Agencija je pripravila več študij na področju varstva podatkov, kot so priročnik o evropski sodni praksi v zvezi z varstvom podatkov, študija o pravnih sredstvih, ki so na voljo posameznikom v zvezi z nadzornimi praksami, trenutno pa pripravlja študijo o posledicah uporabe biometričnih podatkov za temeljne pravice. Pomembno je, da Agencija okrepi svoje strokovno znanje in izkušnje ter zbira podatke o vprašanjih temeljnih pravic, ki se nanašajo na digitalni svet – vključno z medijskimi vsebinami – in na upravljanje interneta, ter o težavah, ki se pojavijo v praksi in se nanašajo na izvajanje prava EU na tem področju. Agencija bo tesno sodelovala z drugimi agencijami in akterji EU, ki delujejo na teh področjih, kot so Evropski nadzornik za varstvo podatkov, Evropski odbor za varstvo podatkov, ENISA (Agencija Evropske unije za varnost omrežij in informacij), eu-LISA (Evropska agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov na področju svobode, varnosti in pravice) in Skupno raziskovalno središče (JRC).

– Pravosodno in policijsko sodelovanje: Komisija je v svojem sporočilu Agenda EU na področju pravosodja za leto 2020 poudarila pomen krepitve medsebojnega zaupanja s povezovanjem različnih pravosodnih in upravnih sistemov držav članic. To velja v civilnih, gospodarskih, upravnih in kazenskih zadevah ter predvideva spodbujanje sodelovanja med sodnimi in upravnimi organi ter organi kazenskega pregona in razvijanje minimalnih standardov po vsej EU. Pomembno je, da lahko Agencija nudi podporo na podlagi svojih raziskav in pobud v zvezi s podatki, ki so namenjene krepitvi pravosodnega sodelovanja. To tematsko področje bi zato moralo ostati vključeno v večletni okvir 2018–2022.

Opozoriti je treba, da je Svet pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah izključil iz večletnega okvira za obdobje 2013–2017. Komisija je kljub temu to področje vključila v predlog iz leta 2011. Evropski parlament se je tudi močno zavzemal za vključitev sodelovanja v kazenskih zadevah in policijskega sodelovanja v sedanji večletni okvir Agencije in močno obžaloval, da Svet glede tega ni dosegel soglasja. Od začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe je pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah del pravnega reda EU in na tem področju so bile sprejete pomembne pobude, kot so ustanovitev Evropskega javnega tožilstva, skupni standardi za varstvo pravic osumljenih in obdolženih oseb v kazenskem postopku. Evropski svet je v sklepih z dne 27. junija 2014 o določanju strateških smernic za območje svobode, varnosti in pravice med drugim poudaril potrebo po nadaljnjem prizadevanju za okrepitev pravic osumljenih in obdolženih oseb v kazenskem postopku. Agencija je bila pozvana k mobilizaciji potrebnega strokovnega znanja v tem okviru. Poleg tega se je konec leta 2014 končalo prehodno obdobje za območje pravice, določeno z Lizbonsko pogodbo. S tem so bile odpravljene omejitve za sodni nadzor Sodišča Evropske unije in vlogo Komisije kot varuhinje Pogodbe na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah. Podatki in informacije v zvezi z razmerami na terenu so pomembni za Komisijo, da lahko opravlja svojo nadzorno vlogo. Delo Agencije na področju kazenskega pravosodja se je že izkazalo kot koristno, in sicer na podlagi ad hoc študij, izvedenih na zahtevo Komisije (o otrocih v kazenskih postopkih, premestitvi zapornikov, pravici do tolmačenja, prevajanja in informacij v kazenskem postopku). Zato bi morala biti zdaj v celoti vključena v tematiko pravosodnega sodelovanja. Upravni odbor Agencije je v svojem mnenju izrekel močno podporo delu Agencije, to pa je bilo izraženo tudi v zunanji oceni Agencije, ki je bila izvedena leta 2012.

