SL Uradni list Evropske unije C 336/27

Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2014/C 336/10)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (2)

„CARNIKAVAS NĒĢI“

ES št.: LV-PGI-0005-01153 – 11.9.2013

ZGO ( X ) ZOP ( )

1. Ime

„Carnikavas nēģi“

2. Država članica ali tretja država

Latvija

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1 Vrsta proizvoda

Skupina 1.7 Sveže ribe, mehkužci in raki ter iz njih pridobljeni proizvodi

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

„Carnikavas nēģi“ so rečni piškurji (Lampetra fluviatilis), ulovljeni na določenem območju, in sicer v reki Gauja v občini Carnikava, v določenem obdobju (med 1. avgustom in 1. februarjem). Zahtevek zadeva tako sveže piškurje kot piškurje v aspiku.

Ime „Carnikavas nēģi“ se uporablja za sveže piškurje z naslednjimi lastnostmi:

— dolge tanke okrogloustke z gladkim telesom,

— lijakasta usta,

— brez prsnih in trebušnih plavuti,

— dolžina med 23 cm in 52 cm, teža najmanj 80 g,

— barva: temno modrozelen, modrosiv ali zelenorjav hrbet in zgornji bočni del ter siv, zlat ali bel spodnji bočni del in trebuh,

— življenjska doba do 7 let.

Ime „Carnikavas nēģi“ se uporablja za piškirje v aspiku, kjer proizvod vsebuje 70 % piškurjev in 30 % aspika.

Kuhani piškurji so pakirani celi, imajo mehko ali rahlo čvrsto konsistenco, so sploščeni, rjave barve in prekriti s transparentnim aspikom rumene ali rjave barve. Okus je bogat in poln ter rahlo slan.

3.3 Surovine (samo za predelane proizvode)

Piškurji „Carnikavas nēģi“ za kuhanje so lahko sveži ali ohlajeni, aspik pa se pripravi iz vode, soli in želatine.

3.4 Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

Piškurji se ne krmijo umetno, pač pa se prehranjujejo v naravi.

3.5 Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Naslednje faze proizvodnje je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju:

— vsakoletno obnavljanje staleža piškurjev v reki Gauja tako, da se mladice piškurja, vzgojene v reki Gauja, spustijo v zgornji tok reke,

— piškurji „Carnikavas nēģi“ se lovijo z vršami med 1. avgustom in 1. februarjem v spodnjem toku reke Gauja, v bližini rečnega ustja,

— priprava piškurjev – kuhanje nad žerjavico in vlaganje v aspik.

3.6 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

—

3.7 Posebna pravila za označevanje

Ime „Carnikavas nēģi“ se uporablja za označevanje tako svežih piškurjev kot piškurjev v aspiku, ki so namenjeni za prodajo; pri prodaji proizvoda na debelo ali drobno mora biti ime vidno na embalaži proizvoda ali ob proizvodu.

4. Jedrnata opredelitev geografskega območja

Občina Carnikava. Piškurji se lovijo v delu reke Gauja, ki se nahaja na ozemlju občine Carnikava.

5. Povezava z geografskim območjem

5.1 Značilnosti geografskega območja

Morski in rečni ribolov imata na območju današnje občine Carnikava dolgo tradicijo. Ribolov piškurjev je bil eden od glavnih virov prihodka dvorca Carnikava, zgrajenega v 17. stoletju. Danes je ribolov piškurjev v reki Gauja dovoljen samo na območju občine Carnikava.

Ribiči še vedno uporabljajo starodavna spoznanja o najboljših območjih za ribolov, navadah piškurjev in vplivu vremenskih pogojev na njihovo vedenje, ki so se prenašala iz generacije v generacijo. Tako je na primer znano, da piškurjev v vrše ne bomo ujeli, če je bila ponoči polna luna, in da je ribe lažje ujeti v blatni vodi; ker se struga reke Gauja vsako leto spreminja, je treba vedno znova iskati nova področja za ribolov.

Piškurji so imeli za Carnikavo vedno poseben pomen. Zagotavljali so delo in blaginjo lokalnemu prebivalstvu, ki je pridobilo tudi veliko ribolovnih izkušenj in znanj, kako iz piškurjev pripraviti okusne jedi. Zato je zunaj Latvije Carnikava znana pod imenom „kraljestvo piškurja“. Zahvaljujoč piškurjem je bila Carnikava na širšem območju poznana od 17. stoletja dalje, k slovesu pa je prispevalo tudi lokalno prebivalstvo, ki si je skupaj prizadevalo in se medsebojno podpiralo tako v dobrih kot slabih časih.

