[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 23.4.2009

COM(2009) 193 konč.

POROČILO KOMISIJE

Solidarnostni sklad Evropske unije Letno poročilo 2008 in Poročilo o izkušnjah šestih let uporabe novega instrumenta

KAZALO

Del 1: Letno poročilo 2008 3

1. Uvod 3

2. Tekoče vloge in nove vloge, prejete v letu 2008 3

3. Financiranje 5

4. Zaključitve 6

Del 2: Poročilo o izkušnjah šestih let uporabe novega instrumenta 7

1. Uvod 7

2. Skupni rezultati izvajanja Sklada 7

3. Omejitve in slabosti pri delovanju Sklada 8

4. Poročilo Računskega sodišča o Solidarnostnem skladu 9

5. Sklepi: Izboljšanje delovanja instrumenta 10

Priloga 1: Vloge za pomoč Solidarnostnega sklada Evropske unije v letu 2008 12

Priloga 2: Vloge za pomoč Solidarnostnega sklada Evropske unije od leta 2002 13

DEL 1: LETNO POROčILO 2008

1. Uvod

Solidarnostni sklad Evropske unije je bil ustanovljen 15. novembra 2002[1]. Člen 12 Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: uredba o Solidarnostnem skladu) določa, da se poročilo o dejavnosti Sklada v preteklem letu predloži Evropskemu parlament in Svetu. Prvi del tega poročila predstavlja dejavnosti Sklada v letu 2008, ki zajemajo kot prejšnja poročila obravnavo tekočih in novih vlog ter oceno poročil o izvajanju, da se lahko pripravijo za zaključitev.

2. TEKOčE VLOGE IN NOVE VLOGE, PREJETE V LETU 2008

V letu 2008 je Komisija obravnavala štiri vloge, predložene v letu 2007, in prejela dve novi vlogi za pomoč Solidarnostnega sklada Evropske unije. V Prilogi 1 je podroben pregled teh primerov, ki so bili ocenjeni glede na merila iz uredbe o Solidarnostnem skladu in informacije, ki so jih države prosilke lahko zagotovile.

Združeno kraljestvo

Po večjih poplavah v različnih delih Združenega kraljestva junija in julija 2007 so organi Združenega kraljestva 20. avgusta 2007 predložili vlogo za finančno pomoč, ki je bila zaključena 26. oktobra 2007. Ker je skupna neposredna škoda več kot 4,6 milijarde EUR presegla prag 3,267 milijarde EUR pomoči, ustrezne za Solidarnostnega sklada Evropske unije za Združeno kraljestvo, je bila naravna nesreča označena kot „večja naravna nesreča“, ki zato spada v glavno področje uporabe Sklada. Komisija je 10. decembra 2007 sprejela odločitev, da organu, pristojnemu za proračun, predlaga uporabo Solidarnostnega sklada in dodelitev finančne pomoči v višini 162,388 milijona EUR. Leta 2008 je bil proračunski postopek v Svetu in Evropskem parlamentu končan in 27. oktobra 2008 je bila Združenemu kraljestvu finančna pomoč izplačana.

Francija (Martinik in Guadeloupe)

Francoska čezmorska departmaja Martinik in Guadeloupe, dva otoka v Francoskih Antilih, je prizadel orkan „Dean“, ki je hudo poškodoval infrastrukturo in različne gospodarske sektorje. Francija je 26. oktobra 2007 predložila vlogo za finančno pomoč Solidarnostnega sklada Evropske unije, ki je bila 8. januarja 2008 zaključena. Ker je škoda, ki jo je povzročil orkan, dosegla 511 milijonov EUR, ni ustrezala merilom iz uredbe o Solidarnostnem skladu za „večje naravne nesreče“. Vendar je Komisija upoštevajoč posebno ranljivost te najbolj oddaljene regije (izrecno navedene v uredbi o Solidarnostnem skladu) ter resen vpliv in posledice nesreče sklenila, da vloga ustreza posebnim merilom iz uredbe o Solidarnostnem skladu za neobičajne regionalne naravne nesreče. Komisija je 10 septembra 2008 predlagala uporabo finančne pomoči v višini 12,780 milijona EUR. Po proračunskem postopku v Svetu in Evropskem parlamentu je bila Franciji pomoč izplačana 24. decembra 2008.

