SL    SL  
 EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 21.12.2011 
SEC(2011) 1623 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
Spremni dokument 
k predlogu 
UREDBE EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o evropskem statisti čnem programu za obdobje 2013-2017 
{COM(2011) 928 kon č.} 
{SEC(2011) 1625 kon č.}  
SL 2   SL UVOD   
Gonila razprave o gospodarski in socialni politiki v Evrops ki uniji v zadnjih letih sta 
večstranski odziv politike na finan čno in gospodarsko krizo, krizo za upanja, nastalo potem ko 
je Grčija jeseni 2009 sporo čila napačne podatke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ter zelo 
intenzivna razprava o tem, kako okrepiti gospodarsko upravljan je Unije na podlagi predlogov 
Komisije, sprejetih septem bra 2010. Ena od osrednjih zna čilnosti omenjenih predlogov je 
obsežnejša in intenzivnejša uporaba evr opske statistike ter kazalnikov kot klju čne in 
zanesljive podpora spremljanju, oblikovanju odlo čitev in vrednotenj u gospodarskih in 
socialnih politik ter reform na nacionalni ravni in ravni EU.  
Hkrati je treba hitro spreminjajo če se in nujne potrebe po zanesljivi in zadostni evropski 
statistiki soo čiti z dejstvom, da proizvodnja visokoka kovostne evropske st atistike, ki bo 
izpolnjevala pri čakovanja, ni preprosta. Evropski statisti čni sistem (ESS) sestavlja 27 + 1 
partnerjev, 300 procesov in skupno 50 000 statis tikov. Številni akterji si prizadevajo za 
izpolnitev mnogih konkuren čnih prednostnih nalog in zah tev politike po uradnih in 
zanesljivih informacijah te r trdnih podatkih za prilagoditev strogim zahtevam glede 
spoštovanja na čel subsidiarnosti in stroškovne u činkovitosti ob hudih pritiskih v smislu 
človeških in finan čnih virov.  
Razprava o gospodarskem upravljanju in post open razvoj novih politik Skupnosti, kot so 
pravosodje in notranje zadeve, podnebne spre membe, raziskave in inovacije ter politi čne 
pobude in reforme, ki sledijo, pri čajo o strateškem pomenu tega, da  Komisija usmeri evropski 
statistični sistem v skupno zavezo za razvoj, prip ravo in ohranitev najvišjih standardov 
kakovosti za evropsko statistiko. 
Ta predlog evropskega statisti čnega programa (ESP) 2013–2017 pomeni odlo čen korak k 
uresničevanju daljnosežnih, vsevklju čujočih pobud, kakršne so pobuda BDP in ve č1, revizija 
evropskega sistema nacionalnih ra čunov (ESR 2010) ali nadaljevanje poro čila Komisije 
Stiglitz-Sen-Fitoussi o merjenju gospoda rskih rezultatov in socialnega napredka2. Njegov cilj 
je tudi izpolnitev statisti čnih prednostnih nalog in pobud, kakor jih dolo čila Komisija od 
konca leta 2009.  
ESP 2013–2017 zajema vse Eurostatove operativne dejavnosti in prora čun (pri čemer je leto 
2013 edina izjema, saj je to zadnje leto Progr ama za posodobitev evrops kih statistik podjetij 
in trgovine – MEETS). Da se omogo či čim boljša prilagoditev programa spreminjajo čim se 
zahtevam glede evropske statistike, bodo zagotovljene podrobne informacije o nizu 
specifičnih splošnih in posameznih ciljev ter kazalnikov v obliki letnih statisti čnih delovnih 
programov in letnih na črtov upravljanja. 
                                                 
1 COM(2009) 433 kon č. 
2 Poročilo o merjenju gospodarske uspešnosti in družbenega napredka, J.E. Stiglitz, A. Sen, 
J. -P. Fitoussi, 2009  (v nadaljnjem besedilu: poro čilo Stiglitz-Sen-Fitoussi ) 
SL 3   SL 1. OPREDELITEV  PROBLEMA 
1.1. Opis problema 
Evropski statisti čni sistem ima številne težave.  
