 2005 (  4 ), 
— ob upoštevanju Sklepa Sveta 2001/822/ES z dne 27. novembra 2001 o pridružitvi čezmorskih držav in 
ozemelj Evropski skupnosti (Sklep o pridružitvi čezmorskih držav) (  5 ), ki je bil spremenjen s Sklepom 
Sveta 2007/249/ES (  6 ), 
— ob upoštevanju člena 33 Notranjega sporazuma z dne 20. decembra 1995 med predstavniki vlad držav 
članic v Svetu o financiranju in upravljanju pomo či Skupnosti v okviru drugega finan čnega protokola k 
četrti Konvenciji AKP-ES (  7 ),SL 17.10.2012 Uradni list Evropske unije L 286/125  
( 1 ) UL C 326, 10.11.2011, str. 251.  
( 2 ) UL C 326, 10.11.2011, str. 262.  
( 3 ) UL L 317, 15.12.2000, str. 3.  
( 4 ) UL L 287, 28.10.2005, str. 4.  
( 5 ) UL L 314, 30.11.2001, str. 1, in UL L 324, 7.12.2001, str. 1.  
( 6 ) UL L 109, 26.4.2007, str. 33.  
( 7 ) UL L 156, 29.5.1998, str. 108.
— ob upoštevanju člena 32 Notranjega sporazuma z dne 18. septembra 2000 med predstavniki vlad držav 
članic v Svetu o financiranju in upravljanju pomo či Skupnosti na podlagi finan čnega protokola k 
Sporazumu o partnerstvu med afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami ter Evropsko skupnostjo 
in njenimi državami članicami, podpisanem v Cotonouju (Benin) 23. junija 2000, in o dodelitvi finan čne 
pomo či za čezmorske države in ozemlja, za katere se uporablja četrti del Pogodbe ES (  1 ), 
— o upoštevanju svojih resolucij z dne 5. julija 2011 o pove čanju u činka razvojne politike EU (  2 ) in o 
prihodnosti prora čunske podpore EU državam v razvoju (  3 ), 
— ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. maja 2008 o ukrepih po Pariški deklaraciji iz leta 2005 o 
učinkovitosti pomo či ( 4 ), 
— ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. septembra 2006 z naslovom „Ve č in bolje sodelovanje: paket 
o u činkoviti pomo či EU za leto 2006“ (  5 ), 
— ob upoštevanju poro čila odbora za razvojno pomo č Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj 
(OECD) o u činkovitosti pomo či, ki je poro čilo o napredku pri izvajanju Pariške deklaracije iz junija 
2009,  
— ob upoštevanju soglasja iz Tunisa z naslovom „U činkovitemu razvoju naproti“ z dne 4. in 5. novembra 
2010, ki je afriška agenda za u činkovit razvoj,  
— ob upoštevanju kon čnega dokumenta sre čanja Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj na 
visoki ravni o u činkovitosti pomo či v Busanu decembra 2011,  
— ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,  
— ob upoštevanju člena 74 finan čne uredbe z dne 16. junija 1998, ki velja za sodelovanje pri financiranju 
razvoja v okviru četrte Konvencije AKP-ES (  6 ), 
— ob upoštevanju člena 119 finan čne uredbe z dne 27. marca 2003, ki velja za deveti Evropski razvojni 
sklad (  7 ), 
— ob upoštevanju člena 142 Uredbe Sveta (ES) št. 215/2008 z dne 18. februarja 2008 o finan čni uredbi, ki 
se uporablja za 10. Evropski razvojni sklad (  8 ), 
— ob upoštevanju člena 76 in tretje alinee člena 77 ter Priloge VI Poslovnika,  
— ob upoštevanju poro čila Odbora za prora čunski nadzor in mnenja Odbora za razvoj (A7-0100/2012),  
A. ker je glavni cilj Sporazuma iz Cotonouja, kot okvira odnosov Unije z afriškimi, karibskimi in pacifi ­ 
škimi državami (državami AKP) in čezmorskimi državami in ozemlji ( ČDO), zmanjšati in na koncu 
izkoreniniti revš čino, v skladu s cilji trajnostnega razvoja in postopne vklju čitve držav AKP in ČDO v 
svetovno gospodarstvo,SL L 286/126 Uradni list Evropske unije 17.10.2012  
( 1 ) UL L 317, 15.12.2000, str. 355.  
( 2 ) Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0320.  
( 3 ) Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0317.  
( 4 ) UL C 279 E, 19.11.2009, str. 100.  
( 5 ) UL C 306 E, 15.12.2006, str. 373.  
( 6 ) UL L 191, 7.7.1998, str. 53.  
( 7 ) UL L 83, 1.4.2003, str. 1.  
( 8 ) UL L 78, 19.3.2008, str. 1.
B. ker je Evropski razvojni sklad (ERS) najpomembnejši finan čni instrument Unije za razvojno sodelovanje 
z državami AKP,  
C. ker je Komisija kljub ve čkratnih zahtevam Parlamenta po vklju čitvi ERS v prora čun v svojem sporo čilu 
z dne 29. junija 2011 „Prora čun za strategijo Evropa 2020“ (COM(2011) 500) predlagala, naj ta sklad v 
obdobju 2014–2020 ostane izven prora čuna Unije, kar pomeni, da se sklad tudi v prihodnje ne bo 
izvajal s splošno finan čno uredbo, marve č po posebnih finan čnih pravilih,  
D. ker se celotni znesek pomo či, ki se izvaja preko ERS precej pove čuje, saj je bil znesek pomo či desetega 
ERS za obdobje 2008–2013 dolo čen na 22 682 000 000 EUR, kar pomeni 37-odstotno nominalno 
letno pove čanje v primerjavi s finan čnimi dodelitvami v okviru devetega ERS in ker so kljub podvojitvi 
izpla čil ERS v obdobju od 2000 do 2010 še vedno težave z absorpcijskimi spodobnostmi,  
E. ker je Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD), ki si s Komisijo deli odgovornost za upravljanje 
evropske razvojne pomo či, leto po svoji ustanovitvi deležna kritik zaradi neu činkovitosti ter resnih 
strukturnih in prehodnih težav v delegacijah Unije,  
F. ker se okolje razvojne pomo či stalno razvija in ker je razvojna pomo č del ve čjega okvira, v katerem so 
trgovina, nakazila in drugi viri prihodkov danes bolj pomembni kot izpla čila uradne razvojne pomo či 
mnogim državam v razvoju,  
G. ker sta preglednost in odgovornost med donatorskimi državami in partnerskimi državami ter med 
partnersko državo in njenimi državljani nujna pogoja za u činkovito pomo č; ker so se donatorske in 
partnerske države v Pariški deklaraciji in v na črtu ukrepov iz Akre o u činkovitosti pomo či dogovorile, 
da bodo pravo časno zagotovile podrobne informacije o sedanjih in prihodnjih tokovih pomo či, da bi 
državam v razvoju omogo čile natan čnejšo pripravo prora čunov in natan čnejšo revizijo ra čunovodskih 
izkazov,  
H. ker se razvojna pomo č pogosto nudi v okviru šibkih državnih institucij, visoke stopnje korupcije in 
nezadostnih sistemov notranje kontrole v državi prejemnici in ker je revizija prora čuna Unije za razvoj 
zato posebej pomembna,  
I. ker je bilo leto 2010 tudi zaradi svetovne finan čne dolžniške krize, naraš čajo čih cen hrane in potresa na 
Haitiju leto velikih izzivov svetovnemu razvojnemu sodelovanju,  
1. opominja, da se ERS uresni čuje s projekti in prora čunsko podporo, pri čemer se je v letu 2010 66 % 
finan čnih sredstev steklo v projekte, 34 % pa je bilo dodeljenih prek prora čunske podpore; opominja, 
da je leta 2010 49 % pla čil iz ERS upravljalo centralizirano upravljanje, kar pomeni, da je Komisija 
neposredno izvedla dejavnosti pomo či, 11 % pla čil pa je bilo izvedenih s skupnim upravljanjem, tj. 
