ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Pandemija COVID-19 povzroča velike motnje v dobavni verigi, kar vpliva na zmožnost proizvajalcev necestne mobilne mehanizacije, da se držijo nekaterih rokov, določenih z Uredbo (EU) 2016/1628 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. septembra 2016 o zahtevah v zvezi z mejnimi vrednostmi emisij plinastih in trdnih onesnaževal in homologacijo za motorje z notranjim izgorevanjem za necestno mobilno mehanizacijo.

Navedena uredba določa nove mejne vrednosti emisij, imenovane „stopnja V“, katerih namen je zmanjšati sedanje emisije onesnaževal zraka iz motorjev za necestno mobilno mehanizacijo. Glede na to, da prehod k mejnim vrednostim emisij stopnje V za nekatere proizvajalce predstavlja strukturni izziv, Uredba določa nekaj časa za izvedbo tega prehoda.

V skladu s prehodnimi obdobji iz člena 58(5) in datumi iz Priloge III k navedeni uredbi imajo proizvajalci do 30. junija 2020 čas za proizvodnjo necestne mobilne mehanizacije, opremljene s prehodnimi motorji naslednjih kategorij: NRE v razponu moči < 56 kW in ≥ 130 kW, NRG, NRSh, NRS, IWP in IWA v razponu moči 19 ≤ P < 300, SMB in ATS. Nato imajo do 31. decembra 2020 čas, da to mehanizacijo dajo na trg Unije.

Vendar je izbruh COVID-19 povzročil popolno prekinitev dobave delov in sestavnih delov, tako da so proizvajalcem ostale zaloge motorjev in nedokončanih izdelkov. Posledica te prekinitve je, da številni proizvajalci motorjev in mehanizacije ne bodo mogli izpolniti zgoraj navedenih rokov, ne da bi utrpeli resno gospodarsko škodo.

Zaradi te prekinitve, ki je ni bilo mogoče predvideti, se datumi za proizvodnjo in dajanje na trg necestne mobilne mehanizacije in traktorjev, opremljenih s prehodnimi motorji, odložijo za dvanajst mesecev. Ta odlog ne velja za prehodne motorje, zajete v datumih iz drugega, tretjega in četrtega pododstavka člena 58(5).

Podaljšanje za 12 mesecev je upravičeno glede na sezonsko naravo blaga, v katero bodo vgrajeni prehodni motorji. To velja zlasti za traktorje in opremo za vrt. Poleg tega je težko predvideti točno trajanje zamud, ki bodo nastale pri dokončanju zadevnega blaga (npr. plovil za plovbo po celinskih plovnih poteh). Nazadnje je treba opozoriti, da ne glede na trajanje podaljšanja gospodarskim subjektom ne bo v interesu, da bi še naprej odlašali z dokončanjem in dajanjem na trg mehanizacije, vozil in plovil, s katerimi so že imeli stroške.

2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

•Pravna podlaga

Člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije

•Subsidiarnost (za neizključno pristojnost)

Načelo subsidiarnosti se uporablja, ker predlog ne spada v izključno pristojnost Unije. Ker predlog vključuje spremembe obstoječe zakonodaje EU, lahko ta vprašanja učinkovito obravnava le EU. Poleg tega ciljev politike ni mogoče v zadostni meri doseči z ukrepi držav članic. Ukrepanje Evropske unije je potrebno, da se preprečijo ovire za enotni trg, zlasti na področju motorjev necestne mobilne mehanizacije, in zaradi nadnacionalne narave onesnaževanja zraka. Predlog je zato skladen z načelom subsidiarnosti.

•Sorazmernost
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Neposredni in posredni učinki izbruha COVID-19 se v vseh državah članicah še naprej povečujejo. Trenutne razmere so brez primere in zahtevajo izredne prilagojene ukrepe.

S prvim svežnjem ukrepov, ki ga je Komisija predlagala 13. marca 2020, je bilo uvedenih več pomembnih sprememb, ki omogočajo učinkovitejši odziv na trenutne razmere. Medtem pa se posledice za naša gospodarstva in družbe še zaostrujejo. Zato je treba – z drugim sklopom ukrepov – preseči to, kar je že mogoče, in zagotoviti izredno dodatno prožnost v odgovor na trenutne razmere, ki so brez primere in so privedle do aktivacije splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast.