(1) Prvič, potreba po evropski statistik i v zadnjih letih stalno naraš ča in malo verjetno je, 
da se bo ta usmeritev v prihodnosti spremenila.  
(2) Drugič, spreminja se narava statistike; obstaja čedalje večja potreba po kompleksni, 
večdimenzionalni statistiki še boljše kakovosti in s krajšimi časovnimi zamudami kot 
prej.  
(3) Tretjič, ker se na trgu informacij pojavljajo no vi akterji, ki zagotavljajo nove vrste 
statistik, tudi tisti, ki zagotavljajo informacije v skoraj realnem času, bo v prihodnosti 
prednostna naloga ESS ažurnost poda tkov, zlasti ka r zadeva kratkoro čne 
gospodarske informacije.  
(4) Četrtič, zaradi prora čunskih omejitev na nacionalni in evropski ravni, ki so se z 
gospodarsko krizo okrepile, te r potrebe po dodatnem zmanjšanju bremena podjetij in 
državljanov, so razmere še toliko bolj težavne.  
Vse te težave so obravnavane v Sporo čilu o metodi proizvodnje statistike EU ter skupni 
strategiji evropskega statisti čnega sistema o njegovem izva janju, z namenom spremembe 
načinov dela v ESS, da bi ta postal bolj u činkovit in prilagodljiv. S ciljem pove čanja 
učinkovitosti metode proizvodnje statistike EU bo nova metoda proizvodnj e prinesla precej 
večjo učinkovitost in pove čanje sposobnosti ESS za izpolnjevanje novih potreb po statisti čnih 
informacijah, kratkoro čna potreba po zmanjšanju bremena poro čanja v primerjavi z 
dolgoročno izvedbo vizije pa bolj kot kdaj pr ej poudarja nujnost izboljšanega dolo čanja 
prednostnih nalog ter zm anjšanja bremena.  
1.2. Upravičenost ukrepanja EU: subsidiarnost in dodana vrednost ukrepanja EU 
Podlaga statistike Unije in pravice Komisije do predlaganja ukrepov je v členu 338 Pogodbe o 
delovanju Evropske unije. Skupno pristojnos t Unije in nacionalnih ravni utemeljuje 
čeznacionalni zna čaj mnogih vidikov statistike na sploš no, zlasti pa evropske statistike. 
Države članice bodo sicer zagotovile de jansko zbiranje statisti čnih informacij na nacionalni 
ravni, vendar lahko le usklajen pristop k razvoju, proizvodnji in razširjanj u evropske statistike 
kot celote zagotovi zahtevano skladnost in prim erljivost statistike, pomembne za dejavnosti 
Unije. Poleg tega je v interesu oblikovalcev politik e na nacionalni ravni in na ravni EU, da se 
statistične dejavnosti u činkovito in uspešno na črtujejo vnaprej, med drugim z ve čletnim 
programom, kakor je dolo čen v Uredbi (ES) št. 223/2009 o ev ropski statistiki. Obseg ukrepov, 
vključenih v program, utemeljuje ukrepanje EU, saj države članice ne morejo zadovoljivo 
doseči cilja predlaganega ukrepa, namre č razvoja, priprave in razširjanja evropske statistike 
na podlagi ESP za obdobje 2013–2017 in ga je zato lažje dose či na ravni EU s pravnim aktom 
Evropske unije. Le Komisija lahko koordinira potrebno uskladitev statisti čnih informacij na 
evropski ravni na vseh statisti čnih podro čjih iz tega akta, kakor pr ej navedeno pa lahko sámo 
zbiranje podatkov opravijo države članice. Zato lahko Evropska unija sprejme ukrepe v 
skladu z na čelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PEU). 
Dodana vrednost ukr epov EU je, da dopuš čajo osredoto čenje statisti čnih dejavnosti na 
politike EU in podro čja, ki so pomembna za celotni evropski statisti čni sistem. Poleg tega 
SL 4   SL prispevajo k u činkoviti uporabi virov in pomo či nacionalnim organom, da storijo, kar morajo 
storiti, vendar v časih ne morejo storiti, na primer v smislu dolo čanja prednostnih nalog, 
uskladitve in metodološkega raz voja. Posebna dodana vrednost predlaganih ukre pov bi bili še 
bistveni prispevki k nekaterim prednostnim de javnostim Unije, zlasti st rategiji Evropa 2020 in 
okrepljenemu gospodarskemu upravljanju. 
