[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 18.10.2006

COM(2006) 604 konč.

2006/0197 (COD)

Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o ustanovitvi Evropskega tehnološkega inštituta

(predložila Komisija) {SEC(2006) 1313}{SEC(2006) 1314}

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. OZADJE PREDLOGA

1.1. Splošno ozadje

Večje povezovanje in sinergije med inovacijami, raziskavami in izobraževanjem, ki so glavni nosilci svetovne ekonomije znanja, so bistvenega pomena za večjo konkurenčnost industrije in storitev EU ter za ustvarjanje novih delovnih mest in trajnostni razvoj Evropske unije.

Vendar Evropa ne dosega cilja zapolniti inovacijsko vrzel in vzpostaviti trikotnik znanja, v okviru katerega se povezujejo izobraževanje, raziskave in inovacije. Obstaja splošno soglasje, da je glavna pomanjkljivost, s katero se na področju inovacij sooča EU, njena omejena zmožnost, da rezultate na področju znanja spremeni v tržne priložnosti. Poleg tega ima večina držav članic težave pri spodbujanju inovacijske in podjetniške kulture na področju raziskav in izobraževanja, pri vzpostavitvi kritične mase človeških, finančnih in materialnih virov na področju znanja in inovacij ter pri nagrajevanju učinkovitosti in odličnosti na način, ki bi pritegnil najboljše akademsko osebje in raziskovalce, čeprav je obseg teh težav v državah članicah različen. Svetovna konkurenca tradicionalnih konkurentov in nastajajočih azijskih gospodarstev predstavlja velik izziv za privlačnost Evrope kot območja znanja in resno ovira našo zmožnost krepitve znanstvene in tehnološke podlage industrije Skupnosti ter spodbujanja njenega inovacijskega potenciala.

V Uniji obstaja splošno soglasje o tem, da je potrebno takojšnje ukrepanje za razvoj ugodnih pogojev za boljše izkoriščanje tržnega potenciala politik na področju inovacij in znanja, kar je ključnega pomena za vzpostavitev močnejše in trajnejše gospodarske rasti. Revidirana lizbonska strategija je zato dejavnosti inovacij, raziskav in izobraževanja, ki so nosilci konkurenčnosti, uvrstila med najpomembnejše dejavnosti v okviru agende za rast in zaposlovanje. V okviru revidirane strategije za rast in delovna mesta so bile uvedene pomembne pobude na nacionalni ravni in na ravni EU za krepitev inovacij in povezav med visokošolskim izobraževanjem, raziskavami in podjetji.

Vendar še vedno obstajajo neizkoriščene možnosti. Da bi na področju inovacij premostili vrzel med EU in njenimi glavnimi konkurenti, moramo nadalje spodbujati in podpirati povezovanje treh strani trikotnika znanja.

Države članice so zlasti odgovorne za ohranjanje močne evropske industrijske in konkurenčne podlage ter pospeševanje inovacij, več in boljših naložb v raziskave, izobraževanje in usposabljanje. Vendar pa lahko glede na naravo in obseg inovacijskega izziva ukrepi na evropski ravni ustvarijo dodatne koristi, ki jih države članice ne morejo doseči same. Zato se na ravni Skupnosti dopolnjujejo, olajšujejo in usklajujejo politike in odzivi držav članic.

Spodbujanje inovacij na ravni Skupnosti z vzpostavitvijo k odličnosti usmerjenih strateških dolgoročnih partnerstev na odločilnih področjih med vsemi akterji, ki sodelujejo v trikotniku znanja, je očitna dodatna vrednost. Taka pobuda bi evropskim podjetjem nudila novo povezavo z izobraževanjem in raziskavami. Na ravni EU bi pobuda na ključnih področjih zagotovila tudi k inovacijam usmerjeno kritično maso svetovnih razsežnosti, ki bi lahko v svetu pridobila ugled in privlačnost.

1.2. Razlogi za predlog

Februarja 2005 je predsednik Barroso v okviru vmesnega pregleda lizbonske strategije predlagal ustanovitev Evropskega tehnološkega inštituta (ETI). ETI je treba obravnavati kot enega od elementov celovite strategije za spodbujanje znanja in inovacij, ki so bistveni za rast in zaposlovanje. Bil bi uresničitev zaveze EU, da ustvari okolje, v okviru katerega se bodo podpirale inovacije in najvišja raven odličnosti v Uniji.

Komisija je izvedla postopek razmisleka in obširna posvetovanja, rezultat katerih je bila predložitev prvega sporočila z dne 22. februarja 2006[1]. Evropski svet z dne 23.–24. marca 2006 je v svojih sklepih potrdil, da „bo Evropski tehnološki inštitut pomemben korak pri zapolnitvi sedanje vrzeli med visokošolskim izobraževanjem, raziskavami in inovacijami“ in pozval Komisijo, da predloži predlog o nadaljnjih ukrepih.

Komisija je 8. junija 2006[2] izdala drugo sporočilo, ki je temeljilo predvsem na rezultatih posvetovanja in pojasnilo številna posebna vprašanja v zvezi s strukturo in delovanjem ETI.

V okviru Evropskega sveta z dne 15.–16. junija 2006 so voditelji držav in vlad potrdili, da „bo Evropski tehnološki inštitut (ETI) s sodelovanjem z obstoječimi nacionalnimi ustanovami pomemben korak pri zapolnitvi sedanje vrzeli med visokošolskim izobraževanjem, raziskavami in inovacijami, skupaj z drugimi ukrepi, ki povečujejo povezovanje in sinergijo med odličnimi raziskovalnimi in inovacijskimi skupnostmi v Evropi.“

Evropski svet je pozval Komisijo, da pripravi „uraden predlog za ustanovitev ETI, ki ga je treba po posvetovanju z Evropskim raziskovalnim svetom, državami članicami in zainteresiranimi stranmi predložiti jeseni 2006.“

Komisija je po svoji analizi in obsežnem posvetovanju z raziskovalnimi in akademskimi skupnostmi ter državami članicami sklenila, da bi bilo v evropskem okviru vzpostavljanje omrežja najboljše izhodišče, vendar pa je treba to omrežje razviti na podlagi resnično povezanih partnerstev s končnim ciljem ustanovitve ETI.

1.3. Cilji in glavna vsebina predloga

ETI bo z vključevanjem partnerskih organizacij v povezane dejavnosti inovacij, raziskav in izobraževanja, ki ustrezajo najvišjim mednarodnim merilom, prispeval k izboljšanju konkurenčne osnove držav članic. Bo sestavni del celovite strategije Skupnosti za podporo znanja in inovacij, da bi se tako dosegli lizbonski cilji.

ETI bo spodbujal in pospeševal inovacije v okviru med- in interdisciplinarnih strateških raziskav in izobraževanja na področju ključnih gospodarskih in družbenih interesov ter z uporabo rezultatov na področju znanja v korist EU. Ustvaril bo „kritično maso“ človeških in materialnih virov na teh področjih znanja, tako da bo pritegnil in ohranil naložbe zasebnega sektorja v inovacije, izobraževanje in R&R ter tudi pritegnil in obdržal študente magistrskega in doktorskega študija ter raziskovalce na vseh stopnjah njihove poklicne poti, in sicer iz znanstvenega in poslovnega sektorja.

ETI bo postal simbol povezanega evropskega območja inovacij, raziskav in izobraževanja, ki bo omogočal inovacije na področju ključnih gospodarskih in družbenih interesov. Cilj je, da ETI postane referenčni model za upravljanje inovacij s spodbujanjem novih oblik sodelovanja med partnerskimi organizacijami, ki sodelujejo v trikotniku znanja, ter za posodobitev visokošolskih in raziskovalnih ustanov v EU, tako neposredno v okviru dejavnosti in rezultatov kot posredno v okviru upravljanja ETI.

ETI namerava tudi pridobiti svetovni ugled in zagotoviti privlačno okolje za najboljše talente na svetu. Partnerske organizacije, študenti in raziskovalci izven Unije bodo lahko sodelovali v skupnostih znanja in inovacij. Poleg tega bodo lahko tretje države podpirale cilje ETI. ETI bo z večjo privlačnostjo na svetovni ravni postal vodilni nosilec k odličnosti usmerjenih inovacij na svetu.

ETI bo temeljil na novem, inovativnem modelu upravljanja na dveh ravneh, ki avtonomijo po načelu od spodaj navzgor in prilagodljivost pri delovanju kombinira s strateškimi smernicami, izvajanjem koordinacije, olajševanjem dialoga ter s širitvijo rezultatov dobre prakse po načelu od zgoraj navzdol. ETI bo svoje dejavnosti izvajal v okviru skupnosti znanja in inovacij (SZI). Te skupnosti, ki temeljijo na vzpostavitvi omrežja in okvir tega pristopa celo presegajo, so predvidene kot povezovalna partnerstva ali mešane družbe (ne glede na to, kakšna je njihova natančna pravna oblika) med zasebnim sektorjem, raziskovalno skupnostjo in odličnimi skupinami iz raziskovalnih skupnosti in univerz, katerih človeški, finančni in materialni viri se povezujejo za spodbujanje proizvodnje, razširjanja in uporabe novih izdelkov na področju znanja. SZI bodo uporabljale najsodobnejše infrastrukture za povezovanje na področju raziskav in računalniške infrastrukture, da bi okrepile svojo povezovalno vlogo. Upravni organ, ki ga sestavljajo člani na visoki ravni z dokazanimi izkušnjami na področju gospodarstva, raziskav in izobraževanja, bo odgovoren za sprejemanje strateških odločitev ETI, vključno z opredelitvijo strateških področij, na katerih bodo ustanovljene SZI, njihovo izbiro ter splošno koordinacijo in oceno njihovih dejavnosti. Odnosi med ETI in SZI bodo temeljili na pogodbenih sporazumih, v katerih bodo določene pravice in obveznosti SZI in ki bodo zagotovili ustrezno raven koordinacije ter predstavili mehanizem za nadzor in vrednotenje dejavnosti in rezultatov SZI.

Druga nujna zahteva za inovacije je ustrezno upravljanje in uravnotežena porazdelitev pravic intelektualne lastnine: brez ustrezne uporabe in upravljanja izumov ni prave spodbude za naložbe v inovacije. ETI bo oblikoval smernice za upravljanje intelektualne lastnine, kar bo povečalo inovacijske zmogljivosti EU, pod ustreznimi pogoji omogočilo uporabo intelektualne lastnine za namene raziskav in inovacij, zagotovilo ustrezne spodbude za ETI in partnerje, vključno s sodelujočimi posamezniki, SZI in partnerskimi organizacijami, ter zagotovilo posebne spodbude za doseganje učinkov in za tržni uspeh.

