EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 30.9.2020 SWD(2020) 301 final DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE Poročilo o stanju pravne države za leto 2020





Poglavje o stanju pravne države v Bolgariji Spremni dokument K SPOROČILU KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ Poročilo o stanju pravne države za leto 2020

Stanje pravne države v Evropski uniji {COM(2020) 580 final} - {SWD(2020) 300 final} - {SWD(2020) 302 final} - {SWD(2020) 303 final} - {SWD(2020) 304 final} - {SWD(2020) 305 final} - {SWD(2020) 306 final} - {SWD(2020) 307 final} - {SWD(2020) 308 final} - {SWD(2020) 309 final} - {SWD(2020) 310 final} - {SWD(2020) 311 final} - {SWD(2020) 312 final} - {SWD(2020) 313 final} - {SWD(2020) 314 final} - {SWD(2020) 315 final} - {SWD(2020) 316 final} - {SWD(2020) 317 final} - {SWD(2020) 318 final} - {SWD(2020) 319 final} - {SWD(2020) 320 final} - {SWD(2020) 321 final} - {SWD(2020) 322 final} - {SWD(2020) 323 final} - {SWD(2020) 324 final} - {SWD(2020) 325 final} - {SWD(2020) 326 final}



Povzetek Komisija od pristopa k EU leta 2007 v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje (MeSP) spremlja bolgarske reforme na področjih, kot sta pravosodje in korupcija. Reforma pravosodja v Bolgariji je postopen proces, ki pomembno vpliva na neodvisnost sodstva in zaupanje javnosti. Izzivi ostajajo, zlasti glede na to, da je treba ob upoštevanju mnenja Beneške komisije dokončati proces reform, ki se je začel leta 2019, v zvezi s pravnimi postopki, ki se nanašajo na dejansko odgovornost in kazensko odgovornost generalnega državnega tožilca. Potekale so tudi nadaljnje razprave o sestavi in delovanju vrhovnega sodnega sveta in njegovega inšpektorata, ki so privedle do novih predlogov reform. Na splošno poročajo, da se napadi na sodstvo povečujejo brez ustreznega odziva pristojnih organov. Sporne določbe o samodejnem suspenzu magistratov v primeru kazenske preiskave in o obveznosti magistratov, da prijavijo svoje članstvo v poklicnih organizacijah, so bile razveljavljene. Bolgarija je v letih 2017 in 2018 izvedla celovito reformo svojih pravnih in institucionalnih protikorupcijskih okvirov. Reforma je omogočila boljše sodelovanje med ustreznimi organi. V prvi polovici leta 2020 je bilo sproženih več preiskav na visoki ravni, v številnih primerih so bile vložene obtožnice. Nove reforme omogočajo dostop javnosti do prijav premoženja in izjav o interesih višjih državnih funkcionarjev, kar je mogoče šteti za dobro prakso. Kljub temu pomembni izzivi ostajajo, kot je razvidno tudi iz mnenjskih raziskav, ki kažejo na zelo nizko raven zaupanja javnosti v protikorupcijske institucije. Pomanjkanje rezultatov v boju proti korupciji je eden od ključnih vidikov, izpostavljenih med protesti poleti 2020. Še vedno niso bili doseženi dobri rezultati pri pravnomočnih obsodbah v primerih korupcije na visoki ravni. Koristno bi bilo boljše in učinkovitejše komuniciranje v zvezi z razvojem in izvajanjem protikorupcijske strategije. Pomembno je, da imajo organi dovolj sredstev za učinkovit boj proti korupciji. Vzpostavljen je pravni okvir za navzkrižje interesov, vendar obstajajo pomisleki glede lobiranja, ki ni zakonsko urejeno, ter preglednosti in predvidljivosti zakonodajnega postopka v državi. Kar zadeva pluralnost medijev, bolgarski pravni okvir temelji na sklopu ustavnih zaščitnih mehanizmov in zakonodajnih ukrepov, kot je zakon o radiu in televiziji, ki se v praksi pogosto ne izvajajo učinkovito. Regulativni organ za avdiovizualne medije velja za neodvisnega in preglednega pri izvajanju svojih dejavnosti, vendar nima dovolj sredstev za učinkovito opravljanje svojih nalog. Pomanjkanje preglednosti lastništva medijev je razlog za zaskrbljenost. Pravni okvir za boj proti političnemu vmešavanju v medije politikom izrecno ne prepoveduje, da bi imeli v lasti medije, ugotovljene pa so bile tudi povezave med političnimi akterji in nekaterimi medijskimi hišami. Več združenj za svobodo medijev poroča o fizičnih ali spletnih napadih na novinarje. Vprašanja, povezana s sistemom zavor in ravnovesij, vključujejo pomisleke o omejeni uporabi javnih posvetovanj in ocene učinka v zakonodajnem postopku. Delovanje nacionalnih institucij za človekove pravice se je kljub omejenim sredstvom še naprej izboljševalo. Že tako zožen državljanski prostor v Bolgariji bi lahko bil še bolj prizadet zaradi novega osnutka zakona o financiranju nevladnih organizacij iz tujine.



Mehanizem za sodelovanje in preverjanje (MeSP) je bil ob pristopu k Evropski uniji leta 2007 vzpostavljen kot prehodni ukrep, ki naj bi olajšal nadaljnja prizadevanja Bolgarije za reformo sodstva in okrepitev boja proti korupciji in organiziranemu kriminalu. Skladno s sklepom o vzpostavitvi mehanizma in kot je poudaril Svet, se bo MeSP končal, ko bodo v zadostni meri izpolnjena vsa merila, ki se nanašajo na Bolgarijo. V zadnjem poročilu v okviru MeSP, sprejetem oktobra 2019, je bilo ugotovljeno, da je Bolgarija sprejela številne dodatne zaveze, zato je Komisija sklenila, da napredek, dosežen v okviru MeSP, zadošča za izpolnitev zavez Bolgarije, sprejetih ob njenem pristopu k EU. Kot je poudarila tudi Komisija, si bo morala Bolgarija še naprej dosledno prizadevati za prenos zavez iz svojega poročila v konkretno zakonodajo in za nadaljnje izvajanje. Komisija bo pred sprejetjem končne odločitve ustrezno upoštevala tudi pripombe Sveta in Evropskega parlamenta. I.Pravosodni sistem Pravosodni sistem v Republiki Bolgariji skupaj zajema 182 sodišč, rednih in specializiranih. Splošna sodišča praviloma obravnavajo zadeve na treh stopnjah, pri čemer sistem teh sodišč zajema 113 regionalnih sodišč, 28 okrožnih sodišč in pet pritožbenih sodišč. Specializirana sodišča vključujejo tudi vojaška, kazenska in upravna sodišča. Vrhovno kasacijsko sodišče je sodišče zadnje stopnje v zadevah, ki jih obravnavajo redna, vojaška in specializirana kazenska sodišča, medtem ko je sodišče zadnje stopnje v upravnih zadevah vrhovno upravno sodišče. Zunaj sistema splošnih sodišč sta vrhovno kasacijsko sodišče in vrhovno upravno sodišče, ki sta sodišči zadnje stopnje. Sodstvo vključuje tudi državno tožilstvo, medtem ko ustavno sodišče Bolgarije ni del sodstva. Državno tožilstvo ima enotno strukturo in vodi ga generalni državni tožilec. Vrhovni sodni svet je najvišji upravni organ v bolgarskem sodstvu. Odgovoren je za upravljanje pravosodja in zagotavljanje njegove neodvisnosti. Sodnike, tožilce in preiskovalce imenuje, odloča o njihovem napredovanju, jih premešča in razrešuje zadevni senat (sodniški ali tožilski) pri vrhovnem sodnem svetu. Vrhovni odvetniški svet je neodvisen in samoupravni organ, ustanovljen z zakonom. Neodvisnost Reforma o odgovornosti generalnega državnega tožilca ter njegovih namestnikov poteka. V zadnjih letih je bila na področju tožilstva opravljena vrsta reform, namenjenih njegovemu prestrukturiranju. Kljub temu napredku ima generalni državni tožilec v Bolgariji zaradi kombinacije pristojnosti in položaja velik vpliv, saj lahko razveljavi ali spremeni vsako odločitev katerega koli tožilca, ki je sodnik še ni pregledal. Poleg tega lahko tožilce brez njihovega soglasja premesti za tri mesece v koledarskem letu in jim izda pisna navodila, tudi za posamezne primere. Generalni državni tožilec ima tudi velika pooblastila nad tožilci, ki so vodje tožilstev na okrožni in okrajni ravni. Zato so vsi tožilci in preiskovalci dejansko podrejeni generalnemu državnemu tožilcu. Kar zadeva odgovornost generalnega državnega tožilca, ga je mogoče razrešiti samo na predlog, ki