SPOROČILO KOMISIJE

Najbolj oddaljene regije Evropske unije: na poti k partnerstvu za pametno, trajnostno in vključujočo rast

1........... Uvod. 3

2........... Razvoj evropske strategije za najbolj oddaljene regije. 4

3........... Prednostne naloge prenovljene strategije EU.. 6

4........... Predlogi za prihodnost 7

4.1........ Notranja razsežnost 7

1) Kohezijska politika. 7

2) Tradicionalni sektorji 9

3) Sektorji v vzponu. 11

4) Razvoj podjetništva. 12

5) Vključevanje v enotni trg. 13

6) Varovanje okolja najbolj oddaljenih regij 15

4.2. ...... Zunanja razsežnost 15

5........... Sklepna ugotovitev. 17

1. Uvod

To sporočilo predstavlja, kako namerava Komisija sodelovati z najbolj oddaljenimi regijami[1] za pametno, trajnostno in vključujočo rast. Svet[2] je poudaril, da je treba tri prednostne naloge strategije Evropa 2020, tj. razvoj gospodarstva, ki temelji na znanju in inovacijah, spodbujanje bolj konkurenčnega in zelenega gospodarstva, ki gospodarneje izkorišča vire, ter utrjevanje gospodarstva z visoko stopnjo zaposlenosti, ki krepi socialno in teritorialno kohezijo, ob upoštevanju njihovih posebnih značilnosti in omejitev v celoti uporabljati tudi v najbolj oddaljenih regijah. Svet je priznal potrebo po ravnovesju med ukrepi za odpravo posebnih in stalnih omejitev najbolj oddaljenih regij ter ukrepi, ki so namenjeni spodbujanju njihovih prednosti in priložnosti.

Cilj je pomagati najbolj oddaljenim regijam, da postanejo bolj samostojne, gospodarsko močnejše in učinkovitejše pri ustvarjanju trajnih delovnih mest, tako da izkoristijo svoje edinstvene prednosti in dodano vrednost za EU. Kakor je navedeno v členu 349 PDEU, bodo določene omejitve, kot je oddaljenost od celinske Evrope, vedno prisotne. Vendar bodo usklajena prizadevanja za reformo, posodobitev in diverzifikacijo gospodarstev najbolj oddaljenih regij, ki jih je močno prizadela svetovna gospodarska in finančna kriza, najboljši način za zagotavljanje njihove uspešne prihodnosti.

Najbolj oddaljene regije se med seboj razlikujejo, zato je treba za vsako od njih razviti lastno pot k napredku. Ta posodobljena strategija povzema priložnosti za vse najbolj oddaljene regije, vendar mora vsaka regija razviti lastno pot k večji blaginji glede na svoje posebnosti.

Čeprav so nekateri posebni podporni instrumenti za najbolj oddaljene regije pokazali rezultate, je te regije včasih najbolje podpreti s prilagajanjem pravil EU ali upoštevanjem njihovih posebnih potreb v trenutku izvajanja. Ta strategija si prizadeva prikazati, kako se lahko najbolj oddaljene regije vključijo v številne pobude, ki podpirajo izvajanje strategije Evropa 2020, hkrati pa v celotnem spektru evropske politike položaju najbolj oddaljenih regij namenja veliko več pozornosti kot v preteklosti.

Edinstvene prednosti in dodana vrednost

Vsaka strategija za najbolj oddaljene regije mora prepoznati svojo vrednost za EU kot celoto. Najbolj oddaljene regije so s svojim geostrateškim položajem predstavnice EU v Atlantiku, na Karibih in v Indijskem oceanu, zato lahko EU koristijo s povezavami, ki jih imajo s sosednjimi državami, in širijo vpliv EU v svojih regijah. Kljub omejitvam imajo najbolj oddaljene regije veliko možnih gonil za rast, ki temeljijo na njihovih posebnostih. Predstavljajo več kot polovico izključnih ekonomskih con (IEC) v EU, s potencialnim rezervatom morskih virov, ki meri skoraj 15 milijonov km². Ta je edinstven globokomorski laboratorij za raziskovanje EU na področjih, kot so prehranska varnost, podnebni ukrepi, energija in biotehnologija. Zaradi izjemnega naravnega in kulturnega okolja pomeni tudi prednost za turizem. Položaj najbolj oddaljenih regij ustvarja tudi pomembne priložnosti za razvoj vesoljskih dejavnosti, dejavnosti na področju astrofizike in satelitskih dejavnosti za EU. Najbolj oddaljene regije so dom edinstveni raznovrstnosti vrst in ekosistemov, ki so ključnega pomena za biotsko raznovrstnost na globalni ravni. V najbolj oddaljenih regijah, skupaj s čezmorskimi državami in ozemlji, je več endemičnih živalskih in rastlinskih vrst kot v celotni celinski Evropi, tam pa najdemo tudi več kot 20 % svetovnih koralnih grebenov in lagun. Biotska raznovrstnost teh regij pa odpira možnosti na področju zdravja, biomedicine in biofarmacije, kozmetike in številnih drugih sektorjev, kot so materiali za ekološko gradnjo in les. V različnih regijah obstajajo pogoji za razvoj obnovljivih virov energije, kot so biogoriva ali vetrna, sončna, geotermalna ali fotovoltaična energija. Glede človeškega kapitala imajo najbolj oddaljene regije bolj izobraženo in usposobljeno delovno silo, boljše javne storitve in naprednejše strokovno znanje kot sosednje države, kar jim daje možnost prodaje storitev in strokovnega znanja na področju sektorjev z visoko dodano vrednostjo.

Predlagano partnerstvo za rast podpirajo naslednja načela:

– podpiranje najbolj oddaljenih regij pri izkoriščanju vseh priložnosti za pametno, trajnostno in vključujočo rast, ki temelji na njihovih prednostih in lastnih zmogljivostih;

– zagotavljanje, da evropski politični okviri prispevajo k zmanjšanju ovir najbolj oddaljenih regij pri popolnem vključevanju v enotni trg ter

– povečanje priznavanja najbolj oddaljenih regij kot prednosti za vse in potrebe, da se upoštevajo njihove posebnosti in omejitve.