Izobraževanje bo pomemben del ETI, saj je pogosto manjkajoči element v trikotniku znanja. ETI bo v okviru svetovnega in odprtega gospodarstva znanja spodbujal razvoj predmetov in doktorskih programov, ki vsebujejo element podjetništva, to pa bo razpoznavni znak stopenj izobrazbe, podeljenih v okviru SZI. Za uspeh ETI je pomembno, da te stopnje izobrazbe nosijo zelo razpoznaven „pečat“ ETI. Pričakuje se, da bodo v veliki večini primerov partnerji, ki podeljujejo stopnje izobrazbe, univerze, čeprav bodo morda nekatere države članice pooblastila za podeljevanje stopenj izobrazbe želele odobriti drugim partnerjem v okviru SZI ali SZI kot celoti. Države članice bodo sodelovale pri priznavanju stopenj izobrazbe in diplom ETI, ETI pa bo skušal ta postopek podpreti.

1.4. Obstoječe pobude in evropska dodana vrednost ETI

Za politike izobraževanja, raziskav in inovacij so v prvi vrsti odgovorne države članice. Države članice EU se v svojih pristopih do inovacij med seboj razlikujejo in mnoge pozitivne nacionalne pobude in razvoje je treba podpirati in okrepiti. Vendar pa narava in obseg inovacijskega izziva kažeta na to, da bi dejaven pristop na evropski ravni najverjetneje ustvaril dodatne koristi, ki jih države članice z ločenimi dejavnostmi ne bi dosegle.

Skupnost je ves čas podpirala države članice v njihovih prizadevanjih za izboljšanje inovacij in trikotnika znanja. Komisija skuša v okviru lizbonske strategije olajšati izmenjavo politik, s čimer bi lahko opredelila najboljše prakse in spodbudila boljše oblikovanje politik v zvezi z zapolnitvijo inovacijske vrzeli. Več programov, ki sodi v okvir trikotnika znanja, nudi finančno podporo, ki naj bi univerzam EU, raziskovalnim centrom in drugim akterjem v trikotniku znanja omogočila, da povečajo svoj prispevek k strategiji za rast in delovna mesta. EU upravlja številne programe Skupnosti, ki neposredno ali posredno podpirajo različne vidike trikotnika znanja, kot so Sedmi okvirni program za raziskave in tehnološki razvoj, Program za konkurenčnost in inovacije, Povezovalni program o vseživljenjskem učenju, in strukturne sklade.

Nobena pobuda EU doslej še ni izčrpno in na način povezovanja in medsebojnega dopolnjevanja obravnavala vseh treh sestavnih delov trikotnika znanja; obstoječi instrumenti obravnavajo izključno en del trikotnika znanja ali pa povežejo največ dva dela, pri čemer večinoma podprejo razvoj na nacionalni ravni. Nobena pobuda EU doslej ni podprla razvoja vrhunskih institucij na evropski ravni s ciljem, da se na določenih področjih doseže potrebna odličnost v raziskovanju, izobraževanju in inovacijah ter ustvari kritična masa. Te možnosti še niso izkoriščene.

Sedmi okvirni program za raziskave in tehnološki razvoj bo na primer glavni finančni instrument, s katerim bo Evropska unija podpirala raziskave in razvojne dejavnosti v vseh znanstvenih disciplinah. Evropski raziskovalni svet je novi mehanizem financiranja okvirnega programa, cilj katerega je povečati raven odličnosti pri pionirskih raziskavah EU z zagotavljanjem podpore najboljšim evropskim raziskavam, ki jih bodo izvajali raziskovalci. Mreže odličnosti so nadnacionalni, večpartnerski projekti, ki združujejo ključne akterje v Evropi in se osredotočajo na trajno povezovanje raziskovalnih zmogljivosti za določeno raziskovalno temo. Evropske tehnološke platforme so skupine zainteresiranih strani, ki vključujejo predvsem poslovne partnerje in partnerje na področju raziskav, ki skupaj neuradno določijo strateški raziskovalni program za številna strateško pomembna vprašanja z velikim družbenim pomenom. Predlagane skupne tehnološke pobude bodo namenske pravne strukture, ki bodo v majhnem številu primerov vzpostavljene za koordinacijo uporabe obsežnih javnih in zasebnih naložb ter znatnih raziskovalnih virov. Ti dve pobudi pa sta usmerjeni v povezovanje poslovnih partnerjev in partnerjev na področju raziskav pri določanju in izvajanju strateških raziskovalnih programov, pri čemer izobraževanje ni najpomembnejši del.

Program za konkurenčnost in inovacije združuje zlasti ukrepe za podporo inovacijam in MSP. Med drugim prispeva k financiranju ustanavljanja podjetij in podpornih storitev za inovacije, vključno s storitvami za podporo nadnacionalnemu znanju in prenosu tehnologij, prispeva pa tudi vrste pobud na področju inovacij, kot so mreže podjetij, sektorska javno-zasebna partnerstva in dejavnosti političnega usklajevanja med nacionalnimi in regionalnimi programi. Vendar pa program ne zajema k odličnosti usmerjenih raziskav ter meril in dejavnosti na področju izobraževanja.

Povezovalni program o vseživljenjskem učenju bo obravnaval pomembne potrebe v zvezi s posodobitvijo in prilagoditvijo izobraževalnih sistemov in sistemov usposabljanja držav članic, zlasti v okviru lizbonskih ciljev. Posameznim državljanom, ki sodelujejo pri ukrepih v zvezi z mobilnostjo in pri drugih ukrepih sodelovanja, bo neposredno zagotovil dodano vrednost. Vendar pa program obravnava samo en del trikotnika znanja, tj. izobraževanje.

Nenazadnje mora nova generacija programov za ekonomsko in socialno kohezijo zagotoviti znatna sredstva za naložbe v glavne nosilce rasti in zaposlovanja. Vendar pa ti programi niso vedno usmerjeni v odličnost, saj bo vsaka država ali regija sama določila svoj sklop politik glede na vrsto in obseg svojih posebnih strukturnih primanjkljajev in konkurenčnih prednosti.

Za zapolnitev inovacijske vrzeli med EU in njenimi največjimi konkurenti je treba podpirati k odličnosti usmerjena strateška partnerstva na ravni EU med akterji, ki so na med- in interdisciplinarni ravni vključeni v vse tri dele trikotnika znanja. Evropski tehnološki inštitut (ETI) si bo prizadeval postati vrhunska ustanova na svojem področju, ki bo imela vodilno vlogo in bo sposobna spodbujati boljše delovanje drugih evropskih akterjev in omrežij v okviru trikotnika znanja. Na ta način lahko dopolni uveljavljene evropske in nacionalne politične pobude in finančne instrumente za zapolnitev inovacijske vrzeli med EU in njenimi največjimi konkurenti.

2. POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENA UČINKA

2.1. Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi

Komisija je izvedla obsežno posvetovanje s strokovnjaki, javnostjo, državami članicami in evropskimi interesnimi skupinami, vključno z znanstvenim svetom Evropskega raziskovalnega sveta. Poleti 2005 so bila organizirana tri srečanja strokovnjakov, da bi se dogovorili o možnih ciljih in strukturi ETI. Javno posvetovanje je potekalo od 15. septembra do 15. novembra 2005. Posamezniki in organizacije so poslali več kot 740 prispevkov, vključno z dokumenti o stališču. Z državami članicami in interesnimi skupinami je bilo opravljeno posvetovanje na treh srečanjih v aprilu, maju in septembru 2006. Kar zadeva interesne skupine, se je srečanj udeležilo povprečno 40 organizacij na evropski ravni, ki so zastopale raziskovalni, izobraževalni in gospodarski sektor.

Med posvetovanji o analizi Komisije in potrebi po usklajenih prizadevanjih za izboljšanje konkurenčnosti Skupnosti in držav članic je bil dosežen skupni dogovor. V okviru posvetovanja so bila pojasnjena številna vprašanja v zvezi s predlagano strukturo ETI, zlasti v zvezi s sestavo in vlogo upravnega odbora; delovanjem SZI, pravnim položajem osebja ETI, spodbudami partnerjem, da sodelujejo v okviru ETI, in stopnjami izobrazbe. Natančneje, strokovnjaki so se zavzeli za širše sodelovanje poslovnega sektorja od samega začetka ter zlasti za postopek na podlagi povpraševanja, da se določijo področja, na katerih je treba podpreti SZI. Poudarili so pomen avtonomnosti upravnega odbora ETI in potrebo po taki sestavi odbora, pri kateri bi se upoštevalo ustrezno ravnotežje članov iz poslovnega sektorja in akademskega/raziskovalnega sektorja.

2.2. Zbiranje in uporaba izvedenskih mnenj

V velikem obsegu so se uporabili notranja analiza Komisije v zvezi z vprašanji znanja, inovacij in izobraževanja ter poročila, ki so jih pripravili neodvisni strokovnjaki, zlasti strokovne skupine na področju raziskav, razvoja in inovacij ter zunanji svetovalci.

2.3. Ocena učinka

V okviru ocene učinka v zvezi z vzpostavitvijo in delovanjem ETI je bilo temeljito proučenih pet možnosti. V treh od petih možnosti je bil ETI obravnavan kot nosilec inovacij in znanja, ki izvaja dejavnosti na področju inovacij, raziskav in izobraževanja; možnosti so se razlikovale glede na to, v kakšni meri so se osredotočile na organizacijski model od zgoraj navzdol/od spodaj navzgor. V četrti možnosti je bil ETI obravnavan kot organ za financiranje in dodeljevanje znaka, peta možnost pa je proučila rešitev „status quo“.

Možnost oblikovanja avtonomne organizacije, ki na ravni Skupnosti združuje najboljše vire in jih usklajuje v prilagodljivem okviru med- in interdisciplinarnih SZI, tako imenovani „integrirani ETI“, je najprimernejša možnost. Cilj te možnosti je ravnotežje številnih morebitnih nasprotujočih si potreb: tj. potrebe po koordinaciji za zagotovitev sinergije in strateških smernic ter avtonomnosti, ki jo potrebujejo SZI, da se lahko prilagodijo in zagotovijo rezultate; potrebe po neodvisnosti od zunanjih vplivov za izvedbo lastnega programa ETI in potrebe po zadostni privlačnosti ETI, da k sodelovanju lahko pridobi partnerske organizacije, ter nenazadnje potrebe po preskušanju novih načinov povezovanja inovacij, raziskav in izobraževanja in potrebe po tem, da se zanesemo na obstoječe dobre prakse in jih nadgradimo.

