SL Uradni list Evropske unije CE 308/49

Torek, 7. september 2010

Vloga žensk v starajoči se družbi

P7_TA(2010)0306

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. septembra 2010 o vlogi žensk v starajoči se družbi (2009/2205(INI))

2011/C 308 E/08

Evropski parlament,

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. aprila 2009 z naslovom „Obvladovanje vpliva staranja prebivalstva v EU (Poročilo o staranju prebivalstva 2009)“ (KOM(2009)0180),

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 11. maja 2007 z naslovom „Demografska prihodnost Evrope: dejstva in podatki“ (SEC(2007)0638),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. maja 2007 z naslovom „Spodbujati solidarnost med generacijami“ (KOM(2007)0244),

ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 12. oktobra 2006 z naslovom „Demografska prihodnost Evrope, kako spremeniti izziv v priložnost“ (KOM(2006)0571),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 1. marca 2006 z naslovom „Načrt za enakost med ženskami in moškimi 2006–2010“ (KOM(2006)0092),

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 23 in 25, o enakosti žensk in moških ter pravicah starejših, pa tudi členov 34, 35 in 36, ki opredeljujejo zlasti pravico do socialne pomoči in pomoči pri pridobitvi stanovanj, visoko raven varovanja zdravja ljudi in dostop do gospodarskih storitev splošnega pomena,

ob upoštevanju člena 2 Pogodbe o Evropski uniji, ki poudarja vrednote, skupne državam članicam, kot so pluralizem, nediskriminacija, strpnost, pravičnost, solidarnost in enakost moških in žensk,

ob upoštevanju člena 19 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki omenja boj proti diskriminaciji na podlagi spola, rasnega ali etničnega porekla, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti,

ob upoštevanju evropskega pakta za enakost med spoloma, ki ga je Evropski svet sprejel marca 2006 (1),

ob upoštevanju priporočila Mednarodne organizacije dela št. 162 iz leta 1980, ki se nanaša na starejše delavce,

ob upoštevanju Konvencije Organizacije združenih narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. februarja 2009 (2) o nediskriminiranju na podlagi spola in solidarnosti med generacijami,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2009 o prenosu in uporabi Direktive št. 2002/73/ES o uresničevanju načela enakega obravnavanja moških in žensk v zvezi z dostopom do zaposlitve, poklicnega usposabljanja in napredovanja ter delovnih pogojev (3),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. februarja 2008 o demografski prihodnosti Evrope (4),

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0237/2010),

A. ker staranje družbe prepogosto vidimo kot nekaj negativnega, na primer kot izziv za starostni ustroj delovne sile in vzdržnost sistemov socialnega in zdravstvenega varstva, čeprav so starejši ljudje tudi gospodarski vir, bogata zaloga izkušenj in izredno pomembna podpora skupnosti in družini kot oskrbovalci in negovalci odvisnih oseb ter (glede na njihove široke poklicne izkušnje) svetovalci za delo, prispevajo pa lahko tudi k ohranjanju podeželskih skupnosti;

B. ker je načrt za enakost med ženskami in moškimi 2006–2010 opozoril na pomanjkljivosti pri doseganju polne enakosti in je v nekaterih primerih sicer spodbudil izvajanje programa za enakost med spoloma, čeprav je doseženi napredek v resnici boren,

C. ker je sedanja gospodarska in socialna kriza še zlasti močno prizadela ženske, posebej starejše, ter njim namenjene storitve, kar povečuje neenakost in diskriminacijo ne le na podlagi spola, temveč tudi starosti in zdravstvenega stanja,

D. ker so starejši ljudje bolj izpostavljeni tveganju revščine kot splošna populacija in je stopnja revščine med prebivalci EU-27, starimi 65 let in več, leta 2008 znašala približno 19 %, v primerjavi z 19 % leta 2005 in 17 % leta 2000, in ker je pri ženskah, starih nad 65 let, tveganje revščine večje (stopnja tveganja revščine je 22 %, tj. 5 točk več kot za moške),

E. ker se bo po predvidevanjih prebivalstvo EU-27 staralo, saj se bo delež prebivalstva, starejšega od 65 let, s 17,1 % v letu 2008 dvignil na 30 % v letu 2060, delež prebivalstva, starejšega od 80 let, pa se bo v istem obdobju dvignil s 4,4 % na 12,1 %.

