[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 25.6.2009

COM(2009) 284 konč.

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

Predstavitev zajemna ogljika in geološkega skladiščenja (CCS) v državah v vzponu: financiranje projekta EU in Kitajske za gradnjo premogovne elektrarne s skoraj ničnimi emisijami {SEC(2009) 814}{SEC(2009) 815}

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

Predstavitev zajemna ogljika in geološkega skladiščenja (CCS) v državah v vzponu: financiranje projekta EU in Kitajske za gradnjo premogovne elektrarne s skoraj ničnimi emisijami

1. Uvod

Razvite države in države v razvoju morajo ukrepati za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, da dosežejo cilj omejitve povišanja povprečne temperature po svetu na manj kot 2 °C v primerjavi s temperaturami pred industrializacijo. V tem sporočilu Evropska komisija določa načrt za uveljavitev naložbene sheme za sofinanciranje gradnje in delovanja elektrarne za predstavitev tehnologije za zajemanje in skladiščenje ogljika na Kitajskem. Ta naložbena shema se lahko uporablja kot model za druge dejavnosti tehnološkega sodelovanja med razvitimi državami in državami v vzponu/razvoju v okviru sporazuma o podnebnih spremembah po letu 2012.

Medtem ko naj bi energetska učinkovitost zagotovila največje zmanjšanje emisij, bo zaradi varnosti oskrbe in gospodarstva premog še vedno usmerjal razvoj, zlasti v novih gospodarstvih s precejšnjimi domačimi rezervami, kot je Kitajska. Zato je treba zagotoviti, da bo neizogibno izgorevanje premoga postalo podnebju prijaznejše. Tehnologije CCS lahko, če so razvite in se uporabljajo v ustreznem časovnem obdobju, znatno prispevajo k zmanjševanju emisij tega ključnega energetskega vira. Tehnologija CCS bi se uporabila kot vmesna tehnologija v času, ko se nadalje razvijajo in uveljavljajo nadomestna goriva za fosilna goriva. Analiza Evropske komisije[1] kaže, da bi bilo po scenariju za emisije, ki ustreza cilju 2 ºC, leta 2030 s tehnologijo CCS po svetu opremljenih približno 18 % elektrarn na fosilna goriva.

Vodilni v EU so se zavezali, da bodo v EU do leta 2015 vzpostavili omrežje z do 12 predstavitvenimi elektrarnami, opremljenimi s tehnologijo CCS[2], da se poveča razpon predstavljenih tehnologij in možnosti shranjevanja ter izboljša izmenjava znanja. Evropski svet in Parlament sta se sporazumela o direktivi o določitvi pravnega okvira za tehnologijo CCS, da se omogoči varno delovanje tehnologije CCS v Evropi in spodbudi predstavitev tehnologije CCS, tj. s shemo za trgovanje z emisijami EU (varno shranjen CO2 se ne obravnava kot CO2, sproščen v okolje) ter z rezervami za nove udeležence v sistemu EU za trgovanje z emisijami (zagotavlja finančna sredstva, ki jih je mogoče uporabiti za sofinanciranje predstavitvenih elektrarn s tehnologijo CCS) ter s spremenjenimi pravili za državo pomoč. Evropski načrt za oživitev gospodarstva namenja 1 050 milijonov EUR za predstavitvene projekte CCS znotraj EU. Več podjetij v EU je razglasilo, da bo v naslednjih 5 do 10 letih zaključilo predstavitvene elektrarne. Tehnologija CCS je ena od tehnologij, ki se spodbujajo v Evropskem strateškem načrtu za energetsko tehnologijo (SET)[3], skupaj z obnovljivo energijo in drugimi tehnologijami z nizkimi emisijami ogljika.

Posebno zaskrbljenost povzročajo napovedi glede emisij za gospodarstva v vzponu, ki so odvisna od premoga. Medvladni forum o podnebnih spremembah (IPCC)[4] je napovedal, da se bodo emisije CO2 zaradi uporabe energije med letoma 2000 in 2030 po pričakovanju povečale za 45 do 110 %, če se ne bodo sprejele dodatne politike. Dve tretjini do tri četrtine te rasti se bo zgodilo v regijah v razvoju. Tudi ob odločnem ukrepanju na področju obnovljivih virov energije in drugih tehnologij z nizkimi emisijami ogljika, se po ocenah do leta 2050 fosilna goriva uporabljala za polovico energetske oskrbe po svetu.

Zaradi velikih zalog je premog prevladujoč energetski vir na Kitajskem in predstavlja 70 % v energetski mešanici. Pričakujemo lahko, da bo premog v srednjeročnem obdobju ostal primarni energetski vir – samo leta 2007 je Kitajska vsake dva dni in pol zgradila za 500 MW zmogljivosti za proizvodnjo električne energije iz premoga[5]. To pomeni tedensko povečanje kitajskih emisij CO2 za približno 4 mega tone samo iz premogovnih termoelektrarn[6].