To velja tudi za policijsko sodelovanje, ki bi moralo biti izrecno navedeno v večletnem okviru za obdobje 2018–2022. Pomen krepitve policijskega sodelovanja je bil poudarjen že v sklepih Evropskega sveta z dne 27. junija 2014, po terorističnih napadih v državah članicah EU v letu 2015 pa je njegov pomen še bolj očiten. Temeljne pravice so tu ključnega pomena. To je bilo poudarjeno v Sporočilu Komisije o evropski agendi za varnost. Tudi na tem področju je Agencija zagotavljala dragoceno pomoč na podlagi ad hoc zahtev služb Komisije. Pripravila je na primer dokument „Dvanajst operativnih vprašanj o temeljnih pravicah za organe kazenskega pregona pri obdelavi podatkov iz evidence podatkov o potnikih (PNR)“ v okviru pomoči državam članicam pri razvoju ustreznih standardov temeljnih pravic pri obdelavi podatkov PNR. Krepitev policijskega sodelovanja je potrebna tudi z vidika begunske krize, ki povzroča povečanje trgovine z ljudmi in tihotapljenje migrantov. Pomembno je, da Agencija lahko nudi podporo na podlagi zanesljivih in primerljivih podatkov ter zbranih dobrih praks in pobud na področjih, ko je na primer boj proti tihotapljenju migrantov, organiziranemu kriminalu in terorizmu.

– Migracije, meje, azil in vključevanje beguncev in migrantov: Zaradi bistvenega povečanja števila prosilcev za azil v zadnjih letih je migracija postala pomembna prednostna naloga Komisije, kot je poudaril predsednik Komisije Jean-Claude Juncker v svojem govoru o stanju v Uniji 9. septembra 2015 ter kot to dokazujejo sprejetje evropske agende o migracijah maja 2015 in številne pobude, ki jih je Komisija na tem področju že sprejela oziroma jih še bo sprejela. V tem okviru in glede na čedalje močnejše migracijske tokove v EU je delo Agencije ključnega pomena pri izpostavljanju praktičnih vprašanj. Agencija bi morala nadaljevati z zbiranjem podatkov o tej temi v tesnem sodelovanju z ostalimi agencijami EU, zlasti z EASO in agencijo FRONTEX. Agencija je v zadnjih letih že objavila več poročil (npr. „vrnitev/premestitev ogroženih otrok, ki so državljani EU“, „socialno vključevanje in udeležba migrantov v družbi“, „alternativno pridržanje prosilcev za azil in oseb v postopkih vrnitve“, „stroški izključitve pri zdravstvenem varstvu – primer migrantov z neurejenim statusom“, „temeljne pravice na kopenskih mejah: ugotovitve z izbranih mejnih prehodov EU“, „zakonite poti za vstop v EU za osebe, ki potrebujejo mednarodno zaščito: zbirka orodij“, „temeljne pravice na letališčih in kopenskih mejah“, „priročnik o evropskem pravu v zvezi z azilom, mejami in priseljevanjem“) in se udeležila usposabljanja o temeljnih pravicah za mejne policiste v sodelovanju z agencijo FRONTEX. Redno objavlja tudi zbirko podatkov o trenutnih migracijskih razmerah v EU. Kar zadeva vključevanje migrantov (vključno z begunci), bo Agencija v letih 2016 in 2017 izvedla dva velika projekta o vključevanju migrantov. Prvi projekt bo drugi del raziskave EU o manjšinah in diskriminaciji (EU-MIDIS II), ki bo omogočil ugotavljanje trendov. Drugi projekt pa bo zbiranje informacij o nacionalnih in regionalnih/lokalnih politikah glede socialne vključenosti in udeležbe migrantov v družbi prek raziskovalne mreže Agencije FRANET (SIMPS). S tem pomembnim delom v zvezi z diskriminacijo zoper migrante in socialno vključenostjo bo treba nadaljevati tudi po letu 2018. Zainteresirane strani v veliki meri podpirajo nadaljnje delo Agencije v zvezi z vprašanji migracije. Agencijo pa je k nadaljnjemu delu glede teh vprašanj pozval tudi njen upravni odbor.

– Rasizem, ksenofobija in s tem povezana nestrpnost: To tematsko področje je treba vključiti v večletni okvir, kot je določeno v členu 5(2)(b) Uredbe. Rasizem, ksenofobija in ostali izrazi nestrpnosti se v EU povečujejo, tako na spletu kot zunaj spleta. Boj proti terorizmu in radikalizaciji ter migracije se srečujejo z vedno večjimi izzivi. EU je za boj proti rasizmu in ksenofobiji uporabila skupni okvir, ki ga Komisija skrbno spremlja. Na prvem letnem kolokviju Komisije o temeljnih pravicah je bil sestavljen seznam ukrepov za boj proti kaznivim dejanjem iz sovraštva in proti sovražnemu govoru ter za spodbujanje kulture vsesplošne strpnosti v EU. Na kolokviju je bilo poudarjeno pomanjkanje zanesljivih in primerljivih podatkov o kaznivih dejanjih iz sovraštva. Zato je pomembno, da Agencija svoja prizadevanja za pomoč državam članicam osredotoči na doseganje napredka na tem področju, vključno z razvojem skupne metodologije za beleženje kaznivih dejanj iz sovraštva. To bi morala storiti v sodelovanju z Eurostatom. Poleg tega je pomembno, da Agencija redno opravlja obsežne raziskave, kot je bila raziskava o antisemitizmu, s čimer se omogoči ugotavljanje trendov, ter oblikuje zbirko podatkov o sovraštvu do muslimanov in ločeno zbirko podatkov o ksenofobiji v okviru migracije.

