SL Uradni list Evropske unije C 54/65

Mnenje Odbora regij – Skupna konsolidirana osnova za davek od dohodkov pravnih oseb (CCCTB)

2012/C 54/10

ODBOR REGIJ

— pozdravlja dejstvo, da se od ustanovitve Evropske unije obdavčitvi podjetij namenja posebna pozornost, saj je pomemben element vzpostavljanja notranjega trga;

— meni, da bi obračunavanje davčne osnove s strani ene same davčne uprave, ki bi bila poleg tega pristojna tudi za obravnavo vseh vprašanj in sporov v zvezi z zadevno osnovo, položaj za podjetja poenostavilo, omogočilo pa bi jim tudi prihranke pri upravnih stroških, saj bi se za izračun svoje davčne osnove morala obrniti le na eno davčno upravo namesto na 27;

— želi, da Komisija preuči posledice ureditve, v okviru katere se lahko davčne izgube prenašajo v nedogled, in možne ukrepe za preprečevanje zlorab;

— ne nasprotuje neposredno samemu načelu, na katerem temelji direktiva, vendar meni, da bi bilo treba predlog še enkrat pregledati ob upoštevanju potrebe po (a) zadostnih kvantitativnih in kvalitativnih kazalnikih, da bo mogoče v celoti oceniti učinke tovrstnega čezmejnega predloga na subsidiarnost, (b) več podatkih o vseh posledicah CCCTB ter (c) oceni učinka predloga za lokalne in regionalne oblasti.

Poročevalec Gusty GRAAS (LU/ALDE), član občinskega sveta Bettembourga Referenčni dokument Predlog direktive Sveta o skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb (CCCTB) COM(2011) 121 konč.

I. UVOD

ODBOR REGIJ

1. pozdravlja dejstvo, da se od ustanovitve Evropske unije obdavčitvi podjetij namenja posebna pozornost, saj je pomemben element vzpostavljanja notranjega trga;

2. meni, da veliko število različnih predpisov, še zlasti na davčnem področju, pogosto ovira razvoj čezmejnih gospodarskih dejavnosti. To je huda prepreka zlasti za mala in srednja podjetja, poleg tega pa zavira razvoj notranjega trga;

3. opozarja hkrati na sporočilo Komisije o obdavčitvi podjetij iz leta 1990 (SEC(90) 601), na podlagi katerega je bilo sprejetih več pomembnih ukrepov na področju neposrednega obdavčenja, na primer Direktiva 90/434/EGS o združitvah, Direktiva 90/435/EGS o matičnih in odvisnih družbah ter Konvencija 90/436/EGS o arbitraži. Desetletje zatem se je seznamu evropskih davčnih ukrepov pridružila še Direktiva 2003/49/ES o obrestih in licenčninah;

4. pozdravlja dejstvo, da se je Komisija z začetkom novega tisočletja vrnila k bolj ambiciozni politiki na področju obdavčevanja, saj želi v enotno in konsolidirano osnovo za davek od dohodkov pravnih oseb vključiti vse dejavnosti podjetij na ravni EU. Komisija je to "novo" prizadevanje potrdila v sporočilih iz leta 2003 (COM(2003) 726) in leta 2005 (COM(2005) 702);

5. ugotavlja, da so od novembra 2004 vidni tudi konkretni rezultati izjav Komisije, saj je bila takrat ustanovljena delovna skupina, ki naj bi preučila možnosti za uvedbo skupne konsolidirane osnove za davek od dohodkov pravnih oseb (DS za CCCTB);

6. se je seznanil z delom DS za CCCTB, zlasti z delovnim dokumentom o zasnovi tehničnega okvira (CCCTB/WP/57), s katerim so bili v veliki meri postavljeni tehnični temelji za predlog Direktive Sveta z dne 16. marca 2011 o skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb (CCCTB) (COM(2011) 121 konč.), ki ga obravnava to mnenje.

