EVROPSKA KOMISIJA Bruselj,15.11.2017 COM(2017) 669 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU SVETU IN SVETU



Poročilo o napredku pri izvajanju evropske agende o migracijah {SWD(2017) 372 final}



1. UVOD Od sprejetja evropske agende o migracijah maja 2015 ukrepanje EU za spopadanje s številnimi izzivi begunske in migracijske krize poteka v okviru celovitega pristopa. Komisija je septembra 2017 z vmesnim pregledom agende na splošno ocenila napredek pri odzivanju na krizo in pri uvajanju ukrepov, predvidenih v agendi. Evropski svet se je na sestanku oktobra 2017 seznanil z rezultati, doseženimi na vseh področjih, in pozval k utrditvi teh dejavnosti. Evropska komisija nadaljuje delo v zvezi z vsemi različnimi področji evropske agende o migracijah.Za spremljanje napredka in pridobitev na dokazih temelječe ocene izvajanja zavez institucij EU in držav članic, vključno s sklepi Evropskega sveta, Komisija predstavlja redna poročila o napredku pri izvajanju izjave EU in Turčije, o premestitvi in preselitvi, o operacionalizaciji evropske mejne in obalne straže ter o napredku pri partnerskem okviru s tretjimi državami. Prav vsako delovno področje prispeva k celotni učinkovitosti odzivanja EU. Kot je bilo napovedano v vmesnem pregledu, to konsolidirano poročilo izraža in krepi celovit pristop z združevanjem različnih področij. Skupaj z informacijami iz prilog predstavlja najpomembnejša dogajanja od zadnjih poročil z dne 6. septembra in opredeljuje ključne ukrepe, ki zahtevajo nadaljnje ukrepanje zadevnih akterjev, zlasti v okviru priprav na naslednji sestanek Evropskega sveta v decembru. 2. RAZMERE OB GLAVNIH MIGRACIJSKIH POTEH Vzhodnosredozemska pot Na vzhodnosredozemski poti so migracijska gibanja ostala omejena v primerjavi z obdobjem pred uveljavitvijo izjave EU in Turčije marca 2016. Vendar se je od začetka poletja 2017 povečalo število prihodov na grške otoke, kar je skladno s sezonskimi trendi. Migracijski pritisk se je še povečal od sredine avgusta, tako da je bilo septembra in oktobra v povprečju 198 nezakonitih prehodov dnevno, medtem ko jih je bilo v enakem obdobju leta 2016 99. Največ migrantov, ki so prišli na grške otoke od začetka leta 2017, je državljanov Sirije (39 %), Iraka (17 %), Afganistana (10 %) in Pakistana (6 %). Obstaja tudi nekaj znamenj, da so si migranti iz Turčije prizadevali oditi po drugih poteh kot po Egejskem morju. Medtem ko število zaznanih nezakonitih prehodov kopenskih meja iz Turčije v Bolgarijo ostaja majhno, se je v zadnjem času povečalo število nezakonitih prehodov iz Turčije v Grčijo prek kopenske meje (29 odkritih primerov kot dnevno povprečje med 4. septembrom in 9. novembrom v primerjavi z 20 v prejšnjih šestih mesecih). Med tistimi, ki so leta 2017 prišli na celinski del Grčije, je največ državljanov Turčije (37 %), Sirije (27 %), Pakistana (15 %) in Iraka (12 %). Nasprotno se zdi, da so se čez poletje prihodi iz Turčije v Romunijo prek Črnega morja ustavili.Migranti v omejenem številu, vendar redno, prihajajo tudi iz Turčije v Italijo (3 676 do zdaj v letu 2017). Leta 2017 so bili zaznani tudi številni prihodi iz Turčije na Ciper (917 do zdaj v letu 2017). Zahodnobalkanska pot Čeprav se je število odkritih migrantov brez urejenega statusa na vstopnih točkah na zahodnobalkansko pot stabiliziralo na nizki ravni, nekatere države članice na koncu poti poročajo, da znatno število migrantov in prosilcev za azil še naprej prihaja na njihovo ozemlje. Dejstvo, da jih znaten delež prej ni bilo registriranih v sistemu Eurodac, potrjuje ugotovitev, da je številnim migrantom brez urejenega statusa uspelo napredovati, ne da bi bili odkriti. Sodelovanje med temi državami članicami, Europolom in Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo je bistveno za reševanje tega vprašanja. Potrebna je stalna pozornost, pri čemer je treba v celoti izkoristiti tudi videokonference na vsaka dva tedna, ki jim predseduje Komisija. Osrednjesredozemska pot Po osrednjesredozemski poti gre še vedno največje število ljudi, ki mejo prečkajo po morju. V zadnjih mesecih so se splošne migracijske razmere stabilizirale in od srede julija je na pot odšlo manjše število ljudi iz Libije. Medtem ko je bilo število prihodov v Italijo na začetku poletja znatno višje, se na splošno nadaljuje trend zmanjševanja, kot je bilo poročano septembra, in število prihodov se je zdaj zmanjšalo za 30 % v primerjavi z letom 2016 – vendar je ostalo visoko, do zdaj skupaj več kot 114 000 v tem letu. Med vsemi migranti, ki so prispeli, so bili po številu na prvih treh mestih državljani Nigerije (15 %), Gvineje (8 %) in Slonokoščene obale (8 %). Poleg tega je bilo ugotovljeno znatno povečanje odhodov iz Tunizije proti Italiji, katerih število je bilo leta 2017 sedemkrat večje kot leta 2016, čeprav so številke veliko manjše kot pri odhodih iz Libije.Tokovi migrantov, ki izvirajo iz zahodnoafriških držav, iz Nigra proti Libiji in Evropi še naprej upadajo, vendar se nekaj preusmerjanja proti Alžiriji nadaljuje. Število izgubljenih življenj in pogrešanih oseb na morju je ocenjeno na 2 750 do zdaj v letu 2017, leta 2016 pa jih je bilo 4 581. Več kot 285 100 migrantov je bilo rešenih v okviru operacij EU v podporo italijanski obalni straži. Poleg tega libijska obalna straža ocenjuje, da je letos (do 6. oktobra) rešila več kot 18 400 oseb v libijskih ozemeljskih vodah, pri čemer ji je bila v pomoč vrnitev plovil po usposabljanju članov posadke.Skrbniški sklad EU za Afriko podpira tudi dejavnosti Mednarodne organizacije za migracije ter nigrskih organov za izvajanje misij iskanja in reševanja v puščavi: leta 2017 je bilo na varno pripeljanih prek 1 100 migrantov, ki so jih tihotapci zapustili. Zahodnosredozemska pot Med letom 2017 je bil na zahodnosredozemski/atlantski poti ugotovljen trend naraščanja nezakonitih tokov, pri čemer je skupno število prihodov v Španijo znašalo 22 031, kar je skoraj 94 % več kot v enakem obdobju leta 2016. Leta 2017 so bile do konca avgusta tri glavne države izvora migrantov Maroko (21 %), Slonokoščena obala (18 %) in Gvineja (14 %). Trendi glede prošenj za azil

