SL    SL  
 EVROPSKA  
KOMISIJA VISOKI PREDSTAVNIK
UNIJE ZA ZUNANJE
ZADEVE IN
VARNOSTNO POLITIKO
Bruselj, 18.5.2015  
JOIN(2015) 22 final 
  
SKUPNO SPORO ČILO EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU 
EU in ASEAN: strateško usmerjeno partnerstvo 
 
 
2 
 SKUPNO SPORO ČILO EVROPSKEMU PARLAMENTU IN 
SVETU 
EU in ASEAN: strateško usmerjeno partnerstvo  
1. Uvod 
EU ima strateški interes za krepitev odnosov z Združenjem dr žav jugovzhodne Azije (ASEAN)1. 
Močno, povezano in samozavestno združenje ASEAN, ki nadaljuje z lastnim povezovanjem, 
pripomore k regionalni stabilnosti, blaginji in varnosti,  ustvarja pa tudi nove priložnosti za 
sodelovanje pri regionalnih in  globalnih izzivih. ASEAN zd ružuje visoko stopnjo gospodarske 
rasti in demografsko dinamiko. Ko t celota predstavlja sedmo najve čje gospodarstvo na svetu, do 
leta 2050 pa bo predvidoma dosegel četrto mesto. Po ocenah bo ml adi srednji razred regije 
ASEAN do leta 2030 predstavlj al 65 % skupne populacije v pr imerjavi s 24 % v letu 2010. 
ASEAN je tudi v središ ču prizadevanj za trdnejšo regionalno varnostno ureditev v širši azijsko-
pacifiški regiji. Združen in samozavesten ASEAN je klju čnega pomena za zagotavljanje, da se 
regionalnih izzivov loteva na na čin, ki temelji na pravilih; to je v neposrednem interesu 
prebivalcev regije, pa tudi Evropske unije. 
EU zato zelo zanima uspeh zveze ASEAN. V odnosih med EU in ASEAN je priš lo do novega zagona in obe stra ni se zavzemata, da bi ga 
obdržali. Znotraj zveze ASEAN so štev ilni glasovi izrazili upanje, da bo EU dejavnejša, in željo 
po formalnem „strateškem partnerstvu“. EU ima mo čne gospodarske, sektorske in politi čne 
interese za krepitev svojega sodelovanja s klju čnim akterjem v strateško pomembni regiji. 
ASEAN si trenutno prizadeva za ustanovite v gospodarske skupnosti ASEAN (AEC) do konca 
leta 2015 in razvija svojo vizijo za o bdobje po letu 2015, vklju čno z videnjem odnosov z EU in 
drugimi partnerji v dialogu. Zato je zdaj pravi trenutek za oblikovanje vizije prihodnjih odnosov 
med EU in ASEAN. 
Čeprav sta ASEAN in EU part nerja v povezovanju, pa se mo čno razlikujeta glede na povpre čno 
raven gospodarske razvitosti, naravo politi čnih sistemov in institucionalno trdnost. ASEAN se bo 
moral soo čiti z izzivi, ki jih med drugim predstav ljajo njegov v celoti medvladni mehanizem 
odločanja, ki temelji na soglasju, financiranje prora čuna ASEAN (le 16 milijonov USD na leto, 
na podlagi enakih prispevkov vsake države članice ASEAN) in krepitev vloge sekretariata. Hkrati 
EU in ASEAN druži zavezanost „gradnji skupnosti“ , trajnostnemu razvoju in povezovanju, ki 
temelji na pravilih, kot najboljšim na činom, da svojim državljanom (skupno ve č kot 
1,1 milijarde) zagotovita varnost in blaginjo. Stra tegija EU 2020 bi lahko služila kot navdih za 
razvoj in izvajanje vizije in  programa ASEAN za obdobje po letu 2015. 
Vlaganje v odnose med EU in ASEAN bo imelo ve like koristi za EU, ta ko na gospodarskem kot 
političnem podro čju. ASEAN ceni vlogo, ki jo lahko ima EU  v regionalnem kontekstu, ki ga 
spodbuja rasto ča strateška konkurenca. EU lahko kot zaupa nja vreden partner bolje kot drugi 
                                                            
1 Države članice ASEAN so Brunej, Kambodža, Indonezija, Laoška ljudska demokrati čna republika, Malezija, 
Mjanmar/Burma, Filipini, Singapur, Tajska in Vietnam. 
 