Grčija

Avgusta 2007 so obsežen del Grčije prizadeli gozdni požari, ki so povzročili veliko škodo različnim gospodarskim sektorjem in naravnemu okolju. Grški organi so 30. oktobra 2007 zaprosili za pomoč Solidarnostnega sklada Evropske unije, 24. januarja 2008 pa so svojo vlogo še dopolnili. Skupna neposredna škoda je bila ocenjena na 2,118 milijarde EUR. Ker ta znesek presega prag 1 066,497 milijona EUR (to je 0,6 % BND), določen za Grčijo, je bila nesreča označena za „večjo naravno nesrečo“. Komisija je 8. aprila 2008 predlagala uporabo finančne pomoči v višini 89,769 milijona EUR. Po proračunskem postopkom v Svetu in Evropskem parlamentu je bila Grčiji pomoč izplačana 29. septembra 2008.

Slovenija

Sredi septembra 2007 so več delov Slovenije prizadeli močan dež in nevihte, ki so povzročili hude poplave in zemeljske plazove. Ujma je povzročila veliko škodo na infrastrukturi, javnih in zasebnih objektih ter podjetjem in kmetijstvu. Slovenski organi so 19. novembra 2007 predložili vlogo za pomoč Solidarnostnega sklada Evropske unije. Skupna neposredna škoda je bila ocenjena na 233,39 milijona EUR. Ker ta znesek presega prag 164,27 milijona EUR (to je 0,6 % BND), določen za Slovenijo, je bila nesreča označena za „večjo naravno nesrečo“. Komisija je 3. marca 2008 predlagala uporabo finančne pomoči v višini 8,254 milijona EUR. Po proračunskem postopku v Svetu in Evropskem parlamentu je bila Sloveniji pomoč izplačana 29. septembra 2008.

Ciper

Ciper je leta 2008 utrpel pomanjkanje dežja, ki resno vpliva na pogoje za življenje, gospodarstvo in naravno okolje. Ciprski organi so 1. julija 2008 predložili vlogo za pomoč Solidarnostnega sklada Evropske unije, ki so jo dopolnili 16. oktobra 2008. To je bila prva vloga za pomoč zaradi suše. V skladu z uredbo o Solidarnostnem skladu je treba vlogo predložiti najpozneje v desetih tednih po prvi škodi, ki jo povzroči naravna nesreča. Pomanjkanje dežja je doseglo vrhunec aprila 2008, ob koncu deževne sezone, po triletnem obdobju, v katerem je bila količina padavin nenavadno nizka. Zato se lahko po mnenju Komisije 22. april 2008, to je 10 tednov pred prejemom vloge, lahko sprejme kot začetni datum večje nesreče.

Ciprski organi so skupno neposredno škodo, ki je nastala po 22. aprilu 2008, ocenili na 176,15 milijona EUR. Ker je ta znesek presegal prag 84,673 milijona EUR (to je 0,6 % BND), določen za Ciper, je bila suša označena za „večjo naravno nesrečo“. Komisija je upoštevala dejstvo, da je šlo za „večjo naravno nesrečo“, ki je prizadela celotno ozemlje Cipra. Javni organi so sprejeli obsežne nujne ukrepe, ki so se začeli izvajati aprila/maja 2008. Stroški bistvenih nujnih operacij zajemajo prevoz vode iz Grčije in takojšnje naložbe v vodno infrastrukturo za zagotovitev delovanja vodnega omrežja v razmerah, ko je vodni tok prekinjen. Komisija je 24. oktobra 2008 predlagala uporabo finančne pomoči v višini 7,605 milijona EUR.

Romunija

Julija 2008 je dokaj obsežen del Romunije prizadelo močno deževje, ki je povzročilo hude poplave in zemeljske plazove. Romunske oblasti so 1. oktobra 2008 zaprosile za pomoč Solidarnostnega sklada Evropske unije. Skupna neposredna škoda je bila ocenjena na 471,41 milijona EUR. Ker je bil ta znesek nižji od praga, določenega za „večjo naravno nesrečo“za Romunijo (566,84 milijona EUR, to je 0,6 % BND Romunije), vseeno pa dosega približno 83 % praga, je bila vloga ocenjena po tako imenovanem merilu „neobičajne nesreče v regiji“.