Do konca septembra 2017 je bilo v EU in pridruženih državah vloženih 535 609 prošenj za azil, v enakem obdobju lani pa 1 010 839. V prvi polovici leta 2017 je bilo izdanih 275 710 pozitivnih odločb na prvi stopnji, v enakem obdobju lani pa 293 315 odločb. 3. OPERATIVNA PODPORA EU OB POTEH Temeljni kamen podpore EU ostaja pristop žariščnih točk, vzpostavljen od leta 2015. Komisija je ocenila dosedanje delovanje žariščnih točk v Grčiji in Italiji ter v tesnem sodelovanju z agencijami zbrala dobre prakse pri izvajanju pristopa žariščnih točk. Napotitev gostujočih uradnikov Europola je bila koristna pri ugotavljanju profilov tveganja in boju proti tihotapskim omrežjem in še naprej bodo izvajali sekundarne varnostne kontrole na grških in italijanskih žariščnih točkah. Še ena pomembna prednostna naloga EU je osredotočanje na potrebe otrok v procesu migracije.Dobre prakse pri izvajanju pristopa žariščnih točk opredeljujejo posebne ukrepe, ki jih je treba sprejeti za pomoč otrokom in drugim ranljivim skupinam. Enajsti evropski forum za otrokove pravice 7. in 8. novembra je bil priložnost za proučevanje potrebe po alternativah pridržanju za otroke pri migracijah. Vzhodnosredozemska pot Podpora Evropske agencije za mejno in obalno stražo, Evropskega azilnega podpornega urada in Europola je bila ključna pri operacionalizaciji žariščnih točk v Grčiji ter napotitvi dvanajstih plovil v pomorskih operacijah. Potekajo prizadevanja, da bi dobili natančnejšo predstavo o številu in potrebah migrantov, vključno z žariščnimi točkami. Grška vlada naj bi prvi povzetek teh prizadevanj dokončala do konca novembra. Sprejemna mesta, na voljo na žariščnih točkah, še vedno ne zadostujejo kljub ureditvam, predvidenim v okviru nacionalnega programa Sklada za azil, migracije in vključevanje.Naraščajoč pritisk zaradi velikega števila prihodov v zadnjem času lahko povzroči še dodaten pritisk. Izboljšanje razpoložljivosti in kakovosti sprejemnih mest, vključno z boljšo obravnavo posebnih potreb ranljivih skupin, ostaja nujna prednostna naloga. Potrebno je takojšnje ukrepanje grških organov, da bi odpravili še druge pomanjkljivosti sprejemnih mest na otokih in se pripravili na zimske razmere. Komisija je pripravljena zagotoviti ustrezno podporo. EU Grčiji tudi še naprej zagotavlja znatno finančno podporo ob izzivih krize. V okviru instrumenta nujne pomoči je bilo v EU zagotovljenih 440 milijonov EUR v podporo delu 15 humanitarnih partnerjev. S tem instrumentom je bilo mogoče zagotoviti, da je na celini na voljo dovolj sprejemnih mest, pri čemer se razpoložljivost spreminja glede na potrebe in znaša do 40 000 mest, in prispevati k vzpostavitvi zmogljivosti na otokih. Trenutna prednostna naloga v tem okviru je, da grški organi čim več beguncev preselijo iz taborov v najete nastanitvene zmogljivosti. Vzpostavljen je bil tudi program večnamenske denarne pomoči. Glavni cilj najete nastanitvene zmogljivosti in programa denarne pomoči je zagotoviti dostojne razmere za ljudi v stiski. Na dan 7. novembra je bilo vzpostavljenih 19 447 nastanitvenih mest – čeprav se število beguncev v najetih nastanitvenih zmogljivostih v mestih spreminja, je trenutno število 15 458 beguncev. Vsak mesec povprečno 32 500 beguncev prejme denarno pomoč. Z grškimi organi potekajo razgovori glede sprejetja finančnega načrta za leto 2018, v katerem bodo opredeljene osnovne potrebe, dejavnosti in zadevni viri sredstev. Sprejeti so bili nadaljnji ukrepi za zagotovitev trajnejše podpore s prehodom financiranja za nujne primere na uporabo denarja, dodeljenega v okviru nacionalnih programov za Grčijo. Financiranje v okviru teh programov se na primer uporablja za podporo zagotavljanju storitev, kot so preskrba s hrano, nastanitev in čiščenje na žariščnih točkah ter storitev v zavetiščih za mladoletne osebe brez spremstva. Ti programi že financirajo dogovorjene prednostne naloge, vključno s sprejemnimi službami na otokih in zavetji za mladoletne osebe brez spremstva. Tudi podpora EU (do zdaj približno 27 milijonov EUR) programu za pomoč pri prostovoljnem vračanju in ponovni vključitvi, ki ga izvaja Mednarodna organizacija za migracije, je bila bistvena, da se je pritisk nekoliko zmanjšal: leta 2017 se je v okviru te sheme v države izvora vrnilo 4 800 ljudi. V Grčiji ekipe Evropskega azilnega podpornega urada zagotavljajo podporo grškim organom z identifikacijo in registracijo potencialnih prosilcev za mednarodno zaščito ter migrante obveščajo o sistemu mednarodne zaščite v Grčiji in o postopku premestitve. Poleg tega strokovnjaki svetujejo glede ocene nacionalnosti in morebitnih vprašanj izključitve ter prispevajo k odkrivanju morebitnih goljufij v zvezi z dokumenti. Dne 9. novembra je prek Evropskega azilnega podpornega urada napotenih 18 strokovnjakov iz držav članic v podporo procesu premestitve in en strokovnjak v podporo grški službi za sprejem in identifikacijo. Dne 8. novembra 21 strokovnjakov Evropske agencije za mejno in obalno stražo opravlja delo na meji med Grčijo in nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo. Znatna finančna podpora je bila zagotovljena tudi Bolgariji za reševanje migracijskih izzivov. Nujna pomoč v obliki nepovratnih sredstev, dodeljenih Bolgariji jeseni 2016, je bila nedavno podaljšana za eno leto, da bi se omogočilo izvajanje v celoti. Evropska agencija za mejno in obalno stražo Bolgariji še naprej pomaga pri nadzoru kopenskih meja, med drugim tudi z namenom preprečevanja sekundarnega gibanja. Trenutno je napotenih 143 uradnikov in širok nabor opreme. Bolgarija je v okviru nacionalnega programa Sklada za azil, migracije in vključevanje (2014–2020) dodelila 4,5 milijona EUR za kritje ukrepov vračanja, vključno s pomočjo pri prostovoljnem vračanju, nujna pomoč pa je bila v podporo tudi pri pomoči pri prostovoljni vrnitvi 800 ljudi (do 10. novembra 2017).



