ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
8.3

Raziskave in inovacije so ključnega pomena za vzdrževanje svetovne konkurenčnosti Evrope in njenega vodilnega položaja na področju naprednih energetskih tehnologij in energetsko učinkovitih rešitev. Posebna strategija za pospeševanje inovativnosti na področju čiste energije (TEN/619) bi morala omogočiti boljše določanje prednostnih nalog in konkretnih ukrepov za zagotovitev, da bodo inovacije za postopno opuščanje ogljičnih tehnologij uporabljene v večjem obsegu in bodo hitreje prišle na trg. EESO je kritičen glede zgolj omejene omembe temeljnih raziskav in možnega prispevka raziskav. Načrt SET je sicer na kratko omenjen, vendar žal le z industrijskega vidika.
5.9

Komisija bi morala še naprej spodbujati države k razširjanju brezplačnega dostopa do interneta z omogočanjem brezžične povezave v vseh javnih prostorih. To bi bilo še posebej pomembno v manjših mestih in na območjih, ki niso zelo tržno usmerjena in na katerih je malo verjetno, da bodo veliki komercialni ponudniki storitev veliko vlagali v digitalno infrastrukturo. S tem bi omogočili bolj usklajen razvoj v EU, ki bi vsem nudil več priložnosti in boljšo kakovost življenja.
4.1

EESO podpira akcijski načrt, ki je priložen strategiji, vendar želi ob tem podati naslednje pripombe: — Izraža obžalovanje, da kljub omembi spodbud za vzpostavljanje omrežja TEN-T, pregleda evropskega železniškega omrežja za konkurenčen tovorni promet in pravil o dostopu do trga avtobusnih prevozov v akcijskem načrtu niso omenjeni predlogi, predvideni v zvezi z izboljšanjem pravil za dostop do trga cestnega tovornega prometa. S tem se pri urejanju trga prevoza izpušča področje, na katerem bi bilo mogoče občutno izboljšati delovanja trga v smeri energetsko bolj učinkovitega in z viri gospodarnega prometnega sistema. EESO želi opozoriti na svoje mnenje o notranjem trgu mednarodnega cestnega tovornega prometa, socialnem dampingu in kabotaži (TEN/575) ter ponovno izpostavlja pomen jasne in izvršljive zakonodaje kakor tudi potrebo po boju proti vsem oblikam socialnega dampinga, goljufijam in zlorabam pri napotitvi delavcev ter dostopu do socialnih prejemkov. — EESO z zadovoljstvom ugotavlja, da so napovedani pregledi direktive o evrovinjeti (1999/62/ES), direktive o evropskem elektronskem cestninjenju (EETS) (2004/52/ES) in odločbe Komisije iz leta 2009 o tehničnih elementih EETS. — Ponovno poudarja, da bi morala biti prožnost in izogibanje čezmernim stroškovnim vplivom v oddaljenih in redko poseljenih regijah, vključno z otoki in gorskimi regijami, pomemben del vseh nadaljnjih predlogov (21). — Direktiva EETS je bila sprejeta leta 2004, vendar se kljub večkratnim poskusom še vedno ne izvaja. EESO meni, da bi bilo treba koncept zdaj pregledati, tako da bo privlačnejši tako za izvajalce kot uporabnike.
6.2

Z vsako obliko zaželenega priseljevanja tudi dajemo vedeti, da zavračamo rasizem in ksenofobijo. To odseva vrednote EU in usmerja ravnanje politike in družbe.
3.15

EESO podpira postopek ocenjevanja, ki je po njegovem mnenju nujen za ugotavljanje, ali so cilji doseženi in ali so bila upoštevana pravila o finančni preglednosti in odgovornosti iz člena 8 predloga uredbe (7).
5.5

Sklicevanje iz člena 5(1)(b) na „dovolj postavk iz Prilog I in II“, ki jih mora vključevati inšpekcijski pregled med linijskim prevozom, povzroča zmedo. EESO predlaga, naj inšpektor po svoji strokovni presoji odloči, katere postavke je treba pregledati in v kakšnem obsegu, da se preveri splošno stanje na tem področju in prepreči podvajanje postavk, ki so morda že bile obvezno pregledane v skladu z drugimi mednarodnimi predpisi. Enaka sprememba se predlaga za člen 14a(2)(b). Poleg tega bi bilo lahko v členu 5(1)(b) in Prilogi III zaradi jasnosti navedeno, da gre za pregled med linijskim prevozom. Zlasti pri pregledih med linijskim prevozom na zelo kratki razdalji bi bilo treba upoštevati praktične vidike in omejen čas, ki je na voljo med plovbo.
3.3.6

