[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 19.7.2007

COM(2007) 433 konč.

2007/0156 (COD)

Predlog

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uvedbi program Posodobitev evropske statistike podjetij in trgovine

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

OZADJE PREDLOGA:

- Razlogi za predlog in njegovi cilji

Statistike podjetij in trgovine se v prihodnjih letih soočajo z velikimi izzivi: močno povezovanje svetovnih trgov spreminja strukturo gospodarstva, napredujejo pa tudi evropske integracije. Statistike se morajo odzivati na ta gibanja in odražati nove pojave. Hkrati je treba zmanjšati upravne obremenitve za podjetja. Ta dva izziva si ne nasprotujeta. Potreba po novih vrstah kazalnikov lahko sovpada s prizadevanji po posodobitvi sistema priprave. Nove vrste kazalnikov, ki zagotavljajo potrebne informacije, bi lahko pridobili z uporabo novih virov informacij in s povezovanjem že obstoječih vrst statistik podjetij, ne da bi podjetja dodatno obremenjevali s poročanjem. Za učinkoviti izkoristek morebitnih sinergij so potrebne naložbe, to pa je tudi glavni razlog tega programa.

- Splošno ozadje

Komisija se je zavezala, da bo zagotovila boljšo pravno ureditev, ki bo zmanjšala nepotrebne birokratske postopke in pretirano količino predpisov. Kot je opredeljeno v Sporočilu Komisije o bolje oblikovanih predpisih za rast in delovna mesta v Evropski uniji (COM (2005) 97 konč. z dne 16. marca 2005), je poenostavitev obstoječe zakonodaje EU (in s tem zmanjšanje obremenitev podjetij) eno od ključnih vprašanj te politične pobude. Ta zaveza je bila še bolj ciljno usmerjena na področje statistike v Sporočilu Komisije o zmanjšanju obremenitve poročanja, poenostavitvi in določanju prednostnih nalog na področju statistike Skupnosti (COM (2006) 693 konč. z dne 14. novembra 2006).

Evropske družbe poslujejo pod pogoji globalizacije, ki igra pomembno vlogo za večnacionalne družbe. Globalizirani trgi prinašajo na trge blaga in storitev ter tudi na trge produkcijskih faktorjev večjo mednarodno konkurenco, na katero se poslovni sektor mora odzvati, če želi obdržati in okrepiti svoj položaj. Dejstvo, da mora Evropa na gospodarskem področju prestaviti v višjo prestavo, je bilo nedavno poudarjeno v poročilo Komisije o napredku pri rasti in delovnih mestih iz leta 2006.

Odzivi podjetij so tesno povezani z globalizacijo in se lahko poleg notranjih prizadevanj družb po povečanju njihove storilnosti odražajo v preusmeritvi industrije, oddajanju del, neposrednih tujih naložbah in drugih oblikah tujih dejavnosti.

Ekonomske statistike in zlasti statistike podjetij bi morale primerno prikazovati te procese in pravočasno zagotavljati visoko kakovostne statistične informacije o strukturnih spremembah v evropskem gospodarstvu in njegovem poslovnem sektorju. Te statistike bi morale biti primerne tudi za spremljanje učinkov politik EU. Po drugi strani pa kakršne koli nove statistike ne bi smele predstavljati dodatne obremenitve za podjetja. S tem programom bi morali doseči te cilje.

- Obstoječe določbe na področju, na katero se nanaša predlog

Na tem področju obstajajo trije temeljni pravni akti.

Prvič, glavna uredba o statistiki podjetij: Uredba Svetu (ES, Euratom) št. 58/97 z dne 20. decembra 1996 o strukturni statistiki podjetij.

Drugič, uredba o poslovnih registrih: Uredba Sveta (EGS) št. 2186/93 z dne 22. julija 1993 o koordinaciji Skupnosti pri vzpostavljanju poslovnih registrov v statistične namene.

Oba akta določata glavna načela statistike podjetij in se ju lahko spreminja v smeri učinkovitejšega zbiranja in obravnave podatkov.

Najpomembnejša osnova za cilj 4 je uredba o Intrastatu: Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 638/2004 z dne 31. marca 2004. Program MEETS lahko prispeva k spremembam te uredbe, ki bodo usmerjene v poenostavitev zbiranja podatkov z namenom razbremenitve podjetij.

- Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije

Poglabljanje evropskega povezovanja na številnih področjih, vključno z monetarno unijo in carinskim sistemom v Evropi, povzroča nove statistične potrebe, povezane z vlogo eura v mednarodnih transakcijah, in zahteva prilagoditev statističnega sistema.

Predlog je skladen s prednostnimi nalogami Komisije in s pobudo za boljšo zakonsko ureditev ter z zgoraj navedenim zmanjšanjem nepotrebnih birokratskih postopkov in pretirane količine predpisov.

POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENA UČINKA

- Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi

Posvetovalne metode, glavni ciljni sektorji in splošni profil anketirancev V okviru Evropskega statističnega sistema so na tehnični ravni, v ustreznih delovnih skupinah in na ravni vodij statističnih uradov potekala intenzivna posvetovanja. Sledila so posvetovanja z ustreznimi generalnimi direktorati znotraj Komisije. |

Povzetek odgovorov in njihovo upoštevanje Države članice se soočajo s podobnimi težavami. Najprej, spremembe v gospodarstvu pomenijo drugačne statistične potrebe politikov. Informacije o pojavu, kot je globalizacija, ali o področjih, ki postajajo vse pomembnejša, kot je storitveni sektor, so zelo zanimive za vse interesne skupine. Hkrati pa se vse države članice soočajo z velikimi omejitvami v zvezi z nadaljnjim povečevanjem obremenitev za podjetja. Nasprotno, obremenitve za podjetja je treba zmanjšati. Zaradi tega so nekatere države že začele temeljno spreminjati svoje statistike podjetij in trgovine. Na splošno se da iz odgovorov razbrati, da je treba izkoristiti sinergije in pripraviti skladne pristope ter se tako izogniti neučinkovitemu podvajanju neusklajenih pobud na nacionalni ravni, katerih rezultat bi bile različne statistične obravnave novih pojavov in ne usklajen pristop. |

- Zbiranje in uporaba izvedenskih mnenj

Zunanja izvedenska mnenja niso bila potrebna.

- Ocena učinka

Možnost 1 (osnovna možnost, tj. brez vključitve Skupnosti). Za to, da se povsem izkoristijo možnosti, ki EU zagotavljajo boljše in ustrezne statistike podjetij in trgovine, in se hkrati zagotovi zmanjšanje obremenitev za podjetja, ki nastajajo zaradi zbiranja statističnih podatkov, so potrebne naložbe, preden bi prenovljen sistem lahko začel delovati. Brez vključitve Skupnosti bi vlagalo le omejeno število držav, oslabljena bi bila primerljivost evropskih statistik, priložnosti za zmanjšanje obremenitev pa ne bi bile popolnoma izkoriščene.