Prizadeta regija sestavlja sklenjeno območje, ki zajema 5 okrožij v severovzhodnem delu Romunije s 3,046 milijona prebivalcev. Večina prebivalstva prizadetega območja je utrpela delno ali popolno uničenje zasebnih domov in kmetijskih pridelkov. Romunski organi so predložili dokaze o resnih in trajnih posledicah za pogoje za življenje in gospodarsko stabilnost prizadete regije. Poročajo o hudi škodi, ki so jo utrpeli osnovna infrastruktura, kmetijstvo, gozdarstvo, domače živali in zasebni domovi. Nesreča je trajno vplivala na pogoje za življenje v prizadeti regiji, saj je bilo uničenih približno 14 644 domov, osnovna infrastruktura (vodna/energetska) je trajno nedostopna, prometna infrastruktura pa je močno poškodovana, zaradi česar je približno 100 občin popolnoma odrezanih od sveta. Komisija je 22. januarja 2009 sklenila, da vloga ustreza merilom neobičajne regionalne naravne nesreče, in zato predlagala dodelitev pomoči v višini 11,785 milijona EUR.

3. Financiranje

Štirje primeri iz leta 2007, za katere proračunski postopek še ni bil končan pred koncem leta (poplave v Združenem kraljestvu in Sloveniji, gozdni požari v Grčiji in orkan v Franciji/Martinik in Guadeloupe), so bili obravnavani v treh spremembah proračuna. Predhodne predloge spremembe proračuna št. 1/2008[2], 3/2008[3] in 7/2008[4] je proračunski organ odobril 9. aprila 2008, 5. junija 2008 oziroma 21. oktobra 2008. Po sprejetju odločbe o nepovratnih sredstvih in po podpisu sporazuma o izvajanju so se izplačila lahko izvedla.

V letu 2008 se je Sklad uporabil za nov primer (suša na Cipru)[5]. Zneski za pomoč za vsak posamezen primer so bili določeni na podlagi standardne metode, ki jo je Komisija že predhodno razvila in podrobno obrazložila v letnem poročilu 2002/2003. Zneski pomoči v letu 2008 so bili:

Upravičenec | Nesreča | Kategorija | Znesek pomoči (EUR) |

Združeno kraljestvo | poplave | večja | 162 387 985 |

Grčija | gozdni požari | večja | 89 769 009 |

Slovenija | poplave | večja | 8 254 203 |

Francija (Martinik in Guadeloupe) | orkan | regionalne/ najbolj obrobne regije | 12 780 000 |

Ciper | suša | večja | 7 605 445 |

Skupaj | 280 796 642 |

Za vlogo iz Romunije (poplave), prejeto v letu 2008, se proračunski postopek ni mogel končati pred koncem leta. Za to vlogo je Komisija predložila predhodni predlog spremembe proračuna št. 1/2009[6], primer pa bo obravnavan v poročilu naslednjega leta.

4. Zaključitve

Člen 8(2) uredbe o Solidarnostnem skladu določa, da država upravičenka najpozneje v šestih mesecih po izteku enoletnega roka od dneva izplačila nepovratnih sredstev predloži poročilo o finančnem izvajanju pomoči (v nadaljnjem besedilu: „poročilo o izvajanju“) z izjavo o utemeljitvi izdatkov (v nadaljnjem besedilu: „izjava o veljavnosti“). Ob koncu tega postopka Komisija zaključi pomoč iz sklada.

Ob zaključitvi pomoči za škodo zaradi nevihte („Gudrun“) leta 2005 na Švedskem, za katero je bilo poročilo o izvajanju prejeto 17. in 20. oktobra 2007, je Komisija ugotovila, da so prijavljeni izdatki znašali 66 455 534 EUR. Ker je finančna pomoč skupaj znašala 81 724 975 EUR, je bil preostanek v višini 15 269 441 EUR povrnjen. Komisija je pomoč zaključila 8. julija 2008.

Leta 2008 so Komisiji končna poročila o izvajanju za finančno pomoč, dodeljeno v letu 2006, poslale Bolgarija (za poplave v maju in avgustu leta 2005), Romunija (za poplave v aprilu in juliju leta 2005) in Avstrija (za poplave v avgustu leta 2005). Ob koncu obdobja, ki ga zajema to letno poročilo, ocenjevanje teh poročil o izvajanju še ni bilo končano.

