4.Izplačilo obrokov v skladu s sporazumom o financiranju je pogojeno z razpoložljivim financiranjem in sklepom Komisije, sprejetim v skladu s členom 24 Uredbe (EU) 2021/241, da Finska zadovoljivo izpolnjuje ustrezne mejnike in cilje, opredeljene v zvezi z izvajanjem načrta za okrevanje in odpornost. S pridržkom začetka veljavnosti pravnih obveznosti iz odstavka 1 mora Finska za upravičenost do plačila mejnike in cilje doseči najpozneje do 31. avgusta 2026.

2.Komisija da Finski na voljo finančni prispevek Unije v obrokih v skladu s Prilogo k temu sklepu. Znesek v višini 271 094 341 EUR se izplača kot predhodno financiranje in je enak 13 odstotkom finančnega prispevka. Komisija lahko predhodno financiranje in obroke izplača v eni ali več tranšah. Višina tranš je odvisna od razpoložljivosti sredstev.

1.Unija da Finski na voljo finančni prispevek v obliki nepovratne podpore v višini 2 085 341 084 EUR. Znesek v višini 1 660 743 618 EUR se da na voljo za pravno obveznost, ki se sprejme do 31. decembra 2022. Če je po upoštevanju posodobitve iz člena 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 posodobljeni najvišji finančni prispevek za Finsko enak ali višji od 2 085 341 084 EUR, se da na voljo dodaten znesek v višini 424 597 466 EUR za pravno prevzeto obveznost, ki se sprejme med 1. januarjem 2023 in 31. decembrom 2023. Če je po upoštevanju posodobitve iz člena 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 posodobljeni najvišji finančni prispevek za Finsko nižji od 2 085 341 084 EUR, se da na voljo razlika med posodobljenim najvišjim finančnim prispevkom in zneskom 1 660 743 618 EUR za pravno prevzeto obveznost, ki se sprejme med 1. januarjem 2023 in 31. decembrom 2023, v skladu s postopkom iz člena 20(8) Uredbe (EU) 2021/241.

Ocena načrta za okrevanje in odpornost Finske na podlagi meril iz člena 19(3) Uredbe (EU) 2021/241 se odobri. Reforme in naložbeni projekti v okviru načrta za okrevanje in odpornost, ureditve in časovni razpored za spremljanje in izvajanje načrta za okrevanje in odpornost, vključno z ustreznimi mejniki in cilji, zadevni kazalniki v zvezi z izpolnjevanjem predvidenih mejnikov in ciljev ter ureditve za zagotavljanje popolnega dostopa Komisije do zadevnih osnovnih podatkov so določeni v Prilogi k temu sklepu.

(57)Ta sklep ne bi smel posegati v izid postopkov v zvezi z dodeljevanjem sredstev Unije v okviru katerega koli drugega programa Unije poleg mehanizma za okrevanje in odpornost ali v postopke v zvezi z izkrivljanjem delovanja notranjega trga, ki se morda izvajajo, zlasti na podlagi členov 107 in 108 Pogodbe. Sklep ne prevlada nad zahtevo, da države članice Komisijo na podlagi člena 108 Pogodbe obvestijo o primerih morebitne državne pomoči –

(55)Podpora, ki se zagotovi, se financira z izposojanjem sredstev s strani Komisije v imenu Unije na podlagi člena 5 Sklepa Sveta (EU, Euratom) 2020/2053. Podpora bi se morala izplačati v obrokih, potem ko bo Finska zadovoljivo dosegla ustrezne mejnike in cilje, ki so opredeljeni v zvezi z izvajanjem načrta za okrevanje in odpornost.

(54)V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je treba izračun najvišjega finančnega prispevka za Finsko posodobiti do 30. junija 2022. Zato bi bilo treba v skladu s členom 23(1) navedene uredbe za Finsko dati na voljo znesek, ki ne presega najvišjega finančnega prispevka iz člena 11(1), točka (a), navedene uredbe za pravno obveznost, ki se sprejme do 31. decembra 2022. Po potrebi bi moral Svet po posodobitvi najvišjega finančnega prispevka na predlog Komisije brez nepotrebnega odlašanja spremeniti ta sklep tako, da vanj vključi posodobljeni najvišji finančni prispevek, izračunan v skladu s členom 11(2) navedene uredbe.

(53)Ocenjeni skupni stroški načrta za okrevanje in odpornost Finske znašajo 2 094 687 000 EUR. Ker načrt za okrevanje in odpornost zadovoljivo izpolnjuje merila za oceno iz Uredbe (EU) 2021/241 in ker je znesek ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost višji od najvišjega finančnega prispevka, ki je na voljo za Finsko, bi moral biti finančni prispevek, dodeljen za načrt za okrevanje in odpornost Finske, enak skupnemu znesku finančnega prispevka, ki je na voljo za Finsko.

(52)Potem ko je Komisija pozitivno ocenila finski načrt za okrevanje in odpornost z ugotovitvijo, da načrt zadovoljivo izpolnjuje merila za oceno iz Uredbe (EU) 2021/241, bi bilo treba v skladu s členom 20(2) navedene uredbe in prilogo V k njej v tem sklepu določiti reforme in naložbene projekte, potrebne za izvajanje načrta, ustrezne mejnike, cilje in kazalnike ter znesek, ki ga Unija da na voljo za izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v obliki nepovratne finančne podpore.

(51)Da bi ustrezni akterji prevzeli odgovornost, je ključnega pomena, da v celotnem obdobju izvajanja naložb in reform iz načrta za okrevanje in odpornost sodelujejo vsi zadevni lokalni organi in deležniki, vključno s socialnimi partnerji.

(50)Da bi Finska okrepila nacionalno prevzemanje odgovornosti za načrt, se je v pripravljalni fazi oblikovanja načrta za okrevanje in odpornost posvetovala s številnimi deležniki in drugimi interesnimi skupinami. Posvetovanja so bila izvedena v različnih oblikah, vključno z regionalnimi in tematskimi dogodki, s katerimi so želeli udeležence obvestiti o pripravi načrta, obenem pa zbrati mnenja deležnikov o potrebnih prednostnih nalogah financiranja in vsebini načrta. Na dogodke so bili povabljeni številni akterji, vključno s predstavniki regionalnih svetov, mest, socialnih partnerjev, industrije in poslovnih organizacij, nevladnih organizacij in izobraževalnih ustanov.

(49)Načrt za okrevanje in odpornost vključuje ukrepe, ki finskim podjetjem omogočajo sodelovanje v morebitnih pomembnih projektih skupnega evropskega interesa na področju mikroelektronike in obnovljivega vodika. Cilj naložb v raziskave na področju kibernetske varnosti je ustvariti večjezično platformo za razvoj in poučevanje znanj in spretnosti na področju kibernetske varnosti, ki se lahko uporabi v vseh državah članicah.

(48)V načrtu je v skladu s členom 18(4), točka (g), Uredbe (EU) 2021/241 za naložbe v širokopasovno infrastrukturo, razvojna okolja za omrežje 6G, umetno inteligenco in kvantno računalništvo ter naložbe v vaje in usposabljanje na področju kibernetske varnosti predvideno, da se za vsak projekt pripravita ocena tveganja in načrt za obvladovanje tveganj ter da se varnostna tveganja obravnavajo v celotnem življenjskem ciklu projekta. V načrtu je tudi predvideno, da bo za proizvode in storitve, povezane s projektom, zagotovljeno izpolnjevanje zahtev glede kibernetske varnosti in da se bodo po potrebi uporabili morebitni sistemi certificiranja. Varnostne zahteve bodo zagotovljene tudi v postopkih za oddajo javnih naročil, po potrebi pa se bodo uporabljali tudi postopki varnostnega preverjanja osebja in podjetij. V zvezi z naložbami v povezljivost je v načrtu opisan nacionalni zakonodajni okvir, ki upošteva nabor orodij EU za varna omrežja 5G. Naprave, ki lahko ogrozijo nacionalno varnost, se na primer ne smejo uporabljati v kritičnih delih komunikacijskih omrežij.

(47)Načrt vključuje vrsto ukrepov, za katere se pričakuje, da bodo prispevali k obravnavanju izzivov v državi na področju enakosti spolov in enakih možnosti za vse. Ti vključujejo reforme zaposlovanja in trga dela, namenjene razvoju bolj integriranih storitev, ki so na voljo in dostopne vsem ter obravnavajo potrebe prikrajšanih skupin, vključno z osebami z delno delovno zmožnostjo, težko zaposljivimi osebami in migranti. Vključene so tudi določbe za ranljive skupine v okviru reforme socialnega in zdravstvenega sistema. Ukrepi, ki obravnavajo delno delovno zmožnost, predvsem ukrepi, ki podpirajo duševno dobrobit, naj bi prispevali k enakosti spolov. Drugi ukrepi, vključno s pospeševanjem digitalizacije in izboljšanjem regionalne razpoložljivosti širokopasovnih povezav visokih hitrosti, pa so namenjeni omogočanju dela neodvisno od lokacije, kar bi ženskam in moškim olajšalo usklajevanje poklicnega in družinskega življenja.

(46)Načrt za okrevanje in odpornost Finske predstavlja celovit in uravnotežen sveženj reform in naložb. Ukrepi v okviru komponent se medsebojno dopolnjujejo, vse komponente pa vključujejo sveženj dobro uravnoteženih reform in naložb. Poleg tega je povezava med reformami in naložbami dobro vzpostavljena, ukrepi pa se medsebojno krepijo in dopolnjujejo ter prispevajo k reševanju opredeljenih izzivov. Ukrepi so skladni z ustreznimi nacionalnimi okviri in strategijami politike, kot sta vladni program ter nacionalni energetski in podnebni načrt. Ukrepi, predlagani v okviru komponent, niso v nasprotju z drugimi ukrepi niti ne spodkopavajo njihove učinkovitosti, prav tako med komponentami niso bile ugotovljene nedoslednosti ali nasprotja.

(45)V skladu s členom 19(3), točka (k), Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.11, k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost v veliki meri (ocena A) vključuje ukrepe za izvajanje reform in javnih naložbenih projektov, ki predstavljajo usklajeno delovanje.

(44)Mejnik bi moral zagotoviti, da je sistem repozitorijev za spremljanje izvajanja načrta vzpostavljen in delujoč, preden se Komisiji predloži prvi zahtevek za plačilo. Sistem bi moral vključevati najmanj naslednje funkcije: (a) zbiranje podatkov in spremljanje doseganja mejnikov in ciljev ter (b) zbiranje, shranjevanje in zagotavljanje dostopa do podatkov, ki so zahtevani v členu 22(2), točka (d), Uredbe (EU) 2021/241. Pripraviti bi bilo treba namensko revizijsko poročilo sistema, da se potrdijo funkcije sistema repozitorijev.

(43)Ministrstvo za finance bi moralo zagotavljati izpolnjevanje obveznosti v zvezi z nadzorom in revizijo iz Uredbe (EU) 2021/241. Funkcija nadzora in revizije vključuje jasno in primerno ločevanje nalog v okviru ministrstva. Akterji, pristojni za nadzor, bi morali imeti pravna pooblastila in upravno zmogljivost za izvajanje predvidenih vlog in nalog. Na splošno so sistem nadzora in druge ustrezne ureditve, vključno z vzpostavitvijo novega sistema repozitorijev za zbiranje, shranjevanje in dajanje na voljo podatkov o končnih prejemnikih, ocenjeni kot ustrezni za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje korupcije, goljufij in nasprotja interesov pri uporabi sredstev, zagotovljenih v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost, ter za preprečevanje dvojnega financiranja iz drugih programov Unije.

(42)V načrtu je podan ustrezen opis sistema, ki je bil vzpostavljen za njegovo izvajanje, nadzor in revizijo. Sistem nadzora in revizije temelji na trdnih procesih in strukturah. Del strukture je vzpostavljen na novo. Splošno odgovornost za izvajanje načrta bi moralo imeti ministrstvo za finance, ki bi se moralo pri operativnih in upravnih vidikih zanašati na druga izvedbena ministrstva in organe. Ministrstvo za finance bi moralo imeti podporo tehničnega sekretariata, ki je zadolžen za zagotavljanje spremljanja izvajanja načrta. Med ministrstvom za finance in drugimi zadevnimi ministrstvi so naloge jasno razdeljene, njihove vloge in obveznosti pa ustrezno opredeljene. Z mejnikom bi bilo treba zahtevati, da začne veljati nacionalni zakon, ki bo vzpostavil pravna pooblastila za organe, vključene v usklajevanje, spremljanje, nadzor in revizijo izvajanja finskega načrta za okrevanje in odpornost. Mejnik bi bilo treba izpolniti, preden se Komisiji predloži prvi zahtevek za plačilo.

(41)V skladu s členom 19(3), točka (j), Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.10, k navedeni uredbi so ureditve, predlagane v načrtu za okrevanje in odpornost, ter dodatni ukrepi iz tega sklepa ustrezni (ocena A) za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje korupcije, goljufij in nasprotij interesov pri uporabi sredstev, zagotovljenih v skladu z navedeno uredbo, in pričakuje se, da bodo učinkovito preprečevali dvojno financiranje iz navedene uredbe in drugih programov Unije. To ne posega v uporabo drugih instrumentov in orodij za spodbujanje in zagotavljanje skladnosti s pravom Unije, tudi za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje korupcije, goljufij in nasprotij interesov ter zaščito proračuna Unije v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta.