Slabosti in pomanjkljivosti sedanjega sistema, kot so izjeme za uvoz majhnih pošiljk od dobaviteljev zunaj EU, ustvarjajo neenake pogoje, izkrivljajo trg in oblastem povzročajo znatne izgube prihodkov (ocenjene na 3 milijarde EUR letno). Če takšna shema velja za povsem neprimerno v sodobnem evropskem sistemu DDV, potem EESO, upoštevajoč stroške, poziva k natančnejšemu pristopu, pri katerem so posli, ki v osnovi nimajo učinka izkrivljanja trga, lahko oproščeni davka, tako kot so, na primer, majhne in občasne pošiljke majhnih vrednosti za povsem zasebne namene.
SL Uradni list Evropske unije C 487/111

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013 glede nekaterih določb o finančnem upravljanju za nekatere države članice, ki imajo ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo

(COM(2016) 418 final – 2016/0193 (COD))

(2016/C 487/18)

Zaprosilo Evropski parlament, 4. 7. 2016 Svet Evropske unije, 8. 7. 2016 Pravna podlaga člena 117 in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojna strokovna skupina strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo Datum sprejetja na plenarnem zasedanju 21. 9. 2016 Plenarno zasedanje št. 519 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 169/1/4

Odbor se strinja z vsebino predloga, poleg tega je to vprašanje že obravnaval v mnenju o spremembi uredbe o strukturnih skladih – posebni ukrepi za Grčijo, sprejetem 8. oktobra 2015 (1), mnenju o finančnem upravljanju in pravilih o prenehanju obveznosti za države članice v resnih težavah, sprejetem 19. septembra 2013 (2), mnenju o strukturnih skladih – splošne določbe, sprejetem 25. aprila 2012 (3), in mnenju o spremembi določb o finančnem upravljanju – strukturni skladi – za države članice v težavah, sprejetem 27. oktobra 2011 (4), zato je na 519. plenarnem zasedanju 21. in 22. septembra 2016 (seja z dne 21. septembra) s 169 glasovi za, 1 glasom proti in 4 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje in zavzel enako stališče kot v navedenih mnenjih.

V Bruslju, 21. septembra 2016 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Georges DASSIS

(1) Mnenje EESO o spremembi uredbe o strukturnih skladih – posebni ukrepi za Grčijo (UL C 32, 28.1.2016, str. 20).

(2) Mnenje EESO o finančnem upravljanju in pravilih o prenehanju obveznosti za države članice v resnih težavah (UL C 341, 21.11.2013, str. 27).

(3) Mnenje EESO o strukturnih skladih – splošne določbe (UL C 191, 29.6.2012, str. 30).

(4) Mnenje EESO o spremembi določb o finančnem upravljanju – strukturni skladi – za države članice v težavah (UL C 24, 28.1.2012, str. 81).
SL Uradni list Evropske unije C 303/147

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 258/2014 o vzpostavitvi programa Unije za podpiranje posebnih dejavnosti na področju računovodskega poročanja in revizije za obdobje 2014–2020

(COM(2016) 202 final – 2016/0110 (COD))

(2016/C 303/21)

Evropski parlament in Svet sta 28. oziroma 29. aprila 2016 sklenila, da v skladu s členom 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosita za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 258/2014 o vzpostavitvi programa Unije za podpiranje posebnih dejavnosti na področju računovodskega poročanja in revizije za obdobje 2014–2020

(COM(2016) 202 final – 2016/0110 (COD)).

Odbor je to vprašanje že obravnaval v mnenju CESE 1031/2013 – 2012/0364 (COD), sprejetem 20. marca 2013 (1), zato se je na 517. plenarnem zasedanju 25. in 26. maja 2016 (seja z dne 25. maja) s 154 glasovi za, 1 glasom proti in 7 vzdržanimi glasovi sklenil sklicevati na stališče, ki ga je zagovarjal v navedenem mnenju.

