ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
7.

meni, da mora z organizacijskega in proračunskega vidika EEAS kot služba sui generis postati del upravne strukture Komisije, saj bi to zagotovilo polno preglednost; meni, da bi moral sklep o ustanovitvi EEAS na pravno zavezujoč način in na podlagi vodstvenih pristojnosti podpredsednika/visokega predstavnika zagotoviti, da bo služba – kakor je določena v Lizbonski pogodbi – upoštevala sklepe Sveta na tradicionalnih področjih zunanje politike (skupna zunanja in varnostna politika ter skupna varnostna in obrambna politika) in sklepe kolegija komisarjev na področju skupnih zunanjih odnosov; meni, da bi morala biti sestava EEAS takšna: (a) vsi zaposleni EEAS bi morali imeti enak status stalne ali začasne zaposlitve ter hkrati enake pravice in obveznosti, ne glede na to, od kod prihajajo; v organizacijski shemi tako na primer ne bi smelo biti razlik med začasno in redno zaposlenimi uradniki glede njihovih nalog ali položaja; zaradi različnega porekla je pri statusu začasno zaposlenega osebja treba upoštevati kadrovske predpise za uradnike EU, pod pogojem, da jih njihovi nacionalni uradi lahko napotijo na delo v EEAS v interesu službe; (b) pristojnosti organa za imenovanje za EEAS bi morala biti dodeljena podpredsedniku/visokemu predstavniku, s čimer bi zagotovili, da bi službena navodila bila izdana v skladu s pristojnostmi iz Pogodbe in da bi podpredsednik/visoki predstavnik odločal o imenovanju in napredovanju osebja ter prekinitvi njihovega delovnega razmerja; (c) v okviru navodil, ki izhajajo iz pristojnosti, določenih v pogodbah, bi moralo osebje EEAS imeti določeno objektivno svobodo, da bi lahko služba čim bolje opravljala svoje naloge; takšno svobodo je mogoče doseči z imenovanjem za določen čas, na primer za pet let, z možnostjo podaljšanja, to obdobje pa bi lahko bilo skrajšano samo v primeru, če bi zadevni uradnik kršil svoje službene dolžnosti; (d) glede na znane primere (5) bi morala pristojnost za opravljanje dolžnosti organa za imenovanje v zvezi z upravljanjem zaposlovanja osebja v EEAS in izvajanjem odločitev podpredsednika/visokega predstavnika v zvezi z imenovanji, napredovanji, podaljšanji ali prekinitvami delovnih razmerij biti dodeljena ustreznemu generalnemu direktoratu Komisije; (e) napotitev osebja iz nacionalnih diplomatskih služb v EEAS bi bilo treba obravnavati kot sestavni del poklicne poti v teh službah; (f) sklep o ustanovitvi EEAS bi moral določiti organizacijsko strukturo službe in zagotoviti, da bo organizacijska shema sprejeta kot del proračuna Komisije (upravni odhodki) v letnem proračunskem postopku, kar bo omogočilo strukturirano vzpostavitev službe in spremljanje določenih potreb; (g) vzpostavitev EEAS zahteva prilagoditev Medinstitucionalnega sporazuma o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (6), v skladu s točko 4 in delom II točke G navedenega sporazuma; načelo porazdelitve odhodkov iz poslovanja in upravnih odhodkov (člen 41(2) Finančne uredbe (7)) bi bilo treba dosledno upoštevati; (h) podpredsednik/visoki predstavnik bi moral za vsak posamezen primer določiti namestnika za primer odsotnosti, in sicer glede na vrste nalog, ki jih bo treba opraviti ob posamezni priložnosti;
25.