Sama Kitajska si močno prizadeva za tehnologije čistejšega premoga (CCT). Junija 2007 je Kitajska sprejela nacionalni program o podnebnih spremembah (CNCCP), v katerem posebej omenja „razvoj in širjenje naprednih in primernih tehnologij“, vključno s „tehnologijami za zajemanje ogljikovega dioksida, njegovo uporabo in shranjevanje“. Kitajska načrtuje objavo smernic za tehnologijo CCS v letu 2009. Poleg tega je skupina sedmih državnih podjetij v energetskem sektorju ustanovila Greengen, katerega cilj je zgraditi premogovno elektrarno s kombiniranim plinsko parnim procesom s predhodnim uplinjanjem premoga (IGCC), ki se bo pozneje nadgradila s tehnologijo CCS.

Marca 2005 sta EU in Kitajska podpisali Akcijski načrt za čisti premog, ki je vključeval sodelovanje na področju zajemanja in skladiščenja ogljika. Na naslednjem vrhu med EU in Kitajsko leta 2005[7] je bilo ustanovljeno partnerstvo med EU in Kitajsko za podnebne spremembe, ki vključuje politično zavezo za razvoj in predstavitev do leta 2020 napredne premogovne tehnologije s skoraj ničnimi emisijami (NZEC) na Kitajskem in v EU, ki deluje na podlagi zajemanja in shranjevanja ogljika (CCS). Prva faza tega sodelovanja bo zaključena leta 2009. Motiv za dogovor iz leta 2005 med Kitajsko in EU je bila želja po zmanjšanju rasti emisij v sektorju premogovnih elektrarn. Ker je življenjska doba elektrarne približno 30 let ali več, je možnost za blokado ogljik precejšnja. Izboljšano sodelovanje EU in Kitajske znotraj evropsko-kitajskega partnerstva za podnebne spremembe predstavlja priložnost za prvi skupni predstavitveni projekt na Kitajskem.

Evropski parlament[8] poudarja pomen sodelovanja s Kitajsko, ko „priznava, da hitra gospodarska rast Kitajske predstavlja velik izziv za svetovna prizadevanja na področju reševanja podnebnih sprememb, saj se predvideva, da se bo do leta 2030 količina emisij ogljikovega dioksida iz elektrarn na premog podvojila.“ Tehnologija CCS kot del portfelja tehnologij pomeni možno verodostojno možnost za zmanjšane emisij premogovnih elektrarn na Kitajskem.

Predstavitvene elektrarne CCS v EU in sodelovanje med EU in Kitajsko na področju NZEC je treba obravnavati v okviru zaveze G8 „20 večjih predstavitvenih projektov CCS …, [ki] se bodo začeli izvajati po svetu do leta 2010, pri čemer je treba upoštevati različne nacionalne okoliščine ter razvoj podporne tehnologije in znižanje cen, da se začne bolj razširjena uporaba tehnologije CCS do leta 2020“[9], ter potrditve ministrov za energetiko držav G8, evropskega komisarja za energetiko in ministrov za energetiko več drugih držav, vključno s Kitajsko, glede izboljševanja predstavitve tehnologije CCS, ki je bila sprejeta na njihovem srečanju maja 2009[10].

To sporočilo pomeni naslednji korak, ki se osredotoča na financiranje predstavitvene elektrarne CCS. Takšno sodelovanje lahko prav tako prispeva k zavezi, ki so jo dale razvite države z okvirno konvencijo Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC), da bodo spodbujale, olajševale in financirale prenos ali dostop do okolju prijaznih tehnologij in znanja drugim.

Ob upoštevanju tekočih pogajanj za ambiciozen sporazum o podnebnih spremembah v svetu za obdobje po letu 2012, se lahko sodelovanje med EU in Kitajsko uporabi kot zgled za ostale. Komisija predvideva boljšo izmenjavo informacij med projektom NZEC in evropskimi predstavitvenimi projekti prek omrežja za projekte tehnologije CCS, ki se zdaj vzpostavlja.[11] Poleg tega ima več članov Evropske tehnološke platforme za elektrarne na fosilna goriva brez emisij (ZEP)[12] ključne interese pri sodelovanju med EU in Kitajsko.

2. Izzivi tehnologije CCS

Posamezne komponente procesa CCS so že na voljo in se uporabljajo v pilotnih načrtih[13]. Vendar je treba šele dokazati kombinacijo teh komponent v komercialnih elektrarnah, vključno s celotno verigo CCS od zajemanja CO2, prek njegovega prevoza do shranjevanja.

Predstavitev tehnologij CCS za komercialno uporabo je potrebna kot predpogoj za njihovo razširjeno uporabo na delujočem trgu ogljika, da se tehnologija preskusi in se na podlagi ugotovitev znižajo njeni stroški. Predstavitev bo spodbujala boljše razumevanje tehničnih, metodoloških (vključno z izborom in nadzorom lokacije za shranjevanje), okoljskih in finančnih vprašanj ter vprašanj javnega sprejetja, s čimer olajša boljšo oceno resničnih možnosti, da CCS postane ključna tehnologija za zmanjševanje emisij.