Da bi zagotovili, da se lahko vsa podpora iz skladov uporabi za obravnavo učinkov izbruha COVID-19 na naša gospodarstva in družbo, je kot začasen izreden ukrep in brez poseganja v pravila, ki bi se morala uporabljati v običajnih razmerah, treba začasno omogočiti 100‑odstotno sofinanciranje iz proračuna EU za izvajanje programov kohezijske politike, pa tudi dodatne možnosti prenosa sredstev med Evropskim skladom za regionalni razvoj (ESRR), Evropskim socialnim skladom (ESS) in Kohezijskim skladom ter med kategorijami regij. Predlaga se tudi, da se države članice izvzamejo iz obveznosti izpolnjevanja zahtev glede tematske osredotočenosti, da se omogoči preusmeritev virov na območja, ki so najbolj prizadeta zaradi trenutne krize. To odstopanje bo omogočilo uporabo vseh razpoložljivih sredstev iz ESRR, Kohezijskega sklada in ESS za premagovanje izzivov brez primere, s katerimi se države članice spoprijemajo zaradi izbruha COVID-19. Države članice in regije bodo lahko mobilizirale več sredstev za okrepitev in razširitev shem skrajšanega delovnega časa, podporo MSP v obliki obratnega kapitala in takojšnje izdatke v zdravstvenem sektorju.

Da bi odpravili upravno breme za nacionalne in evropske javne uprave, ki v sedanjih okoliščinah ni potrebno in ki izhaja iz sprememb programov, je treba tudi prenehati spreminjati sporazume o partnerstvu ter rok za predložitev letnih poročil o izvajanju za leto 2020 in rok za poročila Komisije, ki temeljijo na njih, preložiti na pozneje. Poenostavljene bodo tudi nekatere postopkovne zahteve v povezavi z revizijami in finančnimi instrumenti. Glede na trenutne omejitve pri izvajanju potrebnih revizij bi bilo treba v primeru ESRR, ESS, ESPR in Kohezijskega sklada izrecno določiti razširitev možnosti uporabe nestatistične metode vzorčenja. Da se omogoči hitra prilagoditev finančnih instrumentov za zagotovitev učinkovitega odziva na izbruh COVID-19, se ne bi smela več zahtevati pregled in posodobitev predhodne ocene in spremnih dokumentov, ki dokazujejo, da je bila zagotovljena podpora uporabljena za predvideni namen. Poleg tega bi bilo treba možnosti za podporo za obratni kapital prek finančnih instrumentov razširiti na EKSRP.
o podpisu, v imenu Evropske unije in njenih držav članic, Protokola k Sporazumu o sodelovanju pri civilnem globalnem satelitskem navigacijskem sistemu (GNSS) med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami ter Ukrajino zaradi upoštevanja pristopa Republike Bolgarije, Republike Hrvaške in Romunije k Evropski uniji

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

Priloženi predlog je pravni instrument za podpis Protokola k Sporazumu o sodelovanju pri civilnem globalnem satelitskem navigacijskem sistemu (GNSS) med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami ter Ukrajino zaradi upoštevanja pristopa Republike Bolgarije, Republike Hrvaške in Romunije k Evropski uniji.

V skladu z akti o pristopu Republike Bolgarije, Romunije in Republike Hrvaške te tri države članice pristopijo k mednarodnim sporazumom, ki so jih podpisale ali sklenile Evropska unija in njene države članice, in sicer na podlagi protokola k navedenim sporazumom.

Svet je 23. oktobra 2006 in 14. septembra 2012 Komisijo pooblastil za začetek pogajanj z zadevnimi tretjimi državami o zadevnih protokolih za pristop Republike Bolgarije, Romunije in Republike Hrvaške.

Sporazum o sodelovanju pri civilnem globalnem satelitskem navigacijskem sistemu (GNSS) med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami ter Ukrajino (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil podpisan 1. decembra 2005 in je začel veljati 1. decembra 2013.

