I.UVOD

1.Od začetka pobude za vojaško mobilnost leta 2017 je akcijski načrt EU za vojaško mobilnost (v nadaljnjem besedilu: akcijski načrt) z dne 28. marca 2018 zagotovil skladen okvir za tekoče in prihodnje programe, projekte, pobude in dejavnosti v okviru usklajenega pristopa EU. Institucije, organi in agencije Unije ter ustrezni nacionalni organi držav članic EU še naprej pospešeno izvajajo akcijski načrt na vseh treh glavnih področjih – na področju prometne infrastrukture; regulativnih in postopkovnih vprašanj in drugih medsektorskih tem. Vsi deležniki EU še naprej sodelujejo ob polnem spoštovanju nacionalne suverenosti in ustreznih pristojnosti.

2.V skladu s pozivom v akcijskem načrtu visoki predstavnik in Komisija podajata redna poročila o napredku. Prvo skupno poročilo o izvajanju akcijskega načrta za vojaško mobilnost je bilo predstavljeno 3. junija 2019, drugo pa 19. oktobra 2020. To poročilo dopolnjuje letno poročilo Evropske obrambne agencije o napredku na področju vojaške mobilnosti, ki je zajemalo dejavnosti, ki so bile v obdobju od marca 2020 do marca 2021 izključno v pristojnosti Agencije.

3.Izvajanje akcijskega načrta se nadaljuje v skladu z ustreznim projektom, ki so ga države članice izvedle v okviru stalnega strukturnega sodelovanja in ki obravnava nacionalne ukrepe, vključno s tistimi, o katerih so se države članice EU dogovorile 25. junija 2018. Zadevne institucije, organi in agencije EU še naprej sodelujejo v postopkih projekta PESCO za vojaško mobilnost, ki bo kmalu postal prvi projekt PESCO, v katerem bodo sodelovale tretje države – Združene države Amerike, Kanada in Norveška – v skladu s sklepi Sveta, sprejetimi 6. maja 2021.

4.Poleg tega vojaška mobilnost ostaja vodilno področje za okrepljeno sodelovanje med EU in Natom z učinkovito interakcijo med osebjem v okviru strukturiranega dialoga o vojaški mobilnosti. Konkretni rezultati, doseženi v preteklem letu, so bili podrobneje prikazani v šestem poročilu o napredku pri sodelovanju med EU in Natom.

5.Svet je v sklepih o varnosti in obrambi iz maja 2021 pozdravil napredek na področju vojaške mobilnosti v okviru stalnega strukturnega sodelovanja znotraj Evropske obrambne agencije, pa tudi na nacionalni ravni. Poleg tega je pozval k nadaljnjemu razmisleku o možnih ukrepih, ustreznih akterjih in novih rezultatih za izboljšanje vojaške mobilnosti v EU in zunaj nje, vključno z opredelitvijo morebitnih področij za takšne ukrepe. Poleg tega bi moral strateški kompas, ki naj bi ga Svet sprejel marca 2022, zagotoviti nadaljnje smernice in določiti konkretne cilje za pobudo za vojaško mobilnost.

II.VOJAŠKE ZAHTEVE ZA VOJAŠKO MOBILNOST V EU IN ZUNAJ NJE

6.Po odobritvi Sveta so bile vojaške zahteve za vojaško mobilnost v EU in zunaj nje (v nadaljnjem besedilu: vojaške zahteve) uporabljene kot referenčna točka za izvajanje akcijskega načrta. Zlasti so bile namenjene opredelitvi zahtev glede dvojne rabe in podpori dela, ki so ga države članice EU opravile pri pripravi nabora projektov prometne infrastrukture za dvojno rabo (glej točke 9–11 ter točko 15 spodaj). Poleg tega vključitev podatkov o vojaškem prometnem omrežju EU v interaktivni pregledovalnik zemljevidov TENtec državam članicam EU omogoča, da lažje prepoznajo ozka grla in ranljiva območja v vseevropskem prometnem omrežju (glej točke 17–18 spodaj).

7.Poleg tega Vojaški štab Evropske unije Evropske službe za zunanje delovanje kot naslednji korak po predvideni reviziji uredbe o vseevropskem prometnem omrežju predvideva posodobitev vojaških zahtev, kar bi med drugim omogočilo nadaljnjo uskladitev zemljevidov in standardov vseevropskega prometnega omrežja ter vojaškega prometnega omrežja EU (glej točko 16 spodaj).