Razvoj in uporaba tehnologije CCS v gospodarstvih v razvoju in gospodarstvih v vzponu, vključno s Kitajsko, ima lahko bistveno vlogo pri doseganju trajnostnega razvoja v svetu, vendar bi brez pomoči razvitih držav do tega prišlo s precejšnjo zamudo . Zaveza EU, skupaj s tehnološko in finančno pomočjo, je edinstvena ponudba, ki lahko pomaga izboljšati možnosti za tehnologijo CCS v gospodarstvih v vzponu.

Če trg v gospodarstvih v razvoju/vzponu ne odraža resničnih stroškov za družbo (npr. prek cene CO2), ki nastanejo zaradi uporabe fosilnih goriv za proizvodnjo električne energije, to pomeni, da tehnologija CCS v predstavitveni fazi ni gospodarsko uspešna. Javno financiranje EU lahko pomaga odpraviti nekatere zgoraj opisane ovire in spodbudi zasebno financiranje, ki sicer ne bi bilo na voljo za večje predstavitvene projekte tehnologije CCS.

3. Tehnologija CCS V KLJUčNIH PARTNERSKIH DRžAVAH

V DRžAVAH S PRECEJšNJIMI ZALOGAMI PREMOGA STRAH GLEDE VARNOSTI OSKRBE NAREKUJE, DA SE PREMOG šE NAPREJ UPORABLJA ZA PROIZVODNJO ENERGIJE, ZLASTI v gospodarstvih v vzponu, kot je Kitajska. Zato je pomembno razviti sredstva za podporo predstavitve tehnologije CCS v takšnih državah, da se izkoristijo ekonomije obsega in zagotovi, da se lahko ta tehnologija uvede v večjem obsegu, ko je predstavitev zaključena in če so vsi izzivi uporabe ustrezno obravnavani (glej Okvir 1).

Okvir 1: Izzivi uporabe in širitve tehnologije CCS v državah v razvoju

- Povišani stroški proizvodnje električne energije zaradi dodatnih stroškov investicijskega vzdrževanja in stroškov poslovanja za zajem, prevoz in shranjevanje v primerjavi s konvencionalnimi elektrarnami, vključno z energetskimi izgubami, tj. dodatnimi zahtevami po energiji samega procesa CCS. Do tega pride, ker trg ne odraža resničnih stroškov za družbo, vključno z eksternalijami zaradi uporabe fosilnih goriv za proizvodnjo električne energije.

- Pomanjkanje ugodnega okolja: nezadostni zakonodajni okvir za načrtovanje in dovoljevanje naprav za zajemanje CO2 ter za prevoz in shranjevanje; poleg tega je treba zagotoviti jamstva za varstvo naložb ter varstvo pravic intelektualne lastnine.

- Tudi če postanejo politični okviri vedno bolj spodbudni, zasebni sektor ne samodejno zagotavlja financiranja naložb v tehnologijo CCS . Ta primanjkljaj pri financiranju je skupen tehnologijam, ki prehajajo v fazo pred komercialno uporabo, za katero so značilni „odtegovanje“ nepovratne podpore in dejavnosti z visokimi stroški, kot so razvoj in preskušanje začetnega in sekundarnega prototipa, razvoj lokacije, vzpostavitev dobavne verige, gradnja itd.

- Pomanjkanje ozaveščenosti javnosti / sprejetja javnosti je treba dejavno obravnavati.

Poleg utrjenega sodelovanja s Kitajsko je treba pospešiti prizadevanja za predstavitev in uporabo tehnologij CCT in CCS v drugih gospodarstvih v vzponu, da se poveča potencial za njihovo globalno uporabo in širitev. ES se je zavezala k pospeševanju obstoječega sodelovanja s Kitajsko na področju zajemanja in geološkega shranjevanja ogljika ter k širitvi sodelovanja na druge ključne partnerje, kot sta Indija in Južna Afrika[14]. Glede na nedavne dvostranske izmenjave sta Rusija in Ukrajina med državami, ki bi prav tako lahko imele interes za postavitev zmogljivosti za tehnologijo CCT in CCS.

Komisija bo podprla sodelovanje z državami v vzponu in državami v razvoju na področju tehnologije CCS in druge tehnologije za čistejši ogljik prek svojega tematskega programa za okolje in naravne vire. Na podlagi nove dejavnosti „Sodelovanje na področju tehnologije čistega premoga (CCT) ter zajemanja in shranjevanja ogljika (CCS) s partnerji iz držav v vzponu in držav v razvoju, ki so odvisne od premoga“ Evropska komisija predlaga izgradnjo zmogljivosti in izvedbo pripravljalnih študij za tehnologije CCT in CCS v gospodarstvih v vzponu in državah v razvoju, ki so odvisne od premoga, pri čemer se bo uporabil partnerski pristop, ki se razlikuje za vsako državo. Poleg tega je predvideno, da se bodo izkušnje iz predstavitvenega projekta na Kitajskem, uporabile po vsem svetu.