ga plenarno zasedanje vrhovnega sodnega sveta predloži predsedniku republike. Čeprav pooblastila generalnega državnega tožilca niso značilna samo za bolgarski pravosodni sistem , se je pojavila zaskrbljenost, ker so ta pooblastila združena s položajem generalnega državnega tožilca v vrhovnem sodnem svetu. V tožilskem senatu ima generalni državni tožilec kot njegov član in predsednik po uradni dolžnosti odločilno vlogo pri poklicni poti tožilcev in disciplinskih postopkih zoper njih. Neobstoj možnosti učinkovite kazenske preiskave v zvezi z generalnim državnim tožilcem in njegovimi namestniki je dolgotrajna težava, ki sta jo poleg Evropske komisije izpostavila tudi Evropsko sodišče za človekove pravice in Svet Evrope. Junija 2019 je bil predložen osnutek zakona, ki obravnava to vprašanje, vendar so različni deležniki izrazili resne pomisleke. Bolgarija je na priporočilo Komisije zaprosila Beneško komisijo za mnenje, da bi se izognila vsakršnemu tveganju za neodvisnost sodstva, hkrati pa zagotovila uspešnost predlaganega mehanizma. Ministrstvo za pravosodje je decembra 2019 objavilo nov osnutek zakona, ki obravnava nekatera priporočila Beneške komisije. Ta novi osnutek zakona o tej zadevi se zdaj obravnava v parlamentu, določa pa „posebnega tožilca“, ki bi bil odgovoren za preiskovanje morebitnih kaznivih dejanj generalnega državnega tožilca. Posebnega tožilec bi izvolil tožilski senat vrhovnega sodnega sveta na predlog treh članov in z večino osmih od enajstih glasov, in sicer s časovno omejenim mandatom sedmih let. Pri nadzoru preiskave proti generalnemu državnemu tožilcu in njegovim namestnikom bi bil upravičen do procesne avtonomije, pri drugih dejavnostih pa bi generalnemu državnemu tožilcu ostal podrejen. Nekateri elementi postopka imenovanja in preiskovalnih pooblastil „posebnega tožilca“ so vzbudili zaskrbljenost, zato bi bilo pomembno, da se pri osnutku zakona upoštevajo priporočila Sveta Evrope. Vlada je 18. decembra 2019 vprašala ustavno sodišče, ali nadzor zakonitosti , ki ga izvaja generalni državni tožilec, tj. pristojnost, ki jo določa ustava, velja tudi za preiskave proti njemu. To vprašanje je posredno izpodbijalo ustavnost zakonodajnega osnutka. Ustavno sodišče je 23. julija 2020 razsodilo, da generalni državni tožilec ne more izvajati nadzora zakonitosti nad tožilci, ki preiskujejo njega. Ta sodba bo parlamentu omogočila, da nadaljuje svoje delo. Vendar pa sodba ne odpravlja pomislekov v zvezi s postopkom imenovanja predvidenega posebnega tožilca in dejstvom, da bi bil generalnemu državnemu tožilcu pri drugih dejavnostih, z izjemo preiskave proti njemu in njegovim namestnikom, še naprej podrejen. Nadaljnje posvetovanje z Beneško komisijo o osnutku zakona bi vlilo zaupanje o uspešnosti novega mehanizma odgovornosti. Kljub doseženemu napredku sta bila sestava in delovanje vrhovnega sodnega sveta predmet nadaljnje razprave. Ne glede na prejšnje reforme in napredek so Svet Evrope in različni deležniki položaj vrhovnega sodnega sveta opredelili kot vzrok za zaskrbljenost. Navedene reforme so zagotovile bolj uravnoteženo strukturo vrhovnega sodnega sveta. Vendar skupno število sodnikov, ki jih izvolijo njihovi kolegi, ne pomeni večine. Poleg tega ima generalni državni tožilec odločilno vlogo v tožilskem senatu ter vpliv na plenarno zasedanje in morda tudi na sodniški senat , saj zakon določa, da lahko nepoklicni člani, ki jih v sodniški senat izvoli parlament, teoretično prihajajo tudi iz vrst tožilcev. To je Beneška komisija izpostavila kot vzrok za zaskrbljenost, saj so tožilci, zlasti pa generalni državni tožilec, še vedno močno vpleteni v upravljanje sodnikov. Splošna struktura vrhovnega sodnega sveta bi lahko omejevala njegovo zmožnost za varovanje neodvisnosti sodstva pred pritiski izvršilne oblasti, zakonodajne oblasti, sodstva, vključno z generalnim državnim tožilstvom in samim vrhovnim sodnim svetom. Tveganje za neodvisnost sodstva je razvidno iz števila sodnikov, ki so bili tarča napadov, usmerjenih kritik na podlagi vsebine njihovih sodb ali nedavne retorike javnih osebnosti. Predsednik vlade je 14. avgusta 2020 napovedal načrt za novo ustavo, ki bi vključevala reformo sestave vrhovnega sodnega sveta in njegovega inšpektorata; vključevala bi tudi spremembo postopka imenovanja in trajanja mandata predsednika vrhovnega kasacijskega sodišča, predsednika vrhovnega upravnega sodišča in generalnega državnega tožilca. Pomembno je, da se pri vsaki takšni reformi upoštevajo priporočila Sveta Evrope. Mnenje o neodvisnosti sodstva v Bolgariji ostaja slabo. Le 37 % splošne javnosti meni, da je „dokaj ali zelo dobra“, med podjetji mnenje ostaja povprečno, pri čemer jih 45 % meni, da je „dokaj ali zelo dobra“. Ureditev dodatnih prejemkov in napredovanja magistratov vzbuja zaskrbljenost. V sedanjem sistemu lahko magistrat prejme dodatni prejemek v skladu z merili, ki jih določi vrhovni sodni svet, po petih letih službovanja lahko postane nerazrešljiv in lahko napreduje po uspešno opravljenem natečaju. Na merila za dodatni prejemek je opozoril Svet Evrope v zvezi s pravili, ki jih je v obdobju 2018–2019 oblikoval vrhovni sodni svet, saj dajejo predsednikom sodišč široke diskrecijske pravice. S tem v zvezi zaskrbljenost glede neodvisnosti sodstva vzbuja tudi dolgotrajnost pridobitve trajnega mandata. Poleg tega lahko po nedavni spremembi zakona o pravosodnem sistemu člani vrhovnega sodnega sveta in inšpektorata vrhovnega sodnega sveta ob koncu mandata samodejno napredujejo na višji položaj. To je vzbudilo zaskrbljenost v luči priporočil Sveta Evrope in lahko vpliva na neodvisnost sodstva, ob upoštevanju strukture pravnega reda, ki jo v Bolgariji določa ustava, kot je navedlo vrhovno kasacijsko sodišče. Zaradi teh pomislekov je bil zakon o pravosodnem sistemu nedavno dodatno spremenjen in zdaj določa, da za imenovanje na višji položaj velja vrsta pogojev. Uvedene so bile spremembe zakona o pravosodnem sistemu. Februarja 2020 je bila umaknjena možnost samodejnega suspenza magistratov v primeru kazenske preiskave proti njim. Pred tem je moral ustrezni senat vrhovnega sodnega sveta zadevnega magistrata suspendirati brez preučitve. Določba člena 230 zakona o pravosodnem postopku je bila razveljavljena v skladu s sklepom ustavnega sodišča in izpolnjuje pričakovanja Evropske komisije in priporočila Sveta Evrope. Nadaljnje spremembe zakona o pravosodnem sistemu se nanašajo na obveznost magistratov, da prijavijo članstvo v strokovnih organizacijah. Prejšnja zahteva, da morajo sodniki, tožilci in preiskovalni sodniki vrhovnemu sodnemu svetu prijaviti članstvo v poklicnih združenjih, je vzbujala zaskrbljenost v zvezi s svobodo združevanja. V skladu s spremembami prijava ni več potrebna. Kljub temu je register magistratov, ki sodelujejo v poklicnih združenjih, še vedno na voljo na spletnem mestu vrhovnega sodnega sveta in so ga javne osebnosti domnevno uporabljale za izvajanje pritiska na sodnike. Predlagana je bila reforma inšpektorata pri vrhovnem sodnem svetu. V skladu s sedanjo ureditvijo inšpektorat nadzira delovanje pravosodja, preverja integriteto in morebitna navzkrižja interesov magistratov ter vrhovnemu sodnemu svetu predlaga uvedbo disciplinskih postopkov v zvezi z magistrati. Inšpektorat sestavljajo generalni inšpektor in deset inšpektorjev, ki so neodvisni in jih izvoli državni zbor. Beneška komisija je že opozorila na tveganje političnega vpliva. Na podlagi projekta „Podpora krepitvi zmogljivosti inšpektorata pri vrhovnem sodnem svetu“ je sam inšpektorat predlagal spremembo zakona o pravosodnem sistemu, po