ETI bo kot nova organizacija lahko preskušal nove organizacijske in upravne modele, ki povezujejo inovacije, izobraževanje in raziskave ter tako v celoti vključujejo podjetja v strateška partnerstva. Zagotovi lahko dinamično delovno okolje, ki nagrajuje odličnost in tako privablja najboljše talente iz celega sveta. Kot odprta struktura, usmerjena v sodelovanje s posamezniki in skupinami, in ne celotnimi ustanovami, bi lahko vključeval odličnost na vseh ravneh v vseh organizacijah na celotnem območju Evrope. Omogočil bi ustvarjanje kritične mase odličnih virov z združevanjem najboljšega, kar trenutno obstaja, in z odzivanjem na strateške dolgoročne izzive na med- in interdisciplinarnih področjih možnih gospodarskih in družbenih interesov za Evropo.

Ker bi bil povezan s partnerskimi organizacijami in SZI, bi hkrati povečal učinek na ravni EU. Te organizacije bodo imele možnost vplivati na dejavnosti inovacij, raziskav in izobraževanja na najvišji ravni in v evropskem obsegu ter pri teh dejavnostih sodelovati, posamezniki pa bodo tudi nosilci najboljših praks, ki se bodo oblikovale v okviru ETI, in bodo tako prispevali k prilagoditvi programov partnerskih organizacij.

3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA

3.1. Povzetek predlaganih ukrepov

Predlagani ukrep je predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega tehnološkega inštituta.

3.2. Pravna podlaga

Pravna podlaga te uredbe je tretji odstavek člena 157 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti. Člen 157(3) omogoča Svetu, da v skladu s postopkom iz člena 251 in po posvetovanju z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom odloči o posebnih ukrepih v podporo ukrepanju držav članic za podpiranje boljšega izkoriščanja industrijskega potenciala politike inovacij, raziskav in tehnološkega razvoja.

3.3. Načeli subsidiarnosti in sorazmernosti

Predlog bo v skladu s svojo pravno podlago obravnaval ugotovljene izzive na sorazmeren način in po načelu subsidiarnosti. Čeprav imajo države članice glavno odgovornost pri spodbujanju inovacij, pa bo predlog o ustanovitvi ETI dopolnil prizadevanja držav članic, da povečajo konkurenčnost z (a) razvojem novega upravnega modela sodelovanja v okviru dejavnosti inovacij, raziskav in izobraževanja na podlagi najboljših mednarodnih standardov, s čimer se bo podprl industrijski in komercialni potencial trikotnika znanja, ter z (b) osredotočanjem na dejavnosti, pri katerih se obseg in kakovost potrebnih virov težko usklajuje s posameznimi ukrepi države članice, in na povezovalne dejavnosti, za katere se uporablja nadnacionalni pristop v vseh državah članicah.

V skladu z načelom sorazmernosti določbe te uredbe ne presegajo tistega, kar je potrebno za dosego ciljev Uredbe. Poleg tega je bilo upravno breme ETI omejeno na tisto, kar je potrebno, da Komisija izpolni svojo obveznost za izvrševanje proračuna Skupnosti.

3.4. Izbira instrumentov

Predlog mora imeti obliko uredbe. Pri izbiri uredbe se upošteva dejstvo, da besedilo ustvarja pravice in obveznosti za ETI in za SZI, katerih partnerji trenutno še niso znani.

4. PRORAČUNSKE POSLEDICE

Dejavnosti ETI in skupnosti znanja in inovacij (SZI) se bodo financirale iz različnih virov:

1. iz zunanjih virov, kar vključuje:

1. države članice ter regionalne in lokalne organe;

2. zasebne vire (družbe, tvegani kapital, banke, vključno z EIB);

3. vire, ki izhajajo iz lastne dejavnosti (npr. iz pravic intelektualne lastnine);

4. vire iz dotacij, ki naj bi jih zbral ETI;

2. iz virov Skupnosti v okviru proračuna za ETI ali neposredno za SZI, iz nedodeljenih sredstev pod zgornjo mejo podrazdelka 1A ter v okviru strukturnih skladov in s sodelovanjem, v skladu z običajnimi postopki, v Sedmem okvirnem programu, Programu o vseživljenjskem učenju in Programu za konkurenčnost in inovacije.

Sredstva, namenjena neposredno za ETI, se bodo uporabila za: (i) financiranje SZI v okviru konkurenčnega postopka na podlagi odličnosti in v skladu z merili, ki jih je določil upravni odbor ETI; (ii) financiranje tekočih stroškov ETI ali (iii) prispevanje k dotacijam ETI.

Sredstva, namenjena neposredno SZI , morajo pridobiti SZI in/ali njihove partnerske organizacije, tudi v okviru običajnih postopkov, ki se uporabljajo za programe Skupnosti in strukturne sklade. Ta sredstva bodo predstavljala ponudbo, ki jo bodo SZI predložile v konkurenčnem postopku za pridobitev sredstev od ETI, ali pa jih bo možno pridobiti potem, ko bodo SZI taka sredstva dodeljena.

Vendar pa se bodo sčasoma podrobne ureditve za financiranje ETI in SZI prilagodile. Komisija ocenjuje, da bodo za ETI v začetni fazi potrebna predvsem sredstva iz proračuna Skupnosti, cilj pa je, da se srednjeročno povečajo prispevki iz zunanjih virov. Možno je tudi ravnotežje med sredstvi, ki so namenjena neposredno za SZI, tudi v okviru programov Skupnosti, in neposrednim prispevkom iz proračuna Skupnosti za ETI.

Ob upoštevanju ciljev iz predloga lahko celotna poraba ETI in SZI v obdobju 2007–2013 predvidoma znaša 2 367,1 milijona EUR. Ta znesek se lahko financira iz proračuna Skupnosti, in sicer neposredno ali posredno iz programov Skupnosti ali iz drugih zunanjih virov.

Komisija ima vzpostavljene redne stike z zasebnim sektorjem in je prepričana, da obstaja zanimanje za ETI, ki ga je možno izkoristiti, tudi v obliki globalnih nepovratnih sredstev za dotacije ETI. V praksi bodo ETI in SZI lahko pridobili zunanje financiranje (zlasti od podjetij) samo, če bodo predložili verodostojen poslovni načrt. Naslednja dva dejavnika sta bistvenega pomena: (i) sposobnost SZI, da pridobijo najsodobnejša podjetja ter najboljše univerze in raziskovalne skupine, ter (ii) v kakšnem obsegu se bo Komisija z javno izjavo o zaupanju zavezala k zagotovitvi znatnega finančnega prispevka za začetek postopka in bila v poznejši fazi pripravljena predvideti druge oblike prispevkov, namenjenih neposredno ETI ali SZI. Na podlagi tega se lahko vzpostavi učinkovit krog delovanja.

Kar zadeva sredstva Skupnosti , Komisija opozarja, da v okviru pogajanj o Medinstitucionalnem sporazumu z dne 17. maja 2006 o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju za ETI v novih zakonodajnih predlogih ni bilo določenih posebnih določb. Komisija zato predlaga, da se del nedodeljenih sredstev pod zgornjo mejo podrazdelka 1A uporabi za neposredno financiranje ETI do zneska v višini 308,7 milijona EUR. Hkrati bo Komisija še naprej proučevala možnosti koriščenja drugih dodatnih sredstev, vključno z uporabo določb Medistitucionalnega sporazuma, kadar je to potrebno.

Za SZI ali njihove partnerske organizacije je možno prispevati neposredno iz Sedmega okvirnega programa, Programa o vseživljenjskem učenju, Programa za konkurenčnost in inovacije ter iz strukturnih skladov v skladu z njihovimi zadevnimi postopki; ti prispevki bodo po pričakovanjih pomemben del njihovega financiranja. Na podlagi prvih izkušenj in, če se bo štelo, da so taki prispevki potrebni in jih v okviru obstoječih pravnih podlag ne bo možno pridobiti, se bo pravočasno predvidel predlog za potrebno prilagoditev.

Strukturni skladi bi lahko imeli pomembno vlogo za partnerske organizacije, saj vključujejo upravičene države članice, regije, mesta ali druge upravičence; različne vrste odhodkov ali naložb so namreč upravičene v skladu s pravili strukturnih skladov in so za to namenjena sredstva v okviru prednostnih nalog iz lizbonske agende.

Kar zadeva zunanje vire , se od partnerjev v SZI pričakuje, da bodo zagotovili sofinanciranje ali pa sofinanciranje pridobili iz drugih virov. Poleg tega se lahko znaten del naložb v izboljšanje zmogljivosti, ki jih uporabljajo SZI, zagotovi z neposrednimi prispevki držav članic, regionalnih ali lokalnih organov ali s posojili, vključno s posojili EIB.

5. DODATNE INFORMACIJE

5.1. Klavzula o pregledu

Predlog vsebuje klavzulo o pregledu, v okviru katere bo Komisija poročala o izvajanju Uredbe ETI in pripravila ustrezne predloge za spremembo te uredbe po petih letih in na vsaka štiri leta v naslednjih letih.

5.2. Prilagodljivost

Zaradi posebne narave in ciljev ETI je potrebna visoka stopnja prilagodljivosti pri oblikovanju in delovanju ETI. Paziti je treba zlasti, da ne pride do nepotrebnih nevšečnosti, ki bi lahko ogrozile njegov inovacijski potencial in povzročile pretirano birokracijo pri njegovi organizaciji ter pri izbiri in izvedbi njegovih dejavnosti, zaradi česar bi bile te dejavnosti manj privlačne.

5.3. Osebje

V ETI bo zaposleno samo majhno število osebja, po oceni največ 60 zaposlenih na običajni ravni delovanja, pri čemer bo enak delež predstavljalo znanstveno osebje v vlogi svetovalcev in pomožno osebje. ETI bo neposredno zaposloval osebje po pogodbah za določen čas v skladu s pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske skupnosti. V ETI bodo lahko premeščeni uslužbenci iz držav članic ali zasebnega sektorja. Upravni odbor bo sprejel potrebne določbe, da bo ETI lahko zaposloval dodeljene strokovnjake.