Možnost 2 (vključitev Skupnosti, kakor je predlagano). Progam MEETS se bo izogibal podvajanju prizadevanj. Nov in stroškovno učinkovitejši sistem zbiranja podatkov se lahko preveri v nekaj državah članicah in se nato uporablja v vseh. Zato je izmenjava izkušenj in najboljših praks ključnega pomena za ta program. Prizadevanja za uskladitev, racionalizacijo in ureditev se najlažje začnejo na ravni Skupnosti, kjer so takšni projekti lahko najbolj učinkoviti.

PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA

- Povzetek predlaganih ukrepov

Prvič, določiti je treba in se dogovoriti o novih področjih, ki jih je treba statistično ponazoriti. Skupaj z zainteresiranimi stranmi je treba opredeliti ciljne kazalnike, ki bodo osnovani na metodoloških dogovorih, tako da bo mogoče pridobivati primerljive podatke. Ni treba posebej omenjati, da spreminjajoče se okolje ne odpira samo novih zahtev, ampak tudi potrebo po stalnem preverjanju starih zahtev.

Drugič, treba je racionalizirati vse statistike, povezane s podjetji, tj. na področju statistike podjetij si je treba prizadevati za integracijo konceptov in metod. Poleg tega se lahko z nacionalne perspektive preusmerimo na evropsko perspektivo. Ta integracija bo vključevala: usklajevanje pravnih aktov, harmonizacijo metodologij, prizadevanja po nadaljnji integraciji in povezovanju statističnih kvalifikacij, prizadevanja po nadaljnji integraciji in povezovanju poslovnih registrov in povezanih virov, ustrezno vključitev skupin večnacionalnih podjetij v poslovni register ter določitev poročanja o skupinah večnacionalnih podjetij.

Tretjič, integracija je potrebna tudi na področju zbiranja in obravnave podatkov. Mnogo učinkovitejša uporaba že obstoječih informacij bo možna bodisi z integracijo vseh zbranih podatkov v enoten sistem bodisi s tehnikami povezovanja mikro podatkov. Drugi steber reform sistema priprave je podpora uporabi upravnih podatkov. Vlade zbirajo številne podatke za najrazličnejše namene, npr. iz davčnih razlogov, zaradi politike trga dela itn. Zelo učinkovito bi bilo, če statističnim uradom ne bi bilo treba ponovno zbirati enakih podatkov. Za zagotovitev kakovostnih podatkov pa bi bilo treba vložiti precej truda, saj upravni podatki pogosto niso na voljo v želeni obliki. Poleg tega je treba zagotoviti, da se podatki, ki jih je treba še zbrati, preprosto pridobivajo iz računovodskih izkazov družb. K doseganju tega cilja bo prispevalo usklajevanje računovodskih standardov. Nenazadnje je treba tudi razviti tehnike standardnega ocenjevanja za zmanjševanje obremenitev za podjetja povsod, kjer je to mogoče; te tehnike bi se na primer lahko uporabljale za ocenjevanje informacij, potrebnih za mala in srednja podjetja, ne da bi jih s tem posebej obremenjevali. Za zagotavljanje primerljivih podatkov je treba določiti standarde in konvencije.

Četrtič, določenih je bilo nekaj statističnih področij, kjer so potrebne poenostavitve. Primer za to je Intrastat. Poenostavitev sistema Intrastat se bo še naprej uresničevala v tradicionalnem smislu (pragovi, izboljšanje IKT, nomenklature itn.) Nadalje se bo preverila možnost preusmeritve na sistem z enotnim potekom. To bi lahko znatno zmanjšalo obremenitve in hkrati ohranilo najpomembnejše informacije. Za zagotovitev najučinkovitejše prehoda in kakovosti statističnih informacij je treba ta prehod skrbno usmerjati. Zato morajo biti tudi učinki takšne spremembe in njeno popolno izvajanje v državah članicah eden od ciljev novega programa.

- Pravna podlaga

Člen 285 Pogodbe ES.

- Načelo subsidiarnosti

Načelo subsidiarnosti se uporablja, če predlog ne spada pod izključno pristojnost Skupnosti. |

Države članice ne morejo v zadostni meri doseči ciljev predloga iz razloga(-ov) v nadaljnjem besedilu. |

Nekatere države članice bi vlagale v posodobitev statistik podjetij in trgovine na neusklajen način, zato rezultati ne bi bili primerljivi z drugimi državami članicami EU, težavno pa bi bilo tudi združevanje v evropske zbirne podatke. Nekatere države ne bi sprejele ustreznih ukrepov in bi zaostale v sodobnem razvoju na področjih, kot je globalizacija, in tako ne bi bile prisotne v skupni podobi Evrope. Prizadevanja bi se podvajala, mnoge države članice bi izvajale podobne naloge, ponavljale bi se tudi napake. Če nekatere države članice uspešno posodobijo svoj sistem statistik podjetij in trgovine, bodo mejni stroški za izvajanje enakega sistema v drugi državi članici mnogo nižji od stroškov, ki bi bili potrebni za razvoj povsem novega sistema, z neusklajenim delovanjem pa možnosti prihranka ne bi izkoristili. |

Z ukrepi Skupnosti bodo lažje uresničeni cilji predloga iz razlogov, navedenih v nadaljnjem besedilu. |

Za to, da se povsem izkoristijo možnosti, ki EU zagotavljajo boljše in ustrezne statistike podjetij in trgovine, in se hkrati zmanjšajo obremenitve za podjetja, zaradi zbiranja statističnih podatkov, so potrebne naložbe, preden bi prenovljen sistem lahko začel delovati. Progam MEETS se bo izogibal podvajanju prizadevanj. Nov in stroškovno učinkovitejši sistem zbiranja podatkov se lahko preveri v nekaj državah članicah in se nato uporablja v vseh. Zato je izmenjava izkušenj in najboljših praks ključnega pomena za ta program. Prizadevanja za uskladitev, racionalizacijo in ureditev se najlažje začnejo na ravni Skupnosti, kjer se takšni projekti lahko izvajajo z optimalno učinkovitostjo. |

Program bo v glavnem namenjen uresničevanju naložb, s katerimi bo omogočeno izpolnjevanje novih statističnih zahtev, ki bodo z učinkovitejšo uporabo podatkov in postopkov manj obremenjujoče za podjetja. Dosežek prvega vidika se kaže v tem, da so statistične zahteve prilagojene tako novim kot zastarelim potrebam statistike EU. Na nekaterih področjih statistik trgovine in podjetij so že na voljo podatki o obremenitvah. Kazalniki na ravni EU bi pokazali zmanjšanje obremenitve ceteris paribus. |

Predlog je omejen na izkoriščanje sinergij in izogibanje podvajanju in s tem neučinkovitim prizadevanjem. Ta predlog ni namenjen podpori redne priprave statističnih podatkov, ampak „preoblikovanju“ statistik podjetij in trgovine, s čimer se bo zagotovil usklajen in učinkovit pristop. |

Predlog je zato v skladu z načelom subsidiarnosti. |

- Načelo sorazmernosti

Načelo sorazmernosti Predlog je skladen z načelom sorazmernosti iz naslednjega(-ih) razloga(-ov). |

Predlagani sklep Evropskega parlamenta in Sveta predstavlja okvir glavnih ciljev in ukrepov, povezanih s programom. O konkretnem letnem delovnem programu bodo države članice glasovale po postopku komitologije. V mnogih primerih bo podpora posameznim ukrepom izražena v obliki subvencij državam članicam, zato imajo države članice nadzor nad ukrepi. |