F. ker se bo po napovedih število delovno aktivnega prebivalstva relativno zmanjševalo, vključevanje skupin, ki sedaj niso aktivne na trgu delovne sile, pa bo postalo vse bolj pomembno,

G. ker je spol pomemben dejavnik pri staranju, saj je pričakovana življenjska doba žensk približno šest let daljša kot za moške (statistični podatki za EU-27 za leto 2007 kažejo, da moški živijo do 76. leta, ženske pa do 82. leta); ker je nasprotno po podatkih Eurostata razkorak med pričakovano zdravo življenjsko dobo moških in žensk precej manjši: 61,6 let za moške in 62,3 let za ženske,

H. ker so ženske običajno bolj izpostavljene tveganju revščine in tradicionalno prejemajo nižjo pokojnino, zlasti ženske nad 65 let, ki pogosto prejemajo pokojnino, ki komaj presega eksistenčni minimum, razlogi za takšno stanje pa so različni, med njimi velik razkorak v plači med spoloma, ki neposredno vpliva na pokojninske pravice, prenehanje ali prekinitev poklicne dejavnosti, da bi se posvetile družinskim obveznostim, ali pa delo v podjetju zakonca, zlasti v poslovnem sektorju ali kmetijstvu, brez plačila in brez plačevanja prispevkov za socialno varnost, in ker je v času gospodarske recesije tveganje revščine za te ženske še večje,

1. pozdravlja sporočilo Komisije, v katerem ta obravnava posledice staranja prebivalstva, vendar obžaluje, da opredelitve, statistični podatki in navedeni primeri ne temeljijo dovolj na ozaveščenosti o neenakosti med spoloma v starosti, ki je predvsem posledica kopičenja neugodnih razmer na podlagi spola skozi vse življenje;

2. pozdravlja, da se Komisija osredotoča na strategijo, ki jo je določil Evropski svet v Stockholmu leta 2001 (5), kot na dolgoročno vodilo pri obravnavanju izzivov in možnosti, ki jih ustvarja staranje družbe; pozdravlja predlog iz sporočila, da je potreben celovit in večdisciplinaren pristop k staranju, pa tudi k ustvarjanju možnosti, zlasti na trgih z izdelki in storitvami, namenjenih potrebam starejših ljudi in neformalnih oskrbovalcev odvisnih oseb; poziva Komisijo, naj nameni posebno pozornost varstvu starejših potrošnikov, ki so prepogosto žrtev zavajanja ali izkoriščanja;

3. poziva institucije, naj ustvarijo bolj pozitiven odnos do staranja, državljane EU pa ozaveščajo o vprašanjih staranja in njegovih pravih posledicah; poziva Komisijo, naj se spopade z miselnostjo, ki staranje enači z bremenom, in na primer opravi študijo o učinkih in potencialu srebrne ekonomije, v kateri so starejše ženske dejavni subjekti; toplo pozdravlja pobudo Komisije, da bo leto 2012 razglašeno za leto aktivnega staranja in medgeneracijske solidarnosti;

4. meni, da bi bilo prav, da sprejmemo tak pristop do življenja, v katerem bi upoštevali medsebojno prepletenost staranja in spola, saj bi bila to pot naprej pri razvoju politike o staranju; meni tudi, da je večjo socialno vključenost in socialno kohezijo mogoče doseči s pristopom, ki bi uporabljal integracijo načela enakosti starosti in spolov kot nepogrešljivo metodo in instrument pri oblikovanju politike na vseh pomembnih področjih (ekonomskem in socialnem, pri zaposlovanju, javnem zdravju, varnosti hrane, pravicah potrošnikov, digitalni agendi, podeželskem in mestnem razvoju itd.);

Odpravljanje diskriminacije na podlagi starosti

5. poziva k čim hitrejšemu sprejetju direktive proti diskriminaciji;

6. priznava, da je treba diskriminacijo na podlagi starosti obravnavati z učinkovitejšimi pravnimi ukrepi in bolj dostopnimi postopki, kar zlasti velja za primere diskriminacije na področju poklicnega življenja, kjer obstaja posebna zakonodaja in sta podpora posamezniku in preiskava okoliščin bistvenega pomena; zato poziva države članice, naj zagotovijo učinkovito izvajanje zakonodaje, ki obravnava diskriminacijo na podlagi starosti in druge oblike diskriminacije;