Izjava EU in Turčije Izvajanje izjave EU in Turčije ima še naprej ključno vlogo pri zagotavljanju, da EU in Turčija učinkovito in skupaj obravnavata izzive na področju migracij v vzhodnem Sredozemlju. Še naprej daje konkretne rezultate pri zmanjševanju nezakonitih in nevarnih prehodov ter pri reševanju življenj v Egejskem morju. Poleg tega izjava prek instrumenta za begunce v Turčiji daje praktično podporo sirskim beguncem in gostiteljskim skupnostim v Turčiji ter pri zagotavljanju preselitve Sircev iz Turčije v Evropo. Za popolno in trajno izvajanje izjave so potrebna stalna prizadevanja ter trajna politična odločenost vseh strani. Komisija in agencije EU nadaljujejo s ciljno usmerjenim delom za izvajanje izjave (glej Prilogo 2), vključno z znatno podporo grški azilni službi. Vendar pomanjkljivosti, ugotovljene v predhodnih poročilih, ostajajo. Zlasti hitrost vračanja v Turčijo v skladu z izjavo ostaja zelo počasna – od marca 2016 je bilo samo 1 969 vrnitev.Od teh jih je samo 439 izhajalo iz drugostopenjske negativne sodne odločbe o prošnji za azil. Zagotavljanje dejanskih vrnitev po zaključku sodnih postopkov je bistveni del izjave, zato je to močno odvisno od virov, zagotovljenih za vse zadevne stopnje grškega azilnega sistema. Kljub odločitvi grškega državnega sveta, objavljeni 22. septembra 2017, ki je zavrnil pritožbi dveh Sircev in sklenil, da je Turčija varna država za vračanje migrantov v skladu z izjavo, kar je predmet posamične presoje, se število odločb odborov za pritožbe ni bistveno povečalo, zato število vrnitev ostaja majhno, tudi zaradi številnih poznejših upravnih pritožb. Zato pritisk na zmogljivosti in operacije na grških otokih ostaja velik in še narašča: ocenjeno je, da je bilo dne 9. novembra na otokih prisotnih 15 169 migrantov. Preselitev iz Turčije na podlagi izjave se nadaljuje in bistveno je, da se vzdržuje velika hitrost. Od 4. aprila 2016 je bilo iz Turčije preseljenih 11 354 oseb.Kar zadeva prostovoljni program humanitarnega sprejema, sta Komisija in Turčija dodelali standardne operativne postopke, ki jih morajo zdaj potrditi države članice. Hitra odločitev o njegovi aktivaciji bi pospešila izvajanje izjave ter Sircem zagotovila varno in zakonito drugo možnost za nedovoljene migracije v EU. Nadaljuje se operativni dialog s Turčijo o migracijah, zlasti glede vrnitev in izmenjavi informacij ter o preselitvi. Kar zadeva izvajanje načrta za liberalizacijo vizumskega režima, Komisija Turčijo še naprej spodbuja, naj čim prej izpolni vsa preostala merila v zvezi s tem načrtom.

Še en ključni element izjave je podpora prek instrumenta za begunce v Turčiji, ki je osredotočen na doseganje neposrednega učinka na terenu (glej Prilogo 3). EU je na dobri poti, da do konca leta 2017 sklene pogodbe v višini 3 milijard EUR.Za 55 projektov so bile že podpisane pogodbe v višini 1,78 milijarde EUR.V zvezi z vsemi temi pogodbami dejansko izvajanje že poteka. Skupni izplačani znesek je dosegel 908 milijonov EUR. Potekajo projekti, ki omogočajo izobraževanje skoraj pol milijona sirskih otrok in zdravstveno varstvo približno dvema milijonoma ljudi. Pomemben mejnik je bil dosežen septembra 2017 – zdaj milijon najranljivejših beguncev prejema mesečna elektronska denarna nakazila za kritje vsakodnevnih potreb. Jordanija in Libanon EU zagotavlja podporo tudi drugim državam, ki se zaradi sirske krize spopadajo s pritiski, da bi pomagala pri reševanju velikih izzivov v zvezi z nadaljujočo se begunsko krizo. Jordanija in Libanon še naprej pomagata pri preživljanju beguncev ob njihovih gostiteljskih skupnostih. Obe državi sta nedavno sprejeli pomembne ukrepe za odprtje izobraževanja za vse begunske otroke. Regionalni skrbniški sklad EU za odziv na krizo v Siriji je do zdaj dodelil 290 milijonov EUR za projekte v Libanonu (pogodbe, sklenjene v višini 152,3 milijona EUR) in 141 milijonov EUR za projekte v Jordaniji (pogodbe, sklenjene v višini 96,5 milijona EUR). EU bo še naprej dajala prednost ukrepom za zagotavljanje zaščite in pomoči najranljivejšim. Potreba po znatni mednarodni finančni podpori bo obstajala še naprej. Ključni prihodnji ukrepi ·Da bi se izboljšale razmere na grških otokih, bi morali grški organi nujno okrepiti vračanje oseb, ki nimajo pravice ostati v Grčiji, v Turčijo ob popolnem spoštovanju pravil EU in mednarodnih pravil. To velja tudi za vračanje Sircev na podlagi nedavne odločitve državnega sveta. ·Izboljšajo se pogoji in zmogljivosti za sprejemanje na otokih. ·Hitro se sklene dogovor o prostovoljnem programu humanitarnega sprejema in aktivira v skladu s pogoji iz izjave EU in Turčije. ·Do konca leta se sklenejo vse pogodbe v zvezi s preostalim humanitarnim programom v okviru instrumenta za begunce v Turčiji. ·Nadalje se spremljajo trendi in boj proti tihotapljenju na zahodnobalkanski poti, vključno s sodelovanjem med državami članicami in zadevnimi agencijami. ·Države članice še naprej podpirajo zadevne agencije EU, agencije pa zagotavljajo vzdržnost potekajočih operacij. ·Zagotovi se zadostno financiranje za podporo Jordaniji in Libanonu, ki gostita precejšnje število beguncev, tudi v pričakovanju bruseljske konference o sirski krizi in regiji, ki bo potekala pomladi 2018. Osrednjesredozemska pot V oktobrskih sklepih Evropskega sveta so bili poudarjeni skupni interes pri obravnavi osrednjesredozemske poti in številni prednostni ukrepi. Ti vključujejo učinkovito ukrepanje glede vračanja, preseljevanja in humanih razmer za migrante. Operativni odziv EU v osrednjem Sredozemlju za reševanje življenj, boj proti tihotapljenju ter podporo zaščiti, stabilizaciji skupnosti in gradnji zmogljivosti je bil še razširjen v tesnem sodelovanju z italijanskimi organi.V okviru severnoafriškega oddelka skrbniškega sklada EU za Afriko je bil dodeljen celotni razpoložljivi znesek v višini 264,58 milijona EUR, od česar je bilo sklenjenih za 131,1 milijona EUR pogodb, izplačanih pa je bilo 57 milijonov EUR (za 11 programov). V Italiji je Komisija iskala nove načine za zagotavljanje podpore v skladu z akcijskim načrtom z dne 4. julija ter izmenjavo pisem med predsednikom Junckerjem in predsednikom vlade Gentilonijem avgusta 2017. Komisija je kot kratkoročni ukrep takoj izrazila pripravljenost, da v okviru Sklada za notranjo varnost (Meje) dodeli 35 milijonov EUR sredstev nujne pomoči za podporo številnim prednostnim ukrepom, ki jih je opredelilo italijansko ministrstvo za notranje zadeve in ki so osredotočeni na žariščne točke, da bi izboljšalo učinkovitost postopkov in zadovoljilo potrebe tistih, ki pridejo v državo.Komisija je po potrebi kot naslednji ukrep pripravljena dodeliti do 100 milijonov EUR