Skupnost nosi finančno breme, kakor je določeno v proračunu programa, upravno pa bodo obremenjene službe Komisije in nacionalni statistični uradi. Dodatne obremenitve za podjetja niso predvidene. Na koncu programa bi morali biti statistični podatki zbrani celo na manj obremenjujoč način. |

Izbira instrumentov |

Predlagani instrumenti: drugo. |

Druga sredstva ne bi bila primerna iz naslednjega(-ih) razloga(-ov). Program mora temeljiti na sklepu Evropskega parlamenta in Sveta, ki določa njegov okvir. Letni delovni program bo sprejela Komisija s postopkom komitologije. |

PRORAčUNSKE POSLEDICE |

V programskem obdobju se bodo uporabili naslednji zneski (v mio EUR): 2008 (5,00), 2009 (6,50), 2010 (11,50), 2011 (9,00), 2012 (6,50), 2013 (4,00). Proračun programa bo v obdobju 2008–2013 znašal 42,50 mio EUR. |

DODATNE INFORMACIJE |

Evropski gospodarski prostor Predlagani akt se nanaša na zadeve EGP in ga je zato treba razširiti na Evropski gospodarski prostor. |

2007/0156 (COD)

Predlog

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uvedbi program Posodobitev evropske statistike podjetij in trgovine

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 285 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

1. Komisija se je v svojem Sporočilu o bolje oblikovanih predpisih za rast in delovna mesta v Evropski uniji[1] zavezala, da bo zagotovila boljšo pravno ureditev, ki bo zmanjšala nepotrebne birokratske postopke in pretirano količino predpisov.

2. Komisija je novembra 2006 objavila Sporočilo o zmanjšanju obremenitve poročanja, poenostavitvi in določanju prednostnih nalog na področju statistike Skupnosti [2] , ki določa strateški pristop k nadaljnjemu zmanjševanju statističnih obremenitev za podjetja.

3. Statistike podjetij in trgovine se v prihodnjih letih soočajo z velikimi izzivi. Da bi lahko podprle politične pobude Skupnosti morajo biti sposobne upoštevati pojave v spreminjajočem se gospodarstvu Skupnosti, kot so globalizacija, nastajajoči trendi v podjetništvu, informacijska družba, inovacije, spreminjajoči se trgovinski tokovi in konkurenčnost v luči prenovljene lizbonske strategije.

4. Ključni element potreb statistik podjetij in trgovine je prenovljena lizbonska strategija s ciljem pospeševati konkurenčnost evropskega gospodarstva in dosegati visoko in trajnostno rast.

5. Poglabljanje evropskega povezovanja na številnih ekonomskih področjih, vključno z evropsko monetarno unijo in evropskim carinskim sistemom, povzroča nove statistične potrebe, povezane z vlogo eura v mednarodnih transakcijah, in zahteva prilagoditev statističnega sistema. Statistike podjetij in trgovine bi morale ustrezno prikazovati te procese in pravočasno zagotavljati visoko kakovostne statistične informacije o strukturnih spremembah v evropskem gospodarstvu in njegovem poslovnem sektorju.

6. Službe statistik podjetij in trgovine bodo morale preoblikovati metode za pripravo statistik tako, da se lahko zmanjša obremenitev za podjetja ter se povsem učinkovito uporabijo vsi dosegljivi viri in nove tehnologije.

7. Potreba po novih vrstah kazalnikov lahko sovpada s prizadevanji za posodobitev sistema priprave statističnih podatkov. Nove vrste kazalnikov, ki zagotavljajo potrebne informacije, bi lahko pridobili s povezovanjem že obstoječih vrst statistik podjetij, ne da bi podjetja dodatno obremenjevali s poročanjem. Novi viri in elektronski dostop omogočajo manj obremenjujoče zbiranje podatkov in hkrati zagotavljajo več informacij. Potencial statistike podjetij je treba učinkoviteje izkoristiti in povečati se mora kakovost statističnih informacij.

8. Skladno z načelom dobrega finančnega poslovodenja je bilo izvedeno predhodno vrednotenje, da se program pri doseganju ciljev osredotoči na potrebno učinkovitost in da se že od načrtovalne faze programa naprej vključijo proračunske omejitve.

9. Ta sklep vzpostavlja finančni okvir za celotno trajanje programa, ki bo glavna referenčna točka proračunskega organa v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju[3].

10. Države članice same ne morejo v zadostni meri doseči cilja tega sklepa, namreč vzpostaviti program posodobitve evropske statistike podjetij in trgovine (saj bi neusklajena posodobitev vodila k podvajanju prizadevanj, ponavljanju napak in višjim stroškom), zato se torej ta cilj glede na obseg teh statistik bolje doseže na ravni Skupnosti. Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kakor je določeno v členu 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti, kakor je določeno v navedenem členu, ta sklep ne posega dlje, kakor je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

11. Z Odborom za statistični program, ustanovljenim s Sklepom Sveta 89/382/EGS, Euratom[4], je bilo opravljeno posvetovanje v skladu s členom 3 Sklepa.

12. Uredba Sveta (ES) št. 322/97 z dne 17. februarja 1997 o statističnih podatkih Skupnosti določa referenčni okvir za določbe tega sklepa[5].

13. Ukrepi, potrebni za izvajanje tega sklepa, bi morali biti sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil[6] –

SKLENILA:

Člen 1

Vzpostavitev programa

1. Vzpostavi se program Posodobitev evropske statistike podjetij in trgovine (v nadaljnjem besedilu „program MEETS“).

2. Program se začne 1. julija 2008 in traja do 31. decembra 2013.

Člen 2

Področje uporabe in splošni cilji

1. Ukrepi, predvideni s programom MEETS, so povezani s pripravo in razširjanjem statistike podjetij in trgovine v Evropski skupnosti.

2. Splošni cilji so naslednji:

(a) razviti ciljne kazalnike in pregledati prednostne naloge; (cilj 1)

(b) doseči poenostavljeni okvir statistike, povezane s podjetji; (cilj 2)

(c) podpreti izvajanje učinkovitejšega zbiranja podatkov; (cilj 3)

(d) posodobiti in poenostaviti statistiko trgovine z blagom med državami članicami (v nadaljnjem besedilu Intrastat); (cilj 4)

Člen 3

Ukrepi

Za dosego ciljev iz člena 2 je treba izvajati vrsto ukrepov:

(a) za razvoj ciljnih sklopov kazalnikov in pregled prednostnih nalog (cilj 1)

- Ukrep 1.1: Razvoj novih področij;

- Ukrep 1.2: Opredelitev manj pomembnih področij;

(b) za poenostavitev okvira statistike, povezane s podjetji (cilj 2):

- Ukrep 2.1: Povezovanje pristopov in metod znotraj pravnega okvira;

- Ukrep 2.2: Razvoj statistike glede skupin podjetij;

- Ukrep 2.3: Evropske raziskave za čim manjše obremenitve podjetij;

(c) za podporo izvajanju učinkovitejšega zbiranja podatkov (cilj 3):

- Ukrep 3.1: Boljša uporaba že obstoječih podatkov v statističnem sistemu, vključno z možnostjo ocenjevanja;

- Ukrep 3.2: Boljša uporaba že obstoječih podatkov v gospodarstvu;

- Ukrep 3.3: Razvoj orodij za učinkovitejše pridobivanje, prenos in obdelovanje podatkov;

(d) za posodobitev in poenostavitev sistema za zbiranje podatkov za Intrastat (cilj 4):

- Ukrep 4.1: Uskladitev metod za boljšo kakovost v okviru poenostavljenega sistema Intrastat;

- Ukrep 4.2: Boljša uporaba upravnih podatkov;

- Ukrep 4.3: Izboljšanje in olajšanje izmenjave podatkov za Intrastat.

