SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU ZAŠČITA PRORAČUNA EVROPSKE UNIJE DO KONCA LETA 2012 /* COM/2013/0682 final */





Kazalo 1.... CILJ, PODROČJE UPORABE IN SKLEPNA UGOTOVITEV.. 2 2.... ZAKONODAJA O ZAŠČITI PRORAČUNA EU.. 3 3.... METODE ZA IZVRŠEVANJE IN NADZIRANJE PRORAČUNA EU.. 5 3.1. Deljeno upravljanje.. 5 3.2. Drugi načini izvrševanja proračuna.. 6 4.... Finančni popravki in izterjave, izvedeni v letu 2012.. 8 5.... Kumulativni finančni popravki in izterjave do konca leta 2012 9 6.... Vpliv finančnih popravkov in izterjav na proračun EU IN NACIONALNE PRORAČUNE.. 11 6.1. Vpliv na proračun EU.. 11 6.2. Vpliv na nacionalne proračune.. 12 6.3. Nadaljnje posledice finančnih popravkov. 18 7.... Vloga finančnih popravkov in izterjav, če so stopnje napake nenehno visoke.. 21 8.... POPRAVNI UKREPI, KI SO JIH DRŽAVE ČLANICE IZVEDLE NA PODROČJU KOHEZIJSKE POLITIKE NA LASTNO POBUDO.. 22 9.... DRUGE IZTERJAVE.. 23 9.1. Izterjava zneskov predhodnega financiranja.. 23 9.2. Izterjave v zvezi s prihodki iz lastnih sredstev. 23 1. CILJ, PODROČJE UPORABE IN SKLEPNA UGOTOVITEV To sporočilo o zaščiti proračuna Evropske unije je zahteval Evropski parlament v okviru postopka razrešnice za leto 2011[1], zato je naslovljeno nanj, hkrati pa tudi na Svet in Evropsko računsko sodišče (ERS). Brati ga je treba v povezavi s podatki, razkritimi v pojasnilu 6 k zaključnemu računu EU za leto 2012. Namen tega sporočila je predstaviti: (1) pregled zakonsko določenih mehanizmov za prepoznavanje in odpravljanje upravnih napak, nepravilnosti in domnevnih goljufij[2], ki jih odkrijejo organi EU in države članice, in (2) najboljšo oceno skupnih zadevnih zneskov[3] za leto 2012 in kumulativno, tako da se realno ponazori: a. kako je proračun EU zaščiten pred odhodki, pri katerih je bila kršena zakonodaja, ter b. kako na tem področju sodelujejo države članice in kako to vpliva nanje. Poleg navedenega so predstavljeni tudi podatki o zneskih, izterjanih v zvezi z izplačanimi predplačili (predhodno financiranje), ki jih upravičenci niso porabili. Poleg tega vsebuje tudi podatke o dodatnih popravkih, za katere so države članice sporočile, da so jih izvršile v okviru kohezijske politike po svojih kontrolah in revizijah za programsko obdobje 2007–2013. Podrobnejši podatki o stopnjah in oblikah preventivnih in popravnih ukrepov ter o finančnem vplivu na proračun EU in/ali nacionalne proračune v okviru različnih področij politike in metod izvajanja so navedeni v delovnem dokumentu služb Komisije, ki je priložen temu poročilu. Pomen finančnih popravkov in izterjav je še posebej poudarjen ob upoštevanju večletnih stopenj preostale napake. Pri teh stopnjah se namreč upoštevajo tako ugotovljene stopnje napake kot finančni popravki in izterjave v celotnem obdobju trajanja programov in projektov. Zato kažejo dejanski učinek nepravilnih odhodkov in so ključni kazalniki pri ocenjevanju, kako nadzorni in kontrolni sistemi obvladujejo tveganja, povezana z zakonitostjo in pravilnostjo dejavnosti, ki se financirajo iz proračuna EU. Podatki, predstavljeni v tem sporočilu, kažejo, da je Komisija z izvajanjem večletnih preventivnih in popravnih dejavnosti dosegla ustrezno zaščito proračuna EU pred odhodki, pri katerih je bila kršena veljavna zakonodaja. 2. ZAKONODAJA O ZAŠČITI PRORAČUNA EU Obveznost Komisije in držav članic, da ustrezno obvladujejo tveganja v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo dejavnosti, ki se financirajo iz proračuna EU, je določena v Pogodbi o delovanju Evropske unije (PDEU[4][5]): Člen 317: Komisija izvršuje proračun v sodelovanju z državami članicami v skladu z določbami uredb, sprejetih na podlagi člena 322, na lastno odgovornost in v mejah odobrenih proračunskih sredstev, pri čemer upošteva načela dobrega finančnega poslovodenja. Države članice sodelujejo s Komisijo, da bi zagotovile porabo odobrenih proračunskih sredstev v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja. Uredba določa obveznosti držav članic v zvezi z revizijo in nadzorom izvrševanja proračuna in nastalih obveznosti. Za vsako institucijo določa tudi obveznosti in podrobna pravila, ki se nanašajo na njen delež odhodkov. … Komisija v skladu s finančno uredbo[6], pravili njene uporabe[7] in uredbami, ki veljajo za posamezna področja, ščiti proračun EU, tj. porabo proračunskih sredstev EU, pred neupravičenimi ali nepravilnimi odhodki predvsem na dva načina: (1) s preventivnimi ukrepi in (2) s popravnimi mehanizmi (predvsem finančnimi popravki, naloženimi državam članicam, v manjši meri pa tudi z izterjavami od prejemnikov plačil EU). Poudariti je treba, da je glavni namen finančnih popravkov zagotoviti, da se sredstva EU uporabljajo pravilno in za namene, za katere so bila dodeljena. Zato je treba na primer v skladu z veljavno zakonodajo za kohezijsko politiko ugotovljene nepravilne odhodke vedno izključiti, pri čemer so pogosto nadomeščeni s pravilnimi odhodki na ravni države članice. Ne glede na to je posledica izterjav (in finančnih popravkov v zvezi s skupno kmetijsko politiko („SKP“)) vračilo predhodno plačanih nepravilnih zneskov v proračun EU. V skladu s členom 32 finančne uredbe, ki se nanaša na notranjo kontrolo izvrševanja proračuna, morajo Komisija in države članice v okviru deljenega upravljanja (glej oddelek 3.1) upoštevati naslednja načela: Člen 32 – Notranja kontrola izvrševanja proračuna 1. Proračun se izvršuje v skladu z uspešno in učinkovito notranjo kontrolo, primerno za posamezen način izvrševanja, ter v skladu z ustreznimi pravili za posamezni sektor. 2. Za namene izvrševanja proračuna je notranja kontrola opredeljena kot proces, ki se uporablja na vseh ravneh upravljanja in katerega namen je razumno zagotovilo o doseganju naslednjih ciljev: (a) uspešnosti, učinkovitosti in gospodarnosti delovanja; (b) zanesljivosti poročanja; (c) varovanja sredstev in informacij; (d) preprečevanja, odkrivanja, odprave in spremljanja goljufij in nepravilnosti; (e) ustreznega obvladovanja tveganj v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo transakcij ob upoštevanju večletne narave programov in narave zadevnih plačil. … Člen 80 iste uredbe nadaljuje: Člen 80 – Pravila o izterjavi … 3. Države članice so predvsem odgovorne za izvajanje kontrol in revizij ter izterjavo nepravilno porabljenih zneskov, kot določajo pravila za posamezne sektorje. Nepravilnosti, ki jih države članice odkrijejo in odpravijo same, Komisija izvzame pri finančnih popravkih glede teh nepravilnosti. 