Ukrepi za podporo najbolj oddaljenim regijam zahtevajo partnerstvo med EU ter nacionalnimi in regionalnimi organi. Na vseh teh ravneh je potrebna močna zavezanost k ukrepom. Najbolj oddaljene regije so same odgovorne, da izkoristijo priložnosti, ki so jim na voljo.

2. Razvoj evropske strategije za najbolj oddaljene regije

EU že od leta 1999 formalno priznava geografske in gospodarske posebnosti najbolj oddaljenih regij: oddaljenost, otoško lego, majhnost, topografijo, podnebje in ekonomsko odvisnost od majhnega števila proizvodov, ki močno otežujejo razvoj (člen 349 PDEU), najbolje oddaljene regije pa ovirajo pri koriščenju ugodnosti enotnega trga.

Komisija je leta 2004 z okvirom, ki temelji na treh prednostnih nalogah, določila ukrepe, povezane z najbolj oddaljenimi regijami[3]: izboljšanje dostopnosti; izboljšanje konkurenčnosti in spodbujanje regionalnega povezovanja s sosednjimi regijami. Od leta 2008[4] posveča pozornost čim boljšemu izkoriščanju prednosti najbolj oddaljenih regij.

Najbolj oddaljene regije so same[5] prispevale k zamislim za izboljšanje gospodarske uspešnosti, ki so jih podprle države članice[6] ter Svet in Evropski parlament[7]. Leta 2011 je Pedro Solbes pripravil poročilo z naslovom „Najbolj oddaljene regije Evrope in enotni trg: vpliv EU v svetu“ („Europe's Outermost Regions and the single market: the EU's influence in the world“)[8], v katerem je poudarjena potreba po boljši integraciji najbolj oddaljenih regij tako v poglobljenem in okrepljenem enotnem trgu kot tudi v njihovi neposredni soseščini, pri čemer bo poseben poudarek namenjen zunanji razsežnosti enotnega trga.

V študiji Komisije z naslovom „Dejavniki rasti v najbolj oddaljenih regijah“ („Growth Factors in the OR“)[9] so bile prepoznane strukturne omejitve najbolj oddaljenih regij, poudarjene pa so bile tudi možnosti za gospodarsko rast. Študija je opozorila tudi na razlike med najbolj oddaljenimi regijami in potrebo po različnih prilagojenih ukrepih za obravnavanje posebnih izzivov, s katerimi se soočajo posamezne najbolj oddaljene regije. Ugotovljeno je bilo, da sta za okrepitev tradicionalnih sektorjev, kot je kmetijstvo, ključnega pomena večja diferenciacija in specializacija proizvodov. Velik potencial v večini najbolj oddaljenih regij ima trajnostni turizem. V študiji so opredeljeni sektorji v vzponu, in sicer na podlagi prednosti najbolj oddaljenih regij, vključno z biotsko raznovrstnostjo, morskimi ekosistemi, možnostmi za proizvodnjo obnovljive energije, naprednimi kmetijsko-okoljskimi raziskavami ali raziskavami podnebja, astrofiziko ter letalsko in vesoljsko znanostjo.

Druga študija „Demografski in migracijski trendi v najbolj oddaljenih regijah: učinki na gospodarsko, socialno in teritorialno kohezijo“ („Demographic and migration trends in the OR: impact on economic, social and territorial cohesion“)[10] prav tako poudarja potencial najbolj oddaljenih regij, vendar opozarja na izzive pri doseganju ciljev na področju izobraževanja, zaposlovanja in okolja.

Prenovljena strategija EU za najbolj oddaljene regije bi morala temeljiti na teh dejavnikih.

3. Prednostne naloge prenovljene strategije EU

Čeprav obstoječi okvir politik za najbolj oddaljene regije še vedno velja, ga je treba posodobiti in prilagoditi strategiji Evropa 2020. To pomeni, da je treba dati večji poudarek ustvarjanju novih delovnih mest in rasti ter celovitemu pristopu k podnebnim ukrepom. Prednostne naloge so naslednje:

I. izboljšanje dostopnosti do enotnega trga. Dostopnost pomeni prevoz, pa tudi prenos znanja ter uporabo novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij z razumnimi stroški;

II. povečanje konkurenčnosti s posodobitvijo in diverzifikacijo gospodarstev najbolj oddaljenih regij, naložbami in inovacijami v sektorjih z velikimi možnostmi za rast in/ali visoko dodano vrednostjo (tradicionalnih in tistih v vzponu), cenovno ugodno in trajnostno oskrbo z energijo ter podporo razvoju zasebnega sektorja (zlasti MSP in mikro podjetij) in inovacijam za nove proizvode in storitve;

III. krepitev regionalnega povezovanja najbolj oddaljenih regij v njihovih geografskih območjih, da se prek najbolj oddaljenih regij razširi socialno-ekonomski in kulturni vpliv EU ter spodbudita trgovina in izmenjava znanja. Najbolj oddaljene regije so izpostave EU v svojih regijah, EU pa ima koristi od njihovih tesnih povezav s čezmorskimi državami in ozemlji[11], tretjimi državami, kot so ključne države v vzponu (tj. Brazilija ali Južna Afrika), državami v razvoju in razvitimi državami, s katerimi jih povezujejo zgodovinske in kulturne vezi;

IV. krepitev socialne razsežnosti razvoja najbolj oddaljenih regij, vključno z ukrepi za ustvarjanje delovnih mest, krepitev spretnosti in dosežene izobrazbe, zmanjšanje osipa, povečanje števila diplomantov terciarnega izobraževanja, boj proti revščini, boljši dostop do zdravstvenega varstva in večjo socialno vključenost;

V. vključevanje ukrepov v zvezi s podnebnimi spremembami v vse ustrezne politike. Za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanja nanje bodo sprejeti ustrezni ukrepi.

Predlogi za prihodnost v nadaljevanju imajo pozitiven učinek na navedene prednostne naloge.

4. Predlogi za prihodnost

Ukrepe iz tega sporočila je treba izvajati v partnerstvu. Zadevne države članice in regionalni organi bi morali ostati močno zavezani kar največjemu izkoriščanju potenciala vsake najbolj oddaljene regije in zagotoviti, da se nacionalni predpisi in prakse po potrebi prilagodijo potrebam najbolj oddaljenih regij. Slednje bi morale še naprej same razvijati zmogljivosti za sodelovanje v konkurenčnih razpisih v okviru programov EU.