Ti ukrepi so določeni v prilogi in jih je treba podrobneje opredeliti v letnem delovnem programu iz člena 4.

Člen 4

Letni delovni program

Letni delovni program se skupaj s prednostnimi nalogami ukrepov v okviru vsakega cilja in proračunsko dodeljenimi sredstvi na podlagi tega sklepa sprejme v skladu s postopkom iz člena 5(2).

Člen 5

Odbor

1. Komisiji pomaga Odbor za statistični program, ustanovljen s Sklepom 89/382/EGS, Euratom.

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa. Rok iz člena 4(3) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.

Člen 6

Vrednotenje

1. Komisija v sodelovanju z državami članicami redno ocenjuje ukrepe, ki se izvajajo v skladu s programom MEETS, da preveri, ali so navedeni cilji uresničeni, in da zagotovi smernice za izboljšanje učinkovitosti prihodnjih ukrepov.

2. Komisija najpozneje do 31. decembra 2011 predloži Evropskemu parlamentu in Svetu vmesno poročilo o izvajanju programa MEETS.

Komisija najpozneje do 31. julija 2014 predloži Evropskemu parlamentu in Svetu končno poročilo o izvajanju programa MEETS. S tem poročilom v luči z nastalih stroškov Skupnosti oceni koristi, ki jih ukrepi prinašajo Skupnosti, državam članicam ter ponudnikom in uporabnikom statističnih informacij, da se opredelijo področja za možno izboljšanje.

Člen 7

Financiranje

1. Finančni okvir za izvajanje tega programa v obdobju 2008–2013 znaša 42,50 milijonov EUR.

2. Letna proračunska sredstva odobri proračunski organ v mejah finančnega okvira.

Člen 8

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

V Bruslju, […]

Za Evropski parlament Za Svet

Predsednik Predsednik

[…] […]

PRILOGA

Porazdelitev ukrepov, naštetih v členu 3

Cilj 1: Razvoj ciljnih sklopov kazalnikov in pregled prednostnih nalog

Ukrep 1.1: Razvoj novih področij

- V spreminjajočem se gospodarskem okolju je pomembno opredeliti prednostna področja statistike, kot sta globalizacija in podjetništvo, ter se na ravni Skupnosti dogovoriti o ciljnih sklopih kazalnikov za vsako od prednostnih področij. Ti kazalniki morajo biti čim bolj usklajeni z mednarodnimi statistikami.

- Statistike morajo biti učinkovite in primerljive. Zato je treba prizadevanja uresničevati v okviru Evropskega statističnega sistema, da se doseže usklajene opredelitve na novo ugotovljenih značilnosti in kazalnikov.

- Države članice morajo po tem, ko se dogovorijo o ciljnih sklopih kazalnikov in njihovih usklajenih opredelitvah, na usklajen način razviti in preizkusiti svoje načine zbiranja statističnih podatkov na prednostnih področjih.

- Nova področja se bodo opredelila na podlagi študij, z organiziranjem seminarjev in s finančno podporo projektom, ki bodo razvijali metode in načine za zbiranje novih statističnih podatkov.

Ukrep 1.2: Opredelitev manj pomembnih področij

- V spreminjajočem se svetu se pojavljajo nove potrebe, medtem ko druge postajajo zastarele. Zato se bodo izvajali redni pregledi prednostnih nalog, na podlagi katerih se bodo opredeljevala področja in značilnosti, ki jim je upadel pomen in se jih zato lahko črta iz pravnih zahtev. Za te preglede so potrebne zunanje študije, ki jih bo naročila Komisija.

- Zagotovljeno bo zbiranje statističnih kazalnikov, povezanih s tekočimi političnimi pobudami.

Cilj 2: Poenostavljen okvir statistike, povezane s podjetji

Ukrep 2.1: Združevanje konceptov in metod znotraj pravnega okvira

- Evropske statistike so sestavljene v skladu z evropsko zakonodajo, ki se je v več letih izpopolnila. Z natančnim pregledom skladnosti med pravnimi akti je treba zagotoviti usklajenost vseh ustreznih delov zakonodaje. Zato je načrtovan pregled obstoječih pravnih aktov, s čimer se bo zagotovil usklajen pravni okvir za različna področja statistike podjetij in trgovine. Za to so potrebne zunanje študije, ki jih bo sprožila Komisija.

- V statistiki obstajajo vprašanja, ki zadevajo več področij, npr. več statističnih področij poroča o zaposlovanju in v nekaterih primerih je enak pojav opisan iz različnih zornih kotov. Za zagotovitev boljše usklajenosti je treba spodbuditi študije za doseganje usklajenosti metodologij med ustreznimi statističnimi področji. To zahteva finančno podporo državam članicam.

- Pomembno je zagotoviti skladnost med področji statistik podjetij in trgovine. V ta namen bodo sprožene študije o skladnosti. Obravnavala bi se lahko skladnost med statistiko trgovine z blagom in statistiko plačilne bilance ter tudi skladnost med strukturno statistiko podjetij in statistiko trgovine.

Ukrep 2.2: Razvoj statistike glede skupin podjetij

- Komisija je začela pobudo za vzpostavitev registra Skupnosti za skupine večnacionalnih podjetij. Ta register je ključna osnova za pripravo usklajenih statistik o globalizaciji gospodarstva. Dejavnosti v okviru tega ukrepa bodo namenjene dokončanju tega registra na podlagi zunanjih študij, ki jih bo sprožila Komisija.

- Zgolj vzpostavitev takšnega registra ni zadostna, temveč je treba omogočiti tudi finančno podporo za ukrepe v državah članicah, da razvijejo učinkovitejše metode zbiranja podatkov za skupine podjetij in ponazorijo njihov pomen za mednarodno trgovino.

- Ko se bo lahko začel izkoriščati register Skupnosti za skupine večnacionalnih podjetij, bodo evropske statistike potrebovale novo perspektivo; pomembne bodo postale posebne raziskave Skupnosti o skupinah podjetij. V ta namen bo Komisija morala sprožiti zunanje študije, projektom držav članic na tem področju pa bo treba zagotoviti finančno podporo.

Ukrep 2.3: Evropske raziskave za čim manjše obremenitve podjetij

- Za osvetlitev novih in nastajajočih potreb statistike Skupnosti se bodo po potrebi izvajale posebne raziskave Skupnosti. Takšne raziskave bodo osnovane na podlagi zunanjih študij, ki jih bo sprožila Komisija, ali s finančno podporo državam članicam.