Pogajanja z Ukrajino so bila uspešno zaključena z izmenjavo verbalnih not.

Komisija meni, da so rezultati pogajanj zadovoljivi, in Svetu predlaga, naj v imenu Evropske unije in njenih držav članic podpiše Protokol. Po podpisu bi moral Svet v imenu Evropske unije in njenih držav članic Protokol skleniti.

2.PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA

Na podlagi predlaganega protokola Republika Bolgarija, Romunija in Republika Hrvaška postanejo pogodbenice Sporazuma, Evropska unija pa je zavezana zagotoviti verodostojno različico Sporazuma v bolgarskem, romunskem in hrvaškem jeziku.

Komisija Svetu predlaga, naj v imenu Evropske unije in njenih držav članic odobri podpis Protokola k Sporazumu o sodelovanju pri civilnem globalnem satelitskem navigacijskem sistemu (GNSS) med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami ter Ukrajino zaradi upoštevanja pristopa Republike Bolgarije, Republike Hrvaške in Romunije k Evropski uniji.

Po podpisu Protokola bo Svet pravočasno obravnaval še predlog o sklenitvi Protokola.

2019/0206 (NLE)

Predlog

SKLEP SVETA

o podpisu, v imenu Evropske unije in njenih držav članic, Protokola k Sporazumu o sodelovanju pri civilnem globalnem satelitskem navigacijskem sistemu (GNSS) med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami ter Ukrajino zaradi upoštevanja pristopa Republike Bolgarije, Republike Hrvaške in Romunije k Evropski uniji

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 172 v povezavi s členom 218(5) Pogodbe,

ob upoštevanju aktov o pristopu Republike Bolgarije in Romunije ter Republike Hrvaške in zlasti člena 6(2) aktov,
o spremembi uredb (EU) 2019/124 in (EU) 2018/2025 glede nekaterih ribolovnih možnosti

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Uredba Sveta (EU) 2019/124 določa ribolovne možnosti za leto 2019 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo za vode Unije in za plovila Unije v nekaterih vodah zunaj Unije. Te ribolovne možnosti se v obdobju veljavnosti navadno večkrat spremenijo. Uredba Sveta (EU) št. 2018/2025 določa ribolovne možnosti za ribiška plovila Unije za nekatere staleže globokomorskih rib za leti 2019 in 2020. Predlog vključuje spremembo TAC za enega od staležev okatega ribona na podlagi mnenja ICES za navedeni stalež.

•Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

Predlagani ukrepi so zasnovani v skladu s cilji in pravili skupne ribiške politike ter so skladni s politiko Unije na področju trajnostnega razvoja.

•Skladnost z drugimi politikami Unije

Predlagani ukrepi so skladni z drugimi politikami Unije, zlasti s politikami na področju okolja.

2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

•Pravna podlaga

Pravna podlaga tega predloga je člen 43(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

Obveznosti Unije za trajnostno izkoriščanje živih vodnih virov izhajajo iz obveznosti, določenih v členu 2 nove osnovne uredbe o skupni ribiški politiki.

•Subsidiarnost (za neizključno pristojnost)

Predlog spada v izključno pristojnost Unije iz člena 3(1)(d) Pogodbe. Načelo subsidiarnosti se zato ne uporablja.

•Sorazmernost

Predlog je skladen z načelom sorazmernosti iz naslednjega razloga: skupna ribiška politika je skupna politika. Svet v skladu s členom 43(3) Pogodbe sprejme ukrepe o določitvi in dodelitvi ribolovnih možnosti.

•Izbira instrumenta

Predlagani instrument: uredba.

3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Da se zagotovi potrebna pravna varnost in homogenost notranjega trga, mora Skupni odbor EGP vso ustrezno zakonodajo EU čim prej po njenem sprejetju vključiti v Sporazum EGP ter zagotoviti sodelovanje držav Efte, ki so del EGP, pri ustreznih ukrepih ali programih EU.