ugotavlja, da se trenutno vlaga veliko napora v vključevanje pristopa, ki bo upošteval razlike med spoloma, v kulturo evropske varnostne in obrambne politike, med drugim z razvojem količinske razsežnosti vključevanja načela enakosti med spoloma v to politiko (na primer z vprašalniki, pripravo kontrolnih seznamov, preštevanjem števila moških in žensk v operacijah evropske varnostne in obrambne politike itd.); vseeno poudarja, da je treba razviti kakovostni pojmovni okvir za razumevanje socialno-ekonomskih okoliščin, v katere se napotijo misije evropske varnostne in obrambne politike (torej na območjih konfliktov), in vprašanj v zvezi z enakostjo med spoloma pri izvajanju operacij in programov;
17.

opozarja, da je bila oktobra 2007 sprejeta strategija EU za pomoč za trgovino z zavezo o povečanju skupne pomoči Evropske unije, povezane s trgovino, na 2 milijardi EUR (2 000 000 000 EUR) letno do leta 2010 (1 milijardo EUR s strani Skupnosti in 1 milijardo EUR s strani držav članic); vztraja pri tem, da Slonokoščena obala dobi ustrezen in pravičen delež; poziva k čim hitrejši določitvi in zagotovitvi deleža iz sredstev pomoči za trgovino; poudarja, da morajo ta sredstva pomeniti dodatna sredstva in ne samo preoblikovanja sredstev Evropskega razvojnega sklada (ERS), da morajo ustrezati prednostnim nalogam Slonokoščene obale in da mora biti izplačevanje sredstev pravočasno, predvidljivo in v skladu z razporedi izvajanja nacionalnih in regionalnih strateških razvojnih načrtov; nasprotuje vsakršnemu pogojevanju dodelitve evropske pomoči v zvezi z ratifikacijo sporazumov o gospodarskem partnerstvu ter poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo dostop do sredstev desetega ERS ločen od rezultatov in hitrosti pogajanj;
F.

ker je Posebno sodišče za Sierro Leone sklenilo sporazum z državami, med katerimi so Združeno kraljestvo, Švedska in Avstrija, da bi nekaterim obsojencem zagotovilo prestajanje kazni v teh državah, in ker je potrebnih še več sporazumov, zato da bi vsi, ki so že obsojeni, in tisti, ki se jim sodi in jih lahko čaka obsodba, svojo kazen dejansko odslužili,
11.

podpira predloge Komisije o ukrepih za uvedbo neodvisnega certificiranja in revizij za obrate za razstavljanje ladij; meni, da so ti ukrepi nujno potrebni, in poudarja, da mora biti pogoj za vse financiranje Skupnosti v ladijskem sektorju, da upravičenec uporablja certificirane obrate; v zvezi s tem pozdravlja standarde, ki jih je razvila Evropska agencija za pomorsko varnost (EMSA), in s tem deluje v pravi smeri, vendar v bližnji prihodnosti pričakuje nadaljnje izboljšave;
30.

poziva države članice, naj oblikujejo navodila in smernice za zdravstvene delavce, pedagoge in socialne delavce, da bi ti starše na spoštljiv način in po potrebi s pomočjo tolmačev obvestili in poučili o ogromnem tveganju pohabljanja ženskih spolnih organov in o kaznivosti te prakse v državah članicah ter naj sodelujejo pri dejavnostih mrež in nevladnih organizacij, ki v tesnem sodelovanju z družinami in skupnostmi izobražujejo, osveščajo in posredujejo v zvezi s tovrstnim pohabljanjem, ter naj te dejavnosti financirajo;
42.

je prepričan, da je naraščanje porabe nafte v prometnem sektorju srednje- in dolgoročno mogoče zmanjšati le tako, da Evropska unija in države članice sprejmejo dodatne ukrepe, ki vodijo k premiku blagovnega prometa in mobilnosti k bolj trajnostnim načinom, ki porabljajo manj ali nič nafte, kot so železnica, vodni promet ter intermodalne verige mobilnosti na mestnih območjih (hoja, kolesarjenje, javni prevoz, kolektivna mobilnost); je tudi prepričan, da je mogoče doseči precejšne prihranke energije s pogostejšo uporabo sodobnih sistemov za upravljanje prometa, ki omogočajo zmanjšanje zamud in obvozov v cestnem, zračnem in ladijskem prevozu, in z nadaljnjim okrepljenim spodbujanjem okolju prijazne logistike;
81.