preko mednarodnih organizacij, kot sta Organizacija Združenih narodov in Svetovna banka; 40 % pla čil 
je bilo upravljanih v okviru decentraliziranega upravljanja, kar pomeni, da je Komisija upravljanje 
nekaterih nalog zaupala organom držav upravi čenk;  
2. z zadovoljstvom ugotavlja, da so bruto pla čila dosegla doslej najvišjo raven, stopnja obveznosti pa na 
polovici obdobja desetega ERS znaša skoraj 50 %, kar pomeni, da bo mogo če uresni čiti cilj, da se 
obveznosti za celotni deseti sklad prevzamejo do konca leta 2013; je kljub temu zaskrbljen zaradi zelo 
nizkih stopenj obveznosti v regionalnem prora čunu (20 %) in prora čunu za čezmorske države in 
ozemlja (3 %) na polovici obdobja desetega ERS; poziva Komisijo, naj nemudoma pospeši izvajanje 
regionalnih okvirnih programov ter programov za čezmorske države in ozemlja;  
3. ponovno izraža svojo zaskrbljenost, ker Parlament nima enakih pravic pregleda nad delovanjem Evrop ­
skega razvojnega sklada kot nad preostalimi instrumenti pomo či, kot je Instrument za razvojno sode ­
lovanje; poziva Komisijo, naj predloži konkretne predloge za izboljšanje parlamentarnega demokrati ­ 
čnega nadzora nad ERS z uskladitvijo z Instrumentom za razvojno sodelovanje; poudarja tudi, da je 
pomembno, da Skupna parlamentarna skupš čina AKP-EU nadzira Evropski razvojni sklad;SL 17.10.2012 Uradni list Evropske unije L 286/127
Vklju čitev ERS v prora čun 
4. ponovno izraža podporo vklju čitvi ERS v prora čun; je trdno prepri čan, da je to nujen korak h krepitvi 
demokrati čnega nadzora, odgovornosti in preglednosti financiranja ter zagotavljanju ve čje povezanosti 
politike Unije glede držav AKP; poudarja, da bi vklju čitev v prora čun zmanjšala stroške poslov in 
poenostavila zahteve glede poro čanja in ra čunovodske zahteve, saj bi pomenila zgolj en nabor upravnih 
pravil in struktur odlo čanja namesto dveh; pri čakuje, da bo Komisija zagotovila, da vklju čitev v 
prora čun ne bo izvedena na ra čun izgube predvidljivosti financiranja držav AKP;  
5. mo čno obžaluje, da Komisija v svojem sporo čilu „Prora čun za strategijo Evropa 2020“ ni predlagala 
vklju čitve ERS v prora čun Unije v finan čnem okviru Unije za obdobje 2014–2020; vztraja, da je ERS 
treba čim prej vklju čiti v prora čun Unije in najkasneje do leta 2020, ko se izte če Sporazum iz 
Cotonouja; mo čno spodbuja Komisijo, naj nemudoma pripravi vklju čitev sodelovanja z državami 
AKP v prora čun; 
6. poziva Svet in države članice, naj sprejmejo predlog Komisije in pristanejo na to, da se ERS od leta 
2020 dalje v celoti vklju či v prora čun Unije; meni, da bi morali ta ukrep že davno sprejeti; od Komisije 
pri čakuje, da bo to obvezo spoštovala in da bo sprejela vse potrebne ukrepe za za četek priprav na 
vklju čitev ERS v prora čun; 
7. poudarja, da vklju čitev ERS v prora čun Unije ne pomeni, da se lahko zmanjša skupna poraba za 
razvojno sodelovanje;  
Izjava o zanesljivosti  
Zanesljivost ra čunovodskih izkazov  
8. pozdravlja mnenje Ra čunskega sodiš ča, da letni ra čunovodski izkazi osmega, devetega in desetega ERS v 
vseh pomembnih vidikih ustrezno prikazujejo njegov finan čni položaj na dan 31. decembra 2010;  
9. opozarja na mnenje Ra čunskega sodiš ča, da so napake pri kodiranju še vedno zelo pogoste; je sezna ­
njen z ugotovitvijo Ra čunskega sodiš ča, da bi te napake, kljub temu, da niso bistveno vplivale na letne 
ra čunovodske izkaze za leto 2010, utegnile vplivati na zanesljivost podatkov o finan čnem poslovodenju 
urada EuropeAid;  
10. je seznanjen z akcijskim na črtom urada EuropeAid, katerega cilj je izboljšati kakovost informacij o 
pogodbah v svojem sistemu za upravljanje informacij in ra čunovodstvo (CRIS), in z ra čunovodsko 
pobudo, s katero naj bi uporabnikom pomagali pravilno kodirati in razvrstiti ra čunovodske podatke; 
pri čakuje za četek pregleda revizijskega modula CRIS v letu 2012; poziva Komisijo, naj pristojnim 
parlamentarnim odborom poro ča, ali so se stalne napake pri kodiranju zmanjšale po pri čakovanjih 
in ali je prišlo do nadaljnjega izboljšanja kakovosti pri vnašanju podatkov;  
11. z zadovoljstvom ugotavlja, da je uvedba novega ra čunovodstva na podlagi nastanka poslovnih 
dogodkov (ABAC-EDF) prakti čno kon čana; ugotavlja, da novi ra čunovodski sistem krepi ra čunovodsko 
okolje in izboljšuje kakovost kodiranja;  
Pravilnost transakcij  
12. z zadovoljstvom ugotavlja, da glede na podatke Ra čunskega sodiš ča v povezavi s prihodki in sredstvi za 
prevzem obveznosti ni pomembnih napak, vendar je zelo zaskrbljen zaradi precej pogostih koli činsko 
neopredeljivih napak, ki vplivajo na prevzete obveznosti glede skladnosti s pravili za razpise in 
zakonsko predpisane roke za podpis pogodb;SL L 286/128 Uradni list Evropske unije 17.10.2012
13. je zaskrbljen, da po mnenju Ra čunskega sodiš ča o zakonitosti in pravilnosti pla čil, povezanih z ra čuni, 
nastajajo pri pla čilih pomembne napake; opozarja, da je po ocenah Ra čunskega sodiš ča najverjetnejša 
stopnja napake za pla čila iz osmega, devetega in desetega ERS 3,4 %, kar je nad 2-odstotnim pragom 
pomembnosti, in da so bile koli činsko opredeljive in koli činsko neopredeljive napake ugotovljene pri 
vseh vrstah projektov, razen pri pogodbah o dobavi blaga;  
14. ugotavlja, da so ostale glavne vrste koli činsko opredeljivih napak, odkritih pri pla čilih za projekte, 
naslednje: (a) to čnost: ra čunske napake, (b) pojavnost: ni ra čunov ali drugih dokazil za opravljene 
storitve ali dobavljeno blago, (c) upravi čenost: odhodki so nastali zunaj obdobja izvajanja ali pa so 
se nanašali na postavke, ki niso bile predvidene v pogodbi, neupravi čena pla čila DDV ali neuporaba 
predpisanih kazni;  
