STALIŠČE SVETA (EU) št. 9/2014 V PRVI OBRAVNAVI

z namenom sprejetja direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2001/18/ES glede možnosti držav članic, da omejijo ali prepovejo gojenje gensko spremenjenih organizmov (GSO) na svojem ozemlju

Sprejeto v Svetu dne 23. julija 2014

(Besedilo velja za EGP)

2014/C 349/01

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po predložitvi osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

Direktiva 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) ter Uredba (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (5) vzpostavljata celovit pravni okvir za odobritev gensko spremenjenih organizmov (GSO), ki se v celoti uporablja za GSO, ki se uporabljajo za gojenje po vsej Uniji, in sicer v obliki semen ali drugega razmnoževalnega materiala rastlin (v nadaljnjem besedilu: GSO za gojenje).

V skladu s tem pravnim okvirom se za vsak GSO za gojenje posebej oceni tveganje, preden se odobri za dajanje v promet v Uniji v skladu s Prilogo II Direktive 2001/18/ES. Namen tega postopka odobritve je zagotoviti visoko raven varovanja življenja in zdravja ljudi, zdravja in dobrega počutja živali, okolja in interesov potrošnikov ter hkrati učinkovito delovanje notranjega trga. Na celotnem ozemlju Unije bi bilo treba doseči in ohranjati enotno visoko raven varovanja zdravja in okolja.

Poleg odobritve za dajanje v promet morajo gensko spremenjene sorte izpolnjevati tudi zahteve prava Unije glede trženja semen in razmnoževalnega materiala rastlin, zlasti iz direktiv Sveta 66/401/EGS (6) , 66/402/EGS (7) , 68/193/EGS (8) , 98/56/ES (9) , 1999/105/ES (10) , 2002/53/ES (11) , 2002/54/ES (12) , 2002/55/ES (13) , 2002/56/ES (14) , 2002/57/ES (15) in 2008/90/ES (16) . Izmed navedenih direktiv vsebujeta direktivi 2002/53/ES in 2002/55/ES določbe, na podlagi katerih lahko države članice pod nekaterimi natančno opredeljenimi pogoji prepovejo uporabo posamezne sorte na svojem celotnem ozemlju ali njegovem delu oziroma določijo ustrezne pogoje za gojenje posamezne sorte.

Ko je GSO odobren za gojenje v skladu s pravnim okvirom Unije za GSO in glede sorte, ki se daje v promet, izpolnjuje zahteve prava Unije za trženje semen in razmnoževalnega materiala rastlin, države članice ne smejo prepovedati, omejiti ali ovirati njegovega prostega pretoka na svojem ozemlju, razen pod pogoji, opredeljenimi v pravu Unije.

Izkušnje kažejo, da je gojenje GSO vprašanje, ki se temeljiteje obravnava na ravni držav članic. Vprašanja v zvezi z dajanjem v promet in uvozom GSO bi bilo treba zaradi ohranitve notranjega trga še naprej urejati na ravni Unije. Gojenje pa bo v nekaterih primerih morda treba urediti bolj prožno, saj gre zaradi njegove povezanosti z rabo zemljišč, lokalnimi kmetijskimi strukturami in varovanjem ali ohranjanjem habitatov, ekosistemov in pokrajin za vprašanje velikih nacionalnih, regionalnih in lokalnih razsežnosti. Taka prožnost ne bi smela ogrožati skupnega postopka odobritve, zlasti postopka ocene.

Za prepoved ali omejitev gojenja GSO so nekatere države članice uporabile zaščitne klavzule in nujne ukrepe v skladu s členom 23 Direktive 2001/18/ES in členom 34 Uredbe (ES) št. 1829/2003, in sicer, odvisno od primera, na podlagi novih ali dodatnih informacij, ki so postale razpoložljive po datumu odobritve in vplivajo na oceno tveganja za okolje, ali na podlagi ponovne ocene obstoječih informacij. Druge države članice uporabljajo postopek uradnega obvestila iz člena 114(5) in (6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), v skladu s katerim morajo predložiti nova znanstvena spoznanja o varstvu okolja ali delovnega okolja. Poleg tega se je postopek odločanja glede gojenja GSO izkazal za posebno zahtevnega, saj so posamezne države izrazile pomisleke, ki niso povezani le z vprašanji varnosti GSO za zdravje ali okolje.