4. Komisija uporabi finančne popravke za države članice, da bi iz financiranja Unije izključila odhodke, ki niso v skladu s pravom, ki se uporablja. Komisija finančne popravke utemelji na odkritih nepravilno porabljenih zneskih in finančnih posledicah za proračun. Kadar takih zneskov ni mogoče natančno opredeliti, lahko Komisija uporabi ekstrapolirane ali pavšalne popravke v skladu s pravili za posamezni sektor. Komisija pri določanju zneska finančnega popravka upošteva naravo in resnost kršitve zakonodaje, ki se uporablja, in finančnih posledic za proračun, tudi v primerih pomanjkljivih upravljavskih in kontrolnih sistemov. Merila za določanje finančnih popravkov in postopek, ki se uporabljajo, se lahko opredelijo v pravilih za posamezni sektor. 5. Metodologija za uporabo ekstrapoliranih ali pavšalnih popravkov se določi v skladu s pravili za posamezni sektor, da se Komisiji omogoči zaščita finančnih interesov Unije. Pomembno je tudi poudariti, da so za velik del odhodkov EU zadevni programi, na primer na področjih kohezije in raziskav, večletni in da je v skladu z navedenim členom 32(e) finančne uredbe to treba upoštevati pri oblikovanju in izvajanju preventivnih in popravnih ukrepov ter pri ocenjevanju njihovih rezultatov. Življenjski cikel projekta/programa, financiranega s sredstvi EU, je mogoče ponazoriti takole: Finančni popravki in izterjave se lahko izvedejo v vsaki fazi po nastanku odhodkov in/ali izvršitvi plačila. Kljub temu se večina popravkov običajno izvede ob zaključku projekta/programa, kar je lahko več let po nastanku prvih odhodkov in/ali izvršitvi prvega plačila. 3. METODE ZA IZVRŠEVANJE IN NADZIRANJE PRORAČUNA EU Preventivni ukrepi in porazdelitev odgovornosti so odvisni od načina izvrševanja proračuna EU[8]. To vpliva tudi na način in čas izvajanja popravnih ukrepov. Komisijo poleg tega člen 32(4g) finančne uredbe zavezuje, da pri vzpostavljanju takih postopkov in kontrol upošteva učinkovitost, zlasti „izboljšanje razmerja med stroški in koristmi kontrole“. Proračun EU za leto 2012 se je izvrševal na naslednje načine[9]: 3.1. Deljeno upravljanje Pri deljenem upravljanju (tj. odhodkih za kmetijstvo in kohezijsko politiko), ki predstavlja približno 80 % letnega proračuna EU, se Komisija pri izvajanju programov zanaša na države članice, kar pomeni, da se prispevek EU po prejemu vlog za plačilo plača nacionalnim organom za potrjevanje in upravljanje ali plačilnim agencijam, ki so nato odgovorni za plačila končnim upravičencem. Zato so za preprečevanje, odkrivanje in popravljanje napak in nepravilnosti, ki jih storijo upravičenci, odgovorne predvsem države članice, Komisija pa ima splošno nadzorno vlogo (tj. preverjanje uspešnega delovanja upravljavskih in kontrolnih sistemov držav članic ter po potrebi nalaganje popravkov) – glej člen 59 finančne uredbe[10]: Člen 59 – Deljeno upravljanje z državami članicami 1. Kadar Komisija izvršuje proračun z deljenim upravljanjem, se naloge izvrševanja prenesejo na države članice. Komisija in države članice pri upravljanju sredstev Unije upoštevajo načela dobrega finančnega poslovodenja, preglednosti in nediskriminacije ter zagotavljajo prepoznavnost delovanja Unije. V ta namen Komisija in države članice izpolnjujejo vsaka svoje obveznosti v zvezi s kontrolo in revizijo ter prevzamejo nastale obveznosti, določene v tej uredbi. Pravila posameznih sektorjev vključujejo dopolnilne določbe. 2. Države članice pri opravljanju nalog, povezanih z izvrševanjem proračuna, sprejmejo vse potrebne ukrepe, vključno z zakonodajnimi, regulativnimi, upravnimi ukrepi, za zaščito finančnih interesov Unije, zlasti: (a) zagotovijo, da se ukrepi, ki se financirajo iz proračuna, izvajajo pravilno in učinkovito ter v skladu s pravili za posamezni sektor, ki se uporabljajo, in v ta namen v skladu z odstavkom 3 imenujejo in nadzirajo organe, odgovorne za upravljanje in kontrolo sredstev Unije; (b) preprečujejo, odkrivajo in odpravljajo nepravilnosti in goljufije. Da bi zaščitile finančne interese Unije, države članice ob upoštevanju načela sorazmernosti ter v skladu s tem členom in zadevnimi pravili za posamezni sektor izvajajo predhodne in naknadne kontrole, ki po potrebi vključujejo preglede reprezentativnih in/ali na tveganju temelječih vzorcev transakcij na kraju samem. Poleg tega izterjajo nepravilno plačane zneske in po potrebi v zvezi s tem začnejo pravni postopek. … Pri deljenem upravljanju se uporabljajo različni preventivni ukrepi, kot je podrobneje pojasnjeno v delovnem dokumentu služb Komisije. Države članice so na primer pravno obvezane, da vzpostavijo upravljavske in kontrolne sisteme. Drug primer je s področja porabe kohezijskih sredstev in v prihodnosti tudi porabe sredstev za SKP, kjer lahko Komisija v primeru, ko resne pomanjkljivosti v upravljavskih in kontrolnih sistemih povzročijo ali bi lahko povzročile posamezne ali sistemske nepravilnosti, prekine ali začasno ustavi plačila. Med drugimi ukrepi sta usmerjanje in usposabljanje, namenjena v pomoč državam članicam. Kar zadeva popravne ukrepe, Komisija slabosti sistemov, napake, nepravilnosti in goljufije obravnava sama, in sicer skoraj izključno z uporabo t.i. postopka finančnih popravkov, v omejenem številu primerov pa tudi z izterjavami. Rezultati teh popravnih ukrepov Komisije so povzeti v nadaljevanju (glej tudi oddelke 4, 5 in 6), več podrobnosti pa je na na voljo v delovnem dokumentu služb Komisije. Treba je poudariti, da je glavna odgovornost Komisije pri izvrševanju proračuna EU zaščititi finančne interese Unije, ali z drugimi besedami, zaščititi proračun EU pred nepravilnimi odhodki. Pri deljenem upravljanju ima to dve pomembni posledici: (1) čeprav Komisija uporablja finančne popravke (ter prekinitve in začasne ustavitve plačil), povezane s slabostmi sistemov v državah članicah, so slednje še vedno odgovorne, da se na te ukrepe odzovejo in izboljšajo svoje sisteme, in (2) za zaščito nacionalnih proračunov, zlasti z izterjavo zneskov od končnih upravičencev, so še vedno odgovorne države članice. Vendar je treba poudariti, da finančni popravki držav članic ne razbremenijo obveznosti izterjave neupravičenih plačil od upravičencev, kadar koli je to izvedljivo in stroškovno učinkovito. Tudi če države članice ne izterjajo nepravilnih odhodkov od končnega upravičenca, dejansko odštetje nepravilnih odhodkov bodisi s strani države članice bodisi s strani Komisije zagotavlja, da je proračun EU zaščiten. Posledično se odhodki, pri katerih je bila kršena