15. je še posebej zaskrbljen zaradi ve čjega števila slabo vodenih projektov v letu 2010 (12,6 % v primerjavi 
z 11 % v letu 2009) (  1 ) in še vedno velike pogostosti napak pri prevzemanju obveznosti v okviru 
decentraliziranega upravljanja;  
16. obžaluje še vedno zelo pogoste koli činsko neopredeljive napake, ki vplivajo na pla čila; ugotavlja, da so 
bile koli činsko neopredeljive napake povezane zlasti z jamstvi za dobro izvedbo pogodbenih obvezno ­
sti, neskladnostjo s postopki odobritve in postopki za dodelitev pogodb za upravne odhodke, pomanj ­
kljivo podporno dokumentacijo in nedoslednostjo pogodbenih predpisov;  
17. je seznanjen s tem, da po mnenju Komisije koli činsko neopredeljive napake niso imele nobenega 
finan čnega vpliva; ugotavlja, da je urad EuropeAid bistveno okrepil zagotavljanje spletnega usposa ­
bljanja ter seminarjev pred prevzemom delovnega mesta za novo imenovane vodje enot itd., kot 
strategijo za zmanjšanje koli činsko neopredeljivih napak; od Komisije pri čakuje, da bo prikazala, ali 
je to pripeljalo do zmanjšanja števila koli činsko neopredeljivih napak; poziva Komisijo, naj okrepi 
predhodne kontrole, da bi prepre čila koli činsko neopredeljive napake in morebitne izgube, ki nastajajo 
zaradi nespoštovanja pravil o ban čnih garancijah;  
Preostale napake  
18. spominja, da urad EuropeAid še ni razvil klju čnega kazalnika za ocenjeni finan čni u činek preostalih 
napak po izvedbi vseh predhodnih in transakcijskih naknadnih kontrol; je seznanjen s trditvijo Komi ­
sije, po kateri je njena neto stopnja preostalih napak nižja od ocene Ra čunskega sodiš ča; opozarja na 
mnenje Ra čunskega sodiš ča, ki pravi, da revizija Ra čunskega sodiš ča ne potrjuje trditve generalnega 
direktorja urada EuropeAid, da je pridobil razumno zagotovilo, da v pla čilih, ki jih je izvedel ta urad iz 
ERS, najverjetneje ni bilo pomembnih napak;  
19. obžaluje pomanjkanje kompatibilnosti med oceno najverjetnejše stopnje napake Ra čunskega sodiš ča, ki 
temelji na letnem pristopu Ra čunskega sodiš ča, in sedanjo metodologijo na eni strani ter prakso 
Komisije, po kateri se sklicuje na neto stopnjo preostalih napak, ki zajemajo ve č kot eno leto, na 
drugi strani; meni, da pristop, ki temelji na stopnji preostalih napak, v svoji sedanji obliki ne zagotavlja 
primerljivih podatkov z letnim postopkom podelitve razrešnice; z zadovoljstvom ugotavlja, da se 
Komisija strinja z Ra čunskim sodiš čem, da je treba poiskati dodatne koli činsko opredeljive dokaze; 
poziva Komisijo, naj v dolo čenem roku, tj. do leta 2013, zaklju či proces oblikovanja klju čnih kazal ­
nikov za ocenjevanje finan čnega vpliva preostalih napak;  
Splošna ocena u činkovitosti nadzornih in kontrolnih sistemov  
20. obžaluje ugotovitev Ra čunskega sodiš ča, da so nadzorni in kontrolni sistemi ERS, ki jih upravlja 
Komisija, na splošno le delno u činkoviti; ugotavlja, da sta bila spremljanje in nadzor osrednjih služb 
urada EuropeAid u činkovita, medtem ko sta bila za delegacije Unije le delno u činkovita;SL 17.10.2012 Uradni list Evropske unije L 286/129  
( 1 ) Letno poro čilo o finan čnem poslovodenju osmega, devetega in desetega Evropskega razvojnega sklada v letu 2010, 
str. 11.
21. obžaluje, da se pomanjkljivosti nadzornih in kontrolnih sistemov delegacij Unije ponavljajo; opozarja, 
da je Ra čunsko sodiš če med drugim ugotovilo, da so bili pregledi ve čine uprav nacionalnih odredbo ­
dajalcev v državah upravi čenkah ERS slabo dokumentirani in neuspešni, da so institucionalne zmoglji ­
vosti premajhne, da primanjkuje virov in da so kadrovske menjave v delegacijah Unije pogoste; zato 
poziva, naj se institucionalne zmogljivosti uprav nacionalnih odredbodajalcev okrepijo z dodatnim 
finan čnim usposabljanjem in vodenim usmerjanjem, da se odpravi omenjene pomanjkljivosti v finan ­ 
čnem poslovodenju;  
22. ugotavlja, da so bile v zadnjih treh poro čilih Ra čunskega sodiš ča o ERS ugotovljene kadrovske omejitve 
in nezadostni človeški viri, kar lahko slabo vpliva na postopke revizije Unije; je zelo zaskrbljen zaradi te 
ponavljajo če se težave;  
23. poudarja, da je sposobno osebje v zadostnem številu nujen pogoj za u činkovito izvajanje ter visoko ­
kakovostni nadzor in spremljanje razvojne pomo či Unije; v zvezi s tem poziva Komisijo in Evropsko 
službo za zunanje delovanje, naj primerno prednostno obravnavata vidike človeških virov v svojih 
organizacijah ter stroškovno u činkovitost, da ne bi škodovali zmogljivostim delegacij za naloge sprem ­
ljanja in kontrole;  
24. je seznanjen z ugotovitvami Ra čunskega sodiš ča, da so predhodne kontrole, ki jih izvajajo odredboda ­
jalci v osrednjih službah urada EuropeAid in delegacijah Unije, zgolj delno u činkovite; opominja, da se 
urad EuropeAid pri predhodnih kontrolah v veliki meri zanaša na potrdila zunanjih nadzornikov ali na 
zunanje revizije in preverjanja odhodkov; obžaluje, da je zaradi velike pogostosti napak, ki jih je 
ugotovilo Ra čunsko sodiš če, zagotovilo, ki ga je mogo če pridobiti iz njih, omejeno; ugotavlja, da je 
Komisija za rešitev tega vprašanja uvedla obvezne standarde revizijskih pooblastil za revizorje;  
25. z zadovoljstvom ugotavlja, da je po ugotovitvah kontrolno okolje centralnih sistemov urada EuropeAid 
in delegacij Unije, u činkovito; je zaskrbljen, ker se ve čina pomanjkljivosti sistemov spremljanja in 
nadzora delegacij Unije, kot so manjkajo ča ali neustrezna dokumentacija in nepravilni postopki oddaje 
javnega naro čila, ki jih uporabljajo izvajalske organizacije, ponavlja; ugotavlja, da je bil pripravljen in 
razdeljen sklop orodij za finan čno poslovodenje za prejemnike sredstev EU za zunanje ukrepe ( Financial 
Management Toolkit for recipients of EU funds for external actions ), da bi se izboljšalo poznavanje finan čnega 