- Da bi se lahko izkoristili možni prihranki na račun shem vzorčenja Skupnosti pri rednih statistikah, se bodo pripravile študije, ki bodo opredelile področja, kjer bi zbirni podatki Skupnosti zadostovali, in razvile metode za zbiranje podatkov na teh področjih. Državam članicam bo omogočena tudi finančna podpora za prilagoditev njihovih sistemov za zbiranje podatkov. Standardni tip shem vzorčenja Skupnosti ne obstaja; razlikovati se morajo glede na okoliščine.

- Nacionalne raziskave se bodo hranile na statističnih področjih, ki so namenjena za pripravljanje primerjalnih analiz.

Cilj 3: Izvajanje učinkovitejšega zbiranja podatkov

Ukrep 3.1: Boljša uporaba že obstoječih podatkov v statističnem sistemu, vključno z možnostjo ocenjevanja

- Končni cilj tega ukrepa je oblikovati povsem integrirane podatkovne nize za statistike podjetij in trgovine na mikro ravni – pristop k statistiki na način „skladiščenja podatkov“. Za doseganje navedenega bodo države članice prejele finančno podporo za povezovanje podatkov ali mikro podatkovnih nizov na različnih področjih statistike podjetij in trgovine, kot so trgovski in poslovni registri, povezovanje strukturne statistike podjetij s statistiko raziskovanja in razvoja ter statistiko informacijske družbe.

- Treba je izvesti metodološke študije o novih delovnih postopkih za boljše izkoriščanje tekočih zbiranj podatkov, npr. z namenom oceniti učinek informacijske in komunikacijske tehnologije na poslovne rezultate s povezovanjem podatkov iz različnih virov.

- Učinkovitejše zbiranje podatkov je namenjeno zmanjševanju obremenitev za podjetja. Zagotoviti je treba, da statistični uradi čim učinkoviteje uporabijo zbrane informacije. Zato bo metodološkim študijam za optimalno dodelitev velikosti vzorcev ter njihovo povezano uporabo z drugimi viri in povezanimi metodami ocenjevanja dodeljena finančna podpora. Enako lahko velja tudi za kakovost študije v primerih, ko so nekatera podjetja (npr. SMP) izključena iz statističnih raziskav, in za razvoj ustreznih, usklajenih ocenjevalnih metod.

- Potreba po zmanjšanju obremenitev za podjetja in zlasti za SMP ne sme ogroziti zbiranja ustreznih informacij za spremljanje političnih pobud.

Ukrep 3.2: Boljša uporaba že obstoječih podatkov v gospodarstvu

- Statistične informacije se včasih zbirajo dvakrat. Najprej za upravne namene, kot so davki, nato pa še za statistične namene v raziskavah. Temu se je treba čim bolj izogibati. Zato bodo v okviru tega programa finančno podprti projekti o uporabi upravnih podatkov, vključno z računovodskimi izkazi družb, za statistične namene, pri čemer se bo državam pomagalo pri prehodu od statističnih raziskav k uporabi upravnih podatkov ob zagotovitvi visoke kakovosti podatkov.

- V podjetjih je smiselno spodbujati integracijo računovodskih sistemov in statističnega poročanja, tako da se podatki za statistične namene lahko sporočajo na bolj poenostavljen način. V ta namen mora Komisija sprožiti zunanje študije, potrebna pa je tudi finančna podpora projektom držav članic na tem področju.

Ukrep 3.3: Razvoj orodij za učinkovitejše pridobivanje, prenos in obdelovanje podatkov

- Nova informacijska tehnologija (IT) omogoča poenostavljeno poročanje. Sprejeli se bodo ukrepi, ki bodo finančno podpirali dejavnosti, ki omogočajo lažji prenos podatkov iz podjetij v nacionalne statistične organe. V ta namen se lahko uporabijo računovodski izkazi družb in druga finančna poročila, ki so pripravljena v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi in ustreznimi tehničnimi standardi za takšna poročila, vključno z XBRL (eXtensible Business Reporting Language).

- Podprla se bo učinkovitejša uporaba orodij IT, kar bo olajšalo izmenjavo informacij med Komisijo in državami članicami. Poleg tega je treba še naprej razvijati orodja za potrjevanje, ugotavljanje napak, popravljanje, analiziranje in redakcijsko delo. To zahteva finančno podporo projektom na tem področju.

- Z upoštevanjem trenutnega razvoja na področju poenostavljanja carinskih formalnostih pri izvozu in uvozu morajo ukrepi finančno podpreti dejavnosti, ki so namenjene omogočanju lažje izmenjave, obdelave in razširjanja visoko kakovostnih in natančnih statistik trgovine.

Cilj 4: Posodobitev in poenostavitev Intrastata

Ukrep 4.1: Uskladitev metod za boljšo kakovost v okviru poenostavljenega Sistema Intrastat

- Z ukrepi se zagotovi finančna podpora dejavnostim v državah članicah, ki so namenjene razvoju orodij in metod za ohranjanje in izboljšanje kakovosti podatkov znotraj poenostavljenega sistema za zbiranje.

- Finančna podpora se nameni ukrepom v državah članicah, ki so namenjeni zmanjševanju nesorazmernosti s preprečevanjem napačne klasifikacije, z usklajevanjem ocenjevanja, sistemov zbiranja in obdelovanja, pravil za obdelavo tajnih podatkov, pragov in metod za prilagoditev.

Ukrep 4.2: Boljša uporaba upravnih podatkov

- Spodbudi se ponovna uporaba upravnih podatkov, ki so jih podjetja poročala za druge namene (zlasti podatkov o davku na dodano vrednost in računovodskih podatkov). Sprejmejo se ukrepi za finančno podporo navedenega, vključno z razvojem orodij in postopkov IT.

Ukrep 4.3: Izboljšanje in olajšanje izmenjave podatkov za Intrastat

- ključnega pomena je nadaljnji razvoj orodij in metod za izmenjavo podatkov znotraj centraliziranega sistema. Razviti je treba orodja za potrjevanje, ugotavljanje napak, popravljanje, analiziranje in redakcijsko delo na področju statistike trgovine znotraj Skupnosti. Poleg tega je treba finančno podpreti ukrepe, ki so osredotočeni na pravne in tehnične vidike izmenjave podatkov med državami članicami.