3 
 partnerji v dialogu ASEAN pomaga dose či njegove cilje na podro čju povezovanja, ne da bi pri 
tem zagovarjala kakšen dolo čen model.  
Za EU je tesnejše sodelovanje z ASEAN klju čno pri razvoju bolj zaokrožene  strategije za Azijo. 
V zadnjih letih je EU: 
− pristopila k pogodbi o prijateljstvu in  sodelovanju v jugovzhodni Aziji; 
− povečala in preusmerila svoje sodelovanje, s čimer je ustvarila bolj ambiciozno in 
politično partnerstvo, kot je dolo čeno v akcijskem na črtu iz Bruneja za obdobje 2013–
20172, ki predstavlja okvir za vse sode lovanje med EU in ASEAN, vklju čno s številnimi 
dejavnostmi držav članic EU; 
− sodelovala pri ve č obiskih na najvišji ravni in  
− sprožila nove pobude za konkretno udej stvovanje na prednostnih podro čjih.  
ASEAN je opazil udejstvovanje EU in ga cen i. Zdaj je treba okrepiti zagon in uresni čiti skupni 
sklep zunanjih ministrov ASEAN in EU iz julija  2014, da je treba odnos spremeniti v strateškega. 
Nadgradnja odnosov med EU in ASEAN bo temeljila na  bogatih in raznolik ih dvostranskih vezeh 
med EU in posameznimi članicami ASEAN ter jih dopolnjevala. Te procese je treba obravnavati 
z vidika medsebojnega dopolnjevanja. 
2. Povezljivost: bistvo regionalnega povezovanja 
Povezljivost je danes osrednj i, povezovalni projekt v osr čju združenja ASEAN. Osrednji cilji so 
bili določeni v krovnem na črtu ASEAN na podro čju povezljivosti iz leta 2010, njihov splošni 
namen pa je zbliževanje podjetij, lju di in institucij z odpravljanjem ovir3. Krovni na črt poudarja, 
da je materialna infrastruktura sicer pome mbna, vendar imata pri povezovanju držav ASEAN 
med seboj in s preostalim svetom pomembno vl ogo tudi spodbuden regulativni okvir in skupna 
identiteta. EU, ki je sama pr ojekt regionalnega povezovanja, pr av tako temelji na povezljivosti 
(čeprav je terminologija druga čna). Z EU lahko ASEAN bolj kot z dr ugimi partnerji razpravlja na 
primer o izkušnjah pri vzpostavljanju celostnih prometnih sistemov na ra vni celine, oblikovanju 
notranjega trga in združevanju ljudi. 
Na srečanju ministrov EU in ASEAN julija 2014 v Br uslju je bil potrjen skupni interes za 
sodelovanje na podro čju povezljivosti. Številne sektorske pobude, na katere se sklicuje to 
sporočilo, je treba obravnavati v kontekstu umestitve sodelovanja na podro čju povezljivosti v 
središče odnosov med EU in ASEAN. 
Regija ob spodnjem toku Mekonga (Kam bodža, Laoška ljudska demokrati čna republika, 
Mjanmar in Vietnam) se hitro razvija, a vklju čuje najrevnejše in najmanj povezane države 
ASEAN. Trenutni bruto doma či proizvod na osebo v najbogatej ši državi ASEAN je 26-krat ve čji 
od tistega v najrevnejši (v EU je to razmerje manj kot 1:4)4. Manjšanje razvojne vrzeli bo 
                                                            
2 Akcijski na črt iz Bandar Seri Begavana za okrepitev poglobljenega partnerstva ASEAN-EU (2013–2017),  
http://eeas.europa.eu/asean/d ocs/plan_of_action_en.pdf . 
3 http://www.asean.org/resources/publi cations/asean-publications/item/mast er-plan-on-asean-connectivity-2 . 
4 Podatki svetovne banke (2013). 
 