II. OCENA PREDLOGA

ODBOR REGIJ

7. meni, da bi obračunavanje davčne osnove s strani ene same davčne uprave, ki bi bila poleg tega pristojna tudi za obravnavo vseh vprašanj oz. sporov v zvezi z zadevno osnovo, položaj za podjetja poenostavilo, omogočilo pa bi jim tudi prihranke pri upravnih stroških, saj bi se za izračun svoje davčne osnove morala obrniti le na eno davčno upravo namesto na 27;

8. opozarja, da zasnova ene same kontaktne točke (glavne davčne uprave) ne sme pomeniti, da bi skupine podjetij lahko same prosto izbirale svoj davčni sedež v Evropi, kot to dejansko velja za skupine podjetij z matičnim podjetjem v tretji državi;

9. ugotavlja, da bi bilo po mnenju Komisije s konsolidacijo obdavčljivega dobička mogoče odgovoriti na problematiko transfernih cen, s čimer bi podjetja tudi bistveno prihranila pri upravnih stroških, saj jim za "vseevropske" transakcije ne bi bilo več treba poročati o transfernih cenah. Konsolidacija bi bila tudi odgovor na problematiko čezmejne izravnave izgub;

10. ugotavlja, da je v predlogu med drugim izrecno navedeno, da "ni namenjen vplivanju na davčne prihodke, učinek na razporeditev davčnih osnov med države članice EU pa je bil analiziran", vendar pa je naravna in logična posledica CCCTB poenotenje stopenj davkov od dobička pravnih oseb;

11. opozarja, da je namen predloga uvesti skupne predpise za določitev davčne osnove družb, ki delujejo v okviru tega sistema. Če so družbe del skupine, bi bila skupna davčna osnova poleg tega določena na konsolidirani osnovi;

12. poudarja, da ta predlog ne obravnava uskladitve davčnih stopenj in da bodo države članice uporabljale lastne davčne stopnje za svoj delež davčne osnove davčnih zavezancev. Vendar je treba razmisliti o uvedbi minimalne davčne stopnje, ki pa mora biti dovolj nizka, da ohranja dovolj možnosti za zdravo konkurenco med državami članicami na davčnem področju;

13. opominja, da bi se ta direktiva uporabljala za družbe, ustanovljene v skladu z zakonodajo države članice, če (i) imajo eno od pravnih oblik iz Priloge I direktive in (ii) so zavezane plačilu enega od davkov od dohodkov pravnih oseb iz Priloge II direktive ali naknadno uvedenega podobnega davka ("družbe rezidentke" ali "DR"). Uporabljala bi se tudi za družbe, ustanovljene v skladu z zakonodajo tretje države, če (i) imajo obliko, ki je podobna eni od oblik iz Priloge I (1), in (ii) so zavezane plačilu enega od davkov od dohodkov pravnih oseb iz Priloge II ("družbe nerezidentke" ali "DNR");

14. se sprašuje, ali ne bi bilo treba sistema CCCTB uvesti tudi za osebne družbe;

15. ugotavlja, da bodo predpisi iz predloga za DR in DNR veljali le, če se bodo zadevne družbe odločile za njihovo uporabo;

16. vztraja pri tem, da za družbo, ki deluje v okviru sistema iz te direktive, prenehajo veljati nacionalne ureditve glede davka od dohodkov pravnih oseb za vse zadeve, ki jih ureja ta direktiva, razen če ni drugače določeno;

17. z zadovoljstvom ugotavlja, da odbitni izdatki vključujejo tudi stroške raziskav in razvoja ter stroške, ki nastanejo pri zbiranju lastniškega ali dolžniškega kapitala za namene poslovanja; nasprotuje takojšnjemu odbitku stroškov, povezanih s trajnostnimi ekonomskimi sredstvi;

18. predlaga, naj se kot odbitni izdatki obravnavajo tudi periodični stroški za varstvo okolja in zmanjšanje izpustov toplogrednih plinov;