(40)Finska je predložila posamezne ocene stroškov za vse komponente v načrtu za okrevanje in odpornost, pri čemer se je za utemeljitev stroškov naložb in reform oprla na več virov. Ti vključujejo pretekle razpise za projekte v podobnih sektorjih ali s podobnimi značilnostmi, javna naročila za podobne storitve ali pretekle naložbe podobne narave, vladne ocene učinka, akademske študije in druge zunanje reference, ki so jih pripravile mednarodne organizacije, tudi glede potreb po naložbah po sektorjih. Na podlagi predložene dokumentacije se metodologije, uporabljene za izračun stroškov večine ukrepov iz načrta, štejejo za zanesljive in so zadostna podlaga, da se jih oceni kot razumne in verjetne. Kljub temu bi lahko predloženi dokazi, na katerih temelji metodologija, v nekaterih primerih bili natančneje razčlenjeni in zagotavljali celovitejše informacije o stroških, zlasti v zvezi z nekaterimi horizontalnimi naložbenimi shemami. Poleg tega so ocenjeni skupni stroški načrta za okrevanje in odpornost v skladu z načelom stroškovne učinkovitosti in sorazmerni s pričakovanim nacionalnim gospodarskim in socialnim učinkom.

(39)V skladu s členom 19(3), točka (i), Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.9, k navedeni uredbi je utemeljitev v načrtu o znesku ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost v srednji meri (ocena B) razumna in verjetna, skladna z načelom stroškovne učinkovitosti ter sorazmerna s pričakovanim nacionalnim gospodarskim in socialnim učinkom.

(38)Države članice bi morale zagotoviti, da se finančna podpora v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost sporoči in navede v skladu s členom 34 Uredbe (EU) 2021/241. V okviru instrumenta za tehnično podporo, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/240 Evropskega parlamenta in Sveta, se lahko zahteva tehnična podpora za pomoč državam članicam pri izvajanju njihovih načrtov za okrevanje in odpornost.

(37)Mejniki in cilji, opredeljeni v načrtu za okrevanje in odpornost Finske, so realistični, predlagani kazalniki za te mejnike in cilje pa so ustrezni, sprejemljivi in zanesljivi. So dovolj jasni in celoviti za to, da se zagotovi sledljivost in preverja njihova uresničitev. Poleg tega zaporedje mejnikov in ciljev omogoča ustrezno spremljanje napredka pri doseganju ciljev načrta in načrtovanje plačil. Mejniki in cilji veljajo tudi za že izvedene ukrepe, ki so upravičeni do financiranja v skladu s členom 17(2) Uredbe (EU) 2021/241. Zahtevek za izplačilo je upravičen, če se navedeni mejniki in cilji zadovoljivo izpolnjujejo v daljšem obdobju.

(36)Za usklajevanje izvajanja in spremljanje načrta bo pristojno ministrstvo za finance Republike Finske. To ima jasno opredeljene pristojnosti in ustrezno strukturo za izvajanje načrta, spremljanje napredka in poročanje.

(35)V skladu s členom 19(3), točka (h), Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.8, k navedeni uredbi so ureditve, predlagane v načrtu za okrevanje in odpornost za zagotovitev učinkovitega spremljanja in izvajanja načrta za okrevanje in odpornost, vključno s predvidenim časovnim razporedom, mejniki in cilji ter povezanimi kazalniki, ustrezne (ocena A).

(34)Močna podpora naložbam v načrtu za okrevanje in odpornost za zeleni prehod bi morala še dodatno spodbuditi nove in inovativne nizkoogljične rešitve v gospodarstvu. To bi moralo pospešiti rast nastajajočih sektorjev in tako ustvariti nove priložnosti za gospodarsko rast. Pričakuje se, da bo poudarek na naložbah v digitalizacijo v različnih sektorjih, ki je predviden v načrtu, dolgoročno povečal produktivnost. Trajni učinek načrta za okrevanje in odpornost je mogoče okrepiti tudi s sinergijami med načrtom in drugimi programi, vključno s programi, ki se financirajo iz skladov kohezijske politike, zlasti z vsebinskim obravnavanjem ozemeljskih izzivov in spodbujanjem uravnoteženega razvoja.

(33)Izvajanje ukrepov iz načrta za okrevanje in odpornost naj bi po pričakovanjih privedlo do strukturnih sprememb v javni upravi, ki naj bi izboljšale njeno uspešnost in učinkovitost. Reforma obdavčitve energije naj bi prispevala k strukturni ekologizaciji davčne politike na Finskem. Reforme aktivnih politik zaposlovanja v skladu z nordijskim modelom služb za zaposlovanje bi morale prispevati k povečanju ponudbe delovne sile in izboljšanju zaposljivosti iskalcev zaposlitve in skupin, ki so na trgu dela premalo zastopane. Pričakuje se, da bo reforma socialnih in zdravstvenih storitev dolgoročno povečala odpornost Finske.

(32)V skladu s členom 19(3), točka (g), Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.7, k navedeni uredbi se pričakuje, da bo imel načrt za okrevanje in odpornost v veliki meri (ocena A) trajen učinek na Finsko.

(31)Pričakuje se, da bodo reforme in naložbe iz načrta za okrevanje in odpornost na vseh področjih prispevale k digitalnemu prehodu na Finskem, in sicer s podpiranjem digitalizacije podjetij, zlasti malih in srednjih podjetij, in javnega sektorja, spodbujanjem kibernetske in informacijske varnosti ter podpiranjem raziskav in inovacij na področju ključnih tehnologij, vključno s polprevodniki, umetno inteligenco in omrežjem 6G. Digitalizacija se obravnava tudi kot medsektorska tema, saj se digitalne rešitve uporabljajo kot del drugih ukrepov za lažje doseganje podnebnih in okoljskih ciljev, vključno z digitalizacijo prometne in energetske infrastrukture. Prav tako je velik poudarek na digitalnih zdravstvenih rešitvah, ki vključujejo tako uporabo podatkovne analitike za izboljšanje diagnostike kot tudi naložbe v e-zdravje za zagotavljanje neprekinjene oskrbe.

(30)Ukrepi iz načrta za okrevanje in odpornost prispevajo k reševanju izzivov Finske, ki so povezani z digitalnim prehodom. Čeprav je digitalna povezljivost Finske na splošno zelo napredna, je na podeželskih območjih digitalna infrastruktura pomanjkljiva. Podpora za širokopasovno povezljivost visokih hitrosti naj bi pomagala izboljšati dostop do hitrih povezav na redko poseljenih območjih, kar bo pripomoglo k produktivnosti in ohranjanju gospodarske aktivnosti na teh območjih. Za obravnavanje pomanjkanja usposobljenih delavcev v sektorju informacijske in komunikacijske tehnologije, ki je prisotno kljub splošno visoki ravni digitalnih spretnosti in znanj med finskim prebivalstvom, so v načrtu za okrevanje in odpornost predvideni ukrepi za povečanje števila študijskih mest na področjih, pomembnih za sektor informacijske in komunikacijske tehnologije, in preoblikovanje okvira nenehnega učenja ter krepitev spodbujanja digitalnih spretnosti in znanj.

(29)V skladu s členom 19(3), točka (f), Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.6, k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe, ki v veliki meri (ocena A) prispevajo k digitalnemu prehodu ali k obravnavanju izzivov, ki iz tega izhajajo. Za ukrepe, ki podpirajo digitalne cilje, je namenjen znesek, ki predstavlja 27,0 % skupnih dodeljenih sredstev za načrt za okrevanje in odpornost, izračunano po metodologiji iz Priloge VII k Uredbi.

(28)Velik del ukrepov, ki podpirajo podnebne cilje, predstavljajo naložbe v tehnologije za pridobivanje energije iz obnovljivih virov. Drugi pomembni ukrepi, ki podpirajo podnebne ali okoljske cilje, pa bodo zagotovljeni z naložbami v razogljičenje industrije, zmanjšanje emisij stavbnega fonda in prometnega sektorja ter povečanje stopenj recikliranja in ponovne uporabe. V načrt za okrevanje in odpornost je vključen tudi sveženj naložb v raziskave, razvoj in inovacije za podporo zelenemu prehodu.

(27)Pričakuje se, da bodo reforme in naložbe znatno prispevale k napredku pri doseganju ciljev Finske na področju razogljičenja in energijskega prehoda, kot so določeni v nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu za leto 2030 (NEPN 2030), ter s tem prispevale tudi k doseganju podnebnega cilja Unije. Znatno število ukrepov iz načrta za okrevanje in odpornost podpira podnebni cilj, cilj številnih ukrepov pa je prispevati tudi k okoljskemu cilju, vključno z biotsko raznovrstnostjo. Poleg tega bodo nekateri ukrepi, ki prispevajo k blažitvi podnebnih sprememb, morda koristili tudi ohranjanju biotske raznovrstnosti, saj so podnebne spremembe ena glavnih groženj biotski raznovrstnosti. Izvajanje teh ukrepov naj bi imelo trajen učinek, predvsem s prispevanjem k zelenemu prehodu, povečanjem biotske raznovrstnosti in varstvom okolja.

(26)V skladu s členom 19(3), točka (e), Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.5, k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe, ki v veliki meri (ocena A) prispevajo k zelenemu prehodu, vključno z biotsko raznovrstnostjo, ali k obravnavanju izzivov, ki iz tega izhajajo. Za ukrepe, ki podpirajo podnebne cilje, je namenjen znesek, ki predstavlja 50,1 % skupnih dodeljenih sredstev za načrt za okrevanje in odpornost, izračunano po metodologiji iz Priloge VI k Uredbi. V skladu s členom 17 navedene uredbe je načrt za okrevanje in odpornost skladen z informacijami iz nacionalnega energetskega in podnebnega načrta za obdobje 2021–2030.

(25)Posebna pozornost je namenjena ukrepom, katerih vpliv na okoljske cilje je treba natančno proučiti. Finski načrt za okrevanje in odpornost vključuje več obsežnih naložbenih shem, pri katerih se skladnost z načelom, da se ne škoduje bistveno, ne more ugotoviti pred začetkom izvajanja. To zlasti velja za strateške programe podpore v zvezi z obrati v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami in druge obsežne programe podpore, vključno z naložbami v energetsko infrastrukturo, podporo zajemanju ter uporabi vodika in ogljika, pa tudi naložbami v raziskave, razvoj in inovacije v podporo zelenemu prehodu. Merila za upravičenost na prihodnjih razpisih za projekte ne bi smela vključevati škodljivih dejavnosti, temveč bi morala omogočati samo izbiro med dejavnostmi, ki so v skladu z evropsko in nacionalno okoljsko zakonodajo. Preverjanje skladnosti naložb z načelom, da se ne škoduje bistveno, bi moralo postati zavezujoče z vključitvijo mejnika, povezanega z objavo vsakega razpisa za projekte.

(24)V načrtu za okrevanje in odpornost je zagotovljeno, da nobena reforma in naložba ne škoduje bistveno nobenemu od šestih okoljskih ciljev v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852, tj. blažitvi podnebnih sprememb, prilagajanju podnebnim spremembam, trajnostni rabi in varstvu vodnih in morskih virov, krožnemu gospodarstvu, preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja ter varstvu in obnovi biotske raznovrstnosti in ekosistemov. Finska je predložila utemeljitve za vse ukrepe iz načrta za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami Evropske komisije za uporabo „načela, da se ne škoduje bistveno“ (2021/C 58/01). Finska je po potrebi predlagala blažilne ukrepe oziroma v zasnovo ukrepov vključila posebne elemente, da bi preprečila bistveno škodo, kar bi moralo biti zagotovljeno z ustreznimi mejniki.

(23)V skladu s členom 19(3), točka (d), Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.4, k navedeni uredbi se pričakuje, da bo načrt za okrevanje in odpornost zagotovil, da noben ukrep (ocena A) za izvajanje reform in naložbenih projektov, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ne bo bistveno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (načelo, da se ne škoduje bistveno).

(22)Načrt za okrevanje in odpornost naj bi pozitivno prispeval tudi h koheziji in konvergenci z obravnavanjem obstoječih regionalnih razlik pri zagotavljanju storitev. Boljša kohezija bo dosežena predvsem z bolj integriranimi javnimi zavodi za zaposlovanje, razširitvijo integriranih delovnih zmogljivosti in storitev na področju duševnega zdravja na nova območja ter krepitvijo integriranih storitev za mlade po načelu „vse na enem mestu“ v občinah.

(21)Cilj načrta za okrevanje in odpornost je tudi zmanjšati zaostanek na področju storitev oskrbe, ki ga je povzročila pandemija COVID‑19, ter izboljšati odpornost socialnega in zdravstvenega sistema in s tem okrepiti institucionalno odpornost, zmanjšati ranljivost za pretrese in prispevati k izvajanju evropskega stebra socialnih pravic.

(20)Načrt za okrevanje in odpornost prispeva k izvajanju evropskega stebra socialnih pravic, vključno z načeli enakosti spolov in enakih možnosti, aktivne podpore zaposlovanju, vključevanja invalidov in izobraževanja, usposabljanja in vseživljenjskega učenja, ter drugih pobud EU, kot so program znanj in spretnosti EU, vodilna pobuda EU za preusposabljanje in izpopolnjevanje, priporočili Sveta v zvezi s poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem ter potmi izpopolnjevanja in priporočilo o učinkoviti aktivni podpori zaposlovanju. Načrt za okrevanje in odpornost je v skladu z jamstvom za mlade. Predvidena je zlasti podpora za integrirane zaposlitvene, zdravstvene, socialne in izobraževalne storitve za mlade, ki naj bi pripomogla k preprečevanju socialne izključenosti mladih in izboljšanju njihovih zaposlitvenih možnosti.