4 
 lakmusov test za povezljivost znotraj ASEAN in klju čnega pomena za uspeh gospodarske 
skupnosti ASEAN. 
Razvojno sodelovanje EU ima številne sti čne točke s podro čjem uporabe pobude za povezovanje 
ASEAN (IAI), ki mo čno poudarja približevanje držav ob sp odnjem toku Mekonga razvojni ravni 
bogatejših držav članic ASEAN. ASEAN bi lahko izkoris til izkušnje EU pri povezovanju in 
koheziji. 
Posebne pobude na tem podro čju bodo vklju čevale:  
• spodbujanje rednega in sistemati čnega dialoga med EU in ASEAN o povezljivosti – po 
uspešnem obisku usklajevalnega odbora za povezljivost ASEAN v Bruslju in 
Luxembourgu februarja 2014 je bil prvi di alog septembra 2014 or ganiziran v kraju 
Naypyidaw (Mjanmar/Burma); 
• vzpostavitev projektne skupine za povezlji vost, ki bo delovala kot sogovornik 
usklajevalnega odbora za povezlji vost ASEAN in spodbujala razli čne dejavnosti EU za 
podporo povezljivosti ASEAN; 
• nadaljevanje podpore državam ob spodnjem t oku Mekonga pri njihovih prizadevanjih za 
zmanjšanje razvojne vrzeli znotraj ASEAN in medsebojno povezovanje. V ta namen bo 
EU potrojila dvostransko pomo č državam ob Mekongu s 607 milijonov EUR v obdobju 
2007–2013 na 1 705 000 000 EUR v obdobju 2014–2020; 
• podporo uspešnim projektom na podro čju regionalne povezljivosti na podro čjih prevoza, 
energetike in urbane infrastrukture5. Instrument tehni čne pomoči ASEAN (1,1 milijona 
EUR, delujo č od sredine leta 2015) bo pomagal pre poznati projekte in  opraviti študije 
izvedljivosti; 
• kombiniranje nepovratnih sredstev EU in posojil mednarodnih finan čnih institucij, 
vključno z Evropsko investicijsko banko (EIB ), za spodbujanje razvoja zelenega 
gospodarstva v regiji ASEAN prek Sklada za spodbujanje naložb v Azijo (AIF); 
• izmenjavo izkušenj EU o uspešnem upravljan ju povodij, npr. strategije za Podonavje;  
• predlog namenskega dialoga zunanjih mi nistrov o regiji ob spodnjem toku Mekonga za 
razpravo o regionalnih zadevah ter teko či pomoči EU in 
• izmenjavo izkušenj EU o vzpostavljanju notranj ega trga za blago in storitve, medtem ko 
ASEAN dokon čuje vzpostavitev gospodarske skupnosti ASEAN. 
2.1. Spodbujanje trgovine, naložb in poslovanja 
Trgovinski in naložbeni tokovi med EU in ASEAN so se v preteklem desetletju mo čno povečali. 
Danes je ASEAN kot celota tretji najve čji trgovinski partner EU zunaj Evrope (za Združenimi 
državami Amerike in Kitajsko), EU pa je drugi najve čji trgovinski partner ASEAN (za Kitajsko). 
                                                            
5 Posamezni programi EU, financirani iz programa instrumenta EU za financiranje razvojnega sodelovanja, 
vključujejo projekt povezovanja zra čnega prometa ASEAN (AATIP), program EU-ASEAN za spremljanje 
statistike in povezovanja (COMPASS),  program podpore EU visokošolske mu izobraževanju v regiji ASEAN 
(EU-SHARE), program EU-ASEAN za upravljanje meja in  migracije ter pobudo EU-ASEAN za okrepljeni 
regionalni dialog (E-READI). 
 