V skladu s sklepi Sveta iz junija 2010 bo Komisija zagotovila, da se, kadar je to primerno, razsežnost najbolj oddaljenih regij upošteva v ocenah učinka in drugih predlogih za nove politične pobude.

Komisija bo v svoji komunikacijski politiki okrepila prepoznavnost najbolj oddaljenih regij ter še naprej izvajala izmenjave in začasne napotitve uradnikov med najbolj oddaljenimi regijami in evropskimi institucijami.

4.1. Notranja razsežnost

1) Kohezijska politika

Kohezijska politika je glavni instrument EU za uveljavljanje strategije Evropa 2020 ter zagotavlja največjo koncentracijo investicijskih sredstev EU za ustvarjanje delovnih mest in rast. V najbolj oddaljenih regijah bo kohezijska politika podpirala naložbe v pametno, trajnostno in vključujočo rast. Prednost bodo imele naložbe za trajno zmanjšanje razlik v primerjavi s preostalo EU. Tematska koncentracija sredstev, predvidena v predlagani reformi kohezijske politike, bo pomagala zlasti zagotoviti precejšnja sredstva za podporo inovacijam v najširšem smislu, za spodbujanje posodobitve in diverzifikacije gospodarstev, za obravnavo ključnih potreb po naložbah v človeški kapital, za okrepitev sektorja MSP pri ustvarjanju in ohranjanju delovnih mest ter za podporo prilagajanju podnebnim spremembam in blaženju njihovih posledic ter razvoju trajnostne oskrbe z energijo.

Komisija predlaga, da so najbolj oddaljene regije še naprej deležne posebne obravnave, da se jim pomaga pri kar najboljši uporabi razpoložljivih investicijskih sredstev. Predlagana je stopnja sofinanciranja v višini 85 % ne glede na BDP najbolj oddaljenih regij. Prav tako je predlagana posebna dodelitev za izravnavo dodatnih stroškov zaradi omejitev najbolj oddaljenih regij ter za diverzifikacijo in posodobitev njihovih gospodarstev.

Komisija bo ocenila, ali so posamezne potrebe in prednosti najbolj oddaljenih regij ustrezno upoštevane v partnerskih sporazumih, ki bodo sklenjeni med Komisijo in vsako državo članico za naslednje finančno obdobje.

Vsaka najbolj oddaljena regija bo morala analizirati svoje možnosti in zagotoviti, da je kritična masa sredstev iz ESRR dodeljena raziskavam in inovacijam, spodbujanju novih priložnosti za zaposlovanje in podjetništvo, med drugim za zmanjševanje tveganja za beg možganov, ter energetski učinkovitosti in obnovljivim virom energije. Države članice bi morale zagotoviti, da so predstavniki najbolj oddaljenih regij v celoti vključeni v pripravo in spremljanje sporazuma.

Za boljši dostop mikro, malih in srednjih podjetjih do financiranja se bo najbolj oddaljene regije spodbujalo, da namenijo primerna sredstva finančnim instrumentom v okviru kohezijske politike ter uporabijo finančne in nefinančne proizvode, ki so na voljo v okviru pobud, kot sta JEREMIE ali JASMINE, da razvijejo možnosti mikrokredita na svojem ozemlju.

Platforma pametne specializacije[12] pomaga državam članicam in regijam pri pripravi inovacijskih strategij za financiranje iz naslova kohezijske politike. Najbolj oddaljenim regijam daje priložnost, da čim bolje izkoristijo svoje edinstvene prednosti na področju znanosti in tehnologije ter prispevajo k novim priložnostim v Evropskem raziskovalnem prostoru (ERP) in imajo od njih koristi. Taki projekti in inovacijske strategije bi morali v celoti izkoriščati sinergije med pobudo Obzorje 2020 in novo kohezijsko politiko. Projekti, ki se financirajo iz okvirnih programov za raziskave in skladov kohezijske politike, lahko imajo pomembno vlogo pri privabljanju in usposabljanju znanstvenikov ter popolnem vključevanju najbolj oddaljenih regij v Evropski raziskovalni prostor, vključno s pomembnimi učinki prelivanja v lokalnih in regionalnih gospodarstvih.

Sredstva Evropskega socialnega sklada (ESS) bodo v skladu s predlogi Komisije prav tako še naprej namenjena podpori najbolj oddaljenih regij, ki vključujejo regije z najvišjimi stopnjami brezposelnosti v EU. Obsežne naložbe so potrebne za spodbujanje udeležbe na trgu ter (nacionalne in nadnacionalne) mobilnosti delovne sile, pa tudi izobraževanja, razvoja spretnosti in vseživljenjskega učenja, zlasti za zmanjšanje osipa ter za povečanje stopnje dosežene izobrazbe v terciarnem izobraževanju. ESS bo v najbolj oddaljenih regijah pomagal tudi pri prilagajanju delavcev in podjetij na spremembe, povečanju produktivnosti, zagotavljanju uspešnega vključevanja mladih na trg dela, krepitvi socialne vključenosti in povečanju institucionalne zmogljivosti. Najbolj oddaljene regije bi morale izkoristiti predlagani Program EU za socialne spremembe in inovacije, vključno s programom PROGRESS, portalom EURES in evropskim mikrofinančnim instrumentom Progress.

Komisija je predlagala, da bi bilo treba okrepiti teritorialno sodelovanje, ki se financira v okviru ESRR[13] in vključuje najbolj oddaljene regije, da se izboljša konkurenčnost ter okrepijo trgovinske povezave s sosednjimi državami in prenos znanja med njimi. V skladu s tem predlogom bi morale najbolj oddaljene regije poleg 150 % podpore ESRR, ki jo prejmejo v tekočem obdobju, dodatno prejeti še 50 milijonov EUR. Skupni znesek, ki se lahko dodeli dejavnostim najbolj oddaljenih regij zunaj EU, bi se moral povečati z 10 % na 30 % v podporo projektom s sosednjimi državami in ozemlji. Komisija poudarja priložnosti veljavnih ureditev za nadnacionalno sodelovanje, vendar bi bila pripravljena podpirati čezmejno sodelovanje najbolj oddaljenih regij na morskih mejah na razdaljah, daljših kot 150 km.