4. PODPORA PREDSTAVITVE TEHNOLOGIJE CCS NA KITAJSKEM

Glede na obseg emisij toplogrednih plinov, ki jih proizvede kitajski energetski sektor, ki porabi veliko premoga, politično zavezo med EU in Kitajsko in napredek pri obstoječem sodelovanju na področju tehnologije CCS, bi bila Kitajska najprimernejša država za predstavitveno elektrarno s tehnologijo CCS, ki bi jo finančno podprla EU.

Projekti med EU in Kitajsko o premogovnih elektrarnah skoraj brez emisij (NZEC) ima po predvidevanjih 3 faze. Faza I vključuje več projektov, pri katerih se izvajajo začetne raziskave glede možnosti za predstavitev tehnologije za zajetje in skladiščenje ogljika (CCS) za premogovne elektrarne na Kitajskem, in sicer oceno NZEC, ki jo financira združeno kraljestvo, ter projekta COACH in STRACO2, ki ju sofinancira Evropska komisija (glej Okvir 2). Faza I naj bi se po načrtih zaključila jeseni 2009.

Okvir 2: Faza I sodelovanja med EU in Kitajsko glede tehnologije CCS

Memorandum o soglasju med EU in Kitajsko (februar 2006) podpira projekt COACH (Cooperation Action with CCS China-EU (ukrep za sodelovanjem med EU in Kitajsko na področju CCS), z 1,5 milijona EUR sredstev iz šestega okvirnega programa za raziskave ES). Pri projektu COACH sodeluje 20 evropskih in kitajskih partnerjev iz akademskega in raziskovalnega področja in industrije ter ima naslednje cilje: 1. izboljšati izmenjavo znanja in gradnjo zmogljivosti; 2. Pripraviti vse potrebno za predstavitev tehnologije CCS na Kitajskem z uporabo IGCC/ poligeneracijskih sistemov, ki temeljijo na premogu, vključno s CCS 3. oceniti potencial za geološko shranjevanje CO2 v nahajališčih ogljikovodikov (EOR/EGR), podzemnih solnih vodonosnikih, premogovnih slojih v bohajskem zalivu; 4. obravnavati navzkrižna vprašanja, kot so sprejetje javnosti ter pravni, regulativni, finančni in gospodarski vidiki. Memorandum o soglasju med Kitajsko in Združenim kraljestvom (december 2005) podpira ocena UK-NZEC (3,5 milijona GBP), ki se je začela novembra 2007. Pri projektu UK-NZEC, ki ga financira Združeno kraljestvo, sodelujejo kitajski strokovnjaki in strokovnjaki iz Združenega kraljestva z namenom: – izgradnje zmogljivosti na Kitajskem za določitev najboljših možnosti za zajem, prevoz in geološko shranjevanje ogljikovega dioksida ter – preučitve možnosti za razvoj in predstavitev tehnologije CCS na Kitajskem in njeno uporabo v prihodnosti. Obstajajo še štirje projekti, ki jih sofinancira ES, v zvezi s tehnologijo CCS, pri katerih sodelujejo kitajski partnerji: – podpora regulativnih dejavnosti za zajem in shranjevanje ogljika (STRACO2, 0,86 milijona EUR finančnih sredstev ES); – ocena evropske zmogljivosti za geološko shranjevanje ogljikovega dioksida (EU GEOCAPACITY, 1,9 milijona EUR finančnih sredstev ES); – shranjevanje CO2 v slojih premoga (MoveCBM, 1,25 milijona EUR sredstev ES) in – Zajem ogljikovega dioksida in proizvodnja vodika iz plinastih goriv (Cachet, 7,5 milijona EUR sredstev ES) |

Faza II projekta NZEC bo potekala od leta 2010 do leta 2012. Ta faza bo potekala na podlagi zgoraj opisanih rezultatov, poleg tega se bo preučilo specifične zahteve lokacije ter natančno opredelilo predstavitveno elektrarno in spremljajoče ukrepe. Vključevala bo tehnično analizo in analizo stroškov za različne možnosti. Na podlagi te analize se določijo lokacija elektrarne in tehnologija izgorevanja (premogovni prah ali IGCC), tehnologija za zajem ter načrti za prevoz in shranjevanje. Faza II prav tako vključuje natančen načrt za gradnjo in delovanje predstavitvene elektrarne ter presojo vplivov na okolje predstavitvene elektrarne in lokacije za shranjevanje ogljika.