ZAKONODAJNI FINANČNI IZKAZ

1. NASLOV PREDLOGA:

Predlog Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi programa Posodobitev evropske statistike podjetij in trgovine (MEETS)

2. OKVIR ABM/ABB (upravljanje proračuna po dejavnostih/oblikovanje proračuna po dejavnostih)

Zadevno(-a) področje(-a) in povezana(-e) dejavnost(-i): Statistika (priprava statističnih informacij; strategija in usklajevanje politik; upravna podpora)

3. PRORAČUNSKE VRSTICE

3.1. Proračunske vrstice (vrstice za poslovanje in z njimi povezane vrstice za tehnično in upravno pomoč (nekdanje vrstice BA)) z navedbo imena postavke:

29.02.04 – Posodobitev evropske statistike podjetij in trgovine (MEETS)

29.0104.04 – Posodobitev evropske statistike podjetij in trgovine (MEETS) – Odhodki za upravno poslovodenje

3.2. Trajanje ukrepa in finančni vpliv:

Šest let; 2008–2013

3.3. Značilnosti proračuna:

Proračunska vrstica | Vrsta odhodkov | Novi | Prispevek Efte | Prispevki držav prosilk | Razdelek v finančni perspektivi |

29.02.04 | neobvezni | DS[7] | NE | DA | NE | naslov 1A |

29.0104.04 | neobvezni | NS[8] | NE | DA | NE | naslov 1A |

4. POVZETEK VIROV

4.1. Finančna sredstva

4.1.1. Povzetek odobritev za prevzem obveznosti (OPO) in odobritev plačil (OP)

v mio EUR (na štiri decimalna mesta natančno)

Vrsta odhodkov | Oddelek | Leto 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 in pozneje | Skupaj |

Odhodki iz poslovanja[9] |

Odobritve za prevzem obveznosti (OPO) | 8.1. | a | 4,650 | 6,045 | 10,695 | 8,370 | 6,045 | 3,720 | 39,525 |

Odobritve plačil (OP) | b | 0,558 | 7,1145 | 8,370 | 9,5325 | 7,2075 | 6,7425 | 39,525 |

Upravni odhodki, vključeni v referenčni znesek[10] |

Tehnična in upravna pomoč (NS) | 8.2.4. | c | 0,350 | 0,455 | 0,805 | 0,630 | 0,455 | 0,280 | 2,975 |

REFERENČNI ZNESEK SKUPAJ |

Odobritve za prevzem obveznosti | a+c | 5,000 | 6,500 | 11,500 | 9,000 | 6,500 | 4,000 | 42,500 |

Odobritve plačil | b+c | 0,908 | 7,5695 | 9,175 | 10,1625 | 7,6625 | 7.0225 | 42,500 |

Upravni odhodki, ki niso vključeni v referenčni znesek[11] |

Človeški viri in z njimi povezani odhodki (NS) | 8.2.5. | d | 0,224 | 0,341 | 0,341 | 0,341 | 0,341 | 0,341 | 1,929 |

Upravni stroški, ki niso vključeni v referenčni znesek, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (NS) | 8.2.6. | e | 0,006 | 0,006 | 0,006 | 0,006 | 0,006 | 0,006 | 0,036 |

Ocenjeni stroški financiranja ukrepa skupaj |

OPO, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | a+c+d+e | 5,230 | 6,847 | 11,847 | 9,347 | 6,847 | 4,347 | 44,465 |

OP, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | b+c+d+e | 1,138 | 7,9165 | 9,522 | 10,5095 | 8,0095 | 7,3695 | 44,465 |

Podrobnosti o sofinanciranju

Kar zadeva subvencije, predlog vključuje sofinanciranje držav članic v skladu z veljavnimi pravili. Predvideni zneski subvencij so v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno): 3,900 v letu 2008 – 4,795 v letu 2009 – 9,545 v letu 2010 – 7,770 v letu 2011 – 4,745 v letu 2012 in 3,070 v letu 2013.

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Organ, ki sofinancira ukrep | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 in pozneje | Skupaj |

Države članice | f | 1,671 | 2,055 | 4,090 | 3,330 | 2,033 | 1,315 | 14,494 |

Drugi organi (EFTA, Švica: se doda) | f |

OP, vključno s sofinanciranjem, SKUPAJ | a+c+d+e+f |

4.1.2. Skladnost s finančnim programiranjem

X Predlog je skladen z obstoječim finančnim programiranjem.

( Predlog bo pomenil ponovno programiranje ustreznega razdelka v finančni perspektivi.

( Predlog lahko zahteva uporabo določb Medinstitucionalnega sporazuma[12] (tj. instrumenta prilagodljivosti ali spremembe finančne perspektive).

4.1.3. Finančni vpliv na prihodke

X Predlog nima finančnih posledic za prihodke.

( Predlog ima finančni vpliv – učinek na prihodke je naslednji:

4.2. FTE za človeške vire (vključno z uradniki, začasnim in zunanjim osebjem) – glej podrobnosti pod točko 8.2.1.

Letne potrebe | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |

Število potrebnih človeških virov SKUPAJ | 2,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 |

5. ZNAČILNOSTI IN CILJI

5.1. Potreba, ki jo je treba izpolniti kratkoročno ali dolgoročno

Statistike podjetij in trgovine se v prihodnjih letih soočajo z velikimi izzivi: močno povezovanje svetovnih trgov spreminja strukturo gospodarstva, napredujejo pa tudi evropske integracije. Statistike se morajo odzivati na ta gibanja in odražati nove pojave. Hkrati pa je treba zmanjšati upravne obremenitve za podjetja. Ta dva izziva si ne smeta nasprotovati. Potreba po novih vrstah kazalnikov lahko sovpada s prizadevanji za posodobitev sistema priprave. Dejansko bi lahko nove vrste kazalnikov, ki zagotavljajo potrebne informacije, pridobili z uporabo novih virov informacij in s povezovanjem že obstoječih vrst statistik podjetij, ne da bi podjetja dodatno obremenjevali s poročanjem. Za učinkovit izkoristek možnih sinergij so potrebne naložbe, to pa je tudi glavni razlog tega programa.

5.2. Dodana vrednost vključitve Skupnosti in skladnost predloga z drugimi finančnimi instrumenti ter možne sinergije

Države članice ne morejo v zadostni meri doseči ciljev predloga iz razloga(-ov) v nadaljnjem besedilu. |

Nekatere države članice bi vlagale v posodobitev statistik podjetij in trgovine na neusklajen način, zato rezultati ne bi bili primerljivi z drugimi državami članicami EU, težavno pa bi bilo tudi združevanje v evropske zbirne podatke. Nekatere države ne bi sprejele ustreznih ukrepov in bi zaostale v sodobnem razvoju na področjih, kot je globalizacija, in tako ne bi bile prisotne v skupni podobi Evrope. Prizadevanja bi se podvajala, mnoge države članice bi izvajale podobne naloge in napake bi se ponavljale. Če nekatere države članice uspešno posodobijo svoj sistem statistik podjetij in trgovine, bodo mejni stroški za izvajanje enakega sistema v drugi državi članici mnogo nižji od stroškov, ki bi bili potrebni za razvoj povsem novega sistema, z neusklajenim delovanjem pa možnosti prihranka ne bi izkoristili. |

Z ukrepi Skupnosti bodo lažje uresničeni cilji predloga iz razlogov, navedenih v nadaljnjem besedilu. |

Za to, da se povsem izkoristijo možnosti, ki EU zagotavljajo boljše in ustrezne statistike podjetij in trgovine, in se hkrati zagotovi zmanjšanje obremenitev za podjetja, ki nastajajo zaradi statistik, so potrebne naložbe, preden bi prenovljen sistem lahko začel delovati. Progam MEETS se bo izogibal podvajanju prizadevanj. Nov in stroškovno učinkovitejši sistem zbiranja podatkov se lahko preveri v številnih državah članicah in se nato uporablja v vseh. Zato je izmenjava izkušenj in najboljših praks ključnega pomena za ta program. Prizadevanja za uskladitev, racionalizacijo in ureditev se najlažje začnejo na ravni Skupnosti, kjer se takšni projekti lahko izvajajo z optimalno učinkovitostjo. |