zakonodaja, ne financirajo več iz proračuna EU. 3.2. Drugi načini izvrševanja proračuna Evropska komisija pri izvajanju svojih politik uporablja tudi druge načine upravljanja, kot je prikazano zgoraj. Na teh področjih, ki predstavljajo približno 20 % letnega proračuna EU, ključni preventivni ukrepi, ki jih je treba poudariti, vključujejo Komisijin sistem notranje kontrole ter podporo in smernice za upravičence, usposabljanje osebja in ocenjevanje upravičenosti. Postopki so podrobneje pojasnjeni v delovnem dokumentu služb Komisije. Popravni ukrepi se izvajajo z dejanskimi izterjavami neupravičeno izplačanih sredstev, ki se izvršijo z nalogom za izterjavo ali pobotom pri naslednjih plačilih upravičencu — glej člena 78 in 80 finančne uredbe ter delovni dokument služb Komisije. Člen 78 – Ugotovitev terjatev 1. Ugotovitev terjatev je dejanje, s katerim odgovorni odredbodajalec na podlagi prenosa ali nadaljnjega prenosa pooblastil: (a) preveri, da dolg obstaja; (b) določi ali preveri nedvoumnost in znesek dolga; (c) preveri pogoje, pod katerimi dolg zapade v plačilo. 2. … 3. Nepravilno plačani zneski se izterjajo. … Člen 80 – Pravila o izterjavi 1. Računovodja ukrepa na podlagi naloga za izterjavo terjatev, ki jih je pravilno ugotovil odgovorni odredbodajalec. Odredbodajalec pri tem ravna s potrebno skrbnostjo za zagotovitev, da Unija prejme svoje prihodke in da so pravice Unije varovane. Računovodja izterja zneske s pobotom z enakimi zahtevki, kot jih ima Unija do dolžnika, ki ima sam zahtevek do Unije. Takšni zahtevki so nedvoumni, v fiksnem znesku in zapadli. … 4. Finančni popravki in izterjave, izvedeni[11] v letu 2012 Finančni popravki in izterjave so odvisni predvsem od stopnje nepravilnosti v prejšnjih letih, tj. če so se slabosti/pomanjkljivosti povečale, je Komisija dolžna zagotoviti, da se izvedejo temu ustrezni finančni popravki in izterjave. Vendar je glede na večletni značaj kontrolnega okvira ter zapletenost popravnih mehanizmov in postopkov to mogoče le v daljšem časovnem obdobju. V oddelkih 6.2.3 in 6.2.4 so prikazani učinki popravnih ukrepov v daljšem časovnem obdobju: za kmetijstvo (EKJS) (1,5 % vseh plačil za obdobje 1999–2012, ki zajema vse sklepe o potrditvi obračunov) ter za ESRR in ESS (4 % vseh plačil za programsko obdobje 2000–2006, ki je v fazi zaključevanja). Vendar je, če gledamo samo leto 2012 in za ponazoritev obsega finančnih popravkov in izterjav, izvedenih v letu 2012, treba opozoriti, da zneski, ki se sicer večinoma nanašajo na nepravilnosti iz preteklih let, v finančnem smislu predstavljajo 3,2 % vseh proračunskih plačil v letu 2012. Razpredelnica 4: Finančni popravki in izterjave, izvedeni v letu 2012 v milijonih EUR || Plačila iz proračuna EU v letu 2012 || Finančni popravki || Izterjave || 2012 Skupaj || % plačil iz proračuna EU Kmetijstvo: || || || || || EKJS[12] || 44 551 || 610 || 161 || 771 || 1,7 % Razvoj podeželja || 13 123 || 59 || 166 || 225 || 1,7 % Kohezijska politika*: || || || || || ESRR || 27 457 || 2 416 || ni relevantno || 2 416 || 8,8 % Kohezijski sklad || 9 626 || 207 || ni relevantno || 207 || 2,2 % ESS || 11 295 || 430 || ni relevantno || 430 || 3,8 % FIUR/ESR** || 481 || 1 || ni relevantno || 1 || 0,2 % Usmerjevalni oddelek EKUJS** || 138 || 17 || 3 || 20 || 14,5 % Drugo || 106 || ni relevantno || 11 || 11 || 10,4 % Vmesni seštevek || 106 777 || 3 741 || 341 || 4 081 || 3,8 % Področja notranje politike || 16 278 || 1 || 229 || 230 || 1,4 % Področja zunanje politike || 7 064 || ni relevantno || 99 || 99 || 1,4 % Uprava || 8 564 || ni relevantno || 9 || 9 || 0,1 % Skupaj || 138 683 || 3 742 || 678 || 4 419 || 3,2 % * Izvedeni finančni popravki v okviru kohezijske politike vključujejo tudi naloge za izterjavo, ki jih je izdala Komisija. ** FIUR/ESR in Usmerjevalni oddelek EKUJS spadajo pod kohezijsko politiko vključno do obdobja 2000–2006. 5. Kumulativni finančni popravki in izterjave do konca leta 2012 Kumulativni zneski zagotavljajo podatke o pomembnosti in dejanskem učinku popravnih mehanizmov, ki jih uporablja Komisija, ob upoštevanju večletne narave programov in projektov. V spodnjem diagramu je prikazano gibanje finančnih popravkov in izterjav, ki so bili izvedeni v zadnjih štirih letih: Diagram 5: Finančni popravki in izterjave, izvedeni v obdobju 2009–2012 milijarde EUR Komisija je v obdobju 2009–2012 izvedla povprečno za 2,6 milijarde EUR finančnih popravkov in izterjav na leto, kar pomeni 2 % povprečnega zneska plačil iz proračuna EU v višini 127,2 milijarde (deljeno upravljanje: 2,3 milijarde EUR ali 2,3 % povprečnega zneska plačil (97,2 milijarde EUR)). Zneski za leto 2012 so bili znatno višji zaradi kohezijskih popravkov, povezanih z zaključevanjem programov za obdobje 2000–2006, za eno državo članico, in sicer Španijo, ter zaradi hitrejšega izvajanja finančnih popravkov za tekoče programe. V spodnji razpredelnici so prikazani kumulativni finančni popravki, izvedeni do konca leta 2012: Razpredelnica 5.1: Kumulativni finančni popravki, izvedeni do konca leta 2012: || || v milijonih EUR || Izvedeni do konca leta 2012 || Sprejeti ob koncu leta 2012 skupaj || % izvedenih Programsko obdobje || Kumulirani letni zneski || Skupaj Obdobje 1994–1999 || Obdobje 2000–2006 || Obdobje 2007–2013 Kmetijstvo: || – || 93 || 81 || 7 728 || 7 902 || 8 525 || 92,7 % EKJS || – || – || – || 7 728 || 7 728 || 8 286 || 93,3 % Razvoj podeželja || – || 93 || 81 || – || 174 || 239 || 72,8 % Kohezijska politika: || 2 535 || 6 359 || 779 || – || 9 673 || 10 787 || 89,7 % ESRR || 1 764 || 4 626 || 154 || – || 6 544 || 7 305 || 89,6 % Kohezijski sklad || 264 || 464 || 87 || – || 815 || 984 || 82,8 % ESS || 407 || 1 206 || 538 || – || 2 150 || 2 224 || 96,7 % FIUR/ESR || 100 || 5 || 0 || – || 105 || 201 || 52,2 % Usmerjevalni oddelek EKUJS || 0 || 58 || – || – || 58 || 72 || 80,6 % Drugo || – || – || – || 2 || 2 || 2 || 100 % Skupaj || 2 535 || 6 452 || 861 || 7 730 || 17 577 || 19 313 || 91,0 % Različna programska obdobja na področju kohezijske politike jasno kažejo na večletno naravo proračunskega cikla EU. Ker se proces zaključevanja programov iz obdobja 2000–2006 bliža koncu, je znesek finančnih popravkov precej višji od zneska za obdobje 2007–2013. Finančni popravki za to obdobje se bodo seveda povečali v naslednjih letih, ko se bodo začeli zaključevati programi iz tega obdobja. Stanje kumulativnih finančnih popravkov po državah članicah za kmetijstvo (EKJS) za vse sklepe, sprejete do leta 2012, in za kohezijsko politiko