Nizozemska je vlogo vložila na podlagi meril za pomoč iz člena 4(1)(b) uredbe o ESPG, ki zahteva najmanj 500 delavcev, ki so postali presežni v referenčnem obdobju devetih mesecev v podjetjih, ki delujejo v isti gospodarski panogi na ravni oddelka NACE Revizija 2 in se nahajajo v eni ali dveh sosednjih regijah na ravni NUTS 2 v državi članici. V regiji NL21 – Overijssel na ravni NUTS 2 je bilo 610 presežnih delavcev. Devetmesečno referenčno obdobje za vlogo traja od 24. marca 2017 do 24. decembra 2017.

5.Vloga se nanaša na 1 324 delavcev, ki so postali presežni v gospodarskem sektorju, razvrščenem v oddelek 64 NACE Revizija 2 (Dejavnosti finančnih storitev, razen zavarovalništva in dejavnosti pokojninskih skladov). Do presežnosti je prišlo v regijah na ravni NUTS 2 NL12 – Friesland, NL13 – Drenthe in NL21 – Overijssel.

4.Nizozemska je vlogo EGF/2018/001 NL/Financial service activities vložila 23. februarja 2018, tj. v dvanajstih tednih od datuma, ko so bila izpolnjena merila za pomoč iz člena 4 uredbe o ESPG. Komisija je prejem vloge potrdila na isti datum in 9. marca 2018 od Nizozemske zahtevala dodatne informacije. Dodatne informacije so bile predložene, potem ko je bil šesttedenski rok na ustrezno utemeljeno zahtevo Nizozemske podaljšan za dva tedna. Komisija mora oceno skladnosti vloge s pogoji za finančni prispevek zaključiti v 12 tednih od prejema popolne vloge; ta rok se izteče 27. julija 2018.

2.Nizozemska je 23. februarja 2018 vložila vlogo EGF/2018/001 NL/Financial service activities za finančni prispevek iz ESPG zaradi pojava presežnosti v gospodarskem sektorju, razvrščenem v oddelek 64 NACE Revizija 2 (Dejavnosti finančnih storitev, razen zavarovalništva in dejavnosti pokojninskih skladov), v regijah na ravni NUTS 2 NL12 – Friesland, NL13 – Drenthe in NL21 – Overijssel na Nizozemskem.

1.Pravila o finančnih prispevkih iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) so določena v Uredbi (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (v nadaljnjem besedilu: uredba o ESPG).

Povezava med nastopom presežnosti ter svetovno finančno in gospodarsko krizo, ki jo obravnava Uredba (ES) št. 546/2009

8.Da bi Nizozemska dokazala povezavo med nastopom presežnosti ter svetovno finančno in gospodarsko krizo, kot je obravnavana v Uredbi (ES) št. 546/2009, trdi, da je finančna in gospodarska kriza resno vplivala na storitve in delovanje nizozemskih bank .

9.Nizka obrestna mera, ki je bila uvedena kot odziv na finančno krizo, strožji regulativni pogoji, znatno zmanjševanje hipotekarnega trga in zagotavljanja kreditov za mala in srednja podjetja (MSP) so privedli do manjše donosnosti in povzročili nujno potrebo po zmanjšanju stroškov. Poročilo o državi za leto 2018, ki ga je pripravila Komisija, potrjuje nizke obrestne mere, zmanjševanje posojil za MSP in zadolženost zasebnih gospodinjstev na Nizozemskem.

10.Hipotekarni trg je med letoma 2006 in 2015 doživel opazen padec. Od leta 2016 je rahlo okreval, čeprav so ravni še vedno precej nižje kot pred finančno in gospodarsko krizo. Stopnja rasti novih letnih hipotekarnih posojil je zdaj skoraj nič; medtem ko se je pred krizo leta 2008 povečala za 4–5 % letno. Vstop novih akterjev na trg, kot so pokojninski skladi in zavarovalnice, je dodatno vplival na zmanjšanje dejavnosti hipotekarnih posojil za banke.

11.Pri zagotavljanju posojil za mala in srednja podjetja (MSP) je v zadnjih 10 letih mogoče opaziti močan upad, brez vrnitve na raven iz leta 2008.

12.Zaradi tega so banke okrnile svoje osebje, predvsem z zaprtjem regionalnih podružnic in s preoblikovanjem v spletno bančništvo. V letih 2004–2014 je bila zaprta polovica podružnic, ta trend pa še traja. Večina odpuščenih oseb je neposredno delala s strankami in je opravljala z njimi povezane administrativne zadeve.

13.Doslej sektor „dejavnosti finančnih storitev, razen zavarovalništva in dejavnosti pokojninskih skladov“ ni bil predmet nobene vloge za pomoč iz ESPG.