5 
 Leta 2013 je dvostranska trgovina v blagu in storitv ah dosegla vrednost 238 milijard EUR. EU je 
v regiji ASEAN opravila naložbe v vrednosti ve č kot 156 milijard EUR. Te predstavljajo najve čji 
delež skupnih neposrednih tujih naložb v ASEAN (skoraj četrtino). Čeprav gre bolj za pojav 
zadnjih let, tudi naložbe ASEAN v Evropi pos topno rastejo in so ob koncu leta 2013 skupaj 
znašale ve č kot 57 milijard EUR. 
Kljub impresivnim številkam pa je v trgovinskih  odnosih med EU in ASEAN še veliko prostora 
za rast. ASEAN bo kmalu postal enotni trg z ve č kot 600 milijoni potrošnikov in rasto čim 
srednjim razredom. To ponuja velike naložbene in izvozne priložnosti za evropska podjetja. 
EU dejavno sodeluje z regijo ASEAN in  vedno bolj tudi s posameznimi državami članicami. 
Tako je leta 2010 za čela pogajanja o dvostranskih prostotr govinskih sporazumih s Singapurjem, 
pozneje pa še z Malezijo, Vietnamom in Tajs ko. Pogajanja o prostotrgovinskem sporazumu med 
EU in Singapurjem so se kon čala oktobra 2014, pogajanja o ambici oznem in široko zastavljenem 
prostotrgovinskem sporazumu z Vietnamom, ki bi lahko postavil pomembna merila za druga 
pogajanja EU v regiji, pa bodo kmalu kon čana. 
V obdobju 2014 -2020 bo EU približno polovico svoje finan čne pomoči za ASEAN (85 milijonov 
EUR) namenila za podporo povezljivosti  ASEAN prek trajnostnega in vklju čujočega 
gospodarskega povezovanja in trgovine. V ta name n bo uporabila vire iz  Sklada za spodbujanje 
naložb v Azijo s kombiniranjem nepovratnih sredstev EU s posojili EIB in drugih mednarodnih finančnih institucij. 
Poleg trgovinskih sporazumov in finan čne pomo či bo EU z ASEAN sodelovala tudi pri 
spodbujanju pametne, trajnostne in vklju čujoče rasti. Pri tem se bo osredoto čila na spodbujanje 
prijaznega poslovnega okolja v drugih država h, odpravo necarinskih ovir, usklajevanje 
standardov, krepitev pravne države in iz vajanje mednarodnih de lovnih standardov. Teko či dialog 
med EU in ASEAN o raziskavah in inovaci jah bo prav tako moral imeti glavno vlogo pri 
podpiranju družbeno-gospodarske rasti. 
Le 13 % malih in srednjih podjetij iz  EU je mednarodno dejavnih zunaj EU
6. Ustvarjanje 
poslovnih priložnosti za evropska M SP v državah ASEAN bo med drugim vklju čevalo 
izboljšanje regulativnega okolja , dostop do financiranja, zaš čito pravic intelektualne lastnine in 
dostop do trga (vklju čno z javnimi naro čili) ter razvijanje upravljanja podjetij. 
Posebne pobude na tem podro čju bodo vklju čevale:  
• nadgradnjo trgovinskih odnosov z ASEAN, vklju čno z rednimi posvetovanji ministrov za 
gospodarstvo in prizadevanji za ambiciozen medregionalni prostotrgovinski sporazum, 
utemeljen na dvostranskih s porazumih med EU  in državami članicami ASEAN kot 
temeljnih kamnih na poti do tega cilja; 
• izboljševanje poslovnih priložnosti za MSP prek instrumentov, kot so Program vrat 
EU/Poslovne avenije v jugovzhodni Aziji, Posl ovni svet ASEAN-EU in skupni razvoj 
uspešnih projektov v podporo razvoju zelenega gospodarstva, financiran s kombiniranjem 
                                                            
6 Po podatkih združenja Eurochambres je le 13 % MSP iz EU mednarodno dejavnih zunaj EU in približno 9,7 % 
proizvodnih malih in srednjih podjetij izvaža blago v države zunaj EU. Predvideva se, da bo 90 % svetovne rasti v naslednjih petih letih dosežene zunaj Evrope. 
 