– Otrokove pravice: Spodbujanje in varstvo otrokovih pravic je zapisano v Listini EU o temeljnih pravicah in je ena od prednostnih nalog EU. To področje je bilo že v večletnem okviru 2013-2017 določeno kot eno glavnih prednostnih področij Agencije. Agencija je objavila številne raziskave o pravicah otrok, ki so pomembne tudi za številna druga področja politik, kot so azil in migracije, socialno vključevanje, pravosodje, nediskriminacija, rasizem in ksenofobija, nasilje nad otroci, zaščita otrok in dobrobit otrok. Komisija letno organizira evropski forum o otrokovih pravicah in je nedavno sprejela ukrepe na področjih sistemov zaščite otrok in otrok pri migraciji. Raziskave in podatki, ki se osredotočajo na otrokove pravice, so ključni za nudenje podpore in informacij pobudam EU in nacionalnim pobudam. Pomembno je, da otrokove pravice ostanejo prednostno področje Agencije za obdobje 2018–2022, da bi lahko še naprej omogočili zbiranje podatkov ter spremljanje napredka in trendov o vprašanjih, kot so otrokom prijazno pravosodje ali otroci v ranljivem položaju, ter pripravo pogojev za uporabo kazalnikov glede spoštovanja otrokovih pravic, ki jih je razvila Agencija. To delovanje je upravni odbor Agencije močno podprl.

– Vključevanje Romov in socialna vključenost: Vključevanje Romov je jasna prednostna naloga EU. V dokumentu „Okvir EU za nacionalne strategije vključevanja Romov do leta 2020“ je Agencija pozvana, naj v vseh državah članicah zbere podatke o položaju Romov glede dostopa do zaposlitve, izobraževanja, zdravstvenega varstva in nastanitve, z državami članicami pa naj razvije metode spremljanja, ki lahko zagotovijo primerjalno analizo položaja Romov po Evropi. Agencija je v zadnjih letih razvila strokovno znanje o zbiranju podatkov o romskih vprašanjih, kot kažejo njena poročila o položaju Romov v 11 državah članicah, o položaju Romov, ki so državljani EU ter se preselijo in naselijo v drugih državah članicah EU, in raziskava EU o manjšinah in diskriminaciji. Rezultati javnih posvetovanj, ki jih je opravila Agencija, kažejo, da so zainteresirane strani pozvale, naj se vprašanje Romov ohrani kot ključna tematska prednostna naloga. Upravni odbor Agencije je temu izrekel jasno podporo. Agencija mora torej nadaljevati s prizadevanji za zagotovitev podatkov vsem državam članicam, ki temeljijo na sklopu kazalnikov vključevanja Romov, ki jih Agencija oblikuje s pomočjo spletnega orodja za poročanje, ki ga je razvila Komisija. Socialnemu vključevanju je treba v tem okviru nameniti več pozornosti, in sicer glede na pomen boja proti revščini in socialni izključenosti, ki je eden od petih ciljev EU iz strategije Evropa 2020. Izkušnje Agencije pri zbiranju informacij o izkušnjah Romov in drugih manjšin ter ranljivih skupin glede socialne vključenosti (na primer prek raziskav, kot je EU-MIDIS: raziskava EU o manjšinah in diskriminaciji, ali projektov, kot je SIMPS: zbiranje informacij o nacionalnih in regionalnih/lokalnih politikah glede socialne vključenosti in udeležbe migrantov v družbi) bi lahko bile koristne tudi za prihodnje delo Agencije, na primer v okviru prihodnje raziskave o temeljnih pravicah ali v luči prednostnih nalog EU, povezanih s prihodnjim evropskim stebrom socialnih pravic. Treba bi bilo stremeti k dopolnjevanju in sinergijam pri delu z drugimi akterji, kot sta EUROFUND ali Eurostat, s čimer bi se obstoječe sodelovanje še okrepilo. Opozoriti je treba, da so zainteresirane strani v javnem posvetovanju, ki ga je Agencija izvedla leta 2015, in upravni odbor Agencije v svojem mnenju o prihodnjem večletnem okviru pozvali, naj bo v njem večji poudarek namenjen socialni vključenosti. Prav tako je k temu pozval Evropski parlament.