priznava odločilno vlogo EIB in Evropske banke za obnovo in razvoj (EBRD), ki prispevata k finančnim investicijam in izboljšujeta dostop podjetij (predvsem MSP) do financiranja; poudarja, da lahko prispevki iz proračuna EU za dejavnosti EIB ustvarijo močan učinek vzvoda na naložbe, in želi preučiti, kako bi lahko proračun EU dodatno pripomogel k ustvarjanju takšnih učinkov, ki pa bi morali biti v vseh primerih pospremljeni z memorandumom o soglasju med Parlamentom, Svetom, Komisijo in EIB o prednostnih nalogah pri naložbah, s čimer bo zagotovljeno, da bodo te usmerjene v resnično trajnostne projekte; je zaskrbljen zaradi vse močnejšega trenda v Svetu in Komisiji, da EIB in EBRD nalagata več dodatnih nalog, ne da bi na gospodarskem in finančnem področju prej zagotovila vsa potrebna jamstva, da sta jih EIB in EBRD zmožni uspešno opraviti; ugotavlja, da Komisija predlaga okrepitev finančnih instrumentov, ki jih je EIB oblikovala v večletnem finančnem okviru 2007–2013; poziva Komisijo, naj pripravi prvo oceno dejavnosti, že opravljenih v zvezi s tem, ter predlaga rešitve za proračunske in regulativne težave, ki so se pojavile pri izvajanju ukrepov, kot so Jasmine, Jasper in Jeremie;
55.

ugotavlja, da je bil – čeprav je bilo v procesu širitve veliko pozornosti namenjene socialnim in ekonomskim razmeram Romov – napredek v splošnem omejen; poziva države članice in Komisijo, naj pregledajo prejšnje in obstoječe programe in pobude ter ocenijo njihove rezultate; meni, da je dolžnost Evropske unije bolje in tesneje uskladiti instrumente socialnega vključevanja, saj bi to pomagalo pri odpravljanju revščine, spodbujalo dostop Romov do boljših, trajnejših in stabilnejših zaposlitev in utrlo pot prizadevanjem za učinkovitejše sisteme socialnega vključevanja in socialnega varstva, kar bi bilo tudi sredstvo za analizo političnih izkušenj in vzajemnega učenja ter ustvarilo sistem za skladno analizo najboljše prakse;
33.

poudarja, da varnostne razsežnosti odnosov med EU in Rusijo ter vloge SZVP in EVOP ni mogoče obravnavati ločeno od širšega evropskega varnostnega ustroja, ki vključuje Nato, Organizacijo za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) in mednarodne dogovore, kot sta pogodbi o protibalistični raketni zaščiti in o konvencionalnih oboroženih silah v Evropi; meni, da je treba pomembne razvoje v tej širši varnostni strukturi obravnavati v okviru dialoga z Rusijo in Združenimi državami, in poziva Svet, naj se odprto in konstruktivno zavzema za morebitne pogovore med EU, Združenimi državami, Rusijo in državami, ki niso članice EU OVSE, da bi obnovile čezatlansko soglasje o varnosti, in sicer na podlagi Helsinške sklepne listine;
J.

ker je bil proces evropskega združevanja uspešen in je naposled pripeljal do Evropske unije, ki združuje države srednje in vzhodne Evrope, ki so živele pod komunističnimi režimi od konca druge svetovne vojne do zgodnjih devetdesetih let, in ker je pred tem pristop Grčije, Španije in Portugalske, ki so trpele pod dolgotrajnimi fašističnimi režimi, pomagal utrditi demokracijo v južnem delu Evrope,
202.