V Bruslju, 25. maja 2016 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Georges DASSIS

(1) UL C 161, 6.6.2013, str. 64.
2.3

Prednost teh frekvenc je v tem, da se signal prenaša na daljše razdalje in ima večjo moč prehajanja, kar je zlasti primerno za zagotavljanje pokritosti podeželskih območij in prenos po stavbah. Sprostitev nizkih frekvenc, ki so za zelo hitre dvosmerne mobilne komunikacije izjemno dragocene, je ugodna tudi z vidika stroškov izgradnje omrežja (postaviti je treba manj oddajnikov ali baznih postaj) in javnih financ, saj se pravice do uporabe teh frekvenc prodajajo operaterjem po natančnih pravilih, ki jih določijo regulatorni organi za telekomunikacije. Te frekvence se zato včasih imenujejo „zlate frekvence“. Operaterji mobilnih komunikacij in avdiovizualni operaterji medsebojno tekmujejo, da jim javni organi dodelijo te frekvence.
1.5

Nasploh EESO ponovno poudarja, da je potreben preprost, usklajen sistem posrednega obdavčevanja, z zmanjšanim upravnim bremenom in jasnimi koristmi za podjetja in državljane, ki bi jamčil pravično obdavčitev in zanesljive davčne dohodke za javne finance, zmanjšal tveganje davčnih goljufij in prispeval k vzpostavitvi in razvoju notranjega trga.
3.2

Po mnenju EESO je zelo dobro in smiselno, da se je Komisija ravno zdaj izrekla o področju uporabe veljavnih predpisov, saj so mnoge države – četudi v različnem obsegu – sprejele več prosilcev za azil kot kdajkoli prej in so (nacionalni in regionalni) javni naročniki pod zelo velikimi pritiski.
3.7.3

Letalska strategija EU mora temeljiti na teh standardih in si v uravnoteženih in usklajenih pogajanjih prizadevati za njihovo sprejetje s strani tretjih držav. EU je že vzpostavila delujoč sporazum z ZDA na področju letalstva z določbami, ki obema stranema omogočajo nadaljnji razvoj soglasja, kar zadeva krepitev, skupno izvajanje in celo razširitev teh standardov v tretje države. Obsežna in celostna letalska politika bi si zato morala prizadevati za uporabo obstoječih instrumentov, na primer skupnega odbora EU-ZDA, kot sredstva za doseganje skupne vizije z drugimi podobno mislečimi državami po svetu, da je trajnostno letalstvo odvisno od spoštovanja osnovnih vrednot. EU in ZDA bi lahko prevzele vodilno vlogo pri oblikovanju svetovnih standardov (vključno s SESAR in NextGen).
3.1.4

EESO meni tudi, da bodo obstoječi in razpoložljivi naložbeni programi ključni za doseganje ciljev, povezanih z rastjo, in podpira potrebo po spodbujanju držav članic – vključno s širšo javnostjo, podjetji in uradnimi organi –, naj odigrajo dejavno vlogo v programih, katerih ciljna skupina so in ki so namenjeni vključevanju in spodbujanju odličnosti, kot so na primer Obzorje 2020 (10) (za inovacije in raziskave), instrument za povezovanje Evrope (11) (za infrastrukturo in naložbe) in COSME (12) (za financiranje MSP). Vendar EESO poziva tudi k bolj vključujočim in uporabniku prijaznim strukturam za spremljanje programov, s katerimi bi spodbujali odličnost in pravičnejši dostop za vse institucije in države članice, ne da bi zanemarili strogost in odličnost, ki se zahtevata pri programih.
7.1

Za odpravo premajhne zastopanosti žensk ter za učinkovitejšo in obsežnejšo uporabo potenciala nadarjenih žensk na trgu dela v sektorju prometa EESO priporoča naslednja orodja, ki bi jih bilo mogoče uporabili za krepitev sposobnosti žensk na vseh ravneh. To je mogoče doseči z razvojem projektov EU znotraj GD za promet ali s sodelovanjem v okviru drugih uveljavljenih partnerskih projektov EU: — razvoj usklajenega pristopa med institucijami, panožnimi združenji, sindikati in zainteresiranimi stranmi, dejavnimi v sektorju, da se oblikuje kampanja za zaposlovanje žensk v prometnem sektorju ter poudarita dodana vrednost za gospodarstvo EU in socialna struktura boljše vključenosti žensk v sektor. To je nedavno dosegel organ Združenega kraljestva za promet v Londonu (Transport for London), ki je predstavil 100 žensk, zaposlenih v prometnem sektorju. Proslavitev njihovega uspeha je pokazala na pomembno vlogo žensk v prometu ter spodbudila, motivirala in navdušila sedanje in prihodnje generacije delavk v prometnem sektorju, — enakost v prometu: To vprašanje ni sektorsko, vendar študije kažejo, da je neenakost v prometnem sektorju ključni razlog, zakaj se ženske pogosteje ne odločajo za zaposlitev v sektorju. Naslednja vprašanja bi bilo treba obravnavati prednostno: — enako plačilo za enako delo, — pregleden postopek zaposlovanja, — prožne ureditve dela, možnosti za delitev delovnega mesta in delo s krajšim delovnim časom, — privabljanje nadarjenih – ob upoštevanju starejših in mladih delavk, z visoko ravnjo kvalifikacij in brez, — sprejemanje odločitev – vključitev večjega števila žensk v upravne odbore družb, upravljavske strukture, sindikate nad ravnjo članstva in v oblikovanje politik.
7.1