Del 2: Poročilo o izkušnjah šestih let uporabe novega instrumenta

1. Uvod

Leta 2002 po velikih poplavah v Srednji Evropi je bil ustanovljen Solidarnostni sklad Evropske unije za odziv na takšne dogodke v EU in državah, ki so začele pristopna pogajanja. V prvih šestih letih izvajanja je Sklad pomagal lajšati finančno breme državam, ki so jih prizadele naravne nesreče. Zagotavljanje pomoči in dodatnih sredstev je prispevalo k pozitivni podobi Unije v očeh njenih državljanov.

Komisija je aprila 2005 po natančni analizi delovanja Sklada predlagala revidirano uredbo o Solidarnostnem skladu. Ključni elementi predloga so razširjeno področje uporabe, da bi se Skupnost lahko odzvala tudi na druge nesreče in ne samo na naravne, predplačila, povečanje stopnje odziva in vidnosti pomoči Unije ter poenostavitev z uvedbo jasnejših meril za uporabo Sklada.

2. Skupni rezultati izvajanja Sklada

Od ustanovitve Sklada leta 2002 je Komisija prejela 62 vlog za finančno pomoč 21 držav: 21 od teh vlog spada v kategorijo „večje nesreče“, 39 pod „regionalne nesreče“ in dve pod merilo „sosednje države“. Za 31 od teh vlog je bila dodeljena finančna pomoč v skupni višini več kot 1,5 milijarde EUR. Komisija je zavrnila 29 zahtevkov in dve vlogi sta državi prosilki umaknili. Zahtevki so bili povezani z zelo različnimi vrstami naravnih nesreč, kot so nevihte, poplave, potresi, vulkanski izbruhi, gozdni požari in suša. V Prilogi 2 je pregled vseh vlog, prejetih od leta 2002.

Glede na spodnji statistični pregled so izkušnje od leta 2002 pokazale, da večina vlog za pomoč Solidarnostnega sklada Evropske unije ni bila predložena za večje naravne nesreče, ki pomenijo glavno področje uporabe Sklada, temveč po izrednih merilih za regionalne nesreče. Tem merilom, ki jih mora Komisija v skladu z Uredbo „zelo strogo“ proučiti, je še naprej razmeroma težko ustrezati. Delež neuspešnih vlog po merilih za (neobičajno) regionalno nesrečo, ki znaša približno dve tretjini, je še naprej velik. Pri vlogah za večjo nesrečo, za katere se uporablja samo eno kvantitativno merilo, doslej dosega delež pozitivnih ocen 100 %.

Statistični pregled

Skupno število prejetih vlog od katerih je večjih nesreč regionalnih nesreč po merilu „sosednja država“ | 62 21 39 2 | 34 % vlog 63% 3% |

Sprejete vloge Zavrnjene vloge Umaknjene vloge | 31 29[7] 2 | 50 % vlog 47 % 3 % |

3. OMEJITVE IN SLABOSTI PRI DELOVANJU SKLADA

Medtem ko je Sklad v splošnem deloval dobro, pa so izkušnje prvih šestih let njegovega izvajanja pokazale, da je v njegovem delovanju kar nekaj večjih omejitev in slabosti. Gre za pomanjkanje hitrosti pri financiranju iz Sklada, preglednosti merila za uporabo Sklada pri „regionalnih nesrečah“ in omejitev pomoči na naravne nesreče.

Hitrost delovanja

Vprašanja v zvezi s hitrostjo odziva so neločljivo povezana s pogoji in postopki, ki jih določa uredba o Solidarnostnem skladu. Solidarnostni sklad EU se po krivem pogosto šteje za instrument hitrega ukrepanja za obvladovanje kriz, čeprav ni bil ustanovljen za ta namen. To je instrument za refinanciranje nujnih operacij, ki jih prvotno financirajo javni organi v prizadetih državah. Najprej je treba upoštevati, da Komisija ne more delovati na lastno pobudo in uporabiti Solidarnostni sklad. Počakati mora, da nacionalni organi predložijo formalno vlogo, kar se običajno zgodi po 10 tednih, to je po roku iz Uredbe, ki se šteje od prve škode, nastale zaradi nesreče. V večini primerov mora Komisija zahtevati dodatne informacije. Drugič sredstva Solidarnostnega sklada v proračunu EU niso na voljo takoj. Zagotoviti jih je treba s izrednimi prispevki držav članic, ki jih plačujejo poleg svojih običajnih prispevkov. Preden se pomoč lahko izplača, mora Komisija zaprositi Svet in Evropski parlament za odobritev spremembe proračuna, kar pomeni precej zapleten postopek (običajno traja od 2 do 4 mesece).