2) Tradicionalni sektorji

Študija dejavnikov rasti: proizvodnja in zaposlovanje se lahko okrepita le z diferenciacijo proizvodov in specializacijo; področja specializacije, kot so ekološki, okoljski, socialni, kulturni turizem in turizem dobrega počutja, še vedno niso v celoti izkoriščena.

Kmetijstvo in razvoj podeželja. Podporna shema za kmetijstvo POSEI (program možnosti za oddaljene in otoške regije) je instrument, ki je bil razvit za najbolj oddaljene regije. Države članice so z njegovima dvema komponentama, posebnim dobavnim režimom in podporo lokalni kmetijski proizvodnji, zelo prilagodljive pri usmerjanju odhodkov, vključno z ukrepi za diverzifikacijo proizvodnje. Poročilo o vplivu reforme sheme POSEI iz leta 2006 potrjuje, da je ta shema primerna za potrebe najbolj oddaljenih regij in da so dodeljena sredstva omogočila uresničitev ciljev programa. Komisija predlaga, da se shema ohrani z nekaterimi prilagoditvami, z možnostjo nadaljnjega pregleda v letu 2013. V okviru takega potencialnega pregleda sheme POSEI bo analiziran pomen novih področij dejavnosti, kot je proizvodnja lesa v Francoski Gvajani.

V skladu s predlogi Komisije bodo najbolj oddaljene regije prav tako še naprej uživale posebno obravnavo v okviru Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP)[14], ki bo podpiral izboljšave konkurenčnosti, diverzifikacijo dejavnosti na podeželju, trajnostno upravljanje naravnih virov in uravnotežen ozemeljski razvoj podeželja.

Ribištvo. Predlogi Komisije za reformo skupne ribiške politike predvidevajo, da bi bila pri upravljanju staleža rib in odločanju bolj poudarjena regionalna razsežnost, tako da bi se obravnavalo morske bazene in upoštevalo lokalne staleže. Komisija v okviru tega regionaliziranega pristopa z Evropskim parlamentom in Svetom razpravlja o možnostih zagotovitve, da se lahko zainteresirane strani v najbolj oddaljenih regijah učinkovito vključijo v postopek posvetovanja in oblikovanje ohranitvenih ukrepov, vključno z ustanovitvijo namenskega svetovalnega odbora za najbolj oddaljene regije, da bi se bolje upošteval njihov poseben položaj.

Poleg tega bi morale lokalne ribiške industrije v najbolj oddaljenih regijah prevzeti odgovornost za upravljanje ribištva in pripravo načrta trženja, da povečajo dodano vrednost svojih proizvodov. Najbolj oddaljene regije bi lahko izvajale številne ukrepe iz predlogov Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo (ESPR), ki so za njih posebnega pomena, kot so ukrepi za podporo lokalnega trajnostnega razvoja ribiških območij ali podpora za ladjevja za mali priobalni ribolov, vključno s svetovalnimi storitvami za poslovne in tržne strategije ali študijami zmogljivosti za inovativne pristope. Podpora za podjetja, ki se ukvarjajo z ribogojstvom, in predelovalna podjetja bi prav tako lahko bila pomemben vir financiranja za morebitne upravičence v najbolj oddaljenih regijah in bi pomagala ustvariti nove zaposlitvene priložnosti v teh podjetjih.

Glede financiranja predlagani ESPR upošteva posebnosti najbolj oddaljenih regij z zagotavljanjem dodatne finančne podpore v obliki povečane intenzivnosti pomoči za naložbe ESPR v teh regijah. Predlagani ESPR predvideva tudi vključevanje kompenzacijskega mehanizma, tako imenovanega „ribiškega programa POSEI“, tako da bi najbolj oddaljene regije še naprej prejemale podporo[15].

Poleg tega Komisija z Evropskim parlamentom in Svetom razpravlja o ustanovitvi cone izključnega dostopa za francoske najbolj oddaljene regije po vzoru obstoječega modela za Azore, Madeiro in Kanarske otoke.

Turizem je v nekaterih najbolj oddaljenih regijah uveljavljeno področje dejavnosti, vendar v skladu s študijo dejavnikov rasti še vedno obstaja veliko možnosti za nadaljnjo rast. Najbolj oddaljene regije so pozvane, naj okrepijo prizadevanja za izvajanje ukrepov iz sporočila „Evropa, prva svetovna turistična destinacija“ (junij 2010), da postane turizem trajnostni ter se omogoči rast s specializacijo. Učinkovitost bi bilo treba izboljšati s povečano uporabo IKT ter izboljšanjem kakovosti, spretnosti in kompetenc. Programi nove kohezijske politike bodo vir financiranja za naložbe v turizem.

Kulturna in naravna dediščina sta pomemben vir turistično usmerjenega razvoja v najbolj oddaljenih regijah. EU bo v najbolj oddaljenih regijah spodbujala ukrepe za zaščito, trajnostno rabo in dodano vrednost kulturne in naravne dediščine, vključno z biotsko raznovrstnostjo, ter dostop do nje za turistične namene.

Komisija si bo prizadevala zagotoviti dostop najbolj oddaljenih regij do prihodnjih programov in pobud kulturne politike Unije z namenom razvoja kulturnih in ustvarjalnih industrij.

3) Sektorji v vzponu

Študija dejavnikov rasti: treba je doseči ustrezno ravnovesje med korenitim izboljšanjem tradicionalnih sektorjev in vzpostavitvijo zadostnega prostora za rast novih proizvodov in sektorjev, kombinacija lastnih virov, novih tehnologij in načinov, kako so dejavniki organizirani, lahko ustvari konkurenčne prednosti, politike morajo biti osredotočene na človeške in materialne vire ter te vire združevati, da bodo bolj tržno usmerjeni, namesto da so razpršeni med preveč potencialnih področij.

Raziskave in inovacije. Sodelovanje najbolj oddaljenih regij v omrežjih raziskav in tehnološkega razvoja (RTR) bo ključnega pomena pri zagotavljanju „pametne“ rasti v njih. Obstajajo številni primeri dobrih praks, vendar je pomanjkanje kritične mase raziskav še vedno izziv. Predlagana pobuda Obzorje 2020 bo spodbujala znanstveno odličnost v najbolj oddaljenih regijah, podpiral tehnološke in praktične inovacije ter spodbujala naložbe zasebnega sektorja v poskuse, vključno s kmetijstvom in endemično biotsko raznovrstnostjo. Cilj programa bo zainteresirane strani s širokega spektra področij vključiti v spodbujanje inovacij, ki lahko vodijo do novih proizvodov ali uporab v tradicionalnih sektorjih ali pa razvijejo nova področja gospodarske dejavnosti, ki ustvarjajo delovna mesta.