V zvezi s fazo II ostaja odprtih več vprašanj, o katerih se je treba pogajati s kitajskimi partnerji. Ta vključujejo časovni razpored za odločitve o projektu in dogovore glede delitve stroškov. Evropska komisija načrtuje izvedbo razpisa za pridobitev konzorcija, ki bo izvedel fazo II v letu 2009.

Sledi faza III, ki vključuje gradnjo in začetek delovanja komercialne predstavitvene elektrarne na Kitajskem. Komisija se trenutno pogovarja s kitajskimi partnerji glede začetka delovanja predstavitvene elektrarne veliko pred letom 2020 (ta rok je bil dogovorjen leta 2005).

Končna odločitev o naložbi bo sprejeta na podlagi študij izvedljivosti iz faze II. Odločitev se sprejme na podlagi sporazuma med zadevnimi partnerji, poleg tega je potreben trden sistem financiranja. Za pospešitev tega procesa se hkrati opravi tehnično pripravljalno delo in zberejo finančna sredstva. Zato je glavni namen tega sporočila sprožiti shemo financiranja za fazo III projekta NZEC v sodelovanju s kitajsko vlado, EU in državami članicami EGS.

Slika 1: Prikaz poteka faz I do III projekta NZEC

[pic]

5. Sofinanciranje predstavitvene elektrarne s tehnologijo CCS na Kitajskem

Utemeljitev za sofinanciranje te predstavitvene elektrarne s tehnologijo CCS na Kitajskem je pridobitev časa s pospešitvijo razvoja tehnologije. Izkušnje na Kitajskem kažejo, da se stroški znižajo, ko se začne tehnologija uporabljati v širšem obsegu. Vendar bo cena ogljika predpogoj za uporabo tehnologije CCS na Kitajskem v širšem obsegu.

5.1. Združevanje javnega in zasebnega financiranja v javno-zasebnem partnerstvu

Da se zbere dovolj javnih in zasebnih sredstev in se jih učinkovito uporabi, načrtuje Komisija razvoj javno-zasebnega partnerstva, če je mogoče z ustanovitvijo družbe za posebne finančne namene (Special Purpose Vehicle (SPV)). SPV-ji so zelo prilagodljivi nosilci naložb, ki jih je mogoče oblikovati za enkratne projekte imajo sorazmerno enostavno pravno in vodstveno strukturo, kar pomeni, da jih je mogoče ustanoviti hitro in z minimalnimi režijskimi stroški. Pravila glede SPV se določijo vnaprej in natančno opredelijo njihove dejavnosti. Ta mehanizem omeji finančno tveganje za vlagatelja. SPV-ji so primerni za prenos sredstev za financiranje večjega projekta, ki dosega ozek sklop ciljev, medtem ko se tveganje za vlagatelja omeji. Zato model SPV ponuja številne prednosti in ga je mogoče prilagoditi potrebam predstavitvenega projekta tehnologije CCS.

Prednost te strukture bi bila v tem, da lahko javni donatorji določijo naložbene politike za zagotovitev polne skladnosti s cilji javne politike. S specifično naložbeno politiko bi ta struktura omogočila naložbeno platformo, ki lahko združuje javno in zasebno financiranje.

Pobuda mora biti oblikovana tako, da Kitajski, EU in državam članicam EGS, mednarodnim finančnim ustanovam in zasebnim podjetjem da na voljo informacije ter pridobi njihovo podporo, da prispevajo k tej dejavnosti. Zasebne naložbe v tehnologijo CCS so zanimive le, če obstajajo možnosti za priliv dohodkov, npr. iz trga ogljika in/ali izboljšanega črpanja nafte.

Kitajsko vlaganje v vse večje stroške za tehnologijo CCS bo bistveno za povečanje kitajskega deleža pri projektu. To bo prav tako zagotovilo večji delež kitajskega lastništva, seznanjenost s tehnologijo in večjo verjetnost za nadaljnjo uporabo.

Okvir 3: Možni viri financiranja za elektrarno NZEC

Zasebni sektor

Udeležba zasebnega sektorja se deli v dve kategoriji: aktivni vlagatelji v lastniški kapital (izvajalci, pogodbeniki, dobavitelji opreme) in pasivni vlagatelji v lastniški kapital (naložbeni skladi, institucionalni vlagatelji). Osnovna elektrarna se lahko financira z naložbami zasebnega sektorja (npr. na podlagi projektnega financiranja ali podjetniškega financiranja). Zasebni vlagatelji lahko prav tako prevzamejo nekatere dodatne stroške tehnologije CCS ali zagotovijo pomoč v materialu, če v projektu vidijo možne spodbude.

Več evropskih podjetij je že prisotnih na kitajskih trgih čiste tehnologije. Številna izmed teh podjetij so člani tehnološke platforme za elektrarne na fosilna goriva z ničnimi emisijami (ZEP) in so ključni udeleženci pri sodelovanju med EU in Kitajsko. Sodelovanje med evropskimi in kitajskimi industrijskimi interesnimi skupinami bo prav tako podprl center za čisto energijo za EU in Kitajsko, dogovorjen na vrhu med EU in Kitajsko leta 2007 in ki bo ustanovljen v Pekingu[15].