poziva k pripravi načrta za boj proti podnebnim spremembam za obdobje 2009–2014, ki naj se izvaja tako: a) na ravni EU naj Komisija in države članice: — vodijo razprave na lokalni in globalni ravni o ukrepih, ki jih je treba sprejeti za boj proti podnebnim spremembam; — razvijajo, financirajo in uvedejo vseevropsko nadomrežje, ki bo dostopno za vse vrste ponudnikov električne energije; — spodbujajo in financirajo učinkovito in trajnostno prometno infrastrukturo za zmanjšanje emisij ogljika, vključno z vodikovo tehnologijo in naložbami v železnice za visoke hitrosti; — razvijajo nove komunikacijske strategije za izobraževanje in spodbujanje državljanov k zmanjševanju emisij na dostopen način, kot je razvoj informiranja o vsebnosti ogljika v izdelkih in storitvah; — razvijajo ustrezne zakonodajne instrumente za spodbujanje vseh industrijskih sektorjev k boju proti podnebnim spremembam, najprej z zahtevo po preglednosti emisij ogljika; — vzpostavijo tesnejše povezave med lizbonsko agendo, socialno agendo in politikami glede podnebnih sprememb; b) na lokalni in regionalni ravni je treba spodbujati in izmenjevati zglede najboljše prakse, zlasti o: — ukrepih za energetsko učinkovitost in drugih ukrepih, namenjenih preprečevanju energetske revščine, da bi dosegli neto ničto porabo energije v zasebnih, poslovnih in javnih zgradbah; — recikliranju in ponovni uporabi odpadkov, na primer z razvojem infrastrukture za zbirna mesta; — razvoju infrastrukture za osebna vozila z nizkimi emisijami, ki uporabljajo obnovljive vire energije, ter o uvedbi spodbud za razvoj vozil brez emisij za javni promet; — spodbujanju bolj trajnostne mobilnosti v mestih in na podeželju; — sprejetju in izvajanju ukrepov za prilagajanje podnebnim spremembam; — spodbujanje lokalne in regionalne pridelave in potrošnje hrane;
K.

ker socialne in ekonomske razlike lahko povečajo težave z duševnim zdravjem in ker je delež duševno bolnih višji pri bolj ranljivih in obrobnih socialnih skupinah, na primer brezposelnih, priseljencih, zapornikih in nekdanjih zapornikih, uporabnikih psihotropnih snovi, invalidnih osebah in dolgotrajno bolnih in ker so potrebni posebni ukrepi in politike v pomoč integriranju in socialnemu vključevanju,
A.

ker se v Iranu splošne razmere na področju človekovih pravic od leta 2005 nenehno slabšajo na vseh področjih in v vseh pogledih, zlasti glede izvajanja državljanskih pravic in političnih svoboščin, kljub temu, da se je Iran z različnimi mednarodnimi instrumenti na tem področju zavezal k spodbujanju in varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin,
26.

poziva države članice, naj vlagajo v izobraževanje o energetski učinkovitosti, ki se naj začne že v šoli z vzgajanjem ekološke zavesti med prihodnjimi potrošniki; poleg tega poziva Komisijo in države članice, naj odločno podprejo izobraževalne programe in programe usposabljanja in s tem zagotovijo zadostno število usposobljenih strokovnjakov na področju IKT ter da posameznike in podjetja prek ciljno usmerjenega izobraževanja in usposabljanja spodbudijo k učinkovitim oblikam ravnanja, učinkoviti uporabi opreme, količinski opredelitvi prihrankov energije in razvijanju ekološkega znanja;
3.

meni, da so primeren prenos, izvajanje in izvrševanje Direktive o nepoštenih poslovnih praksah ter Direktive o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju bistvenega pomena za doseg ciljev teh direktiv, zlasti zaradi razlik v sistemih izvrševanja in načinih izvajanja držav članic, zapletenosti nekaterih pravnih pojmov iz direktiv, mnogovrstnih in obširnih veljavnih nacionalnih pravil, ki urejajo nepoštene poslovne prakse in oglaševanje, ter širokega obsega uporabe teh direktiv;
A.