EESO se strinja s stališčem Komisije: digitalne tehnologije prinašajo nove načine proizvodnje blaga in storitev ter spreminjajo način življenja, dela in učenja (16). Prispevek EESO glede izvajanja vodilne pobude Evropska digitalna agenda (17) in osrednji fokus ambicioznega enotnega digitalnega trga so naslednji predlogi: Ekonomsko področje (a) aktivno oblikovanje digitalne prihodnosti EU; (b) posplošitev digitalizacije in zmanjšanje digitalnega neuspeha na ravni EU in držav članic; (c) digitalizacija gospodarstva ter razvoj raziskav in inovacij; Družbeno področje (d) obsežna razširitev izobraževanja na digitalnem področju, da bodo Evropejci ustvarjalci in producenti digitalnih vsebin; (e) pokrivanje potreb po kvalificiranih delavcih na področju IKT; (f) ustvarjanje pogojev za živahno digitalno gospodarstvo in družbo s krepitvijo regulativnega okolja za telekomunikacije; (g) pregled splošnega regulativnega in zakonodajnega okvira, da se zagotovijo stabilni pogoji za podjetja in zagonska podjetja; (h) priznanje dejavnosti digitalnega sektorja kot storitev splošnega gospodarskega pomena; Digitalno okolje (i) spodbujanje e-vključevanja in splošnega enakopravnega dostopa do širokopasovnega interneta; (j) poenostavitev pravil za potrošnike pri spletnih in digitalnih nakupih, da se z večjo varnostjo okrepi njihovo zaupanje; (k) izboljšanje čezmejne e-trgovine; Področje varnosti (l) uporaba digitalnih tehnologij za zaščito človekovega in naravnega okolja; (m) pospešitev postopkov sprejemanja zakonodaje na podlagi etičnih načel in večje zaščite potrošnikov; (n) posodobitev pravil glede avtorskih pravic; (o) okrepitev kibernetske varnosti za ohranitev pravic in svoboščin državljanov (Listina EU o temeljnih pravicah (18)) ter (p) zaščita otrok in ranljivih uporabnikov pred kibernetskim kriminalom.
4.4

EESO opozarja na potrebo po ustreznem financiranju raziskovalnih dejavnosti in izvajanju dejavnosti na področjih, na katerih bo v prihodnjih letih verjetno prišlo do najhitrejšega razvoja in ki so pomembna za ohranitev svetovne konkurenčnosti gospodarstva EU. To so zlasti: obdelava masovnih podatkov, internet stvari in omrežja naslednje generacije (NGN) za elektronske komunikacije, vključno s tistimi, ki uporabljajo tehnologijo 5G in poznejše tehnologije, pa tudi vprašanja, povezana s kibernetsko varnostjo.
SL Uradni list Evropske unije C 230/123

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za uvoz (kodificirano besedilo)

(COM(2014) 321 final – 2014/0166 (COD))

(2015/C 230/24)

Evropski parlament je 15. septembra 2014 sklenil, da v skladu s členom 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za uvoz (kodificirano besedilo)

COM(2014) 321 final – 2014/0166 (COD).