poslovodenja in pravil za upravi čenost v izvajalskih organizacijah;  
26. je seznanjen s tem, da si Komisija še naprej prizadeva za izboljšanje nadzornih in kontrolnih sistemov 
urada EuropeAid, pri čakuje, da bo pregled kontrolnih sistemov EuroAid (akcijski na črt za okrepljeno 
piramido upravljanja in kontrole EuropeAid), ki trenutno poteka, dal pozitivne rezultate glede odgo ­
vornosti, u činkovitosti in stroškovne u činkovitosti; poziva Komisijo, naj pristojne parlamentarne odbore 
obvesti o ukrepih, ki so bili sprejeti za odpravo zgoraj omenjenih težav;  
27. pozdravlja novo obliko letnega poro čanja delegacij o reformah upravljanja javnih financ v državah 
prejemnicah, uvedeno v juniju 2010, in delegacije poziva, naj novi okvir uporabljajo dosledno;  
28. pozdravlja ugotovitev Ra čunskega sodiš ča, da je letno poro čilo o dejavnostih jasno in pou čno, zlasti 
zato, ker sloni na koli činskih kazalnikih in podaja pošteno sliko izvajanja in rezultatov;  
29. poziva Komisijo, naj pove ča raven informacij o izvrševanju ERS na nacionalni in regionalni ravni v 
državah AKP in poskrbi za ve čjo prepoznavnost vseh dejavnosti, ki jih Unija financira v tujini;  
Naloge Komisije in Evropske službe za zunanje delovanje pri uresni čevanju razvojne pomo či 
Unije  
30. ugotavlja, da je bila Evropska služba za zunanje delovanje ustanovljena leta 2010 in da je v istem letu 
za čela delovati, ponovno izraža zaskrbljenost, da je za četna delitev nalog med Komisijo in osebjem 
Evropske službe za zunanje delovanje v delegacijah Unije povzro čila zmedo in upravi čene kritike; 
poziva k ve čji u činkovitosti evropske razvojne pomo či za odpravo razdrobljenega vodenja;SL L 286/130 Uradni list Evropske unije 17.10.2012
31. poziva Komisijo, naj spremlja dogajanje in poro ča o delovanju tega novega sistema; je seznanjen s tem, 
da se zadeve, ki jih je treba pojasniti med Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, obrav ­
navajo v „delovnem dogovoru med službami Komisije in Evropsko službo za zunanje delovanje glede 
vprašanj zunanjih odnosov“; poziva Komisijo, naj ta dokument, ko bo kon čan, posreduje pristojnim 
parlamentarnim odborom, k temu pa naj priloži še povzetek nerešenih vprašanj med Komisijo in 
Evropsko službo za zunanje delovanje ter strategijo za rešitev teh vprašanj in uradno pojasnilo glede 
morebitne prilagodljivosti pri uporabi človeških virov v delegacijah Unije;  
Prora čunska podpora  
32. opominja, da je Ra čunsko sodiš če v svojem letnem poro čilu o ERS za prora čunsko leto 2010 ugotovilo, 
da je bila pri pla čilih iz prora čunske podpore stopnja koli činsko neopredeljivih napak v letu 2010 zelo 
visoka – 35 %, tako visoka kot v letu 2009, kar kaže stalno visoko stopnjo napak pri pla čilih iz 
prora čunske podpore; ugotavlja, da je Komisija za rešitev tega vprašanja okrepila dolo čbe o usposa ­
bljanju in uvedla orodje za finan čno poslovodenje za prejemnike sredstev Unije za zunanje delovanje; 
poziva Komisijo, naj spremlja to vprašanje in poro ča, ali so se s temi ukrepi razmere izboljšale;  
33. opozarja, da Komisija prora čunsko podporo že skoraj dvajset let uporablja kot vrsto pomo či; ugotavlja, 
da so še vedno možne izboljšave v vidikih zasnove, u činkovitosti in uspešnosti izvajanja, kontrole in 
poro čanja;  
34. priznava potencialne prednosti prora čunske podpore; vendar meni, da to ni pravi odgovor na vse 
situacije; meni, da je ta vrsta pomo či smiselna le, če zagotavlja zadostno preglednost, odgovornost 
in u činkovitost;  
35. priznava prizadevanja Komisije in izboljšave, ki jih je dosegla pri dokazovanju upravi čenosti do prora ­ 
čunske podpore na bolje formaliziran in strukturiran na čin, tako da je uvedla spremenjen okvir za 
oceno napredka pri upravljanju javnih financ ali smernice o prora čunski podpori za nestabilne države 
itd.; 
36. poziva Komisijo, naj se osredoto či na u činkovitost programov, tako da rezultate primerja s kazalniki, 
naj objavi pogojnosti in kazalnike uspešnosti v državnih strateških dokumentih in naj zagotovi, da 
bodo poro čila delegacij zagotavljala strukturirano in formalizirano predstavitev napredka pri upravljanju 
javnih financ, tako da bodo jasno dolo čila merila, s katerimi naj se ocenjuje napredek, doseženi 
napredek in razloge, zakaj se program reforme morebiti ni izvedel v skladu z na črtom;  
37. pozdravlja ugotovitve Ra čunskega sodiš ča, da se je prej veliko število koli činsko neopredeljivih napak 
pri prikazovanju napredka pri upravljanju javnih financ po uvedbi spremenjenega okvira za spremljanje 
in poro čanje o napredku pri upravljanju javnih financ junija 2010 zelo zmanjšalo; poziva Komisijo, naj 
si še naprej prizadeva za trajno zmanjšanje koli činsko neopredeljivih napak;  
38. je seznanjen s sporo čilom Komisije z dne 13. oktobra 2011 z naslovom „Prihodnji pristop k prora ­ 
čunski podpori EU za tretje države“ (COM(2011) 638), ki na primer navaja, da bo Komisija uvedla 
novo merilo za upravi čenost glede preglednosti in nadzora nad prora čunom;  
39. opominja, da se v skladu s členom 25(1)(b) Uredbe (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in 
Sveta (  1 ) prora čunska podpora lahko odobri, če je upravljanje javne porabe v državi partnerici dovolj 
pregledno, zanesljivo in u činkovito; glede tega izraža zaskrbljenost zaradi nevarnosti dinami čne razlage 
Komisije v zvezi z merili za upravi čenost; poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva za utemeljitevSL 17.10.2012 Uradni list Evropske unije L 286/131  
( 1 ) Uredba (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za 
financiranje razvojnega sodelovanja (UL L 378, 27.12.2006, str. 41).