za programsko obdobje 2000–2006 je prikazano v oddelku 6.2. V spodnji razpredelnici je prikazana razčlenitev izterjav za obdobje 2009–2012 po letih: Razpredelnica 5.2: Izvedene izterjave za obdobje 2009–2012 v milijonih EUR || || Skupaj ob koncu leta 2012 || Še za izterjati Izterjave || Leto || 2009 || 2010 || 2011 || 2012 Kmetijstvo: || || || || || || EKJS || 148 || 172 || 178 || 161 || 659 || 50 Razvoj podeželja || 25 || 114 || 161 || 166 || 466 || 0 Kohezijska politika || 102 || 25 || 48 || 14 || 189 || 9 Področja notranje politike || 100 || 162 || 268 || 229 || 759 || 50 Področja zunanje politike || 81 || 136 || 77 || 99 || 393 || 38 Uprava || 9 || 5 || 2 || 9 || 25 || 4 Skupaj || 464 || 614 || 734 || 678 || 2 491 || 151 6. Vpliv finančnih popravkov in izterjav na proračun EU IN NACIONALNE PRORAČUNE 6.1. Vpliv na proračun EU Vpliv različnih popravnih mehanizmov na proračun EU je odvisen od načina izvrševanja proračuna in področja politike, vendar popravni mehanizmi v vseh primerih zagotavljajo, da se iz proračuna EU financirajo samo pravilni in upravičeni odhodki. V nekaterih primerih, zlasti v okviru SKP, se zaradi popravnih ukrepov v proračun EU povrnejo že izplačani zneski, na drugih področjih politike pa številni finančni popravki ne privedejo do povračil v proračun EU, ker se lahko v skladu z zakonodajo zneski, ki so predmet popravkov, ponovno uporabijo za financiranje drugih upravičenih projektov[13]. Razpredelnica 6.1: Učinek finančnih popravkov in izterjav na proračun EU Področje politike || Skupni znesek izvedenih popravkov in izterjav v letu 2012 (v milijonih EUR) || Izključitev odhodkov, pri katerih je bila kršena zakonodaja (da/ne) || Povračilo v proračun EU (da/ne) Kmetijstvo: || || || Finančni popravki za EKJS || 610 || da || da Izterjave za EKJS || 161 || da || da Finančni popravki za razvoj podeželja || 59 || da || da Izterjave za razvoj podeželja || 166 || da || ne* Kohezijska politika || || || Finančni popravki, izvedeni z umiki || 738 || da || ne Finančni popravki, izvedeni z izterjavami || 49 || da || da Finančni popravki, izvedeni s sprostitvijo prevzetih obveznosti / odbitkom ob zaključku programa || 2 284 || da || ne* Izterjave || 14 || da || da Druga področja || || || Finančni popravki, izvedeni s sprostitvijo prevzetih obveznosti / odbitkom ob zaključku programa || 1 || da || ne* Finančni popravki, izvedeni z izterjavami || 0 || da || da Izterjave || 337 || da || da SKUPAJ || 4 419 || || * V skladu z veljavnim pravnim okvirom lahko finančni popravki povzročijo zmanjšanje izdatkov/skupnih finančnih sredstev samo: – če države članice ne morejo prikazati zadostnih upravičenih odhodkov; – po zaključku programov, ko nadomeščanje odhodkov ni več mogoče; – v primeru nestrinjanja s Komisijo. 6.2. Vpliv na nacionalne proračune 6.2.1 Uvod Pri deljenem upravljanju vsi finančni popravki in izterjave vplivajo na nacionalne proračune ne glede na način njihove izvedbe. Poudariti je treba, da je učinek finančnih popravkov na ravni države članice vedno negativen, tudi če ne pride do povračila v proračun EU. Če želi država članica preprečiti izgubo sredstev EU, mora neupravičene odhodke nadomestiti z upravičenimi dejavnostmi. To pomeni, da s svojimi sredstvi (iz nacionalnega proračuna) pokrije finančne posledice izgube sofinanciranja EU za odhodke, ki se štejejo za neupravičene, razen če te zneske izterja od posameznih upravičencev. Vendar to ni vedno možno, na primer v primeru pavšalnih popravkov na ravni programa (zaradi pomanjkljivosti v nacionalni upravi, ki upravlja program), ki niso povezani s posameznimi nepravilnostmi na ravni projektov. Ne glede na to ti pavšalni popravki ustrezno ščitijo proračun proračun EU. Učinek teh finančnih popravkov, tako za tekoče leto (2012) kot kumulativno (po državah članicah za kmetijstvo (EKJS) in za programsko obdobje 2000–2006 za ESRR in ESS), je prikazan spodaj. 6.2.2 Finančni popravki, ki so jih izvedle države članice v letu 2012 Razčlenitev izvedenih finančnih popravkov po državah članicah na različnih področjih deljenega upravljanja je prikazana v spodnji razpredelnici: Razpredelnica 6.2.2: Finančni popravki, ki so jih izvedle države članice na področjih deljenega upravljanja v letu 2012 || || v milijonih EUR Država članica || Plačila, prejeta iz proračuna EU || Finančni popravki EKJS || Razvoj podeželja || ESRR || Kohezijski sklad || ESS || Drugo || Skupaj 2012 || % v primerjavi s plačili, prejetimi iz proračuna EU || % v primerjavi s celotnim zneskom finančnih popravkov Belgija || 1 114 || 0 || 3 || 0 || – || 11 || 0 || 14 || 1,3 % || 0,4 % Bolgarija || 1 590 || 15 || 7 || 0 || 6 || 1 || – || 30 || 1,9 % || 0,8 % Češka || 4 433 || 0 || – || 116 || 8 || – || 0 || 125 || 2,8 % || 3,3 % Danska || 1 101 || 22 || – || 0 || – || – || – || 22 || 2,0 % || 0,6 % Nemčija || 10 358 || (16) || 3 || 23 || – || 0 || 0 || 10 || 0,1 % || 0,3 % Estonija || 915 || 0 || 1 || 0 || 0 || 0 || – || 1 || 0,1 % || 0,0 % Irska || 1 750 || (1) || 10 || – || – || – || – || 9 || 0,5 % || 0,2 % Grčija || 6 022 || 85 || 5 || 0 || 13 || 159 || 0 || 262 || 4,4 % || 7,0 % Španija || 12 967 || 47 || 2 || 1 952 || 81 || 84 || 7 || 2 172 || 16,8 % || 58,0 % Francija || 10 868 || 64 || 1 || 20 || – || 37 || 2 || 123 || 1,1 % || 3,3 % Italija || 8 835 || 209 || 0 || 57 || – || 3 || 7 || 275 || 3,1 % || 7,3 % Ciper || 111 || 8 || 0 || – || – || – || 0 || 8 || 7,2 % || 0,2 % Latvija || 1 128 || – || – || 1 || 1 || 9 || 0 || 12 || 1,1 % || 0,3 % Litva || 1 644 || 3 || 4 || 3 || 1 || 0 || 0 || 10 || 0,6 % || 0,3 % Luksemburg || 52 || 0 || – || 0 || – || – || – || 0 || 0,0 % || 0,0 % Madžarska || 3 973 || 6 || 0 || 0 || – || – || 0 || 6 || 0,2 % || 0,2 % Malta || 101 || 0 || – || – || – || – || – || 0 || 0,0 % || 0,0 % Nizozemska || 1 247 || 17 || 2 || 0 || – || – || 0 || 20 || 1,6 % || 0,5 % Avstrija || 1 513 || 1 || – || – || – || – || 0 || 1 || 0,1 % || 0,0 % Poljska || 15 417 || 12 || 2 || 45 || 79 || 23 || 0 || 162 || 1,1 % || 4,3 % Portugalska || 6 526 || 15 || 1 || 117 || 0 || – || 0 || 134 || 2,1 % || 3,6 % Romunija || 3 290 || 24 || 12 || 22 || – || 81 || – || 139 || 4,2 % || 3,7 % Slovenija || 836 || 0 || 0 || – || – || – || 0 || 0 || 0,0 % || 0,0 % Slovaška || 2 190 || 0 || – || 29 || 17 || 11 || – || 57 || 2,6 % || 1,5 % Finska || 1 107 || 1 || 0 || 0 || – || – || 0 || 1 || 0,1 % || 0,0 % Švedska || 1 166 || 72 || 2 || 0 || – || 0 || – || 74 || 6,3 % || 2,0 % Združeno kraljestvo || 5 384 || 27 || 4 || 4 || – || 12 || 2 || 50 || 0,9 % || 1,3 % Nerazčlenjeno || 1 140 || – || – || 24 || – || – || – || 24 || – || – SKUPAJ || 106 777 || 610 || 59 || 2 416 || 207 || 430 || 19 || 3 742 || 3,5 % || 100 % V spodnjem diagramu sta upoštevana absoluten „prispevek“ vsake države članice k skupnim finančnim popravkom in relativna vrednost finančnih popravkov za vsako državo članico v primerjavi s plačili, prejetimi iz proračuna EU. V letu 2012 je 11 držav članic predstavljalo skupne deleže pod 1 %, nadaljnjih 11 držav članic pa med 1 % in povprečno 3,5 % — skupaj teh 22 držav članic prispeva k 29 % skupnega zneska popravkov. Pet držav članic predstavlja nadpovprečne deleže, ki v vseh primerih znašajo več kot 4,2 %; te prispevajo k 71 % zneska finančnih popravkov, izvedenih v letu 2012. Španija z deležem v višini 16,8 % jasno izstopa zaradi specifičnih in zapletenih popravkov, ki so bili izvedeni v letu 2012 v okviru zaključevanja programskega obdobja 2000–2006. Diagram 6.2.2: Delež izvedenih finančnih popravkov držav članic v primerjavi s plačili, prejetimi iz proračuna EU v letu 2012* * Velikost „mehurčka“ je sorazmerna s prejetimi sredstvi EU. Opozoriti je treba, da se navedeni podatki nanašajo na samo eno leto, in sicer 2012. Višina skupnega zneska popravkov in porazdelitev po državah članicah se lahko iz leta v leto močno spreminjata, zato mora smiselna ocena popravne zmogljivosti nadzornih in kontrolnih sistemov temeljiti na večletni perspektivi (glej tudi oddelek 5 zgoraj). Iz tega razloga so podatki o kumulativnih finančnih popravkih po državah članicah v nadaljevanju predstavljeni za kmetijstvo (od prvega sklepa o potrditvi obračunov leta 1999) ter za ESRR in ESS za programe za obdobje 2000–2006, ki so v fazi zaključevanja. 6.2.3 Kmetijstvo (EKJS): finančni popravki v okviru potrditve obračunov Na področju kmetijstva (EKJS) je Komisija od prvega sklepa o potrditvi obračunov leta 1999 naložila za skupaj 8 286 milijonov EUR finančnih popravkov. Ko Komisija sprejme sklep, so zneski dokončno veljavni. Opozoriti je treba, da je bil v nekaterih primerih datum izvedbe odložen za 18 mesecev, pri nekaterih sklepih pa je bilo povračilo izvršeno v treh odloženih letnih obrokih. To se je zgodilo predvsem pri državah članicah, ki prejemajo finančno pomoč v skladu z Okvirnim sporazumom o evropskem instrumentu za finančno stabilnost, podpisanim 7. junija 2010. V spodnji razpredelnici je prikazana razčlenitev finančnih popravkov, pri katerih so zadevne države članice povrnile sredstva v proračun EU. Iz leta v leto ostajajo skupni zneski finančnih popravkov razmeroma stabilni in celo kažejo pozitiven trend v tem obdobju, in sicer tako v absolutnih zneskih kot v deležu odhodkov. Razpredelnica 6.2.3: Kumulativni finančni popravki, sprejeti na podlagi potrditve obračunov za EKJS od prvega sklepa leta 1999 do konca leta 2012: razčlenitev po državah članicah v milijonih EUR Država članica || Plačila, prejeta iz proračuna EU || Kumulativni finančni popravki konec leta 2012 || % v primerjavi s plačili, prejetimi iz proračuna EU || % v primerjavi s celotnim zneskom finančnih popravkov Belgija || 11 018 || 34 || 0,3 % || 0,4 % Bolgarija || 1 441 || 37 || 2,6 % || 0,4 % Češka || 3 904 || 1 || 0,0 % || 0,0 % Danska || 15 414 || 173 || 1,1 % || 2,1 % Nemčija || 76 997 || 178 || 0,2 % || 2,1 % Estonija || 428 || 0 || 0,0 % || 0,0 % Irska || 18 225 || 42 || 0,2 % || 0,5 % Grčija || 35 793 || 2 102 || 5,9 % || 25,4 % Španija || 79 733 || 1 366 || 1,7 % || 16,5 % Francija || 124 663 || 1 115 || 0,9 % || 13,5 % Italija || 64 791 || 1 672 || 2,6 % || 20,2 % Ciper || 287 || 10 || 3,5 % || 0,1 % Latvija || 601 || 0 || 0,0 % || 0,0 % Litva || 1 732 || 7 || 0,4 % || 0,1 % Luksemburg || 399 || 5 || 1,3 % || 0,1 % Madžarska || 6 007 || 31 || 0,5 % || 0,4 % Malta || 22 || 0 || 0,0 % || 0,0 % Nizozemska || 15 549 || 179 || 1,2 % || 2,2 % Avstrija || 9 731 || 9 || 0,1 % || 0,1 % Poljska || 13 569 || 67 || 0,5 % || 0,8 % Portugalska || 9 511 || 193 || 2,0 % || 2,3 % Romunija || 3 573 || 97 || 2,7 % || 1,2 % Slovenija || 568 || 5 || 0,9 % || 0,1 % Slovaška || 1 714 || 0 || 0,0 % || 0,0 % Finska || 7 376 || 21 || 0,3 % || 0,3 % Švedska || 9 847 || 116 || 1,2 % || 1,4 % Združeno kraljestvo || 51 953 || 826 || 1,6 % || 10,0 % Skupaj || 564 847 || 8 286 || 1,5 % || 100 % V spodnjem diagramu sta upoštevana absoluten „prispevek“ vsake države članice k skupnim finančnim popravkom in relativna vrednost finančnih popravkov za vsako državo članico v primerjavi s plačili, prejetimi iz proračuna EU. Petnajst držav članic predstavlja skupne stopnje popravkov pod 1 % — popravki za te države članice prispevajo k 18 % skupnega zneska popravkov. Nadaljnje štiri države članice predstavljajo stopnje med 1 % in povprečno stopnjo 1,5 % ter predstavljajo 6 % skupnega zneska popravkov. Osem držav članic pa predstavlja stopnjo popravka nad povprečno stopnjo 1,5 %; te prispevajo k 76 % celotnega zneska popravkov. Diagram 6.2.3: Delež kumulativnih finančnih popravkov držav članic na podlagi potrditve obračunov za EKJS od prvega sklepa leta 1999 do konca leta 2012 v primerjavi s plačili, prejetimi iz proračuna EU* * Velikost „mehurčka“ je sorazmerna s prejetimi sredstvi EU. 6.2.4 Kohezijska politika: zaključevanje programov iz obdobja 2000–2006 Ker je zaključevanje programov kohezijske politike iz obdobja 2000–2006 v sklepni fazi, je mogoče primerjati skupne rezultate popravnih ukrepov in skupna porabljena sredstva ter oblikovati bolj celosten pregled nad vplivom popravnih mehanizmov, kot je navedeno v nedavnem poročilu služb Komisije[14]. Za sredstva ESRR in ESS konec leta 2012 je skupna stopnja finančnega popravka, ki temelji samo na nadzoru Komisije, znašala 4 % dodelitev (196,9 milijarde EUR). To ustreza skoraj 8 milijardam EUR finančnih popravkov do konca leta 2012. Postopek zaključevanja je ključnega pomena za oba sklada, da lahko ustrezno obravnavata preostala tveganja, saj finančni popravki, ki jih Komisija naloži v fazi zaključevanja, predstavljajo približno tretjino vseh finančnih popravkov, ki jih naloži Komisija. To vključuje zneske popravkov v teku ob koncu leta 2012, ki znašajo 0,9 % dodelitev (1,7 milijarde EUR) in so bili v zaključnih pismih uradno sporočeni državam članicam, vendar jih te še niso sprejele.[15] [16] Razpredelnica 6.2.4 ESRR in ESS — programsko obdobje 2000–2006: finančni popravki, sprejeti/potrjeni in v teku na dan 31. 12. 