nadaljnjih sredstev nujne pomoči v okviru Sklada za azil, migracije in vključevanje. To bi moralo biti v pomoč Italiji pri nadaljnjem napredku glede notranjih vidikov akcijskega načrta, vključno s pospešitvijo azilnih postopkov in postopkov vračanja ter znatnim povečanjem zmogljivosti za pridržanje. V Messini je bila 30. septembra 2017 odprta peta žariščna točka z zmogljivostjo 250 mest („Center za prvo pomoč, pomoč in identifikacijo“), vendar celotna sprejemna zmogljivost žariščnih točk ostaja preveč omejena. V Italiji je Evropski azilni podporni urad prisoten na več kot 45 lokacijah znotraj in zunaj žariščnih točk. Strokovnjaki zagotavljajo informacije in podporo glede registracije prosilcev za mednarodno zaščito v zvezi s postopkom premestitve. Dne 9. novembra je v Italiji delalo 53 strokovnjakov iz držav članic, 55 kulturnih posrednikov in 18 agencijskih delavcev, ki jih je napotil Evropski azilni podporni urad. Nadaljevale so se operacije pomorskega nadzora. Trenutno se uporablja osem sredstev za skupno operacijo Triton in pet pomorskih enot za operacijo Sophia. Zaradi teh ukrepov je bilo prijetih 119 domnevnih tihotapcev in trgovcev z ljudmi ter nevtraliziranih več kot 497 sredstev. Nadaljevala so se posebna prizadevanja EU v podporo libijski obalni straži. Na morju in v objektih držav članic je bil zdaj v okviru operacije Sophia zaključen začetni sklop usposabljanja za skupaj 142 članov osebja, vključno z 39 člani posadk patruljnih čolnov, ki je vključeval tudi usposabljanje za izvajalce usposabljanja. Po postopku temeljitega preverjanja se je 66 libijskih uslužbencev pred kratkim začelo usposabljati v Tarantu. V naslednjih tednih naj bi se v Španiji, Grčiji in Italiji začeli izvajati naslednji moduli. Glavna dogodka v zadnjem času sta bila nedavna vrnitev plovil obalne straže in vzpostavitev sistema spremljanja. Cilj sistema spremljanja je oceniti gradnjo zmogljivosti in prilagoditi zahteve za usposabljanje, Libijce podpreti pri prevzemanju skrbi za varovanje njihovih ozemeljskih voda ter izboljšati varstvo in spoštovanje človekovih pravic. Začetno poročilo o dejavnostih spremljanja naj bi bilo pripravljeno na začetku leta 2018. Tudi v okviru programa Seahorse je bilo pred kratkim končano najnovejše usposabljanje, ki je bilo osredotočeno na povečanje sposobnosti libijske obalne straže v smeri dolgoročnejšega prizadevanja za vzpostavitev omrežja Seahorse Mediterraneo. Medtem ko pobude na morju še naprej dajejo pomembne rezultate, je bila večja pozornost posvečena ukrepom na kopnem, da bi izboljšali pogosto obupne razmere, s katerimi se spopadajo migranti v Libiji, in zagotovili druge možnosti za obtičale migrante in žrtve trgovine z ljudmi. V okviru programa v višini 90 milijonov EUR, sprejetega aprila v okviru skrbniškega sklada, se je začelo posebno ukrepanje za zaščito migrantov v Libiji. Visoki komisar Združenih narodov za begunce in Mednarodna organizacija za migracije si prizadevata za povečanje podpore migrantom v centrih za pridržanje in na mestih izkrcanja. Skoraj 4 000 migrantom je bila zagotovljena zdravniška pomoč in osnovna podpora, spremljanje stanja zaščite v centrih za pridržanje pa se izboljšuje. Visoki komisar Združenih narodov za begunce in Mednarodna organizacija za migracije sta nudila podporo tudi več kot 2 000 libijskim razseljenim družinam. Zdravniška pomoč se zagotavlja več kot 14 000 migrantom v centrih za pridržanje po spopadih med milicami v Sabrathi. Skrbniški sklad na ta način neposredno prispeva k zadovoljevanju takojšnjih potreb migrantov. Načrtovana so infrastrukturna dela, da bi ustvarili delovna mesta za Libijce in migrante, in zagotavlja se podpora za razvoj malih podjetij ter spodbujanje varnosti in stabilnosti v skupnosti. Posebna pozornost je namenjena tudi otrokom s prizadevanjem za rehabilitacijo šol, neformalnim izobraževanjem za Libijce in migrante, usposabljanjem učiteljev ter zagotavljanjem podpore ustanovam za prehodno oskrbo otrok brez spremstva in ločenih otrok. Podprti ali vzpostavljeni bodo otrokom prijazni prostori, tudi v obstoječih objektih in občinskih centrih. Program se ukvarja tudi s širšimi gospodarskimi sektorji, od malih infrastrukturnih del naprej, in gradnjo zmogljivosti organov lokalnega upravljanja. Zahtevno libijsko okolje ostaja ovira za hitrejše zagotavljanje podpore EU, vendar Komisija dejavno sodeluje s partnerji na terenu, da bi se zamude čim bolj zmanjšale. V okviru misije EU za pomoč pri integriranem upravljanju libijskih meja bo pred koncem novembra vzpostavljena omejena prisotnost v Tripoliju. Temu bo sledilo postopno dopolnjevanje osebja do pomladi 2018, kar bo omogočilo obsežnejše redno sodelovanje z libijskimi organi, odgovornimi za upravljanje meje, kazenski pregon in kazensko pravosodje, vključno s civilno in obalno policijo. Misija sodeluje tudi pri načrtovanju misije za ugotavljanje dejstev v južni Libiji to jesen pod vodstvom Italije, v katero so v celoti vključeni libijski organi mejne straže ter ki se osredotoča na upravljanje meje in migracijska vprašanja. Nov projekt poteka na južni kopenski meji. Novembra bo sklenjena pogodba o programu v višini 46,3 milijona EUR, sprejetem julija. Hkrati s preprečevanjem tihotapljenja se zagotavljajo gospodarske alternative tihotapljenju – to je ključni cilj elementa stabilizacije skupnosti v okviru programa v višini 90 milijonov EUR, sprejetega aprila. EU še naprej dejavno sodeluje z Mednarodno organizacijo za migracije prek skupne pobude za zaščito in ponovno vključitev migrantov. Ti programi vključujejo podporo za pomoč pri prostovoljnem vračanju in ponovnem vključevanju ob osrednjesredozemski poti. Leta 2017 je prek 10 000 migrantov, ki so obtičali v Libiji, prejelo pomoč, da so se lahko vrnili v države izvora, zlasti Nigerijo, Senegal, Gvinejo, Mali in Gambijo. Če se upoštevajo še migranti, ki so obtičali v Nigru, Maliju in Mavretaniji, je skupno število več kot 15 000. Poleg tega se krepi sodelovanje s sosedami Libije, da bi pripomogli k vrnitvi večjega števila migrantov iz Libije domov ali k preselitvi beguncev s strani mednarodne skupnosti, ob pomoči visokega komisarja Združenih narodov za begunce. Delegacije EU v zadevnih državah izvora in tranzita so omogočile stike za pospešitev konzularne podpore, s čimer so omogočile večje število vrnitev. EU ostaja zavezana vključujoči politični tranziciji v skladu s sklepi Sveta iz julija 2017 kot temeljnemu pogoju za zanesljive in trajne rezultate pri upravljanju migracijskih gibanj v Libiji in prek nje. S tem bodo podprti ukrepi za vzpostavitev stalne prisotnosti EU, kot jo zahteva Evropski svet, kar je bistveno za učinkovit odziv.