6 
 nepovratnih sredstev EU in posojil  evropskih in mednarodnih finan čnih institucij prek 
Sklada za spodbujanje naložb v Azijo (AIF); 
• preučevanje na činov za izboljšanje dos topa do financiranja za internacionalizacijo MSP 
skupaj z EIB in razvojnimi bankami, dejavnimi v regiji ASEAN; 
• krepitev dialoga in sodelova nja med EU in ASEAN na podro čju sanitarnih in 
fitosanitarnih ukrepov na podlagi mednarodni h standardov za pospe ševanje trgovine ter 
odpravo obstoje čih trgovskih ovir, povezanih s san itarnimi in fitosanitarnimi ukrepi;  
• podporo okrepljenemu sodelovanju mejnih orga nov za boj proti goljufi jam na carinskem 
področju ob hkratnem spodbujanju zakonite trg ovine, preglednosti in nediskriminacije 
med gospodarskimi subjekti, vklju čno s tehni čno podporo (kot na primer pri pilotnem 
projektu ra čunalniškega tranzitnega sistema AS EAN) v okviru programa EU ARISE; 
• začetek dialoga z ASEAN za izboljšanje medse bojnega razumevanja regulativnih okvirov 
in okvirov industrijske politike. Kemi čna industrija bi na primer imela koristi od 
izmenjave dobrih praks pri izvajanju globaln ih standardov, kot je globalno usklajeni 
sistem (GHS) Združenih narodov za razvrš čanje in ozna čevanje, ter raziskovanja podro čij 
skupnega interesa; 
• spodbujanje sodelovanja med podjetji in me d grozdi, dostopa do  financiranja in 
regionalne krepitve zmogljivosti na podro čju standardizacije na podlagi sprejetih 
mednarodnih standardov in na čel STO; 
• začetek dialoga o intelektualn i lastnini, upravl janju podjetij in družbeni odgovornosti 
gospodarskih družb, varstvu potrošnikov, pr avosodnem sodelovanju (zlasti na podro čju 
mednarodnega gospodarskega prava) in izboljšanju uporabe mednarodnih delovnih 
standardov; 
• spodbujanje sektorskeg a dialoga na podro čjih skupnih interesov, vklju čno z;  
o regionalnimi in mednarodnimi standardi na podro čju avtomobilske industrije  ter 
zdravja in medicine ;  
o satelitsko navigacijo, opazov anjem Zemlje, programom Co pernicus in vesoljskimi 
vprašanji  z namenom oblikovanja dolgoro čne strategije sodelovanja s podporo 
raziskovalnih štipendij aplik acije Obzorje 2020 na teh podro čjih;  
o sektorjem obrambne industrije  za podporo internacionalizaciji evropske obrambne 
industrije, med drugim z dogodki nav ezovanja stikov med EU in ASEAN,7 in  
o informacijskimi in kom unikacijskimi tehnologijami , s poudarkom na aplikacijah 
IKT za dobro državljanov, uskladitvi in upravlj anju spektra, storitvah iskanja in 
reševanja, upravljanju rasti mobilne komunikacije, digitalni televiziji in 
radiodifuziji.  
                                                            
7 Glej sporo čili Komisije COM(2013) 542 in COM(2014) 38 7. Dogodke navezovanja stikov je mogo če 
organizirati prek programa EU za konkuren čnost podjetij ter mala in srednja podjetja COSME. 
 
7 
 2.2. Promet 
Civilno letalstvo ima klju čno vlogo pri zagotavljanju povezljivosti  znotraj ASEAN ter med EU in 
ASEAN. V naslednjih 20 letih bo polovico nove svetovne rasti pr ometa predstavljal promet v 
azijsko-pacifiško regijo, iz nje ali znotraj nje, do  leta 2030 pa bo ta globalni tržni delež dosegel 
skoraj 40 %. Letalski promet med EU in regi jo ASEAN se bo v nasled njih 20 letih predvidoma 
povečal za 65 %, delno zaradi pove čanega turizma. 
Sporočilo Komisije iz leta 2012 z naslovom Zunanja letalska politika EU8 je poudarilo pomen 
enotnega trga za civilno leta lstvo ASEAN, ki ponuja potencial  za tesnejše medregijsko 
sodelovanje in bi z združevanjem liberalizacije in ureditve trga  lahko predstav ljalo model za 
ASEAN. EU je v preteklih treh desetletjih  šla skozi podoben proces, ki se je zaklju čil z 
današnjim popolnoma povezanim enotnim trgom za letalski promet EU. 
EU zagotavlja tehni čno pomo č za razvoj institucionalne zmogljivosti znotraj ASEAN za 
zagotavljanje varnega, zaš čitenega in trajnostnega enotnega trga  za letalski promet prek projekta 
povezovanja letalskega prometa AS EAN (AATIP), ki se izvaja v tesnem sodelovanju z Evropsko 
agencijo za varnost v letalstvu (EASA). 
Napredek ASEAN pri vzpostavljanju notranjega trga  za letalski promet prav tako pripravlja 
temelje za tesnejše sodelovanje med regijami. Pri tem sta bila klju čnega pomena vrh o letalstvu 
med EU in ASEAN februarja 2014 in nadaljnje delo posebne de lovne skupine za letalstvo med 
EU in ASEAN. 
Posebne pobude na tem podro čju bodo vklju čevale:  
• krepitev dialoga o letalstvu, vklju čno z začetkom formalnih pogajanj o medregijskem 
sporazumu o civilnem letalstvu in 
• podporo pri razvoju izboljšanih si stemov mestnega prevoza, fi nanciranih s strani EIB, 
razvojnih bank držav članic EU in/ali AIF. 
2.3. Raziskave, inovacije in medosebni stiki 
Tesnejši medosebni stiki so klju čni sestavni del poglobljenega pa rtnerstva med EU in ASEAN. 
Obsegajo dialog in sodelovanje na podro čju raziskav in inovacij ter izmenjavo študentov in 
raziskovalcev. Mo čna udeležba ASEAN pri sedmem okvirnem programu EU za raziskave in 
tehnološki razvoj (2007–2013) je pr ipeljala do 103 projektov, pri čemer so prispevki EU skupno 
znašali 20 milijonov EUR. 
Vsako leto je približno 250 štude ntov ASEAN prejelo štipendije v okviru programa EU Erasmus 
Mundus, ki ga je sedaj nasledil program Erasmus+ , številne štipendije pa zagotavljajo države 
članice EU. Vsako leto v Evropo s pomo čjo štipendij EU, ki jih fina ncirajo EU in njene države 
članice, pride ve č kot 4 000 študentov iz ASEAN.  
                                                            