svojih sklepov o upravi čenosti do prora čunske podpore in naj poskrbi za to, da bodo vsi finan čni 
sporazumi zagotavljali celovito in pregledno osnovo za oceno skladnosti s pla čilnimi pogoji; poziva 
Komisijo, naj znesek, ki se dodeli posameznim programom prora čunske podpore, opredeli z bolj 
tehtnimi utemeljitvami in na preglednejši na čin; 
40. poudarja dvojno odgovornost za prora čunsko podporo: med donatorsko in partnersko državo ter med 
partnersko državo in njenimi državljani; zato poudarja skupni interes davkopla čevalcev v Uniji in v 
partnerskih državah glede preglednih in pravilnih revizij ter stalno potrebo po ve čji podpori razvoju 
lastnih kontrolnih zmogljivosti partnerskih držav;  
41. opozarja, da je upravljanje javnih financ eno od meril za zagotavljanje prora čunske podpore sedanjima 
102 državama upravi čenkama (  1 ); poziva Komisijo, naj organ za razrešnico obvesti o razlogih, ki 
upravi čujejo dejstvo, da je na spletnem mestu Komisije na voljo le 28 poro čil o javni porabi in finan čni 
odgovornosti (  2 ); 
42. pri čakuje, da bodo Komisija in države članice vzpostavile javni register, v katerem bodo pregledno 
navedeni sporazumi o prora čunski podpori, postopki in kazalniki razvoja (  3 ); 
43. poziva Komisijo, naj zagotavlja redna poro čila o izpolnitvi ciljev, dolo čenih za prora čunsko podporo 
Unije, in o specifi čnih težavah, na katere je naletela v posameznih državah prejemnicah; poziva 
Komisijo, naj poskrbi za to, da se prora čunska podpora takrat, ko niso bili doseženi jasni cilji, zmanjša 
ali razveljavi;  
44. meni, da je zelena knjiga (  4 ), objavljena leta 2010, pozitiven prispevek k razmisleku o tem, kako 
prora čunsko podporo preoblikovati v uspešnejši in u činkovitejši instrument za odpravo revš čine; 
45. ponovno poziva Komisijo, naj državam partnericam pomaga razviti parlamentarni nadzor in revizijske 
zmogljivosti ter pove čati preglednost in javni dostop do informacij, zlasti kadar se pomo č zagotavlja na 
podlagi prora čunske podpore, skladno z dolo čbami člena 25(1)(b) Uredbe (ES) št. 1905/2006; ter 
poziva Komisijo, naj redno poro ča o doseženem napredku;  
Posebno poro čilo št. 11/2010 Ra čunskega sodiš ča z naslovom „Kako je Komisija upravljala 
splošno prora čunsko podporo v državah AKP ter latinskoameriških in azijskih državah“  
46. pozdravlja revizijo Ra čunskega sodiš ča in konstruktivna priporo čila v njej;  
47. meni, da je splošna prora čunska podpora ob pravilni uporabi zelo dragocen instrument za zagotavljanje 
pomo či, saj lahko pove ča lastništvo in odgovornost vlad prejemnic ter potrebo po strožjem nadzoru, ki 
ga izvajajo parlamenti, in vklju čitvi civilne družbe v državah prejemnicah, ob tem pa okrepi temelje za 
mo čan politi čni dialog med Unijo in državami prejemnicami ter potrebo po njem;  
48. je zelo zaskrbljen zaradi ugotovitve Ra čunskega sodiš ča, da Komisija dvajset let po tem, ko je za čela 
zagotavljati pomo č s splošno prora čunsko podporo, z glavnimi tveganji, ki vplivajo na u činkovito 
zagotavljanje te podpore, še vedno ne upravlja na ustrezen na čin; poziva Komisijo, naj upošteva 
priporo čila Ra čunskega sodiš ča, da bi okrepila svoje upravljanje tveganj s pomo čjo ustrezne ocene 
denarnih in razvojnih tveganj in zlasti boljšo uporabo že razpoložljivih podatkov;SL L 286/132 Uradni list Evropske unije 17.10.2012  
( 1 ) Odgovor na vprašanje za pisni odgovor 23, naslovljeno na komisarja Andrisa Piebalgsa v okviru razrešnice za ERS za 
leto 2010 za zaslišanje 12. januarja 2012.  
( 2 ) http://ec.europa.eu/europeaid/what/economi c-support/public-finance/pefa_assesments_en.htm  
( 3 ) Kot se zahteva v resoluciji o prihodnosti prora čunske podpore EU državam v razvoju, sprejeta besedila z dne 5. julija 
2011 P7_TA(2011)0317, odstavek 52.  
( 4 ) Zelena knjiga Komisije z dne 19. oktobra 2010: Prihodnost prora čunske podpore EU za tretje države (COM(2010) 
586).
49. se strinja s Komisijo, da lahko v časih dinami čni pristop do splošne prora čunske podpore pripelje do 
pomembnih politi čnih rezultatov, če se prora čunska podpora nudi državam, v katerih obstajajo 
pomanjkljivosti pri upravljanju javnih financ, vendar so predane reformam in kažejo napredek pri 
njihovem izvajanju; je kljub temu zelo zaskrbljen, da je bilo 12 držav AKP, ki niso v ranljivih razmerah 
in za katere je bila v državnih strateških dokumentih v okviru desetega ERS na črtovana splošna 
prora čunska podpora, in pet držav Latinske Amerike, v katerih se izvaja program splošne prora čunske 
podpore, na lestvici zaznave korupcije za leto 2009 uvrš čenih med države z „nebrzdano korupcijo“, kar 
pomeni, da so na lestvici od 10 (brez korupcije) do 0 (mo čno razširjena korupcija) dobile manj kot tri 
to čke; poziva Komisijo, naj oblikuje ustrezne, stroge in pregledne metode spremljanja in naj poskrbi za 
to, da bo v delegacijah Unije še pred za četkom splošne prora čunske podpore v državah prejemnicah, 
kjer je finan čno tveganje tako veliko, zadostno število primernega osebja; v povezavi s tem poziva 
Evropsko službo za zunanje delovanje, naj v celoti izvaja svojo politi čno vlogo z dejavnim sodelova ­
njem pri dolo čanju politi čnih ciljev držav prejemnic, v smislu boja proti korupciji in zagotavljanja 
napredka pri izpolnjevanju teh ciljev;  
50. je zaskrbljen zaradi sklepov Ra čunskega sodiš ča, da potrebi po okrepitvi nadzornih organov, kot so 
parlamenti in organizacije civilne družbe v državah prejemnicah, ni bilo namenjene dovolj pozornosti, 
saj sta krepitev parlamentarnega nadzora in pove čanje sodelovanja civilne družbe nujni sestavini 
izgradnje zmogljivosti v povezavi s splošno prora čunsko podporo; poziva Komisijo, naj ve č vlaga v 
izboljšanje delovanja institucij, pravne države, demokracije in dobrega upravljanja v državah prejemni ­
cah;  
51. poziva Komisijo, naj v svojih programih splošne prora čunske podpore poskrbi za take cilje, ki bodo 
upoštevali dane razmere v državi partnerici, pri čemer naj upošteva dejstvo, da je splošni cilj programov 
splošne prora čunske podpore podpirati izvajanje nacionalne razvojne strategije države;  
52. poziva Komisijo in države članice, naj:  