III.PROMETNA INFRASTRUKTURA

8.Glede na to, da države članice EU uporabljajo isto prometno infrastrukturo za civilne in vojaške premike in prevoz, povečanje sinergij med obstoječimi politikami Unije, zlasti vseevropskim prometnim omrežjem in vojaškimi potrebami, ostaja bistveni steber akcijskega načrta.

A.Financiranje prometne infrastrukture za dvojno rabo

9.Večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027 se uporablja od 1. januarja 2021. Prvič vsebuje odhodke za varnost in obrambo, vključno z 1,5 milijarde EUR dodeljenih sredstev za vojaško mobilnost v okviru Instrumenta za povezovanje Evrope za obdobje 2021–2027 (v višini 1,69 milijarde EUR v tekočih cenah).

10.Uredba o Instrumentu za povezovanje Evrope za obdobje 2021–2027 je nato začela veljati 14. julija 2021. Izvedbena uredba o zahtevah za dvojno rabo opredeljuje zahteve glede prometne infrastrukture za civilno in vojaško mobilnost. Izvedbena uredba določa standarde upravičenosti za projekte prometne infrastrukture, ki se potegujejo za sofinanciranje iz proračuna za vojaško mobilnost v okviru Instrumenta za povezovanje Evrope. Poleg tega se lahko standardi, opredeljeni v Izvedbeni uredbi, uporabijo kot referenca za prihodnje načrtovanje infrastrukture s strani držav članic EU.

11.Da bi bili projekti prometne infrastrukture upravičeni do sofinanciranja EU, morajo izpolnjevati zahteve za infrastrukturo za dvojno rabo, določene v Izvedbeni uredbi. Projekti, ki presegajo zahteve glede dvojne rabe, bodo upravičeni do sofinanciranja, vendar bo sofinanciranje mogoče le za upravičene stroške, ki ustrezajo standardom, določenim v zahtevah glede dvojne rabe. Projekti, ki se nanašajo na vse načine prevoza, so upravičeni do prijave.

12.Instrument za povezovanje Evrope se izvaja na podlagi delovnih programov, ki določajo zlasti predvidene časovne razporede in proračune za razpise za zbiranje predlogov, njihove cilje ter pogoje za sodelovanje in merila za oddajo javnih naročil. Prvi večletni delovni program Instrumenta za povezovanje Evrope je bil sprejet 5. avgusta 2021 . Določa, da bodo v obdobju 2021–2023 objavljeni letni razpisi za zbiranje predlogov projektov za prometno infrastrukturo za dvojno rabo v okviru proračuna za vojaško mobilnost Instrumenta za povezovanje Evrope. Znesek, namenjen sofinanciranju projektov za dvojno rabo, bo za vsako od teh treh let znašal 330 milijonov EUR v tekočih cenah.

13.Prvi razpis za zbiranje predlogov projektov za dvojno rabo je 16. septembra 2021 objavila Evropska izvajalska agencija za podnebje, infrastrukturo in okolje (CINEA) . Razpis je namenjen vsem načinom prevoza, države članice EU, ki želijo prejeti sofinanciranje, pa morajo svoje predloge predložiti najpozneje do 19. januarja 2022. Po roku za prijavo bodo neodvisni strokovnjaki in notranji odbor GD MOVE ocenili upravičene predloge. V okviru tega postopka bo Vojaški štab Evropske unije Evropske službe za zunanje delovanje ocenil, v kolikšni meri upravičeni predlogi prispevajo k izboljšanju vojaške mobilnosti v EU in zunaj nje.

Mehanizem za okrevanje in odpornost

14.EU je skupaj z dolgoročnim proračunom EU za obdobje 2021–2027 sprejela instrument za okrevanje NextGenerationEU, ki zagotavlja finančna sredstva za mehanizem za okrevanje in odpornost. V okviru tega mehanizma bo za podporo reformam in naložbam na nacionalni ravni zagotovljenih 672,5 milijarde EUR v obliki posojil in nepovratnih sredstev. Države članice lahko uporabijo dodelitve iz mehanizma za okrevanje in odpornost tudi za naložbe v prometno infrastrukturo, tudi v infrastrukturo za dvojno rabo.