kateri naj bi generalnega inšpektorja in inšpektorje predlagali drugi organi, kot so plenarna zasedanja vrhovnega kasacijskega sodišča in vrhovnega upravnega sodišča ali skupščine magistratov in strokovnih organizacij in ne člani parlamenta. Kljub temu inšpektorat zdaj deluje na podlagi mandata, ki se je že iztekel , v skladu z načelom kontinuitete. Deležniki so poleg sestave inšpektorata izrazili pomisleke tudi v zvezi z njegovo dejavnostjo. Izraženi so bili pomisleki, da sta v skladu z določbo, ki inšpektoratu omogoča, da predlaga disciplinski postopek zoper magistrate , vrhovni sodni svet in generalni državni tožilec obveščala inšpektorat, da bi sprožil preiskavo, kar je povzročilo pritisk na posamezne sodnike. Kakovost Dostop do pravnega varstva je treba izboljšati. Pojavljajo se pozivi k znižanju praga za dostopnost pravne pomoči , oprostitvi prejemnikov pravne pomoči plačila sodnih taks , znižanju sodnih taks za sprožitev postopka in izboljšanju digitalizacije v pravosodju. V skladu s sedanjim stanjem sistema pravne pomoči v Bolgariji celo oseba, katere dohodek dosega Eurostatov prag revščine ali je malo pod njim, ni upravičena do pravne pomoči. Zlasti je bilo opozorjeno na zelo visoke sodne takse v upravnem pravosodju. Kar zadeva digitalizacijo, zadev sicer ni mogoče predložiti prek spleta, mogoče pa je poslati vabilo in nekatere zadeve spremljati. Poleg tega sta uporaba in spremljanje rezultatov raziskav, opravljenih med uporabniki sodišč, omejena. Celovit pregled stanja v zvezi z e-pravosodjem bo na voljo konec leta 2020, ko naj bi se končal projekt v teku „Razvoj modela za optimizacijo geografske ureditve bolgarskih sodišč in tožilstev ter enotnega informacijskega sistema za sodišča“. Pandemija COVID-19 je pokazala pomanjkljivosti pravosodnega sistema na področju e-pravosodja. Na podlagi odločitve sodniškega senata vrhovnega sodnega sveta je bila obravnava sodnih zadev v izrednih razmerah za en mesec začasno prekinjena, razen za nujne zadeve.

Finančni in človeški viri vzbujajo zaskrbljenost. Zdi se, da se organi, med katerimi sta tožilstvo in specializirano kazensko sodišče, spopadajo z vprašanji, povezanimi s pomanjkanjem človeških ali finančnih virov, kljub poročilom o naložbah vlade v pravosodni sistem v zadnjih letih. Učinkovitost Pomanjkanje podatkov o civilnih in gospodarskih sodiščih prve in druge stopnje še vedno ovira spremljanje učinkovitosti pravosodja. Postopek zbiranja statističnih podatkov z zbirnimi statističnimi podatki ne omogoča razčlenitve pravdnih in nepravdnih civilnih in gospodarskih zadev (na prvi in drugi stopnji) ter ne omogoča ustreznega ovrednotenja splošne učinkovitosti pravosodnega sistema. Vendar pa je prišlo do dveh pozitivnih razvojnih dosežkov. Kar zadeva trajanje postopka pred vrhovnim kasacijskim sodiščem, je Bolgarija v primerjavi z drugimi državami članicami uspešna. Poleg tega se je, kar zadeva trajanje postopkov, izboljšala tudi uspešnost upravnih sodišč. V zadnjih letih se je izboljšal ocenjeni čas za reševanje upravnih zadev na vseh stopnjah. II.Protikorupcijski okvir Bolgarija je v letih 2017 in 2018 izvedla celovito reformo svojih pravnih in institucionalnih protikorupcijskih okvirov. Z združitvijo več obstoječih struktur je bila z reformo ustanovljena komisija za boj proti korupciji in zaplembo nezakonitega premoženja (v nadaljnjem besedilu: protikorupcijska komisija). Pristojnost za primere korupcije na visoki ravni je bila prenesena na specializirano kazensko sodišče, preiskava takih primerov pa se izvaja pod nadzorom specializiranega tožilstva. Sedanja protikorupcijska strategija zajema obdobje 2015–2020, pripravlja pa se tudi nova strategija za obdobje 2021–2027. Vlada je v programu za obdobje 2017–2021 boj proti korupciji razglasila za svojo glavno prednostno nalogo . Hkrati pa protesti, ki so izbruhnili poleti 2020, kažejo nezadovoljstvo v družbi in odsotnost napredka pri učinkovitem boju proti korupciji. Protesti so julija in septembra 2020 privedli do odstopa petih ministrov. V najnovejšem indeksu zaznave korupcije organizacije Transparency International za leto 2019 je Bolgarija dosegla 43 točk od 100 in se uvrstila na zadnje mesto v EU in 74. na svetu. 80 % bolgarskih anketirancev, ki so sodelovali v zadnji raziskavi Eurobarometer o korupciji, meni, da je korupcija v njihovi državi zelo razširjena (povprečje v EU je 71 %), medtem ko 85 % podjetij meni, da je korupcija zelo razširjena (povprečje v EU je 63 %). Podobno je 51 % podjetij menilo, da korupcija predstavlja težavo pri poslovanju v državi. 28 % anketirancev navaja, da v vsakodnevnem življenju osebno čutijo posledice korupcije (povprečje v EU je 26 %), 63 % pa jih meni, da ni dovolj uspešnih sodnih pregonov, ki bi ljudi odvračali od korupcije (povprečje v EU je 36 %). Samo 13 % podjetij je odgovorilo, da so ljudje in podjetja, ki jih ujamejo pri podkupovanju visokega uradnika, ustrezno kaznovani (povprečje v EU je 31 %). Nacionalna strategija za preprečevanje korupcije in boj proti njej zajema obdobje 2015–2020. Izvajanje strategije spremlja in usklajuje nacionalni svet za protikorupcijsko politiko. V zadnjem poročilu o izvajanju strategije za obdobje do 31. januarja 2019 je navedeno, da se institucionalni okvir nenehno nadgrajuje, izboljšujejo se pristojnosti inšpektoratov in v javni upravi se izvajajo usposabljanja za boj proti korupciji. Svet poroča, da je začel posvetovanja o oceni izvajanja strategije za obdobje 2015–2020 in razvoju nove strategije za obdobje 2021–2027. Spletno mesto sveta ne omogoča funkcionalnega dostopa do informacij v zvezi s sedanjimi člani sveta ali njegovimi dejavnostmi, vključno z njegovimi sejami ali razpravami. Poleg tega je bil aprila 2020 sprejet nov kodeks ravnanja za javno upravo. Novi kodeks poudarja boj proti korupciji v upravi. Pravni okvir za boj proti korupciji je v veliki meri vzpostavljen, vendar izzivi ostajajo. Korupcija in z njo povezana kazniva dejanja so urejeni v posebnem delu bolgarskega kazenskega zakonika. Celostno izvajanje Okvirnega sklepa Sveta 2003/568/PNZ o boju proti korupciji v zasebnem sektorju se lahko šteje za zadovoljivo. V Bolgariji so lahko kazensko odgovorne samo fizične osebe. Pravne osebe se lahko kaznujejo samo z upravnimi (nekazenskimi) sankcijami v skladu z zakonom o upravnih prekrških in kaznih. Kompleksen in formalističen bolgarski sistem kazenskega procesnega prava je bil v preteklih letih v različnih poročilih in analizah izpostavljen kot ovira za učinkovito preiskovanje in pregon korupcije na visoki ravni. Na to so opozorili tudi v organizaciji Anti-Corruption Fund Foundation in poudarili, da formalizem kazenskih postopkov preprečuje razvoj inovativnih in izvirnih preiskovalnih strategij. Prispevek nacionalnih organov izpostavlja več pomanjkljivosti v pravnem okviru, vključno s spodbujanjem dobrovernega procesnega ravnanja z izključitvijo kaznivosti ali izrekanjem milejših kazni, kadar osebe, ki storijo kaznivo dejanje podkupovanja, to prostovoljno prijavijo in sodelujejo s preiskovalnimi organi. Institucionalni okvir je bil pred kratkim strnjen. Z združitvijo več struktur je bila z zakonom o boju proti korupciji in zasegu nezakonito pridobljenega premoženja (v nadaljnjem besedilu: protikorupcijski zakon) iz leta 2018 ustanovljena nova komisija za boj proti korupciji in zaseg nezakonitega premoženja. Protikorupcijska komisija ima široko pristojnost. Predsednik protikorupcijske komisije, njegov namestnik in trije člani so izvoljeni z navadno večino v državnem zboru. Deležniki so izrazili pomisleke glede tega volilnega