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 503. plenarnem zasedanju 10. in 11. decembra 2014 (seja z dne 10. decembra) s 150 glasovi za, 1 glasom proti in 5 vzdržanimi glasovi o tem predlogu sprejel pozitivno mnenje.
SL Uradni list Evropske unije C 230/119

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o odprtju in zagotavljanju upravljanja določenih tarifnih kvot Unije za visoko kakovostno goveje in prašičje meso, meso perutnine, pšenico in soržico, otrobe, pelete in druge ostanke (kodificirano besedilo)

(COM(2014) 594 final – 2014/0276 COD)

(2015/C 230/20)

Evropski parlament je 20. oktobra 2014 sklenil, da v skladu s členom 207(2) PDEU Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o odprtju in zagotavljanju upravljanja določenih tarifnih kvot Unije za visoko kakovostno goveje in prašičje meso, meso perutnine, pšenico in soržico, otrobe, pelete in druge ostanke (kodificirano besedilo)

COM(2014) 594 final – 2014/0276 COD.

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 503. plenarnem zasedanju 10. in 11. decembra 2014 (seja z dne 10. decembra) s 150 glasovi za, 2 glasovoma proti in 6 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.
SL Uradni list Evropske unije C 12/117

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o zmanjšanju deleža žvepla v nekaterih vrstah tekočega goriva (kodificirano besedilo)

COM(2014) 466 final – 2014/0216 COD

(2015/C 012/20)

Svet je 8. septembra 2014 sklenil, da v skladu s členom 192(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o zmanjšanju deleža žvepla v nekaterih vrstah tekočega goriva (kodificirano besedilo)

COM(2014) 466 final – 2014/0216 COD.

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 502. plenarnem zasedanju 15. in 16. oktobra 2014 (seja z dne 15. oktobra) s 150 glasovi za, 1 glasom proti in 2 vzdržanima glasovoma sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.
SL Uradni list Evropske unije C 230/129

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (kodificirana različica)

(COM(2014) 660 final – 2014/0305 (COD))

(2015/C 230/30)

Evropski parlament je 12. novembra 2014 sklenil, da v skladu s členom 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (kodificirana različica)

COM(2014) 660 final – 2014/0305 (COD).

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 503. plenarnem zasedanju 10. in 11. decembra 2014 (seja z dne 10. decembra) s 154 glasovi za, 3 glasovi proti in 5 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.
1.6

EESO priporoča Komisiji, Parlamentu in Svetu, naj: — evropski zakonodajni okvir vsem akterjem sektorja zagotovi dostop do enotnega trga dostave pošiljk in zagotovi, da se nameni posebna pozornost vprašanju univerzalnosti cenovno dostopnih storitev, zlasti na najbolj oddaljenih in gorskih območjih, otokih ter območjih v ranljivem položaju; — se pomanjkanje podrobnega in primerljivega statističnega okvira o verigi od spletnega naročila do čezmejne dostave pošiljk izdelkov reši s poenostavljenimi postopki po načelu „eno merilo za vse“; — oblikujejo skupne in odprte strukture na podlagi skupnih opredelitev z vključitvijo vseh zainteresiranih strani, zlasti MSP, za interoperativno upravljanje interaktivnih in uporabnikom prijaznih spletnih platform, in sicer pod nadzorom Komisije; — zagotovijo jasne in ustrezne smernice o finančnih instrumentih Unije za naslednja področja: raziskave in tehnološke inovacije; okolje in podnebje, energija in promet; novi poklici in usposabljanje; kohezija, teritorialna politika in mala podjetja; — zagotovijo ustrezno podporo MSP pri izvajanju časovnega načrta tako, da predvidijo konkretne ukrepe in ustrezna sredstva za spodbujanje njihovega sodelovanja pri spletnem trgovanju pod enakimi pogoji; — v duhu Akta za mala podjetja sprejmejo zakonodajo, ki bo odgovorila na vprašanja, s katerimi se soočajo MSP v celotnem prometnem sektorju in sektorju logistike, in v njeno pripravo vključijo njihove predstavniške organizacije; — se čim prej pod vodstvom CEN pripravi standard kazalnikov kakovosti za evropski okvir za varnost in kakovost dostav pošiljk, da se zagotovijo kakovost, zanesljivost, trajnost, socialna jamstva in varnost; — se zagotovi trdna in skladna socialna razsežnost, ki bo lahko zagotovila razširjen evropski sektorski socialni dialog; dostop do ustreznih možnosti usposabljanja in strokovnega izpopolnjevanja; enake in dostojne delovne in plačne pogoje; odpravo negotovih delovnih mest in neprijavljenega dela, zlasti pri zunanjem izvajanju na zadnjem delu poti.
4.4.1