2. CILJI 
Pri ciljih ve čletnega programa je izbira o čitno velika. Vendar po opravljenih zelo obsežnih 
posvetovanjih z vsemi zainteresiranimi stranmi evropskega statisti čnega sistema utegne biti 
naslednji niz splošnih, specifi čnih in operativnih ciljev zadovoljiv odziv na najve č potreb 
zainteresiranih strani, ugotovljeni h ob upoštevanju vseh zadevnih dolo čb zakonodaje o 
veljavni evropski statistiki. 
Splošni cilji  večletnega statisti čnega programa so naslednji: 
(1) provide quality statistical information to  support the development, monitoring and 
evaluation of the policies of the European  Union properly reflecting priorities; 
zagotavljanje kakovos tnih statisti čnih informacij v podporo razvoju, spremljanju in 
vrednotenju politik Evropske unije ob ustreznem upoštevanju prednostnih nalog; 
(2) izvajanje novih metod proizvodnje ev ropske statistike, namenjenih pove čanju 
učinkovitosti in izboljšanju kakovosti; 
(3) okrepitev partnerstva v ESS in zuna j tega sistema, da se dodatno pove ča njegova 
produktivnost in okrepi njegova vodilna vloga na podro čju uradne statistike na 
svetovni ravni. 
Specifični cilji , ki dopolnjujejo zgoraj navedene splošne cilje,  zajemajo naslednja podro čja: 
(1) Evropa 2020 za pametno, trajnostno, vklju čujočo rast; 
(2) povezano gospodarsko upravljanje in nadzorni cikel, ki povezuje pakt za stabilnost in 
rast z gospodarsko politiko; 
(3) gospodarska globalizacija in globalne vrednostne verige; 
(4) gospodarski in socialni rezultati; 
(5) okoljski ra čuni in statistika v zvezi s podnebnimi spremembami; 
(6) statistika podjetij, kratkoro čni kazalniki, mednarodne transakcije, globalizacija, 
spremljanje enotnega trga, inovacije in turizem; 
(7) Evropa državljanov (na primer  socialna kohezija, revš čina, demografski izzivi, trg 
dela, izobraževanje in usposabljanje, kakov ost življenja, varnost, zdravje in 
invalidnost, prosto gibanj e in enotni trg itd.); 
(8) geoprostorske in okoljske statisti čne informacije ter sektorska statistika (transport, 
kmetijstvo, ribištvo in gozdarstvo). 
SL 5   SL Operativni cilji , ki dopolnjujejo zgoraj na vedene splošne in specifi čne cilje, zajemajo 
naslednja podro čja: 
(1) sistem vodenja kakovosti ESS; 
(2) določanje prednostnih nalog in poenostavitev; 
(3) večnamenska statistika in pove čanje rezultatov proizvodnje; 
(4) razširjanje in komunikacija; 
(5) usposabljanje, inovacije in raziskave na podro čju statistike. 
(6) partnerstvo v ESS; sodelovanje z Ev ropskim sistemom centralnih bank in 
mednarodnimi organizacijami, vklju čenimi v proizvodnjo st atistike; dejavnosti 
statističnega svetovanja in pomo či v državah zunaj EU. 
3. POLITIČNE MOŽNOSTI 
Zgoraj povzete cilje bi bilo mogo če doseči v različnem obsegu in na številne na čine, ki jih je 
mogoče povzeti in strniti v tri glavne možnosti: 
3.1. Možnost 1: „možnost ni č“ brez evropskega statisti čnega programa 
Brez pravnega okvira evropskega statisti čnega programa bodo evropsko statistiko neodvisno 
zbirale in/ali pripravljale razli čne službe Komisije s svojimi viri in s pomo čjo institucionalnih 
izvajalcev v okviru ESS in/a li zasebnih izvajalcev.  