Trajnostna energija. EU bo s strukturnimi skladi in pobudami, kot je „pakt med otoki“, podprla veljavne in nove ukrepe za zmanjšanje odvisnosti od uvoza energije in fosilnih goriv v najbolj oddaljenih regijah ter za razvoj obnovljivih virov. Prizadevali si bodo za izboljšanje samozadostnosti preskrbe z energijo in podporo ustanavljanju centrov odličnosti, kar bo prispevalo k zmanjšanju emisij CO2 za najmanj 20 % do leta 2020.

Komisija bo v skladu s predlogi Evropskega parlamenta na področju energetike z najbolj oddaljenimi regijami in zadevnimi državami članicami preučila, kako se lahko kar najbolje uporabi financiranje obnovljive energije in energetske učinkovitosti iz sredstev kohezijske politike, da se izpolnijo posebne potrebe in zmožnosti najbolj oddaljenih regij.

Priložnosti pomorstva. Glede na razvoj Celostne pomorske politike za Evropsko unijo[16] se sredstva EU v okviru skupnega strateškega okvira ali drugih ustreznih horizontalnih programov v obdobju 2014–2020 lahko namenijo za naložbe v pomorsko in morsko gospodarstvo v najbolj oddaljenih regijah. V zvezi s tem bi morale makaronezijske in karibske najbolj oddaljene regije izkoristiti priložnosti, ki se ponujajo v okviru strategije EU za Atlantik[17].

Na področju mrež znanja namerava Komisija po letu 2012 najbolj oddaljenim regijam omogočiti dostop do programa evropske mreže za pomorsko opazovanje in podatke (European Marine Observation and Data Network – EMODnet). Komisija bo pri izvajanju celostne pomorske politike Unije[18], vključno s pobudo Modra rast, še naprej upoštevala razsežnost najbolj oddaljenih regij.

4) Razvoj podjetništva

Mala in srednja podjetja so pomembna za sorazmerno majhna gospodarstva najbolj oddaljenih regij. Ključni problem je dostop do finančnih sredstev za razvoj podjetij. Komisija bo pri izvajanju Akcijskega načrta za boljši dostop do finančnih sredstev za MSP[19] ter podporne osi za mikrofinanciranje in socialno podjetništvo[20] Programa za socialne spremembe in inovacije upoštevala posebni položaj najbolj oddaljenih regij. Poleg podpore, ki jo omogočajo pobude ESRR, kot je JEREMIE, bo Komisija skupaj s skupino Evropske investicijske banke (EIB) sodelovala z državami članicami in najbolj oddaljenimi regijami v podporo oblikovanju lokalnih investicijskih skladov v vseh najbolj oddaljenih regijah in razvoju regionalnih finančnih/naložbenih trgov.

Socialno podjetništvo. Socialna podjetja so pomembna gonila vključujoče rasti in razvoja. Najbolj oddaljene regije bi morale preučiti svoje možnosti v okviru pobude za socialno podjetništvo (Social Business Initiative – SBI), ki je bila sprejeta oktobra 2011. Namen pobude je ustvariti ugodno okolje za podjetja, katerih glavni cilj je reševanje socialnih potreb, z vzpostavitvijo celovitega akcijskega načrta za izboljšanje prepoznavnosti socialnih podjetij ter njihovega dostopa do financiranja. V tem okviru so bile predlagane prednostne naloge za namenske naložbe v skladu z uredbama o ESRR in ESS za obdobje 2014–2020.

5) Vključevanje v enotni trg

Akt za enotni trg[21] je poudaril pomen enotnega trga kot platforme konkurenčnosti za najbolj oddaljene regije. Drugo poglavje Akta za enotni trg bo sprejeto jeseni 2012. Po potrebi bo upoštevan poseben položaj najbolj oddaljenih regij, da se omogoči njihova popolna vključitev v enotni trg.

Prva ovira za tako vključevanje najbolj oddaljenih regij je njihova oddaljenost. EU bo pri izvajanju in razvoju vseevropskih omrežij na področju prometa[22], telekomunikacij in energetike upoštevala razsežnost najbolj oddaljenih regij. Na teh treh področjih bodo najbolj oddaljene regije po potrebi vključene v projekte skupnega interesa[23] v skladu s cilji in merili politik, kot bo določeno v sektorskih smernicah, ko bodo te sprejete. To načelo bo upoštevano tudi pri določanju projektov skupnega interesa, ki so upravičeni do financiranja v okviru predlaganega instrumenta za povezovanje Evrope. Za financiranje iz predlaganega instrumenta za povezovanje Evrope bodo do finančne podpore v prometu na primer upravičeni projekti skupnega interesa, ki vključujejo najbolj oddaljene regije in se osredotočajo na pomorske avtoceste.

Komisija bo na podlagi predlogov Evropskega parlamenta s področja prometa z najbolj oddaljenimi regijami in zadevnimi državami članicami preučila, kako je mogoče v posameznem primeru najbolje izkoristiti priložnosti, ki izhajajo iz sredstev kohezijske politike.

Pomemben vidik bo odpravljanje digitalnega razkoraka in izboljšanje dostopa najbolj oddaljenih regij do enotnega digitalnega trga. Za zagotovitev dobro delujočega in učinkovitega enotnega digitalnega trga bo v vseh prihodnjih zakonodajnih predlogih o evropskem enotnem digitalnem trgu treba izrecno upoštevati razsežnost najbolj oddaljenih regij.

Pravila o državni pomoči so ključnega pomena za preprečevanje izkrivljanja konkurence na enotnem trgu. Člen 107(3)(a) PDEU izrecno priznava najbolj oddaljene regije kot območja, na katerih se pomoč lahko dodeli za spodbujanje gospodarskega razvoja glede na njihov strukturni, gospodarski in socialni položaj. V tem okviru bodo smernice o regionalni pomoči ohranile prednostno obravnavo za najbolj oddaljene regije. Poleg tega bodo v kmetijstvu, ribištvu in ribogojstvu ohranjena posebna pravila za najbolj oddaljene regije.