2012 — razčlenitev po državah članicah v milijonih EUR Država članica || Znesek prispevkov ESRR + ESS || Sprejeti/potrjeni finančni popravki || Finančni popravki v teku (poslano zaključno pismo) || Naloženi finančni popravki za obdobje 2000–2006 skupaj || Odstotek finančnih popravkov v zvezi s prispevki ESRR + ESS || Delež naloženih finančnih popravkov v primerjavi s celoto finančnih popravkov Belgija || 1 945 || 12 || 2 || 14 || 0,7 % || 0,2 % Češka || 1 456 || 5 || 10 || 15 || 1,0 % || 0,2 % Danska || 570 || 0 || – || 0 || 0,1 % || 0,0 % Nemčija || 26 960 || 36 || 88 || 124 || 0,5 % || 1,6 % Estonija || 305 || 1 || – || 1 || 0,4 % || 0,0 % Irska || 3 067 || 21 || 160 || 181 || 5,9 % || 2,3 % Grčija || 20 211 || 1 154 || 81 || 1 235 || 6,1 % || 15,5 % Španija || 40 686 || 2 921 || 368 || 3 289 || 8,1 % || 41,3 % Francija || 14 825 || 309 || 33 || 342 || 2,3 % || 4,3 % Italija || 27 501 || 1 011 || 740 || 1 751 || 6,4 % || 22,0 % Ciper || 53 || 0 || – || – || 0,0 % || 0,0 % Latvija || 518 || 4 || – || 4 || 0,8 % || 0,1 % Litva || 773 || 3 || – || 3 || 0,3 % || 0,0 % Luksemburg || 71 || 2 || – || 2 || 2,6 % || 0,0 % Madžarska || 1 695 || 12 || – || 12 || 0,7 % || 0,2 % Malta || 57 || – || – || – || 0,0 % || 0,0 % Nizozemska || 2 702 || 0 || – || 0 || 0,0 % || 0,0 % Avstrija || 1 647 || 0 || – || 0 || 0,0 % || 0,0 % Poljska || 7 032 || 180 || – || 180 || 2,6 % || 2,3 % Portugalska || 18 178 || 181 || 3 || 184 || 1,0 % || 2,3 % Slovenija || 215 || 2 || – || 2 || 0,9 % || 0,0 % Slovaška || 1 245 || 43 || – || 43 || 3,4 % || 0,5 % Finska || 1 789 || 0 || – || 0 || 0,0 % || 0,0 % Švedska || 1 634 || 12 || 0 || 12 || 0,7 % || 0,1 % Združeno kraljestvo || 16 129 || 293 || 40 || 333 || 2,1 % || 4,2 % Interreg || 5 645 || 25 || 202 || 227 || 4,0 % || 2,9 % Skupaj || 196 911 || 6 229 || 1 726 || 7 955 || 4,0 % || 100 % V spodnjem diagramu sta upoštevana absoluten „prispevek“ vsake države članice k skupnim finančnim popravkom in relativna vrednost finančnih popravkov za vsako državo članico v primerjavi s plačili, prejetimi iz proračuna EU. Petnajst držav članic predstavlja skupne stopnje popravkov do vključno 1 % — popravki za te države članice prispevajo k samo 2 % skupnega zneska popravkov. Nadaljnjih pet držav članic predstavlja stopnje med 1 % in povprečno stopnjo 4 %; te predstavljajo 14 % skupnega zneska popravkov. Pet držav članic pa predstavlja stopnjo popravka nad povprečno stopnjo 4 %; te prispevajo k 84 % celotnega zneska popravkov. Diagram 6.2.4: Delež kumulativnih finančnih popravkov držav članic, sprejetih/potrjenih in v teku (na dan 31. 12. 2012) za ESRR in ESS za programsko obdobje 2000–2006* * Velikost „mehurčka“ je sorazmerna s prejetimi sredstvi EU. 6.3. Nadaljnje posledice finančnih popravkov Poudariti je treba, da sporočeni zneski v zgornjih razdelkih ne odražajo celotnega zneska finančnih popravkov, ki so jih sprejele države članice zaradi nadzora Komisije. Popravni akcijski načrti lahko preventivno vplivajo na že nastale odhodke upravičencev, ki so že evidentirani na nacionalni ravni v izkazih organov za potrjevanje, vendar še niso bili prijavljeni Komisiji. Organ za potrjevanje (v okviru kohezijske politike) za takšne odhodke pred njihovo priglasitvijo uporabi finančni popravek, ki ga zahteva Komisija. Ti zneski so lahko zlasti v primeru ekstrapoliranih ali pavšalnih popravkov, ko obstajajo slabosti v upravljavskih in kontrolnih sistemih, ki pokrivajo veliko populacijo projektov, precej veliki. Preventivni vpliv finančnih popravkov v okviru kohezijske politike Češka je zaradi akcijskega načrta Komisije in prekinitev plačil konec leta 2012 sprejela zahtevo Komisije za popravek v višini približno 450 milijonov EUR za dva programa ESRR. Komisija je lahko uradno poročala o samo 108 milijonih EUR kot o odhodkih, umaknjenih iz že potrjenih odhodkov; preostali popravki niso prikazani v uradnih poročilih Komisije, saj znesek v višini 151,4 milijona EUR ni bil vključen v odhodke, potrjene oktobra 2012, dodatni znesek v višini približno 189 milijonov EUR pa bo organ za potrjevanje odštel pred potrditvijo prihodnjih zahtevkov za plačilo, poslanih Komisiji v letu 2013. Podoben preventivni vpliv, ki se ne odraža v uradnem poročanju o finančnih popravkih, je povezan z enim od slovaških programov ESRR/KS, za katerega je Komisija menila, da je za ustrezno zaščito proračuna EU potrebno odbiti 7,3 % od vseh odhodkov, ki so že bili in še bodo potrjeni za stotine pogodb, kar država članica zdaj izvaja. Drug primer je povezan s pavšalnim popravkom za ESS za Romunijo: Komisija je v letu 2012 odkrila resne težave pri romunskem operativnem programu. Komisija in romunski organi so se strinjali o 25-odstotnem pavšalnem popravku, v katerem so zajeti vsi odhodki, nastali do konca leta 2012, ter dodatni zahtevki za plačilo, na katere so vplivale enake nepravilnosti, ki jih je ugotovila Komisija. Posledično je Romunija predložila dodatno izjavo o odhodkih (več kot 25 % vseh predhodno prijavljenih odhodkov), na podlagi katere je Komisija po pobotu zaradi dogovorjenega finančnega popravka Romuniji decembra 2012 plačala zelo majhen znesek. S finančnim popravkom se odhodki, ki so nastali v nasprotju z zakonodajo, izključijo iz odhodkov Unije. Ta preventivni učinek nadzorne vloge Komisije se ne odraža v uradnem poročanju, čeprav je zaradi njega proračun EU bolj zaščiten. Na primer, opomini, ki jih pošiljajo generalni direktorati, ko so pomanjkljivosti sistemov ugotovljene pred predložitvijo zahtevka za plačilo Komisiji, lahko imajo enak preventivni vpliv na zaščito proračuna EU, vendar v tem primeru niti Evropska komisija niti države članice ne poročajo o nobenih finančnih popravkih. Izterjave od upravičencev so lahko tudi posledica revizij in finančnih popravkov, ki jih izvajajo službe Komisije. Če država članica izterja nepravilne zneske od kmetov, preden se Komisija odloči za izvedbo finančnega popravka, se ti zneski povrnejo v proračun EU in odštejejo od zneska finančnega popravka. Zneski, izterjani od upravičencev po izvedbi finančnega popravka, se ne povrnejo v proračun EU. Ta sistem spodbuja države članice pri njihovih prizadevanjih za dejansko izterjavo nepravilnih plačil. Izterjave, povezane s finančnimi popravki na področju kmetijstva V Italiji je tveganje, izračunano za proračun EU zaradi slabosti v identifikacijskem sistemu za zemljišča (LPIS), za proračunsko leto 2008 znašalo 29,6 milijona EUR. Zaradi zneskov, ki so jih izterjali italijanski organi po posodobitvi svojega LPIS (23 milijonov EUR), je finančni popravek na koncu znašal 6,6 milijona EUR. Na Irskem je