3.2. Možnost 2: ESP za obdobje 2013-2017 bo ponovljen statisti čni program Skupnosti 
za obdobje 2008–1012 
Ta možnost pomeni, da se glede st atistike, zajete v veljavnem statisti čnem programu 
Skupnosti, ne bi ni č spremenilo. To bi lahko bil osnovn i scenarij, s katerim bi se lahko 
primerjale druge možnosti. 
3.3. Možnost 3: uvedba novega petletnega evropskega statisti čnega programa 
Predlagalo bi se sprejetje novega evropskega statisti čnega programa za petletno obdobje, tj. 
od leta 2013 do leta 2017, ki bi zajel cilje iz poglavja 2. 
3.4. Druge možnosti ali podmožnosti 
Med možnostma 1 in 3 bi bilo mogo če najti množico vmesnih možnosti (in/ali kot 
podmožnosti možnosti 3) z opredelitvijo razli čnih kombinacij podnizov evropske statistike, ki 
bi bili vklju čeni v večletni program. Te raznovrstne  podmožnosti niso bile vklju čene v ta 
dokument iz naslednjih razlogov: 
• opravljeno je že bilo obširno posvetovanje z vsemi glavnimi zainteresiranimi stranmi 
glede vprašanja, katera statisti čna področja je treba vklju čiti v ESP in katerih ne (glej 
oddelek 1.5). 
SL 6   SL • Ena od glavnih pomanjkljivosti sedanjega ve čletnega programa je, da je poskušal 
preveč podrobno opredeliti prihodnje ukrepe.  Cilj možnosti 3 je opredeliti ve čletni 
program, ki bo dovolj prilagodljiv, da bo omogo čal hiter odziv na spreminjajo če se 
potrebe politike. V bistvu je ESP okvirni  program, ki se bo izvajal z letnimi 
delovnimi programi, pripravljenimi po postopku, ki vklju čuje dialoge s pripravljavci 
in uporabniki statistike ter oblikovalci poli tik za vsakoletno opredelitev prednostnih 
področij. 
4. ANALIZA  VPLIVOV 
ESP 2013–2017 ni med pobudami Komisije, ki  so bile opredeljene kot pobude z 
daljnosežnimi gospodarskimi, socialnimi in okoljs kimi vplivi, in zato ni zajet v delovnem 
programu Komisije. 
Oblikovanje politike vpliva na odlo čitve o pripravi evropske statistike. Cilj je podpreti 
oblikovanje politike z zagotov itvijo pomembnih statisti čnih informacij evropskim institucijam 
in vladam držav članic, ki jih te potrebujejo za oblik ovanje, izvajanje, spremljanje in 
vrednotenje politik EU.  
„Vpliv statistike “ je povezan z dejstvom, da je to infrastruktura, ki se v sodobnih 
informacijskih družbah uporablja za mnogo namenov. Socialnega, gospodarskega in 
okoljskega vpliva statistike ali zakonodajnega predloga na podro čju statistike ni mogo če 
izmeriti, saj je vloga evropske statistike osnovna predpostavka za odlo čanje na podlagi 
dokazov. Kako pomembni so visokokakovostni statisti čni podatki, je postalo ve č kot očitno v 
zadnjih letih, kadar koli je pomanjkanj e trdnosti privedlo do dragih napa čnih odločitev, do 
napačnih dodelitev denarja ali celo  do pomembnih motenj politi čnega sistema. Grška kriza je 
primer možnega u činka slabe statistike. Na črtovanje in vrednotenje ev ropskih politik je zelo 
odvisno od dobre statistike. Statisti čne informacije pomagajo oblikovalcem politi čnih 
odločitev pri (predhodni) oceni pri čakovanega u činka in merjenju (naknadnega) dejanskega 
vpliva politik EU. Statistika je potrebna za spodbujanje in merjenje napredka k ciljem politik. Statistika mora biti še naprej prim erna za uporabo pri podpori oblikovanju odlo čitev za tiste 
kritične politike, ki so za evropske državljane  najpomembnejše in pri katerih bi napa čne 
odločitve Evropo veliko stale.  
Pri večini zakonodajnih predlogov na podro čju statistike se formalne zahteve za ocene u činka 
glede analize u činka ne uporabljajo, ker je u činek statisti čnega načrtovanja izražen v politikah 
Komisije. Vendar proizvodnja evropske statistike u
činkuje v smislu upravnega bremena za 
nacionalne institucije in bremena poro čanja za podjetja in državljane.  