Odhodov migrantov iz Egipta je še vedno zelo malo. Nedavno je bil podpisan sporazum o financiranju programa v višini 60 milijonov EUR za spopad z gospodarskimi razlogi za nedovoljeno migracijo, izboljšanje zaposljivosti in povečanje odpornosti skupnosti, ki so jih prizadele migracije. Po pričakovanjih se bo decembra začel dialog o migracijah z Egiptom. Razvijajo se ukrepi v sodelovanju z italijanskimi organi za odziv na povečanje prihodov iz Tunizije – za omejitev prihodov in za povečanje vračanja. Nadaljevali so se stiki z Alžirijo, pri čemer je EU ponudila okrepitev dialoga in sodelovanja na dvostranski in regionalni ravni. Evropski svet je posebej poudaril zavezo za zagotavljanje zadostnega in ciljno usmerjenega financiranja oddelka za Severno Afriko v okviru skrbniškega sklada EU za Afriko. Ugotovljena je bila vrzel v takojšnjem financiranju v višini 110 milijonov EUR posebej za nadaljevanje „programa mešane migracije“, ki poteka. V okviru razširjenega programa bo potekalo sodelovanje z visokim komisarjem Združenih narodov za begunce in Mednarodno organizacijo za migracije za izvajanje ključnih dejavnosti v zvezi s pomočjo pri prostovoljnem vračanju in ponovnem vključevanju, izboljšanimi pogoji za migrante v centrih za pridržanje ter stabilizacijo skupnosti in podporo občinam na področjih, kot so nove možnosti zaposlovanja in podpora ključnim storitvam. Ker je delo v Severni Afriki ključnega pomena za celotno politiko EU, bodo morali med letom 2018 slediti nadaljnji programi v Libiji in drugih severnoafriških državah. Teh potreb ne bo mogoče zadovoljiti brez dodatnih prispevkov držav članic v skrbniški sklad. Evropski svet bo ocenil napredek glede te zaveze decembra 2017. Zahodnosredozemska pot Zaradi povečanega števila ugotovljenih prihodov po tej poti so se povečali stiki z Marokom. Komisija je na posebnem sestanku notranjih ministrov G6 v oktobru izrazila pripravljenost, da zagotovi nadaljnjo pomoč pri upravljanju migracij. Ključni prihodnji ukrepi ·Države članice povečajo prispevke za oddelek skrbniškega sklada za Severno Afriko, da se zadovolji takojšnja potreba po nadaljnjih 110 milijonih EUR za Libijo. Za leto 2018 se razvijejo nadaljnji ključni programi. ·V Libiji se vzpostavi stalna prisotnost EU, čim je to mogoče glede na varnostne razmere. ·Nadaljuje se sodelovanje z afriškimi državami izvora in tranzita v okviru partnerskega okvira, vključno na južnolibijski meji, pri čemer se pospeši sodelovanje s sosedami Libije za povečanje števila vrnitev in preselitev. ·Spremljajo se migracijski tokovi iz Tunizije ter oceni potreba po morebitnih ukrepih in podpori. ·Spremlja se dogajanje na zahodnosredozemski poti in pripravi se morebitna podpora. 4. UKREPANJE PROTI TIHOTAPLJENJU MIGRANTOV Potekajo močna prizadevanja za razbitje poslovnega modela tihotapcev na vseh pomembnih migracijskih poteh v Evropo. Na Zahodnem Balkanu je urad za skupne operacije na Dunaju, ki ga podpira Europol, državam članicam omogočil izvajanje številnih ukrepov, katerih rezultat je 185 prijetij, odkar je začel delovati. Oktobra je Evropski center Europola za boj proti tihotapljenju migrantov usklajeval dan skupnega ukrepanja z državami članicami in sosednjimi državami na Zahodnem Balkanu: rezultat je bil odkritje več kot 760 migrantov brez urejenega statusa in prijetje 24 domnevnih tihotapcev. Boj proti tihotapstvu je osrednji del pristopa partnerskega okvira. Zaradi podpore EU trdni zavezi nigrske vlade se je število migrantov brez urejenega statusa, ki so prečkali Agadez, zmanjšalo s povprečnih 340 na dan leta 2016 na 40 do 50 na dan leta 2017. Poteka pilotni projekt skrbniškega sklada EU za Afriko za okrepitev operativnih in sodnih zmogljivosti nigrske policije (skupna preiskovalna skupina). V prvi polovici leta 2017 je bila prijeta in pred sodišče pripeljana 101 oseba; zaseženih in zapečatenih je bilo 66 vozil in 8 motornih koles (poleg tega je bilo 79 oseb prijetih zaradi kaznivih dejanj v zvezi s trgovino z ljudmi). Model bo razširjen na druge države, kakor je oktobra 2017 pozval Evropski svet. Sočasno EU zagotavlja dohodkovno podporo lokalnim skupnostim na severu Nigra, da bi zagotovila vire dohodka, ki so alternativa tihotapljenju. EU bo v Bruslju gostila mednarodno konferenco na visoki ravni o varnosti in sodelovanju v Sahelu. Namen konference je pozornost posvetiti stabilnosti in stabilizaciji obrobnih, čezmejnih in občutljivih območij v Sahelu. Po podpori EU združenim silam skupine G5 Sahel (50 milijonov EUR prek mirovne pomoči za Afriko) bo EU pomagala aktivirati mednarodno pomoč za združene sile v podporo boju proti terorizmu, trgovini s prepovedanimi drogami, tihotapljenju migrantov in trgovini z ljudmi. Poleg tega EU širi svoje dejavnosti usposabljanja in svetovanja, da bi povečala zmogljivosti lokalnih varnostnih sil.Civilna misija skupne varnostne in obrambne politike „EUCAP Sahel Niger“ še naprej povečuje število obiskov na terenu v različnih regijah za izvedbo projektov, izvajanje usposabljanja, opredelitev dodatnih potreb organov kazenskega pregona ter prispevanje h kartiranju tokov nedovoljenih migracij. Septembra 2017 je opravila drugi obisk Madame, pomembnega središča trgovine z ljudmi. Misija bo še okrepljena, z večjo osredotočenostjo na podporo boju proti tihotapljenju migrantov in trgovini z ljudmi, prepovedanimi drogami in orožjem, dodatno podporo nigrskim varnostnim in obrambnim silam ter nadaljnjemu razvoju decentraliziranih dejavnosti po vsej državi. Sodelovanje je bistveno za spopad s tihotapljenjem in trgovino z ljudmi. Septembra je bila pri Europolu ustanovljena posredovalnica informacij o tihotapljenju migrantov. Vključuje že operacijo Sophia in pet držav članic (napoteni nacionalni strokovnjaki iz Nemčije, Grčije, Italije, Španije in Združenega kraljestva) ter naj bi prejela podporo drugih.Evropska agencija za mejno in obalno stražo in Europol se nameravata do konca novembra povezati prek uradnikov za zveze. Potekajo posebna prizadevanja za pomoč konzularnim uradnikom EU pri spopadanju s tihotapljenjem s prevaro pri uporabi vizumov. V Nigeriji in Pakistanu so že začeli uporabljati platforme za sodelovanje EU v boju proti tihotapljenju migrantov za učinkovitejše ciljno usmerjeno posredovanje na najbolj prednostnih lokacijah.