Preglednost

Opredelitev „regionalne nesreče“ v uredbi o Solidarnostnem skladu je bolj ohlapna, pogoje za uspešno vlogo pa je težko izpolniti. Kadar prag, določen za „večjo nesrečo“, ni dosežen, se Sklad lahko izjemoma uporabi, če je zaradi neobičajne regionalne nesreče prizadeta večina prebivalstva regije in če resno in dolgotrajno vpliva na gospodarsko stabilnost in pogoje za življenje. V skladu z uredbo o Solidarnostnem skladu se od Komisije zahteva, da „zelo strogo“ prouči vse vloge za pomoč zaradi regionalne nesreče. Zato države članice in Komisija vlagajo veliko časa in truda v pripravo oziroma službe Komisije v ocenjevanje vlog za manjše regionalne nesreče, ki so vseeno večinoma zavrnjene.

Področje uporabe

Izredno težko ali celo nemogoče se je na ravni EU z obstoječimi instrumenti ustrezno odzvati na krizne razmere večjega obsega, ki niso naravnega izvora, kakor se je izkazalo pri industrijskih nesrečah, kot je razlitje nafte iz tankerja Prestige, ali pri terorističnih dejanjih, kot je bombni napad v Madridu marca 2004. Prav tako trenutno ni mogoče zagotoviti pomoči iz Solidarnostnega sklada Evropske unije, kadar gre za resne krizne razmere na področju javnega zdravja, na primer širjenje epidemije, kot je SARS v Evropi, ali pri nesrečah takšne vrste, kot je bila v Černobilu, ki bi prav lahko presegle zmogljivosti odziva posamezne države.

Preprečevanje tveganja

Komisija bo proučila načine za boljše vključevanje preprečevanja tveganja v uredbo o Solidarnostnem skladu.

4. Poročilo Računskega sodišča o Solidarnostnem skladu

Leta 2008 je Evropsko računsko sodišče (ECA) predložilo rezultate revizije delovanja Solidarnostnega sklada Evropske unije. Revizija je proučila, ali je bil Sklad hiter, učinkovit in fleksibilen pri zagotavljanju pomoči in ali so bile države prejemnice pomoči z delovanjem Sklada zadovoljne. V ta namen je Sodišče pregledalo vse vloge do konca leta 2006 in opravilo raziskavo z vprašalniki, ki jih je poslalo državam prosilkam. Sodišče je poročilo objavilo 18. junija 2008 (Posebno poročilo št. 3/2008[8]).

Sodišče je ugotovilo, da so neposredni stroški, ki jih ima Komisija z upravljanjem sklada, nizki, zato meni, da sklad posluje učinkovito. Upravni postopki so bili omejeni na raven, ki zagotavlja, da so postopki učinkoviti tudi za države upravičenke. V zvezi s fleksibilnostjo Sodišče ni našlo nobenega primera, v katerem bi se pokazalo pomanjkanje fleksibilnosti Sklada pri obravnavanju vloge za pomoč. Kljub vsemu pa je bilo ugotovljeno, da je pogoje za uspešno vlogo za manjše „regionalne nesreče“ (v nasprotju z „večjimi nesrečami“) težje izpolnjevati. Poročilo obravnava tudi ohlapno opredelitev regionalnih nesreč v uredbi o Solidarnostnem skladu in možno nejasnost pri zavrnitvah vlog v zvezi s takšnimi nesrečami. Sodišče je najslabše ocenilo počasnost instrumenta. Od predložitve vloge do izplačila pomoči običajno traja eno leto. Sodišče je zato ugotovilo, da Sklad ne zagotavlja hitrega odziva. Kljub dolgotrajnemu postopku za pridobivanje pomoči iz Sklada so bile države, ki so prejele sredstva, z njim zadovoljne. Sodišče je zato ugotovilo, da je Sklad izpolnil svoj osnovni cilj izkazovanja solidarnosti z državami članicami v času nesreč. Sodišče je priporočilo, da Komisija prosilkam zagotovi podrobna navodila in nasvete glede načina, kako pravočasno predložiti vloge.