Osnutek sklepa Skupnega odbora EGP (priložen predlogu sklepa Sveta) je namenjen spremembi Protokola 31 k Sporazumu EGP o sodelovanju na posebnih področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode. To je potrebno, da se državam Efte, ki so del EGP, omogoči sodelovanje v programih in ukrepih Unije, ki se financirajo iz evropskih proračunskih vrstic. V tem primeru je namen tega predloga, da se državam Efte, ki so del EGP (Norveška, Islandija in Lihtenštajn), omogoči sodelovanje pri ukrepih Unije v zvezi s proračunsko vrstico 12 02 01: „Izvajanje in razvoj enotnega trga za finančne storitve“, vključeno v splošnem proračunu Evropske unije za proračunsko leto 2019.
Razširitev pravnega reda EU na države Efte, ki so del EGP, z vključitvijo v Sporazum EGP poteka v skladu s cilji in načeli navedenega sporazuma, katerega cilj je vzpostaviti dinamičen in homogen Evropski gospodarski prostor, ki bo temeljil na skupnih pravilih in enakih pogojih konkurence.

Priloženi osnutek sklepa Skupnega odbora EGP razširja obstoječo politiko EU na države Efte, ki so del EGP (Norveška, Islandija in Lihtenštajn).

Namen osnutka sklepa Skupnega odbora EGP (priloženega k predlogu sklepa Sveta) je spremeniti Prilogo IX (Finančne storitve) in Prilogo XIX (Varstvo potrošnikov) k Sporazumu EGP, da se vključi Direktiva 2014/17/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. februarja 2014 o potrošniških kreditnih pogodbah za stanovanjske nepremičnine.

•Izbira instrumenta

V skladu s členom 98 Sporazuma EGP je izbrani instrument sklep Skupnega odbora EGP. Skupni odbor EGP zagotovi učinkovito izvajanje in delovanje Sporazuma EGP. V ta namen sprejema odločitve v primerih, določenih v Sporazumu EGP.

3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA

Ni relevantno.

4.PRORAČUNSKE POSLEDICE

Proračunskih posledic zaradi vključitve Direktive 2014/17/EU v Sporazum EGP ni pričakovati.

5.DRUGI ELEMENTI

Glavne prilagoditve, ki jih je zahtevala Efta

Utemeljitev in predlagana rešitev:

Prilagoditev členu 5(3)(b) – prilagoditev (b)

Zaradi delitve pooblastil med Evropskim bančnim organom (EBA) in Nadzornim organom Efte je bil na seznam organov, s katerimi nacionalni organi sodelujejo, vključen Nadzorni organ Efte.

Prilagoditev členoma 12(3) in 27(3) – prilagoditev (c)

V skladu s členom 7 Sporazuma EGP so za države Efte, ki so del EGP, zavezujoči le akti, ki so vključeni v Sporazum EGP. Nekatere obveznosti iz Direktive se zato lahko uporabljajo le od dneva začetka veljavnosti sklepa Skupnega odbora, ki jo vključuje v Sporazum EGP. Prilagoditev (c) zagotavlja, da je datum začetka uporabe členov 12(3) in 27(3) datum začetka veljavnosti Direktive v EGP.

Prilagoditev členu 14(5) – prilagoditev (d)

V skladu s členom 7 Sporazuma EGP so za države Efte, ki so del EGP, zavezujoči le akti, ki so vključeni v Sporazum EGP. Nekatere obveznosti iz Direktive se zato lahko uporabljajo le od dneva začetka veljavnosti sklepa Skupnega odbora, ki jo vključuje v Sporazum EGP. Prilagoditev (d) zagotavlja, da se prehodna obdobja glede obstoječih nacionalnih pravil, ki so veljala pred začetkom veljavnosti Direktive, v okviru EGP uporabljajo v povezavi z začetkom veljavnosti Direktive v EGP.

Prilagoditev členu 26(2) – prilagoditev (e)

V Lihtenštajnu se v skladu s podatki lihtenštajnske davčne uprave vsako leto izvede le 50 do 100 nepremičninskih transakcij. Za zanesljive in smiselne statistične rezultate na trgu stanovanjskih nepremičnin, kot je določeno v členu 26(2) Direktive, bi bilo potrebnih veliko več nepremičninskih transakcij.