postopka in opozorili, da ustvarja možna tveganja za politično neodvisnost dela protikorupcijske komisije. S spremembami zakonika o kazenskem postopku iz leta 2017 je bila pristojnost za primere korupcije na visoki ravni, ki jih storijo visoki javni funkcionarji, prenesena z mestnega sodišča v Sofiji na specializirano kazensko sodišče. Takšne primere preiskujejo preiskovalni sodniki iz preiskovalnega oddelka specializiranega tožilstva. Zunaj teh primerov je za odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj korupcije, ki jih storijo osebe, ki niso visoki javni funkcionarji, pristojno ministrstvo za notranje zadeve. Protikorupcijska komisija se že od svoje ustanovitve srečuje s številnimi izzivi. Spomladi 2019 je potekala vrsta zelo odmevnih škandalov, ki so vključevali nakup zasebnih nepremičnin pod tržno vrednostjo s strani visokih uradnikov. Protikorupcijska komisija ni našla dokazov o navzkrižju interesov. Zaradi škandala, imenovanega „Apartmentgate“, je odstopilo več visokih uradnikov, vključno z nekdanjim predsednikom protikorupcijske komisije. V zadnjem letnem poročilu protikorupcijske komisije so izpostavljeni izzivi na področju človeških virov, saj je bilo od skupaj 477 delovnih mest 100 nezasedenih (kar pomeni več kot 20 %) . To bi lahko vplivalo na uspešnost protikorupcijske komisije. Oblasti so navedle, da so bili sprejeti ukrepi za izboljšanje stanja. Zadnja raziskava Eurobarometer kaže, da samo 18 % bolgarskih anketirancev zaupa protikorupcijski komisiji, da bo obravnavala primer korupcije, kar je 4 % manj kot v prejšnjih letih. Reforme že kažejo prve rezultate, vendar izzivi ostajajo. Leta 2019 je tožilstvo protikorupcijski komisiji dodelilo 553 preiskav, leta 2018 pa 343. V 450 primerih je bilo delo končano, rezultati pa so bili sporočeni tožilcem, pri čemer so v 83 primerih obstajali dokazi o storjenem kaznivem dejanju. Protikorupcijska komisija v najnovejšem letnem poročilu ugotavlja, da se je izboljšalo sodelovanje pri samodejni elektronski izmenjavi podatkov z drugimi javnimi institucijami. Izpostavljenih je bilo več nerešenih izzivov za preiskovalne organe, vključno s potrebo po zaposlovanju kvalificiranih in visoko usposobljenih strokovnjakov za namene kazenskih postopkov, pa tudi precejšnje neravnovesje v delovni obremenitvi tožilcev in preiskovalcev specializiranega tožilstva. Še vedno je treba doseči dobre rezultate pri pravnomočnih obsodbah v primerih korupcije na visoki ravni. Statistični podatki o preiskavah in pregonu kaznivih dejanj korupcije kažejo, da je bilo leta 2019 zaradi kaznivih dejanj korupcije sojeno 486 obtoženim (508 leta 2018, 582 leta 2017 in 614 leta 2016). Iz letnega poročila vrhovnega kasacijskega sodišča za leto 2019 je razvidno, da so bile obsodbe potrjene v 20 od 28 zadev, povezanih s korupcijo, med katerimi je bilo obsojenih sedem javnih funkcionarjev. V nedavnem poročilu bolgarskega protikorupcijskega varuha je analiziran napredek v več primerih korupcije na visoki ravni; poudarjeno je, da je le v nekaj primerih prišlo do pravnomočnih obsodb. Iz navedenega poročila je razvidno tudi, da v primerih korupcije na visoki ravni v letih 2018 in 2019 ni bilo pravnomočnih obsodb. Poleg tega 78 % anketirancev, ki so sodelovali v zadnji raziskavi Eurobarometer, meni, da se primeri korupcije na visoki ravni ne obravnavajo zadostno (povprečje v EU je 68 %), 72 % pa jih meni, da vladna prizadevanja za boj proti korupciji niso učinkovita (povprečje v EU je 55 %). Zlasti je treba omeniti, da 77 % podjetij, ki so odgovarjala v okviru raziskave Eurobarometer, meni, da je malo verjetno, da bi sodišča koruptivne osebe kaznovala ali zaprla. Direktorat za notranjo varnost preiskuje kazniva dejanja, ki jih storijo uradniki ministrstva za notranje zadeve, in izvaja teste integritete. V zadnjih šestih mesecih je imel direktorat ključno vlogo pri številnih operacijah za prijetje visokih uradnikov kazenskega pregona in carinikov, obtoženih podkupovanja. Preiskovalne dejavnosti direktorata v letu 2019 so vključevale obdelavo 562 poročil o domnevnih kaznivih dejanjih, vključno s kaznivimi dejanji korupcije, ki so jih storili uradniki ministrstva za notranje zadeve, v primerjavi s 172 leta 2018. Direktorat je izvedel tudi 81 predkazenskih preiskav zaradi policijskih kršitev v primerjavi z 98 v letu 2018. Večina sodb v primerih, povezanih s korupcijo, ki jih je izreklo vrhovno kasacijsko sodišče leta 2019, se je nanašala na ponujanje/dajanje/zahtevanje/sprejemanje podkupnin uradnikom ministrstva za notranje zadeve/s strani uradnikov ministrstva za notranje zadeve (deset obsodb od 28 primerov korupcije). 61 % anketirancev v raziskavi Eurobarometer meni, da sta podkupovanje in zloraba pooblastil za osebno korist med organi kazenskega pregona in carinskimi organi zelo razširjena. Bolgarija je leta 2012 vzpostavila ureditev civilne zaplembe. Protikorupcijska komisija sproži postopek, kadar je oseba obtožena kaznivih dejanj, navedenih v protikorupcijskem zakonu. Premoženje osebe se pregleda za 10 let nazaj, komisija pa mora ugotoviti „znatno neskladje“ med zakonitim neto dohodkom osumljene ali obdolžene osebe in vrednostjo njenega premoženja. Postopek civilne zaplembe je neodvisen od vseh kazenskih postopkov in omogoča odvzem premoženja osebe brez predhodne obsodbe za kaznivo dejanje. V členu 148 protikorupcijskega zakona je določena splošna metoda ocenjevanja nezakonito pridobljenega premoženja. Deležniki so izrazili resne pomisleke, da zadeve civilne zaplembe ne potekajo neodvisno in nepristransko. Do junija 2020 je bilo izdanih 309 pravnomočnih sodb, s katerimi je bila potrjena zaplemba premoženja v skupni vrednosti 133 133 611,25 BGN (približno 68 273 646 EUR). Protikorupcijska komisija preverja prijave premoženja in izjave o interesih visokih javnih funkcionarjev ter ugotavlja navzkrižja interesov. Protikorupcijski zakon opredeljuje pojem „visoki javni funkcionar“. Prijave in izjave visokih javnih funkcionarjev so dostopne prek registra visokih javnih funkcionarjev. Protikorupcijski zakon visokim javnim funkcionarjem omogoča, da zahtevajo, da informacije o njihovih zakoncih ali dejanskih zunajzakonskih partnerjih in njihovih otrocih, mlajših od 18 let, niso javno dostopne. Leta 2019 je protikorupcijska komisija izvedla preglede pri 8 573 visokih javnih funkcionarjih. Leta 2019 je sprejela 162 sklepov o navzkrižju interesov (140 v letu 2018). V štirinajstih od teh sklepov je bilo ugotovljeno navzkrižje interesov (28 v letu 2018), naložene pa so bile sankcije v višini 173 511 BGN (približno 88 980 EUR). Tudi funkcionarji na regionalni in lokalni ravni spadajo na področje uporabe protikorupcijskega zakona . Nedavne zakonodajne spremembe so okrepile vlogo in naloge generalnega inšpektorata in inšpektoratov na ministrstvih. Njihove pristojnosti vključujejo izvajanje nadzora in preverjanja v zvezi z navzkrižjem interesov ter vsebino obveznih prijav premoženja, ki jih predložijo javni uslužbenci, svetovalci in strokovnjaki, ter opozarjanje organov pregona v primerih, ko se ugotovijo dokazi za storjeno kaznivo dejanje. Inšpektorati ocenjujejo tudi tveganja za korupcijo in predlagajo ukrepe za njihovo omejitev. V letnem poročilu o dejavnostih inšpektoratov za leto 2019 je prikazana njihova vse dejavnejša vloga pri izvajanju pregledov in ad hoc preiskav (na podlagi opozoril državljanov, organizacij ali institucij). Lobiranje v Bolgariji ni urejeno. Za registracijo lobistov ali poročanje o stikih med javnimi uslužbenci in lobisti ni posebnih obveznosti. Nedavna analiza nacionalnega centra za