V skladu s členom 2(2) PDEU morajo zato države članice imeti možnost, da med postopkom odobritve in pozneje sprejmejo odločitev o omejitvi ali prepovedi gojenja GSO na svojem ozemlju, ki bi imela učinek izključitve celotnega ozemlja ali dela ozemlja te države članice iz gojenja določenega GSO. V tem okviru se zdi ustrezno, da se državam članicam v skladu z načelom subsidiarnosti omogoči več prožnosti, da lahko v postopku odobritve ali pozneje odločijo, ali želijo na svojem ozemlju gojiti gensko spremenjene pridelke ali ne, ne da bi to vplivalo na oceno tveganja v okviru sistema Unije za odobritve GSO, in neodvisno od ukrepov, ki jih lahko države članice sprejmejo na podlagi Direktive 2001/18/ES za preprečevanje nenamerne prisotnosti GSO v drugih proizvodih. Z zagotovitvijo te možnosti državam članicam bi se moral olajšati postopek odločanja v zvezi z GSO. Hkrati bodo potrošniki, kmetje in nosilci dejavnosti ohranili svobodno izbiro, zadevni deležniki pa bodo bolje informirani o gojenju GSO v Uniji. Ta direktiva bi zato morala spodbujati nemoteno delovanje notranjega trga.

Posamezna država članica bi morala imeti možnost, da med postopkom odobritve določenega GSO Komisijo pozove, da od prijavitelja/vlagatelja zahteva, da geografsko področje uporabe iz prijave/vloge, ki jo predloži v skladu z delom C Direktive 2001/18/ES ali v skladu s členoma 5 in 17 Uredbe (ES) št. 1829/2003, prilagodi tako, da bo celotno ozemlje ali del ozemlja zadevne države članice izključeno iz gojenja. Komisija bi morala postopek olajšati s takojšnjim posredovanjem zahteve države članice prijavitelju/vlagatelju, slednji pa bi moral na to zahtevo odgovoriti v določenem času.

Geografsko področje uporabe iz prijave/vloge bi bilo treba ustrezno prilagoditi, če prijavitelj/vlagatelj izrecno ali tiho privoli v zahtevo države članice v določenem roku po tem, ko mu je Komisija to zahtevo posredovala. Če prijavitelj/vlagatelj zahtevi nasprotuje, bi moral o tem uradno obvestiti Komisijo in države članice. Vendar pa nepripravljenost prijavitelja/vlagatelja, da prilagodi geografsko področje uporabe iz prijave/vloge, ne posega v pooblastila Komisije v skladu s členom 19 Direktive 2001/18/ES oziroma členoma 7 in 19 Uredbe (ES) št. 1829/2003, da – kadar je ustrezno – izvede tako prilagoditev ob upoštevanju ocene tveganja za okolje, ki jo pripravi Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija).

Poleg tega in samo v primeru, če je prijavitelj/vlagatelj zavrnil prilagoditev geografskega področja uporabe iz prijave/vloge za GSO, ki jo je zahtevala država članica, bi morala ta država članica imeti možnost, da sprejme utemeljene ukrepe, s katerimi na svojem celotnem ozemlju ali njegovem delu omeji ali prepove gojenje zadevnega GSO, ki je bil prej odobren, in sicer na podlagi razlogov, ki niso razlogi, ocenjeni glede na usklajeni sklop predpisov Unije (to je glede na Direktivo 2001/18/ES in Uredbo (ES) št. 1829/2003), in ki so v skladu s pravom Unije. Ti razlogi so lahko povezani s cilji okoljske ali kmetijske politike ali drugimi tehtnimi razlogi, kot so prostorsko načrtovanje, raba zemljišč, socialno-ekonomski vplivi, soobstoj in javni red. Ti razlogi se lahko navajajo posamično ali skupaj, glede na posebne okoliščine v zadevni državi članici, regiji ali območju, kjer se bodo ti ukrepi uporabljali.