Odvisno od velikosti podjetja morajo za pravno obliko, ki ima v vsej Uniji enako oznako in enake glavne značilnosti, tudi v vsej Uniji veljati enotni minimalni standardi v zvezi z ustanovitvijo nadzornega organa in soodločanjem delojemalcev. Zato bi bilo treba uvesti enotna pravila glede obvezne ustanovitve nadzornega organa (to so lahko nadzorni svet oz. člani upravnega odbora, ki niso izvršni direktorji) in soodločanja v SUP (če gre za preoblikovanje, po vzoru uredbe o evropski družbi). V nasprotnem primeru bo predlog direktive spodbudil in povečal prakso, ko se izbira najugodnejša ureditev (t. i. forum-shopping), s tem pa zaostril konkurenco, ki bo vodila v slabitev in uničenje nacionalnih standardov na področju prava družb ter v izogibanje soodločanju delojemalcev. Soodločanje delojemalcev v nadzornem odboru je temelj evropskega socialnega modela in element evropskega upravljanja podjetij ter ga je treba ščititi pred strukturami, ki omogočajo, da se ga zaobide. Zaradi jasnosti bi bilo treba imenu SUP dodati tudi referenco o omejitvi odgovornosti in državi, v kateri je družba registrirana.
4.6

EESO se zaveda, da je tehnologija pridobivanja nekonvencionalnih ogljikovodikov v zadnjih letih napredovala. Glavni okoljski in varnostni pomisleki so bili uspešno in verodostojno odpravljeni, zmanjšala so se tudi tveganja na ključnih okoljskih področjih. Kljub temu je treba pozorno spremljati zlasti nevarnost onesnaženja vode in se še posebej posvetiti območjem, kjer vode primanjkuje. EESO svetuje, da se dokumenti Komisije čim prej pregledajo in se vanje vključijo spodaj navedeni predlogi.
Evropski parlament je v resoluciji, za katero je poročilo pripravila Arlene McCarthy (4), potrdil nekatera temeljna načela in med drugim izrazil mnenje, „da mora biti temeljno načelo reforme bančništva zagotavljanje varnega, stabilnega in učinkovitega bančnega sistema, ki bo zadovoljeval potrebe realnega gospodarstva, komitentov in potrošnikov; (…) da mora strukturna reforma spodbujati gospodarsko rast tako, da podpira zagotavljanje posojil gospodarstvu, zlasti malim in srednjim ter novim podjetjem, zagotavlja večjo odpornost proti morebitnim finančnim krizam, ponovno vzpostavi zaupanje v banke ter odpravi tveganja za javne finance; (…) da mora učinkovit bančni sistem spremeniti kulturo bančništva, da se zmanjša zapletenost, okrepi konkurenca, omejijo medsebojne povezave med tveganimi in komercialnimi dejavnostmi, izboljša upravljanje družb, vzpostavi odgovoren sistem nagrajevanja, omogočita učinkovito reševanje in sanacija bank, okrepi bančni kapital in zagotovijo posojila realnemu gospodarstvu“.

Nadzor mednarodnih trgov je zdaj večji in prodornejši, predvsem pa so pooblastila zanj širša, kot so bila pred tem; manevrski prostor je zdaj manjši, jamstva za trg in končne uporabnike pa večja.
2.4.2.2

Komisija je pripravila ta predlog direktive, da bi zaščitila pravico otrok do poštenega sojenja. Predlog obravnava: (1) pravico otroka in nosilca starševske odgovornosti do obveščenosti v zvezi z dodatnimi pravicami, ki jih imajo otroci na podlagi te direktive in njenega prenosa v nacionalno zakonodajo, (2) večjo pomoč odvetnika, (3) pravico do individualne ocene, (4) pravico do zdravniškega pregleda otroka, ki mu je odvzeta prostost, (5) zahtevo po snemanju zaslišanja otroka z avdiovizualnimi sredstvi, (6) dejstvo, da se odvzem otrokove prostosti uporabi kot skrajno sredstvo, (7) pravico do posebne obravnave v primeru odvzema prostosti, (8) pravico do pravočasne in skrbne obravnave zadev, (9) sojenje v odsotnosti javnosti, (10) pravico otroka in nosilca starševske odgovornosti do navzočnosti na sojenju in (11) pravico do brezplačne pravne pomoči.