parlamentarne raziskave za obdobje od aprila 2017 do decembra 2019 kaže, da skoraj 37 % sprejetih pravnih aktov spreminja druge akte s spremembami, vključno s prehodnimi in končnimi določbami akta o spremembi. V nekaterih primerih se spremembe nanašajo na pravne akte, ki niso povezani z aktom o spremembi. Deležniki so izrazili resno zaskrbljenost, da ta praksa ne vpliva le negativno na preglednost zakonodajnega postopka v državi, temveč bi lahko bila v nekaterih primerih znak nezakonitega lobiranja. Protikorupcijski zakon je uvedel ukrepe za zagotovitev zaščite žvižgačev in spodbujanje prijavljanja korupcije. Osebe, ki jim je zaupana preučitev opozorila, ne smejo razkriti identitete žvižgača, ne smejo objavljati dejstev in podatkov, s katerimi so se seznanile v okviru preučitve opozorila, in morajo varovati njej zaupane pisne dokumente pred nepooblaščenim dostopom tretjih oseb. Bolgarski inštitut za pravne pobude je poudaril, da je morebitna pomanjkljivost obstoječe ureditve ta, da ne omogoča predložitve anonimnih opozoril. Protikorupcijski sklad je izrazil podobne pomisleke v zvezi z zahtevo, da mora žvižgač razkriti svojo osebno identifikacijsko številko.



III.Pluralnost medijev

Bolgarski pravni okvir o pluralnosti medijev temelji na sklopu ustavnih zaščitnih mehanizmov in zakonodajnih ukrepov, kot je zakon o radiodifuziji in televiziji . Zakon o dostopu do informacij javnega značaja ureja dostop do informacij javnega značaja in vnovično uporabo informacij javnega sektorja. Leta 2019 je bila vzpostavljena platforma za dostop do informacij javnega značaja, ki je poenostavila postopek za oddajo vloge in zagotovila, da bodo informacije, objavljene v odziv na vlogo, dostopne vsem državljanom. Regulativni organ za avdiovizualne medijske storitve, svet za elektronske medije, ima pooblastila v skladu z zakonom o radiu in televiziji. Svet za elektronske medije je neodvisen organ, ki ga sestavlja pet članov: tri člane izvoli državni zbor, dva pa imenuje predsednik Republike Bolgarije. Mandat članov traja 6 let. Sestava sveta za elektronske medije se menja vsaki dve leti za kvoto, ki jo izvoli državni zbor, in vsaka tri leta za kvoto, ki jo imenuje predsednik . Po oceni je neodvisnost sveta za elektronske medije izpostavljena nizkemu tveganju. Kot kaže orodje za spremljanje pluralnosti medijev Media Pluralism Monitor (MPM 2020), so dolžnosti in odgovornosti sveta za elektronske medije jasno določene z zakonom, organ pa omogoča preglednost glede svojih dejavnosti. Vendar pa je splošno priznano, da svet za elektronske medije nima dovolj virov za učinkovito izvajanje svojih nalog, saj je pri dodeljevanju potrebnih sredstev finančno odvisen od države . Revidirana direktiva o avdiovizualnih medijih določa vrsto posebnih jamstev za neodvisnost in uspešnost nacionalnih regulativnih organov za medije . Delovna skupina, ustanovljena v okviru ministrstva za kulturo, je pripravila osnutek zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o radiu in televiziji, s katerim naj bi zagotovila prenos revidirane direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah. Kar zadeva samoregulacijo, ima Bolgarija tudi odbor za medijsko etiko. Bolgarska fundacija nacionalnega sveta za novinarsko etiko je bila ustanovljena leta 2005 kot nepridobitna pravna oseba za opravljanje dejavnosti v javnem interesu. Namen fundacije je vzpostaviti in vzdrževati samoregulativni sistem za tiskane in elektronske medije v Bolgariji na podlagi bolgarskega medijskega etičnega kodeksa, sprejetega leta 2005. Fundacija obravnava pritožbe državljanov in organizacij proti tiskanim in elektronskim medijem zaradi kršitev medijske etike. Pomanjkanje preglednosti lastništva medijev v Bolgariji velja za zaskrbljujoče. Svet za elektronske medije ohranja in redno posodablja javni register linearnih in nelinearnih medijskih storitev ter seznam podjetij, ki distribuirajo bolgarske in tuje programe. Novembra 2018 je bil zakon o obveznem deponiranju izvodov tiskanih in drugih del spremenjen tako, da od medijskih hiš zahteva, da zagotovijo informacije o svojih lastnikih in vseh prejetih sredstvih, vključno z imeni donatorjev. Nekateri opazovalci so menili, da to nalaga preveliko breme malim, neodvisnim medijskim hišam, ki se financirajo predvsem z donacijami (npr. množičnim financiranjem), kar bi posameznike lahko odvrnilo od podpiranja takih medijskih hiš. Zakon je bil prav tako deležen kritik, ker od medijev ne zahteva razkritja nekaterih drugih virov prihodkov, kot je vladno financiranje, ki presega sredstva, prejeta na podlagi pogodb z ustreznimi javnimi naročniki. V praksi po mnenju deležnikov in MPM 2020 številne medijske hiše ne ravnajo v skladu z zakonodajo, razkrite informacije pa niso vedno preprosto dostopne javnosti. V poročilu, ki ga je objavilo Evropsko središče za svobodo tiska in medijev (ECPMF) po skupni misiji za ugotavljanje dejstev leta 2018, je izpostavljenih več vprašanj, povezanih s preglednostjo lastništva medijev. Poleg tega je bilo v poročilu po obisku komisarke Sveta Evrope za človekove pravice novembra 2019 v Bolgariji navedeno, da se določbe o razkritju lastništva še naprej izvajajo le delno. Nadalje v številnih primerih preglednost ni zagotovljena, saj se medijske hiše navadno registrirajo prek pooblaščencev ali offshore podjetij. Državno oglaševanje naj bi imelo v medijskem prostoru države pomembno vlogo, zlasti na lokalni ravni. V poročilu MPM 2020 je navedeno, da v Bolgariji ni regulativnih zaščitnih ukrepov za pošteno in pregledno distribucijo državnega oglaševanja. Deležniki poročajo tudi, da regulativni okvir, ki ureja politično oglaševanje, ne zajema družbenih medijev. Zdi se, da razdelitev državnih izdatkov za oglaševanje ne temelji na jasnih in nediskriminatornih merilih. Deležniki poročajo tudi, da lokalni organi občasno sredstva EU domnevno uporabljajo za okrepitev nadzora nad lokalnimi časopisi in televizijskimi kanali . Pravni okvir, ki varuje pred političnim vmešavanjem v medije, politikom ne prepoveduje izrecno, da bi imeli v lasti medijske hiše. Po poročilih je v Bolgariji lastništvo več medijskih hiš tesno povezano s političnimi akterji, tudi kadar niso v njihovi uradni lasti. Deležniki poročajo, da politično ozračje za neodvisne medije ni ugodno in da so številni lastniki medijev raje blizu vladi, da bi se izognili marginalizaciji. Nad nacionalnimi in lokalnimi mediji v vseh sektorjih se tudi izvaja sistemski politični nadzor, večina vodilnih časopisov v državi pa sledi uredniški politiki, ki je naklonjena vladi. Poleg tega so številni bolgarski novinarji politično vmešavanje v medije označili za „pogosto“ in „zelo razširjeno“. Med pandemijo covid-19 je parlament poskušal spremeniti kazenski zakonik, da bi širjenje dezinformacij lahko opredelili kot kaznivo dejanje. Zakon o izrednih razmerah, ki je bil prvotno sprejet 20. marca 2020, je vključeval spremembe kazenskega zakonika, ki predvidevajo do triletno zaporno kazen in denarne kazni do 10 000 BGN (približno 5 100 EUR) za razširjanje „neresničnih informacij o širjenju nalezljive bolezni“. Čeprav lažne informacije niso bile opredeljene, je bilo državljanom zagroženo z visokimi denarnimi in zapornimi kaznimi. S tega vidika bi bili strokovnjaki, novinarji in državljani prisiljeni v samocenzuro. Vendar je predsednik na to določbo vložil veto, pri čemer se je skliceval na vpliv na svobodo govora. Parlament je nato 23. marca 2020 zakon sprejel brez sporne določbe. Bolgarska zakonodaja zagotavlja glavne pravne zaščitne ukrepe za zaščito in delovanje novinarjev in medijev. Pravica