Raven varovanja zdravja ljudi in/ali živali ter varstva okolja v Uniji omogoča enotno znanstveno oceno po vsej Uniji in ta direktiva tega ne bi smela spreminjati. Države članice bi torej zato, da bi se izognili vsakršnemu poseganju v pristojnosti, ki so na podlagi Direktive 2001/18/ES in Uredbe (ES) št. 1829/2003 podeljene odgovornim za ocenjevanje in obvladovanje tveganja, morale uporabiti le razloge, ki so povezani s cilji okoljske politike in niso v nasprotju z ocenami tveganj za zdravje in okolje, ki se ocenjujejo v okviru postopkov odobritve iz Direktive 2001/18/ES in Uredbe (ES) št. 1829/2003, kot so na primer ohranjanje nekaterih vrst naravnih in pokrajinskih značilnosti, nekaterih habitatov in ekosistemov, pa tudi posebnih funkcij in storitev ekosistemov.

Države članice bi morale imeti tudi možnost, da odločitve, ki jih sprejmejo na podlagi Direktive 2001/18/ES, utemeljijo z razlogi, povezanimi s socialno-ekonomskimi vplivi, ki bi lahko izhajali iz gojenja GSO na ozemlju zadevne države članice. Čeprav je ukrepe za soobstoj Komisija že obravnavala v svojem priporočilu z dne 13. julija 2010 (17) , bi morale države članice imeti tudi možnost, da na podlagi te direktive sprejmejo ukrepe za omejitev ali prepoved gojenja odobrenih GSO na svojem celotnem ozemlju ali njegovem delu. Ti razlogi so lahko povezani s tem, da je ukrepe za soobstoj zaradi posebnih geografskih pogojev težko ali nemogoče izvajati, ali s potrebo po tem, da bi se izognili prisotnosti GSO v drugih proizvodih, na primer v posebnih ali določenih proizvodih, ali da se obvaruje raznovrstnost kmetijske proizvodnje ali zagotovi čistost semen in razmnoževalnega materiala rastlin. Poleg tega je Komisija, v skladu z zahtevami iz sklepov Sveta z dne 5. decembra 2008 o gensko spremenjenih organizmih, Evropskemu parlamentu in Svetu poročala o socialno-ekonomskih posledicah gojenja GSO. Ugotovitve tega poročila lahko državam članicam zagotovijo koristne informacije pri sprejemanju odločitev na podlagi te direktive.

Omejitve ali prepovedi, sprejete na podlagi te direktive, bi se morale nanašati na gojenje in ne na prosti pretok in uvoz gensko spremenjenih semen in razmnoževalnega materiala rastlin kot proizvodov ali v proizvodih ter njihovih pridelkov in bi morale biti poleg tega v skladu s Pogodbama, zlasti glede načela nediskriminacije med nacionalnimi in nenacionalnimi proizvodi, načela sorazmernosti ter člena 34, člena 36 in člena 216(2) PDEU.

Ukrepi, ki jih države članice sprejmejo v skladu s to direktivo, bi morali biti podvrženi postopku nadzora in informacijam na ravni Unije. Glede na raven nadzora in informacij Unije ni treba še dodatno predvideti uporabe Direktive 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta (18) . Države članice lahko omejijo ali prepovejo gojenje GSO na svojem celotnem ozemlju ali njegovem delu od datuma začetka veljavnosti odobritve Unije in najpozneje dve leti po datumu izdaje odobritve, če je poteklo določeno obdobje mirovanja, med katerim je imela Komisija možnost predložiti pripombe glede predlaganih ukrepov.