Pri veljavnem pristopu je zmanjšanje bremena podjetij sledilo organizaci ji sistema zbiranja 
podatkov, kar pomeni, da so bili ukrepi za zmanjšanje bremena uvedeni lo čeno za ve č 
evropskih pravnih aktov, ki urejajo zbiranje statisti čnih informacij o gospodarski dejavnosti 
poslovnega sektorja držav članic. Glede na dosedanja prizadevanja ima ta pristop 
vzporednega procesnega modela omejene zm ožnosti za zmanjšanje stroškov in bremena v 
prihodnosti. Nadaljnje zmanjšanje bremena zl asti malih in sre dnjih podjetij bo mogo če doseči 
šele v prihodnosti z novim, celostnim prist opom, ki bo izviral iz izvedbe Priporo čila 404. Ta 
pristop je možen samo z izvedbo možnosti 3. 
Številne pobude iz programa lahko pospešijo zmanjšanje upravnih stroškov in bremena za 
javne organe in podjetja. Ta cilj je mogo če najbolje dose či z dolgoro čnimi projekti, ki v 
glavnem izhajajo iz izvajanja Sporo čila o metodi proizvodnje statistike EU. Namen Sporo čila 
SL 7   SL je povečanje učinkovitosti metode proizvodnje statistike  EU in njegova izvedba bo prinesla 
prihranke u činkovitosti ter olajšanje procesa za dovoljevanja novih potreb po statisti čnih 
informacijah. Nadaljnji projekti,  ki zdaj spadajo v podro čje uporabe Programa MEETS, bodo 
vključeni v evropski statisti čni program po letu 2013. “ 
Da se tudi kratkoro čno zagotovijo oprijemljivi rezultati gl ede zmanjšanja bremena in v pomo č 
pri sproščanju potrebnih virov za nove in strateške potrebe je Eurostat vzpostavil strateško 
usmerjen mehanizem za dolo čanje prednostnih nalog. Sestavlj en je iz dveh delov: pregled 
prednostnih nalog in uvedba klavzul o časovni omejitvi veljavnosti v nove pravne akte. 
Pregled prednostnih nalog zajema letni pregled obstoje čih statisti čnih zahtev. Eurostat bo 
vsako leto med pripravo letnega statisti čnega delovnega programa za naslednje leto pregledal 
veljavne zahteve za statistiko, prou čil možnost prenehanja zbiran ja podatkov na nekaterih 
področjih z večjim učinkom v smislu zmanjšanja stroškov in bremena ter dal za četne predloge 
za razveljavitev veljavnega pravnega akta, ki zahteva zbiranje statisti čnih podatkov, za 
prenehanje prostovoljnega zbiranja statisti čnih podatkov na podlagi prijateljskih dogovorov 
ter za prou čitev podro čij, ki bi jih bilo mogo če poenostaviti. O teh predlogih se bo iz črpno 
razpravljalo s pripravljavci in  uporabniki sta tistike, da se pripravi  seznam, dogovorjen z vsemi 
zainteresiranimi stranmi, ki bo nato vklju čen v letni delovni program Eurostata, ki ga sprejme 
Komisija. Drugi element mehanizma za dolo čanje prednostnih nalog je uvedba koncepta 
„klavzul o časovni omejitvi veljavnosti “ v novih pravnih aktih. Ta ukrep pomeni, da bodo 
datumi izteka veljavnosti/validacij za zbiranje podatkov vklju čeni v nove pravne akte v 
prihodnosti. To pa pomeni, da se bo ob pr ibliževanju datuma izteka veljavnosti za čela obširna 
razprava, da bi razumeli potrebo  po nadaljevanju zbir anja podatkov in da  zbiranje podatkov 
ne bo izvedeno brez jasne in utemeljene potrebe.  
5. PRIMERJAVA  MOŽNOSTI 
5.1. Možnost 1: „možnost ni č“ brez evropskega statisti čnega programa 
Brez petletnega statisti čnega programa na evropski ravni bi ostali brez dolgoro čnega 
načrtovanja, ki je nujno za razvoj, pripravo in razširjanje statisti čnih informacij. 