2006/0197 (COD)

Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o ustanovitvi Evropskega tehnološkega inštituta

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 157(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[3],

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[4],

ob upoštevanju mnenja Odbora regij[5],

v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe[6],

ob upoštevanju naslednjega:

5. Lizbonska agenda za rast in delovna mesta poudarja potrebo po razvoju pogojev, ki bi bili ugodni za naložbe v znanje in inovacije v Evropi za dosego večje konkurenčnosti, rasti in delovnih mest v Evropski uniji.

6. Države članice so zlasti odgovorne za ohranjanje močne evropske industrijske, konkurenčne in inovacijske podlage. Vendar pa narava in obseg inovacijskega izziva v Uniji zahtevata tudi sprejemanje ukrepov na ravni Skupnosti.

7. Skupnost mora zagotoviti podporo za spodbujanje inovacij, zlasti v okviru Sedmega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj, Programa za konkurenčnost in inovacije, Povezovalnega programa o vseživljenjskem učenju in strukturnih skladov.

8. Na ravni Skupnosti je potrebna nova pobuda, v nadaljevanju „Evropski tehnološki inštitut (ETI)“, ki bo dopolnjevala obstoječe politike in pobude Skupnosti in držav članic s spodbujanjem povezovanja v okviru trikotnika znanja (inovacije, raziskave, izobraževanje) na celotnem območju EU.

9. Junija 2006 je Evropski svet Komisijo pozval, da jeseni 2006 pripravi uraden predlog za ustanovitev ETI.

10. Cilj ETI mora prispevati k razvoju inovacijske zmogljivosti Skupnosti in držav članic, tako da v celoti in na najvišji ravni poveže dejavnosti izobraževanja, raziskav in inovacij.

11. ETI mora v okviru svojega upravnega odbora opredeliti strateške dolgoročne izzive za inovacije v Evropi, zlasti na med- in/ali interdisciplinarnih področjih, vključno s področji, ki so že bila opredeljena na evropski ravni, in zagotoviti pregleden izbirni postopek na podlagi odličnosti za skupnosti znanja in inovacij (v nadaljevanju „SZI“) na teh področjih. Pri izbiri članov upravnega odbora ETI je treba upoštevati izkušnje na poslovnem področju in na raziskovalnem/akademskem področju.

12. Da bi prispeval h konkurenčnosti in večji mednarodni privlačnosti evropskega gospodarstva, bi moral biti ETI sposoben pritegniti partnerske organizacije, raziskovalce in študente iz vsega sveta ter sodelovati z organizacijami iz tretjih držav.

13. ETI mora delovati predvsem na podlagi dolgoročnih strateških partnerstev, ki si prizadevajo za odličnost, na med- in/ali inter-disciplinarni osnovi, in predstavljajo bistveni možni gospodarski in družbeni interes za Evropo. Ta partnerstva bo izbiral upravni odbor ETI in jih imenoval kot SZI. Odnosi med ETI in SZI bodo temeljili na pogodbenih sporazumih, v katerih bodo določene pravice in obveznosti SZI in ki bodo zagotovili ustrezno raven koordinacije ter predstavili mehanizem za nadzor in vrednotenje dejavnosti in rezultatov SZI.

14. Treba je podpirati izobraževanje kot sestavni, vendar pogosto manjkajoči del celovite strategije inovacij. Sporazum med ETI in SZI mora zagotavljati, da bodo stopnje izobrazbe in diplome, ki jih bodo podeljevale SZI, tudi stopnje in diplome ETI. ETI mora spodbujati priznavanje stopenj izobrazbe in diplom ETI v državah članicah. Vse te dejavnosti se morajo izvajati brez poseganja v Direktivo 2005/36/ES o priznavanju poklicnih kvalifikacij[7].

15. ETI mora oblikovati smernice za upravljanje intelektualne lastnine, ki bodo pospeševale uporabo intelektualne lastnine pod ustreznimi pogoji, vključno s podeljevanjem dovoljenj, ter zagotavljale ustrezne spodbude za ETI in partnerje (vključno s sodelujočimi posamezniki, SZI in partnerskimi organizacijami) kot tudi za doseganje učinkov in tržno uporabo. Kadar se bodo dejavnosti financirale v okviru okvirnih programov Skupnosti za raziskave in tehnološki razvoj, se bodo uporabljala pravila teh programov.

16. Sprejeti je treba ustrezne določbe, ki bodo zagotavljale odgovornost in preglednost ETI. Ustrezna pravila, ki urejajo delovanje ETI so sprejeta v statutu ETI.

17. Da bi se zagotovila funkcionalna avtonomija in neodvisnost ETI, mora ETI sam upravljati svoj proračun, njegovi prihodki pa morajo vključevati tako prispevek Skupnosti kot prispevke držav članic in zasebnih organizacij, nacionalnih ali mednarodnih organov ali institucij in prihodke, ki jih je s svojimi dejavnostmi ali dotacijami ustvaril ETI. ETI si mora prizadevati, da od zasebnih organizacij pridobi čim večji finančni prispevek.

18. Proračunski postopek Skupnosti se uporablja v zvezi s podporo Skupnosti in vsemi drugimi denarnimi pomočmi v breme splošnega proračuna Evropske unije.

19. Ta uredba določa finančni okvir za obdobje od 2008 do 2013, ki mora biti glavna izhodiščna točka za proračunski organ v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju.

20. ETI je organ, ki so ga Skupnosti ustanovile v smislu člena 185(1) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti[8], in mora v skladu s tem sprejeti svoja finančna pravila.

21. Upravni odbor sprejme tekoči triletni delovni program, katerega usklajenost s politikami in instrumenti Skupnosti preveri Komisija, in letno poročilo, vključno z izčrpnim poročilom o računovodskih izkazih, ki se ga pošlje Komisiji in predloži Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču.

22. Primerno je, da so Evropski parlament, Svet in Komisija upravičeni do predložitve svojega mnenja o delovnem programu ETI, njegovem letnem poročilu, vključno s poročilom o računovodskih izkazih.

23. Primerno je, da se delovanje ETI redno pregleduje.

24. Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev ukrepov, ki se zaradi obsega ali nadnacionalne narave zato lažje dosežejo na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz istega člena ta uredba ne presega okvirov, ki so potrebni za uresničitev navedenih ciljev –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1 Vsebina

Ustanovi se Evropski tehnološki inštitut (v nadaljnjem besedilu „ETI“).

Člen 2 Opredelitev pojmov

Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

25. „inovacija“ je postopek in rezultat tega postopka, v okviru katerega nastajajo nove ideje kot odziv na družbene in gospodarske potrebe in se na podlagi teh idej ustvarijo novi izdelki, storitve ali poslovni modeli, ki se uspešno uveljavijo na obstoječem trgu ali so sposobni ustvarjati nove trge;

26. „skupnost znanja in inovacij“ je skupni projekt partnerskih organizacij ne glede na njihovo natančno pravno obliko, ki jih izbira in imenuje ETI, da na najvišji ravni na določenih področjih izvajajo povezane dejavnosti inovacij, raziskav in izobraževanja;

27. „univerza“ je katera koli visokošolska institucija, ki omogoča priznane stopnje izobrazbe ali druge priznane terciarne kvalifikacije, ne glede na njihovo poimenovanje na nacionalni ravni;

28. „raziskovalna organizacija“ je vsaka javna ali zasebna pravna oseba, katere glavni cilj je izvedba raziskav ali tehnološki razvoj;

29. „partnerska organizacija“ je vsaka organizacija, ki je članica SZI in lahko vključuje zlasti: univerze, raziskovalne organizacije, javna in zasebna podjetja, finančne institucije, regionalne in lokalne organe, sklade;

30. „partnerstvo“ je skupina morebitnih partnerskih organizacij, ki so skupaj nastopile kot kandidatke za članstvo v SZI.

Člen 3 Cilj

Cilj ETI je s povečanjem inovacijske zmogljivosti držav članic in Skupnosti prispevati k industrijski konkurenčnosti. To bo možno doseči z vključevanjem in povezovanjem dejavnosti izobraževanja, raziskav in inovacij na najvišji ravni.

Člen 4 Naloge

1. Za dosego tega cilja ETI zlasti:

31. opredeli strateške dolgoročne izzive na področjih, ki predstavljajo bistveni možni gospodarski in družbeni interes za Evropo in ki bodo dolgoročno najverjetneje ustvarjala najboljšo inovacijsko dodano vrednost;

32. med temi izzivi opredeli svoje lastne prednostne naloge in izbere tiste, za katere bo prevzel pobudo in v katere bo vlagal sredstva;

33. krepi ozaveščenost med morebitnimi partnerskimi organizacijami;

34. na prednostnih področjih izbere in imenuje SZI ter s sporazumi opredeli njihove pravice in dolžnosti; SZI zagotovi ustrezno podporo; uporablja primerne ukrepe za nadzor kakovosti; redno nadzoruje in vrednoti njihove dejavnosti in zagotavlja primerno raven koordinacije med njimi;

35. spodbuja sprostitev potrebnih sredstev iz javnih in zasebnih virov ter njihova sredstva porabi v skladu s to uredbo; še posebej si prizadeva povečati čedalje večji delež svojega proračuna iz zasebnih virov in svojih lastnih sredstev;

36. spodbuja priznavanje stopenj izobrazbe in diplom ETI v državah članicah.

2. Ustanovi se lahko sklad (v nadaljevanju „Sklad ETI“), zlasti na pobudo ETI, katerega posebni cilj je spodbujanje in podpora dejavnosti ETI.

ETI lahko v tak sklad prispeva 3 % svojega letnega proračuna.

Člen 5 Skupnosti znanja in inovacij

1. Skupnosti znanja in inovacij se zlasti ukvarjajo z:

37. inovacijskimi dejavnostmi in vlaganji, ki povsem povezujejo raziskave in izobraževanje ter podpirajo razširjanje in uporabo rezultatov;

38. vrhunskimi raziskavami na področju bistvenih gospodarskih in družbenih interesov Evropske skupnosti, ki imajo močen inovacijski potencial;

39. izobraževalnimi dejavnostmi in dejavnostmi usposabljanja na magistrski in doktorski ravni, vključno z razvojem inovacijskih sposobnosti in z izboljšanjem vodilnih in podjetniških sposobnosti;

40. razširjanjem najboljših praks, zlasti tistih, povezanih z upravljanjem organizacij, usmerjenih v inovacije, in z razvojem sodelovanja in partnerstev med izobraževalnimi/raziskovalnimi ustanovami in podjetji.

2. Partnerstvo za ustanovitev SZI bo ETI izbiral na osnovi konkurenčnega, odprtega in preglednega postopka, vključno z objavo natančnih zahtev in pogojev.