Širitev tega pristopa na druge lokacije bo vključena v operativni akcijski načrt v zvezi z omogočanjem nezakonitega priseljevanja, ki ga bodo države članice do konca novembra sprejele v okviru cikla politike o organiziranem kriminalu. Ključni prihodnji ukrepi ·Okrepi se izmenjava informacij znotraj EU, med državami članicami, agencijami EU, misijami SVOP in operacijami ter razširijo operativne skupne preiskovalne skupine s ključnimi zahodnoafriškimi partnerji. ·Podpre se uvedba združenih sil G5 Sahel. 5. ODPRAVLJANJE TEMELJNIH VZROKOV ZA NEDOVOLJENE MIGRACIJE Skrbniški sklad EU za Afriko je s svojimi tremi oddelki za Sahel in Čadsko jezero, Afriški rog ter Severno Afriko omogočil novo usmerjenost na migracije. Odobrenih je bilo 117 programov v skupni višini skoraj 2 milijard EUR, pogodbe pa so bile sklenjene za nekaj več kot 1,3 milijarde EUR.Čeprav je Evropski svet oddelek za Severno Afriko opredelil kot najnujnejšega, je izredno pomembno tudi spodbujati delo v drugih oddelkih skrbniškega sklada. Na Afriškem rogu bo s projekti skrbniškega sklada, ki potekajo, ustvarjenih več kot 44 000 delovnih mest v Etiopiji, Keniji in Somaliji ter neposredno financiranih še 30 000 delovnih mest v Južnem Sudanu. Projekti podpirajo zagotavljanje osnovnih socialnih storitev prek 1,6 milijona upravičencem. V Zahodni Afriki in Sahelu so sedanja prizadevanja usmerjena v odprtje 114 000 delovnih mest ter podporo skoraj 10 000 mikro, malim in srednjim podjetjem. Večina teh ukrepov vključuje podporo vračajočim se migrantom, da se jim zagotovi priložnost za ponovno vključitev.

Za Azijo je Komisija septembra sprejela poseben ukrep v višini 196 milijonov EUR za spopadanje z izzivi zaradi dolgotrajne prisilne razseljenosti in migracij v Aziji in na Bližnjem vzhodu. Ukrep, namenjen Afganistanu, Pakistanu, Iranu, Iraku in Bangladešu, bo dopolnil migracijske dialoge EU z vsemi petimi ciljnimi državami. Ključni cilji so okrepiti odpornosti in samozadostnost, vključno za lokalne in gostiteljske skupnosti, podpreti trajnostne možnosti preživljanja, izboljšati zaščito njihovih pravic in zagotoviti trajno ponovno vključitev. Poleg tega se lahko pri dolgoročnih naložbenih projektih, ki prispevajo k odpravljanju temeljnih vzrokov, izkoristi tudi načrt za zunanje naložbe, vključno z njegovim Evropskim skladom za trajnostni razvoj, ki je začel veljati 28. septembra 2017. Namen načrta je spodbujati inovativna finančna partnerstva v Afriki in soseščini za spodbujanje vključujoče rasti, ustvarjanja delovnih mest in trajnostnega razvoja. Potekajo prizadevanja za hitro operacionalizacijo sklada in Komisija bo pred vrhoma vzhodnega partnerstva in Afriška unija–EU sprejela sklep o opredelitvi petih namenskih naložbenih področij, s čimer bo tlakovala pot za prvi razpis za prijavo interesa pred koncem leta. Za reševanje dolgoročnega izziva migracij je potreben resnično globalen pristop. Globalni dogovor o migracijah je trenutno na sredi poti v dvoletnem procesu. Faza posvetovanja, ki bo končana decembra 2017, bo prvi korak k potrditvi dogovora na medvladni konferenci leta 2018. Faza neformalne tematske razprave za globalni dogovor o beguncih naj bi bila končana novembra 2017. Dialog visokega komisarja Združenih narodov za begunce o izzivih zaščite, ki bo potekal 12. decembra v Ženevi, bo namenjen oceni napredka in opredelitvi spoznanj, pridobljenih med pripravljalnim delom, ter postavitvi temeljev za globalni dogovor o beguncih. Te dejavnosti bodo poudarile pomen migracij v okviru vrha EU–Afriška unija konec novembra. Ta vrh bo temeljil na nadaljnjem ukrepanju po vrhu v Valetti, z uravnoteženim razmerjem, ki je bistveno za odpravljanje temeljnih vzrokov, zagotavljanjem razvojne pomoči, bojem proti tihotapstvu in nedovoljeni trgovini ter spodbujanjem zakonitih migracij in učinkovitega ponovnega sprejemanja in ponovnega vključevanja. Ključni prihodnji ukrepi ·Decembra se sklene dogovor o novem krogu projektov v okviru oddelkov za Sahel in Čadsko jezero ter Afriški rog v okviru skrbniškega sklada EU za Afriko. ·Izvede se vrh EU–Afriška unija za spodbujanje partnerskega pristopa k skupnemu upravljanju migracij z afriškimi državami. ·Do konca leta 2017 se objavi prvi razpis za zbiranje ponudb v okviru načrta za zunanje naložbe. 6. VRNITEV IN PONOVNI SPREJEM Kot je bilo izraženo v sklepih Evropskega sveta iz zadnjega meseca, je povečanje stopnje vrnitev tistih, ki nimajo pravice do bivanja, del evropske agende o migracijah. To je izziv, pri katerem je potrebna zavezanost vseh: držav članic, ki so odgovorne za sprejemanje posameznih odločitev o vrnitvi in katerih prizadevanja za izvajanje priporočila in prenovljenega akcijskega načrta o vračanju so bistvena za zagotovitev, da se tisti, ki prejmejo odločbe o vrnitvi, dejansko vrnejo; Evropske agencije za mejno in obalno stražo, ki ima zdaj posebna pooblastila za podporo tem prizadevanjem, ter tretjih držav, ki morajo izpolniti svoje obveznosti glede ponovnega sprejema. Kot je bilo napovedano v septembrskem vmesnem pregledu izvajanja evropske agende o migracijah, bo Komisija redno poročala o napredku. To poročilo je prva priložnost za to, Komisija pa namerava še razviti svoje spremljanje in zagotavljanje povratnih informacij na tem področju. Eden od pomembnih vidikov pri tem je potreba po pravočasnih in kakovostnih podatkih. Za ta namen je bistvena celovita podpora držav