19. želi, da Komisija preuči posledice ureditve, v okviru katere se lahko davčne izgube prenašajo v nedogled, in možne ukrepe za preprečevanje zlorab;

20. poudarja, da se s sistemom CCCTB uvajajo le ločeni predpisi za izračun davčne osnove družb, ne pa tudi računovodski predpisi. Predlog ne vpliva na nacionalne predpise o finančnem računovodstvu;

21. meni, da bi bilo treba za polno uresničitev upravne poenostavitve poleg skupne konsolidirane davčne osnove uvesti tudi skupne računovodske predpise;

22. ugotavlja, da bi se na podlagi trenutne formule za porazdelitev in s prostovoljno uporabo CCCTB zmanjšali davčni prihodki 11 držav članic. Poleg tega bi se zaradi prostovoljne uporabe CCCTB zmanjšala bruto domači proizvod in zaposlovanje v 21 državah članicah.

III. RAZLIČNI PRISTOPI

ODBOR REGIJ

23. opozarja, da spada zakonodaja s področja neposrednega obdavčenja v področje uporabe člena 115 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), na podlagi katerega Svet odloča soglasno po posebnem zakonodajnem postopku ter po posvetovanju z Evropskim parlamentom in Evropskim ekonomsko-socialnim odborom;

24. ugotavlja, da je nekaj nacionalnih parlamentarnih domov predsednikom Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predložilo obrazložena mnenja, v katerih so izrazili svojo zaskrbljenost glede skladnosti z načelom subsidiarnosti;

IV. VPLIV NA LOKALNE IN REGIONALNE OBLASTI

ODBOR REGIJ

25. ugotavlja, da predlog ne zadeva lokalnih in regionalnih davkov, saj se nanaša le na "davke od dohodkov pravnih oseb iz Priloge II", v tej prilogi pa so v bistvu navedeni le glavni neposredni nacionalni davki držav članic;

26. vseeno meni, da je predlog zelo pomemben za lokalne in regionalne oblasti, ki velik del prihodkov prejemajo ali (i) iz lokalnih ali regionalnih davkov, ki se pobirajo na podlagi nacionalne osnove za obdavčitev, ali še pogosteje (ii) na podlagi deleža davka od dohodkov pravnih oseb na nacionalni ravni; (2)

27. čeprav torej predlog lokalnih in regionalnih davkov neposredno ne zadeva, meni, da bo vzpostavitev sistema CCCTB v večini držav članic kljub temu neposredno vplivala nanje. Zdi se namreč samo po sebi umevno, da bodo države članice, ki bodo svojim davčnim zavezancem ponudile možnost uporabe CCCTB, to osnovo uporabile tudi za določitev lokalnih in regionalnih davkov, čeprav jim to s predlogom ni naloženo. V nasprotnem primeru bi se osnove za obdavčitev na lokalnih in regionalnih ravneh še naprej določale po nekdanjih nacionalnih predpisih, zato bi se prednosti sistema CCCTB seveda precej zmanjšale;

28. meni, da je treba prednostno obravnavati ta vidik predloga direktive, še zlasti ker je mogoče prilogi II in III različno razlagati. V Prilogi III so zajeti neodbitni davki, ki so včasih popolnoma lokalni ali regionalni. Če se davčne osnove določijo na nacionalni ravni, bi bilo smiselno lokalne/regionalne davke vključiti v področje uporabe te direktive, da bi bila njihova davčna osnova podobna osnovi, ki se določi na evropski ravni in uporablja na nacionalni ravni. Če se po drugi strani podjetje odloči za uporabo enotne davčne napovedi na evropski ravni in se nato davčni prihodki porazdelijo, bi bilo treba lokalnim/regionalnim organom zagotoviti, da dobijo delež, ki jim pripada;

29. zato meni, da je treba jasno opredeliti, v katerih primerih CCCTB zadeva davke od dohodkov pravnih oseb na ravni lokalnih ali regionalnih oblasti;

30. ker bi kakršna koli sprememba davka od dohodkov pravnih oseb verjetno vplivala na regije in druge skupnosti, obžaluje, da v direktivo niso vključeni natančni podatki o učinkih za lokalne in regionalne oblasti.