ker so mala in srednje velika podjetja (MSP) bistvena za evropsko gospodarstvo, saj zagotavljajo več kot 100 milijonov delovnih mest, prispevajo k gospodarski rasti, so glavni vir inovacij in spodbujajo enakost med spoloma ter regionalni razvoj,
4.

meni, da bi moral delovni program medinstitucionalne delavne skupine vključevati zlasti naslednje: — izjavo o področjih, na katera mora biti osredotočena horizontalna ocena, ki jo mora Komisija zaključiti do konca leta 2009, — določitev objektivnih meril, s katerimi bo mogoče oceniti potrebo po obstoju agencij, ob upoštevanju mogočih nadomestnih rešitev, — redno ter usklajeno in jasno oceno dela agencij in njihovih rezultatov, vključno z zunanjo oceno, zlasti prek analiz stroškov in koristi, — oceno, ali je stroškovno učinkovitejše, če določene naloge namesto služb Komisije opravljajo agencije, — oceno o izgubljenih koristi, ker so nekatere dejavnosti izvajale posebne regulativne agencije in ne službe Komisije, — sprejetje ukrepov za večjo preglednost agencij, zlasti prek približevanja njihovih temeljnih strukturnih značilnosti, — opredelitev meja glede avtonomije agencij in nadzora, ki se nad njimi izvaja, ter zlasti opredelitev oblike in obsega dolžnosti Komisije glede dejavnosti teh agencij, seveda ob upoštevanju dejstva, da Komisija nosi le toliko odgovornosti, kolikor lahko dejansko vpliva na dejavnosti agencij, — imenovanje predstavnikov v mehanizme nadzora, ki ga Svet in Komisija izvajata nad agencijami, ter razgovore s kandidati pred pristojnim odborom Parlamenta, — imenovanje izvršnih organov agencij, zlasti njihovih direktorjev, ter določitev vloge Parlamenta v zvezi s tem; — potrebo po enotnem pristopu agencij glede predstavitve njihovih dejavnosti med obravnavanim proračunskim letom ter predstavitve računov in poročil o proračunskem in finančnem upravljanju; — enotno zahtevo za direktorje vseh agencij, da pripravijo in podpišejo izjavo o zanesljivosti, vključno s pridržki, če je to potrebno, — usklajen model, ki bi ga uporabljale vse agencije ter vsi decentralizirani organi in ki bi jasno razlikoval med — letnim poročilom o poslovanju, delu in dosežkih organa, ki bi bil namenjen splošni javnosti, — finančnimi izkazi in poročilom o izvrševanju proračuna; — poročilom o dejavnosti v skladu s poročili o dejavnosti generalnih direktorjev Komisije; — izjavo o zanesljivosti, ki jo podpiše direktor organa, skupaj z vsemi pridržki ali pripombami, za katere direktor meni, da je treba nanje opozoriti organ za podelitev razrešnice; — opredelitev načel za ugotavljanje ali in v kolikšni meri so pristojbine in plačila lahko vir financiranja za agencije; — izvajanje rednih preverjanj, ali so obstoječe agencije potrebne, in določitev meril za ugotavljanje, kdaj je regulativna agencija izpolnila svoj namen in se jo lahko razpusti;
43.