Financiranje z emisijskimi kuponi za ogljik

Tehnologija CCS trenutno ni upravičena do financiranja z emisijskimi kuponi za ogljik (npr. prek mehanizma čistega razvoja, ki je projektni pristop za izravnavo emisij razvitih držav s projekti čistega razvoja v državah v razvoju), čeprav bo morda upravičena do financiranja z emisijskimi kuponi za ogljik po letu 2012, npr. prek mehanizma sektorskega kreditiranja (tj. mehanizem za kreditiranje zmanjšanja emisij na ravni sektorja) ali prek posebne sheme mehanizma čistega razvoja za predstavitvene elektrarne s tehnologijo CCS v državah v vzponu/razvoju.

Izboljšano pridobivanje fosilnih goriv

Glede na naravo elektrarne je možno, da priliv prihodkov izhaja iz izboljšanega črpanja nafte.

Javno financiranje

Prispevki iz državnega proračuna bi bili potrebni za sofinanciranje dodatnih stroškov tehnologije CCS. Obstaja več možnih virov, ki jih je mogoče uporabiti:

- proračun ES;

- državni proračuni držav članic EU ali EGP[16]

- ugodna posojila javnih investicijskih bank.

Javno financiranje se lahko uporabi na naslednje načine:

- subvencija;

- zavarovana posojila;

- zajamčen donos za zasebni sektor (za jamčenje cene ali regulativnega tveganja);

- naložba (z omejenim pričakovanim donosom).

5.2. Določitev obsega javnega financiranja

Za privabljanje zasebnih naložb v predstavitvene elektrarne je bistveno, da se ustvari možnost donosa naložbe. Možna vira prihodka sta trg ogljika ali izboljšano črpanje nafte. Različne vrste vlagateljev lahko zahtevajo različno raven donosa svojih naložb v čiste tehnologije.

Upravičenost tehnologije CCS do financiranja z emisijskimi kuponi za ogljik v prihodnosti (v nasprotju z uvedbo davka na ogljik) bi ustvarila priliv prihodkov, ki bi lahko privabil zasebne naložbe v predstavitveno elektrarno. V zvezi s tem je posebej zanimiv mehanizem sektorskega kreditiranja, o katerem se trenutno razpravlja v okviru pogajanj o svetovnem sporazumu o podnebnih spremembah po letu 2012. V kitajskem energetskem sektorju bi lahko tak pristop omogočil kreditiranje zmanjševanja emisij prek določene osnove. Na ta način se kreditira le ukrep, ki je dodaten k običajnemu poslovanju, podjetja pa se spodbudi k sprejemanju dražjih ukrepov za blažitev v zameno za financiranje prek trga ogljika. To lahko olajša prevzemanje dražjih tehnologij, kot je CCS, namesto drugih tehnologij za čistejši premog in učinkovitost, ki so stroškovno nevtralne ali sčasoma celo stroškovno negativne. Zaenkrat ni jasno, ali bo tehnologija CCS v gospodarstvih v vzponu in v državah v razvoju upravičena do prihodkov s trga ogljika ter kdaj. Zato bodo potrebne javne naložbe – brez pričakovanega donosa ali z nizkim pričakovanim donosom – za zmanjšanje tveganja za zasebne vlagatelje in da se omogoči dovolj visoka notranja donosnost projekta. Opravljena je bila finančna analiza za določitev višine potrebnega javnega financiranja[17]. Natančni stroški bodo določeni med fazo II projekta NZEC, delež javnih prispevkov v SPV (ali drugega ustreznega nosilca naložbe) je vprašanje, o katerem bodo potekala pogajanja z vladnimi partnerji (evropskimi in kitajskimi).

Na podlagi študij, opravljenih med fazama I in II projekta NZEC, se določijo velikost, lokacija, tehnologija in lokacija za shranjevanje za elektrarno NZEC, pri tem se upošteva replikacijski potencial na Kitajskem. Ocene stroškov v tem sporočilu so predhodne – čeprav temeljijo na sklopu razumnih predpostavk, se lahko gibljejo v razponu +/– 40 %, odvisno od izbrane tehnologije in lokacije gradnje/shranjevanja. Dodatni stroški za investicijsko vzdrževanje in stroški obratovanja za obdobje 25 let za to prvo 400 MW predstavitveno elektrarno[18] se ocenjujejo na približno 730 milijonov EUR za elektrarno s tehnologijo IGCC (približno 125 milijonov EUR za stroške investicijskega vzdrževanja, 340 milijonov za stroške obratovanja in 265 milijonov EUR za stroške prevoza in shranjevanja[19]) ter približno 980 milijonov EUR za elektrarno s tehnologijo premogovnega prahu (približno 235 milijonov EUR za stroške investicijskega vzdrževanja, 445 milijonov EUR za stroške obratovanja in 300 milijonov EUR za stroške prevoza in shranjevanja[20]).

