Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2021/C 283/05)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od dneva te objave.

ENOTNI DOKUMENT

„FERTŐD VIDÉKI SÁRGARÉPA“

EU št.: PGI-HU-02493 – 8. marec 2019

ZOP ( ) ZGO (X)

1. Ime [ZOP ali ZGO]

„Fertőd vidéki sárgarépa“

2. Država članica ali tretja država

Madžarska

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1. Vrsta proizvoda

Skupina 1.6 Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2. Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Zaščitena geografska označba „Fertőd vidéki sárgarépa“ je korenje, ki se proizvaja z gojenjem vrste Daucus carota L. Sorte, ki se uporabljajo, so fertődi vörös ter sorti napa in napoli vrste korenja nantes.

Ko je korenje „Fertőd vidéki sárgarépa“ dano na trg, je cilindraste ali stožčaste oblike, dolgo med 150 in 250 mm, s premerom med 15 in 40 mm ter težko med 50 in 150 g. Nima stranskih korenin ali korenin na konici. Koren je svetlo rdeč, dolg in gladek, brez vejic ali razpok. „Fertőd vidéki sárgarépa“ ima značilen rahlo sladek okus. Od drugih sort korenja se razlikuje po tem, da je bolj rdeče in slajše, ima močan okus ter je dolgo, gladko in nerazvejano.

„Fertőd vidéki sárgarépa“ ima naslednje kemijske parametre:

— vsebnost sladkorja: najmanj 5 mg/100 g svežega proizvoda;

— vsebnost kalcija: najmanj 40 mg/100 g svežega proizvoda;

— vsebnost fosforja: najmanj 30 mg/100 g svežega proizvoda.

3.3. Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

–

3.4. Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

„Fertőd vidéki sárgarépa“ se goji in pobira na geografskem območju, opredeljenem v točki 4.

3.5. Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

–

3.6. Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

–

4. Jedrnata opredelitev geografskega območja

Geografsko območje se nahaja v županiji Győr-Moson-Sopron v regiji Zahodna prekodonavska na Madžarskem, znotraj upravnih meja vasi Hegykő in Fertőhomok, severno od glavne ceste, ki pelje skozi ti vasi, in južno od jezera Fertő.

5. Povezava z geografskim območjem

Povezava med proizvodom in geografskim območjem temelji na kakovosti proizvoda.

Vrsta korenja „Fertőd vidéki sárgarépa“, ki se goji ob jezeru Fertő, je znana in priljubljena že približno 200 let. Od korenja, ki se goji drugje na Madžarskem, se razlikuje po tem, da je bolj rdeče in slajše, ima močan okus ter je dolgo, gladko in nerazvejano. Na to vplivajo tla in podnebje jezera Fertő ter obronkov Alp. Odkar so bili sprejeti protipoplavni ukrepi, rahla, globokoplastna in sveža tla suhega jezerskega dna omogočajo globoko rast gladkih in nerazvejanih korenin korenovk.

Del jezera Fertő sta obrobji vasi Hegykő in Fertőhomok, skupne značilnosti tal pa so heterogen, mozaični položaj, profil tal, ki zajema aluvialne plasti, zelo raznolika mehanska sestava, visoka vsebnost CaCO3 in alkalnost ali v nekaterih primerih močna alkalnost.

Tla kotline jezera Fertő je od nekdaj oblikovalo naravno gibanje vode. Vode jezera Fertő ob visokih vodostajih ali stalnih severnih vetrovih pogosto poplavljajo nižje ležeča območja, s čimer se na poplavljena območja nanašajo raztopljene soli ter suspendirani delci peska, melja in gline. Glavni dejavniki, ki na tem območju vplivajo na oblikovanje tal, so torej odlaganje in izravnavanje sedimentov, nastajanje travnatih tal ter kopičenje soli in zaslanjevanje. Taka tla so običajno sivkasta, vsebujejo pa sedimente in grob pesek, ki izvira z dna jezera. So preprosta za obdelovanje in imajo hkrati uravnotežen vodni režim, zaradi česar so zelo primerna za pridelovanje korenovk, kot je „Fertőd vidéki sárgarépa“.