V. SKLEPI

ODBOR REGIJ

31. meni, da bi bilo treba zaradi zaščite interesov lokalnih in regionalnih skupnosti pred začetkom veljavnosti predloga direktive o CCCTB izvesti poglobljeno analizo učinka za proračune občin in regij;

32. za izvedbo take analize predlaga ustanovitev ad hoc delovne skupine, ki jo bodo sestavljali člani Odbora regij, Komisije in lokalnih/regionalnih davčnih uprav;

33. meni, da bi morale vse države članice podrobneje preučiti posledice predloga direktive ter Komisiji čim prej predložiti ugotovitve in pripombe, podprte s strokovnimi in neodvisnimi študijami;

34. meni, da bo večjo davčno uskladitev mogoče doseči le, če bo začela osnova CCCTB veljati v vseh državah članicah;

35. se sprašuje, ali to, da je uporaba direktive izbirna, ne bo privedlo do še večjega upravnega bremena za podjetja in davčne uprave, ter razmišlja, ali ne bi bilo zato bolje določiti, da je izbirna uporaba mogoča le v prehodnem obdobju. Odbor regij se sprašuje tudi, ali po pregledu besedila in izteku tega prehodnega obdobja ne bi morala biti uporaba CCCTB obvezna vsaj za podjetja določene velikosti;

36. poziva k temu, da se CCCTB uvede v enem koraku, kajti samo tako bodo v celoti doseženi učinki poenostavitve, ki naj bi jih prinesla uskladitev;

37. meni, da bi bilo treba spremeniti formulo za porazdelitev tako, da bi bolje upoštevala gospodarski položaj posameznih držav članic;

38. se sprašuje, ali je glede na finančne težave, ki trenutno pretresajo Evropo, pa tudi glede na negativen vpliv na davčne prihodke in zaposlovanje, kot je poudarjeno v ocenah učinka in drugih študijah Komisije, zdaj primeren trenutek za izvedbo tako pomembnega koraka za uskladitev na davčnem področju;

39. meni, da se je treba v predlogu direktive še bolj sklicevati na nacionalno sodno pristojnost, kar zadeva pravne postopke;

40. je seznanjen s tem, da bi želela evropska podjetja poenostaviti davčne postopke, izravnavati izgube, ki jih imajo znotraj skupin, ter odpraviti dvojno in prekomerno obdavčitev, ki so ji izpostavljena v sedanjem sistemu;

41. po drugi strani je zaskrbljen nad zelo raznolikimi – a večinoma negativnimi – učinki v posameznih državah članicah, kar zadeva davčne prihodke, rast in zaposlovanje;

42. se sprašuje, ali bo sistem CCCTB kot celota za podjetja poenostavitev ali pa bo, nasprotno, zaradi njega potrebno davčno načrtovanje in bo torej prinesel še dodatne zaplete. Ker je sistem izbiren, bodo namreč morala podjetja poleg obstoječih 27 sistemov podrobno preučiti še ta sistem in redno preverjati svojo odločitev zanj ali proti njemu; (3)

43. se sprašuje, ali zlasti za mala in srednje velika podjetja ne obstajajo še druge, manj zapletene možnosti za izravnavo čezmejnih izgub, kot je sistem CCCTB. Glede tega opozarja na sporočilo Komisije COM(2006) 824;

44. nazadnje se sprašuje še o sorazmernosti ukrepa glede na število evropskih skupin družb, ki bi jim ta koristil;

