Delovni načrt za okoljsko primerno zasnovo za obdobje 2016–2019

1. Uvod

EU ima več zakonodajnih instrumentov, ki cilje energetske in podnebne politike EU prenašajo na različna področja ukrepanja. Okoljsko primerna zasnova, ki jo dopolnjujejo pravila o označevanju z energijskimi nalepkami, podpira glavno prednostno nalogo Komisije, tj. okrepiti konkurenčnost Evrope ter spodbuditi ustvarjanje delovnih mest in gospodarsko rast; zagotavlja enake konkurenčne pogoje na notranjem trgu, trajnostno spodbuja naložbe in inovacije ter z zmanjševanjem izpustov CO2 potrošnikom omogoča prihranek denarja. Prispeva k energetski uniji in cilju energijske učinkovitosti do leta 2030, skupno dogovorjenim podnebnim ciljem ter cilju bolj povezanega in pravičnejšega notranjega trga. Eden izmed najučinkovitejših instrumentov politike na ravni EU za spodbujanje energijske učinkovitosti je okvir za okoljsko primerno zasnovo in označevanje z energijskimi nalepkami, ki bo po predvidevanjih prispeval k približno polovici cilja glede prihrankov energije za leto 2020. Zakonodajni okvir za okoljsko primerno zasnovo in označevanje z energijskimi nalepkami ima dvojni namen, in sicer zagotoviti, da na trg pride več energijsko učinkovitih izdelkov (z okoljsko primerno zasnovo), ter spodbuditi in ozavestiti potrošnike, da bodo na podlagi koristnih informacij kupili najučinkovitejše izdelke (z označevanjem z energijskimi nalepkami). S tem omogoča, da potrošniki in podjetja zmanjšajo porabo energije, zaradi česar so nižji tudi njihovi računi za energijo in komunalne storitve. Poleg tega ta okvir ščiti notranji trg in preprečuje nepotrebne stroške za podjetja in potrošnike zaradi različnih nacionalnih zahtev.

Predvideva se, da bo ta okvir do leta 2020 zagotovil prihranke energije v višini približno 175 mtoe primarne energije na leto, kar je več kot letna poraba primarne energije v Italiji. Za potrošnike to pomeni za 490 EUR nižji račun za energijo na gospodinjstvo na leto. Po ocenah bo ta politika zagotovila tudi dodatni prihodek za industrijski, vele- in maloprodajni sektor v znesku približno 55 milijard EUR na leto, ki bi se lahko delno uporabil za odprtje 800 000 neposrednih dodatnih delovnih mest v zadevnih sektorjih. Z vsakoletnim zmanjšanjem uvoza energije v EU za 1,3 milijarde sodčkov nafte in emisij CO2 za 320 milijonov ton prispeva tudi k energetski varnosti .

Zmanjšanje povpraševanja po energiji je ena izmed petih razsežnosti okvirne strategije za energetsko unijo. Ambiciozna in učinkovita politika na področju okoljsko primerne zasnove in označevanja z energijskimi nalepkami bo še naprej pomembno prispevala k izpolnjevanju prednostnih nalog, ki jih je Komisija določila za energetsko unijo, in pomagala doseči cilje podnebne politike, ki so bili dogovorjeni na konferenci COP 21 decembra 2015 v Parizu.

Ta delovni načrt za okoljsko primerno zasnovo prispeva k novi pobudi Komisije o krožnem gospodarstvu, ki z raznimi ukrepi, ki zajemajo celotni življenjski cikel izdelkov in materialov, spodbuja prehod na bolj krožno gospodarstvo v EU. Čedalje večja je potreba po učinkovitejši rabi virov v EU, kar je tudi politična prednostna naloga. Pri tem je poglavitna zasnova izdelkov, saj lahko močno vpliva na vse faze njihovega življenjskega cikla, na primer tako, da jih naredi bolj trajne ali lažje za popravilo, ponovno uporabo ali recikliranje. Direktiva o okoljsko primerni zasnovi že zajema vse pomembne okoljske vplive, skupaj z vplivi izdelkov v njihovem celotnem življenjskem ciklu, vendar je bil doslej poudarek na izboljšanju energijske učinkovitosti. V prihodnosti bi morala okoljsko primerna zasnova precej bolj prispevati h krožnemu gospodarstvu, na primer z bolj sistematičnim obravnavanjem vprašanj učinkovitosti materialov, kot sta trajnost in možnost recikliranja.