Pravila o javnih naročilih, ki temeljijo na poštenih in transparentnih javnih razpisih, so temelj enotnega trga. Komisija bo preučila možnost vključitve razsežnosti najbolj oddaljenih regij v fazi izvajanja svojih predlogov za reformo pravil EU na področju javnih naročil, ko bodo predlogi sprejeti. Za določanje, ali za javna naročila, za katera ne veljajo ali ne veljajo v celoti pravila o javnih naročilih EU, veljajo pravila in načela Pogodbe EU, je že pomembna razsežnost najbolj oddaljenih regij[24]. Vendar bi bil treba sedanje razmere dodatno pojasniti. Naročniki v najbolj oddaljenih regijah lahko od podjetij, katerim je bilo javno naročilo dodeljeno, zahtevajo zaposlovanje lokalne delovne sile pod pogojem, da to ne pomeni posredne ali neposredne diskriminacije glede svobode ustanavljanja in svobode opravljanja storitev[25] ter se preprečijo konflikti interesov.

Obdavčenje in carina. Posebne ureditve so prispevale k povečanju konkurenčnosti najbolj oddaljenih regij. Komisija bo preučila zahteve in obrazložitve zadevnih držav članic za podaljšanje ali spremembe teh ureditev ter v skladu z njimi predložila predloge, v katerih bodo upoštevani učinki teh ureditev na lokalno gospodarstvo in notranji trg. Načela dobrega upravljanja na davčnem področju (preglednost, izmenjava informacij in poštena davčna konkurenca) morajo biti odločilnega pomena, kot v drugih delih Unije.

Boljše obveščanje. V vseh najbolj oddaljenih regijah bodo vzpostavljene kontaktne točke „enotnega trga“ s posebnimi ukrepi usposabljanja za podjetja in javne uradnike v najbolj oddaljenih regijah, ki bodo nudili več informacij o razpoložljivih možnostih. Več se bosta uporabljali tudi platformi IMI in SOLVIT.

Izobraževanje in spretnosti. Predlagani program „Erasmus za vse“[26] bo zagotavljal priložnosti za podporo partnerstvom med podjetji ter ustanovami izobraževanja in usposabljanja (npr. univerzami, ustanovami za poklicno usposabljanje) najbolj oddaljenih regij ter spodbujal in pospeševal mobilnost učencev in učiteljev v najbolj oddaljene regije in iz njih. Posodobitev sistemov izobraževanja in usposabljanja ter ukrepi za izboljšanje dostopa do kakovostnega izobraževanja se lahko financirajo iz ESS.

Na področju potrošniške politike bo Komisija razsežnost najbolj oddaljenih regij po potrebi upoštevala pri izvajanju nove Evropske agende za potrošnike. Vprašanja, pomembna za interese potrošnikov najbolj oddaljenih regij, se nanašajo zlasti na sektorje, kot so promet, telekomunikacije in energetika.

Glede na neenakost pričakovane življenjske dobe in zdravstveni status med najbolj oddaljenimi regijami in celino je zdravje pomembno vprašanje. Kohezijska politika nudi priložnosti za naložbe v zdravstveno infrastrukturo – vključno s telemedicino in usposabljanjem zdravstvenih delavcev v najbolj oddaljenih regijah.

6) Varovanje okolja najbolj oddaljenih regij

Politika EU na področju civilne zaščite podpira ukrepe za zmanjšanje posebne ranljivosti najbolj oddaljenih regij ob naravnih nesrečah in pomaga ustvariti pogoje za bolj trajnostno rast. Geografska lega in težavna topografija najbolj oddaljenih regij ovirata uporabo intervencijskih sredstev in ustvarjata posebne potrebe za pomoč v primeru velikih nesreč. Odločba o vzpostavitvi mehanizma na področju civilne zaščite in odločba o vzpostavitvi finančnega instrumenta za civilno zaščito[27] se sklicujeta na posebne potrebe najbolj oddaljenih regij in jih upoštevata pri izvajanju ukrepov EU, povezanih z mehanizmom na področju civilne zaščite. Podpora je ponovno izražena v Predlogu o mehanizmu Unije na področju civilne zaščite[28].

Podnebni ukrepi. EU bo ukrepala na področju blažitve podnebnih sprememb in prilagajanju nanje[29]. Odpornost najbolj oddaljenih regij na vplive podnebnih sprememb je treba povečati s podpiranjem prilagajanja podnebnim spremembam v vseh relevantnih sektorjih, spodbujanjem zelenega, nizkoogljičnega gospodarstva, izboljšanjem energetske učinkovitosti in učinkovite rabe virov ter trajnosti prometa in kmetijstva. Za najbolj oddaljene regije je še zlasti pomembna zaščita obale. Rezultati študije, ki jo je o vplivu podnebnih sprememb v najbolj oddaljenih regijah naročila Komisija, bodo objavljeni leta 2013.

Biotska raznovrstnost in ekosistemske storitve. Okrepila se bodo prizadevanja v podporo biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev v najbolj oddaljenih regijah, ki bodo temeljila na pobudah, kot je BEST (Biodiversity and Ecosystem Services in Territories – prostovoljni sistem za biotsko raznovrstnost in ekosistemske storitve na ozemlju najbolj oddaljenih regij, v čezmorskih državah in ozemljih), ki pomaga uresničevati vse pomembne cilje in ukrepe EU o biotski raznovrstnosti. Dejavnosti na tem področju se lahko financirajo iz strukturnih skladov.

4.2. Zunanja razsežnost

Glede na geografski položaj najbolj oddaljenih regij so politike EU z zunanjo razsežnostjo za to strategijo ključnega pomena. Najbolj oddaljene regije se morajo za razvoj lastnega potenciala in optimalnega doprinosa svoje dodane vrednosti EU bolje vključiti ne le v enotni trg, temveč tudi v neposredno regionalno okolje. Treba je določiti regionalne sosedske načrte, skladne s cilji zunanje politike EU. Usklajevanje in dopolnjevanje ukrepov organov EU se bo izboljšalo, zlasti bo več storjeno za boljše usklajevanje in sinergijo med programi sodelovanja, ki jih podpira ESRR, in drugimi instrumenti, predvsem Evropskim razvojnim skladom, pa tudi instrumentom za razvojno sodelovanje in Evropskim instrumentom sosedstva in partnerstva. Okrepiti bo treba tudi zunanjo razsežnost enotnega trga za najbolj oddaljene regije, ki bo temeljila na delu, opravljenem v okviru Akta za enotni trg.