Pri izbiri partnerstev je treba upoštevati zlasti:

41. obstoječo in potencialno inovacijsko zmogljivost v okviru partnerstva in njegovo odličnost v izobraževanju in raziskavah;

42. sposobnost doseganja ciljev, ki jih je določil ETI;

43. finančne prispevke ali prispevke v naravi, ki jih partnerstva zagotovijo SZI;

44. izkazovanje inovacijskega potenciala, ki vključuje načrt upravljanja intelektualne lastnine, primeren za zadevno področje in skladen z načeli in smernicami ETI za upravljanje intelektualne lastnine.

Pri izbiri je treba upoštevati tudi:

45. upravno organizacijo, zavezano ETI in njegovim ciljem;

46. sposobnost zagotoviti dinamično, fleksibilno in privlačno delovno okolje, ki nagrajuje tako posamezne kot skupinske dosežke na področju inovacij, raziskav in izobraževanja;

47. podlago za podeljevanje stopenj izobrazbe in diplom, tudi v povezavi s politiko Skupnosti o področju evropskega visokega šolstva, še posebej v smislu združljivosti, preglednosti, priznavanja in kakovosti stopenj izobrazbe in diplom;

48. sposobnost partnerstva, da se prilagaja in upošteva spremembe na svojem področju ali na področju inovacij.

3. Sredstva SZI se bodo zagotovila iz javnih in zasebnih virov. Vključujejo lahko še posebej prispevke ETI in/ali prispevke, ki jih bo ETI zagotovil, ter prispevke partnerskih organizacij.

4. Partnerstvo lahko vključi partnerske organizacije iz tretjih držav, ki lahko pozitivno prispevajo k ciljem SZI.

Člen 6 Stopnje izobrazbe in diplome

1. Sporazum med ETI in SZI določa, da so stopnje izobrazbe in diplome, ki jih podeljujejo SZI iz ved in področij, v okviru katerih izvajajo dejavnosti študija, raziskav in inovacij, tudi stopnje in diplome ETI.

2. ETI spodbuja partnerske organizacije, da podeljujejo skupne stopnje izobrazbe in diplome, kar bi odražalo povezovalno vlogo SZI. Vendar pa so to lahko tudi stopnje izobrazbe, ki jih podeli ena institucija ali pa dve ali več institucij.

3. Države članice sodelujejo pri priznavanju stopenj izobrazbe in diplom ETI.

Člen 7 Neodvisnost ETI in usklajenost s Skupnostjo, državami članicami ali medvladno dejavnostjo

1. ETI svoje dejavnosti izvaja neodvisno od nacionalnih organov in zunanjih pritiskov. Kar zadeva institucije Skupnosti, je pri opravljanju svojih dejavnosti avtonomen. Člani organov ETI sprejmejo potrebne ukrepe, da se izognejo navzkrižju interesov med njihovim delom v imenu ETI in predhodnimi ali sočasnimi dejavnostmi.

2. Dejavnosti ETI se uskladijo z drugimi dejavnostmi na ravni Skupnosti, zlasti na področju inovacij, raziskav in izobraževanja.

3. ETI ustrezno upošteva tudi politike in pobude na nacionalnih in medvladnih ravneh.

Člen 8 Organi ETI

1. Organi ETI:

49. upravni organ, ki ga sestavljajo člani na visoki ravni z izkušnjami na področju podjetništva, raziskav in izobraževanja in je odgovoren za vodenje in vrednotenje dejavnosti ETI in SZI ter za vse druge strateške odločitve;

50. izvršni odbor nadzira delovanje ETI in sprejema odločitve, potrebne v obdobju med sestanki upravnega odbora;

51. direktor je pri upravnem odboru odgovoren za administrativno upravljanje in finančno poslovodenje ETI in je zakoniti predstavnik ETI;

52. revizijska komisija, ki upravnemu odboru in direktorju svetuje v zvezi s finančnim poslovodenjem in administrativnim upravljanjem ter strukturami za nadzor znotraj ETI, v zvezi z organizacijo finančnih povezav s SZI in vsem, za kar jo zaprosi upravni odbor.

2. Komisija lahko imenuje opazovalce, ki sodelujejo na sestankih upravnega in izvršnega odbora ter revizijske komisije.

Člen 9 Upravljanje intelektualne lastnine

1. ETI opredeli in objavi svoja načela in smernice za upravljanje intelektualne lastnine. Ta načela in smernice:

53. prispevajo k večji inovacijski zmogljivost EU;

54. upoštevajo posebnosti zadevnega sektorja;

55. krepijo uporabo intelektualne lastnine pod ustreznimi pogoji za namene raziskav in inovacij, še posebej z določitvijo načina delitve intelektualne lastnine med ETI in partnerji;

56. zagotovijo ustrezne spodbude za ETI in partnerje, vključno s sodelujočimi posamezniki, SZI in partnerskimi organizacijami;

57. zagotovijo posebne spodbude za doseganje učinkov in tržni uspeh.

2. V skladu z načeli in smernicami iz odstavka 1 se partnerske organizacije v okviru svoje vloge za vključitev v SZI medsebojno sporazumejo o naslednjih vprašanjih:

58. lastništvu, upravljanju in zaščiti rezultatov na področju raziskav in razvoja ter drugih rezultatov;

59. pravicah do dostopa do takih rezultatov in že obstoječih znanja in izkušenj;

60. delitvi stroškov in dobička, ob upoštevanju prispevkov različnih partnerskih organizacij;

61. posebnih določbah, dodatkih in spodbudah, ki podpirajo razvoj in uporabo rezultatov na področju raziskav in razvoja ter drugih rezultatov, vključno z učinki uporabljenih rezultatov.

Člen 10 Pravni status

1. ETI je pravna oseba. V vsaki državi članici ima najširša možna pravna pooblastila, ki jih nacionalne zakonodaje priznavajo pravnim osebam. Predvsem lahko pridobiva ali prodaja opredmetena ali neopredmetena sredstva ter nastopa pred sodiščem.

2. Za ETI se uporablja Protokol o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti.

Člen 11 Odgovornost

1. ETI je edini odgovoren za izpolnjevanje svojih obveznosti.

2. Pogodbeno odgovornost ETI urejajo posamezne pogodbene določbe in zakoni, ki veljajo za zadevno pogodbo.

Pogodbe, ki ji sklene ETI, določajo pristojnost Sodišča Evropskih skupnosti.

3. V primeru nepogodbene obveznosti ETI v skladu s splošnimi načeli, ki so skupna pravnim ureditvam držav članic, povrne vsakršno škodo, ki jo pri izvajanju svojih nalog povzroči ETI ali njegovi uslužbenci.

Sodišče Evropskih skupnosti je pristojno v sporih, povezanih z odškodninami za takšno škodo.

4. Vsa plačila s strani ETI v zvezi z odgovornostjo iz odstavkov 2 in 3 ter stroški, nastalimi v tej zvezi, se upoštevajo kot odhodki ETI in se krijejo iz virov ETI.

Člen 12 Preglednost in dostop do dokumentov

1. ETI mora zagotoviti, da se njegove dejavnosti izvajajo na čim bolj pregleden način.

2. ETI brez odlašanja objavi:

62. svoj poslovnik;

63. svoj tekoči triletni delovni program in svoje letno poročilo o dejavnostih.

3. Brez poseganja v odstavka 4 in 5 ETI tretjim strankam ne sme razkrivati pridobljenih zaupnih informacij, za katere se je upravičeno zahtevala zaupna obravnava.

4. Za člane organov ETI velja obveza o zaupnosti iz člena 287 Pogodbe ES.

Za informacije, ki jih je ETI pridobil v skladu s to uredbo, velja Uredba (ES) št. 45/2001[9].

5. Uredba (ES) št. 1049/2001[10] se uporablja za dokumente, ki jih hrani ETI. Upravni odbor sprejme praktične rešitve uporabe navedene uredbe najpozneje v šestih mesecih po ustanovitvi ETI.

Člen 13 Viri

1. ETI se zlasti financira iz:

64. prispevkov iz proračuna Evropske unije;

65. prispevkov držav članic ali njihovih javnih organov;

66. prispevkov podjetij ali zasebnih organizacij;

67. volil, donacij ali prispevkov posameznikov, institucij, skladov ali drugih nacionalnih organov;

68. prihodkov, ustvarjenih v okviru dejavnosti in rezultatov ali dotacij lastnega kapitala ETI, vključno s tistimi, ki jih upravljajo skladi ETI ali pridobljenimi iz pravic intelektualne lastnine;

69. prispevkov tretjih držav in mednarodnih organov ali institucij.

Ti lahko vključujejo prispevke v naravi.

2. ETI lahko zaprosi in/ali posreduje pomoč Skupnosti zlasti v okviru programov in sredstev Skupnosti. V takih primerih se tovrstna pomoč ne nameni za dejavnosti, ki se že financirajo iz proračuna Skupnosti.

Člen 14 Načrtovanje programov in odgovornost

1. ETI sprejme:

70. tekoči triletni delovni program, ki vsebuje izjavo o njegovih poglavitnih prednostnih nalogah in načrtovanih pobudah, vključno z oceno o finančnih potrebah in virih. Upravni odbor osnutek delovnega programa predloži Komisiji. Komisija v roku treh mesecev poda mnenje o usklajenosti s politikami in instrumenti Skupnosti. Upravni odbor ponovno prouči točke programa, glede katerih je Komisija izrazila nestrinjanje, in ga sprejme z vsemi ustreznimi spremembami;

71. letno poročilo vsako leto do 30. junija. Poročilo navaja dejavnosti, ki jih je v preteklem letu izvedel ETI, in ovrednoti rezultate glede na zastavljene cilje in določen časovni razpored, tveganja, povezana z izvedenimi dejavnostmi, ter porabo sredstev in splošno delovanje ETI. Poročilo vključuje popolnoma revidirano poročilo o računovodskih izkazih.

2. Tekoči triletni delovni program in letno poročilo se pošljeta Komisiji, ki ju predloži Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu računskemu sodišču.

3. Evropski parlament, Svet in Komisija lahko upravnemu odboru ETI predložijo svoje mnenje o vseh zadevah iz tekočega triletnega delovnega programa. V primeru, da je tako mnenje predloženo ETI, upravni odbor odgovori v obdobju treh mesecev in navede vse prilagoditve glede svojih prednostnih nalog in načrtovanih dejavnosti.