V tem delovnem načrtu so opredeljene delovne prednostne naloge Komisije v okviru za okoljsko primerno zasnovo in označevanje z energijskimi nalepkami za obdobje 2016–2019. V novem delovnem načrtu, ki temelji na delu, opravljenem v okviru prvih dveh delovnih načrtov, so predstavljeni tekoče delo in prihodnji pregledi obstoječih ukrepov za posamezne izdelke; v njem so opredeljene dodatne skupine izdelkov, ki jih je treba še proučiti (s študijami, posvetovanji z zainteresiranimi stranmi in oceno učinka), da bi pridobili podatke za morebitne predloge Komisije o zahtevah glede okoljsko primerne zasnove in/ali označevanja z energijskimi nalepkami, poleg tega je v njem navedeno, kako bo okoljsko primerna zasnova bolje prispevala k ciljem krožnega gospodarstva. Novi ukrepi, ki izhajajo iz novih izdelkov v tem delovnem načrtu za okoljsko primerno zasnovo, lahko glede na ocene skupaj s pregledi obstoječih ukrepov leta 2030 zagotovijo več kot 600 TWh (ali 50 mtoe) letnih prihrankov primarne energije. To je primerljivo z letno porabo primarne energije na Švedskem in je enakovredno zmanjšanju emisij CO2 za približno 100 milijonov ton na leto do leta 2030.

2. Vloga delovnega načrta za okoljsko primerno zasnovo

Tako direktiva o okoljsko primerni zasnovi kot direktiva o označevanju z energijskimi nalepkami sta okvirni direktivi. Določata pogoje in merila za sprejetje izvedbenih ukrepov, s katerimi se določijo zavezujoče zahteve za posamezne skupine izdelkov . Prednostne naloge za skupine izdelkov, ki jih je treba proučiti v tem okviru, se opredelijo v rednih delovnih načrtih, predvidenih v členu 16(1) direktive o okoljsko primerni zasnovi, ki določa, da Komisija izdela delovni načrt, v katerem za naslednja tri leta določi okvirni seznam skupin izdelkov, povezanih z energijo, ki bodo pri izvajanju pripravljalnih študij in morebitnem sprejemanju izvedbenih ukrepov obravnavane prednostno.

Ta novi delovni načrt temelji na delu, ki je bilo od sredine leta 2005 opravljeno za skupine izdelkov, navedene v členu 16(2) direktive o okoljsko primerni zasnovi iz leta 2005 (prehodno obdobje), ter na prvih dveh delovnih načrtih za obdobji 2009–2011 in 2012–2014 .

3. Trenutno stanje

3.1 Sprejeti izvedbeni ukrepi

Komisija je na podlagi navedene prednostne razvrstitve dela začela izvajati pripravljalne študije, na podlagi katerih je bilo sprejetih 28 uredb o okoljsko primerni zasnovi, 16 delegiranih uredb o označevanju z energijskimi nalepkami in 3 priznani prostovoljni sporazumi.

Poleg tega je bilo za te skupine izdelkov izdanih približno 40 mandatov za standardizacijo. Seznam veljavnih harmoniziranih standardov, ki podpirajo uredbe o okoljsko primerni zasnovi, je na voljo na spletišču Europa .

3.2 Tekoče delo

V času sprejemanja tega delovnega načrta delo v zvezi s številnimi opredeljenimi prednostnimi skupinami izdelkov še vedno poteka in je na različnih razvojnih stopnjah. V spodnji preglednici je pregled tekočega dela in pričakovanih prihrankov, če so na voljo.

Komisija vzporedno s tem delovnim načrtom sprejema naslednje ukrepe, ki bi lahko do leta 2030 zagotovili prihranek primarne energije v ocenjeni višini več kot 100 TWh na leto:

ukrep za okoljsko primerno zasnovo izdelkov za toplozračno ogrevanje in hlajenje;