8 COM(2012) 556 final. 
 
8 
 Posebne pobude na tem podro čju bodo vklju čevale:  
• krepitev sodelovanja po novem programu EU za raziskave in inovacije Obzorje 20209 na 
prednostnih podro čjih, ki so jih skupaj opredelili visoki  uradniki v dialogu o raziskavah in 
inovacijah EU-ASEAN avgusta 2014 (in pozneje); 
• razširitev sodelovanja na podro čju izobraževanja, vklju čno z izmenjavo izkušenj EU o 
modernizaciji in internacionali zaciji visokega šolstva in sistemskih reformah (npr. vpliv 
na okvire kvalifikacij, zagotav ljanje kakovosti, sisteme akredi tiranja in ocenjevanja ter 
medsebojno priznavanje diplom) prek pr ojektov Erasmus+ in programa podpore EU 
visokošolskemu izobraževanju v regiji ASEAN (EU-SHARE); 
• organizacijo sejmov o visokem šolstvu in  akademskih izmenjav (kot del podpore EU 
povezljivosti ASEAN v izobr aževalnem sektorju); 
• nadaljevanje dialoga in sodelovanja pri vpr ašanjih migracije in mobilnosti, kot so 
zakonite migracije in vizumi, nedovoljene migracije ter vra čanje in ponovni sprejem 
migrantov z neurejenim statusom, trgovina z ljudmi, migracije in razvoj ter mednarodna 
zaščita (azil in druge oblike mednarodne zaš čite); 
• sodelovanje z državami članicami ASEAN na podro čju trajnostnega turizma na podlagi 
izkušenj na Tajskem, v Mjanmaru/Burmi in Vietnamu in 
• spodbujanje sodelovanja nedržavnih akterjev in  organizacij civilne družbe v procesih 
regionalnega povezovanja. 
3. Bolj zeleno partnerstvo za trajnostno prihodnost 
Regija ASEAN je bogata z naravnimi viri, ki omogo čajo široko paleto gospodarskih dejavnosti in 
zagotavljajo preživetje. Čeprav obsega le 3 % površine Zem lje, je regija izjemno biotsko 
raznovrstna in zagotav lja naravni habitat ve č kot 20 % znanih rastlinskih  in živalskih vrst. Vendar 
populacija in gospodarska rast vedn o bolj pritiskata na naravne vi re regije – pomanjkanje vode, 
nezakonita se čnja, krčenje gozdov, izsuševanje šotiš č in gozdni požari vodijo k izgubi biotske 
raznovrstnosti in porastu izpustov toplogredni h plinov ter k zdravstvenim problemom in 
gospodarskim izgubam. Izzivi v regiji vklju čujejo tudi pomanjkanje vode in neustrezno ravnanje 
z odpadki, ki prispeva k globalnim težavam z morskimi odpadki. 
Regija ASEAN je tretji najve čji tropski gozdni bazen na svetu in  tisti, kjer izpusti toplogrednih 
plinov zaradi kr čenja in propadanja gozdov najhitreje naraš čajo: trenutno 260 milijonov ton CO 2 
letno (od globalnih 810 milijonov).  
V jugovzhodni Aziji je velika verjetnost naravnih nesre č, kar je delno povezano s podnebnimi 
spremembami. Te nesre če (zlasti cunami leta 2004, ciklon Narg is leta 2008 in megatajfun Haiyan 
leta 2013) so pomenile izgubo velikeg a števila življenj in prizadel e državljane ASEAN, pa tudi 
EU. EU državam ASEAN predvsem prek progra ma EU DIPECHO že dolgo pomaga pri razvoju 
učinkovitejšega odzivanja na izredne razmere in zmogljivosti zgodnjega odzivanja za obravnavo 
                                                            