— pokažejo skupno odlo čenost, da bodo v dialogih z državami prejemnicami odigrale celovito in 
vidno politi čno vlogo, saj je njihova vloga bistvenega pomena za uspeh splošne prora čunske 
podpore, zlasti če to pomeni velikanski vpliv skupne politike Unije, ki jo izvajajo vse države članice,  
— izboljšajo usklajevanje postopkov,  
— okrepijo svojo predanost ciljem splošne prora čunske podpore,  
— se izogibajo pošiljanju mešanih sporo čil državam prejemnicam, čeprav se to državam članicam in 
Komisiji morda zdi vsaj tako težko kot utemeljene zahteve državam, ki prejemajo splošno prora ­ 
čunsko podporo, glede dobrega upravljanja in pravne države;  
53. je zaskrbljen, ker je Ra čunsko sodiš če ugotovilo, da zasnova in izvajanje štirih elementov programov 
splošne prora čunske podpre (tj. financiranje, podpora pri izgradnji zmogljivosti, pogoji in dialog) ne 
zagotavljata njihovega najve čjega možnega u činka; poziva Komisijo, naj upošteva priporo čila Ra čun ­
skega sodiš ča, tako da bo zneske, ki se dodelijo posameznim programom splošne prora čunske podpore, 
dolo čevala bolj utemeljeno in pregledno, izgradnjo zmogljivosti usmerila na prednostne potrebe, okre ­
pila upravljanje pogojev, povezanih z uspešnostjo glede splošnih pogojev upravi čenosti in posebnih 
pogojev za izpla čilo, ter okrepila svoj pristop k dialogu;  
54. poziva Komisijo, naj bolj sistemati čno vodi dialog z državami prejemnicami o vseh vidikih splošne 
prora čunske podpore in izboljša strokovno znanje svojih uslužbencev v delegacijah Unije, da bi se ta 
dialog okrepil; poziva Komisijo, naj poskrbi za to, da bo osebje v delegacijah Unije, ki izvaja splošno 
prora čunsko podporo, imelo primeren dostop do človeških virov in podatkov;  
55. poziva Komisijo, naj izboljša poro čanje o u činkovitosti programov splošne prora čunske podpore, zlasti 
z izdelavo ustrezne koli činske ocenjevalne metode in sistemati čnega spremljanja napredka na podlagi 
jasnih kazalnikov in merljivih ciljev;SL 17.10.2012 Uradni list Evropske unije L 286/133
56. ponovno poziva Komisijo, naj pripravi letno poro čilo o uporabi prora čunske podpore, da bi lažje 
opredelila prednosti in slabosti teko čih programov prora čunske podpore;  
57. poziva Komisijo in druge donatorje, naj sodelujejo pri izvajanju rednih skupnih ocen, da bi ovrednotili 
učinkovitost pomo či, zagotovljene preko programov splošne prora čunske podpore, pri zmanjševanju 
revš čine; 
Razvojne prednostne naloge, razvojno sodelovanje z ve čjim u činkom  
58. poudarja, da morajo biti dobro upravljanje, demokracija, spoštovanje človekovih pravic in zmanjševanje 
revš čine vgrajeni v cilje izvajalskih organizacij v državah, kjer se nudi podpora ERS;  
59. opozarja na dogodke arabske pomladi v letu 2011 in na pomen osredoto čenosti na demokrati čna 
na čela in podporo za krepitev demokracije v vsaki razvojni pomo či; 
60. ponavlja svojo zavezanost na čelom u činkovitosti pomo či, ki temelji na pristnem partnerstvu, kot je 
dolo čeno v Pariški deklaraciji Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj in v na črtu ukrepov iz 
Akre o u činkovitosti pomo či; 
61. se z zadovoljstvom seznanja s sporo čilom Komisije „Pove čanje u činka razvojne politike EU: agenda za 
spremembe“ (COM(2011) 637) z dne 13. oktobra 2011, ki izraža nadaljnjo podporo socialnemu 
vklju čevanju in človeškemu razvoju; vztraja, da mora biti vsaj 20 % pomo či Unije namenjene osnov ­
nemu in srednjemu izobraževanju ter osnovnemu zdravstvu; poziva Komisijo, naj bolj poudarja zdravje 
mater, saj je to eden od razvojnih ciljev tiso čletja, pri katerem je napredek bistveno manjši od pri ča­
kovanega;  
62. ponovno poziva Komisijo, naj prednost nameni krepitvi zdravstvenih sistemov z osredoto čenjem zlasti 
na najrevnejše, izboljša kakovost u čenja in pomaga pri oblikovanju okvira politike, ki daje prednost 
revnim in upošteva potrebe spolov; poziva Komisijo, naj poskrbi za ve čjo prepoznavnost dejavnosti, ki 
jih Unija financira v tujini;  
63. pozdravlja dejstvo, da razvojna pomo č ni ve č glavni vir prihodka mnogih najrevnejših držav sveta; 
poudarja, da u činkovitost pomo či od držav zahteva, da so zmožne mobilizirati doma če prihodke, in 
obžaluje dejstvo, da znesek nezakonitega bega kapitala iz držav v razvoju, na primer zaradi korupcije in 
obsežnih dav čnih goljufij, presega pritok kapitala v te države ter predstavlja hudo in veliko težavo, ki 
ovira zmanjševanje revš čine in podaljšuje odvisnost od pomo či; 
64. nadalje poudarja, da dolgoro čni družbeni in gospodarski razvoj poleg pomo či potrebuje trajnostne vire 
dohodka; v zvezi s tem meni, da so dobri in delujo či trgovinski odnosi v skladu z na čeli STO bistveni 
za države v razvoju, in zato poziva Komisijo, Svet in države AKP, naj poiš čejo rešitve za odprta 
vprašanja glede predlaganih sporazumov o gospodarskem partnerstvu in proste trgovine med Evropo 
in regijo AKP;  
65. je zaskrbljen zaradi kontrolnih postopkov Komisije, ki se uporabljajo, kadar sredstva Unije upravljajo 
mednarodne organizacije v skladu z dogovori o skupnem upravljanju; poudarja, da so se pri pogojih in 
izvrševanju kontrol in nadaljnjega spremljanja sredstev Unije v okviru skupnega upravljanja pokazale 
resne slabosti; poziva Komisijo, naj zagotovi, da ji bodo vse države partnerice omogo čile enostaven 
dostop brez birokratskih ovir do svojih poro čil o notranji reviziji;  
66. opozarja na primer Afganistana, kjer so varnostne razmere izredno težke, saj osebje Komisije ne more 
ve č svobodno potovati, kar v veliki meri omejuje izvajanje številnih standardnih postopkov notranje 
kontrole;SL L 286/134 Uradni list Evropske unije 17.10.2012
67. poudarja, da je pomembno povezati pomo č, sanacijo in razvoj, da bi okrepili vezi med njimi ter 
zagotovili neoviran prehod s humanitarne na razvojno pomo č; poudarja, da je treba še veliko postoriti, 
da bi se izboljšalo usklajevanje, u činkovitost, uspešnost in doslednost povezovanja pomo či, sanacije in 
razvoja;  
68. poziva Komisijo, naj poskrbi, da bo financiranje ERS usklajeno z drugimi instrumenti (instrumentom za 
hrano, tematskim programom varnosti preskrbe s hrano, Evropskim instrumentom za demokracijo in 
človekove pravice, tematskim programom za nedržavne akterje in organe lokalnih skupnosti, instru ­