članic aplikaciji za integrirano upravljanje vračanja, če naj izpolni svoje poslanstvo, da zagotovi zanesljiv in reden pregled stanja glede vračanja. Poleg tega bo Eurostat začel povečevati pogostost zbiranja podatkov o vrnitvah z letnega na četrtletno, da bi omogočil pravočasnejše spremljanje. Evropski svet je v sklepih iz oktobra 2017 posebej poudaril delo Evropske agencije za mejno in obalno stražo. Agencija se bo konec novembra odločila o naslednjih operativnih ukrepih za okrepitev podpore državam članicam na področju vračanja. Agencija bo poleg zagotavljanja usposabljanja in širjenja dobre prakse opravljala tudi bolj proaktivno delo v zvezi z vrnitvami iz držav članic, da bi tako lahko predstavljala osrednjo točko za operativna prizadevanja glede vračanja. Za njen uspeh sta bistveni celovita podpora in zavezanost držav članic izvedbenemu okviru agencije za vračanje. Na tej podlagi bi morali biti operativni načrti razviti do konca prvega četrtletja 2018. Podpora agencije operacijam vračanja Skupno število usklajenih operacij vračanja 279: od teh je bilo 54 % spremljanih ob fizični prisotnosti nadzornikov (v primerjavi z 41 % v enakem obdobju leta 2016). V obdobju poročanja je Agencija napotila 70 nadzornikov iz nabora nadzornikov za prisilno vrnitev za 70 operacij. Skupno število oseb, vrnjenih ob podpori agencije 11 698 Prvih pet tretjih držav vrnitve 1. Albanija: 87 operacij, 3 416 oseb v postopku vračanja 2. Tunizija: 47 operacij, 1 187 oseb v postopku vračanja 3. Kosovo : 46 operacij, 1 597 oseb v postopku vračanja 4. Srbija: 36 operacij, 1 508 oseb v postopku vračanja 5. Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija: 26 operacij, 962 oseb v postopku vračanja Prvih pet namembnih držav pri operacijah vračanja, razen držav Zahodnega Balkana 1. Tunizija: 47 operacij, 1 187 oseb v postopku vračanja 2. Gruzija: 16 operacij, 502 osebi v postopku vračanja 3. Afganistan: 16 operacij, 237 oseb v postopku vračanja 4. Nigerija: 14 operacij, 522 oseb v postopku vračanja 5. Armenija: 9 operacij, 168 oseb v postopku vračanja Prvih 10 držav članic glede na udeležbo v operacijah vračanja (ne glede na število oseb v postopku vračanja) 1. Nemčija: 103 operacije 2. Italija: 51 operacij 3. Francija: 39 operacij 4. Avstrija: 29 operacij 5. Švedska: 10 operacij 6. Španija: 8 operacij 7. Belgija: 8 operacij 8. Grčija: 7 operacij 9. Islandija: 6 operacij 10. Finska: 6 operacij Od poletja je bil dosežen nadaljnji napredek pri vzpostavljanju bolj strukturiranega praktičnega sodelovanja pri vračanju s številnimi tretjimi državami. Svet je 25. septembra 2017 potrdil standardne operativne postopke, dogovorjene z Bangladešem v septembru, in države članice imajo zdaj jasen okvir za dosledno sodelovanje z državo, ki je peti največji vir migrantov do zdaj v tem letu. Komisija je v postopku izvajanja podobnih ureditev s številnimi ključnimi afriškimi partnerji. Da bi imele te ureditve praktični učinek, morajo države članice v celoti uporabiti dobre prakse in sklenjene operativne dogovore. Nov krog pogajanj o sporazumu o ponovnem sprejemu s Tunizijo bo, sočasno s pogajanji o sporazumu o poenostavitvi vizumskih postopkov, potekal 28. novembra.

Medtem ko je pri nekaterih ključnih državah prišlo do napredka, so v zvezi z drugimi še naprej težave. Še naprej bodo potekala prizadevanja za povečano sodelovanje z Nigerijo, Slonokoščeno obalo, Senegalom in Malijem, kjer ni prišlo do nobenega napredka pri upravljanju migracij in ponovnem sprejemu. V vseh primerih se bo aktiviranje spodbud in vzvodov na ravni EU in na nacionalni ravni še naprej proučevalo in po potrebi uporabilo. Ključni prihodnji ukrepi ·Evropska agencija za mejno in obalno stražo bo na naslednji seji upravnega odbora predstavila naslednji korak k sistemu integriranega upravljanja vračanja. ·Države članice zberejo in zagotovijo podatke o vrnitvah, da se omogoči boljše ocenjevanje učinkovitosti vračanja na ravni EU. ·Eurostat izdaja podatke o vrnitvah četrtletno, namesto letno. ·Države članice v praksi izvajajo ureditve, vzpostavljene s tretjimi državami za omogočanje vrnitev; Komisija spremlja izvajanje teh ureditev. ·Čim prej se dokončajo operativni sporazumi s ključnimi državami izvora, vključno s pogajanji o sporazumu o ponovnem sprejemu z Nigerijo in Tunizijo. 7. PREMESTITEV, PRESELITEV IN DRUGE ZAKONITE POTI Premestitev upravičenih prosilcev s strani držav članic je še naprej dragocen način za pomoč tistim, ki očitno potrebujejo mednarodno zaščito, ter za ublažitev pritiska na azilne sisteme v Italiji in Grčiji. Na dan 9. novembra je bilo premeščenih 31 503 ljudi (10 265 iz Italije in 21 238 iz Grčije), od katerih jih je bilo 3 807 premeščenih od zadnjega poročila o premestitvi in preselitvi. Ciper, Estonija, Hrvaška in Litva še naprej izkazujejo podporo premestitvi s sprejetjem zaveze po 26. septembru. Države članice morajo nujno dokončati premestitev preostalih upravičenih prosilcev. Skupaj bi bilo treba premestiti še 758 prosilcev iz Grčije (od katerih 369 na Irsko).Za Grčijo trenutne zaveze zadostujejo, države članice pa morajo nujno dokončati premestitev preostalih upravičenih prosilcev.Zlasti mora Irska najti namestitev in premestiti že priglašene primere iz Grčije, Nemčija in Švica pa bi morali odgovoriti na prošnje Grčije za premestitev.Vse druge države članice, kjer so bili primeri že usklajeni in priglašeni, bi morale pospešiti predaje iz Grčije. Še 3 110 prosilcev bi bilo treba premestiti iz Italije. Vendar Italija še naprej registrira preostale upravičene kandidate in bi morala to čim prej dokončati, da se to število stabilizira.Nemčija, Švica, Francija in Avstrija bi morale pospešiti odzivanje na prošnje za premestitev iz Italije in vse države članice bi morale pospešiti predaje iz Italije v primerih, ki so že usklajeni in priglašeni.Države