SL Uradni list Evropske unije C 72/62

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

(2009/C 72/10)

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1). Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

POVZETEK

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„MOUTARDE DE BOURGOGNE“

ES št.: FR-PGI-005-0503-25.10.2005

ZOP ( ) ZGO ( X )

Ta povzetek zajema glavne elemente specifikacije proizvoda za informativne namene.

1. Pristojna služba v državi članici:

Naziv: Institut National des Appellations d'Origine (I.N.A.O.) Naslov: 51, rue d'Anjou 75 008 Paris FRANCE Telefon: +33 153898000 Telefaks: +33 142255797 E-mail: info@inao.gouv.fr

2. Vlagatelj:

Naziv: Association Moutarde de Bourgogne (AMB) Naslov: AMB ARIA Bourgogne 4, Bd du Docteur Jean Veillet 21 000 Dijon FRANCE Telefon: +33 380288140 Telefaks: +33 380288169 E-mail: laure.ohleyer@cote-dor.chambagri.fr Sestava: Proizvajalci/predelovalci ( X ) Drugo ( X )

3. Vrsta proizvoda:

Skupina 2.6: Gorčična pasta

4. Specifikacija:

(Povzetek zahtev v skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 510/2006)

4.1 Ime:

„Moutarde de Bourgogne“

4.2 Opis:

Burgundska gorčica je ostra ali zelo ostra gorčica, narejena iz belega vina, svetlo rumene barve; je goste, homogene in kremaste sestave. Zanjo je značilen oster in izrazit vonj po belem burgundcu, je izrazito pikantna in ima izrazit okus po belem burgundcu.

4.2.1 Sestavine in dovoljeni aditivi:

— gorčična semena, proizvedena in skladiščena v Burgundiji,

— tekočina za razredčevanje: sestoji iz vode in belega vina z registrirano označbo porekla, proizvedena na vinorodnem območju Burgundije; najmanjše razmerje vina med razredčevanjem je 25 %. Gre za suha bela vina iz tradicionalnih vinskih sort Burgundije l'Aligoté in Chardonnaya. Zanje je značilna močna aroma in dolg okus,

— sol, sladkor, začimbe, aditivi (tisti, ki so dovoljeni z evropsko direktivo o aditivih iz leta 1995, razen umetnih barvil, moke žitaric ali vsakega drugega stabilizatorja ali sredstva za zgoščevanje, naravnih ali umetnih izvlečkov gorčice, ekstrakta ali eteričnih gorčičnih olj).

4.2.2 Fizikalno-kemijske lastnosti burgundske gorčice:

— suhi izvleček iz semen > ali = 24 % teže končnega proizvoda,

— maščobe iz gorčičnih semen > ali = 9 % teže končnega proizvoda,

— količina preostanka zaščitne ovojnice semena v pasti je manjša od 2 % celotne teže.

4.3 Geografsko območje:

Proizvodnja in skladiščenje semen ter proizvodnja (predelava) gorčične paste morajo biti obvezno izvedeni na območju proizvodnje. To območje sestavljajo departmaji, ki tvorijo regijo Burgundije: Côte d'Or, la Nièvre, la Saône in Loire ter l'Yonne.

Geografsko območje je bilo določeno na temelju posebnega lokalnega znanja proizvodnje gorčičnih semen in vina, pridelanega v Burgundiji, ter nato predelave v gorčično pasto, katerega rezultat je proizvod z originalnimi lastnostmi (gl. odstavek 4.6).

Gorčična semena, pridelana v Burgundiji, so posebne kakovosti. Ta kakovost je priznana v stoletjih. Charles Estienne, zdravnik Franca I., je menil, da je burgundska gorčica boljše kakovosti zaradi divje gorčice (splošno ime rastline z gorčičnimi semeni). Do druge svetovne vojne so divjo gorčico gojili v gozdovih na jasah, kjer so pridobivali oglje. Po kuhanju lesnega oglja na jasah so bila tla bogata s pepeliko in ugodna za gojenje gorčice (in za pridelavo zrn, bogatih z esenco gorčice), ki so jo oglarji posejali marca in pobrali avgusta. Tudi burgundsko podnebje, ki je polcelinsko in nespremenljivo, ustreza za gojenje gorčice. Za gojenje gorčice ni potrebna velika količina vode. Zelo dobro je prilagojena na pomanjkanje vode in visoke temperature. Slabo pa prenaša preveč vlage ob koncu pomladi. Po upadanju več desetletij je bilo gojenje gorčice v Burgundiji znova spodbujeno na pobudo proizvajalcev gorčične paste s ciljem, da bi zagotovili dobro kakovost surovine in izboljšali kakovost končnega proizvoda. Ta program oživitve gojenja gorčice vključuje raziskovalne organe, Kmetijsko zbornico Côte d'Or, regionalne agencije za skladiščenje, kmetovalce in predelovalce. Izbrane so bile sorte s posebnimi lastnostmi, ki ustrezajo posebnostim burgundskih tal in podnebja ter zahtevam predelovalcev glede kakovosti.