Carnikava je bila zaradi piškurjev znana daleč preko latvijskih meja, zato se je tradicionalni poklic ribolova na piškurje ohranil do današnjih dni. Piškur je upodobljen tudi v občinskem grbu Carnikave.

Da se prepreči izčrpanje staleža piškurjev in omogoči prenos znanj o njihovem ribolovu in predelavi na prihodnje generacije, so velika prizadevanja usmerjena v obnavljanje tega vira – v reki Gauja se gojijo mladice, ki se nato vsako leto spustijo v zgornji tok reke. Umetno obnavljanje staleža je tradicija, ki v Latviji obstaja že preko 100 let. V Carnikavi je bil že leta 1896 postavljen inkubator za ikre.

5.2 Posebnosti proizvoda

Značilni okus piškurjev „Carnikavas nēģi“ je vezan na znanja prebivalcev Carnikave v zvezi z ribolovom in pripravo; ta znanja so se ohranjala od 17. stoletja dalje in temeljijo na fizičnem delu in izkušnjah.

Za rečne piškurje, ulovljene na določenem območju, veljajo posebna pravila za tradicionalno pripravo; za te piškurje je značilno, da so v primerjavi z ribami iz drugih rek zelo čisti (ne vsebujejo peska).

Značilni okus proizvoda je plod tako kuharskih veščin, s katerimi piškurji pridobijo značilno barvo in konsistenco, kot časa kuhanja, s katerim pridobijo zadostno mehkost.

5.3 Vzročna povezava med geografskim okoljem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda in (za ZOP) ali oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali drugimi značilnostmi proizvoda (pri ZGO)

Povezava med proizvodom in geografskim območjem temelji na slovesu piškurjev „Carnikavas nēģi“ in znanju lokalnih ribičev in predelovalcev rib, ki ohranjajo stare tradicije in postopke.

O pomenu in slovesu ribolova na piškurje pričajo tudi zgodovinski zapisi, ki območje današnje Carnikave zaradi ribolovnih dejavnosti tamkajšnjega dvorca imenujejo „kraljestvo piškurja“. Navodila za pripravo piškurja segajo v leto 1882. Od leta 1913 dalje je tradicionalna priprava piškurjev opisana v receptih, po katerih se piškurji pripravijo v vreli vodi v pečici.

Piškurji iz Carnikave, ki so jih lovili in pripravljali ob ustju reke Gauja na območju občine Carnikava, so že od začetka 19. stoletju sloveli po svoji kakovosti.

Danes o slovesu piškurjev iz Carnikave pričajo tudi številni turisti iz celotne Latvije, ki v mestu obiščejo letni festival piškurjev. Festival poteka vsako leto na predzadnjo nedeljo v avgustu, na njem pa so prikazane starodavne tradicije ribolova in načina priprave piškurjev, npr. v juhi ali na žaru, piškurji so naprodaj, poteka pa tudi tekmovanje za najhitrejšega jedca piškurjev. S festivalom se začne ribolovna sezona na piškurja v Carnikavi.

Lokalna podjetja so za piškurje, pripravljene v aspiku, tako v Latviji kot zunaj nje prejela nagrade za kakovost. „Carnikavas nēģi“ v aspiku je prejel eno izmed največjih latvijskih nagrad – naslov lokalnega proizvoda za leto 2011 (Vietējās Identitātes produkts – VIP), ki ga latvijski odbor za podeželje (Latvijas Lauku forums) podeljuje proizvodom, ki izpolnjujejo merila glede kakovosti in okusa, jih lokalna skupnost ceni, se proizvajajo na določenem geografskem območju s pomočjo lokalnih virov in prispevajo k trajnostnemu razvoju lokalnega območja.

Veliko turističnih ponudb vključuje tudi obisk proizvajalcev piškurjev s pokušnjo proizvodov ter obisk muzeja lokalne zgodovine, kjer je prikazan pomen ribolova in predelave piškurjev za območje.

Občina Carnikava se je udeležila turističnih sejmov na Finskem, v Estoniji in Rusiji, kjer so bile prikazane tradicije ribolova in priprave piškurjev.

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

(Člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006 (3))

http://www.pvd.gov.lv/lat/kreis_izvlne/novertesana_un_registracija/lauksaimniecibas_un_partikas_p/

(1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

(2) UL L 93, 31.3.2006, str. 12. Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

(3) Glej opombo 2.