Člen 15 Vrednotenje ETI

1. Da bi zagotovili visoko kakovost rezultatov in najučinkovitejšo porabo sredstev, mora ETI zagotoviti, da se bodo njegove dejavnosti, vključno s tistimi, ki jih upravljajo SZI, redno nadzorovale in neodvisno vrednotile. Rezultati vrednotenja se objavijo.

2. Komisija objavi vrednotenje ETI v petih letih od dneva sprejetja te uredbe in nato vsaka štiri leta. To vrednotenje temelji na neodvisnem zunanjem vrednotenju in ocenjuje, kako ETI izpolnjuje svoje naloge. Obsega vse dejavnosti ETI in SZI ter ocenjuje uspešnost, trajnost, učinkovitost in ustreznost opravljenih dejavnosti ter njihovo povezavo s politikami Skupnosti. Upoštevajo se stališča interesnih skupin na evropski, pa tudi nacionalni ravni.

3. Upravni odbor upošteva ugotovitve vrednotenja v programih in pri delovanju ETI.

Člen 16 Proračunske obveznosti

Dodeljeni finančni okvir za izvajanje te uredbe za obdobje 6 let od 1. januarja 2008 dalje je 308,7 milijonov EUR. Letno dodeljena sredstva odobri proračunski organ na podlagi finančnega okvira.

Člen 17 Priprava in sprejetje letnega proračuna

1. Odhodki ETI zajemajo kadrovske, upravne in operativne stroške ter stroške za infrastrukturo.

2. Proračunsko leto ustreza koledarskemu letu.

3. Direktor pripravi načrt prihodkov in odhodkov ETI za naslednje proračunsko leto in ga pošlje upravnemu odboru.

4. Prihodki in odhodki morajo biti uravnoteženi.

5. Upravni odbor sprejme osnutek načrta skupaj s tekočim triletnim delovnim programom in ga do 31. marca pošlje Komisiji.

6. Na podlagi tega načrta Komisija v predhodni predlog splošnega proračuna Evropske unije vključi načrte, za katere meni, do so potrebni za določitev zneska subvencije, ki bremeni splošni proračun.

7. Proračunski organ odobri proračunska sredstva za subvencijo ETI.

8. Upravni odbor sprejme proračun ETI, ki je dokončen, ko je dokončno sprejet splošni proračun Evropske unije. Po potrebi se ustrezno prilagodi.

9. Za vsako večjo spremembo proračuna velja isti postopek.

Člen 18 Izvrševanje in nadzor proračuna

1. ETI sprejme svoja finančna pravila v skladu s členom 185(1) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002. Da bi ETI lahko dosegel svoje cilje ter pritegnil in obdržal partnerje iz zasebnega sektorja, je treba upoštevati potrebo po primerni operativni prilagodljivosti.

2. Proračun ETI izvršuje direktor.

3. Računi ETI se konsolidirajo z računi Komisije.

4. Na priporočilo Sveta Evropski parlament pred 30. aprilom leta n + 2 da razrešnico za leto n direktorju glede izvrševanja proračuna ETI in upravnemu odboru glede sklada.

Člen 19 Zaščita finančnih interesov Skupnosti

1. Za boj proti goljufijam, korupciji in drugim nezakonitim ravnanjem se za ETI v celoti uporablja Uredba (ES) št. 1073/1999[11].

2. ETI pristopi k Medinstitucionalnemu sporazumu z dne 25. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Komisijo Evropskih skupnosti o notranjih preiskavah Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF)[12]. Upravni odbor formalizira ta pristop in sprejme potrebne ukrepe za pomoč OLAF-u pri izvedbi notranjih preiskav.

3. Vse sprejete odločitve in sklenjene pogodbe s strani ETI izrecno določajo, da OLAF in Računsko sodišče lahko na kraju samem izvajata inšpekcijske preglede dokumentov vseh pogodbenikov in podizvajalcev, ki so prejeli finančna sredstva Skupnosti, vključno s prostori končnih upravičencev.

4. Določbe iz odstavkov (1), (2) in (3) se smiselno uporabljajo za sklad ETI.

Člen 20 Klavzula o pregledu

Komisija v petih letih po sprejetju te uredbe in nato vsaka štiri leta poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o izvajanju te uredbe in o delovanju ETI ter pripravi ustrezne predloge za spremembe te uredbe.

Komisija v svojih poročilih upošteva letna poročila upravnega odbora, kot je določeno v členu 14, in zunanja vrednotenja, kot je določeno v členu 15.

Člen 21 Statut

Sprejme se statut ETI, kakor je določen v Prilogi.

Člen 22 Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati 20. dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,

Za Evropski parlament Za Svet

Predsednik Predsednik

PRILOGA

Statut Evropskega tehnološkega inštituta

Člen 1 Sestava upravnega odbora

1. Upravni odbor sestavljajo imenovani člani ob zagotovljeni uravnoteženosti med tistimi z izkušnjami na poslovnem in tistimi na raziskovalnem/akademskem področju (v nadaljevanju: „imenovani člani“) ter člani, ki jih izvoli osebje s področja inovacij in raziskav ter akademskega, tehničnega in upravnega področja, študentje in doktorski kandidati ETI in SZI (v nadaljevanju „predstavniški člani“).

2. Imenovanih članov je 15. Imajo 6-letni mandat brez možnosti ponovnega imenovanja. Imenuje jih Komisija na podlagi predloga odbora za določitev. Odbor za določitev sestavljajo 4 neodvisni visoko usposobljeni strokovnjaki, ki jih imenuje Komisija.

3. Komisija upošteva uravnoteženost med posamezniki z izkušnjami z akademskega/raziskovalnega in poslovnega področja, uravnoteženo zastopanost spolov in različna okolja za inovacije, raziskave in izobraževanje v okviru Unije.

4. Tretjina imenovanih članov se zamenja vsaki dve leti. Člani, katerih mandat se izteče po drugem in četrtem letu po začetnem imenovanju upravnega odbora, se določijo z žrebom.

5. Predstavniški člani so 4. Imajo 3-letni mandat z možnostjo enkratnega podaljšanja. Mandat jim preneha, če zapustijo ETI ali SZI. Za obdobje preostalega mandata se jih zamenja po enakem postopku.

6. Pogoje in postopke za volitve in nadomestne volitve predstavniških članov odobri upravni odbor na podlagi predloga direktorja, preden začne delovati prvi SZI. Ta mehanizem zagotavlja ustrezno zastopanost raznolikosti in upošteva razvoj ETI in SZI.

7. V primeru, da član upravnega odbora ne more zaključiti svojega mandata, se nadomestni član za dokončanje tega mandata imenuje ali izvoli po enakem postopku, kot je bil imenovan ali izvoljen član, ki ne more zaključiti mandata.

Člen 2 Odgovornosti upravnega odbora

1. Člani upravnega odbora delujejo v skladu z interesi ETI, varujejo njegove cilje in naloge, identiteto in skladnost.

2. Upravni odbor zlasti:

72. odobri strategijo ETI, določeno v tekočem triletnem delovnem programu, proračun, letni računovodski izkaz in bilanco ter letno poročilo dejavnosti na podlagi direktorjevega predloga;

73. opredeli področja, na katerih se vzpostavi SZI;

74. sprejme stroge, pregledne in uporabnikom prijazne postopke za izbor SZI; postopki vključujejo vrednotenje zunanjega strokovnjaka in zajemajo odnose med ETI in SZI;

75. izbira in imenuje partnerstva kot SZI ali zavrne imenovanje, če je to potrebno;

76. zagotavlja stalno vrednotenje dejavnosti SZI;

77. sprejme svoj poslovnik in poslovnike izvršnega odbora in revizijske komisije;

78. v soglasju s Komisijo določi ustrezne honorarje za člane upravnega in izvršnega odbora ter revizijske komisije; ti honorarji morajo biti primerljivi s podobnimi honorarji v državah članicah;

79. sprejme postopek za izbor izvršnega odbora, revizijske komisije in direktorja;

80. imenuje direktorja, računovodjo in člane izvršnega odbora in revizijske komisije;

81. po potrebi vzpostavi svetovalne skupine, ki lahko imajo določeno obdobje trajanja;

82. na splošno podpira ETI in tako povečuje njegovo privlačnost in mu daje vlogo „mednarodnega akterja“ za odličnost v izobraževanju, raziskavah in inovacijah;

83. sprejme kodeks pravilnega ravnanja v primeru navzkrižja interesov;

84. opredeli načela in smernice za upravljanje pravic intelektualne lastnine.

3. Upravni odbor lahko prenese posebne naloge na izvršni odbor.

4. Upravni odbor izvoli svojega predsednika izmed imenovanih članov. Mandat predsednika traja 3 leta, z možnostjo enkratnega podaljšanja.

Člen 3 Delovanje upravnega odbora

1. Upravni odbor svoje odločitve sprejema z navadno večino vseh svojih članov.

Vendar pa se za sprejetje odločitev iz odstavka 2 (a), (b), (c), (d) in (i) ter odstavka 4 člena 2 tega statuta zahteva dvotretjinska večina vseh članov.

2. Upravni odbor se sestaja na svojih rednih sejah najmanj trikrat letno in na izrednih sejah na pobudo svojega predsednika ali zahtevo vsaj ene tretjine svojih članov.

3. V prehodnem obdobju po vzpostavitvi prve SZI upravni odbor do volitev predstavniških članov sestavljajo izključno imenovani člani.

Člen 4 Izvršni odbor

1. Izvršni odbor sestavlja 5 članov, vključno s predsednikom upravnega odbora, ki predseduje tudi izvršnemu odboru.

Štiri člane, razen predsednika, izbere upravni odbor izmed „imenovanih članov“.

2. Izvršni odbor se redno sestaja na pobudo svojega predsednika ali na zahtevo direktorja.

3. Izvršni odbor svoje odločitve sprejema z navadno večino vseh svojih članov.

4. Izvršni odbor:

85. pripravlja sestanke upravnega odbora;

86. nadzira izvajanje tekočega triletnega delovnega programa ETI;

87. nadzira postopek izbora za SZI;

88. sprejema odločitve, ki jih nanj prenese upravni odbor.

Člen 5 Direktor

1. Direktor je oseba s strokovnim znanjem in visokim ugledom na področjih, kjer deluje ETI. Upravni odbor ga imenuje za štiriletni mandat. Upravni odbor lahko ta mandat enkrat podaljša za nadaljnja 4 leta, če meni, da je to v interesu ETI.

2. Direktor je odgovoren za tekoče upravljanje ETI in je njegov zakoniti predstavnik. Odgovoren je upravnemu odboru, ki mu redno poroča o razvoju dejavnosti ETI.