(19)Simulacije, ki so jih opravile službe Komisije, kažejo, da bi lahko načrt za okrevanje in odpornost skupaj s preostalimi ukrepi instrumenta Evropske unije za okrevanje povečal BDP Finske za 0,4 % na 0,6 % do leta 2026, kar ne vključuje morebitnega pozitivnega učinka strukturnih reform, ki je lahko znaten. Načrt za okrevanje in odpornost vključuje številne reforme in naložbe, ki naj bi spodbujale pametno in trajnostno rast v skladu z evropsko industrijsko strategijo, podpirale zeleni in digitalni prehod ter obravnavale posledice krize in obenem povečale konkurenčnost Finske in njen potencial rasti. Ukrepi naj bi obravnavali tudi pomanjkanje usposobljene delovne sile, reševali strukturno brezposelnost ter podpirali zasebne naložbe in rast malih in srednjih podjetij. Velik poudarek, ki je v načrtu za okrevanje in odpornost namenjen digitalizaciji, bi moral spodbuditi rast produktivnosti in naložbe v inovacije.

(18)V skladu s členom 19(3), točka (c), Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.3, k navedeni uredbi se pričakuje, da bo imel načrt za okrevanje in odpornost velik vpliv (ocena A) na krepitev potenciala rasti, ustvarjanje delovnih mest ter gospodarsko, socialno in institucionalno odpornost Finske, s tem pa prispeval k izvajanju evropskega stebra socialnih pravic, vključno s spodbujanjem politik za otroke in mlade, ter na ublažitev gospodarskih in socialnih posledic krize zaradi COVID-19 ter s tem okrepil ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo in konvergenco v Uniji.

(17)Za priporočila v zvezi s takojšnjim odzivom fiskalne politike na pandemijo se lahko šteje, da ne spadajo na področje uporabe finskega načrta za okrevanje in odpornost, ne glede na dejstvo, da se je Finska v letih 2020 in 2021 na splošno ustrezno in zadostno odzvala na takojšnjo potrebo gospodarstva po podpori s fiskalnimi sredstvi v skladu z določbami splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast. Poleg tega priporočilo za zadosten napredek pri doseganju srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2020 ni več relevantno zaradi izteka ustreznega proračunskega obdobja in aktivacije splošne odstopne klavzule iz Pakta za stabilnost in rast v marcu 2020 v okviru krize zaradi COVID-19.

(16)V načrtu za okrevanje in odpornost je velik poudarek na naložbah v raziskave in inovacije, zeleni in digitalni prehod, nizkoogljični in energijski prehod ter trajnostno in učinkovito infrastrukturo. Namen subvencijskih shem je spodbuditi naložbe v nove tehnologije čiste energije, uporabo nizkoemisijskih in brezemisijskih vozil ter razogljičenje industrije. Ciljno usmerjeni ukrepi podpirajo digitalne naložbe, vključno z naložbami v digitalno infrastrukturo, mikroelektroniko, omrežje 6G, umetno inteligenco in kvantno računalništvo.

(15)Načrt za okrevanje in odpornost bo po pričakovanjih prispeval k odpornosti socialnega in zdravstvenega sistema. Pričakuje se, da bo strukturna reforma, ki obravnava jamstvo oskrbe v okviru reforme socialnega in zdravstvenega varstva, skupaj z znatnimi naložbami izboljšala enak dostop do socialnih in zdravstvenih storitev ter njihovo stroškovno učinkovitost. Poudarek je predvsem na spreminjajočih se vzorcih zdravstvenega varstva, zagotavljanju novih rešitev, zlasti digitalnih, zgodnjem prepoznavanju težav ter razvoju nizkopražnih socialnih in zdravstvenih storitev. Vse to pa spremljajo ukrepi za izboljšanje stroškovne učinkovitosti s ciljno usmerjenimi prizadevanji za digitalizacijo, vključno z večjo razpoložljivostjo podatkov in odločanjem na podlagi dokazov, ter z uporabo rešitev za e-zdravje. Cilj načrta za okrevanje in odpornost je tudi povečati število študijskih mest na visokošolski ravni za smeri, ki so povezane s sektorji, v katerih primanjkuje delovne sile. Pričakuje se, da bo to srednjeročno prispevalo k odpravljanju pomanjkanja zdravstvenih delavcev.

(14)Načrt za okrevanje in odpornost vsebuje več ciljno usmerjenih reform in naložb, namenjenih podpiranju zaposlovanja in povečanju stopnje zaposlenosti z izboljšanjem integriranih storitev za brezposelne in delovno neaktivne ter podpiranju aktivnih politik zaposlovanja s poudarkom na mladih in osebah z delno delovno zmožnostjo. Vključeni so ukrepi za izboljšanje znanj in spretnosti za trg dela, zlasti v okviru digitalnega in zelenega prehoda, namenjeni pa so tudi nizko usposobljenim osebam iz nezadostno zastopanih skupin.

(13)Načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen sklop reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in prispevajo k učinkovitemu reševanju vseh ali znatnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opisanih v priporočilih za posamezno državo, ki jih je Svet naslovil na Finsko v okviru evropskega semestra v letih 2019 in 2020, zlasti na področju znanj in spretnosti, dejavnega vključevanja, integriranih storitev za brezposelne in delovno neaktivne, raziskav in inovacij, nizkoogljičnega in energijskega prehoda ter spremljanja zadolženosti gospodinjstev. Reforme in naložbe v načrtu za okrevanje in odpornost so namenjene tudi izboljšanju stroškovne učinkovitosti socialnih in zdravstvenih storitev ter enakega dostopa do njih. Poleg tega so v načrt vključeni ukrepi za okrepitev učinkovitega nadzora in izvrševanja okvira za boj proti pranju denarja.

(12)V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.2, k navedeni uredbi se pričakuje, da bo načrt za okrevanje in odpornost prispeval k učinkovitemu obravnavanju vseh ali pomembnega dela izzivov (ocena A), opredeljenih v zadevnih priporočilih za Finsko, vključno z njihovimi fiskalnimi vidiki, ali izzivov, opredeljenih v drugih ustreznih dokumentih, ki jih je Komisija uradno sprejela v okviru evropskega semestra.

(11)Načrt za okrevanje in odpornost naj bi pozitivno prispeval h koheziji in konvergenci z obravnavanjem obstoječih regionalnih razlik, ki se pojavljajo pri zagotavljanju javnih storitev, in preostalih vrzeli pri dostopu do širokopasovne povezave. V zvezi s politikami za naslednjo generacijo so reforme in naložbe namenjene podpiranju nenehnega učenja, tudi prek bolj integriranih digitalnih platform in spletnih storitev, ter povečanju števila študijskih mest na visokošolski ravni za smeri, ki so povezane s sektorji, v katerih primanjkuje delovne sile.

(10)Za spodbujanje pametne, trajnostne in vključujoče rasti so v načrtu za okrevanje in odpornost predvideni ukrepi za povečanje stopnje zaposlenosti, privabljanje mednarodnih talentov in povečanje produktivnosti. Da bi ublažili negativne pretrese in se bolje odzvali na krize, načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe za reševanje dolgoletnih problemov enakega dostopa do socialnega in zdravstvenega sistema ter njune stroškovne učinkovitosti. V načrtu za okrevanje in odpornost so celovito zajete različne razsežnosti stebra za digitalno preobrazbo, pri čemer je več komponent posredno ali neposredno usmerjenih v digitalno preobrazbo. Čeprav je Finska vodilna v svetu na digitalnem področju, se pričakuje, da bo načrt za okrevanje in odpornost zapolnil preostale vrzeli v digitalni infrastrukturi z izboljšanjem in razširitvijo širokopasovnih omrežij visokih hitrosti. Poleg tega se pričakuje, da bodo reforme in naložbe podpirale digitalizacijo podjetij in javnega sektorja, vključno s socialnim in zdravstvenim varstvom, okrepile digitalne spretnosti in znanja, spodbujale raziskave in inovacije na področju digitalnih tehnologij, obenem pa podpirale razvoj kibernetske in informacijske varnosti ter vlagale v digitalizacijo železniškega prometa.

(9)Številni ukrepi v okviru stebra za zeleni prehod iz načrta za okrevanje in odpornost prispevajo k cilju Finske, da do leta 2035 postane ogljično nevtralna. Med takšne ukrepe spadajo zlasti reforme in naložbe, ki povečujejo delež energije iz obnovljivih virov v mešanici virov energije, pospešujejo razogljičenje industrije, zmanjšujejo emisije javnih in zasebnih stavb ter spodbujajo načine prevoza z nizkimi emisijami.

(8)Načrt za okrevanje in odpornost vključuje ukrepe, ki prispevajo k vsem šestim stebrom, več komponent načrta za okrevanje in odpornost pa obravnava več stebrov hkrati. Tak pristop pomaga zagotoviti, da se vsak steber obravnava celovito in usklajeno. Poleg tega glede na specifične izzive Finske in poseben poudarek na zelenem prehodu ter pametni, trajnostni in vključujoči rasti kot tudi glede na težo posameznih stebrov načrt za okrevanje in odpornost v veliki meri predstavlja celovit in ustrezno uravnotežen odziv na gospodarske in socialne razmere.

(7)V skladu s členom 19(3), točka (a), Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.1, k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost v veliki meri (ocena A) predstavlja celovit in ustrezno uravnotežen odziv na gospodarske in socialne razmere ter s tem ustrezno prispeva k vsem šestim stebrom iz člena 3 navedene uredbe ob upoštevanju specifičnih izzivov, s katerimi se sooča zadevna država članica, in dodeljenih finančnih sredstev zadevne države članice.

(6)Izvajanje načrtov držav članic za okrevanje in odpornost bo pomenilo usklajena prizadevanja, ki bodo vključevala reforme in naložbe po vsej Uniji. Z usklajenim in hkratnim izvajanjem ter izvajanjem čezmejnih in večdržavnih projektov se bodo reforme in naložbe medsebojno krepile in ustvarile pozitivne učinke prelivanja po Uniji. Približno tretjina učinka mehanizma za okrevanje in odpornost na rast in ustvarjanje delovnih mest v državah članicah bo tako posledica prelivanja iz drugih držav članic.

(5)Načrti za okrevanje in odpornost bi morali slediti splošnim ciljem mehanizma za okrevanje in odpornost, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/241, in instrumenta Evropske unije za okrevanje, vzpostavljenega z Uredbo Sveta (EU) 2020/2094, da bi podprli okrevanje po krizi zaradi COVID-19. Spodbujati bi morali ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo Unije s prispevanjem k šestim stebrom iz člena 3 Uredbe (EU) 2021/241.

(4)Finska je 27. maja 2021 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Načrt je bil predložen po postopku posvetovanja z lokalnimi in regionalnimi organi, socialnimi partnerji, organizacijami civilne družbe, mladinskimi organizacijami in drugimi ustreznimi deležniki, izvedenem v skladu z nacionalnim pravnim okvirom. Prevzemanje odgovornosti za načrte za okrevanje in odpornost na nacionalni ravni je temelj za njihovo uspešno izvajanje in trajen učinek na nacionalni ravni ter verodostojnost na evropski ravni. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost v skladu s smernicami za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi.

(3)Svet je v priporočilu o ekonomski politiki euroobmočja državam članicam euroobmočja priporočil, naj ukrepajo, tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost, da bi med drugim zagotovile naravnanost politike, ki podpira okrevanje, ter dodatno izboljšale konvergenco, odpornost ter trajnostno in vključujočo rast. Svet je v priporočilu državam članicam euroobmočja priporočil tudi, naj se okrepijo nacionalni institucionalni okviri, zagotovi makrofinančna stabilnost, dokonča ekonomska in monetarna unija ter okrepi mednarodna vloga eura.

(2)Svet je 9. julija 2019 in 20. julija 2020 v okviru evropskega semestra na Finsko naslovil priporočila. Finski je priporočil zlasti, naj izboljša stroškovno učinkovitost socialnih in zdravstvenih storitev ter enak dostop do njih, odpravi pomanjkanje zdravstvenih delavcev, izboljša spodbude za delo, okrepi znanja in spretnosti ter aktivno vključevanje, podpre zaposlovanje in okrepi aktivne politike zaposlovanja, politiko v zvezi z naložbami osredotoči na raziskave in inovacije, zeleni in digitalni prehod, okrepi spremljanje zadolženosti gospodinjstev ter zagotovi učinkovit nadzor in izvrševanje okvira za boj proti pranju denarja. Komisija je po oceni napredka pri izvajanju teh priporočil za posamezno državo ob predložitvi načrta za okrevanje in odpornost ugotovila, da so bila priporočila o sprejetju vseh potrebnih ukrepov v skladu s splošno odstopno klavzulo Pakta za stabilnost in rast za učinkovit odziv na pandemijo, ohranjanje gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo, v celoti izvedena. Dosežen je bil znaten napredek z zvezi s priporočilom o sprejetju ukrepov za zagotovitev likvidnosti realnemu gospodarstvu, zlasti malih in srednjih podjetij.

(1)Izbruh COVID-19 negativno vpliva na gospodarstvo Finske. V letu 2019 je bruto domači proizvod na prebivalca (BDP na prebivalca) Finske znašal 139 % povprečja EU. V skladu s poletno napovedjo Komisije iz leta 2021 se je realni BDP Finske v letu 2020 zmanjšal za 2,8 %, v obdobju 2020–2021 pa naj bi se skupno zmanjšal za 0,1 %. Dolgoročni vidiki, ki vplivajo na srednjeročno gospodarsko uspešnost, vključujejo počasno rast produktivnosti, velike potrebe po naložbah v zeleni prehod ter raziskave in razvoj, vedno višjo raven zadolženosti gospodinjstev ter delovanje socialnega in zdravstvenega sistema.