Ta možnost nikakor ne bi zagotovila izpolnitv e ciljev iz oddelka 3. Tako ne bi bilo niti 
pravnega okvira za pripravo evropske  statistike niti operativnega prora čuna. Uporabniki 
statistike (generalni direktorati Komisije , ECB itd.) bi morali neusklajeno in neu činkovito 
sami pripravljati ali iskati statisti čne podatke, ob tem pa ne bi bilo skupno dogovorjenega 
zagotovila za kakovost evropske statistik e. Neusklajeno povpraševanje razli čnih uporabnikov 
po statistiki bi pris pevalo tudi k pove čanju bremena poro čanja posameznikov, gospodinjstev, 
podjetij in institucionalnih ponudnikov statistike v okviru ESS. 
5.2. Možnost 2: ESP za obdobje 2013-2017 bo ponovljen statisti čni program Skupnosti 
za obdobje 2008–2012 
Ta možnost bi zagotovila izpolnitev ciljev iz oddelka 3 le v omejenem obsegu in bi ustrezala 
delno zastarelim prednostnim nalogam politike. Pripravljena statistika bi ustrezala potrebam 
politike v obdobju 2008–2012 ter ne bi upoštevala novega razvoja in potreb po prednostnih 
politikah Evropske unije, kot so strateg ija Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vklju čujočo 
rast ter druge politike, obravnavane v strate ških prednostnih nal ogah Komisije za obdobje 
SL 8   SL 2010–2014. Stroški neustreznih statisti čnih podatkov bi bili znatni . Poleg tega bi se ta 
statistika pripravljala po  vzporednem procesnem modelu3, kar pomeni, da ne bi bila 
uporabljena nova metoda priprave ev ropske statistike, namenjena pove čanju učinkovitosti in 
izboljšanju kakovosti. 
5.3. Možnost 3: uvedba novega petletnega evropskega statisti čnega programa 
S to možnostjo bo evropska statistika bolje  izpolnila potrebe uporabnikov. Veljalo bo 
dogovorjeno zagotovilo kakovosti, proizvodnja statistike pa bo za radi nove metode 
proizvodnje stroškovno u činkovitejša.  
Cilji, opredeljeni za ESP za obdobje 2013–2017, bodo v skladu s strateškimi prednostnimi 
nalogami Komisije in bodo obravnavali iz zive, s katerimi se bo evropski statisti čni sistem 
srečeval v prihodnjih letih. 
Vse pripombe, ki so jih zaint eresirane strani poslale k os nutku ESP, je Eurostat skrbno 
analiziral in jih upošteval pr i pripravi revidirane razli čice ESP za obdobje 2013–2017 za 
posvetovanje med službami. 
V ESP je izražena zavezanost strateškemu pristopu k dolo čanju prednostnih nalog, ki ga je 
Eurostat opredelil in leta 2010 pred stavil Odboru za evropski statisti čni sistem. Po tem 
pristopu so negativne prednostne naloge sestavni del pripra ve letnih statisti čnih delovnih 
programov in se bo zato izvajale v obdobju E SP. ESP zagotavlja splošni okvir za razvoj, 
pripravo in razširjanje ev ropske statistike z dolo čitvijo glavnih podro čij in ciljev ukrepov, 
predvidenih za naslednjih pet let, da bi se  s tem uporabljal kot splošen in prilagodljiv 
instrument, ki bi omogo čal upoštevanje novih razvoj nih dogodkov. Za te cilje velja 
podrobnejše opredeljevanje in na črtovanje v letnih statisti čnih delovnih programih. Tako bo 
med ESP in letnimi statisti čnimi delovnimi programi vzpostavljena jasna povezava. 
5.4. Najprimernejša možnost 
Možnost 3 z novim petletnim ESP za obdobje 2013–2017 se ocenjuje kot najboljša možnost, 
saj je edina, ki bi zagotovila doseganje vs eh opredeljenih ciljev, tj. (i) zagotavljanje 
kakovostne statistike, ki ustreza potreba m uporabnikov z vidika zajetja, pravo časnosti, 
primerljivosti in zanesljivosti; (ii) stroškovno u činkovita proizvodnja statisti čnih informacij; 
ter (iii) zmanjšanje bremena poro čanja in upravnega bremena za dajalce podatkov. Zato lahko 
ta možnost edina izmed vseh treh ponudi zadovoljiv odziv na vse štiri izzive iz oddelka 2.1. 