do svobode izražanja je zaščitena z ustavo. Zakon o dostopu do informacij javnega značaja ureja dostop do informacij javnega značaja in vnovično uporabo informacij javnega sektorja. Deležniki poročajo, da se je zakon izkazal za učinkovito orodje za preiskovalne novinarje in državljane. Leta 2019 je bila vzpostavljena platforma za dostop do informacij javnega značaja, ki je poenostavila postopek za oddajo vloge in zagotovila, da bodo informacije, objavljene v odziv na vlogo, dostopne vsem državljanom. Vendar pa v Bolgariji dostop do informacij javnega značaja ostaja težaven, kljub vse večjemu številu odprtih virov javnih podatkov. Zdi se, da so bili nekateri neodvisni novinarji in publikacije za komunikacijo z nekaterimi institucijami prisiljeni uporabljati zahteve za dostop do informacij. Bolgarski parlament je februarja 2019 sprejel spremembe zakona o varstvu osebnih podatkov. Čeprav splošna uredba o varstvu podatkov predvideva izjeme v zvezi z delom novinarjev, te niso bile vključene v novo bolgarsko zakonodajo, ki določa tudi sankcije za medije. Pravni strokovnjaki in strokovnjaki za medije so zakon kritizirali zaradi morebitnega negativnega učinka na novinarske preiskave. Bolgarsko ustavno sodišče je 15. novembra 2019 razglasilo, da so zadevne določbe zakona neustavne. Poročila o napadih na novinarje so pogosta. Deležniki zlasti obsojajo blatenje neodvisnih in preiskovalnih novinarjev, ki razkrivajo primere korupcije. V letih 2019 in 2020 je bilo za Bolgarijo na platformi Sveta Evrope za zaščito novinarstva in varnosti novinarjev prijavljenih osem opozoril glede napadov na novinarje, nadlegovanja novinarjev in drugih medijskih akterjev ter nepoštenih tožb. Do nedavnega so poročali tudi o vrsti podobnih groženj in napadov. Združenja za svobodo medijev trdijo, da se novinarji in lastniki medijev spopadajo s politično motiviranimi obtožbami, da bi utišali kritično poročanje. MPM 2020 poroča o primerih, v katerih naj bi država s političnim, upravnim in sodnim pritiskom ogrožala neodvisnost medijev. O teh domnevnih primerih poroča tudi platforma Sveta Evrope za zaščito novinarstva in varnosti ter platforma za kartiranje svobode medijev (Mapping Media Platform) . Poročajo tudi o grožnjah novinarjem, povezanih z njihovimi spletnimi dejavnostmi. Ugotovljeno je bilo, da so najranljivejše tarče kritični in preiskovalni novinarji. Proti novinarjem so bili sproženi sodni postopki, ker so v družbenih medijih objavljali kritične informacije. IV.Druga institucionalna vprašanja, povezana s sistemom zavor in ravnovesij Bolgarija je reprezentativna demokratična republika z neposredno izvoljenim predsednikom, enodomnim državnim zborom in ustavnim sodiščem, pristojnim za pregled ustavnosti zakonov. Državni zbor ima pri sprejemanju zakonov pristojnost za sprejemanje končnih odločitev. Bolgarija ima dve nacionalni instituciji za človekove pravice. Prva je varuh človekovih pravic, ki je neodvisen ustavni organ, ki ga izvoli državni zbor in katerega naloga je spodbujanje in varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin. Druga je komisija za varstvo pred diskriminacijo, tj. organ, ki izvaja politike na področju enakosti spolov in nediskriminacije. V teku je vzpostavitev mehanizma za naknadno spremljanje. Kot je navedeno v poročilu o mehanizmu za sodelovanje in preverjanje iz oktobra 2019 , se je vlada odločila vzpostaviti dodaten, celovitejši mehanizem za notranje spremljanje, ki ga vodi svet za usklajevanje in sodelovanje (v nadaljnjem besedilu: svet za naknadno spremljanje). Cilj sveta je neodvisno, pregledno in objektivno oceniti napredek Bolgarije na področju reforme pravosodja ter boja proti korupciji in organiziranemu kriminalu. Novi organ bi prejemal informacije od najrazličnejših ustreznih institucij, vključeval pa bi tudi državljanski svet s predstavniki civilne družbe in strokovnih združenj pravosodja. Dejavnosti sveta bi se začele po koncu MeSP. Bolgarske oblasti so začele izbirni postopek za t. i. državljanski svet, ki združuje nevladne organizacije z različnih področij, povezanih z nalogami sveta. Vendar je bil rezultat izbora predstavnikov civilne družbe odpovedan in sprožen je bil nov postopek. Uporaba javnega posvetovanja in ocene učinka je omejena. Za bolgarsko pravno ureditev velja, da zaradi pogostih sprememb zakonodaje ni dovolj predvidljiva in stabilna. Samo zakon o javnem naročanju je bil na primer leta 2018 spremenjen enajstkrat. Poleg tega je bil zakon o pravosodnem sistemu, sprejet leta 2007, spremenjen 51-krat. Tudi „pravna tehnika“, ugotovljena v poglavju o boju proti korupciji s spremembo pravnih aktov z drugimi pravnimi akti, zaobide zahteve po javnem posvetovanju in oceni učinka. Poleg tega v postopku sprejemanja zakonov obstaja trend, ki ga opažajo deležniki, v katerem lahko spremembe, uvedene med prvo in drugo obravnavo v državnem zboru, privedejo do pomembnih sprememb brez ustrezne javne razprave. Pri spopadanju s pandemijo COVID-19 so bile uporabljene izredne razmere, ki jim je sledil nov izredni režim. Parlament je za spopadanje s pandemijo 13. marca 2020 napovedal enomesečne izredne razmere , ki so bile pozneje podaljšane za en mesec, da bi se spopadli s pandemijo . S to odločitvijo so bila vladi podeljena obsežna pooblastila, da bi lahko sprejela vse potrebne ukrepe za reševanje izrednih razmer. 12. maja je bila sprejeta sprememba zakona o zdravstvu, s katero je bil uveden nov izredni režim („izredne epidemiološke razmere“). Svet ministrov je 13. maja na predlog ministra za zdravje sklenil, da razglasi enomesečne izredne epidemiološke razmere, ki so bile pozneje večkrat podaljšane in so zdaj razglašene do 30. septembra. Ta nov izredni režim je pregledalo ustavno sodišče, ki je 23. julija odločilo, da je režim v skladu z ustavo. Varuh človekovih pravic je zdaj akreditiran organ v skladu s Svetovno zvezo nacionalnih inštitucij za človekove pravic pri OZN (GANHRI). Varuh človekovih pravic je vrhovni neodvisni ustavni organ, ki ga državni zbor izvoli javno in pregledno za obdobje petih let. Z zadnjimi spremembami zakona o varuhu človekovih pravic iz leta 2018 je institucija dobila pooblastila za sprejemanje in obravnavo pritožb in poročil o kršitvah pravic in svoboščin državljanov v zvezi z državnimi in občinskimi organi ter njihovimi upravami, osebami, pooblaščenimi za opravljanje javnih storitev, ter zasebnimi subjekti. Pri izvajanju tega pooblastila lahko varuh človekovih pravic poda tudi predloge in priporočila za spodbujanje in varstvo pravic ter svoboščin državljanov pred zasebnimi subjekti. Poleg varuha človekovih pravic obstaja tudi komisija za zaščito pred diskriminacijo, tj. neodvisen specializiran državni organ, ki preučuje pritožbe in poročila ter vprašanja v zvezi z diskriminacijo. V obeh institucijah so kot pomanjkljivosti izpostavili vprašanja v zvezi s finančnimi in človeškimi viri. Novi osnutek pravil o večji preglednosti tujega financiranja nevladnih organizacij vzbuja pomisleke. Že tako zožen prostor civilne družbe v Bolgariji bi lahko bil zaradi novega osnutka zakona, predloženega 3. julija 2020, še bolj prizadet. Ta osnutek zakona bi nepridobitnim pravnim osebam, ki prejmejo več kot 1 000 BGN (približno 500 EUR) od tujih donatorjev, razen EU same, naložil nove obveznosti. Osnutek določa, da se od direktorjev in članov upravnih organov organizacij zahteva predložitev prijav premoženja in da se te informacije shranijo v registru. Deležniki so izrazili pomisleke o osnutku zakona, tudi glede njegove skladnosti s pravom EU. Pomembno je, da je vsaka taka predvidena sprememba v skladu z zahtevami prava EU.