mentom za stabilnost, pilotnim projektom podeželskih mikrofinanc); poziva Komisijo, naj poskrbi, da 
bosta humanitarna in razvojna pomo č bolj povezani in da se bosta bolj dopolnjevali tako na ravni 
politike kot v praksi, ter naj se bolj posveti zmanjšanju tveganja nesre če in pripravljenosti na nesre če in 
okrepi odpornost ogroženega prebivalstva;  
69. poudarja, da Unija potrebuje širok spekter orodij za razvoj sodelovanja, prilagojenega razli čnim okvi ­
rom, saj ne obstaja razvojna pomo č, ki ustreza vsem potrebam in situacijam; zlasti poudarja potrebo po 
posebnih orodjih in delovnih metodah pri obravnavi propadlih držav ali zelo nedemokrati čnih držav, 
kot je Eritreja, ki zavra ča pomo č za svoje prebivalce, kljub vedno ve čji prehrambeni krizi;  
70. meni, da je sedanja huda prehrambena kriza na Afriškem rogu tudi tragi čna posledica pomanjkanja 
povezanosti in dopolnjevanja med mednarodno humanitarno in razvojno pomo čjo ter škodljivih 
špekulacij z živili; poudarja, da je tukaj za razliko od naravnih nesre č, kriza nastajala po časi in 
postopoma prerasla v humanitarno katastrofo; opozarja, da se suše in pomanjkanje hrane na afriškem 
rogu na žalost stalno ponavljajo in da je treba za zagotavljanje vzdržnosti okrepiti samozadostnost 
lokalnih kmetov;  
71. ugotavlja, da proces vmesnega pregleda še ni kon čan za vse partnerske države (  1 ), kljub temu da je bil 
na črtovan za obdobje 2010–2011; pri čakuje, da ga bo Komisija čim prej dokon čala in na svojem 
uradnem spletnem mestu objavila informacije o izidih procesa pregleda;  
Pomo č Unije Haitiju  
72. opominja na potres na Haitiju in na njegove uni čujo če posledice; obžaluje nezadostno raven koordi ­
nacije humanitarne in razvojne pomo či (povezovanje pomo či, sanacije in razvoja); meni, da bi moralo 
zagotavljanje humanitarne pomo či temeljiti na strategiji umika; meni, da bi morala Komisija svoja 
prizadevanja in finan čna sredstva usmeriti v sanacijo in razvoj;  
73. obžaluje, da je usklajevanje med delegacijo Unije in predstavništvom ECHO nezadostno; podpira okre ­
pljeno sodelovanje med vsemi akterji Unije v državi; zato poziva Komisijo, naj poskrbi, da bosta 
humanitarna in razvojna pomo č bolj povezani in da se bosta bolj dopolnjevali tako na ravni politike 
kot v praksi;  
74. obžaluje pomanjkanje vzdržnosti nekaterih projektov in poudarja, da bi morali biti projekti usmerjeni 
predvsem v ustvarjanje delovnih mest in trajnostne rasti, s čimer bi lahko Haiti pove čal lastne prihodke 
in zmanjšal odvisnost od tuje pomo či; zato od Komisije zahteva, naj Parlamentu predloži seznam 
projektov, ki so se izvajali na Haitiju, s podrobno oceno njihovega trenutnega stanja, kar bo omogo čilo 
vpogled v njihovo trajnostnost od takrat pa do danes;  
75. opozarja na premajhno prepoznavnost pomo či Unije na Haitiju; meni, da bi morali biti dokumenti za 
stike z javnostmi za pove čanje prepoznavnosti opremljeni ne le z zastavo, temve č tudi z imenom 
Evropske unije in ne samo Komisije ali GD ECHO, ki so povpre čnemu državljanu Haitija veliko manj 
prepoznavni;SL 17.10.2012 Uradni list Evropske unije L 286/135  
( 1 ) Odgovor na vprašanje za pisni odgovor št. 31, naslovljeno na komisarja Andrisa Piebalgsa v okviru razrešnice za ERS 
za leto 2010 za zaslišanje 12. januarja 2012.
Posebno poro čilo Ra čunskega sodiš ča št. 12/2010 o razvojni pomo či Unije za osnovno izobra ­ 
ževanje v podsaharski Afriki in južni Aziji  
76. pozdravlja odli čno poro čilo Ra čunskega sodiš ča, ki vsebuje obsežno analizo dosežkov podpore Unije za 
osnovno izobraževanje; kljub temu opozarja na pomanjkljivosti programa, ki pa so le delno posledica 
dejavnosti Komisije;  
77. se povsem zaveda težav, s katerimi se sre čuje Komisija pri izvrševanju tega programa v nekaterih od 
najrevnejših držav v zadevnih regijah, ko si prizadeva dose či njihove pogosto najrevnejše prebivalce; se 
strinja s tem, da je to, da je bilo izpolnjenih 45 % kazalnikov in da je bil pri 30 % dosežen jasen 
napredek, izreden dosežek; želi, naj Komisija navede, če so se te številke medtem še izboljšale;  
78. popolnoma odobrava sklepe in priporo čila Ra čunskega sodiš ča in je seznanjen z odgovori Komisije;  
79. opozarja na svoje prejšnje resolucije o razrešnici, v katerih je navedeno, da je ena od glavnih težav pri 
izvajanju posameznih razvojnih programov pomanjkanje usposobljenega osebja v delegacijah Unije in 
podpore s sedeža Komisije; poziva Komisijo, naj o tem razpravlja s pristojnimi parlamentarnimi odbori, 
da bi našli trajnejšo rešitev te težave;  
80. poziva Komisijo, naj pomanjkljivosti, ki jih je ugotovilo Ra čunsko sodiš če, obravnava sistemati čno; želi, 
da se ga obvesti o naslednjem:  
(a) kar zadeva kakovost izobraževanja (ki jo obravnava delovni dokument služb Komisije, ki ga je 
Komisija izdala februarja 2010 – SEC(2010) 121): če zanemarimo dejstvo, da je morda že malce 
pozno glede na to, kdaj se je program za čel, ali Komisija lahko navede, kateri drugi ukrepi se 
izvajajo za spremljanje in izboljšanje kakovosti izobraževanja?  
(b) v nekaterih državah, vklju čenih v posebno poro čilo št. 12/2010, so bili omenjeni primeri goljufije 
in nepravilnega upravljanja državnih sredstev, med drugim tudi „fantomski“ u čitelji; kakšno podporo 
Komisija nudi tem državam, da bi jim pomagala odpraviti te oblike goljufije?  
(c) eden od osnovnih instrumentov/orodij za izvajanje uspešnega programa je razpoložljivost zane ­
sljivih statisti čnih podatkov in ocen danega izobraževalnega sistema; Ra čunsko sodiš če poudarja, da 
v številnih državah ti podatki in ocene niso na voljo oziroma niso posodobljeni; katere ukrepe je 
sprejela Komisija za odpravo tega problema?  
(d) kot je izpostavilo Ra čunsko sodiš če, je vklju čevanje deklic v osnovno izobraževanje odvisno od 
številnih ukrepov, ki niso povezani z izobraževanjem, kot so lo čene sanitarije itd., čeprav je v 
nekaterih državah prišlo do napredka na tem podro čju; katere konkretne ukrepe je Komisija izvedla 
v vsaki od teh držav, da bi pove čala vklju čevanje deklic v osnovno izobraževanje, in v katerih 
državah bi bilo možno to rešiti s šolami, namenjenimi le deklicam?  