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost in zlasti člena 20 Uredbe,

EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 4.10.2021 COM(2021) 624 final PRILOGA

k predlogu Izvedbenega sklepa Sveta o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Finsko {SWD(2021) 284 final}



PRILOGA ODDELEK 1: REFORME IN NALOŽBE V OKVIRU NAČRTA ZA OKREVANJE IN ODPORNOST 1.Opis reform in naložb STEBER: Zeleni prehod podpira gospodarsko prestrukturiranje in ogljično nevtralno družbo blaginje A. SESTAVNI DEL P1C1: PREOBLIKOVANJE ENERGETSKEGA SISTEMA Finska si je zastavila cilj, da postane prva družba blaginje brez fosilnih goriv na svetu in do leta 2035 doseže ogljično nevtralnost. Splošni cilj te komponente finskega načrta za okrevanje in odpornost je prispevati k doseganju cilja ogljične nevtralnosti s spodbujanjem uporabe tehnologij čiste energije. Ta komponenta finskega načrta za oživitev in odpornost vključuje naložbe, ki zajemajo infrastrukturo, potrebno za distribucijo energije iz obnovljivih virov, in proizvodnjo čiste energije. Te naložbe spremljajo reforme energetskega sektorja, ki se osredotočajo na postopno opuščanje uporabe premoga za proizvodnjo energije, ter reforma obdavčitve energije za spodbujanje uporabe čiste energije. Vključena je ločena naložba za podporo energiji iz obnovljivih virov v avtonomni regiji Åland. Komponenta prispeva k obravnavi priporočil za posamezne države v zvezi z usmerjanjem naložb v zeleni prehod, zlasti v čisto in učinkovito proizvodnjo in rabo energije (priporočilo za posamezno državo št. 32020), ter v spodbujanje naložb v nizkoogljični in energetski prehod (priporočilo za posamezne države 3 iz leta 2019). Glede na opis ukrepov in blažilne ukrepe, določene v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), noben ukrep v tej komponenti naj ne bi bistveno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852. A.1 Opis reform in naložb za nepovratno finančno podporo Reforma 1 (P1C1R1): Znatno zmanjšanje uporabe premoga za energijo do leta 2026 Finski parlament je leta 2019 sprejel zakon o prepovedi uporabe energije premoga (406/2019). Ta zakon prepoveduje uporabo premoga od leta 2029 dalje. Finska si prizadeva za spodbujanje odprave uporabe premoga v krajšem časovnem okviru in si prizadeva za zmanjšanje uporabe premoga pri proizvodnji energije za 40 do 80 % do leta 2026 v primerjavi z letom 2019. Ukrepi, ki jih je Finska sprejela v podporo postopnemu opuščanju uporabe premoga v energetskem sektorju, vključujejo vključevanje novih rešitev za proizvodnjo električne energije in toplote v energetski sistem, prenos energije in razpoložljivost tehnologij za nadomestitev premoga. Reforma se izvede do 30. junija 2026. Reforma 2 (P1C1R2): Reforma obdavčitve energije zaradi upoštevanja tehnološkega razvoja Cilj reforme je spremeniti obstoječo obdavčitev različnih virov energije. Sprememba zakonodaje o obdavčitvi energije (Zakon o trošarinah na električno energijo in nekatera goriva) prispeva k postopnemu opuščanju fosilnih goriv s spodbujanjem elektrifikacije industrije in naložb v nizkoogljične tehnologije. Z reformo se zmanjša tudi davek na elektriko za industrijo, rudnike, kmetijstvo in podatkovne centre v višini več kot 5 MW na 0,05 centa/kWh, tj. najnižji davek EU, z 0,69 centa/kWh. Reforma bo tudi postopno odpravila vračilo energetskega davka za energetsko intenzivne panoge do leta 2025 in povečala obdavčitev fosilnih goriv za ogrevanje, vključno s šoto, od 1. januarja 2021 za 2,7 EUR/MWh. Študija o obdavčitvi energije pri proizvodnji toplote, ki ni zgorevalna, še poteka. Študija naj bi zagotovila podlago za odločitve o nadaljnjih ukrepih za obdavčitev energetskega sektorja. Finska naj bi predložila zakonodajne spremembe, s katerimi bi zagotovila, da bodo spremembe začele veljati 1. januarja 2022. Reforma naj bi se zaključila do 30. junija 2021.

Naložba 1 (P1C1I1): Naložbe v energetsko infrastrukturo Cilj naložbe je izboljšati okvirne pogoje za privabljanje naložb v čisto energijo s poudarkom na povezovanju energetskih sistemov, shranjevanju energije in prometu. Naložbe podpirajo projekte, ki spodbujajo gradnjo energetske infrastrukture, z naslednjim poudarkom na: I)elektroenergetska omrežja in prenosna zmogljivost električne energije; II)naložbe za integracijo energetskih sistemov ter proizvodnjo, prenos in uporabo presežne in odpadne toplote v omrežjih za daljinsko ogrevanje; III)prevoz nizkoogljičnih plinov, vključno z vodikom, bioplinom in biometanom. Izbira se opravi v skladu z različnimi merili, kot sta njihov prispevek k razogljičenju energetskega sektorja in njihova izvedljivost v skladu z določenim časovnim okvirom. Podpora se dodeli v skladu z novo vladno uredbo, ki se sprejme do 31. decembra 2021. Izvaja se v obliki konkurenčnih razpisov, za katere je odgovorno ministrstvo za gospodarstvo, zaposlovanje in podjetništvo Finske, ki se organizirajo v več fazah, da bi se v začetni fazi zagotovile velike naložbe. Da se zagotovi skladnost ukrepa s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), bodo na podlagi meril za izbor projektov v pogojih za prihodnje razpise za projekte iz podpore izključene naslednje dejavnosti: (i) dejavnosti v zvezi s fosilnimi gorivi, vključno z nadaljnjo uporabo ; (ii) dejavnosti ki so vključene v sistem EU za trgovanje z emisijami, če predvidene emisije niso nižje od ustrezne referenčne vrednosti ; (iii) dejavnosti, povezane z odstranjevanjem odpadkov na odlagališčih, sežigalnicami in obrati za mehansko biološko obdelavo (MBT) , ter (iv) dejavnosti, pri katerih lahko dolgotrajno odstranjevanje odpadkov dolgoročno škoduje okolju. V pogojih bo poleg tega navedeno, da se izberejo samo dejavnosti, ki so v skladu z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo. Z merili za izbor se zagotovi, da vsi projekti prispevajo k ciljem v zvezi s podnebnimi spremembami, povezanimi s področjem ukrepanja 033, ki ima 100-odstotni podnebni koeficient v skladu s Prilogo VI k Uredbi (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi instrumenta za okrevanje in odpornost . Naložba se izvede do 30. junija 2026. Naložba 2 (P1C1I2): Naložbe v novo energetsko tehnologijo Cilj naložbe je prispevati k cilju Finske, da do leta 2035 doseže ogljično nevtralnost s spodbujanjem uvajanja novih čistih tehnologij za proizvodnjo in uporabo energije. Podpora daje prednost sektorjem, v katerih je zmanjšanje emisij težavno in drago („sektorji, ki jih je težko razogljičiti“). Naložba zagotavlja podporo za obsežne projekte v predstavitveni fazi, pri čemer ima prednost tehnična izvedljivost, s posebnim poudarkom na: I)proizvodnja vetrne energije na morju; II)obnovljiva goriva v prometu (električna goriva in biogoriva); III)proizvodnja toplote brez zgorevanja, kot je geoenergija, ki nadomesti uporabo premoga; ter IV)drugi projekti na področju energije iz obnovljivih virov, kot so veliki projekti za prenos bioplina z nizko porabo surovin, obsežni projekti na področju sončne energije in projekti, ki spodbujajo shranjevanje energije. Izbira se opravi v skladu z različnimi merili, vključno z njihovim prispevkom k povečanju deleža energije iz obnovljivih virov in morebitnim prispevkom k dolgoročnemu razvoju in komercializaciji ustreznih tehnologij. Podpora se dodeli v skladu z novo vladno uredbo, ki se sprejme do 31. decembra 2021. Izvaja se v obliki konkurenčnih razpisov, za katere je odgovorno ministrstvo za gospodarstvo, zaposlovanje in podjetništvo Finske, ki se organizirajo v več fazah, da bi se v začetni fazi zagotovile velike naložbe. V skladu s tem ukrepom se lahko začasno osebje zaposli za pospešitev izdajanja okoljskih dovoljenj in predelave od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2023. Da se zagotovi skladnost ukrepa s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), bodo na podlagi meril za izbor projektov v pogojih za prihodnje razpise za projekte iz podpore izključene naslednje dejavnosti: (i) dejavnosti v zvezi s fosilnimi gorivi, vključno z nadaljnjo uporabo ; (ii) dejavnosti ki so vključene v sistem EU za trgovanje z emisijami, če predvidene emisije niso nižje od ustrezne referenčne vrednosti ; (iii) dejavnosti, povezane z odstranjevanjem odpadkov na odlagališčih, sežigalnicami in obrati za mehansko biološko obdelavo (MBT) , ter (iv) dejavnosti, pri katerih lahko dolgotrajno odstranjevanje odpadkov dolgoročno škoduje okolju. V pogojih bo poleg tega navedeno, da se izberejo samo dejavnosti, ki so v skladu z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo. Z merili za izbor se zagotovi, da vsi projekti prispevajo k ciljem na področju podnebnih sprememb, povezanih z intervencijskimi področji 032, 034bis0, 028 in 029 ter 030a, ki imajo 100-odstotni podnebni koeficient v skladu s Prilogo VI k Uredbi (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi instrumenta za okrevanje in odpornost. Javni razpisi se objavijo, ko je vzpostavljen zakonodajni okvir za dodelitev podpore. Prvi razpis naj bi bil organiziran leta 2021.