V dani situaciji bi bilo statistično spremljanje v nasprotju z naslednjimi načeli Kodeksa ravnanja evropske statistike:

•Načelo 4: Statistični organi so zavezani kakovosti.

•Načelo 7: Zanesljiva metodologija je podlaga za kakovostne statistične podatke.
o podpisu, v imenu Evropske unije in njenih držav članic, protokola k Sporazumu o sodelovanju pri civilnem globalnem satelitskem navigacijskem sistemu (GNSS) med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Bolgarije, Republike Hrvaške in Romunije k Evropski uniji

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

Priloženi predlog je pravni instrument za podpis protokola k Sporazumu o sodelovanju pri civilnem globalnem satelitskem navigacijskem sistemu (GNSS) med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Bolgarije, Republike Hrvaške in Romunije k Evropski uniji.

V skladu z akti o pristopu Republike Bolgarije, Romunije in Republike Hrvaške te tri države članice pristopijo k mednarodnim sporazumom, ki so jih podpisale ali sklenile Evropska unija in njene države članice, in sicer na podlagi protokola k navedenim sporazumom.

Svet je 23. oktobra 2006 in 14. septembra 2012 Komisijo pooblastil za začetek pogajanj z zadevnimi tretjimi državami o zadevnih protokolih za pristop Republike Bolgarije, Romunije in Republike Hrvaške.

Sporazumu o sodelovanju pri civilnem globalnem satelitskem navigacijskem sistemu (GNSS) med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani je bil podpisan 9. septembra 2006 in je začel veljati 1. julija 2016.

Pogajanja z Republiko Korejo so bila uspešno zaključena z izmenjavo verbalnih not.

Komisija meni, da so rezultati pogajanj zadovoljivi, in Svetu predlaga, da v imenu Evropske unije in njenih držav članic podpiše protokol. Po podpisu bi moral Svet v imenu Evropske unije in njenih držav članic protokol skleniti.

2.PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA

Na podlagi predlaganega protokola Republika Bolgarija, Romunija in Republika Hrvaška postanejo pogodbenice Sporazuma, Evropska unija pa je zavezana zagotoviti verodostojno različico Sporazuma v bolgarskem, romunskem in hrvaškem jeziku.

Komisija Svetu predlaga, naj v imenu Evropske unije in njenih držav članic odobri podpis protokola k Sporazumu o sodelovanju pri civilnem globalnem satelitskem navigacijskem sistemu (GNSS) med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Bolgarije, Republike Hrvaške in Romunije k Evropski uniji.

Po podpisu protokola bo Svet pravočasno obravnaval še predlog o sklenitvi protokola.

2018/0430 (NLE)

Predlog

SKLEP SVETA

o podpisu, v imenu Evropske unije in njenih držav članic, protokola k Sporazumu o sodelovanju pri civilnem globalnem satelitskem navigacijskem sistemu (GNSS) med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Bolgarije, Republike Hrvaške in Romunije k Evropski uniji

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 172 v povezavi s členom 218(5) Pogodbe,

ob upoštevanju aktov o pristopu Republike Bolgarije in Romunije ter Republike Hrvaške in zlasti člena 6(2) aktov,
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Uredba Sveta (EU) 2017/1939 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) je bila sprejeta 12. oktobra 2017 in je začela veljati 20. novembra 2017. V skladu s členom 20 navedene uredbe je Komisija odgovorna za ustanovitev in začetno upravno delovanje EJT, dokler EJT ni sposobno izvrševati lastnega proračuna. Komisija izvaja vse potrebno za hitro ustanovitev EJT. V skladu s členom 120 uredbe in po triletni fazi izgradnje namerava Komisija zagotoviti začetek delovanja EJT do konca leta 2020.