Koren korenja ima večje vrednosti kalcija in fosforja zaradi glavnih dejavnikov, ki vplivajo na oblikovanje tal na območju jezera Fertő, tj. odlaganja in izravnavanja sedimentov, nastajanja travnatih tal ter kopičenja soli in zaslanjevanja.

Za pridelavo korenja „Fertőd vidéki sárgarépa“ so zelo ugodne tudi lokalne podnebne razmere, saj je to območje najhladnejša in najbolj mokra ravnica na Madžarskem. Padavine so v rastni dobi enakomerno porazdeljene, kar je idealno za razvoj korenja „Fertőd vidéki sárgarépa“. Letna količina padavin v regiji je 650 do 700 mm, kar zagotavlja visoko raven enakomerne vlažnosti, potrebne za klitje in oblikovanje korena. Ravni donosov so dobro uravnotežene zaradi vsebnosti vode v tleh ter gladine podtalnice ogromnega jezera Fertő, ki je oddaljeno približno 1 200 do 1 500 m in zagotavlja potrebno vlažnost, saj nanj vplivajo prevladujoči severni in severozahodni vetrovi.

Povprečna temperatura je –2 °C januarja in 22 °C julija, povprečna letna temperatura pa približno 10 °C. Nižje poletne temperature so ugodne za gojenje korenja „Fertőd vidéki sárgarépa“, saj najbolje raste pri temperaturah okrog 16 °C. Vroče vreme spodbuja rast listja, vendar škoduje oblikovanju korenin. Zmerna toplota dobro vpliva tudi na tvorbo karotena, zaradi česar je „Fertőd vidéki sárgarépa“ v smislu vidnih organoleptičnih značilnosti bolj rdeče barve kot korenje, ki raste drugje (Hanna Némethy Zoltánné Uzoni, 2001).

Območje je od pomladi do jeseni izdatno obsijano s soncem in ima do 2 000 sončnih ur na leto. Veliko sončnih ur med zorenjem spodbuja nastajanje sladkorja, zaradi česar je „Fertőd vidéki sárgarépa“ sladkega okusa.

Med sejanjem v brazde, pri katerem se uporablja lokalno strokovno znanje, so lehe visoke 30 cm in na sredini med seboj oddaljene 75 cm. Po brazdah se raztrosi 25 do 30 semen na meter in vrsto na globini od 1 cm do 2 cm. Globina sajenja močno vpliva na to, da rastlina enakomerno vzklije iz tal.

Tehnike sejanja v brazde pripomorejo k oblikovanju gladkih in nerazvejanih korenin, kot je pokazala Hanna Némethy Zoltánné Uzoni v svoji doktorski disertaciji (2001).

Srednje gosta peščeno ilovnata tla regije in njeno podnebje sta popolna za pridelavo korenovk, kot je „Fertőd vidéki sárgarépa“. Tehnika sejanja v brazde se že približno 150 let prenaša med generacijami in je ključnega pomena za uspeh sejanja.

Korenje „Fertőd vidéki sárgarépa“ je med potrošniki zelo znano, uživa sloves in je precej iskano. Njegov pomen je poudaril Dénes Sándor v doktorski disertaciji z naslovom A gasztronómia szerepe Magyarország idegenforgalmi földrajzában (Vpliv gastronomije na madžarski turistični zemljevid), ki jo je pripravil v okviru doktorskega študija na Univerzi v Pécsu leta 2012 in v kateri je korenje „Fertőd vidéki sárgarépa“ opisal kot eno od značilnih lokalnih sestavin regije Zahodna prekodonavska.

Sklic na objavo specifikacije

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

https://gi.kormany.hu/foldrajzi-arujelzok

(1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.