Naložba se izvede do 30. junija 2026. Naložba 3 (P1C1I3): Sveženj ukrepov za naložbe in reforme na Ålandskem polotoku Cilj naložbe je spodbujati proizvodnjo energije iz obnovljivih virov v avtonomni pokrajini Åland. Naložba vključuje podporo pripravljalni fazi projekta vetrne energije na morju in proizvodnji sončne energije. Vlada Ålanda ocenjuje, da bo za dokončanje celotnega projekta vetrne energije na morju potrebnih deset do petnajst let. Pričakuje se, da se bo proizvedena energija večinoma prenesla na celino Finsko in/ali Švedsko ter s tem na nacionalna distribucijska omrežja. Naložba podpira načrtovalno in pripravljalno fazo, ki naj bi trajala do leta 2024. Podjetje Åland je v svoji energetski in podnebni strategiji določilo cilj, da bo zmogljivost sončne energije do leta 2030 znašala 17 MW. Z naložbo se zagotovi podpora za projekte proizvodnje sončne energije, ki jih spodbujajo podjetja, občine ali skupnosti. Projekti se izvajajo med letoma 2021 in 2025. Da se zagotovi skladnost ukrepa s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), bodo na podlagi meril za izbor projektov v pogojih za prihodnje razpise za projekte iz podpore izključene naslednje dejavnosti: (i) dejavnosti v zvezi s fosilnimi gorivi, vključno z nadaljnjo uporabo ; (ii) dejavnosti ki so vključene v sistem EU za trgovanje z emisijami, če predvidene emisije niso nižje od ustrezne referenčne vrednosti ; (iii) dejavnosti, povezane z odstranjevanjem odpadkov na odlagališčih, sežigalnicami in obrati za mehansko biološko obdelavo (MBT) , ter (iv) dejavnosti, pri katerih lahko dolgotrajno odstranjevanje odpadkov dolgoročno škoduje okolju. V pogojih bo poleg tega navedeno, da se izberejo samo dejavnosti, ki so v skladu z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo. Izbirna merila zagotavljajo, da vsi projekti prispevajo k ciljem na področju podnebnih sprememb, so povezani s področji ukrepanja 028 in 029, ki imata 100-odstotni podnebni koeficient v skladu s Prilogo VI k Uredbi (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi instrumenta za okrevanje in odpornost. Naložba se izvede do 30. junija 2026. A.2. Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje nepovratne finančne podpore Številka Ukrep Mejnik/cilj Ime Kvalitativni kazalniki (za mejnike) Kvantitativni kazalniki (za cilje) Okvirni časovni razpored za dokončanje Opis vsakega mejnika in cilja Enota Izhodišče Cilj Q leto 1 P1C1R1 - Pretvorba energetskega sistema - Znatno zmanjšanje uporabe premoga za energijo do leta 2026 cilja 40-odstotno zmanjšanje uporabe premoga za energijo do leta 2026 v primerjavi z letom 2019 Odstotek. 0 40 Q2 2026 Leta 2019 je premog za energijo uporabljal 60 Petajoulov. Poraba se do leta 2026 zmanjša na največ 36 Petajoulov. 2 P1C1R2 - Preoblikovanje energetskega sistema - Reforma obdavčitve energije zaradi upoštevanja tehnološkega razvoja Mejnik Začetek veljavnosti Zakona o trošarinah na električno energijo in nekatera goriva Zakonodajna določba o začetku veljavnosti zakona Q2 2021 Sprememba Zakona o trošarinah na električno energijo in nekatera goriva: zniža davek na električno energijo za spodbujanje elektrifikacije industrije in proizvodnje toplote, zniža davek na elektriko za rudnike, kmetijstvo in podatkovne centre nad 5 MW postopno odpravo povračila davka na energijo za energetsko intenzivna industrijska goriva —dvigni davek na fosilna goriva za ogrevanje za 2,7 EUR/MWh. 3 P1C1I1 - Preoblikovanje energetskega sistema - Naložbe v energetsko infrastrukturo Mejnik Objava prvega razpisa za zbiranje prijav za projekte energetske infrastrukture Objava prvega razpisa na spletni strani Ministrstva za gospodarstvo Q4 2021 Smernice za financiranje (uredba o pomoči za energijo) začnejo veljati in omogočajo objavo prvega konkurenčnega razpisa za zbiranje predlogov za naložbe v energetsko infrastrukturo z referenčnimi pogoji, vključno z merili za upravičenost, ki zagotavljajo, da izbrani projekti izpolnjujejo tehnične smernice „Ni večjih poškodb“ (2021/C58/01) z uporabo seznama za izključitev in zahtevo po skladnosti z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo. 4 P1C1I1 - Preoblikovanje energetskega sistema - Naložbe v energetsko infrastrukturo Mejnik Dodelitev vseh nepovratnih sredstev za naložbe v energetsko infrastrukturo Obvestilo o dodelitvi vseh nepovratnih sredstev za naložbe v infrastrukturo Q4 2023 Izbira vseh projektov energetske infrastrukture se izvede v skladu z merili ustreznih razpisov za zbiranje predlogov. Vsi razpisi temeljijo na merilih za upravičenost/izbiro, navedenih v točki 3, vse odločitve o dodelitvi sredstev se dodelijo upravičencem/vlagatelji projektov, izbranim na podlagi konkurenčnih razpisov za zbiranje predlogov, ki omogočajo začetek izvajanja izbranih projektov. 5 P1C1I1 - Preoblikovanje energetskega sistema - Naložbe v energetsko infrastrukturo cilja Zaključek podprtih projektov Številka 0 4 Q2 2026 Zaključijo se vsaj štirje projekti, kot je razvidno iz poročil o projektih, ki jih predložijo upravičenci projekta. To ustreza proračunski obveznosti v višini najmanj 139500000 EUR od 155000000 EUR, dodeljenih za ukrep. 6 P1C1I2 - Preoblikovanje energetskega sistema - naložbe v nove energetske tehnologije Mejnik Objava prvega razpisa za zbiranje prijav za naložbe v nove energetske tehnologije Objava prvega razpisa na spletni strani Ministrstva za gospodarstvo Q4 2021 Začele so veljati smernice za financiranje (uredba o pomoči za energijo) , ki omogočajo objavo prvega razpisa za zbiranje predlogov za naložbe v nove energetske tehnologije z referenčnimi pogoji, vključno z merili za upravičenost, ki zagotavljajo, da so izbrani projekti skladni s tehničnimi smernicami „Brez znatne škode“ (2021/C58/01) z uporabo seznama za izključitev in zahtevo po skladnosti z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo. 7 P1C1I2 - Preoblikovanje energetskega sistema - naložbe v nove energetske tehnologije Mejnik Dodelitev vseh nepovratnih sredstev za naložbe v energetsko tehnologijo Obvestilo o dodelitvi vseh nepovratnih sredstev za naložbe v energetsko tehnologijo Q4 2023 Vsi projekti, povezani z novimi energetskimi tehnologijami, se izberejo v skladu z merili, določenimi v ustreznih razpisih za zbiranje predlogov. Vsi razpisi temeljijo na merilih za upravičenost/izbiro, navedenih v mejniku 6. Vse odločitve o dodelitvi sredstev se dodelijo upravičencem projektov/vlagatelji, izbranim na podlagi konkurenčnih razpisov za zbiranje predlogov, kar omogoča začetek izvajanja izbranih projektov. 8 P1C1I2 - Preoblikovanje energetskega sistema - naložbe v nove energetske tehnologije cilja Zaključek podprtih projektov Številka 0 4 Q2 2026 Zaključijo se vsaj štirje projekti, kot je razvidno iz poročil o projektih, ki jih predložijo upravičenci projekta. To ustreza proračunski obveznosti v višini najmanj 144900000 EUR od 161000000 EUR, dodeljenih za ukrep. 9 P1C1I3 - Preoblikovanje energetskega sistema - sveženj naložb in reform na Ålandskem polotoku Mejnik Objava prvega razpisa za zbiranje prijav za naložbe v energijo iz obnovljivih virov na Ålandskem polotoku Objava prvega razpisa za zbiranje prijav na spletni strani vlade Ålanda Q2 2022 Objavljen je bil prvi konkurenčni razpis za zbiranje predlogov za naložbe v energijo iz obnovljivih virov na Ålandskem polotoku z referenčnimi pogoji, vključno z merili za upravičenost, ki zagotavljajo, da izbrani projekti izpolnjujejo tehnične smernice „Ni večjih poškodb“ (2021/C58/01) z uporabo seznama za izključitev in zahtevo po skladnosti z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo. 10 P1C1I3 - Preoblikovanje energetskega sistema - sveženj naložb in reform na Ålandskem polotoku Mejnik Zaključek podprtih projektov Poročila o zaključenih projektih Q2 2026 Vsi podprti projekti se zaključijo v skladu z merili za upravičenost/izbiro, določenimi v razpisih za zbiranje predlogov iz ključne točke 9, kot je razvidno iz poročil o projektih, ki jih predložijo upravičenci projekta. To ustreza proračunski obveznosti v višini najmanj 2430000 EUR od 2700000 EUR, dodeljenih za ukrep. B. SESTAVNI DEL P1C2: INDUSTRIJSKE REFORME IN NALOŽBE V PODPORO ZELENEMU IN DIGITALNEMU PREHODU Finska si je zastavila cilj, da postane prva družba blaginje brez fosilnih goriv na svetu in do leta 2035 doseže ogljično nevtralnost. Glavna izziva pri doseganju tega cilja sta zmanjšanje emisij iz industrije in povečanje stopnje recikliranja. Nova tehnologija z nizkimi emisijami pogosto še ni konkurenčna in njen razvoj je treba pospešiti. Finska mora spodbujati krožno gospodarstvo, da bi povečala trajnostno rabo virov in zmanjšala onesnaževanje. Splošni cilj te komponente finskega načrta za okrevanje in odpornost je prispevati k doseganju cilja ogljične nevtralnosti s podpiranjem naložb v tehnologije za zmanjšanje emisij ogljika iz industrije, ustvarjanjem zelenih delovnih mest, vlaganjem v čiste tehnologije ter spodbujanjem recikliranja in ponovne uporabe. Komponenta vključuje naložbe, ki se osredotočajo na spodbujanje nizkoogljičnih tehnologij, kot so proizvodnja vodika, zajemanje in uporaba ogljika, nadomeščanje fosilnih goriv z električno energijo v industrijskih procesih ter spodbujanje ponovne uporabe in recikliranja ključnih materialov in industrijskih stranskih proizvodov. Te naložbe spremljajo reforme podnebne zakonodaje in zakonodaje o odpadkih, vključno s potrebnimi spremembami podnebnega zakona in zakona o odpadkih, da se zagotovi pravna podlaga za cilj ogljične nevtralnosti do leta 2035 in cilje recikliranja. Komponenta prispeva k obravnavi priporočil za posamezne države v zvezi z usmerjanjem naložb v zeleni prehod, zlasti v čisto in učinkovito proizvodnjo in rabo energije (priporočilo za posamezno državo št. 32020), ter v spodbujanje naložb v nizkoogljični in energetski prehod (priporočilo za posamezne države 3 iz leta 2019). Glede na opis ukrepov in blažilne ukrepe, določene v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), noben ukrep v tej komponenti naj ne bi bistveno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852. B.1. Opis reform in naložb za nepovratno finančno podporo Reforma 1 (P1C2R1): Reforma podnebnega zakona in industrializacija z nizkimi emisijami ogljika Finska se je zavezala, da bo posodobila podnebni zakon, da bi zagotovila uresničitev cilja ogljične nevtralnosti do leta 2035. Reforma vključuje ustrezne cilje zmanjšanja emisij za leta 2030, 2040 in 2050. Prenovljeni podnebni zakon omogoča uporabo podnebnih načrtov za izpolnitev obveznosti blažitve podnebnih sprememb in prilagajanja nanje, določenih v zakonu. Finska vlada predloži parlamentu svoj predlog revidiranega podnebnega zakona do 31. januarja 2022, ki naj bi začel veljati 30. junija 2022. Finska je jeseni 2020 sprejela trinajst sektorskih načrtov za nizkoogljično gospodarstvo. V načrtih je opredeljena elektrifikacija industrijskih procesov, ločitev od fosilnih goriv in ukrepi za zmanjšanje emisij, ki temeljijo na rešitvah z nizkimi emisijami. Finska naj bi še naprej sodelovala z industrijo, da bi posodobila preostale časovne načrte, ki določajo sektorske priložnosti za zmanjšanje industrijskih emisij. To vključuje vsaj štiri ključne energetsko intenzivne industrije, in sicer energetsko, kemično, gozdarsko in tehnološko industrijo.

Reforma se izvede do 31. decembra 2025.



Reforma 2 (P1C2R2): Strateško spodbujanje krožnega gospodarstva in reforma zakona o odpadkih Ta ukrep je sestavljen iz dveh reformnih elementov. Prvič, Finska izvaja reformirani zakon o odpadkih (646/2011), ki je osrednjega pomena za ureditev okolja krožnega gospodarstva in nacionalni načrt ravnanja z odpadki. Reforma vključuje obveznosti za ločeno zbiranje embalaže in bioloških odpadkov iz gospodinjstev in podjetij, odgovornost proizvajalcev embalaže za stroške ravnanja z odpadno embalažo, izvajanje direktive o plastiki za enkratno uporabo in obveznost ločenega zbiranja tekstilnih odpadkov na regionalnih sprejemnih mestih. Stopnja recikliranja komunalnih odpadkov se poveča s sedanjih 41 % na 55 % v letu 2025 in 60 % v letu 2030. Stopnja recikliranja plastične embalaže se poveča za 31 %. Drugič, Finska spodbuja krožno gospodarstvo s strateškim programom za leto 2035, ki določa konkretne cilje za porabo neobnovljivih naravnih virov, produktivnost virov in stopnjo uporabe krožnih materialov. To vključuje nacionalni okvirni program, ki ga dopolnjuje spodbujanje prostovoljnih sektorskih sporazumov med občinami, podjetji in drugimi zainteresiranimi stranmi. Cilj je, da se sporazumu pridružita vsaj dve ključni industrijski združenji ter vsaj 20 občin in mest in se zavežejo k izvajanju ukrepov, ki spodbujajo cilje strateškega programa za krožno gospodarstvo: Zmanjšati uporabo naravnih virov, povečati uporabo recikliranih materialov in spodbujati nizkoogljično družbo krožnega gospodarstva. Vključuje tudi objavo „podpornih scenarijev“, ki pomagajo pri opredelitvi najpomembnejših ukrepov zainteresiranih strani, ki jih je treba sprejeti v okviru takih sporazumov, v sodelovanju z ustreznimi raziskovalnimi inštituti. Reforma se izvede do 31. decembra 2024. Naložba 1 (P1C2I1): Nizkoogljični vodik ter zajemanje in uporaba ogljika Ta naložba je namenjena spodbujanju razvoja proizvodnje in skladiščenja čistega vodika v komercialnem obsegu. Naložba prispeva k cilju Finske, da do leta 2035 doseže ogljično nevtralnost. Finska se je pridružila potencialnemu pomembnemu projektu skupnega evropskega interesa (IPCEI) „European Clean Hydrogen Alliance“, ki je trenutno v pripravi in še ni bil priglašen Komisiji. To finskim podjetjem omogoča, da izkoristijo prednosti čezmejnega gospodarskega, raziskovalnega in industrijskega sodelovanja. Sredstva se dodelijo za podporo naložbam vzdolž vrednostne verige vodika ter zajemanju, shranjevanju in obnavljanju ogljika. Finska naj bi prispevala s podporo (i) proizvodnji „zelenega“ vodika z nizkimi emisijami ogljika, nadomestitvi uporabe fosilnih goriv v težkih industrijah, (ii) zajemanju, shranjevanju in uporabi CO2 ter (iii) raziskavam v zvezi z vodikom. Poleg potencialnega IPCEI se lahko podprejo tudi projekti, povezani z evropskimi mrežami sodelovanja, kot je Eureka. Za proizvodnjo vodika iz zemeljskega plina se ne dodelijo finančna sredstva. V skladu s tem ukrepom se lahko začasno osebje zaposli za pospešitev izdajanja okoljskih dovoljenj in predelave od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2023. Poleg tega se podpora za nekatere domače naložbe v „zeleni“ vodik z nizkimi emisijami ogljika dodeli na podlagi novega vladnega odloka, ki bo sprejet leta 2021 (uredba o pomoči za energijo). Izvaja se v obliki konkurenčnih razpisov, za katere je odgovorno Ministrstvo za gospodarstvo, zaposlovanje in podjetništvo Finske, ki se organizirajo v eni ali več fazah. Da se zagotovi skladnost ukrepa s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), bodo na podlagi meril za izbor projektov v pogojih za prihodnje razpise za projekte iz podpore izključene naslednje dejavnosti: (i) dejavnosti v zvezi s fosilnimi gorivi, vključno z nadaljnjo uporabo; (ii) dejavnosti ki so vključene v sistem EU za trgovanje z emisijami, če predvidene emisije niso nižje od ustrezne referenčne vrednosti ; (iii) dejavnosti, povezane z odstranjevanjem odpadkov na odlagališčih, sežigalnicami in obrati za mehansko biološko obdelavo (MBT) , ter (iv) dejavnosti, pri katerih lahko dolgotrajno odstranjevanje odpadkov dolgoročno škoduje okolju. V pogojih bo poleg tega navedeno, da se izberejo samo dejavnosti, ki so v skladu z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo. Z merili za izbor se zagotovi, da vsi projekti prispevajo k ciljem v zvezi s podnebnimi spremembami, povezanimi s področjem ukrepanja 032, ki ima 100-odstotni podnebni koeficient v skladu s Prilogo VI k Uredbi (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi instrumenta za okrevanje in odpornost. Prvi razpis za zbiranje predlogov se odpre leta 2021 in objavi na spletišču Business Finland. Naložba se izvede do 30. junija 2026. Naložba 2 (P1C2I2): Neposredna elektrifikacija in razogljičenje industrijskih procesov Ukrep spodbuja neposredno elektrifikacijo in nizkoogljične industrijske procese za zmanjšanje emisij CO2 v industrijskem sektorju. Ukrep: I)izboljšanje energetske učinkovitosti z elektrifikacijo porabe toplote in postopkov; ter II)uvesti hibridne rešitve ter uporabiti tehnologijo toplotnih črpalk in odvečno toploto. Cilj ukrepa je podpreti pripravo industrije na konec uporabe premoga leta 2029 in vsaj polovico porabe energije šote do leta 2030 s spodbujanjem nadomestitve uporabe fosilnih goriv v industriji z električno energijo. Podpora se dodeli v skladu z novo vladno uredbo, ki se sprejme do 31. decembra 2021. Da se zagotovi skladnost ukrepa s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), bodo na podlagi meril za izbor projektov v pogojih za prihodnje razpise za projekte iz podpore izključene naslednje dejavnosti: (i) dejavnosti v zvezi s fosilnimi gorivi, vključno z nadaljnjo uporabo ; (ii) dejavnosti ki so vključene v sistem EU za trgovanje z emisijami, če predvidene emisije niso nižje od ustrezne referenčne vrednosti ; (iii) dejavnosti, povezane z odstranjevanjem odpadkov na odlagališčih, sežigalnicami in obrati za mehansko biološko obdelavo (MBT) , ter (iv) dejavnosti, pri katerih lahko dolgotrajno odstranjevanje odpadkov dolgoročno škoduje okolju. V pogojih bo poleg tega navedeno, da se izberejo samo dejavnosti, ki so v skladu z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo. Izbirna merila zagotavljajo tudi, da vsi projekti prispevajo k ciljem na področju podnebnih sprememb, so povezani s področjem ukrepanja 024ter, ki ima 100-odstotni podnebni koeficient v skladu s Prilogo VI k Uredbi (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi instrumenta za okrevanje in odpornost. V ta namen izbrani projekti v povprečju dosežejo vsaj 30-odstotno zmanjšanje neposrednih in posrednih emisij toplogrednih plinov v primerjavi s predhodnimi emisijami. Prvi razpis za projekte se odpre takoj, ko se začne izvajati zakonodaja. Naložba se izvede do 30. junija 2026.