Investicijski sklad  
81. opominja, da so sredstva, dodeljena investicijskemu skladu iz desetega ERS za AKP in ČDO znašala 
1 530 000 000 EUR; ugotavlja, da je v prora čunskem letu 2010 skupni znesek sklenjenih financiranj iz 
portfelja investicijskega sklada znašal 374 230 000 EUR; opominja, da Evropska investicijska banka 
upravlja investicijski sklad, obnovljiv instrument, povezan s tveganjem, ki se financira iz ERS, katerega 
cilj je spodbujati zasebne naložbe, zlasti v državah AKP;SL L 286/136 Uradni list Evropske unije 17.10.2012
82. obžaluje, da se za investicijski sklad ne uporabljata niti izjava Ra čunskega sodiš ča o zanesljivosti niti 
postopek razrešnice Evropskega parlamenta, čeprav Evropska investicijska banka izvaja dejavnosti v 
imenu in na odgovornost Unije ter pri tem uporablja sredstva ERS; meni, da je to nezaželeno iz 
politi čnih razlogov in z vidika odgovornosti; poudarja, da te dolo čbe zmanjšujejo obseg pristojnosti 
Parlamenta v zvezi z razrešnico, zlasti glede na to, da se sredstva za ERS pridobivajo iz javnih financ, ki 
jih prispevajo evropski davkopla čevalci;  
83. poudarja, da mora biti celotno delovanje Evropske investicijske banke, ki se financira iz ERS, popol ­
noma v skladu s členom 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim je zmanjšanje in 
izkoreninjenje revš čine glavni cilj razvojne politike Unije; meni, da je lahko u činkovita in trajnostna le 
razvojna politika, ki je v korist revnih;  
84. meni, da politike gospodarske rasti ne morejo uspeti brez spodbujanja socialnih in okoljskih standardov 
ter izvajanja mehanizmov socialne zaš čite; 
85. poziva Evropsko investicijsko banko, naj z izvajanjem Sklepa št. 1080/2011/EU Evropskega parlamenta 
in Sveta (  1 ) svoje projekte financiranja bolj neposredno poveže z zmanjševanjem revš čine in doseganjem 
razvojnih ciljev tiso čletja, človekovimi pravicami, družbeno odgovornostjo gospodarskih družb, 
dostojnim delom ter okoljskimi na čeli, demokracijo, dobrim upravljanjem in ustanavljanjem podjetij;  
86. poziva Evropsko investicijsko banko, naj v svojem ciklusu projektov s predhodnimi analizami in zlasti s 
spremljanjem med izvajanjem in zaklju čkom projektov okrepi potrebno pozornost, namenjeno druž ­
benim vidikom (vklju čno s spoštovanjem človekovih pravic); poziva k opredelitvi kazalnikov uspešnosti 
za boljše spremljanje dodane vrednosti in u činka dela Evropske investicijske banke ter krepitvi ustrez ­
nega strokovnega znanja osebja v povezavi s trajnostnim razvojem, človekovimi pravicami, družbenimi 
vprašanji in vprašanji spolov;  
87. ugotavlja, da je neodvisna vmesna ocena investicijskega sklada Evropske investicijske banke in aktivnosti 
EIB glede sredstev v državah AKP pokazala, da si ta banka še vedno ne prizadeva dovolj za spremljanje 
izvajanja projektov, zagotavljanje lokalne prisotnosti in spremljanje okoljskih in družbenih vidikov; 
poziva EIB, naj izboljša svoje mehanizme spremljanja;  
88. z zadovoljstvom ugotavlja, da je v letnem poro čilu EIB 2010 o investicijskem skladu prišlo do 
napredka, saj daje ve čji poudarek rezultatom; kljub temu meni, da bi bilo mogo če letna poro čila še 
precej izboljšati in predstaviti celovite, zadevne in objektivne podatke o rezultatih, zastavljenih ciljih in 
doseženih ciljih ter o vzrokih za morebitna odstopanja ter opravljenih ocenah in povzetkih njihovih 
rezultatov, vklju čno s pomanjkljivostmi in vprašanji, ki jih je treba obravnavati; pozdravlja dejstvo, da je 
banka med pripravami na to resolucijo o razrešnici pokazala pripravljenost na sodelovanje;  
89. opozarja, da se 14 % finan čnih sredstev iz investicijskega sklada (390 000 000 EUR) steka preko 
evropskih dvostranskih finan čnih institucij za razvoj ali skupnih podjetij;  
90. obžaluje pomanjkljivo preglednost v zvezi s kon čnimi upravi čenci do sredstev iz investicijskega sklada; 
poziva EIB, naj pred odobritvijo projektov pri preverjanju prisotnosti ustreznega lokalnega posvetovanja 
o projektih, povezanih z razvojem in zajetih v jamstvo Unije, izvaja stroge in obsežne skrbne preglede, 
vklju čno s tem, kako finan čni posredniki uporabljajo posojilo, ki ga je banka odobrila za te vidike; 
meni, da bi morala EIB pri posojilih v državah v razvoju izvajati stroge in obsežne skrbne preglede v 
skladu s standardnimi postopki, ki izhajajo iz najboljše mednarodne prakse na podro čju boja proti 
pranju denarja in financiranju terorizma;SL 17.10.2012 Uradni list Evropske unije L 286/137  
( 1 ) Sklep št. 1080/2011/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o odobritvi jamstva EU Evropski 
investicijski banki za izgube pri posojilih in jamstvih za posojila za projekte zunaj Unije (UL L 280, 27.10.2011, 
str. 1).
91. je seznanjen s poro čili nevladnih organizacij o domnevnih primerih, ko so se finan čna sredstva EIB 
stekla v podjetja, v katerih je bilo vodstvo predmet preiskave o korupciji ali celo obtoženo korupcije in 
pranja denarja; poziva EIB, naj se pozanima o vsebini takšnih primerov;  
92. ugotavlja, da EIB zagotavlja dopolnjevanje med projekti, ki jih financirata ta banka in Komisija, tako da 
se že zelo zgodaj, še preden pri čne z ustreznimi skrbnimi pregledi projekta, posvetuje s Komisijo; 
opozarja, da je Komisija članica odbora investicijskega sklada brez glasovalne pravice in da poda svoje 
mnenje o vsakem posameznem predlogu;  
93. poziva Komisijo, naj tudi v prihodnje podrobno spremlja in nadzira izvajanje investicijskega sklada in 
parlamentarni odbor za prora čunski nadzor redno obveš ča o svojih ugotovitvah;  
94. opozarja, da tristranski sporazum med Komisijo, EIB in Ra čunskim sodiš čem dolo ča vlogo Ra čunskega 
sodiš ča pri nadzoru ERS, ki jih upravlja EIB; poziva Ra čunsko sodiš če, naj pripravi posebno poro čilo o 
uspešnosti in u činkovitosti ERS, ki jih upravlja EIB z vidika zmanjševanja revš čine; 
95. ugotavlja, da EIB svojim zaposlenim izpla čuje variabilne prejemke v obliki letnih dodatkov; poziva EIB, 
naj na svojem spletnem mestu objavi podrobne podatke o znesku letnih dodatkov za vodstvene 
delavce, vklju čno z zneski za vsakega člana upravnega odbora, upravljalnega odbora in revizijskega 
odbora;  
96. ugotavlja tudi, da je v sedanjem upravnem odboru EIB sedem žensk in 19 moških; spodbuja države 
članice, naj za trenutno dve prosti mesti imenujejo kandidatke, da bi zagotovili bolj uravnoteženo 
zastopanje v odboru.SL L 286/138 Uradni list Evropske unije 17.10.2012