7. se zavzema za pristop k staranju, ki bo bolj temeljil na pravicah in starejši ne bodo obravnavani kot predmeti, temveč bodo lahko delovali kot ozaveščeni posamezniki;

8. se zavzema za več sredstev in za raziskave in razvoj obstoječih mehanizmov spremljanja, saj je diskriminacija na podlagi starosti redko prepoznana in obravnavana; priznava, da je v državah članicah potrebna večja ozaveščenost, in bi bil vesel prispevka Agencije za temeljne pravice in novoustanovljenega Evropskega inštituta za enakost spolov;

9. poudarja, da je treba prepoznati večplastno diskriminacijo starejših žensk, ki jo te pogosto doživljajo v družbi, v kateri so izpostavljene diskriminaciji tako na podlagi starosti, spola, zdravstvenega stanja in invalidnosti;

10. je globoko zaskrbljen zaradi obsega večplastne diskriminacije, ki so ji izpostavljene najbolj ranljive skupine žensk: migrantke, invalidke, homoseksualne ženske, pripadnice manjšin, nizko kvalificirane ženske in starejše ženske, ki doživljajo diskriminacijo na podlagi starosti, spola in etnične pripadnosti, spolne ali verske usmerjenosti itd., ter poziva k ukrepom pozitivne diskriminacije;

11. poziva države članice, naj organizirajo resnične kampanje ozaveščanja o temeljni vlogi starejših ljudi v družbi ter o tem, da je treba omogočiti dejavno vlogo starejših žensk, med drugim s pospeševanjem male obrti;

12. poziva Komisijo in države članice, naj upoštevajo posebni položaj starejših lezbičnih, biseksualnih in transseksualnih žensk;

Usklajevanje poklicnega življenja ter nege in oskrbe

13. poziva države članice, naj uvedejo nove vrste dopustov in bodo poleg dopusta za nego in varstvo otroka omogočale plačani dopust za nego in oskrbo in spodbujale bolj enakopravno delitev neplačane oskrbe med ženskimi in moškimi, saj neformalna nega na domu omejuje možnosti negovalcev za delo izven doma; meni, da je v tem kontekstu eden od načinov za zmanjšanje revščine med starejšimi ženskami podpora oblikam dela, ki omogočajo večjo prožnost, kot sta delo s krajšim delovnim časom in delitev delovnega mesta; glede tega poudarja, da morajo imeti delavci v prožnih oblikah zaposlitve enake pravice iz delovnega razmerja kot delavci, ki so zaposleni s polnim delovnim časom; poudarja, da se je treba za izpolnitev zaposlitvenih ciljev strategije EU 2020 lotiti reševanja brezposelnosti med starejšimi ženskami;

14. poziva države članice, naj razvijejo mehanizme in zagotovijo, da bo zbiranje pokojninskih pravic negovalcev zadostno tudi v obdobju, ko je njihov dohodek začasno nižji, ker negujejo drugo osebo, kar večinoma zadeva ženske; poziva Komisijo, naj izvede študijo o različnih učinkih pokojninskih sistemov v državah članicah na ženske in moške;

15. poziva države članice, naj pri reformah pokojninskega sistema in prilagoditvah upokojitvene starosti upoštevajo razsežnost spola, in sicer razlike med delovnimi vzorci žensk in moških ter večje tveganje diskriminacije starejših žensk na trgu dela;

16. poziva države članice, naj spodbujajo oblike medsebojne pomoči, ki bi gradile mostove med mladimi in starejšimi, s čimer bi izkoristili navdušenje prvih in izkušnje drugih;

Storitve zdravstva, nege in socialnega skrbstva

17. poziva k pristopu, ki bo starejšim dajal pravico do dejavne vloge pri sprejemanju odločitev o izbiri in vrsti njim namenjenih storitev nege in socialnega skrbstva, če ta možnost obstaja; prav tako poziva, da je treba pri zagotavljanju različnih storitev oskrbe, ki starejšim ljudem omogočajo neodvisno življenje, dokler si tega želijo, uporabljati pristop, ki bo temeljil na povpraševanju;

18. poziva k pospeševanju politik za zagotavljanje podpore v jedrni družini, da bi se ljudje lahko sami odločili, ali bodo za starejše družinske člane skrbeli sami ali bodo zaprosili za dodatne socialne storitve; plačilo za pomoč bi moralo biti enako v obeh primerih;