Naložba 3 (P1C2I3): Ponovna uporaba in recikliranje ključnih materialov in industrijskih stranskih tokov Cilj ukrepa je spodbujanje krožnega gospodarstva, ki ponovno uporablja in reciklira industrijsko stran in tokove odpadkov ter druge ključne materiale, kot so baterijski materiali, plastika, tekstil, embalaža, električna in elektronska oprema, gradbeni materiali in materiali za rušenje. Podpora se zagotovi za: I)prve komercialne obrate, pilotne in predstavitvene obrate; II)uvajanje novih tehnologij v obstoječe procese; III)digitalne platforme in naložbe v storitve, ki spodbujajo ponovno uporabo in recikliranje. Vsaj 30000000 EUR sredstev je namenjenih spodbujanju krožnega biogospodarstva, najmanj 30000000 EUR pa je namenjenih spodbujanju rešitev krožnega gospodarstva v vrednostni verigi baterij. Podjetje Business Finland organizira konkurenčne razpise v več fazah v letu 2021. Da se zagotovi skladnost ukrepa s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), bodo na podlagi meril za izbor projektov v pogojih za prihodnje razpise za projekte iz podpore izključene naslednje dejavnosti: (i) dejavnosti v zvezi s fosilnimi gorivi, vključno z nadaljnjo uporabo ; (ii) dejavnosti ki so vključene v sistem EU za trgovanje z emisijami, če predvidene emisije niso nižje od ustrezne referenčne vrednosti ; (iii) dejavnosti, povezane z odstranjevanjem odpadkov na odlagališčih, sežigalnicami in obrati za mehansko biološko obdelavo (MBT) , ter (iv) dejavnosti, pri katerih lahko dolgotrajno odstranjevanje odpadkov dolgoročno škoduje okolju. V pogojih bo poleg tega navedeno, da se izberejo samo dejavnosti, ki so v skladu z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo. Z izbirnimi merili se zagotovi tudi, da vsi projekti prispevajo k ciljem v zvezi s podnebnimi spremembami, povezanimi z naslednjim področjem ukrepanja 045a, ki ima 100-odstotni podnebni koeficient v skladu s Prilogo VI k Uredbi (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi instrumenta za okrevanje in odpornost. V ta namen izbrani projekti omogočajo vsaj 50 % teže predelanih ločeno zbranih nenevarnih odpadkov v sekundarne surovine. Naložba se izvede do 30. junija 2026. B.2. Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje nepovratne finančne podpore Številka Ukrep Mejnik/cilj Ime Kvalitativni kazalniki (za mejnike) Kvantitativni kazalniki (za cilje) Okvirni časovni razpored za dokončanje Opis vsakega mejnika in cilja Enota Izhodišče Cilj Q leto 11 P1C2R1 - Industrijske reforme in naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu - reforma podnebnega zakona in nizkoogljično industrializacijo Mejnik Začetek veljavnosti revidiranega zakona o podnebnih spremembah Zakonodajna določba o začetku veljavnosti zakona Q2 2022 Sprememba podnebnega zakona vključuje: cilji zmanjšanja emisij za leti 2030 in 2040 v skladu s potekom ogljične nevtralnosti posodobljeni cilji za leto 2050 cilji v zvezi s sektorjem rabe zemljišč in krepitvijo ponorov ogljika 12 P1C2R1 - Industrijske reforme in naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu - reforma podnebnega zakona in nizkoogljično industrializacijo Mejnik Začetek veljavnosti posodobljene podnebne in energetske strategije, srednjeročnega načrta podnebne politike in sektorskih načrtov za nizkoogljično gospodarstvo Objava strategije, načrta in časovnih načrtov na spletnih straneh Ministrstva za zaposlovanje in gospodarstvo ter Ministrstva za okolje Q4 2025 Posodobijo se podnebne strategije, načrti in sektorski sektorski načrti za nizkoogljično industrijo, ki so najpomembnejši (štiri ključne energetsko intenzivne industrije so energetska, kemična, gozdarska in tehnološka industrija) za izvajanje zakona o podnebnih spremembah. Podnebna in energetska strategija vključuje ukrepe politike in scenarije, katerih cilj je doseči podnebne in energetske cilje, ki jih je EU določila za leto 2030, ter cilj ogljične nevtralnosti 2035 iz vladnega programa. 13 P1C2R2 - Industrijske reforme in naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu - Strateško spodbujanje krožnega gospodarstva in reforma zakona o odpadkih Mejnik Začetek veljavnosti glavnih postopkov revidiranega Zakona o odpadkih Določba zakona o uveljavitvi revidiranega zakona o odpadkih Q4 2024 Revidirani zakon o odpadkih (714/2021) vključuje: (1) nacionalno ločeno zbiranje bioloških odpadkov, ki bo v celoti obratovalo leta 2022. 2) odgovornost proizvajalca za odpadno embalažo ter ločeno zbiranje odpadne embalaže in tekstila na nacionalni ravni v celoti delujeta leta 2023. (3) nacionalno ločeno zbiranje bioloških odpadkov iz novih lastnosti, ki v celoti deluje leta 2024. Z revidiranim zakonom o odpadkih je finska vlada pooblaščena za sprejemanje novih uredb, ki vključujejo: (I) splošne cilje glede recikliranja komunalnih odpadkov, ki se povečajo s sedanjih 41 % na 55 % leta 2025 in 60 % do leta 2030, ter (ii) pravno zavezujoče cilje recikliranja za proizvajalce odpadne embalaže, s katerimi se stopnja recikliranja plastične embalaže poveča za 31 %. 14 P1C2R2 - Industrijske reforme in naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu - Strateško spodbujanje krožnega gospodarstva in reforma zakona o odpadkih Mejnik Sprejetje resolucije vlade o izvajanju strateškega programa za krožno gospodarstvo Objava vladne resolucije (YM/2021/17) na spletni strani vlade Q2 2021 Resolucija vlade o izvajanju strateškega programa za krožno gospodarstvo je sprejeta in vključuje cilj zmanjšanja porabe neobnovljivih naravnih virov ter povečanja trajnostne rabe obnovljivih naravnih virov, tako da skupna poraba domačih primarnih surovin do leta 2035 ne bo presegla ravni iz leta 2015. 15 P1C2R2 - Industrijske reforme in naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu - Strateško spodbujanje krožnega gospodarstva in reforma zakona o odpadkih Mejnik Sklenitev nacionalnega sporazuma s ključnimi akterji o nizkoogljičnem krožnem gospodarstvu Vzpostavitev pogodbenega okvira za nizkoogljično krožno gospodarstvo in sklenitev sporazuma s ključnimi akterji iz industrije in deležniki Q2 2023 Novi nacionalni pogodbeni okvir za nizkoogljično krožno gospodarstvo, ki podpira strateški program za krožno gospodarstvo, se sklene in objavi na spletišču vlade Republike Finske. Podporni scenariji za uporabo naravnih virov se pripravijo v sodelovanju z ustreznimi raziskovalnimi inštituti. Cilj je, da se sporazumu pridružita vsaj dve ključni industrijski združenji ter vsaj 20 občin in mest in se zavežejo k izvajanju ukrepov, ki spodbujajo cilje strateškega programa za krožno gospodarstvo. 16 P1C2I1 - Industrijske reforme in naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu - nizkoogljični vodik ter zajemanje in uporaba ogljika Mejnik Objava prvega nacionalnega razpisa za zbiranje prijav za proizvodnjo in uporabo vodika z nizkimi emisijami ter zajemanje in uporabo ogljikovega dioksida Objava prvih razpisov za zbiranje prijav na spletišču podjetja na Finskem Q4 2021 Objava prvega nacionalnega razpisa za zbiranje prijav za proizvodnjo in uporabo vodika z nizkimi emisijami ter zajemanje in uporabo ogljikovega dioksida. Formalni pogoji razpisa vključujejo merila za upravičenost, ki zagotavljajo, da so izbrani projekti skladni s tehničnimi smernicami „Brez znatne škode“ (2021/C58/01) z uporabo seznama za izključitev in zahteve po skladnosti z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo. 17 P1C2I1 - Industrijske reforme in naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu - nizkoogljični vodik ter zajemanje in uporaba ogljika Mejnik Dodelitev vseh nepovratnih sredstev za projekte nizkoogljičnega vodika ter zajemanja in uporabe ogljika Obvestilo o dodelitvi vseh nepovratnih sredstev Q4 2023 Izbira vseh projektov za zajemanje in uporabo vodika in ogljika z nizkimi emisijami ogljika se izvede v skladu z merili ustreznih razpisov za zbiranje predlogov. Vsi razpisi temeljijo na merilih za upravičenost/izbiro, navedenih v mejniku 16. Vse odločitve o dodelitvi sredstev se dodelijo upravičencem projektov/vlagatelji, izbranim na podlagi konkurenčnih razpisov za zbiranje predlogov, kar omogoča začetek izvajanja izbranih projektov. 18 P1C2I1 - Industrijske reforme in naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu - nizkoogljični vodik ter zajemanje in uporaba ogljika cilja Zaključek podprtih projektov Številka 0 5 Q2 2026 Dokonča se vsaj pet podprtih projektov, kot je razvidno iz poročil o projektih, ki jih predložijo upravičenci projekta. To ustreza proračunski obveznosti v višini najmanj 14400000 EUR od 156000000 EUR, dodeljenih za ukrep. 19 P1C2I2 - Industrijske reforme in naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu - Neposredna elektrifikacija in razogljičenje industrijskih procesov Mejnik Objava prvega razpisa za zbiranje predlogov za neposredno elektrifikacijo in nizkoogljično uporabo industrijskih procesov, namenjenih zmanjšanju emisij CO2 iz industrije Objava prvega razpisa za zbiranje prijav na spletišču podjetja Business Finland. Q4 2021 Začele so veljati spremenjene smernice za financiranje (uredba o pomoči za energijo), ki omogočajo objavo prvega konkurenčnega razpisa za zbiranje predlogov za neposredno elektrifikacijo in nizkoogljično uporabo industrijskih procesov, namenjenih zmanjšanju emisij CO2 iz industrije. Formalni pogoji razpisa vključujejo merila za upravičenost, ki zagotavljajo, da so izbrani projekti skladni s tehničnimi smernicami „Brez znatne škode“ (2021/C58/01) z uporabo seznama za izključitev in zahteve po skladnosti z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo. 20 P1C2I2 - Industrijske reforme in naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu - Neposredna elektrifikacija in razogljičenje industrijskih procesov Mejnik Dodelitev vseh nepovratnih sredstev za projekte neposredne elektrifikacije in nizkoogljičnih industrijskih procesov Obvestilo o dodelitvi vseh nepovratnih sredstev Q4 2023 Vsi projekti neposredne elektrifikacije in nizkoogljičnih industrijskih postopkov se izberejo v skladu z merili ustreznih razpisov za zbiranje predlogov. Vsi razpisi temeljijo na merilih za upravičenost/izbor, navedenih v točki 19. Vse odločitve o dodelitvi sredstev se izdajo upravičencem projektov/vlagatelji, izbranim na podlagi konkurenčnih razpisov za zbiranje predlogov, kar omogoča začetek izvajanja izbranih projektov. 21 P1C2I2 - Industrijske reforme in naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu - Neposredna elektrifikacija in razogljičenje industrijskih procesov cilja Zaključek podprtih projektov Številka 0 4 Q2 2026 Vsaj štirje podprti projekti se zaključijo, kot je razvidno iz poročil o projektih, ki jih predložijo upravičenci projekta. To ustreza proračunski obveznosti v višini najmanj 54000000 EUR od zneska 60000000 EUR, dodeljenega ukrepu. 22 P1C2I3 - Industrijske reforme in naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu - Ponovna uporaba in recikliranje ključnih materialov in industrijskih stranskih tokov Mejnik Objava prvega razpisa za zbiranje prijav za naložbene projekte, ki spodbujajo ponovno uporabo odpadnih materialov in stranskih tokov. Objava prvega razpisa za zbiranje prijav na spletišču podjetja Business Finland Q4 2021 Veljati je začela Uredba vlade o dodelitvi pomoči podjetjem za spodbujanje krožnega gospodarstva in trajnostne zelene rasti (1197/2020), ki je omogočila objavo prvega konkurenčnega razpisa za zbiranje predlogov za naložbene projekte, ki spodbujajo ponovno uporabo odpadnih materialov in stranskih tokov. Formalni pogoji razpisa vključujejo merila za upravičenost, ki zagotavljajo, da so izbrani projekti skladni s tehničnimi smernicami „Brez znatne škode“ (2021/C58/01) z uporabo seznama za izključitev in zahteve po skladnosti z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo. 23 P1C2I3 - Industrijske reforme in naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu - Ponovna uporaba in recikliranje ključnih materialov in industrijskih stranskih tokov Mejnik Dodelitev vseh nepovratnih sredstev za projekte ponovne uporabe in recikliranja Obvestilo o dodelitvi vseh nepovratnih sredstev Q4 2023 Vsi projekti ponovne uporabe in recikliranja ključnih materialov in industrijskih stranskih tokov se izberejo v skladu z merili ustreznih razpisov za zbiranje predlogov. Vsi razpisi temeljijo na merilih za upravičenost/izbor, navedenih v točki 22. Vse odločitve o dodelitvi sredstev se izdajo upravičencem projektov/vlagatelji, izbranim na podlagi konkurenčnih razpisov za zbiranje predlogov, kar omogoča začetek izvajanja izbranih projektov. 24 P1C2I3 - Industrijske reforme in naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu - Ponovna uporaba in recikliranje ključnih materialov in industrijskih stranskih tokov cilja Zaključek podprtih projektov Številka 0 10 Q2 2026 Dokonča se najmanj deset podprtih projektov, kot je razvidno iz poročil o projektih, ki jih predložijo upravičenci projekta. To ustreza proračunski obveznosti v višini najmanj 99000000 EUR od 110000000 EUR, dodeljenih za ukrep. C. SESTAVNI DEL P1C3: ZMANJŠANJE PODNEBNIH IN OKOLJSKIH VPLIVOV STAVBNEGA FONDA Finska si je zastavila cilj, da postane prva družba blaginje brez fosilnih goriv na svetu in do leta 2035 doseže ogljično nevtralnost. Splošni cilj te komponente finskega načrta za okrevanje in odpornost je prispevati k doseganju cilja ogljične nevtralnosti z zmanjšanjem emisij stavb v njihovem življenjskem ciklu, s posebnim poudarkom na gradnji in ogrevanju. Komponenta vključuje naložbe za spodbujanje zamenjave sistemov ogrevanja na osnovi nafte v zasebnih in javnih stavbah z ogrevalnimi sistemi, ki temeljijo na nizkoogljični ali brezogljični tehnologiji, ter za spodbujanje uporabe nizkoogljičnih metod v gradbenem sektorju. Te naložbe se dopolnijo z reformami, katerih cilj je zmanjšanje emisij pri gradnji stavb in postopno opuščanje ogrevalnih sistemov na fosilno nafto v javnih stavbah do leta 2024 in v celoti do začetka 30. stoletja. Komponenta prispeva k obravnavi priporočil za posamezne države v zvezi z usmerjanjem naložb v zeleni prehod, zlasti v čisto in učinkovito proizvodnjo in rabo energije (priporočilo za posamezno državo št. 32020), ter v spodbujanje naložb v nizkoogljični in energetski prehod (priporočilo za posamezne države 3 iz leta 2019). Glede na opis ukrepov in blažilne ukrepe, določene v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), noben ukrep v tej komponenti naj ne bi bistveno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852. C.1 Opis reform in naložb za nepovratno finančno podporo