Kadar nove in objektivne okoliščine upravičujejo prilagoditev geografskega področja uporabe iz odobritve za GSO in najpozneje dve leti po datumu izdaje te odobritve, bi morala država članica imeti možnost, da imetnika odobritve prek Komisije pozove k prilagoditvi geografskega področja uporabe. Če imetnik odobritve v to izrecno ali tiho ne privoli, bi država članica morala imeti možnost, da sprejme utemeljene ukrepe za omejitev ali prepoved gojenja zadevnega GSO. Zadevna država članica bi morala osnutek teh ukrepov najmanj 75 dni pred njihovim sprejetjem predložiti Komisiji, da bi ji tako omogočila podajo pripomb, v tem obdobju pa ne bi smela sprejeti in izvajati teh ukrepov. Ob poteku določenega obdobja mirovanja bi morala imeti država članica možnost, da sprejme ukrepe, kot so bili prvotno predlagani ali kot so bili spremenjeni, da bi se upoštevale pripombe Komisije.

Pisne odobritve ali odločbe o odobritvah, izdane ali sprejete z geografskim področjem uporabe, ki je omejeno na določena območja, ali ukrepi, ki jih države članice sprejmejo v skladu s to direktivo, ki omejujejo ali prepovedujejo gojenje GSO, drugim državam ne bi smeli preprečevati ali omejevati uporabe odobrenih GSO. Poleg tega ta direktiva in nacionalni ukrepi, sprejeti na njeni podlagi, ne bi smeli posegati v zahteve prava Unije glede nenamerne in naključne prisotnosti GSO v gensko nespremenjenih sortah semen in razmnoževalnem materialu rastlin, niti preprečevati gojenja sort, ki izpolnjujejo te zahteve.

Uredba (ES) št. 1829/2003 določa, da se morajo sklicevanja na GSO, odobrene v skladu z delom C Direktive 2001/18/ES, v delih A in D navedene direktive enakovredno uporabljati za GSO, odobrene v skladu z navedeno uredbo. Zato bi se morali ukrepi, ki jih države članice sprejmejo v skladu z Direktivo 2001/18/ES, uporabljati tudi za GSO, odobrene v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003.

Da bi še pred začetkom veljavnosti te direktive njene cilje uskladili z legitimnimi interesi gospodarskih subjektov v zvezi z GSO, ki so bili odobreni ali so v postopku odobritve, bi bilo treba sprejeti določbe o ustreznih prehodnih ukrepih. Prehodni ukrepi so smiselni tudi, ker se je treba izogniti morebitnemu izkrivljanju konkurence, s tem ko bi obstoječe imetnike odobritve obravnavali drugače kot bodoče vlagatelje vlog za odobritev v prihodnje. Zaradi pravne varnosti bi moralo biti obdobje, v katerem se lahko sprejmejo taki prehodni ukrepi, omejeno na čas, ki je nujno potreben za zagotovitev nemotenega prehoda na novo ureditev. Taki prehodni ukrepi bi zato morali omogočati državam članicam, da uporabljajo določbe te direktive za proizvode, ki so bili odobreni ali so bili v postopku odobritve pred začetkom veljavnosti te direktive, če to ne vpliva na odobrene gensko spremenjene sorte semen in razmnoževalnega materiala rastlin, ki so že zakonito posajene.

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

V Direktivi 2001/18/ES se vstavijo naslednji členi:

„Člen 26b

Gojenje

1. Država članica lahko prek Komisije med postopkom odobritve določenega GSO ali obnovitvijo odobritve od prijavitelja/vlagatelja zahteva, da geografsko področje uporabe iz prijave/vloge, ki jo predloži v skladu z delom C te direktive ali Uredbo (ES) št. 1829/2003, prilagodi tako, da bo celotno ozemlje ali del ozemlja zadevne države članice izključeno iz gojenja. O tej zahtevi je Komisija obveščena najpozneje 30 dni od datuma razpošiljanja poročila o oceni v skladu s členom 14(2) te direktive ali prejema mnenja Agencije v skladu s členoma 6(6) in 18(6) Uredbe (ES) št. 1829/2003. Komisija zahtevo države članice brez odlašanja posreduje prijavitelju/vlagatelju in drugim državam članicam.

2. Kadar prijavitelj/vlagatelj nasprotuje zahtevi države članice v skladu z odstavkom 1, o tem uradno obvesti Komisijo in države članice v 30 dneh po tem, ko je ta zahteva posredovana s strani Komisije. Če prijavitelj/vlagatelj izrecno ali tiho privoli, se prilagoditev geografskega področja uporabe iz prijave/vloge izvede v pisni odobritvi ali odobritvi.