poudarja, da najmanj razvite države in majhne otoške države v razvoju potrebujejo izgradnjo zmogljivosti in tehnično podporo, da bi lahko bolj sodelovale v mehanizmu čistega razvoja, saj Globalno zavezništvo o podnebnih spremembah zajema tudi delovanje za blažitev; Komisijo poziva, naj se dejavno udeleži mednarodnih pogajanj o podnebnih spremembah s ciljem okrepiti mehanizem čistega razvoja, da bi zagotovila dodano vrednost in skladnost z razvojem in podnebnimi cilji; Komisijo tudi poziva, naj se ne osredotoči izključno na mehanizem čistega razvoja kot odločilno politično orodje, ampak naj tudi zagotovi nadomestno podporo za ukrepe za blažitev, ki so primernejši za revnejše države pri čemer bodo imeli prednost ukrepi glede rabe zemljišč, spremembe namembnosti zemljišč in gozdarstvo (LULUCF) ter nizkoogljične tehnologije;
6.

vztraja, da so nujno potrebni primerljivi in zanesljivi statistični podatki o mobilnosti študentov ter njihovem socialno-ekonomskem profilu, kot so skupni kazalci, merila in referenčni standardi, da bi odpravili trenutno pomanjkanje podatkov in spodbujali izmenjavo dobrih praks;
3.

meni, da je prav tako potrebno okrepiti vpliv nacionalnih parlamentov in civilne družbe, vključno z lokalnimi skupnostmi in avtohtonimi prebivalci, da bodo sodelovali pri odločanju v zvezi z ohranjanjem, uporabo in upravljanjem naravnih virov in da bodo zmožni braniti svoje pravice do zemlje;
H.

ker so skupine, ki so bile prej marginalizirane, in ljudje, ki sta jih konflikt in nasilje najbolj prizadela, dobili možnost, da v okviru programa PEACE dejavno pripomorejo k vzpostavljanju miru; ker projekti v okviru programov PEACE koristijo delom družbe, ki so najbolj marginalizirani, in sicer z razvojem dejavnosti za posameznike in skupine, kot so žrtve konflikta, starejše in ranljive osebe, invalidi, žrtve nasilja v družini, nekdanji zaporniki ter brezposelna mladina (13),
52.

poziva Komisijo in države članice, naj prekinejo vse oblike diskriminacije na podlagi pogodbe o zaposlitvi tako, da vsem delavcem zagotovijo enako obravnavo, zaščito varnosti in zdravja delavca med delovnim časom in časom počitka, svobodo združevanja in zastopanja, zaščito pred neupravičenim odpuščanjem, kolektivna pogajanja in kolektivne ukrepe; poudarja pomen dostopa do usposabljanja in stalnega varovanja pridobljenih pravic tako, da se pokrijejo obdobja izobraževanja in usposabljanja, boljših možnosti varstva ter ohranitve temeljnih socialnih pravic, kot so pokojninske pravice, pravice do izobraževanja in pravice do nadomestil za brezposelnost med spremembo zaposlitvenega položaja pri prehodu z ene pogodbe o zaposlitvi na drugo in z odvisne na neodvisno zaposlitev;
36.

poziva Evropsko unijo, naj odpravo davčnih oaz ohrani na dnevnem redu na svetovni ravni zaradi njihovih škodljivih učinkov na davčne prihodke v posameznih državah članicah; poziva Svet in Komisijo, da se pri pogajanjih o trgovinskih sporazumih in sporazumih o sodelovanju z vladami davčnih oaz sklicujeta na vlogo EU kot trgovinske sile, da bosta te vlade prepričala, da odpravijo davčne določbe in prakse, ki podpirajo davčno utajo in goljufije; kot prvi korak v to smer pozdravlja priporočila iz sklepov Sveta z zasedanja z dne 14. maja 2008 o vključitvi klavzule o dobrem upravljanju davčnih zadev v trgovinske sporazume; poziva Komisijo, naj tako klavzulo s takojšnjim učinkom vključi v pogajanja o prihodnjih trgovinskih sporazumih;
O.