Priloga I: Seznam virov po abecednem vrstnem redu* * Seznam prispevkov, prejetih v okviru posvetovanja za Poročilo o stanju pravne države za leto 2020, je na voljo na spletni strani Komisije.

Anti-Corruption Fund in Konrad Adenauer Stiftung (2020), Anti-corruption institutions: activity without visible results. https://acf.bg/en/godishen-monitoringov-doklad-na-akf-za-20-2/ . Association of European Journalists (2017), Bulgaria: report on the state of journalism and freedom of speech in 2017. https://www.aej.org/page.asp?p_id=622 . Bolgarski medijski etični kodeks – http://mediaethics-bg.org/ . Centre for Media Pluralism and Media Freedom (2020), 2020 Media pluralism monitor. https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020 . CEPEJ (2020), Study on the functioning of the judicial systems in the EU Member States. CIVICUS monitor – Bulgaria. https://monitor.civicus.org/country/bulgaria/ . Council of Europe: CCJE Bureau (2019), Report on judicial independence and impartiality in the Council of Europe member States. Council of Europe: Commissioner for Human Rights of the Council of Europe Dunja Mijatović (2020), Report following her visit to Bulgaria from 25 to 29 November 2019 CommDH(2020)8. https://rm.coe.int/report-on-the-visit-to-bulgaria-from-25-to-29-november-2019-by-dunja-m/16809cde16 . Council of Europe: Committee of Ministers (2010), Recommendation CM/Rec(2010)12 of the Committee of Ministers to member states on judges: independence, efficiency and responsibilities. Council of Europe: Committee of Ministers (2016), Recommendation CM/Rec(2016)4 of the Committee of Ministers to member States on the protection of journalism and safety of journalists and other media actors. Council of Europe: Committee of Ministers (2019), Interim resolution CM/ResDH(2019)367. Council of Europe: Committee of Ministers (2019), Supervision of the execution of the European Court’s judgments CM/Notes/1362/H46-6. Council of Europe: Venice Commission (2010), Study No. 494 / 2008 on the independence of the judicial system – part I: the independence of judges. Council of Europe: Venice Commission (2017), Opinion no. 855 / 2016 on the judicial system act (CDL-AD(2017)018). Council of Europe: Venice Commission (2019), Opinion on draft amendments to the Criminal Procedure Code and the Judicial System Act concerning criminal investigations against top magistrates (CDL-AD(2019)031). Directorate-General for Communication (2020), Flash Eurobarometer 482: businesses’ attitudes towards corruption in the EU. Directorate-General for Communication (2020), Special Eurobarometer 502: corruption. Direktiva (EU) 2018/1808 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. novembra 2018 o spremembi Direktive 2010/13/EU o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) glede na spreminjajoče se tržne razmere L 303/69. Direktorat za notranjo varnost (2018), poročilo o izvajanju protikorupcijskega načrta za leto 2018. Direktorat za notranjo varnost (2019), poročilo o izvajanju ukrepov protikorupcijskega načrta za leto 2019.

Državni zbor Republike Bolgarije (2020), zapisnik seje parlamentarnega odbora za pravne zadeve. https://www.parliament.bg/bg/parliamentarycommittees/members/2577/steno/ID/6005 . European Centre for Press and Media Freedom (2018), Bulgaria: media ownership in a captured state. https://www.ecpmf.eu/monitor/fact-finding-mission/ . European Centre for Press & Media Freedom (2020), Mapping Media Freedom: Bulgaria. https://mappingmediafreedom.org/country-profiles/bulgaria/ . European Centre for Press & Media Freedom (2020), Mapping Media Freedom: Bulgaria – newspaper editor left unconscious after being attacked by masked men. https://mappingmediafreedom.ushahidi.io/posts/23231 . European Commission (2019), Commission staff working document Bulgaria: technical report accompanying the document report from the Commission to the European Parliament and the Council on Progress in Bulgaria under the Cooperation and Verification mechanism SWD/2019/392 final. European Commission (2019), Commission staff working document: Country report Bulgaria 2019 accompanying the document communication from the Commission to the European Parliament, the European Council, the Council, the European Central Bank and the Eurogroup 2020 European Semester: Assessment of progress on structural reforms, prevention and correction of macroeconomic imbalances, and results of in-depth reviews under Regulation (EU) No 1176/2011 SWD(2019) 1001 final/2. European Commission (2020), Commission staff working document: Country report Bulgaria 2020 accompanying the document communication from the Commission to the European Parliament, the European Council, the Council, the European Central Bank and the Eurogroup 2020 European Semester: Assessment of progress on structural reforms, prevention and correction of macroeconomic imbalances, and results of in-depth reviews under Regulation (EU) No 1176/2011 SWD(2020) 501 final. European Commission (2019), EUPACK 2019: Public administration characteristics in Bulgaria (še ni objavljeno). European Network of Councils for the Judiciary (ENCJ) (2019): Independence and Accountability of the Judiciary – ENCJ Survey on the independence of judges, 2019. https://pgwrk-websitemedia.s3.eu-west-1.amazonaws.com/production/pwk-web-encj2017-p/Reports/Data%20ENCJ%202019%20Survey%20on%20the%20Independence%20of%20judges.pdf . European Regulators Group for Audiovisual Media Services – ERGA (2016), Report on the independence of national regulatory authorities. https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/erga-report-independence-national-regulatory-authorities . European Social Fund (2016-2020), Development of a Model for Optimization of the Judicial Map of Bulgarian Courts and Prosecutor’s Offices and of a Unified Information System for Courts. http://2020.eufunds.bg/en/1/0/Project/BasicData?contractId=IwpyI6fyBUY%3D&isHistoric=False . Evropska komisija (2019), Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o napredku Bolgarije v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje COM(2019) 498. Evropska komisija (2019), Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o oceni, v kolikšni meri so države članice sprejele potrebne ukrepe za uskladitev z Okvirnim sklepom Sveta 2003/568/PNZ z dne 22. julija 2003 o boju proti korupciji v zasebnem sektorju COM(2019) 355 final. Evropska komisija (2019-2020), Pregled stanja na področju pravosodja v EU. Fundacija bolgarskega inštituta za pravne pobude (2015–2017), Medijsko spremljanje in analiza napadov na sodišča v obdobju od 1. 1. 2015 do 1. 7. 2017. Fundacija bolgarskega inštituta za pravne pobude (2017–2019), Medijsko spremljanje in analiza napadov na sodišča v obdobju od 1. 8. 2017 do 30. 11. 2019. Fundacija bolgarskega inštituta za pravne pobude (2020), Pregled, popis in katalogizacija zakonodajnih pobud in sprememb, povezanih s pravosodno reformo v Bolgariji. http://www.bili-bg.org/cdir/bili-bg.org/files/Анализ_1.5_Категоризация_на_данни_fin.pdf . GRECO (2020), Fourth evaluation round – second compliance report on Bulgaria corruption prevention in respect of members of Parliament, judges and prosecutor. Inšpektorati, ustanovljeni v skladu s členom 46 zakona o javni upravi (2019), Letno poročilo o dejavnostih za leto 2019. Nacionalni center za parlamentarne raziskave (2020), raziskava zakonodajnih dejavnosti 44. državnega zbora Bolgarije. http://www.strategy.bg/Publications/View.aspx?lang=bg-BG&categoryId=&Id=301&y=&m=&d =.