3. Direktor zlasti:

89. podpira upravni in izvršni odbor pri njunem delu in za potrebe njunih sestankov zagotavlja sekretariat;

90. pripravi osnutek strategije in proračuna, ki ga preko izvršnega odbora predloži upravnemu odboru;

91. upravlja izbirni postopek za SZI in zagotovi, da so različne stopnje postopka izvedene pregledno in objektivno;

92. organizira in upravlja dejavnosti ETI;

93. nosi odgovornost za administrativne in finančne zadeve, vključno z izvajanjem proračuna ETI, in pri tem upošteva nasvete revizijske komisije;

94. nosi odgovornost za vse kadrovske zadeve;

95. pripravi osnutek tekočega triletnega delovnega programa in letnega poročila o dejavnostih ETI in ju predloži upravnemu odboru;

96. predloži osnutek letnega računovodskega izkaza in bilance revizijski komisiji in nato preko izvršnega odbora upravnemu odboru;

97. zagotovi, da so izpolnjene dolžnosti ETI iz sklenjenih pogodb in sporazumov;

98. izvršnemu in upravnemu odboru zagotovi vse informacije, potrebne za izvajanje njunih funkcij.

Člen 6 Revizijska komisija

1. Revizijsko komisijo sestavlja 5 članov, ki jih po posvetovanju s Komisijo za obdobje 4 let izmed zunanjih svetovalcev z ustreznimi strokovnimi izkušnjami na področju revizije in finančnega nadzora v akademskih, raziskovalnih in poslovnih organizacijah imenuje upravni odbor.

2. Revizijska komisija svoje naloge opravlja popolnoma neodvisno od drugih organov ETI.

3. Revizijska komisija izvoli svojega predsednika.

4. Revizijska komisija pregleda začasni računovodski izkaz in predloži priporočila upravnemu odboru in direktorju.

5. Revizijska komisija prevzame odgovornost za naloge, ki jih notranjemu revizorju Komisije nalaga člen 185(3) Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002, in zato sprejme ustrezne določbe.

Člen 7 Osebje ETI

1. ETI neposredno zaposluje osebje ETI po pogodbah za določen čas. Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske skupnosti se uporabljajo za direktorja in osebje ETI.

2. Države članice in drugi delodajalci lahko za določen čas ETI dodelijo strokovnjake.

Upravni odbor sprejme določbe, ki dodeljenim strokovnjakom iz držav članic ali drugih delodajalcev omogočajo, da delajo za ETI, in opredelijo njihove pravice in odgovornosti.

3. ETI glede svojega osebja izvaja pooblastila, prenesena na organ, ki lahko sklepa pogodbe z uslužbenci.

4. Od uslužbenca se lahko zahteva, da v celoti ali delno poravna kakršno koli škodo, ki so jo imele Skupnosti zaradi resnega kršenja delovnih obveznosti med opravljanjem ali v zvezi z opravljanjem njegovih ali njenih nalog.

Člen 8 Načela, na katerih temelji organizacija in upravljanje skupnosti znanja in inovacij

1. Upravni odbor sprejme okvirne smernice, ki so podlaga pogojev za sporazume s SZI, za financiranje, nadzor in vrednotenje njihovih dejavnosti. Te okvirne smernice se objavijo pred začetkom izbirnega postopka za SZI.

2. Upravni odbor zagotovi smernice zlasti za:

99. nadzor in vrednotenje SZI in sodelovanje ETI pri njihovem upravljanju;

100. povezovanje poslovne razsežnosti z raziskovalnimi in izobraževalnimi dejavnostmi, vključno z načrtovanjem in izvajanjem izobraževalnih dejavnosti ter raziskovalnih in razvojnih prizadevanj; mobilnost osebja in študentov/raziskovalcev med poslovnimi in akademskimi/raziskovalnimi sektorji; določbo z izobraževalno vsebino, ki upošteva poslovna vprašanja in vprašanja povezana z upravljanjem in inovacijami; delitev rezultatov in prihodkov, ki izhajajo iz rezultatov, med partnerji; razširjanje rezultatov in dobrih praks med nepartnerske organizacije, vključno z malimi in srednjimi podjetji;

101. način, kako zagotoviti, da izobraževalni programi in notranje prakse spodbujajo razvoj podjetniške kulture in kulture inovacij.

3. V okviru sporazuma z ETI imajo SZI precejšnjo avtonomijo pri opredelitvi svoje notranje organizacije ter natančnega načrta dela in delovnih metod.

Člen 9 Načela vrednotenja in nadzora skupnosti znanja in inovacij

ETI organizira redni nadzor in redno neodvisno vrednotenje rezultatov vsake SZI. Ta vrednotenja temeljijo na dobri upravni praksi in dejavnikih, ki so usmerjeni k rezultatom, in se izogibajo nepotrebnim formalnostim in postopkom.

Člen 10 Trajanje, nadaljevanje in prenehanje skupnosti znanja in inovacij

1. Glede na rezultate rednih vrednotenj in posebnosti posameznih področij SZI običajno deluje 7–15 let.

2. Upravni odbor lahko izjemoma odloči o podaljšanju najprej določenega obdobja delovanja SZI, če je to najprimernejši način za doseganje cilja ETI.

3. Upravni odbor v primeru, da vrednotenje SZI pokaže neustrezne rezultate, ustrezno ukrepa, vključno z zmanjšanjem, spremembami ali umikom finančne pomoči ali s prenehanjem sporazuma.

Člen 11 Izvrševanje in nadzor proračuna

1. Računovodja ETI predloži revizijski komisiji, računovodji Komisije in Računskemu sodišču najkasneje 1. marca po vsakem finančnem letu začasne računovodske izkaze skupaj s poročilom o proračunskem in finančnem upravljanju.

2. Direktor po prejemu mnenja revizijske komisije in pripomb Računskega sodišča o začasnih računovodskih izkazih ETI na lastno odgovornost pripravi končne računovodske izkaze ETI in jih predloži v mnenje upravnemu odboru.

3. Upravni odbor poda mnenje o končnih računovodskih izkazih ETI.

4. Direktor pošlje Komisiji, Računskemu sodišču, Evropskemu parlamentu in Svetu najkasneje 1. julija naslednjega leta končne računovodske izkaze skupaj z mnenjem upravnega odbora.

5. Direktor Računskemu sodišču odgovori na njegove pripombe najkasneje do 30. septembra. Ta odgovor pošlje tudi upravnemu odboru.

Člen 12 Prenehanje delovanja ETI

V primeru prenehanja delovanja ETI se izvede njegova likvidacija pod nadzorom Komisije in glede na veljavno zakonodajo. Sporazumi s SZI in akt, ki ustanavlja sklad ETI, določijo ustrezne določbe, ki veljajo v takih razmerah.

ZAKONODAJNI FINANČNI IZKAZ

1. NASLOV PREDLOGA:

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega tehnološkega inštituta

2. OKVIR ABM/ABB

Zadevno(-a) področje(-a) in povezana(-e) dejavnost(-i):

Podrazdelek 1a: konkurenčnost za rast in zaposlovanje

3. PRORAČUNSKE VRSTICE

3.1. Proračunske vrstice (vrstice za poslovanje in z njimi povezane vrstice za tehnično in upravno pomoč (nekdanje vrstice BA)) z navedbo imena postavke:

3.2. 02 02 10 02 „Dejavnosti ETI, zlasti skupnosti znanja in inovacij, štipendije in izboljšanje inovacijskih/raziskovalnih/izobraževalnih zmogljivosti“. Trajanje ukrepa in finančni vpliv:

Začetek leta 2008, za nedoločen čas trajanja (v klavzuli o pregledu je predviden pregled uredbe na vsakih 5 let).

Finančni vpliv na splošni proračun EU za obdobje 2008–2013: 308,7 milijona EUR (odhodki iz poslovanja).

3.3. Značilnosti proračuna:

Proračunska vrstica | Vrsta odhodkov | Novo | Prispevek Efte | Prispevek držav prosilk | Razdelek v finančni perspektivi |

02021001 02021002 | neobvezni neobvezni | Diff Diff | DA DA | NE NE | DA DA | Razdelek 1a Razdelek 1a |

4. POVZETEK SREDSTEV

4.1. Finančna sredstva

4.1.1. Povzetek odobritev za prevzem obveznosti (OPO) in odobritev plačil (OP)

V prvih vrsticah preglednice so navedene odobritve, ki jih je treba kriti iz sredstev pod zgornjo mejo razdelka 1A.

v milijonih EUR (na 3 decimalna mesta natančno)

Število potrebnih človeških virov SKUPAJ | 5,5 | 5,5 | 3 | 3 | 3 | 3 |

102. 5. ZNAČILNOSTI IN CILJI

5.1. Potreba, ki jo je treba kratkoročno ali dolgoročno pokriti

Glej oceno učinka in obrazložitveni memorandum.

5.2. Dodana vrednost zaradi vključitve Skupnosti in skladnost predloga z drugimi finančnimi instrumenti ter možne sinergije

Glej oceno učinka in obrazložitveni memorandum.

5.3. Cilji in pričakovani rezultati predloga ter z njimi povezani kazalniki v okviru ABM

Glej oceno učinka in obrazložitveni memorandum.

V obdobju prihodnje finančne perspektive (2007–2013) je operativni cilj ETI vzpostaviti 6 skupnosti znanja in inovacij (SZI) in upravno strukturo za koordinacijo celotnega sistema. SZI bodo izvajali inovacijske, raziskovalne in učne dejavnosti z vključitvijo prispevkov partnerskih organizacij.

Po oceni predlog temelji na predpostavki, da bi bilo lahko pri običajni ravni delovanja v SZI zaposlenih 1000 oseb: in sicer akademsko osebje (približno 100 zaposlenih), 300 raziskovalcev ter tehnično in pomožno osebje (600 zaposlenih). V okviru SZI bo vedno vključenih približno 600 študentov magistrskega študija in 400 študentov doktorskega študija.

Obseg upravne strukture bo strogo omejen in se bo sčasoma povečal na enako število znanstvenih in višjih strokovnih sodelavcev (30 zaposlenih) ter pomožnega osebja (prav tako 30 zaposlenih).

Kazalniki:

Inovacijske in raziskovalne dejavnosti je treba pred dosego prvih rezultatov določen čas izvajati, zato se bodo v začetnem obdobju po ustanovitvi ETI v veliki meri uporabljali začetni kazalniki, kot so število vzpostavljenih skupnosti znanja glede na poslovni načrt; izvrševanje proračuna glede na cilje (% dejansko uporabljenih sredstev); delež finančnega prispevka, ki ne izvira iz virov Skupnosti; število in povečanje števila študentov magistrskega in doktorskega študija.