Reforma 1 (P1C3R1): Reforma Zakona o rabi zemljišč in gradbeništvu Finska sprejme zakonodajo za reformo obstoječega zakona o rabi zemljišč in gradbeništvu (132/1999), katerega cilj je zmanjšati emisije iz celotne življenjske dobe stavb, vključno z gradnjo, uporabo, popravilom in rušenjem. Reforma je namenjena razvijalcem stavb, lastnikom, oblikovalcem, pogodbenim izvajalcem, industriji materialov in organom. Reforma se začne izvajati postopoma leta 2023, zadnje uredbe pa se sprejmejo do 30. junija 2026. Po začetku veljavnosti reforme bodo nove gradnje nizkoogljične, prenovitve pa se bodo izvajale z nizkoogljičnimi rešitvami. Reforma se izvede do 30. junija 2026. Reforma 2 (P1C3R2): Akcijski načrt za postopno opuščanje ogrevanja na fosilna goriva Finska je sprejela cilj postopne odprave uporabe ogrevanja na fosilna goriva do leta 2030. Ta reformni ukrep bo Finski omogočil, da pripravi pregled nad stavbami z ogrevanjem na fosilna goriva in njihovimi lastniki, emisijami in porabo energije. Finska sprejme akcijski načrt, da bi dosegla cilj postopne odprave ogrevanja na nafto do leta 2030. Akcijski načrt vključuje instrumente, kot so subvencije in nepovratna sredstva, davki in davčne subvencije, usmerjanje informacij, regulativno usmerjanje, sporazumi o energetski učinkovitosti, javna naročila in finančni instrumenti za doseganje tega cilja. Odločitve o uporabi novih instrumentov ali izboljšanju obstoječih naj bi se sprejemale ločeno. Reforma se izvede do 31. decembra 2025. Naložba 1 (P1C3I1): Zamenjava ogrevalnih sistemov v stavbah iz fosilnega olja v nizkoogljične oblike ogrevanja Cilj ukrepa je podpreti postopno opuščanje ogrevanja na osnovi fosilnega olja na Finskem do začetka 30. stoletja. S tem znatno prispeva k doseganju podnebnih ciljev EU za leto 2030 na nacionalni ravni. Podaljšata se dva obstoječa programa, ki se izvajata od jeseni 2020: Prvič, nepovratna sredstva za nadomestitev kurilnega olja v ločenih stanovanjih, ki so namenjena nadomeščanju ogrevanja na osnovi fosilnega olja v samostojnih stanovanjskih hišah, in drugič, subvencije za nadomeščanje ogrevanja na fosilna goriva v stavbah, ki so v lasti občin, skupnosti in združenj. Pomoč je namenjena lastnikom samostojnih stanovanjskih hiš, občinam, skupnostim in združenjem. Za shemo, katere namen je nadomestiti ogrevanje na osnovi fosilnega olja v samostojnih stanovanjskih hišah, se financiranje zagotovi v vrstnem redu uporabe. Hiše morajo biti stalno zasedene. Višina pomoči se razlikuje glede na vrsto nameščenega ogrevanja. Za shemo, katere namen je nadomestiti ogrevanje na osnovi fosilnega olja v stavbah v lasti občin, župnij in združenj, načrtovana podpora znaša od 20 % do 25 % nastalih stroškov naložb. Glede na opis ukrepa in blažilne ukrepe, določene v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), ta ukrep naj ne bi bistveno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852. Zlasti ogrevalni sistemi, ki nadomeščajo kotle na nafto, ne smejo uporabljati fosilnih goriv kot vira toplote, temveč so odvisni od tehnologij, kot so toplotne črpalke zrak-voda, geotermalne toplotne črpalke in daljinsko ogrevanje. S programom prenove se bo v povprečju zmanjšalo 1) vsaj 30-odstotno povpraševanje po primarni energiji v samostojnih stanovanjskih hišah in 2) vsaj 30-odstotno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v stavbah, ki so v lasti občin, skupnosti in združenj. Merila za izbor zagotavljajo, da vsi projekti prispevajo k ciljem na področju podnebnih sprememb, so povezani s področji ukrepanja 1) 025a in 2) 024ter, ki imajo 100-odstotni podnebni koeficient v skladu s Prilogo VI k Uredbi (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi instrumenta za okrevanje in odpornost. Naložba se izvede do 31. decembra 2023. Naložba 2 (P1C3I2): Program za nizkoogljično grajeno okolje Ta ukrep je sestavljen predvsem iz raziskovalnega, razvojnega in inovacijskega programa, katerega cilj je pospešiti razvoj in uvajanje nizkoogljičnih rešitev (kot so operativni modeli, proizvodi, materiali) v grajenem okolju. Ukrep prispeva k blažitvi podnebnih sprememb in spodbuja nizkoogljično in krožno gospodarstvo s poudarkom na raziskavah in inovacijah, prenosu tehnologije ter sodelovanju med raziskavami, podjetji in lokalnimi upravami. Podpirajo se naslednji ukrepi: I)shema podpore v obliki nepovratnih sredstev za raziskave, razvoj in inovacije za spodbujanje naložb (vsaj 32 milijonov EUR); II)javno naročanje baze znanja in orodij za ocenjevanje, ki podpirajo podnebju prijazne in nizkoogljične rešitve v grajenem okolju, vključno z možnostjo podpore za naložbe v okviru programa (vsaj 4 milijone EUR); ter III) Podpora razvoju in usklajevanju skupnih poslovnih projektov, katerih cilj je izvoz nizkoogljičnih rešitev v grajeno okolje (vsaj 2 milijona EUR). Podpora se dodeli v okviru podpornih programov Business Finland (i in iii zgoraj) (akt 1146/2017, odloka št. 1147/2017 in 1444/2014) ter odlokov ministrstva za okolje št. 1286/2015 in 688/2001 (ii zgoraj). Podjetje Business Finland organizira konkurenčne razpise v več fazah, ki se začnejo leta 2021. Shema temelji na pilotnem projektu (program Sir-Digi, ki se je izvajal od leta 2016 do leta 2019). Razpisi so namenjeni predvsem malim in srednjim podjetjem, lokalnim organom in raziskovalnim inštitutom. Da se zagotovi skladnost ukrepa s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), bodo na podlagi meril za izbor projektov v pogojih za prihodnje razpise za projekte iz podpore izključene naslednje dejavnosti: (i) dejavnosti v zvezi s fosilnimi gorivi, vključno z nadaljnjo uporabo ; (ii) dejavnosti ki so vključene v sistem EU za trgovanje z emisijami, če predvidene emisije niso nižje od ustrezne referenčne vrednosti ; (iii) dejavnosti, povezane z odstranjevanjem odpadkov na odlagališčih, sežigalnicami in obrati za mehansko biološko obdelavo (MBT) , ter (iv) dejavnosti, pri katerih lahko dolgotrajno odstranjevanje odpadkov dolgoročno škoduje okolju. V pogojih bo poleg tega navedeno, da se izberejo samo dejavnosti, ki so v skladu z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo.