Ključni vidik začetka delovanja EJT se nanaša na izbor in imenovanje osebja, zlasti evropskega glavnega tožilca in evropskih tožilcev. Za izbor evropskega glavnega tožilca in evropskih tožilcev za EJT je v členu 14(3) Uredbe (EU) 2017/1939 določeno, da Svet določi operativna pravila izbirne komisije in sprejme sklep o imenovanju njenih članov na predlog Komisije. Komisija je za ta namen 25. maja 2018 sprejela predlog izvedbenega sklepa Sveta, ki v Prilogi določa operativna pravila izbirne komisije.

Za oblikovanje izbirne komisije iz člena 14(3) Uredbe (EU) 2017/1939 Komisija predlaga izvedbeni sklep Sveta o imenovanju članov izbirne komisije. V skladu s členom 14(3) Uredbe (EU) 2017/1939 Komisija za izbirno komisijo predlaga dvanajst članov, izbranih med nekdanjimi člani Sodišča in Računskega sodišča, nekdanjimi nacionalnimi člani Eurojusta, člani nacionalnih vrhovnih sodišč, vrhovnimi tožilci in priznanimi pravniki. Eno od izbranih oseb je 31. maja 2018 predlagal Evropski parlament. Komisija je upoštevala potrebo po zagotavljanju ravnovesja v smislu geografske porazdelitve, spola in poznavanja pravnih sistemov držav članic, ki sodelujejo v EJT.
(2)

Kvoto lahko do 2 % sestavlja prilov mola in skuše (OT1/*2A3A4). Prilov mola in skuše, ki se všteva v kvoto v skladu s to določbo, in prilov vrst, ki se všteva v kvoto v skladu s členom 15(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013, skupaj ne presegata 9 % kvote.
PRILOGA



SKLEP SKUPNEGA ODBORA EU-ŠVICA



o spremembi prilog in protokolov k Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o neposrednem zavarovanju razen življenjskega zavarovanja in ugotovitvi, da je notranja zakonodaja pogodbenic združljiva z navedenim sporazumom

SKUPNI ODBOR EU-ŠVICA JE –

ob upoštevanju členov 39 in 40(3) Sporazuma med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o neposrednem zavarovanju razen življenjskega zavarovanja (v nadaljnjem besedilu: Sporazum),

ob upoštevanju Sklepa št. 1/2001 Skupnega odbora ES-Švica,

ob upoštevanju naslednjega:

(1)K Uniji so pristopile nove države članice in zaradi njihovega pristopa so potrebne nekatere tehnične spremembe Priloge III k Sporazumu.

(2)Zaradi nekaterih zakonodajnih določb, ki sta jih sprejeli Unija in Švica, so potrebne spremembe protokolov in prilog k Sporazumu.

(3)Po pregledu je bilo ugotovljeno, da nekatere zakonodajne določbe, ki jih je sprejela Švica, ne terjajo spremembe Sporazuma.

(4)Po sprejetju zakonodajnih določb s strani Švicarske konfederacije in Unije med 18. julijem 2001 in [datum podpisa sklepa] ter da se upošteva pristop novih držav članic k Evropski uniji –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sporazum se spremeni:

(1)menjalna vrednost med EUR in CHF se za vse protokole in priloge določi kot 1 EUR = 1,14 CHF;

(2)Protokol št. 1 k Sporazumu se spremeni:

(a)člen 1 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 1

Opredelitev minimalnega kapitala

Minimalni kapital za podjetja s sedežem na ozemlju Unije je zahtevani solventnostni kapital, kakor je določen v členih 100 in 101 Direktive 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta* (Solventnost 2), kakor je bila spremenjena z Direktivo 2014/51/EU Evropskega parlamenta in Sveta** (Omnibus 2).

Minimalni kapital za podjetja s sedežem na ozemlju Švicarske konfederacije je ciljni kapital (Zielkapital), ki je skupaj s povezanimi koncepti, kot sta vrednotenje sredstev in obveznosti in kapital za kritje tveganj (Risikotragendes Kapital) v okviru švicarskega preizkusa solventnosti, opredeljen v zakonu Versicherungsaufsichtsgesetz*** (zakon o zavarovalnem nadzoru) in v odloku Aufsichtsverordnung**** (odlok o zavarovalnem nadzoru).