Vendar pa je bila znotraj tega območja izbrana cona, kjer je bilo gojenje gorčičnega semena izvedljivo. To območje je bilo določeno v skladu z geološkimi in pedološkimi merili, da bi zagotovili primerno okolje za gojenje gorčice, s tem da bi izključili kisla rjava tla in rjava tla na visoki nadmorski višini. Poskusi gojenja so pokazali, da tla niso bila primerna, ker semena niso bila zadosti polna in vsebnost hlapljivega izotiocianata ni bila zadostna, kar ne omogoča pridobivanja značilne gorčične paste.

4.4 Dokazilo o poreklu:

Sledljivost, ki temelji na označenih dokumentih, je zagotovljena v celotnem procesu proizvodnje burgundske gorčice, od zemljišča do embalirane paste. Gorčična semena se obirajo samo na zemljiščih, ki so vključena v pridelovalno območje, odobreno za ZGO. Ta zemljišča morajo izpolnjevati merila izbire, določena v proizvodnem načrtu. Kmetovalci dobavljajo svoje pridelke agencijam za skladiščenje v Burgundiji. Vsi izvajalci, ki so vključeni v pridelavo gorčičnih semen, skladiščenje ali predelavo morajo obvezno označevati dokumente. Med proizvodnjo se opravljajo analitični testi gorčičnih zrn in paste.

4.5 Metoda pridobivanja:

Samo sorte semen, ki jih izbere Association Moutarde de Bourgogne (AMB) in ki izvirajo iz vrste Brassica juncea z rjavo zaščitno ovojnico, Brassica juncea s svetlo zaščitno ovojnico in Brassica nigra, se lahko uporabljajo za gojenje gorčičnih semen. Izdelan je bil proizvodni načrt, ki zajema površine za gojenje gorčice, izbiro zemljišča in sajenje v coni ZGO. Ob spravilu se semena dobavijo agenciji za skladiščenje v Burgundiji, ki zagotavlja sledljivost, čiščenje in skladiščenje semen.

Na tej stopnji se semena odobrijo, in sicer se preverijo naslednji kriteriji:

— burgundsko poreklo semen in sort, ki jih je izbral AMB,

— prisotnost zelenih in nezrelih semen: največ 1,5 % (stopnja I in II),

— prisotnost semen drugih sort: za stopnjo I največ 0,3 % in za stopnjo II največ 0,5 %,

— odsotnost mrčesa, plesni, semena niso bila segreta,

— velikost semen: teža tisoč semen > 2,35 g (> 2 g ob izjemnih podnebnih razmerah),

— voda in hlapljive snovi: 4,2 do 9 % teže,

— maščobe: 28 do 42 % suhe teže,

— hlapljivi izotiocianat: 0,7 do 0,94 % suhe teže,

— beljakovine: 24,2 do 30,8 % suhe teže.

Ko so ta merila potrjena, se semena pripravijo in dostavijo proizvajalcem na geografskem področju. Semena se zdrobijo in zmešajo s tekočino za razredčevanje (voda in vino). Uporabi se belo vino z registrirano označbo porekla, proizvedeno v vinorodnem območju Burgundije. S tem postopkom se izločijo jedra in oblikuje osnovna gorčična pasta. Pasta se nato preseje, da se izločijo luščine semen. Tako se dobi gosta svetlorumena pasta, ki je homogena in kremasta ter v kateri ni zraka. Nato pasta počiva, da se razvije oster okus gorčice. Pasta se nato uskladišči in zapakira.

4.6 Povezava:

Povezava z geografskim poreklom temelji na regionalnem znanju iz preteklosti, tradicionalnem gojenju gorčičnih semen v Burgundiji, močni zgodovinski povezavi med gorčico in burgundskim vinogradništvom ter ugledom, ki sega v preteklost.

4.6.1 Določena kakovost:

Za gorčico „Moutarde de Bourgogne“ je značilen intenzivno oster okus, ki se ga dobi z mešanico gorčičnih semen, proizvedenih in skladiščenih v Burgundiji, ter s tekočino za razredčevanje iz vode, soli, sladkorja, začimb in najmanj 25 % suhega belega vina iz tradicionalnih vinskih sort Burgundije. Za ta vina je značilno, da imajo močno aromo, zato dajo burgundski gorčici značilno močan vonj in izrazit okus po belem burgundcu, zaradi katerega se razlikuje od drugih gorčic. Suhi izvleček iz semen mora biti višji od 24 %, vsebina maščob pa višja od 9 %.

4.6.2 Ugled:

Med Burgundijo in gorčico obstajajo tesne zgodovinske vezi. Tako naj bi leta 1336 med praznovanjem v Rouvresu, ki ga je organiziral burgundski vojvoda Eudes IV v čast Filipu VI, pojedli sod (206,75 l) gorčice. Od 16. stoletja dalje so obstajali statuti združenj proizvajalcev gorčice (statuti iz mesta Dijon segajo v leto 1634 in iz mesta Beaune v leto 1647). Do 19. stoletja gorčico proizvajajo mali obrtniki. Nato je industrijska revolucija vplivala na proizvajanje gorčice. Burgundski proizvajalci so kar tekmovali v iznajdljivosti; tako je npr. leta 1850 g. GREY, proizvajalec iz Dijona, pri akademiji umetnosti, znanosti in lepih umetnosti (Académie des Arts, Sciences et Belles Lettres) patentiral stroj, ki je omogočil znatno povečanje produktivnosti. Med letoma 1750 in 1984 je obstajalo 263 proizvajalcev gorčice. Takšne gostote ne najdemo v nobeni drugi francoski regiji.