19. poudarja, da bi morala biti javni in zasebni sektor starejšim ljudem zlahka dostopna, visokokakovostna in cenovno sprejemljiva, ustroj javnih in zasebnih služb pa bi moral podpirati oskrbo na domu, ki naj traja kar najdlje;

20. meni, da je potrebna celovita podporna politika za neformalne negovalce – večinoma ženske –, ki bi zajemala njihov status, ugodnosti in socialnovarstvene pravice, zagotavljanje socialnih in podpornih storitev, dostopnost poklicnih storitev nege in oskrbe itd.;

21. poudarja, da pomanjkljivosti v socialnem varstvu ne bi smeli nadoknaditi s prostovoljnim delom in neformalno oskrbo, ki sta pogosto na plečih žensk, in zahteva uvedbo ustreznih socialnih ukrepov, da se bodo ženske lahko odločale za plačano dejavnost, ki jo bodo same izbrale;

22. poziva k uvedbi svežnjev pomoči na ravni držav članic, ki bi vsebovali programe ukrepov za povečanje zaposljivosti, blaženje učinkov nezaposlenosti in povečanje ravni zaposlenosti med ljudmi, starejšimi od 50 let;

23. poudarja, da bi bilo treba zagotoviti kakovost nege in oskrbe za kakovostnejšo starost in tudi za preprečevanje telesnih, spolnih, psiholoških in ekonomskih zlorab, ki so jim starejši pogosto izpostavljeni; poudarja, da bi morale imeti osebe, ki živijo v javnih in zasebnih domovih za oskrbo starejših, pravico do soudeležbe pri odločitvah, ki jih sprejemajo sveti in uprave teh ustanov; meni, da bi države članice morale zagotoviti redno izobraževanje za osebe, ki so zaposlene kot negovalci starejših ljudi v javnem ali zasebnem sektorju, poskrbeti za redno ocenjevanje njihovega dela in temu delu dati višjo tržno vrednost, vključno s plačilom, zavarovanjem in delovnimi pogoji;

24. poziva države članice, naj zagotovijo spodbude za usposabljanje za psihološko in fizično pomoč starejšim ljudem in ustrezne zmogljivosti za njihovo nastanitev;

25. spodbuja preobrazbo domov za nego, ki običajno delujejo kot bolnišnice, v prijazne ustanove, kje se bo kot način preprečevanja institucionalizacije uporabljal družinski model;

26. predlaga, da se pri uvedbi evropskega akcijskega načrta o Alzheimerjevi bolezni ustrezno upošteva vloga starejših žensk pri negi in oskrbi ljudi z demenco, ter da se načrt hitro uresniči; meni, da je poleg tega treba določiti, kateri ukrepi bi se lahko uporabili za bolj kakovostno življenje starejših žensk; predlaga, da se pri načrtovanju in izvajanju teh ukrepov vpraša za mnenje združenja za Alzheimerjevo bolezen;

27. poziva, naj se pri izvajanju medicinskih diagnoz upošteva vidik spola ter s tem zagotovi, da bodo diagnoze točne in bo ljudem zagotovljena ustrezna nega in oskrba; poziva, naj diagnostična orodja, zdravstvene storitve ter nega in oskrba ne bodo omejena zgolj zaradi starosti in spola bolnika, tako da bi bilo na primer presejanje v primeru raka dojk, debelega čreva in danke ter srčno-žilnih obolenj omogočeno tudi starejšim ženskam; poleg tega poziva, naj se večja pozornost nameni preprečevanju in zdravljenju bolezni, h katerim so starejše ženske bolj nagnjene, npr. osteoporoze in revmatoidnega artritisa;

28. poziva, naj se vidik spola in starosti uporabi v prehranjevalnih smernicah; poziva tudi, naj se vidik spola in starosti uporabi pri priporočilih o varni hrani, npr. pri označevanju hrane, zdravstvenih trditvah, uredbi REACH in novih živilih;