Nacionalni svet za novinarsko etiko, Medijska etika. http://mediaethics-bg.org/ . Nacionalni svet za protikorupcijsko politiko (2019), poročilo o izvajanju nacionalne protikorupcijske strategije 2015–2020 za obdobje do 31. januarja 2019. Plenarno zasedanje vrhovnega kasacijskega sodišča (2020), zahteva plenarnega zasedanja vrhovnega kasacijskega sodišča ustavnemu sodišču. http://www.vks.bg/novini/2020-05-27-iskane-KC-ZSV-2020.pdf . Predsednik Republike Bolgarije (2020), izjava predsednika Rumena Radeva ob sprejetju zakona o ukrepih v izrednih razmerah, ki ga je sprejel parlament. https://m.president.bg/en/speeches-and-statements5437/izyavlenie-na-prezidenta-rumen-radev-po-povod-prietiya-ot-parlamenta-zakon-za-merkite-i-deystviyata-po-vreme-na-izvanrednoto-polozhenie.html . Prispevek bolgarskega združenja zapornikov za rehabilitacijo za Poročilo o stanju pravne države za leto 2020. Prispevek Civil Liberties Union za Poročilo o stanju pravne države za leto 2020. Prispevek fundacije bolgarskega inštituta za pravne pobude za Poročilo o stanju pravne države za leto 2020. Prispevek mednarodne komisije za socialno pravičnost za Poročilo o stanju pravne države za leto 2020. Prispevek skupine bolgarskih odvetnikov (neformalna skupina aktivistov) za Poročilo o stanju pravne države za leto 2020. Program upravljanja vlade Republike Bolgarije za obdobje 2017–2021. www.strategy.bg/StrategicDocuments/View.aspx?lang=bg-BG&Id=1240 . Protikorupcijska komisija (2019), letno poročilo o dejavnostih protikorupcijske komisije za boj proti korupciji in zasegu nezakonito pridobljenega premoženja za leto 2019. Protikorupcijski odbor, register visokih javnih funkcionarjev. https://register.caciaf.bg/ . Reuters Institute in University of Oxford (2020), Digital news report 2020. http://www.digitalnewsreport.org/survey/2020/bulgaria-2020/ . Sklad za boj proti korupciji, prispevek za Poročilo o stanju pravne države za leto 2020. Sodba ESČP z dne 5. februarja 2010, Kolevi proti Bolgariji, ECLI:CE:ECHR:2009:1105JUD000110802. Svet Evrope, platforma za zaščito novinarstva in varnosti novinarjev: Bolgarija. https://www.coe.int/en/web/media-freedom/bulgaria . Svetovni indeks svobode medijev Reporters Without Borders (Novinarji brez meja). https://rsf.org/en/ranking . Transparency International (2020), 2019 Corruption Perception Index. UN Economic and Social Council: Committee on Economic, Social and Cultural Rights (2019), Sixth periodic report submitted by Bulgaria under articles 16 and 17 of the Covenant, due in 2017. https://tbinternet.ohchr.org/_layouts/15/treatybodyexternal/Download.aspx?symbolno=E%2fC.12%2fBGR%2f6&Lang=en . UN Human Rights Office of the High Commissioner: Special Rapporteur on the independence of judges and lawyers (2019), Report of the Special Rapporteur on the independence of judges and lawyers.

Ustavno sodišče Republike Bolgarije (1993), zadeva št. 18/1993. Ustavno sodišče Republike Bolgarije (2010), sklep št. 13/2010 o zadevi 12/2010. Ustavno sodišče Republike Bolgarije (2019), zadeva št. 15/2019. Ustavno sodišče Republike Bolgarije (2020), sklep št. 10/2020 o zadevi 7/2020. Vilnius Institute for Policy Analysis (2020), Journalistic exemption under the European data protection law. https://vilniusinstitute.lt/wp-content/uploads/2020/01/VIPA_Bitiukova_2020_v4_f.pdf . Virtualni obisk Bolgarije v okviru priprave Poročila o stanju pravne države za leto 2020. Vlada Republike Bolgarije (2015), Nacionalna strategija za preprečevanje korupcije in boj proti njej v Republiki Bolgariji za obdobje 2015–2020. http://www.strategy.bg/StrategicDocuments/View.aspx?lang=bg-BG&Id=956 . Vlada Republike Bolgarije, platforma za dostop do informacij javnega značaja. https://pitay.government.bg/PDoiExt/ . Vrhovni sodni svet (2018–2019), pravila za določanje in izplačilo dodatnih prejemkov. Vrhovni sodni svet (2019), stališče bolgarskega vrhovnega sodnega sveta. http://www.vss.justice.bg/page/view/9671 . Vrhovno kasacijsko sodišče (2019), letno poročilo o dejavnostih vrhovnega kasacijskega sodišča za leto 2019. http://www.vks.bg/analizi-i-dokladi.html .

Priloga II: Obisk Bolgarije Deležniki, s katerimi so se službe Komisije virtualno sestale junija 2020: ·Association of European Journalists ·Združenje tožilcev ·Bolgarski inštitut za pravne pobude ·Bolgarsko združenje sodnikov ·Centre for the Study of Democracy ·Komisija za preprečevanje korupcije in zaplembo nezakonitega premoženja ·Svet za elektronske medije ·Vrhovno kasacijsko sodišče ·Inšpektorat vrhovnega sodnega sveta ·Inštitut za tržno gospodarstvo ·Media Democracy Bulgaria ·Ministrstvo za pravosodje

·Ministrstvo za notranje zadeve ·Nacionalni svet za protikorupcijsko politiko ·Urad namestnika predsednika vlade ·Generalno državno tožilstvo ·Inštitut za odprto družbo ·Specializirano kazensko sodišče ·Vrhovni sodni svet ·Zveza založnikov * Komisija se je na več horizontalnih sestankih sestala tudi z naslednjimi organizacijami: ·Amnesty International ·Civil Liberties Union for Europe (Zveza za državljanske svoboščine v Evropi) ·Civil Society Europe ·Conference of European Churches (Konferenca evropskih Cerkva) ·EuroCommerce ·European Center for Not-for-Profit Law ·European Centre for Press and Media Freedom (Evropsko središče za svobodo tiska in medijev) ·European Civic Forum (Evropski forum civilne družbe) ·Free Press Unlimited ·Front Line Defenders