45. meni, da je predlog direktive vsekakor nepopoln, ker ne vključuje lokalnih in regionalnih davkov. Tako bi se lahko zgodilo, da bi se težave z nacionalne ravni prenesle na lokalno ali regionalno, saj trenutni predlog – z vidika lokalnih in regionalnih davkov – ne odpravlja razlik med sistemi in potrebe po tem, da se davčna osnova določa ločeno; zato se zavzema za uvodno klavzulo v korist lokalnih in regionalnih davkov, da bi države članice lahko sprejele ustrezne ukrepe;

46. ne nasprotuje samemu načelu, na katerem temelji direktiva, vendar meni, da bi bilo treba predlog še enkrat pregledati ob upoštevanju potrebe po (a) zadostnih kvantitativnih in kvalitativnih kazalnikih, da bo mogoče v celoti oceniti učinke tovrstnega čezmejnega predloga na subsidiarnost; (b) več podatkih o vseh posledicah CCCTB ter (c) oceni učinka predloga za lokalne in regionalne oblasti.

VI. PREDLOGI SPREMEMB

Predlog spremembe 1

COM(2011) 121 konč.

Člen 12

Odbitni izdatki

Doda se:

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Odbitni izdatki vključujejo vse stroške prodaje in stroške brez odbitnega davka na dodano vrednost, ki jih ima davčni zavezanec zaradi pridobitve ali zavarovanja dohodka, vključno s stroški raziskav in razvoja ter stroški, ki nastanejo pri zbiranju lastniškega kapitala ali nastanku dolga za namene poslovanja. Odbitni izdatki vključujejo vse stroške prodaje in stroške brez odbitnega davka na dodano vrednost, ki jih ima davčni zavezanec zaradi pridobitve ali zavarovanja dohodka, vključno s stroški raziskav in razvoja ter stroški, ki nastanejo pri zbiranju lastniškega kapitala ali nastanku dolga za namene poslovanja.

Obrazložitev

Da bi se lahko učinkovito borili proti uničevanju naravnega okolja in podnebnim spremembam, je priporočljivo, da se pri obdavčitvi podjetij predvidijo spodbude za davčne zavezance, da bodo več vlagali v varstvo okolja.

Predlog spremembe 2

COM(2011) 121 konč.

Člen 133

Pregled

Doda se:

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Pet let po začetku veljavnosti te direktive Komisija pregleda njeno uporabo in poroča Svetu o izvajanju te direktive. Poročilo vsebuje zlasti analizo učinka mehanizma iz poglavja XVI te direktive na razporeditev davčnih osnov med države članice. Pet let po začetku veljavnosti te direktive Komisija pregleda njeno uporabo in poroča Svetu o izvajanju te direktive. Poročilo vsebuje zlasti analizo učinka mehanizma iz poglavja XVI te direktive na razporeditev davčnih osnov med države članice.

Obrazložitev

Ker ni mogoče izključiti precejšnjega vpliva te direktive na regionalne in lokalne skupnosti, bi morala Komisija pet let po začetku njene veljavnosti oceniti njen vpliv na regionalne in lokalne proračune.

V Bruslju, 14. decembra 2011 Predsednica Odbora regij Mercedes BRESSO

(1) Komisija vsako leto sprejme seznam oblik družb iz tretjih držav, za katere se šteje, da imajo podobno obliko (člen 3 predloga).

(2) Glej študijo o lokalnih in regionalnih davkih od dohodkov pravnih oseb, ki jo je izvedel center za strateške in ocenjevalne storitve (Center for Strategy & Evaluation Services, Local and Regional Corporate Taxes across the EU), informativno poročilo, julij 2011.

(3) Glej Leon Bettendorf Michael, P. Devereux, S. Loretz in Albert van der Horst: Corporate tax reform in the EU: Weighing the pros and cons (Reforma davka od dobičkov pravnih oseb v EU: prednosti in pomanjkljivosti), Vox, 20. marec 2011.