29. poudarja, da so lahko tako tehnološka kot tehnična izboljšanja pomembna pri prilagajanju družbe potrebam starajočega se prebivalstva; poziva k širši uporabi inovacij, razvitih v tesnem sodelovanju s starejšimi ljudmi, kot so na primer poenostavljeni mobilni telefoni in internetne povezave, pametni senzorji na določenih izdelkih za zmanjšanje števila nesreč, izšolani psi, ki pomagajo ljudem z boleznimi, ki vplivajo na spomin itd.; države poziva, naj podprejo programe, ki so izrecno namenjeni vseživljenjskemu učenju starejših;

30. poziva k preizkušanju zdravil, ki so še v fazi razvoja, in sicer tako, da se njihovi učinki preučujejo ne le na telesih moških, temveč tudi žensk;

31. predlaga, da se pridobijo statistični podatki o povečanem nasilju nad starejšimi ljudmi, s čimer bi opozorili na ta resni problem (ki ga starejši običajno ne prijavijo, saj ga jemljejo kot sestavni del starosti in odvisnosti), družba kot celota pa bi lahko slabo ravnanje s starejšimi preprečevala učinkoviteje in dosledneje;

32. poziva k uvedbi ciljno usmerjenih kulturnih in izobraževalnih programov, pa tudi k vključevanju starejših žensk v pobude lokalnih skupnosti, s čimer bi preprečili njihovo izključevanje iz družbe;

Prihodnji koraki

33. poziva Komisijo, naj do konca leta 2011 predlaga akcijski načrt, ki bo vseboval: — oceno potreb po dodatnih virih za znanstvene raziskave o staranju, — ukrepe za kakovostno nego in oskrbo in kakovostne delovne razmere negovalcev, — spremembe za večjo skladnost na področju socialne varnosti, vključno s pokojninskimi sistemi, dopusti za nego in oskrbo, delom s skrajšanim delovnim časom, — usmeritev, da se pri boleznih, povezanih s staranjem, upoštevajo razlike med spoloma ter ukrepe za njihovo optimalno prepoznavanje in zdravljenje; — vsakoletno poročanje po načelih Listine o temeljnih pravicah, ki ga bo na institucionalni ravni vodila Agencija za temeljne pravice, v državah članicah pa nacionalne agencije, o kršitvah pravic starejših in ukrepih, ki jih je treba izvajati na ravni EU in nacionalnih ravneh za odpravo neposredne in prikrite diskriminacije, — nezakonodajne ukrepe za odpravo diskriminacije na podlagi starosti, na primer z akcijami za ozaveščanje, — vključevanje vidika starejših migrantov in lezbičnih, gejevskih, biseksualnih in transseksualnih oseb, — ukrepe v podporo medgeneracijski solidarnosti, kot so načrti za podporo ženskam, ki skrbijo za vnuke v času, ko so njihovi starši odsotni zaradi dela, — ukrepe za izkoriščanje znanja in strokovnih izkušenj starejših, npr. ustanavljanje skupin starejših ljudi za svetovanje iskalcem zaposlitve, — izmenjavo primerov dobre prakse;

34. poziva Komisijo, naj do konca leta 2012 posodobi in okrepi mehanizme za spremljanje izvajanja temeljnih pravic; poziva tudi k večjemu ozaveščanju o teh mehanizmih, ki so pogosto premalo uporabljani, saj starejši ljudje na splošno, zlasti pa ženske, svojih pravic ne poznajo;

35. potrjuje, da so vsi moški in ženske v EU upravičeni do ustreznih in kakovostnih socialnih in zdravstvenih storitev splošnega pomena za primerno ceno, glede na njihove potrebe in želje; poziva Komisijo, naj pripravi direktivo o osnovnih storitvah, ki bo upoštevala nacionalne pogoje; poudarja, da so starejše ženske še zlasti ranljive, in Komisijo poziva, naj razmisli o sistemu, v katerem bi vsi moški in ženske v EU imeli pravico do osnovnega dohodka, ki bi bil odvisen od življenjskega standarda v državi članici;

36. poziva Komisijo, naj poskuša zagotoviti, da se bodo sredstva Skupnosti namenila za projekte, ki med drugim vključujejo socialno prikrajšane starejše samske ženske;

*

* *

37. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

(1) Bilten ES, 3-2006, točka I.13.

(2) UL C 67 E, 12.3.2010, str. 31

(3) UL C 46 E, 24.2.2010, str. 95

(4) UL C 184 E, 6.8.2009, str. 75.

(5) Sklepi Evropskega sveta z zasedanja v Stockholmu z dne 23. in 24. marca 2001.