Pisna odobritev, izdana v skladu s to direktivo, in – kadar je ustrezno – odločitev v skladu s členom 19, pa tudi odločba o odobritvi, sprejeta v skladu s členoma 7 in 19 Uredbe (ES) št. 1829/2003, se izdajo na podlagi prilagojenega geografskega področja uporabe iz prijave/vloge, v katero je izrecno ali tiho privolil prijavitelj/vlagatelj.

3. Kadar prijavitelj/vlagatelj nasprotuje prilagoditvi geografskega področja uporabe iz prijave/vloge, kar ustreza zahtevi države članice v skladu z odstavkom 1 tega člena, lahko zadevna država članica sprejme ukrepe za omejitev ali prepoved gojenja tega GSO na svojem celotnem ozemlju ali njegovem delu, ki je bilo že odobreno v skladu z delom C te direktive ali Uredbo (ES) št. 1829/2003, če so ti ukrepi skladni s pravom Unije, utemeljeni, sorazmerni in nediskriminatorni ter poleg tega temeljijo na tehtnih razlogih, ki so na primer povezani s:

(a) cilji okoljske politike, ki se razlikujejo od vidikov, ocenjenih v skladu s to direktivo in Uredbo (ES) št. 1829/2003;

(b) prostorskim načrtovanjem;

(c) namembnostjo zemljišča;

(d) socialno-ekonomskimi učinki;

(e) izogibanjem prisotnosti GSO v drugih proizvodih brez poseganja v člen 26a;

(f) cilji kmetijske politike;

(g) javnim redom.

Ti razlogi se lahko uveljavljajo posamično ali skupaj, z izjemo razloga iz točke (g), ki ga ni mogoče posamično uveljavljati, in sicer glede na posebne okoliščine v državi članici, regiji ali območju, kjer se bodo ti ukrepi uporabljali, vendar v nobenem primeru ne smejo biti v nasprotju z oceno tveganja za okolje, pripravljeno v skladu s to direktivo ali Uredbo (ES) št. 1829/2003.

4. Država članica, ki namerava sprejeti ukrepe v skladu z odstavkom 3 tega člena, Komisiji najprej predloži osnutek teh ukrepov in ustrezne razloge, ki jih uveljavlja. To lahko storijo, preden se zaključi postopek odobritve GSO v skladu z delom C te direktive ali Uredbo (ES) št. 1829/2003. V 75 dneh začenši z datumom te predložitve:

(a) se zadevna država članica vzdrži sprejetja in izvajanja teh ukrepov, in

(b) Komisija lahko da morebitne pripombe, ki se ji zdijo ustrezne.

Po izteku 75-dnevnega obdobja iz prvega pododstavka in najpozneje dve leti po datumu izdane odobritve, lahko zadevna država članica sprejme ukrepe, kot so bili prvotno predlagani ali kot so bili spremenjeni, da bi se upoštevale morebitne pripombe Komisije. O teh ukrepih brez odlašanja obvesti Komisijo, druge države članice in prijavitelja/vlagatelja.

5. Kadar država članica po odobritvi GSO na podlagi te direktive ali Uredbe (ES) št. 1829/2003 in ne prej kot dve leti po datumu izdaje odobritve meni, da nove objektivne okoliščine upravičujejo spremembo geografskega področja uporabe iz odobritve, lahko smiselno uporabi postopek iz odstavkov 1 do 4, če taki ukrepi ne vplivajo na gojenje katerih koli semen in razmnoževalnega materiala rastlin odobrenih GSO, ki so bili zakonito posajeni pred sprejetjem teh ukrepov.

6. Kadar želi država članica celotno svoje ozemlje ali njegov del ponovno vključiti v geografsko področje uporabe iz odobritve, iz katerega je bilo pred tem izključeno na podlagi odstavka 2, lahko za to zaprosi pristojni organ, ki je izdal pisno odobritev na podlagi te direktive, ali Komisijo, če je bil GSO odobren na podlagi Uredbe (ES) št. 1829/2003. Pristojni organ, ki je izdal pisno odobritev, oziroma v ustreznem primeru Komisija ustrezno spremeni geografsko področje uporabe iz odobritve ali odločbe o odobritvi.