9 Poleg programa Obzorje 2020 so drugi instrumenti, ki jih je mogo če uporabiti, še že omenjeni dialog o 
raziskavah in inovacijah EU-ASEAN ter prihajajo či akcijski na črt ASEAN za znanost, tehnologijo in inovacije 
(APASTI, 2015–2020). 
 
9 
 nesreč, ki jih povzro či človek, in naravnih nesre č ter izmenjuje izkušnje pri razvoju u činkovitih 
mehanizmov konzularne pomo či. EU je tudi ena glavnih finan čnih podpornic koordinacijskega 
centra ASEAN za humanitarno pomo č (center AHA), krepi pa tudi povezave z nacionalnimi 
strukturami za odzivanje na kri ze, npr. v Mjanmaru/Burmi in na  Filipinih. Za podporo razvoju 
sporazuma ASEAN o upravljanju nesre č in odzivanju v nujnih primerih (AADMER) za obdobje 
po letu 2015 in v skladu s Sendajskim okvi rom za zmanjševanje tveganja nesre č10 se bosta EU in 
ASEAN osredoto čila na krepitev odpornosti populacije na izzive nesre č ter na zmanjševanje 
tveganja, zlasti v urbanih okoljih. 
Glede na svoje globalne obveznosti imata EU  in ASEAN skupni interes za razvoj u činkovitejšega 
medregijskega dialoga o podnebnih spremembah. ASEAN in EU imata en ake cilje v zvezi z 
omejitvijo pove čanja temperature pod 2 °C in razvojem gospodarstev in družb z nizkimi 
emisijami, ki bodo odporne na podnebne spremembe.  EU je pripravljena podpreti ASEAN pri 
vključevanju podnebnih sprememb v vizijo za obdobje po letu 2015, vklju čno z namenskim 
financiranjem v okviru klju čnega podro čja „podnebne spremembe, okolje in obvladovanje 
nesreč“ regionalnega programa združenja za  obdobje 2014–2020. EU bo podpirala ukrepe za 
ublažitev podnebnih sprememb, prilagajanje in odpornost ter sodelovanje pri obvladovanju 
nesreč, hkrati pa ponujala možnost za povezano re ševanje vprašanj podnebnih sprememb in 
njihovih vzrokov. 
Cilj akcijskega na črta EU za izvrševanje zakonodaje, upravljanje in trgovanje na podro čju 
gozdov (FLEGT) je izboljšanje up ravljanja gozdov in spodbujanje  trgovanja s trajnostno in 
zakonito pridobljenimi lesnimi izdelki, zagotav lja pa dobro osnovo za pogl abljanje dialoga in 
gradnjo zmogljivosti v ASEAN. EU je vklju čena v pogajanja ali izvajanje prostovoljnih 
sporazumov o partnerstvu FLEGT z ve čino držav ASEAN in spodbuja sodelovanje na regionalni 
ravni11. Poleg tega EU prispeva 3 milijarde USD k podnebnim politikam in spodbudam ZN za 
zmanjševanje izpustov zaradi kr čenja in propadanja gozdov (REDD+) in bo spodbujala članice 
ASEAN, da razvijejo trdne in ambiciozne strategije REDD+. 
Onesnaževanje s smogom je vprašanje, ki zadeva ve č držav ASEAN, kot so Indonezija, Malezija 
in Singapur. Nenehno tlenje in ogenj na šotiš čih ter drugih površinah zaradi kr čenja gozdov 
vpliva na kakovost zraka, lokalno zdravje in go spodarstvo. V nekaterih primerih je onesnaženje 
tako hudo, da so lokalni organi razglasili izredno stanje. Izpusti toplogred nih plinov iz izsušenih 
in/ali požganih šotiš č so pomemben povzro čitelj podnebnih sprememb, kar prispeva k temu, da se 
regija ASEAN kot onesnaževalka s toplogrednimi plini uvrš ča zelo visoko. Projekt SEApeat, ki 
ga financira EU, je državam ASEAN pomagal razviti in izvesti nacionalne akcijske na črte za 
šotišča. Ti na črti vključujejo alternativne dejavnosti za ustvarjanje prihodkov in metode 
preprečevanja požarov, kot je nadzorovano zažiganje. Za obdobje 2014–2020 je na črtovano novo 
financiranje za projekt trajnostne rabe šotiš č in blažitve smoga v regiji ASEAN (20 milijonov 
                                                            