Komisija se s priporočilom Sodišča v celoti strinja. Objavila je navodila za države članice prosilke in podrobno obrazložila način, kako uporablja določbe uredbe o Solidarnostnem skladu. Da bi poenostavila postopek in pomagala odpraviti zamude pri predložitvi informacij, je Komisija pripravila standardni obrazec za vlogo in podrobna navodila za pripravo vlog. Oba dokumenta sta na voljo na posebni spletni strani o Solidarnostnem skladu (http://ec.europa.eu/regional_policy/funds/solidar/solid_en.htm). Komisija namerava vzpostaviti neposreden stik z organom, ki je pristojen za pripravo vloge, kot je predlagalo Sodišče. V mnogih primerih so bile vloge predložene ad hoc, ne da bi države prosilke poskušale predhodno stopiti v stik s Komisijo. Za poenostavitev prvega stika z možno državo prosilko je Komisija na spletni strani Solidarnostnega sklada navedla kontaktne podatke pri Komisiji.

Gledano v celoti Komisija meni, da kritične pripombe Sodišča glede pomanjkanja hitrosti instrumenta in obravnavanja regionalnih nesreč potrjujejo, da je treba instrument revidirati ter uvesti enostavnejša in jasnejša merila za njegovo aktiviranje v krajšem času, kot je predlagala Komisija.

5. Sklepi: Izboljšanje delovanja instrumenta

Čeprav je Sklad v splošnem deloval dobro, zlasti v primerih večjih naravnih nesreč, za katere je bil prvotno ustanovljen, dosedanje izkušnje kažejo, da je treba instrument še izboljšati. To velja zlasti za počasnost, zaradi katere je rok, v katerem so sredstva državam upravičenkam na voljo, predolg, in za preglednost meril za uporabo Sklada v primerih regionalnih nesreč. Na obe slabosti je opozorilo že Računsko sodišče. Instrument bi se lahko izboljšal tudi zato, da bi bilo na ravni EU omogočeno ustrezno odzivanje na krizne razmere večjega obsega, ki niso naravnega izvora. Zato je Komisija 6. aprila 2005 sprejela predlog nove Uredbe o Solidarnostnem skladu (COM(2005) 108), ki je v Evropskem parlamentu dobil veliko podpore. Ta predlog razširja področje uporabe Sklada in uvaja številne spremembe v njegovo delovanje.

Večja preglednost Sklada

Komisija je še vedno mnenja, da je treba izboljšati preglednost in poenostaviti merila za uporabo Solidarnostnega sklada. Tako bi imeli nacionalni organi jasnejšo predstavo o tem, kdaj bi jim Sklad lahko zagotovil podporo pri njihovi obnovi po nesreči. Pomemben element pri tem je nova določitev meril za uporabo Sklada. Predlog za znižanje praga (na 1 milijardo ali 0,5 % BND, kar je nižje) in ukinitev izredne uporabe Sklada za regionalne nesreče bi izboljšala preglednost Sklada in preprečila razočaranje ob zavrnjenih vlogah. Druga možnost na podlagi veljavne uredbe ob ohranitvi možnosti uporabe Sklada za regionalne nesreče bi bila uvedba jasno določenega kvantitativnega praga za regionalne nesreče, to je odstotek regionalnega BDP (NUTS I ali NUTS II). Obe možnosti bi omogočili uporabo Sklada na podlagi enega jasnega merila, to je obsega škode, za vse tiste primere, v katerih je resnično treba izkazati evropsko solidarnost, vključno s tistimi nesrečami, za katere zdaj velja regionalno merilo, ki mu je težko ustrezati. S tako spremembo bi bilo zagotovljeno enako obravnavanje, države članice pa bi laže ocenile možnosti za uspeh svoje vloge. Zaradi tega bi Komisija zavrnila manj vlog (zdaj blizu dveh tretjin za regionalne nesreče), kar bi prispevalo k pozitivnejši podobi Solidarnostnega sklada kot instrumenta solidarnosti.

Hitrejši odziv na nesreče

Za hitrejše odzivanje bi se lahko določile nekatere operativne izboljšave, ki bi omogočile takojšnje solidarnostno ukrepanje s predplačilom, takoj ko prizadeta država zaprosi za pomoč. To takojšnje plačilo bi se obravnavalo kot predplačilo za pomoč, ki se odobri po koncu ocenjevanja in proračunskega postopka. Vendar so jasna in pregledna merila za uporabo Sklada prvi pogoj za tak hitrejši odziv na nesreče, saj bi država prosilka morala predplačilo Komisiji povrniti, če vloga ne bi bila sprejeta.