Legenda: ++ = zelo pozitiven u činek; + = pozitiven u činek; 0 = brez u činka ali nevtralen 
učinek; - = negativen u činek; - = zelo negativen u činek 
                                                 
3 Pri vzporednem procesnem modelu se statistika navadno pripravlja v številnih vzporednih procesih, 
država za državo (v nekaterih primerih celo regija za regijo) in podro čje za podro čjem. V takšnem 
modelu vsak posamezni vzporedni procesni mode l, vezan na proizvod, ustreza posebnemu podro čju 
statistike skupaj z ustreznim sistemom priprave. Za vsako podro čje je celoten proces priprave od na črta 
raziskovanja, zbiranja in obdelave podatkov do njihovega razširjanja neodvisen od drugih podro čij in 
vsako podro čje ima svoje dobavitelje podatkov in skupine uporabnikov. Ta model je upoštevan tudi v 
ureditvi statisti čnih podro čij na evropski ravni. 
SL 9   SL Možnosti U činkovitost 
glede na ciljeUspešnost pri 
doseganju ciljevSkladnost s  splošnimi 
cilji EU, strategijami in 
prednostnimi nalogamiKakovost statistike Vpliv na 
proračun
možnost 1 - -- -- -- -
možnost 2 -- - + - 0možnost 3 ++ + ++ ++ +
 
6. SPREMLJANJE  IN VREDNOTENJE 
ESP 2013–2017 je okvirni program, ki se bo izvajal z letnimi statisti čnimi delovnimi 
programi in na črti upravljanja. Napredek bo spremljan kot del letnega cikla SPP, vsako leto 
pa bosta pripravljeni poro čili o napredku pri doseganju ciljev iz letnega in ve čletnega 
programa. 
Natančneje, v celotnem obdobju izvajanja programa bodo spremljani (1) število vrednosti, 
dodanih v Eurostatove podatkovne zbir ke za razširjanje (po statisti čnih podro čjih), (2) delež 
uporabnikov, ki splošno kakovost evr opske statistike ocenjujejo kot „zelo dobro “ ali „dobro “, 
in (3) število prenosov razli čnih objav z Eurostatovega spletiš ča, o vseh naštetih zadevah pa 
se bo tudi poro čalo. 
Posebej se bo spremljalo tudi izvajanje Sporo čila o novi metodi proizvodnje. Prvo poro čilo o 
napredku v pripravljalnem obdobju je bilo  maja 2011 predloženo Odboru za evropski 
statistični sistem in bo novembra 2011 predloženo Svetu ECOFIN. 
V zvezi z izvajanjem prora čuna in finan čnim izvajanjem bo program izveden v skladu s 
finančno uredbo. Eurostat je opredelil nadz orno strategijo za obdobje 2013–2017, ki bo 
spremljala izvajanje programa. Zmanjšanje za pletenosti (na primer nepovratna sredstva, 
dodeljena za izvajanje ciljev programa, so lahko v obliki pavšalnih zneskov) in stroškovno 
učinkoviti postopki spremljanja, okrepljeni predhodni  in naknadni pregledi na podlagi tveganj 
bodo namenjeni zmanjšanju verjetnosti/prepre čevanju goljufij. 
Predvideno je, da bo v skladu z Uredbo o evro pski statistiki pripravljeno vmesno poro čilo o 
napredku, ki bo po posvetovanju z Odborom za evropski statisti čni sistem najpozneje do 
junija 2015 predloženo Evropskemu parlamentu in Svetu. 
Ob koncu obdobja, ki ga zajema program, bo ESP naknadno ovrednoten. O ocenjevalnem 
poročilu, ki bo pripravljeno do konca leta 2018, bo izvedeno posvetovanje z Odborom za 
evropski statisti čni sistem, nato pa bo poro čilo predloženo Evropskemu parlamentu in Svetu.