V času izvajanja projekta je mogoče pričakovati krepitev svetovnega trga ogljika in oblikovanje domačih cen za ogljik v vseh večjih gospodarstvih. Zato je cena 10 EUR za tono CO2, ki se ne sprosti v okolje, določena za leto 2015, postopno pa se ta cena dvigne na 20 EUR[21]. Ob upoštevanju takšne cene ogljika in brez poseganja v izbiro tehnologije se finančni primanjkljaj ocenjuje na približno 300 milijonov EUR za obrat s tehnologijo IGCC in 550 milijonov EUR za obrat s tehnologijo premogovnega prahu[22]. Če bi se cena ogljika dvignila nad to raven, bi se finančni primanjkljaj zmanjšal, zaradi česar bi se lahko znižala državna podpora.

Glede na izbrano lokacijo za shranjevanje je mogoče ustvariti dodaten priliv dohodkov iz izboljšanega črpanja nafte, ki je že komercialno uspešno, poleg prihodkov iz trga ogljika. Izboljšano črpanje nafte pomeni različne procese za povečanje količine nafte, ki se izčrpa iz nahajališča, navadno z vbrizgavanjem tekočine ali plina (npr. dušika, ogljikovega dioksida).

V praksi bo izboljšano črpanje nafte s CO2 omejeno na elektrarne blizu naftnih polj, da se omejijo stroški prevoza. Čeprav je možnost za izboljšano črpanje nafte na Kitajskem omejena na razmeroma majhno število naftnih polj, bi lahko razvoj izboljšanega črpanja nafte s CO2 pospešil gradnjo prometne infrastrukture, ki je potrebna za popolno uvedbo tehnologije CCS v nekaterih regijah. Projekti faze I preučujejo možnosti za izboljšano črpanje nafte na Kitajskem. Če je izboljšano črpanje nafte izvedljivo na lokacijah, ki jih izbere kitajska vlada, bi to precej olajšalo financiranje komercialne predstavitvene elektrarne s tehnologijo CCS.

Verjeten scenarij je, da bo nevladna finančna udeležba dveh vrst: posojilodajalci (mednarodne finančne ustanove ali javne banke, kot je EIB), ki v osnovi zagotavljajo financiranje dolga in zahtevajo približno 5-odstotne obrestne mere, ter vlagatelji, ki zagotavljajo lastniški delež in zahtevajo približno 10-20-odstotni bruto donos naložbe. Eden od načinov za zmanjšanje višine potrebne začetne naložbe je postopek za zbiranje konkurenčnih ponudb za gradnjo in obratovanje elektrarne, pri čemer lahko partnerska podjetja v konzorciju oddajo ponudbe za izvedbo projekta v zameno za kritje stroškov ali po znižanih ceni, da pridobijo začetno prednost in prednost, ki jo zagotavljajo izkušnje, pridobljene s sodelovanjem pri postavitvi in delovanju prve komercialne predstavitvene elektrarne s tehnologijo CCS na Kitajskem.

Da bi ta predlog postal zanimiv za zasebne vlagatelje, morajo biti javni vlagatelji pripravljeni prevzeti del tveganja. To lahko izboljša javni prispevek, da postane predlog bolj zanimiv za zasebne vlagatelje.

Evropska komisija je namenila 60 milijonov EUR za sodelovanje z gospodarstvi v vzponu na področju tehnologij čistejšega premoga ter za zajem in shranjevanje ogljika. Prva tranša 10 milijonov EUR se bo uporabila za izgradnjo zmogljivosti za tehnologijo CCS in druge tehnologije čistejšega premoga v državah z gospodarstvom v vzponu ter za drugo fazo projekta NZEC EU in Kitajske. Ob stalni politični podpori Kitajske in zadovoljivem napredku pri projektu NZEC se lahko druga tranša, ki znaša do 50 milijonov EUR, da na voljo za gradnjo in delovanje predstavitvene elektrarne s tehnologijo CCS na Kitajskem. Najpozneje do leta 2013 je treba uveljaviti uspešno finančno shemo kot predpogoj za gradnjo predstavitvene elektrarne.