Širitev področja uporabe

Pri večjih nesrečah, ki niso naravnega izvora, državljani upravičeno pričakujejo, da jim bo EU stala ob strani in jim pomagala. To pričakovanje se kaže tudi na politični ravni v pozivih po dejavnejši EU. Komisija zato meni, da bi bilo treba Solidarnostnemu skladu omogočiti, da zagotovi pomoč v kriznih razmerah večjega obsega, ne glede na njihovo naravo ali izvor. Predlagana nova uredba iz leta 2005 razširja področje uporabe Solidarnostnega sklada Evropske unije na nesreče v zvezi z zdravjem, terorističnimi dejanji in industrijske ali tehnološke nesreče (v okviru skupne letne zgornje meje izdatkov Solidarnostnega sklada Evropske unije).

Pot naprej

Čeprav od leta 2005 v Svetu ni nobenega napredka pri predlagani, revidirani uredbi o Solidarnostnem skladu, je Komisija še vedno pripravljena dejavno podpreti iskanje kompromisa. Treba bi bilo ugotoviti področja, na katerih bi bilo možno najti kompromis, da bi Komisija lahko spremenila svoj predlog. Zato poziva Svet in Evropski parlament, da ponovno proučita predlog Komisije iz leta 2005 na podlagi tega poročila, da bi Komisija v letu 2009 lahko predložila spremenjeni predlog.

PRILOGA 1: VLOGE ZA POMOč SOLIDARNOSTNEGA SKLADA EVROPSKE UNIJE V LETU 2008

Datum vloge* | 20.8.2007 | 26.10.2007 | 30.10.2007 | 19.11.2007 | 1.7.2008 | 1.10.2008 |

Dodatne informacije na voljo dne | 22.10.2007 | - | 20.12.2007 | - | - | - |

Prag večje nesreče (v milijonih EUR) | 3 266,629 | 3 266,629 | 1 066,497 | 164,272 | 84,673 | 566,84 |

Skupna neposredna škoda (v milijonih EUR)** | 4 612 | 511,2 | 2 118,27 | 223,28 | 176,15 | 471,41 |

Kategorija | večja | regionalna | večja | večja | večja | regionalna |

Škoda/prag | 141,19 % | 15,65 % | 198,6 2% | 135,92 % | 208,03 % | 83,16 % |

Stroški upravičenih nujnih operacij (v milijon EUR)** | 356,7 | 119,9 | 1007 | 154,39 | 59,45 | 390,81 |

Upravičeni strošek/ skupna škoda | 7,73 % | 23,45 % | 47,5 2% | 69,15 % | 33,74 % | 82,9 % |

Pomoč/upravičeni strošek | 45,53 % | 10,66 | 8,91 % | 4,95 % | 12,79 % | 3,01 % |

Stopnja pomoči (% skupne škode) | 3,52 % | 2,5 | 4,24 % | 3,42 % | 4,31 % | 2,49 % |

Datum odločbe o nepovratnih sredstvih | 17.6.2008 | 25.11.2008 | 8.9.2008 | 22.9.2008 | 2009 | 2009 |

Datum Sporazuma o izvajanju | 7.8.2008 | 11.12.2008 | 8.9.2008 | 7.11.2008 | 2009 | 2009 |

2 | CZ | poplava | 2 300 | večja | 129 |

3 | FR | poplava (Le Gard) | 835 | regionalna | 21 |

4 | DE | poplava | 9 100 | večja | 444 |

Skupna pomoč za vloge v letu 2002 | 728 |

2 0 0 3 | 1 | ES | razlitje nafte (Prestige) | 436 | regionalna | 8,626 |

2 | IT | potres (Molise/Apulija) | 1 558 | regionalna | 30,826 |

3 | IT | izbruh vulkana (Etna) | 894 | regionalna | 16,798 |

4 | IT | poplava (severna Italija) | 1 900 | (večja) | zavrnjena (rok) |

5 | GR | neugodne zimske vremenske razmere | ni jasno | (večja) | zavrnjena (rok) |