Program bo v glavnem namenjen uresničevanju naložb, s katerimi bo omogočeno izpolnjevanje novih statističnih zahtev, ki bodo z učinkovitejšo uporabo podatkov in postopkov manj obremenjujoče za podjetja. Dosežek prvega vidika se kaže v tem, da so statistične zahteve prilagojene tako novim kot zastarelim potrebam statistike EU. Na nekaterih področjih statistik trgovine in podjetij so že na voljo podatki o obremenitvah. Kazalniki na ravni EU bi pokazali zmanjšanje obremenitve ceteris paribus. |

Predlog je omejen na izkoriščanje sinergij in izogibanje podvajanju in s tem neučinkovitim prizadevanjem. Ta predlog ni namenjen podpori redne priprave statističnih podatkov, ampak „preoblikovanju“ statistik podjetij in trgovine, s čimer se bo zagotovil usklajen in učinkovit pristop. |

5.3. Cilji in pričakovani rezultati predloga ter z njimi povezani kazalniki v okviru ABM

Splošni cilji in z njimi povezani ukrepi programa so naslednji:

Cilj 1: Razvoj ciljnih sklopov kazalnikov in pregled prednostnih nalog

Ukrep 1.1: Opredelitev prednostnih področij in določenih ciljnih sklopov kazalnikov

Ukrep 1.2: Opredelitev manj pomembnih področij

Cilj 2: Poenostavljen okvir statistike, povezane s podjetji

Ukrep 2.1: Povezovanje pristopov in metod znotraj pravnega okvira

Ukrep 2.2: Razvoj statistike glede skupin podjetij

Ukrep 2.3: Evropske raziskave za čim manjše obremenitve podjetij

Cilj 3: Izvajanje učinkovitejšega zbiranja podatkov

Ukrep 3.1: Boljša uporaba že obstoječih podatkov v statističnem sistemu, vključno z možnostjo ocenjevanja

Ukrep 3.2: Boljša uporaba že obstoječih podatkov v gospodarstvu

Ukrep 3.3: Razvoj orodij za učinkovitejše pridobivanje, prenos in obdelovanje podatkov

Cilj 4: Posodobljen in poenostavljen Intrastat

Ukrep 4.1: Uskladitev metod za boljšo kakovost v okviru poenostavljenega sistema Intrastat

Ukrep 4.2: Boljša uporaba upravnih podatkov

Ukrep 4.3: Izboljšanje in olajšanje izmenjave podatkov za Intrastat

5.4. Metoda izvedbe (okvirno)

X Centralizirano upravljanje

X neposredno s strani Komisije

( posredno s prenosom na:

( izvajalske agencije

( organe, ki so jih ustanovile Skupnosti, kakor je navedeno v členu 185 finančne uredbe

( nacionalne javne organe/organe, ki opravljajo javne storitve

( Deljeno ali decentralizirano upravljanje

( z državami članicami

( s tretjimi državami

( Skupno upravljanje z mednarodnimi organizacijami (ki jih je treba navesti)

6. SPREMLJANJE IN VREDNOTENJE

6.1. Sistem spremljanja

Člen 3 predlaganega sklepa Evropskega parlamenta in Sveta določa, da Komisija sprejme letni delovni program, vključno s prednostnimi nalogami v zvezi z ukrepi za vsak posamezen cilj in proračunsko dodeljenimi sredstvi na osnovi tega sklepa. Ti programi ter ustrezno financiranje bodo urejeni z odločbami Komisije za podrobno opredelitev učinkov in rezultatov (ciljev in kazalnikov), ki jih bo treba doseči v referenčnem obdobju. Nadzor bo zagotovljen z rednimi poročili o porabi sredstev in doseženem napredku glede doseganja ciljev.

6.2. Vrednotenje

6.2.1. Predhodno vrednotenje

Predlagani sklep Evropskega parlamenta in Sveta je bil predmet predhodnega vrednotenja, ki je bilo izvedeno v skladu s postopkom, ki ga določa GD za proračun. To predhodno vrednotenje je priloženo temu dokumentu.

6.2.2. Ukrepi, sprejeti po vmesnem/naknadnem vrednotenju (na podlagi podobnih preteklih izkušenj)

Program MEETS je logični naslednik programov Edicom I (1996–2000) in Edicom II (2001–2005).

Prvi program Edicom je bil osredotočen na obveznosti poročanja v okviru Intrastat (statistiki o trgovini znotraj EU), bolj natančno na razvoj operativnega okvira, tj. elektronskega zbiranja in razširjanja podatkov. Cilji programa so bili doseženi, pri čemer se je državam članicam pomagalo pri razvoju in izvajanju tega okvira za pošiljanje, urejanje in ponovno razširjanje podatkov.

Program Edicom II je imel širši okvir, ki je vključeval stabilizacijo statističnega sistema za statistiko zunanje trgovine (znotraj in zunaj EU), nadaljnji razvoj orodij IT, posodobitve in poenostavitve. Program je bil še posebej uspešen pri izboljševanju kakovosti in pravočasnosti statistike zunanje trgovine, pri nadaljnjem razvoju orodij za spletno urejanje in razširjanje ter pri integraciji statistik trgovine 10 držav članic, ki so pristopile k Evropski uniji leta 2004.

Najpomembnejše, česar se lahko naučimo iz preteklosti, zadeva notranjo organizacijo programa. Oba programa Edicom sta bila razčlenjena glede na ločene cilje, v okviru vsakega cilja pa so bili opredeljeni številni ukrepi. Vsak ukrep se je izvajal preko številnih projektov. Vsakemu projektu je bil dodeljen vodja projekta, hkrati pa je celotna organizacija in upravljanje finančnih sredstev bilo centralizirano. Ta kombinacija centralizacije in decentralizacije različnih vidikov programa se je izkazala za zelo učinkovito, saj je programu omogočala osredotočanje na ustrezne podrobnosti posameznih vprašanj, hkrati pa se je ohranjala skupna notranja skladnost. Izkušnja iz preteklih programov kaže tudi na potrebo po previdnosti, zlasti v primeru subvencij, v izogib podvajanju ali vzporednim izvajanjem podobnih ukrepov in v smeri dopolnjevanja.

6.2.3. Oblika in pogostnost prihodnjega vrednotenja

Člen 6 predlaganega sklepa Evropskega parlamenta in Sveta opredeljuje, da Komisija v sodelovanju z državami članicami redno ocenjuje ukrepe, financirane v skladu s tem sklepom, da preveri, ali so navedeni cilji uresničeni, in da zagotovi smernice za izboljšanje učinkovitosti prihodnjih ukrepov.

Poleg tega Komisija do konca decembra 2011 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o ukrepih, financiranih v okviru novega programa v prvih treh letih, in s tem po potrebi omogoči pregled izvajanih ukrepov, ki naj bi se izvajali v skladu s tem sklepom.