Dolgoročno je treba te kazalnike nadomestiti s kazalniki, usmerjenimi v rezultate, kot so dejansko število in povečanje števila patentov, predloženih v EU, in prihodki, ustvarjeni iz pravic intelektualne lastnine (delež v celotnem proračunu za ETI); število in znesek pogodb s podjetji; začetna plača novozaposlenih diplomantov (magistrskega in doktorskega študija); povprečno obdobje, ki ga novi diplomanti (magistrskega in doktorskega študija) potrebujejo, da najdejo prvo zaposlitev.

5.4. Metoda izvedbe (okvirno)

( Centralizirano upravljanje

( neposredno s strani Komisije

( posredno s prenosom na

( izvajalske agencije

X organe, ki so jih ustanovile Skupnosti, kakor je navedeno v členu 185 finančne uredbe

( nacionalne javne organe/organe, ki opravljajo javne storitve

( Deljeno ali decentralizirano upravljanje

( z državami članicami

( s tretjimi državami

( Skupno upravljanje z mednarodnimi organizacijami (treba jih je navesti)

Pripombe:

ETI bo organ, ki ga bodo v skladu s členom 185 finančne uredbe ustanovile Skupnosti, vendar pa to ne bo „agencija“ v splošnem pomenu te besede. Pri njegovih notranjih pravilih (npr. o finančnih in kadrovskih zadevah) bo treba upoštevati njegove cilje in potrebo bo zadostni prilagodljivosti pri delovanju, da bo ETI lahko privlačen za svoje partnerje (poslovne partnerje in partnerje na področju raziskav/akademskem področju).

6. NADZOR IN VREDNOTENJE

Izvedena je bila razširjena ocena učinka, za katero so podlago pripravili zunanji svetovalci poleti 2006 in ki vključuje zahteve za oceno učinka in predhodno oceno. Rezultati ocene učinka so predstavljeni v poročilu o oceni učinka.

Redno se bosta izvajala nadzor in neodvisno vrednotenje dejavnosti ETI, da se zagotovijo najbolj kakovostni rezultati in najbolj učinkovita uporaba sredstev. Upravni odbor bo določil načine za zagotovitev ustreznega vrednotenja.

Poleg tega bo Komisija v petih letih po sprejetju Uredbe ETI in nato vsake štiri leta izvedla neodvisno zunanje vrednotenje dejavnosti ETI, da se prouči, kako ETI izpolnjuje svoje naloge. Vrednotenje bo zajemalo vse dejavnosti ETI, SZI pa bodo obravnavale učinkovitost in ustreznost opravljenih dejavnosti ter njihovo povezavo s politikami Skupnosti.

7. UKREPI PROTI GOLJUFIJAM

V skladu s pravnim instrumentom ima Komisija pravico zagotoviti, da so finančni interesi Skupnosti ustrezno zaščiteni. Vse sprejete odločitve in sklenjene pogodbe s strani ETI izrecno določajo, da OLAF in Računsko sodišče lahko na kraju samem izvajata inšpekcijske preglede dokumentov vseh pogodbenikov in podizvajalcev, ki so prejeli finančna sredstva Skupnosti, vključno s prostori končnih upravičencev. Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) bo zadolžen za izvedbo notranjih preiskav organov ETI, upravni odbor pa bo sprejel ustrezne ukrepe za pomoč OLAF-u pri izvajanju notranjih preiskav.

8. PODROBNOSTI O SREDSTVIH

8.1. Cilji predloga z vidika stroškov in virov financiranja (v primeru 6 SZI leta 2013)

Stroški | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Skupaj |

Upravna struktura ETI | 2,900 | 5,800 | 8,700 | 8,700 | 8,700 | 8,700 | 43,500 |

Skupnosti znanja in inovacij | 0,000 | 0,000 | 220,800 | 303,600 | 441,600 | 662,400 | 1 628,400 |

Štipendije za študente magistrskega in doktorskega študija | 0,000 | 0,000 | 5,600 | 20,600 | 45,200 | 73,800 | 145,200 |

Izboljšanje inovacijskih/raziskovalnih/izobraževalnih zmogljivosti | 0,000 | 0,000 | 100,000 | 150,000 | 150,000 | 150,000 | 550,000 |

Stroški skupaj | 2,900 | 5,800 | 335,100 | 482,900 | 645,500 | 894,900 | 2 367,100 |

Viri |

Lokalni organi in države članice, podjetja, posojila EIB, tvegani kapital (neposredno SZI ali neposredno ETI glede na vir) | 0,000 | 0,000 | 47,080 | 113,040 | 133,740 | 233,100 | 526,960 |

Proračun Skupnosti (programi: 7. okvirni program, Program za konkurenčnost in inovacije, Program o vseživljenjskem učenju, strukturni skladi: ESRR, ESS) (neposredno SZI)[14] | 238,020 | 309,860 | 436,760 | 546,800 | 1 531,440 |

Proračun skupnosti (nedodeljena sredstva, podrazdelek 1A) (neposredno ETI) | 2,900 | 5,800 | 50,000 | 60,000 | 75,000 | 115,000 | 308,700 |

Viri skupaj | 2,900 | 5,800 | 335,100 | 482,900 | 645,500 | 894,900 | 2 367,100 |

8.2. Upravni odhodki

8.2.1. Človeški viri – število in vrsta delovnih mest

Vrsta delovnega mesta | Osebje, dodeljeno upravljanju ukrepov ob uporabi dodatnih virov (število delovnih mest/FTE) |

Leto 2008 | Leto 2009 | Leto 2010 | Leto 2011 | Leto 2012 | Leto 2013 |

Uradniki ali začasno osebje[15] (XX 01 01) | A*/AD | 4 | 4 | 2 | 2 | 2 | 2 |

B*, C*/AST | 1,5 | 1,5 | 1 | 1 | 1 | 1 |

Osebje, financirano[16] iz člena XX 01 02 |

Drugo osebje[17], financirano iz člena XX 01 04/05 |

SKUPAJ | 5,5 | 5,5 | 3 | 3 | 3 | 3 |

Potrebe po človeških in upravnih virih se krijejo v okviru sredstev, ki se zadevnemu GD odobrijo v postopku letne dodelitve sredstev

8.2.2. Opis nalog, ki izhajajo iz ukrepa

Službe Komisije bodo izvajale predvsem dve glavni vrsti nalog:

– v letih 2008 in 2009 bodo v glavnem podpirale vzpostavitev osrednje upravne strukture ETI in pripravile notranja pravila ETI (finančna pravila, kadrovska pravila itd.). Podpirale bodo tudi Odbor za določitev pri imenovanju prihodnjih članov upravnega odbora;

– ko bodo ustanovljeni ETI in prve skupnosti znanja, bo Komisija zlasti izvajala nadzor ETI (proračunske zadeve, letna poročila, večletno ocenjevanje), kakor je določeno v pravnem instrumentu.

8.2.3. Človeški viri – viri delovnih mest (obvezno)

( Delovna mesta, trenutno dodeljena upravljanju programa, ki se nadomesti ali podaljša

X Delovna mesta, ki so bila predhodno dodeljena v okviru izvajanja LSP/PPP za leto 2007 – 2 delovni mesti

X Delovna mesta, ki bodo zahtevana v naslednjem postopku LSP/PPP za leto 2008 – 2 delovni mesti

X Delovna mesta, ki bodo prerazporejena z uporabo obstoječih človeških virov znotraj zadevne službe (notranja prerazporeditev) 1,5 delovnega mesta

( Delovna mesta, potrebna za leto n, ki niso predvidena za izvajanje LSP/PPP za zadevno leto

8.2.4. Stroški financiranja človeških virov in z njimi povezani stroški, ki niso vključeni v referenčni znesek

v milijonih EUR (na 3 decimalna mesta natančno)

Vrsta človeških virov | Leto 2008 | Leto 2009 | Leto 2010 | Leto 2011 | Leto 2012 | Leto 2013 |

Uradniki ali začasno osebje* (XX 01 01) | 0,594 | 0,594 | 0,324 | 0,324 | 0,324 | 0,324 |

Osebje, financirano iz člena XX 01 02 (pomožno osebje, napoteni nacionalni izvedenci, pogodbeno osebje itd.) (navesti proračunsko vrstico) |

Stroški za človeške vire in z njimi povezani stroški (ki NISO vključeni v referenčni znesek) SKUPAJ | 0,594 | 0,594 | 0,324 | 0,324 | 0,324 | 0,324 |

*Referenčni stroški: 108 000 EUR na leto.

8.2.5. Drugi upravni odhodki, ki niso vključeni v referenčni znesek

v milijonih EUR (na 3 decimalna mesta natančno)

Leto 2008 | Leto 2009 | Leto 2010 | Leto 2011 | Leto 2012 | Leto 2013 | SKUPAJ |

XX 01 02 11 01 – Službena potovanja | 0,100 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,350 |

XX 01 02 11 02 – Sestanki in konference | 0,200 | 0,200 |

XX 01 02 11 03 – Odbori | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

XX 01 02 11 04 – Študije in konzultacije | 0,500 | 0,500 |

XX 01 02 11 05 – Informacijski sistemi | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

2 Drugi odhodki za poslovodenje skupaj (XX 01 02 11) | 0,300 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,550 | 0,050 | 1,050 |

3 Drugi odhodki upravne narave (opredeliti, vključno s sklicem na proračunsko vrstico) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Upravni odhodki, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (ki NISO vključeni v referenčni znesek), SKUPAJ | 0,300 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,550 | 0,050 | 1,050 |

[1] COM(2006) 77.

[2] COM(2006) 276.

[3] UL C […], […], str. […].

[4] UL C […], […], str. […].

[5] UL C […], […], str. […].

[6] UL C 325, 24.12.2002.

[7] Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/36/ES z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij, UL L 255, 30.9.2005.

[8] UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

[9] UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

[10] UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

[11] UL L 136, 31.5.1999, str. 1.

[12] UL L 136, 31.5.1999, str. 15.

[13] Glej točki 19 in 24 Medinstitucionalnega sporazuma.

[14] Dodeljeno v skladu s postopki posameznega programa.

[15] Stroškov zanje referenčni znesek NE krije.

[16] Stroškov zanje referenčni znesek NE krije.

[17] Stroški zanje so vključeni v referenčni znesek.