6 | PT | gozdni požari | 1 228 | večja | 48,539 |

7 | FR | gozdni požari (južna Francija) | 531 | (regionalna) | zavrnjena |

8 | ES | gozdni požari (na meji s Portugalsko) | 53 | sosednja država | 1,331 |

9 | MT | poplava | 30 | večja | 0,961 |

10 | IT | poplava (Furlanija-Julijska krajina) | 525 | regionalna | zavrnjena |

Skupna pomoč za vloge v letu 2003 | 107,081 |

2 0 0 4 | 1 | FR | poplava (delta Rone) | 785 | regionalna | 19,625 |

2 | ES | poplava (Malaga) | 73 | (regionalna) | zavrnjena |

3-9 | ES | gozdni požari (7 vlog) | (480) | (regionalna) | vseh 7 zavrnjenih |

10 | SK | poplava | 29 | (regionalna) | zavrnjena |

11 | SI | potres | 13 | (regionalna) | umaknjena |

Skupna pomoč za vloge v letu 2004 | 19,625 |

2 | IT | poplava (Sardinija) | (223,precenjena) | (regionalna) | zavrnjena |

3 | EE | nevihta | 48 | večja | 1,29 |

4 | LV | nevihta | 193 | večja | 9,487 |

5 | SE | nevihta „Gudrun“ | 2 297 | večja | 81,725 |

6 | LT | nevihta | 15 | sosednja država | 0,379 |

7 | EL | poplava reke Evros | (112) | (regionalna) | zavrnjena |

8 | RO | spomladanske poplave | 489 | večja | 18,798 |

9 | BG | spomladanske poplave | 222 | večja | 9,722 |

10 | BG | poletne poplave | 237 | večja | 10,632 |

11 | RO | poletne poplave | 1 050 | večja | 52,4 |

12 | AT | poplava (Tirolska/Vorarlberg) | 592 | regionalna | 14,799 |

Skupna pomoč za vloge v letu 2005 | 204,891 |

2 0 0 6 | 1 | UK | eksplozija skladišča nafte Buncefield | (700) | (regionalna) | umaknjena |

2 | EL | poplava reke Evros | 372 | regionalna | 9,306 |

3 | HU | poplava | 519 | večja | 15,064 |

4 | ES | gozdni požari v Galiciji | (91) | (regionalna) | zavrnjena |

Skupna pomoč za vloge v letu 2006 | 24,370 |

2 0 0 7 | 1 | DE | orkan „Kyrill“ | 4 750 | večja | 166,9 |

2 | FR | Reunion ciklon „Gamede“ | 211 | regionalna | 5,29 |

3 | ES | poplava na otoku El Hierro | (18) | (regionalna) | zavrnjena |

4 | ES | poplava v Manči | 66 | (regionalna) | zavrnjena |

5 | UK | poplava | 4 612 | večja | 162,387 |

6 | CY | gozdni požari | 38 | (regionalna) | zavrnjena |

7 | ES | gozdni požari na Kanarskih otokih | 144 | (regionalna) | zavrnjena |

8-16 | IT | 9 vlog za gozdne požare v 9 deželah | - | (regionalna) | ni sprejemljiva, rok zamujen |

17 | FR | orkan „Dean“/Martinik | 509 | regionalna | 12,78 |

18 | EL | gozdni požari | 2 118 | večja | 89,769 |

19 | SI | poplava | 233 | večja | 8,254 |

Skupna pomoč za vloge v letu 2007 | 445,38 |

2 0 0 8 | 1 | CY | suša | 165,4 | večja | 7,605 |

2 | RO | poplave | 471,4 | regionalna | 11,785 |

[1] UL L 311, 14.11.2002.

[2] COM(2008) 15; Sprememba proračuna 1/2008, sprejeta 9. aprila 2008, UL L 175, str. 1 z dne 4.7.2008.

[3] COM(2008) 201; Sprememba proračuna 3/2008, sprejeta 5. junija 2008, UL L 208, str. 1 z dne 5.8.2008.

[4] COM(2008) 556; Sprememba proračuna 7/2008, sprejeta 21. oktobra 2008, UL L 315, str. 1 z dne 25.11.2008.

[5] COM(2008) 732; Sprememba proračuna 10/2008, sprejeta 18. decembra 2008, UL L 27, str. 91 z dne 30.1.2009.

[6] COM(2009) 22.

[7] Od 29 zavrnjenih vlog je bilo 27 vlog v zvezi z „regionalno nesrečo“.

[8] „Solidarnostni sklad Evropske unije: Kako hiter, učinkovit in fleksibilen je Solidarnostni sklad Evropske unije?“ UL L 153, 18.6.2008.

[9] Podatke v poševnem tisku je treba preveriti/potrditev Komisije