Končno Komisija šest mesecev po zaključku programa Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o izvajanju tega sklepa, ki ga po potrebi spremljajo predlogi za nove ukrepe. V tem poročilu se naj v luči nastalih stroškov Skupnosti oceni koristi, ki jih imajo od ukrepov Skupnost, države članice ter ponudniki in uporabniki statističnih informacij, ugotovi področja za možno izboljšanje in preveri sinergija z drugimi ukrepi Skupnosti.

7. Ukrepi proti goljufijam

Letno spremljanje napredka glede izvajanja in učinkovitosti standardov notranjega nadzora Komisije je namenjeno zagotavljanju obstoja in delovanja postopkov za preprečevanje in odkrivanje goljufij in nepravilnosti.

Uporabljajo se pravila in postopki za glavni proračunski postopek: javni razpisi, subvencije, obveznosti, pogodbe in plačila. Navodila za posamezne postopke so na voljo vsem, ki posegajo v finančne akte, in pojasnjujejo odgovornosti, poenostavljajo potek dela in določajo ključne kontrolne točke. Za njihovo uporabo je zagotovljeno usposabljanje. Navodila se redno pregledujejo in dopolnjujejo.

Komisija lahko opravi revizijo uporabe dotacije, ki jo opravijo neposredno njeni uslužbenci ali kateri koli usposobljeni zunanji organ po njeni izbiri. Revizija se lahko opravi med celotnim trajanjem pogodbe in v obdobju petih let od datuma plačila salda subvencije. Če je to potrebno, lahko rezultati teh revizij pripeljejo do odločb za izterjavo s strani Komisije.

Uslužbenci Komisije in zunanji sodelavci, ki jih pooblasti Komisija, imajo ustrezen dostop predvsem do pisarn upravičenca in do vseh potrebnih informacij, vključno z informacijami v elektronski obliki, ki jih potrebujejo za izvajanje teh revizij.

Računsko sodišče in Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) imata enake pravice kot Komisija, zlasti pravico do dostopa. Komisija lahko izvede inšpekcijske preglede na kraju samem v skladu z Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi.

8. PODROBNOSTI O SREDSTVIH

8.1. Cilji predloga z vidika stroškov financiranja

odobritve za prevzem obveznosti v mio EUR (na 3 decimalna mesta)

2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |

Uradniki ali začasno osebje[13] (XX 01 01) | A*/AD | 0,5 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |

B*, C*/AST | 1 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 |

Osebje[14], financirano iz člena XX 01 02 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |

Drugo osebje[15], financirano iz člena XX 01 04/05 |

SKUPAJ | 2,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 |

8.2.2. Opis nalog, ki izhajajo iz ukrepa

AD in END: splošno upravljanje programa, koordinacija z državami članicami, drugimi GD Komisije, koordinacija javnih razpisov in razpisov za zbiranje predlogov.

AST: upravna podpora in finančno spremljanje, plačila.

8.2.3. Človeški viri – viri delovnih mest (obvezno)

X Delovna mesta, trenutno dodeljena upravljanju programa, ki se nadomesti ali podaljša (1,5 uradnik FTE v letu 2008 in 2,5 uradnika FTE v preostalih letih)

( Delovna mesta, ki so bila predhodno dodeljena v okviru izvajanja LSP/PPP za leto n

( Delovna mesta, ki bodo zahtevana v naslednjem postopku LSP/PPP

X Delovna mesta, ki bodo prerazporejena z uporabo obstoječih človeških virov znotraj zadevne službe (notranja prerazporeditev), 1 delovno mesto END

( Delovna mesta, potrebna za leto n, ki niso predvidena za izvajanje LSP/PPP za zadevno leto

8.2.4. Drugi upravni odhodki, vključeni v referenčni znesek (29.0104.04 – Odhodki za upravno poslovodenje)

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Proračunska vrstica (številka in ime postavke) | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | SKUPAJ |

Sestanki in konference | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,600 |

Druga tehnična in upravna pomoč |

– notranja * | 0,250 | 0,355 | 0,705 | 0,530 | 0,355 | 0,180 | 2,375 |

– zunanja |

Tehnična in upravna pomoč SKUPAJ | 0,350 | 0,455 | 0,805 | 0,630 | 0,455 | 0,280 | 2,975 |

* Notranja tehnična in upravna pomoč se naroči preko javnih razpisov.

8.2.5. Stroški financiranja človeških virov in z njimi povezani stroški, ki niso vključeni v referenčni znesek

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Vrsta človeških virov | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |

Uradniki in začasno osebje (XX 01 01) | 0,175 | 0,292 | 0,292 | 0,292 | 0,292 | 0,292 |

Osebje, financirano iz člena XX 01 02 (pomožno osebje, napoteni nacionalni izvedenci, pogodbeno osebje itd.) (navesti proračunsko vrstico) | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,049 |

Stroški za človeške vire in z njimi povezani stroški (ki NISO vključeni v referenčni znesek) SKUPAJ | 0,224 | 0,341 | 0,341 | 0,341 | 0,341 | 0,341 |

Izračun – Uradniki in začasni uslužbenci Uradniki 117 000 EUR na leto

Izračun – Osebje, financirano iz člena XX 01 02 END 48 678 EUR na leto

8.2.6. Drugi upravni odhodki, ki niso vključeni v referenčni znesek v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno) |

2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | SKUPAJ |

XX 01 02 11 01 – Misije | 0,006 | 0,006 | 0,006 | 0,006 | 0,006 | 0,006 | 0,036 |

XX 01 02 11 02 – Sestanki in konference |

XX 01 02 11 03 – Odbori[17] |

XX 01 02 11 04 – Študije in konzultacije |

XX 01 02 11 05 – Informacijski sistemi |

2 Drugi odhodki za upravljanje SKUPAJ (XX 01 02 11) |

3 Drugi odhodki upravne narave (opredeliti, vključno s sklicem na proračunsko vrstico) |

Upravni odhodki, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (ki NISO vključeni v referenčni znesek), SKUPAJ | 0,006 | 0,006 | 0,006 | 0,006 | 0,006 | 0,006 | 0,036 |

[1] COM(2005) 97.

[2] COM(2006) 693.

[3] UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

[4] UL L 181, 28.6.1989, str. 47.

[5] UL L 52, 22.2.1997, str. 1.

[6] UL L 184, 17.7.1999, str. 23. Sklep, kakor je spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (UL L 200, 22.7.2006, str. 11).

[7] Diferencirana sredstva.

[8] Nediferencirana sredstva, v nadaljevanju NS.

[9] Odhodki, ki ne sodijo v poglavje xx 01 zadevnega naslova xx.

[10] Odhodki v okviru člena xx 01 04 naslova xx.

[11] Odhodki v okviru poglavja xx 01, razen odhodkov iz člena xx 01 04 ali xx 01 05.

[12] Glej točki 19 in 24 Medinstitucionalnega sporazuma.

[13] Stroškov zanje referenčni znesek NE krije.

[14] Stroškov zanje referenčni znesek NE krije.

[15] Stroški zanje so vključeni v referenčni znesek.

[16] S sklicevanjem na posebni zakonodajni finančni izkaz za zadevno(-e) izvajalsko(-e) agencijo(-e).

[17] Opredeliti vrsto odbora in skupino, v katero sodi.