ker so otroci posebej ranljiva skupina, ki ne zaupa le avtoriteti, temveč tudi likom iz mitov, televizijskih oddaj, slikanic, izobraževalnih gradiv, televizijskih iger, oglasov za igrače itd.; ker se otroci učijo s posnemanjem in oponašanjem tega, kar so ravnokar doživeli; ker iz tega razloga spolni stereotipi močno vplivajo na razvoj posameznika in poudarjajo prepričanje, da spol določa, kaj je mogoče in kaj ne,
21.

poziva Komisijo, naj pripravi seznam prednostnih obratov za recikliranje ladij, ki izpolnjujejo priznane mednarodne standarde o človekovih pravicah ter zdravju in varstvu; podpira sisteme izdajanja potrdil in označevanja, ki jih je predlagala Komisija, za varne in okolju prijazne obrate za recikliranje, pri čemer mora biti finančna pomoč Skupnosti za pomorsko industrijo vezana na zahtevo, da so obrati za recikliranje v skladu z uredbo o pošiljkah odpadkov in drugimi zahtevami EU, kot je uporaba certificiranih in redno revidiranih odlagališč; poudarja, da pri tem ne gre za uničevanje južnoazijskega trga razstavljanja ladij, temveč za ohranjanje le-tega na podlagi okolju prijaznejših metod;
B.

ker so parlamentarne volitve novembra in decembra 2006, volitve v senat januarja 2007 in izvolitev predsednika Sidija Mohameda Oulda Šejka Abdallahija marca 2007 mednarodni opazovalci, med njimi tudi opazovalci Evropske unije, in sicer še zlasti misije Evropskega parlamenta, preko katerih je Evropski parlament potrdil zakonitost volitev, ocenili kot poštene in pregledne,
39.

podpira pobudo Komisije za dvigovanje stopnje finančne pismenosti in ugotavlja potrebo po informacijah glede tega, vendar istočasno priznava težko ravnovesje med preobilico informacij in zagotavljanjem zadostnih informacij potrošnikom; daje prednost kakovosti pred količino; zato poziva Komisijo, naj potrošniške organizacije povabi k opredelitvi informacij, za katere menijo, da so bistvene za potrošnike, kadar se odločajo za pravo izbiro; poudarja, da je treba vzpostaviti jasno razlikovanje med informacijami in nasvetom;
6.

poziva kitajske oblasti, naj odprejo Tibet tujim medijem in diplomatom, zlasti predstavnikom EU; poziva kitajske oblasti, naj nemudoma prenehajo s cenzuriranjem in blokiranjem spletnih strani z novicami in informacijami, ki imajo sedež v tujini; poziva k izpustitvi vseh novinarjev, uporabnikov medmrežja in spletnih disidentov, ki so na Kitajskem priprti, ker so uveljavljali svojo pravico do obveščenosti;
22.

poudarja, da je treba zagotoviti, da ukrepi za omogočanje usklajevanja poklicnega, družinskega in zasebnega življenja ne bodo privedli do ločitve ustvarjanja stereotipov o vlogah moških in žensk ter da bodo v skladu s prednostnimi nalogami načrta za enakost med ženskami in moškimi 2006–2010, zlasti kar zadeva popolno in enakopravno udeležbo žensk na trgu dela ter njihovo finančno neodvisnost, ter poziva države članice, naj zagotovijo popoln in cenovno sprejemljiv dostop do socialnih storitev, kot so jasli, vrtci, centri za preživljanje prostega časa otrok ter pomoč starejšim občanom, za katere največkrat skrbijo ženske; poziva k zagotavljanju učinkovite tehnične in po možnosti finančne podpore ali spodbude za delodajalce v MSP, da bodo te ukrepe in prakse izvajali;
24.

opozarja, da so se vse države kandidatke zavezale, da bodo v pogajalskem in pristopnem procesu izboljšale vključevanje romskih skupnosti in podpirale njihove pravice do izobraževanja, zaposlitve, zdravstvenega varstva in nastanitve; poziva Komisijo, naj oceni uresničevanje teh zavez in trenutni položaj Romov v vseh državah članicah EU;