tveganje, izračunano zaradi slabosti v LPIS, za leta vložitve zahtevkov 2005 do 2007 znašalo 5 milijonov EUR. Vendar je ob upoštevanju zneskov, izterjanih od kmetov, finančni popravek nazadnje znašal 0,02 milijona EUR. Do podobnega položaja je prišlo v Avstriji, kjer je za leta predložitve zahtevkov 2006, 2007 in 2008 skupno izračunano tveganje znašalo 6,9 milijona EUR. Tudi v tem primeru so avstrijski organi po posodobitvi svojega LPIS in poznejših navzkrižnih preverjanjih za nazaj od kmetov izterjali 3,3 milijona EUR. Končni finančni popravek je znašal 3,6 milijona EUR. Poleg tega lahko Komisija proti državi članici začne postopek za ugotavljanje kršitev, kadar meni, da njen postopek izterjave zneskov od končnega upravičenca traja predolgo. To se seveda izvrši ob tem, da je proračun EU morda že zaščiten s prvotnim finančnim popravkom. Na področju SKP obstaja tudi poseben mehanizem, v okviru katerega se za 50 % neupravičenih plačil, ki jih države članice v štirih letih (oziroma osmih letih v primeru sodnih postopkov) niso izterjale od upravičencev, samodejno bremenijo njihovi nacionalni proračuni. To nacionalne organe močno spodbuja k pravočasnemu dokončanju postopkov izterjave. Poleg tega lahko Komisija zaračuna tudi celotni znesek, ki ga je treba še izterjati (in ne le 50 %), če meni, da so organi držav članic v posameznih posebnih primerih malomarno upravljali postopek izterjave. Postopek za ugotavljanje kršitev po finančnih popravkih V letu 2013 je Evropska komisija z uradnim pisnim opominom Italijo pozvala, naj sprejme ukrepe za odpravo pomanjkljivosti pri izvajanju zakonodaje EU o uvedbi presežne dajatve na mleko in druge mlečne izdelke med proizvajalci mleka, ki so prispevali k prekoračitvi nacionalnih kvot, zlasti naj dejansko izterja dajatve, ki jih dolgujejo ti proizvajalci. Če ni zagotovljena učinkovita izterjava, se zmanjšajo možnosti, da bo ta sistem dosegel svoje cilje stabilizacije trga, hkrati pa se izkrivlja konkurenca z drugimi evropskimi in italijanskimi proizvajalci, ki so spoštovali ta sistem omejitve proizvodnje ali redno plačevali presežne dajatve v primeru prekoračitve. Skupni znesek še neizterjanih dajatev znaša najmanj 1,4 milijarde EUR in pomeni dolg do italijanskega proračuna. Komisija je v zvezi s to težavo že uvedla finančne popravke v višini 750 milijonov EUR. Poleg tega je v svoji obsežni korespondenci z italijanskimi organi opozorila na vprašanje nezmožnosti Italije, da spoštuje obveznost sprejetja vseh potrebnih ukrepov za zagotovitev, da zadevni proizvajalci pravočasno plačajo presežno dajatev. Italija kljub večkratnim zahtevam Evropske komisije očitno ni sprejela ustreznih ukrepov za učinkovito izterjavo dajatev, ki jih dolgujejo ti odgovorni proizvajalci. Komisija se je zato odločila, da začne postopek za ugotavljanje kršitev v skladu s členom 258 PDEU. 7. Vloga finančnih popravkov in izterjav, če so stopnje napake nenehno visoke Evropski parlament je v svoji resoluciji o integriranem okviru notranje kontrole, sprejeti 3. julija 2013[17], zahteval dosledno uporabo člena 32(5) finančne uredbe, ki določa: Člen 32 – Notranja kontrola izvrševanja proračuna … 5. Če je med izvajanjem programa stopnja napak nenehno visoka, Komisija opredeli slabosti v kontrolnih sistemih, preuči stroške in koristi morebitnih korektivnih ukrepov in ustrezno ukrepa ali predlaga ustrezne ukrepe, na primer poenostavitev veljavnih določb, izboljšanje kontrolnih sistemov in preoblikovanje programa ali izvedbenih sistemov. Komisija mora to določbo finančne uredbe izvajati kar najbolj gospodarno ob upoštevanju razpoložljivih virov, zlasti v obdobju zmanjševanja števila osebja. Vendar so se v zakonodajnem postopku za obdobje 2014–2020 pojavile težave, ki bi lahko vplivale na predlagane poenostavitve. Preostala tveganja, ki so posledica pretirano zapletenih pravil, otežujejo preprečevanje napak in tako povzročajo visoke stroške kontrole. Zato Komisija meni, da izvajanje te nove zahteve iz člena 32(5), zlasti na področju deljenega upravljanja, ne more biti omejeno na ukrepe, ki se osredotočajo le na ugotavljanje in popravljanje napak na ravni končnih prejemnikov. Finančni popravki in izterjave na ravni držav članic, ki se izvajajo med trajanjem večletnih programov, bodo vedno pomemben dejavnik, ki ga bo treba upoštevati, enako pa velja tudi za nadaljnja prizadevanja za poenostavitev pravil ter preoblikovanje in okrepitev sistemov. 8. POPRAVNI UKREPI, KI SO JIH DRŽAVE ČLANICE IZVEDLE NA PODROČJU KOHEZIJSKE POLITIKE NA LASTNO POBUDO Pri deljenem upravljanju so za preprečevanje in odkrivanje nepravilnosti, s tem pa tudi za izvajanje finančnih popravkov in izterjavo neupravičeno izplačanih zneskov od upravičencev, odgovorne predvsem države članice. Zato izvajajo upravna preverjanja, kontrole in revizije na prvi stopnji, ki se izvajajo poleg zgoraj opisanih, ki jih izvaja Komisija. V skladu z uredbami za tekoče programsko obdobje morajo države članice vsako leto poročati o popravkih, ki izhajajo iz vseh opravljenih kontrol. Ta zahteva je bila uvedena šele za obdobje 2007–2013 in Komisija opravlja revizije na podlagi tveganja, da preizkusi zanesljivost teh podatkov za namene oblikovanja svojega zagotovila. V nadaljevanju so prikazani kumulativni popravki, izvedeni do konca leta 2012 po kontrolah, ki so jih opravile države članice na področju kohezijske politike za programsko obdobje 2007–2013. V teh zneskih niso upoštevani popravki, o katerih Komisija kumulativno poroča zgoraj. Razpredelnica 8: Kumulativni popravki do konca leta 2012, o katerih so države članice poročale za obdobje kohezijske politike 2007–2013 v milijonih EUR || Država članica || ESRR/KS || ESS || ESR || Skupaj 2012 || Belgija || 3 || 11 || – || 14 || Bolgarija || 13 || 2 || 0 || 15 || Češka || 191 || 37 || – || 228 || Danska || 0 || 0 || 0 || 0 || Nemčija || 290 || 49 || 1 || 340 || Estonija || 4 || 0 || 0 || 4 || Irska || 0 || 5 || 0 || 5 || Grčija || 63 || – || 0 || 63 || Španija || 204 || 39 || 9 || 252 || Francija || 42 || 37 || 0 || 79 || Italija || 141 || 27 || 0 || 168 || Ciper || 0 || 0 || 0 || 1 || Latvija || 10 || – || 0 || 10 || Litva || 6 || 0 || 0 || 6 || Luksemburg || – || 0 || – || 0 || Madžarska || 26 || – || 0 || 26 || Malta || 1 || 0 || – || 1 || Nizozemska || 1 || 2 || 0 || 3 || Avstrija || 4 || 1 || 0 || 5 || Poljska || 204 || – || 0 || 204 || Portugalska || 46 || 28 || 1 || 75 || Romunija || 43 || – || 0 || 43 || Slovenija || 5 || 5 || – || 10 || Slovaška || 33 || 4 || 0 || 37 || Finska || 1 || 0 || 0 || 1 || Švedska || 2 || 1 || 1 || 4 || Združeno kraljestvo || 38 || 13 || 1 || 52 || Čezmejno sodelovanje || 8 || – || – || 8 || IZVEDENI SKUPAJ || 1 377 || 261 || 14 || 1 652 || 9. DRUGE IZTERJAVE 9.1. Izterjava zneskov predhodnega financiranja Druga pomembna kontrola, ki jo izvaja Komisija in ni zajeta v nobenem od navedenih mehanizmov, je izterjava neuporabljenih (tj. neporabljenih) zneskov predhodnega financiranja. Kadar upravičenec predplačil, ki jih je prejel od EU, ni uporabil (porabil) za upravičene odhodke, Komisija izda nalog za izterjavo za vračilo denarja v proračun EU. Ta postopek je pomemben korak v sistemu kontrole, ki ga izvaja EU, da se zagotovi, da upravičenci ne zadržijo nobenega presežnega denarja brez ustrezne utemeljitve stroškov, kar prispeva k zaščiti proračuna EU. Zneski so posledica nalogov za izterjavo, ki jih izda Komisija, in se kot taki tudi evidentirajo v računovodskem sistemu. Navedene izterjave neuporabljenih zneskov predhodnega financiranja ne bi smeli zamenjevati z izterjanimi nepravilnimi odhodki. Če službe Komisije odkrijejo in izterjajo takšne odhodke v zvezi z izplačanimi zneski predhodnega financiranja, se ti odhodki vključijo v običajne postopke finančnih popravkov ali izterjav, kot so opisani zgoraj. Razpredelnica 9.1: Izterjava zneskov predhodnega financiranja v milijonih EUR || || || 2012 Kmetijstvo: || || || EKJS || || || 0 Razvoj podeželja || || || 0 Kohezijska politika: || || || ESRR || || || 38 Kohezijski sklad || || || 5 ESS || || || 214 FIUR/ESR || || || 0 Usmerjevalni oddelek EKUJS || || || 5 Področja notranje politike || || || 207 Področja zunanje politike || || || 104 Uprava || || 2 Izterjano predhodno financiranje skupaj || || || 575 9.2. Izterjave v zvezi s prihodki iz lastnih sredstev Za popolno sliko vseh instrumentov, ki jih uporablja Komisija za zaščito proračuna EU, je treba upoštevati tudi izterjave, izvedene na področju prihodkov iz lastnih sredstev. Prihodki iz lastnih sredstev so poglavitni element prihodkov EU za poslovanje, zato se iz njih financira večina odhodkov. Komisija izvaja preglede na kraju samem, da preveri, ali se v proračun EU vplačujejo pravi zneski. Te zneske lahko revidira tudi Evropsko računsko sodišče med svojim letnim revizijskim postopkom. V letu 2012 so bili izterjani naslednji zneski: Razpredelnica 9.2: Izterjave v zvezi s prihodki iz lastnih sredstev || || v milijonih EUR || || || 2012 Izterjani zneski: – Glavnica – Obresti || || || 133 160 Izterjano skupaj || || || 293 [1] Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2013 s pripombami, ki so sestavni del sklepov o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011, oddelek III — Komisija in izvajalske agencije (COM(2012) 0436 — C7-0224/2012 – 2012/2167 (DEC)) — prednostni ukrep 1. [2] Glej tudi Letno poročilo za leto 2012 o zaščiti finančnih interesov Evropske unije – Boj proti goljufijam, ki je bilo sprejeto 24. julija 2013. [3] Zaradi zaokroževanja na milijon eurov se lahko zdi, da se zneski v nekaterih razpredelnicah ne ujemajo. [4] Glej Uradni list Evropske unije C 115 z dne 9. maja 2008. [5] Glej tudi člen 325 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki določa: „1. Unija in države članice preprečujejo goljufije in vsa druga nezakonita dejanja, ki škodijo finančnim interesom Unije, z ukrepi, sprejetimi v skladu s tem členom, ki delujejo svarilno in so takšni, da v državah članicah, ter v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije, omogočajo učinkovito zaščito. 2. Države članice sprejmejo za preprečevanje goljufij, ki škodijo finančnim interesom Unije, enake ukrepe, kakršne sprejmejo za preprečevanje goljufij, ki škodijo njihovim lastnim finančnim interesom. … 5. Komisija v sodelovanju z državami članicami vsako leto predloži Evropskemu Parlamentu in Svetu poročilo o ukrepih, ki so bili sprejeti za izvajanje tega člena.“ [6] Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 (Uradni list L 298, 26.10.2012). [7] Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1268/2012 z dne 29. oktobra 2012 (Uradni list L 362, 31.12.2012). [8] Opozoriti je treba, da je strategija Komisije na področju boja proti goljufijam, ki je bila sprejeta junija 2011, ob sodelovanju in podpori Evropskega urada za boj proti goljufijam privedla do precejšnjega napredka na področju preprečevanja in odkrivanja goljufij. [9] Načini izvrševanja proračuna EU so bili prilagojeni zaradi sprejetja nove finančne uredbe, novi načini pa bodo začeli veljati leta 2014. [10] Kot je navedeno zgoraj, je tudi v členu 80 finančne uredbe jasno določeno, da so države članice odgovorne za izvajanje kontrol in izterjavo denarnih zneskov. [11] Kot je podrobneje pojasnjeno v delovnem dokumentu služb Komisije, je zadnja stopnja procesa finančnih popravkov ali izterjav njihova izvedba. Izvedba pomeni, da je za finančni popravek ali izterjavo, ki sta bila pred tem ugotovljena in nato sprejeta/dogovorjena, ugotovljeno stanje neupravičenih odhodkov dokončno odpravljeno. [12] Zneski za EKJS, izvršeni v okviru deljenega upravljanja, skupaj znašajo 44 495 milijonov EUR. [13] Na primer, za izvajanje mehanizma finančnih popravkov za kohezijsko politiko glej pojasnila v priloženem delovnem dokumentu služb Komisije, oddelek 4.2.1. [14] „Poročilo o finančnih popravkih, izvedenih za ESRR in ESS za programe iz obdobja 2000–2006“, dokument ARES (2013)689652 z dne 12.4.2013, poslan CONT, in obvestilo ARES(2013)1041808 z dne 14.5.2013, poslano Evropskemu računskemu sodišču. [15] Te ocenjene stopnje finančnega popravka ne vključujejo dodatnih možnih popravkov za ESRR, povezanih z nedokončanimi projekti, niti dodatnih popravkov, ki lahko nastanejo po končanem postopku zaključevanja. V okviru ESS je bilo konec leta 2012 nezaključenih še 61 programov, pri katerih še lahko pride do finančnih popravkov. [16] Previdna ocena služb Komisije o dodatnih popravkih, ki so jih izvedle države članice same in jih sporočile Komisiji do marca 2010, je 0,96 milijarde EUR za ESRR in 0,32 milijarde EUR za ESS, kar predstavlja najmanj 0,7 % oziroma 0,5 % dodelitev. To pomeni, da je bila do konca leta 2012 skupna stopnja popravka za obdobje 2000–2006 najmanj 5,6 % za dodeljena sredstva ESRR in 2,9 % za ESS (za podrobnosti glej Poročilo o finančnih popravkih, izvedenih za ESRR in ESS za programe iz obdobja 2000–2006, poslano odboru CONT Evropskega parlamenta 12. 4. 2013, ARES (2013)689652, strani 12 do 18). [17] Ref. P7_TA(2013)0319.