Sodelovanje med najbolj oddaljenimi regijami in njihovimi sosedami bo potekalo v interesu vseh strani, s posebnim poudarkom na spodbujanju gospodarskih priložnosti. Sodelovanje se lahko spodbuja z boljšim izkoriščanjem priložnostnih določb v sporazumih EU s tretjimi državami[30] ali z boljšo uporabo programov, kot je Erasmus Mundus na področju izobraževanja, pri katerih imajo lahko univerze najbolj oddaljenih regij vodilno vlogo pri dejavnostih usposabljanja. Najbolj oddaljene regije bi lahko postale poslovne platforme in platforme za sodelovanje ter logistična vozlišča.

Trgovinski in ribolovni sporazumi. V sporazumih EU bodo najbolj oddaljene regije ustrezno upoštevane, na primer pri proizvodih, vključenih v sporazume in proizvedenih v najbolj oddaljenih regijah. To lahko proizvajalcem teh regij pomaga, da so konkurenčni ne le v EU, temveč tudi na trgih tretjih držav. Praksa, da predloge trgovinskih sporazumov, kot so sporazumi o gospodarskem partnerstvu, spremljajo analize učinka, je zdaj že dobro uveljavljena in bi morala obravnavati, kadar je to primerno, razsežnost najbolj oddaljenih regij. Pomembno je, da se za najbolj oddaljene regije vključijo posebne zaščitne klavzule, vendar bi bilo treba izboljšati informiranost o teh klavzulah, da se po potrebi zagotovi njihova uporaba v celoti.

Nove ali bolj učinkovite zračne in pomorske poti med najbolj oddaljenimi regijami in njihovimi sosedami. Komisija bo preučila, kako bi se lahko upoštevale posebnosti najbolj oddaljenih regij pri pripravi spremembe smernic za letalski sektor iz leta 1994 in leta 2005[31] ter pregleda pomorskih smernic iz leta 2004[32]. Ocenila bo zahteve držav članic za sklenitev dvostranskih sporazumov s tretjimi državami, ki mejijo na najbolj oddaljene regije, s čimer bo postavila zahteve glede prevoza potnikov, podobne pogodbenim obveznostim za javne službe v skladu z zakonodajo EU. To bi lahko prišlo v poštev le v primeru, da sami tržni pogoji ne zadostujejo za privabljanje gospodarskih subjektov, brez kakršne koli diskriminacije med njimi glede obstoječih dvostranskih in večstranskih sporazumov ter zadevnih pravil o državni pomoči. EU bo prav tako preučila možnost sklenitve sporazumov z državami, ki mejijo na najbolj oddaljene regije, z namenom liberalizacije prometa in povečanja povezav.

Energetika. EU bo podprla projekte za oblikovanje bolj učinkovitih energetskih trgov, ki bodo vključevali najbolj oddaljene regije ter sosednje države in ozemlja.

Elektronska komunikacijska omrežja. Izboljšanje zanesljivosti omrežne infrastrukture bo glavna prednostna naloga. Trenutna digitalna omrežja, ki se nanašajo na eno samo podmorsko kabelsko povezavo z majhno zmogljivostjo, ne zagotavljajo stalnosti storitev in ne morejo zagotavljati vedno večje hitrosti. Vprašanja, ki se nanašajo na dostop, cene, kakovost in varnost storitev IKT, je treba obravnavati bolj odločno, zlasti glede ustvarjanja pogojev za internet s hitrim prenosom podatkov. Nacionalni organi, pristojni za konkurenco, imajo ključno vlogo pri določanju pogojev za pridobitev zmogljivosti prek podmorskih kablov in pogojev za dostop do kopenskih delov teh kablov.

MSP, ki poslujejo mednarodno. Komisija bo pri izvajanju ukrepov iz sporočila „Mala podjetja, velik svet“[33] upoštevala zlasti najbolj oddaljene regije.

Instrumenti za alternativno reševanje sporov med podjetji. Krepitev zaupanja med podjetji v najbolj oddaljenih regijah in tretjih državah, ki mejijo nanje, je eden prvih konkretnih korakov, potrebnih za nemoten trgovinski tok v regiji. V ta namen je treba s približevanjem zadevnih pravnih sistemov spodbujati vzpostavitev sistemov za alternativno reševanje sporov med najbolj oddaljenimi regijami, čezmorskimi državami in ozemlji ter tretjimi državami, ki mejijo nanje.

Mobilnost. Države članice bi morale pospešiti prizadevanja za olajšanje mobilnosti ključnih skupin državljanov tretjih držav, kot so študenti, raziskovalci in poslovna skupnost, obenem pa nadaljevati s prizadevanji za zmanjšanje nezakonitega priseljevanja in reševanje vprašanja trgovine z ljudmi.

5. Sklepna ugotovitev

V najbolj oddaljenih regijah je bil dosežen velik napredek, vendar so njihova gospodarstva še vedno razmeroma šibka. Akterji na vseh ravneh morajo ohraniti in okrepiti prizadevanja za zmanjšanje njihovih stalnih omejitev in zagotavljanje popolne vključitve v notranji trg ter v posamezne sosednje trge. Njihove posebnosti bi bilo treba upoštevati pri novi generaciji politik za izvajanje strategije Evropa 2020, najbolj oddaljene regije in zadevne države članice pa morajo storiti vse, kar lahko, da izkoristijo ponujene priložnosti. Potencialna rast v najbolj oddaljenih regijah je lahko posledica prestrukturiranja tradicionalnih sektorjev turizma, kmetijstva in ribištva ter novih specializacij, ki izhajajo iz uporabe raziskav, tehnološkega razvoja in inovacij v starih in novih sektorjih.