Z merili za izbor se zagotovi, da vsi projekti prispevajo k ciljem na področju podnebnih sprememb, so povezani s področji ukrepanja 022 ali 027, ki imajo 100-odstotni podnebni koeficient v skladu s Prilogo VI k Uredbi (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi instrumenta za okrevanje in odpornost. Naložba se izvede do 30. junija 2026. C.2. Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje nepovratne finančne podpore Številka Ukrep Mejnik/cilj Ime Kvalitativni kazalniki (za mejnike) Kvantitativni kazalniki (za cilje) Okvirni časovni razpored za dokončanje Opis vsakega mejnika in cilja Enota Bazna črta Cilj Q leto 25 P1C3R1 - Zmanjšanje vpliva stavbnega fonda na podnebje in okolje - Reforma Zakona o rabi zemljišč in gradbeništvu Mejnik Začetek veljavnosti prenovljenega zakona o rabi zemljišč in gradbeništvu Določba zakona o začetku veljavnosti sprememb Zakona o rabi zemljišč in gradbeništvu Q2 2026 Zakonodaja, ki temelji na prenovljenem zakonu o rabi zemljišč in gradnji, vključuje omejitve emisij ogljikovega dioksida gradbenih projektov v življenjskem ciklu stavbe. Ureja tudi razvoj metod izračunavanja in interoperabilnih podatkovnih zbirk, da se omogoči gradnja z nizkimi emisijami ogljika. 26 P1C3R2 - Zmanjšanje vpliva stavbnega fonda na podnebje in okolje - akcijski načrt za postopno opuščanje ogrevanja na fosilna goriva Mejnik Objava akcijskega načrta za postopno opuščanje ogrevanja na fosilna goriva Objava akcijskega načrta na spletni strani finske vlade Q2 2022 V akcijskem načrtu so določeni vsi potrebni ukrepi za podporo postopnemu opuščanju ogrevanja na fosilna goriva v vseh stavbah na Finskem do 31. decembra 2030. 27 P1C3R2 - Zmanjšanje vpliva stavbnega fonda na podnebje in okolje - akcijski načrt za postopno opuščanje ogrevanja na fosilna goriva cilja Zmanjšanje števila samostojnih hiš, ki uporabljajo ločeno ogrevanje nafte Številka 133 000 106 400 Q4 2025 Zmanjšanje števila samostojnih hiš, ki uporabljajo ločeno ogrevanje nafte, s 133 000 v letu 2019 na 106 400 leta 2025, kar pomeni 20-odstotno zmanjšanje. 28 P1C3I1 - Zmanjšanje vpliva stavbnega fonda na podnebje in okolje - nadomestitev ogrevalnih sistemov v stavbah s fosilnega olja na nizkoogljične oblike ogrevanja Mejnik Začetek veljavnosti uredbe vlade, ki določa podrobnosti sheme pomoči za samostojne hiše Določba vladne uredbe o začetku njene veljavnosti Q4 2021 Uredba vlade, ki določa podrobnosti sheme pomoči za samostojne hiše, začne veljati in omogoča objavo razpisa za zbiranje predlogov za zamenjavo sistemov ogrevanja fosilnega olja v samostojnih hišah (kjer se uporablja področje intervencije 025a) z nizkoogljičnimi oblikami ogrevanja. V odloku so določene tehnične zahteve za zagotovitev skladnosti s 30-odstotnim povprečnim zmanjšanjem porabe primarne energije. Formalni pogoji razpisa vključujejo merila za upravičenost, ki zagotavljajo, da so izbrani projekti skladni s tehničnimi smernicami „Brez znatne škode“ (2021/C58/01) z uporabo seznama za izključitev in zahteve po skladnosti z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo. 29 P1C3I1 - Zmanjšanje vpliva stavbnega fonda na podnebje in okolje - nadomestitev ogrevalnih sistemov v stavbah s fosilnega olja na nizkoogljične oblike ogrevanja Mejnik Začetek veljavnosti vladne uredbe ali sklepa o državnem proračunu, ki opredeljuje podrobnosti sheme pomoči za druge stavbe (nesamostojne hiše) Določba vladne uredbe o začetku njene veljavnosti Q2 2022 Začne veljati vladna uredba ali odločba o državnem proračunu, ki določa podrobnosti sheme pomoči za stavbe v lasti občin, župnij in združenj (kjer se uporablja polje 024b), ki omogoča objavo razpisa za zbiranje predlogov za shemo pomoči za nadomestitev sistemov ogrevanja na fosilna goriva v stavbah, ki so v lasti občin, skupnosti in združenj z nizkoogljičnimi oblikami ogrevanja. Uredba in proračun določata tehnične zahteve za zagotovitev skladnosti s 30-odstotnim povprečnim zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov. Formalni pogoji razpisa vključujejo merila za upravičenost, ki zagotavljajo, da so izbrani projekti skladni s tehničnimi smernicami „Brez znatne škode“ (2021/C58/01) z uporabo seznama za izključitev in zahteve po skladnosti z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo. 30 P1C3I1 - Zmanjšanje vpliva stavbnega fonda na podnebje in okolje - nadomestitev ogrevalnih sistemov v stavbah s fosilnega olja na nizkoogljične oblike ogrevanja Mejnik Dodelitev vseh nepovratnih sredstev za projekte, ki podpirajo zamenjavo ogrevalnih sistemov v stavbah, od fosilnih olj k nizkoogljičnim oblikam ogrevanja Obvestilo o dodelitvi vseh nepovratnih sredstev Q4 2023 Uradno obvestilo o dodelitvi vseh nepovratnih sredstev za projekte, ki podpirajo zamenjavo ogrevalnih sistemov v najmanj 14 600 stavbah od fosilnega olja k nizkoogljičnim oblikam ogrevanja. 31 P1C3I2 - Zmanjšanje vpliva stavbnega fonda na podnebje in okolje - program za nizkoogljično grajeno okolje Mejnik Objava prvega razpisa za zbiranje prijav v zvezi s podporo nizkoogljičnemu grajenega okolju Objava razpisa za zbiranje prijav Q4 2021 Objava prvega konkurenčnega razpisa za prijave v zvezi s programom za nizkoogljično grajeno okolje na področju raziskav in inovacij, prenosa tehnologije in sodelovanja med raziskavami, podjetji in lokalno upravo. Pristojnosti in naloge vključujejo merila za upravičenost, ki zagotavljajo, da so izbrani projekti skladni s tehničnimi smernicami „Brez znatne škode“ (2021/C58/01) z uporabo seznama za izključitev in zahtevo po skladnosti z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo. 32 P1C3I2 - Zmanjšanje vpliva stavbnega fonda na podnebje in okolje - program za nizkoogljično grajeno okolje Mejnik Dodelitev vseh nepovratnih sredstev in javnih naročil za projekte v podporo nizkoogljičnemu grajenega okolja Obvestilo o dodelitvi vseh donacij in javnih naročil Q2 2024 Izbira vseh nizkoogljičnih projektov grajenega okolja se izvede v skladu z merili ustreznih razpisov za zbiranje predlogov. Vsi razpisi temeljijo na merilih za upravičenost/izbor, navedenih v točki 31. Vse odločitve o dodelitvi sredstev se izdajo upravičencem projektov/vlagatelji, izbranim na podlagi konkurenčnih razpisov za zbiranje predlogov, kar omogoča začetek izvajanja izbranih projektov. 33 P1C3I2 - Zmanjšanje vpliva stavbnega fonda na podnebje in okolje - program za nizkoogljično grajeno okolje Mejnik Zaključek podprtih projektov Objava končnega poročila o zaključenih projektih Q2 2026 Vsi podprti projekti se zaključijo, kot je razvidno iz poročil o projektih, ki jih predložijo upravičenci projekta. To ustreza proračunski obveznosti v višini najmanj 36000000 EUR od zneska 40000000 EUR, dodeljenega ukrepu. Poročilo o programu vsebuje ključne informacije o vseh podprtih projektih, vključno z nepovratnimi sredstvi, ki so jim bila dodeljena, ter stroški javnih naročil in izvajanja programa. Zajema tudi oceno vplivov na emisije ogljikovega dioksida v gradbenem in nepremičninskem sektorju, ki so posledica programa. D. SESTAVNI DEL P1C4: NIZKOOGLJIČNE REŠITVE ZA SKUPNOSTI IN PROMET Finska si je zastavila cilj, da postane prva družba blaginje brez fosilnih goriv na svetu in do leta 2035 doseže ogljično nevtralnost. V okviru prehoda na ogljično nevtralnost do leta 2035 je Finska določila tudi cilj, da do leta 2030 za polovico zmanjša emisije toplogrednih plinov iz prometa za 50 % v primerjavi z letom 2005. Splošni cilj te komponente finskega načrta za okrevanje in odpornost je prispevati k doseganju cilja glede emisij iz prometa z zmanjšanjem emisij v prometu in spodbujanjem uporabe načinov prevoza brez ogljika. Alternativna motorna vozila trenutno predstavljajo le 2,3 % voznega parka osebnih avtomobilov, 48 % vseh javnih polnilnih postaj za električno energijo in črpalnega plina pa je v glavnih metropolitanskih območjih (Helsinki, Tampere, Turku). Komponenta vključuje naložbe, ki spodbujajo uporabo nefosilnega zasebnega in javnega prevoza, vključno z naložbami v infrastrukturo za polnjenje in polnjenje vozil, ki uporabljajo nefosilna goriva. Te naložbe spremljajo reforme, vključno z načrtom za spodbujanje uporabe nefosilnega prometa in revizijo obdavčitve prometa. Komponenta prispeva k obravnavi priporočil za posamezne države v zvezi z usmerjanjem naložb v zeleni prehod, zlasti v čisto in učinkovito proizvodnjo in rabo energije (priporočilo za posamezno državo št. 32020), ter v spodbujanje naložb v nizkoogljični in energetski prehod (priporočilo za posamezne države 3 iz leta 2019). Glede na opis ukrepov in blažilne ukrepe, določene v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), noben ukrep v tej komponenti naj ne bi bistveno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852. D.1 Opis reform in naložb za nepovratno finančno podporo Reforma 1 (P1C4R1): Načrt za prevoz brez fosilnih goriv Finska ocenjuje, da so potrebni dodatni ukrepi za zmanjšanje emisij CO2 v prometu za dodatnih 1,65 milijona ton do leta 2030. Finska vlada je 6. maja 2021 sprejela resolucijo o časovnem načrtu za promet brez fosilnih goriv, v kateri so predstavljeni ukrepi za dosego cilja za leto 2030 in pot do prevoza brez emisij do leta 2045. V prvi fazi se sprejmejo odločitve o subvencijah in spodbudah, ki bodo spodbujale promet brez emisij. Med predvidenimi ukrepi so vključitev bioplina in električnih goriv v obveznost distribucije, podpora javni infrastrukturi za distribucijo električne energije in plina, zasebna polnilna infrastruktura za stanovanjska podjetja in delovna mesta ter več subvencij za nakup (vsi električni avtomobili, dostavna vozila in tovornjaki na električni in plinski pogon) ter podpora trajnostnim načinom prevoza (kolesarjenje, hoja, javni prevoz). Izračunano zmanjšanje emisij za te ukrepe je najmanj 0,62 megaton (Mt). Naložbe, predvidene v okviru te komponente, bodo podpirale izvajanje te reforme. Odločitve o financiranju teh ukrepov se bodo obravnavale med pogajanji o vladnem proračunu jeseni 2021. Poleg tega se ocene učinka morebitnih nadaljnjih ukrepov zaključijo do 31. decembra 2021. Ukrepi, ki jih je treba oceniti, vključujejo: ·Povečanje obveznosti distribucije bioplina in biogoriva s sedanjih 30 % ·Predpogoji za povečanje dela na daljavo ·Potencial za zmanjšanje emisij kombiniranega prevoza ·Digitalne prometne rešitve in spodbujanje storitev mobilnosti ·Drugi verodostojni in preverljivi ukrepi za zmanjšanje emisij.

Ko je znan napredek pri ukrepih na ravni EU in rezultati ocen učinka, Finska oceni in odloči o morebitni potrebi po dodatnih ukrepih ter do konca leta 2021 sprejme predloge politike za dosego preostalega zmanjšanja emisij (tretja faza časovnega načrta). V ta namen se pripravijo različni alternativni ukrepi, vključno z nacionalnim trgovanjem s fosilnimi gorivi. Osnovni scenarij o emisijah v domačem prometu se posodobi do jeseni 2021, da se pridobijo nove ocene o obsegu zmanjšanja emisij, ki je potreben za dosego cilja za leto 2030. Po izvajanju načrta za prevoz brez fosilnih goriv Finska do leta 2025 zmanjša emisije toplogrednih plinov v domačem prometu za vsaj 29 % v primerjavi z ravnmi iz leta 2005. Reforma se izvede do 30. junija 2026. Reforma 2 (P1C4R2): Davčna reforma za trajnostni promet Reforma obdavčitve prejemkov zaposlenih pri prevozu spodbuja uporabo električnih vozil, javnega prevoza in koles. Vključuje nižje davčne stopnje za električna vozila za obdobje 2021-2025, poenostavljene davčne sheme za vozovnice za delo na delo in davčne ugodnosti za kolesa zaposlenih. Finska nadalje pripravi pregled obdavčitve službenih avtomobilov, da bi dala prednost nizkoemisijskim vozilom, vključno z nižjimi davčnimi stopnjami za nizkoemisijske službene avtomobile. Poleg tega naj bi delovna skupina, sestavljena iz javnih uslužbencev, maja 2021 sprejela poročilo, v katerem bi finski vladi svetovala glede potrebnih davčnih ukrepov za izboljšanje učinkovitosti nadzora nad emisijami v prometu in zagotovitev dolgoročne fiskalne osnove. Reforma se izvede do 30. junija 2022. Naložba 1 (P1C4I1): Javna infrastruktura za polnjenje in oskrbo z električno energijo in plinom Ta ukrep zagotavlja podporo za izgradnjo široko dostopnega omrežja javne infrastrukture za polnjenje električnih vozil (vključno z javnim prevozom) in oskrbo vozil na plin, da se zmanjšajo emisije s spodbujanjem zamenjave vozil na fosilna goriva z vozili na alternativna goriva. Podpora je na voljo za: I)visokonapetostne polnilnike; II)polnilnice za javni prevoz za avtobuse; III)postaje za stisnjeni bioplin (CBG); ter IV)obrati za utekočinjeni bioplin. Da bi bila polnilna in oskrbovalna mesta upravičena do podpore v skupinah i), iii) in iv), morajo biti javno dostopna. V skupini ii) je pogoj za upravičenost ta, da se podprta infrastruktura uporablja za lokalni javni prevoz. Podpora je v obliki konkurenčnih razpisov, za katere je odgovoren energetski organ, in sicer prek dopolnitve obstoječe sheme pomoči, ki trenutno temelji na vladnem odloku (498/2018) o pomoči za infrastrukturo za transport električne energije in bioplina v obdobju 2018-2021. Leta 2022 se sprejme nova vladna uredba za obdobje 2022-2025. Razpisi so odprti za posamezna podjetja in občine. Naložbe se izvajajo v skladu z Direktivo (EU) 2018/2001. Naložba se izvede do 30. junija 2025. Naložba 2 (P1C4I2): Zasebna polnilna infrastruktura Ta ukrep spodbuja gradnjo infrastrukture zasebnih polnilnih postaj za električna vozila. Pomanjkanje infrastrukture za polnjenje