Gojenje gorčičnih semen v Burgundiji je tudi močno zgodovinsko usidrano, saj je zdravnik Françoisa I., Charles Estienne, menil, da je burgundska gorčica boljše kakovosti zaradi divje gorčice, „ki tam uspeva bolje kot kjer koli drugje“.

Vino in gorčica sta med seboj tesno povezana. Leta 1911 je A. BERTHIOT ugled gorčice pripisal kakovosti njene proizvodnje, pri kateri se strejo najboljša semena in se zmešajo s posebno tekočino iz Burgundije: vrsto zelo kislega vina (verjus), ki se ga pridobi s stiskanjem nedozorelega belega grozdja. Ko je to vrsto trte uničila Phylloxera, so proizvajalci začeli uporabljati bela kisla vina, ko teh niso več proizvajali, pa plemenite cepljene vinske sorte. Uporaba belega vina namesto kisa omogoča organoleptično tipizacijo gorčice.

Proizvajalci gorčice so že kmalu začeli uporabljati izraz „Moutarde de Bourgogne“. Tako je bila leta 1891 pri sodišču v Sensu (89) registrirana oznaka „Moutarde de Bourgogne, extra-blanche supérieure“ in leta 1903 pri gospodarskem sodišču v Dijonu označba „Moutarde Jacquemart au pur verjus de Bourgogne“. Poleg registracije imena o trajnem slovesu burgundske gorčice priča tudi dejstvo, da so si pri izbiri imena prizadevali za vzpostavitev povezave z Burgundijo in njeno zgodovino. Tako lahko navedemo blagovne znamke „Jean-sans-Peur“, „Téméraire“, „Moutarde à la cuillère de la Belle Bourguignonne“, „La Bourguignonne“.

4.6.3 Človeški dejavnik in posebno znanje:

Gojenje gorčičnega semena v Burgundiji je bilo pomembno do druge svetovne vojne. Po letu 1945 so proizvajalci poskušali ohraniti proizvodnjo v regiji. Sindikat proizvajalcev gorčice je tako izdal brošuro o gojenju gorčice. Vendar pa so bila ta prizadevanja oslabljena zaradi konkurence drugih oljnih rastlin in svetovnega trga.

Gojenje gorčičnih semen je znova pomembno oživelo šele v začetku devetdesetih let. V tem obdobju ima sektor skupne skrbi:

— proizvajalci iščejo večjo raznolikost dobavnih virov in nadzor nad kakovostjo proizvodnje surovin. Zato si prizadevajo za večjo kakovost semen, s čimer bi se kakovost končnega proizvoda izboljšala,

— kmetje iščejo možnosti za povečanje raznovrstnosti proizvodov in njihovo uveljavitev na regionalnem trgu.

Ustanovljena je bila usmerjevalna skupina, katere namen je bil nadzorovati ponovno uvedbo gojenja semen:

— nacionalni visokošolski zavod za agronomijo iz Dijona (Etablissement National d'Enseignement Supérieur Agronomique de Dijon) in nacionalni agronomski inštitut za genetsko raziskovanje (Institut national de recherche agronomique pour la recherche génétique) sta se osredotočila na izboljšanje produktivnosti in posebno kakovost semen v skladu z merili AMB,

— kmetijska zbornica Côte d'Or je izvajala uporabne raziskave in eksperimentiranje,

— regionalne agencije za skladiščenje so delovale na področju logistike, pobiranja pridelka in pakiranja semen,

— kmetje so na poljih preizkušali izsledke, dobljene na eksperimentalni ravni, in vzgojili količino semena, ki je proizvajalcem omogočila preizkuse na ravni proizvodnje,

— francoska federacija suhomesne industrije, dostavljavci in predelovalci mesa ter proizvajalci so opravljali različne proizvodne preizkusne postopke: pilotne, polproizvodne in proizvodne preizkuse.

To sodelovanje je omogočilo navedbo dveh sort za postopek ZGO.

Vzporedno s temi raziskavami se je povečala tudi proizvodnja, ki je z okoli 350 ha leta 1993 narasla na 1 230 ha leta 2003.

4.7 Nadzorni organ:

Ime: CERTIPAQ Naslov: 44, rue La Quintinie 75015 Paris FRANCE Telefon: +33 145309292 Telefaks: +33 145309300 E-mail: certipaq@certipaq.com

4.8 Označevanje:

Označevanje vsebuje naslednje navedbe:

— Prodajno poimenovanje: „Moutarde de Bourgogne“,

— Znak ZGO.

(1) UL L 93, 31.3.2006, str. 12.