7. Za namene prilagoditve geografskega področja uporabe iz odobritve za GSO na podlagi odstavkov 5 in 6 ter če v skladu z odstavkom 5 imetnik odobritve izrecno ali tiho privoli v zahtevo države članice:

(a) za GSO, ki je bil odobren na podlagi te direktive, pristojni organ, ki je izdal pisno odobritev, ustrezno spremeni geografsko področje uporabe iz odobritve in po zaključku tega postopka obvesti Komisijo, države članice in imetnika odobritve;

(b) za GSO, ki je bil odobren na podlagi Uredbe (ES) št. 1829/2003, Komisija ustrezno spremeni odločbo o odobritvi, ne da bi uporabila postopek iz člena 35(2) navedene uredbe. Komisija ustrezno obvesti države članice in imetnika odobritve.

8. Kadar država članica prekliče ukrepe, sprejete v skladu z odstavkoma 3 in 4, o tem brez odlašanja uradno obvesti Komisijo in druge države članice.

9. Ukrepi, sprejeti na podlagi tega člena, ne vplivajo na prosti pretok odobrenih GSO kot proizvodov ali v proizvodih.

Člen 26c

Prehodni ukrepi

1. Od … (19) do ... (20) lahko država članica prek Komisije od prijavitelja/vlagatelja zahteva, da prilagodi geografsko področje uporabe iz prijave/vloge, ki je bila vložena, ali odobritve, ki je bila izdana, na podlagi te direktive ali Uredbe (ES) št. 1829/2003 pred … (19). Komisija zahtevo države članice brez odlašanja posreduje prijavitelju/vlagatelju in drugim državam članicam.

2. Kadar je vloga še v postopku obravnave in prijavitelj/vlagatelj v 30 dneh po tem, ko mu je bila takšna zahteva posredovana, v to zahtevo izrecno ali tiho privoli, se geografsko področje uporabe iz zadevne prijave/vloge ustrezno prilagodi. Pisna odobritev, izdana na podlagi te direktive, in – kadar je ustrezno – odločitev, izdana na podlagi člena 19, pa tudi odločba o odobritvi, sprejeta v skladu s členoma 7 in 19 Uredbe (ES) št. 1829/2003, se izdajo na podlagi prilagojenega geografskega področja uporabe iz prijave/vloge, v katero je izrecno ali tiho privolil prijavitelj/vlagatelj.

3. Kadar je odobritev že izdana in imetnik odobritve v 30 dneh po tem, ko mu je bila posredovana zahteva iz odstavka 1 tega člena, v to zahtevo izrecno ali tiho privoli, se v odobritvi upošteva tisto, v kar imetnik odobritve privoli. Za pisno odobritev na podlagi te direktive pristojni organ ustrezno spremeni geografsko področje uporabe iz odobritve, kot je v to izrecno ali tiho privolil imetnik odobritve, in po zaključku postopka obvesti Komisijo, države članice in imetnika odobritve. Za odobritev na podlagi Uredbe (ES) št. 1829/2003 Komisija ustrezno spremeni odločbo o odobritvi, ne da bi uporabila postopek iz člena 35(2) navedene uredbe. O tem ustrezno obvesti države članice in imetnika odobritve.

4. Če prijavitelj/vlagatelj oziroma – če je ustrezno – imetnik odobritve tej zahtevi nasprotuje, se smiselno uporabljajo odstavki 3 do 9 člena 26b.

5. Ta člen ne posega v gojenje katerih koli semen in razmnoževalnega materiala rastlin odobrenih GSO, ki so bili zakonito posajeni, preden je gojenje GSO v državi članici omejeno ali prepovedano.

6. Ukrepi, sprejeti na podlagi tega člena, ne vplivajo na prosti pretok odobrenih GSO kot proizvodov ali v proizvodih.