6. Sklepne ugotovitve in naslednji koraki

Ob tesnem sodelovanju z evropskimi in kitajskimi interesnimi skupinami, Komisija predlaga naslednje:

i) določitev, skupaj z mednarodnimi finančnimi ustanovami, kot so Evropska investicijska banka, Svetovna banka in Azijska razvojna banka, ustrezne finančne strukture, vključno s, če je mogoče, SPV, za podporo faze III projekta NZEC, v tesnem sodelovanju z zainteresiranimi državami članicami, državami evropskega gospodarskega prostora in kitajskimi partnerji;

ii) poziv državam članicam, naj obljubijo finančno in politično podporo. Ciljni znesek javnega financiranja elektrarne IGCC bi znašal približno 300 milijonov EUR za elektrarno s tehnologijo IGCC ali 550 milijonov EUR za elektrarno s tehnologijo premogovnega prahu.

iii) zagotovitev nadaljnje politične podpore Kitajske in zagotovitev maksimalne vrednosti za evropska javna finančna sredstva pri pogajanjih o ureditvah delitve stroškov;

iv) sodelovanje pri mednarodnih pogajanjih o svetovnem sporazumu o podnebnih spremembah po letu 2012 za podporo financiranja tehnologij CCS z emisijskimi kuponi za ogljik, in sicer v prvem ciljnem obdobju iz Kjotskega protokola (do leta 2012) in v novem režimu, ki velja po tem.

Komisija prav tako poziva zainteresirane države EGS in Kitajsko, da obljubijo finančno in politično podporo tej novi pobudi, ter prav tako poziva Evropski parlament, da zagotovi svojo politično podporo. Ker je to nov pristop, bodo službe Evropske komisije še naprej razvijale podrobne izvedbene postopke, in sicer v sodelovanju s tistimi, ki so izrazili formalno zanimanje za sofinanciranje te pobude.

[1] Glej števko 2 Presoje vpliva, ki je priložena temu sporočilu.

[2] Sklepi Evropskega sveta iz marca 2007.

[3] Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Evropski strateški načrt za energetsko tehnologijo (načrt SET) – Na poti k prihodnosti z nizkimi emisijami ogljika.

[4] Četrto ocenjevalno poročilo IPCC (2008), Delovna skupina III Tehnični povzetek (Barker, T. et al, 2007: Technical Summary . V: Climate Change 2007 : Mitigation . Contribution of Working Group III to the Fourth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change [B. Metz, O. R. Davidson, P. R. Bosch, R. Dave, L. A. Meyer (eds)], Cambridge University Press, USA).

[5] IEA, Cleaner Coal in China, 2009, str. 50.

[6] N Riley, British Geological Survey, ustna predstavitev v spodnjem domu Združenega kraljestva,

(http://www.publications.parliament.uk/pa/cm200506/cmselect/cmsctech/578/57805.htm#note18).

[7] Evropsko-kitajska deklaracija o podnebnih spremembah, sprejeta na vrhu med EU in Kitajsko 2. septembra 2005:http://ec.europa.eu/environment/climat/pdf/china/joint_declaration_ch_eu.pdf.

[8] Resolucija 2005/2161(INI): http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P6-TA-2006-0346+0+DOC+XML+V0//EN.

[9] Skupna izjava ministrov za energetiko G8, Aomori, japonska, 8. junija 2008.

[10] Skupna izjava ministrov za energetiko držav G8, evropskega komisarja za energetiko, ministrov za energetiko držav G8 (Brazilija, Ljudska republika Kitajska, Indija, Mehika in Južna Afrika) in ministrov za energetiko Egipta, Republike Koreje, Kraljestva Saudova Arabija na njihovem srečanju v Rimu 24. maja 2009.

[11] Glej: http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/08/1315&format=HTML&aged=0&language=EN&guiLanguage=fr.

[12] Glej: http://www.zero-emissionplatform.eu.

[13] Glej IPCC, 2005: IPCC Special Report on Carbon Dioxide Capture and Storage . Pripravila delovna skupina III Medvladnega foruma o podnebnih spremembah [Metz, B.,O. Davidson, H. C. de Coninck, M. Loos in L. A. Meyer (ur.)]. Cambridge University Press, Cambridge, Združeno kraljestvo, in New York, NY, ZDA, str. 8.

[14] Glej COM (2006) 843.

[15] Glej: http://www.eu-in-china.com/download/EC2.pdf.

[16] Če ti državni prispevki izpolnjujejo pogoje za državno pomoč, je treba o tem obvestiti Komisijo v skladu s pravili o državni pomoči.

[17] Glej oceno učinka, ki je priložena k temu sporočilu, Priloga VII.

[18] Izraženi kot sedanja neto vrednost v letu 2010 za 4 leta gradnje in 25 let obratovanja, pri čemer se upošteva 2,5-odstotna stopnja popusta iz socialnih razlogov (brez inflacije).

[19] To vključuje stroške investicijskega vzdrževanja in stroške obratovanja za obdobje 25 let za 7 EUR/t shranjenega CO2.

[20] To vključuje stroške investicijskega vzdrževanja in stroške obratovanja za obdobje 25 let za 7 EUR/t shranjenega CO2.

[21] Hipotetična predpostavka cene 10 EUR/tCO2 v letu 2015, ki se bo postopno dvignila na 20 EUR/tCO2 v letu 2040 in brez poseganja v politični instrument, uporabljen za doseganje te vrednosti.

[22] Zneski se razlikujejo glede na število let obratovanja, za katere bi elektrarna s tehnologijo CCS prejemala javna finančna sredstva.