Dogodki, ki so povzročili presežnost in prenehanje opravljanja dejavnosti

14.Nizke obrestne mere (nizke obrestne marže) so neposredno in negativno vplivale na donosnost bank. Za ohranitev poslovanja se obnovitev donosnosti zlasti dosega z zmanjšanjem stroškov, z zaprtjem regionalnih podružnic in avtomatizacijo. Zato se število zaposlenih v vseh bankah stalno zmanjšuje.

15.Število presežnih delavcev v nizozemskem bančnem sektorju se je med aprilom 2016 in aprilom 2017 povečalo za 8,6 %, medtem ko se je povprečno število presežnih delavcev po sektorjih zmanjšalo za 12,8 %. Rabobank je leta 2004 imela 1 434 podružnic; v letu 2014 jih je ostalo le 566 (–60 %). ABN-AMRO je v istem obdobju zaprla 427 svojih poslovalnic (–57 %). Volksbank (SNS) je v obdobju 2004–2014 zaprla 14 % svojih regionalnih poslovalnic. Zapiranje regionalnih poslovalnic je bilo najintenzivnejše v Friziji, Drentheju in Overijsslu. Ker ING nikoli ni imela toliko regionalnih poslovalnic kot druge banke (276), jih ni zapirala, ampak je zmanjšala število zaposlenih v obstoječih poslovalnicah.

16.Skupno število zaposlenih v navedenih štirih bankah se je v obdobju 2010–2016 zmanjšalo s 158 588 na 122 556; gre za 23 % padec.

17.Poleg tega snaj bi do večjega števila presežnih delavcev prišlo v ABN-AMRO, ING in Rabobank. Volksbank, ki v zadnjih letih ni imela obsežnih reorganizacij ali prestrukturiranj, je najavila načrte za reorganizacijo in nastop presežnosti.

18.Število prejemnikov denarnega nadomestila za brezposelnost v sektorju, se je v obdobju 2008–2015 več kot potrojilo, leta 2016 pa se je število ljudi iz bančnega sektorja, ki je zaprosilo za denarno nadomestilo za brezposelnost, v primerjavi z letom 2015 povečalo za 27,7 %, kar je posledica reorganizacije sektorja. Poleg tega je bil bančni sektor leta 2016 edini sektor, v katerem se je zaposlovanje zmanjšalo; vsi drugi sektorji so zabeležili manj novih prejemnikov denarnih nadomestil za brezposelnost.

19.Zmanjšanje je v glavnem prizadelo osebje z nizko ali povprečno ravnijo izobrazbe, kot so administrativno osebje in receptorji. Možnosti na trgu dela za te vrste funkcij je šibka. V bančnem sektorju so ženske večinoma opravljale naloge nižje in srednje ravni; zato je brezposelnih več žensk (55 %) kot moških (45 %). 45 % brezposelnih v bančnem sektorju je starih 55 let ali več.

Pričakovani učinek presežnosti na lokalno, regionalno ali nacionalno gospodarstvo in zaposlenost

20.Presežnost v bančništvu predstavlja še zlasti velik izziv v treh zadevnih pokrajinah. Stopnja brezposelnosti v vseh treh regijah je višja od nacionalnega povprečja 5,4 %. V Friziji znaša 10,8 %, v Drentheju 7 % in v Overijsslu 6,3 %. Na splošno je novo zaposlitev v enem letu po odpuščanju lahko našlo 66 % ljudi. V bančnem sektorju pa je novo zaposlitev v enem letu našlo samo 39 % ljudi.

21.Po mnenju nizozemske agencije za zavarovanje zaposlenih (UWV) so možnosti teh oseb, da najdejo drugo zaposlitev v istem sektorju, neugodne, saj se zaposlovanje v sektorju po pričakovanjih ne bo povečalo. Glede na napovedi se bo v letu 2018 zaposlenost v sektorju še dodatno zmanjšala.

22.V Friziji je 16 % oseb, ki so zaprosile za denarno nadomestilo za brezposelnost, v bančnem sektorju opravljalo naloge, ki v regiji niso več potrebne med drugim zaradi zaprtja regionalnih podružnic bank.

23.V Overijsslu je bančni sektor uvrščen na drugo mesto na seznamu poklicnega ozadja ljudi, ki zaprosijo za denarno nadomestilo za brezposelnost.

24.Pričakovani učinek presežnosti na prizadetih območjih je povezan s težavami pri prerazporeditvi znotraj istega sektorja. UWV ljudem v bančnem sektorju v teh treh pokrajinah svetuje, naj razmislijo o spremembi poklica, sektorja ali regije. Zadevne tri regije niso tako industrializirane in raznovrstne kot druge regije na Nizozemskem, večina podjetij je MSP. Obstajajo pa nove možnosti zaposlitve na področju zdravstva, IKT, logistike, finančnega nadzora in drugih sektorjev.