članice bi morale tudi nujno odgovoriti na 190 tekočih prošenj glede mladoletnih oseb brez spremstva, ki jih je predložila Italija, in zagotoviti vsaj 200 dodatnih mest za premestitev upravičenih mladoletnih oseb brez spremstva, ki so na poti, vendar jih še ni mogoče dodeliti nobeni držav članici, ker ni zavez. Komisija je v rednih poročilih o premestitvi in preselitvi vse države članice redno opominjala na njihove pravne obveznosti na podlagi sklepov Sveta in tiste države članice, ki še morajo sprejeti zaveze in premestiti osebe iz Grčije in Italije, pozivala, naj to storijo takoj. Žal Madžarska in Poljska kljub večkratnim pozivom še vedno nista premestili nobene osebe, Češka pa jih je premestila le majhno število in že več kot eno leto ni sprejela zaveze. Komisija se je zato 14. junija 2017 odločila, da bo proti tem trem državam članicam začela postopke za ugotavljanje kršitev. Na podlagi njihovih odgovorov na uradne opomine se je Komisija 26. julija 2017 odločila, da bo kot naslednji korak sprejela obrazložena mnenja.S sodbo Sodišča EU z dne 6. septembra 2017 je bila potrjena veljavnost drugega sklepa Sveta o premestitvi in Komisija je pričakovala, da bodo zadevne tri države članice ukrepale. Žal Češka, Madžarska in Poljska do zdaj niso sprejele nobenega ukrepa za reševanje očitkov iz obrazloženega mnenja, zato navedeni postopki za ugotavljanje kršitev potekajo naprej. Čeprav se sedanji programi končujejo, bi morala EU še naprej izkazovati solidarnost z Italijo in Grčijo. Države članice se torej spodbuja, naj še naprej premeščajo osebe iz Italije in Grčije, tudi zunaj okvira sedanjih programov. Komisija je pripravljena zagotoviti finančno podporo državam članicam, ki nadaljujejo svoja prizadevanja za premestitve. Tudi pomoč, ki jo Italiji in Grčiji zagotavljajo agencije EU, se bo nadaljevala in bo po potrebi dodatno okrepljena. Evropski azilni podporni urad ima od ustanovitve septembra 2015 ključno vlogo pri izvajanju programa za premestitve, vključno z napotitvijo strokovnjakov držav članic, razvojem orodij za podporo posameznim korakom v postopku premestitve in izvajanjem komunikacijskega paketa o premestitvi, zato je nadaljnja podpora držav članic Evropskemu podpornemu azilnemu uradu ključna. Preselitev omogoča EU in državam članicam, da izpolnijo obveznost pomagati tistim, ki potrebujejo mednarodno zaščito, in da zmanjšajo spodbude za nedovoljene migracije.Od 22 504 preselitev, dogovorjenih leta 2015, jih je bilo dokončanih več kot 81 %. Na dan 10. novembra 2017 je bilo 18 366 oseb preseljenih v 20 držav članic in štiri pridružene države, večinoma iz Turčije, Jordanije in Libanona. Ker so številne države z obsežnimi kvotami že izpolnile svoje zaveze glede preselitve ali jih bodo zelo kmalu, se prizadevanja še naprej večinoma usmerjajo na preselitve na podlagi izjave EU in Turčije. V okviru obeh programov za preselitev EU je bilo, odkar se ta programa izvajata, skupaj preseljenih 25 739 oseb. Po priporočilu Komisije, ki države članice poziva, naj do 31. oktobra 2017 ponudijo vsaj 50 000 mest za preselitev, je 16 držav članic sprejelo zavezo za skupaj več kot 34 400 mest za preselitev. Komisija pozdravlja zaveze, prejete od Belgije, Bolgarije, Hrvaške, Cipra, Finske, Francije, Irske, Italije, Litve, Luksemburga, Portugalske, Romunije, Slovenije, Španije, Švedske in Združenega kraljestva. Še več drugih držav članic je napovedalo, da bodo kmalu sprejele zaveze, in nekatere, ki so že sprejele zaveze, jih bodo morda še povečale. Komisija države članice spodbuja, naj dodatne zaveze predložijo čim prej, zlasti tiste, ki tega še niso storile, da bi dosegli vsaj cilj 50 000 oseb in EU omogočili, da začne načrtovati konkretne postopke preselitve, vključno z evakuacijo iz Libije v sodelovanju z visokim komisariatom Združenih narodov za begunce. Napredek je bil že dosežen pri pilotnih projektih s tretjimi državami na področju zakonite migracije, napovedanih v vmesnem pregledu iz septembra. Večina držav članic je pozdravila koncept in več jih je pripravljenih na njegovo izvajanje. Ključni prihodnji ukrepi ·Italija dokonča registracijo upravičenih prosilcev za premestitev. ·Države članice nujno dokončajo premestitev preostalih upravičenih prosilcev iz Italije in Grčije s posebno pozornostjo, namenjeno dodatnim mestom za premestitev upravičenih mladoletnih oseb brez spremstva v Italiji. Komisija je pripravljena še naprej zagotavljati podporo državam članicam, ki še naprej premeščajo osebe iz Italije in Grčije, zunaj okvira sedanjih programov. ·Države članice predložijo zaveze, da se doseže cilj vsaj 50 000 mest za preselitev. ·Komisija in visoki komisariat Združenih narodov za begunce dokončata projekt za evakuacijo beguncev iz Libije z namenom preselitve. ·Skupaj z zainteresiranimi državami članicami se opredeli obseg pilotnih projektov na področju zakonite migracije in določijo tretje države, ki bi lahko sodelovale. 8. NADALJNJA KREPITEV UPRAVLJANJA ZUNANJIH MEJA Evropska agencija za mejno in obalno stražo eno leto po ustanovitvi trenutno države članice podpira prek skupnih operacij ob glavnih migracijskih poteh na vzhodnem, osrednjem in zahodnem Sredozemlju ter na Zahodnem Balkanu, pri čemer je napotenih več kot 1 500 mejnih policistov in drugega osebja. Zaradi povečanja števila prihodov v Španijo je bila operacija Indalo, ki običajno poteka samo med poletnimi vrhunci, podaljšana do konca leta 2017. Še eno področje podpore je priprava ocen ranljivosti in s tem povezanih priporočil za države članice. Vendar ostajajo vrzeli v zvezi s potekajočimi skupnimi operacijami v podporo državam članicam pod pritiskom. Zaveze so še naprej preveč kratkoročne in nezadostno usklajene s specifikacijami ter premalo obsežne. Edino področje, na katerem se do srede novembra ne pričakujejo nobene vrzeli, je skupna operacija Poseidon.