Za prihodnjo blaginjo najbolj oddaljenih regij bosta ključnega pomena modernizacija tradicionalnih sektorjev in diverzifikacija v pazljivo izbrana nova področja dejavnosti. Komisija bo podpirala vse najbolj oddaljene regije pri utiranju njihove poti k diverzifikaciji in modernizaciji njihovih gospodarstev, da se ustvarijo vzdržni gospodarski pogoji in zmanjšajo razlike v primerjavi z drugimi regijami EU. Vse najbolj oddaljene regije so skupaj z zadevnimi državami članicami pozvane, da pripravijo akcijski načrt s cilji in mejniki za izvajanje strategije Evropa 2020 ob upoštevanju lastnih okoliščin in različnih instrumentov iz tega sporočila.

Komisija si bo na rednih srečanjih namenske medsektorske skupine še naprej prizadevala za večje vključevanje najbolj oddaljenih regij v enotni trg in njihovo geografsko okolje. Komisija bo najpozneje do konca leta 2017 pregledala izvajanje vseh ukrepov, predlaganih v tem sporočilu.

[1] V skladu s členom 349 in členom 355(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), kakor je bila spremenjena s Sklepom Evropskega sveta z dne 29. oktobra 2010 o spremembi položaja otoka Saint-Barthélemy, je osem „najbolj oddaljenih regij“ EU: štirje francoski čezmorski departmaji in regije (Guadeloupe, Francoska Gvajana, Martinik, Réunion) in ena čezmorska skupnost (Saint Martin); dve portugalski avtonomni regiji (Azori in Madeira) ter španska avtonomna skupnost (Kanarski otoki). V skladu s členom 355(6) PDEU je Francija Evropski svet uradno zaprosila za spremembo položaja EU za Mayotte, ki trenutno sodi med čezmorske države in ozemlja, da z januarjem 2014 pridobi položaj najbolj oddaljene regije.

[2] 3023. seja Sveta za zunanje zadeve, 14. junij 2010.

[3] COM(2004) 343, 26.5.2004; COM(2004) 543, 6.8.2004.

[4] Sporočilo Komisije: Najbolj oddaljene regije: prednost Evrope, COM(2008) 642 final, 17.10.2008.

[5] Skupni memorandum najbolj oddaljenih regij za obdobje do leta 2020 (Joint Memorandum of the Outermost Regions: From now until 2020), 14. oktober 2009.

[6] Memorandum Španije, Francije, Portugalske in najbolj oddaljenih regij: Prenovljena vizija evropske strategije za najbolj oddaljene regije (Memorandum, of Spain, France, Portugal and the Outermost Regions: A renewed vision of the European Strategy for outermost regions), 7. maj 2010.

[7] Poročilo Evropskega parlamenta o vlogi kohezijske politike v najbolj oddaljenih regijah Evropske unije v okviru strategije Evropa 2020 („The role of Cohesion Policy in the outermost regions of the European Union in the context of EU 2020“), 18. april 2012 (poročevalec Nuno Teixeira).

[8] Komisar Barnier je nekdanjega španskega ministra za kmetijstvo ter gospodarstvo in finance ter nekdanjega evropskega komisarja Pedra Solbesa Miro zaprosil za pripravo študije o vlogi najbolj oddaljenih regij na enotnem trgu:

http://ec.europa.eu/internal_market/outermost_regions/index_en.htm.

[9] Študijo pripravil inštitut Ismeri Europa marca 2011 po naročilu Komisije iz leta 2009.

[10] Študijo pripravil inštitut „Institut National d'Études Démographiques“ maja 2012 po naročilu Komisije.

[11] Čezmorske države in ozemlja, navedena v členu 198 in členu 355(2) PDEU. Posebna pozornost bo namenjena prihodnjemu sklepu Sveta o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj EU, zlasti določbam, ki se nanašajo na regionalno sodelovanje in povezovanje teh ozemelj.

[12] http://s3platform.jrc.ec.europa.eu/home.

[13] COM(2011) 611 final, 6.10.2011.

[14] COM(2011) 627 final/2, 19.10.2011.

[15] COM(2011) 804 final, 2.12.2011.

[16] COM(2007) 575 final, 10.10.2007.

[17] COM(2011) 782 final, 21.11.2011.

[18] Sklepi Sveta z dne 19.12.2011, točka 12.

[19] COM(2011) 870 final, 7.12.2011; in SEC(2011) 1527 final.

[20] COM(2011) 609 final, 6.10.2011. Ti ukrepi se lahko izvajajo s finančnimi instrumenti, pri katerih je črpanje sredstev med drugim odvisno od pogojev instrumentov in ozaveščenost o njih ter povpraševanja ponudnikov mikrokreditov.

[21] COM (2011) 206 final z dne 13.4.2011: „[Potrebujemo] bolj povezan trg, ki bo resnična platforma, na kateri se bo gradila skupna konkurenčnost žensk in moških, podjetij ter evropskih ozemelj, vključno z najbolj oddaljenimi in najmanj razvitimi.“

[22] COM(2011) 650 final/3, 6.2.2012, člen 4(2)(j).

[23] Glej v nadaljevanju pod Zunanja razsežnost.

[24] Glede na to, da so geografska lega ter velikost in struktura trga vključene med merila za določanje, ali je oddaja javnega naročila v interesu subjektov iz drugih držav članic, glej C 179, 1.8.2006: točka 1.3 Razlagalnega sporočila Komisije o uporabi prava EU za oddana naročila, ki niso zajeta v direktivah o javnih naročilih ali pa so v njih le delno zajeta.

[25] Sodba Sodišča v zadevi 31/87 Beentjes [1988] Recueil 4635.

[26] COM(2011) 788 final, 23.11.2011.

[27] Odločba Sveta 2007/162/ES z dne 5. marca 2007; Odločba Sveta 2007/779/ES z dne 8. novembra 2007.

[28] COM(2011) 934 final, 20.12.2011.

[29] Bela knjiga – Prilagajanje podnebnim spremembam: evropskemu okviru za ukrepanje naproti, COM(2009) 147 final, 1.4.2009.

[30] Na primer, člen 132(h) in člen 239 Sporazuma o gospodarskem partnerstvu Cariforum-EU.

[31] Smernice Skupnosti o financiranju letališč in zagonski državni pomoči letalskim družbam z odhodi z regionalnih letališč, UL C 312, 9.12.2005, str. 1.

[32] Smernice Skupnosti o državni pomoči za pomorski promet (Community guidelines on State aid to maritime transport), UL C 013, 17.1.2004, str. 3.

[33] COM(2011) 702, 9.11.2011.