10 http://www.wcdrr.org/uploads/Sendai_Fram ework_for_Disaster_Risk_Reduction_2015-2030.pdf.  
11 Prostovoljni sporazum o partnerstvu je pravno zavezujo č trgovinski sporazum med Evropsko unijo in državo 
proizvajalko lesa zunaj EU. Namen prostovoljnega sporazuma o partnerstvu je zagotoviti, da les in lesni izdelki, 
ki se izvozijo v EU, pridejo iz zakonitih virov. Prostovo ljni sporazum o partnerstvu med EU in Indonezijo je bil 
sprejet leta 2014. Pogajanja o prostovoljnih sporazumih o partnerstvu z Laosom, Malezijo, Tajsko in Vietnamom še potekajo. Kambodža in Mjanmar sta v pripravl jalni fazi. Dialog o FLEGT s Filipini poteka. 
 
10 
 EUR) ter za projekt biotske raznovrst nosti in upravljanj a zavarovanih obmo čij v regiji ASEAN 
(10 milijonov EUR). 
V prihajajo čih letih bo energetski sektor klju čen pri podpiranju družbe no-gospodarskega razvoja 
in povezljivosti na eni ter pri hkratnem doseganju sk ladnosti s cilji na podro čju podnebnih 
sprememb in okolja na drugi strani. Izmenjava izkušenj in dobrih praks ter prikaz inovativnih 
rešitev, na primer na podro čju zmanjševanja emisij CO 2, energetske u činkovitosti in zniževanja 
porabe ter razvoja obnovljivih virov energije, je lahko podlaga za ploden dialog o energiji in 
podnebnih spremembah. Dialog med EU in ASE AN o raziskavah in inovacijah bo obsegal 
raziskave in inovacije, vklju čno s prikazom in uporabo novih rešitev, povezanih z naštetimi 
izzivi. 
Trajnostna raba naravnih virov vklju čuje tudi boj proti nezakoni temu, neprijavljenemu in 
nereguliranemu ribolovu, ki ima resne okoljske, gospodarske in varnostne posledice. EU na 
mednarodni ravni ostaja zavezana boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu. Ta zaveza je bistvena za spodbujanje boljšega svetovnega upravljanja oceanov. Tudi 
ASEAN je razglasil, da je to prednostna naloga. 
Posebne pobude na tem podro čju bodo vklju čevale:
 
• krepitev sodelovanja med EU in ASEAN na podro čju podnebnih sprememb in za četek 
političnega dialoga o okolju in trajnostnem razvoju v skladu z akcijskim na črtom iz 
Bruneja in na podlagi izkušenj EU pri obravnavi  trajnostnega razvoja na ravni kontinenta, 
vključevanju podnebne politike in preoblikovanju Evrope v visoko energijsko u činkovito 
nizkooglji čno gospodarstvo; 
• krepitev podpore za prizadevanja ASEAN pri boju proti podnebnim spremembam, zaš čiti 
okolja in spodbujanju zelene in trajnostn e rasti prek programa EU za regionalno 
sodelovanje (prek 60 milijonov EUR od 170  milijonov EUR, dodeljenih za obdobje 
2014–2020) ter prek AIF in programa SWITCH Asia12; 
• podporo zlasti državam ob spodnjem toku Mekonga pri prizadevanjih v zvezi s povezavo 
voda – energija – prehranska varnost, razvojem izboljšanega trajnostnega kmetijstva, 
prehransko varnostjo (vklju čno z varnostjo hrane), sistemi upravljanja naravnih virov in 
prek spodbujanja dialoga s Podonavjem; 
• krepitev regionalnih pristopov k FLEGT in REDD+, vklju čno s pripravo novih 
programov REDD+ za zmanjševanje izpustov na  ravni države ali province/okrožja za 
boljše čezmejno reševanje gonil kr čenja in propadanja go zdov ter dostop do izpla čil 
REDD+, ki temeljijo na rezultatih, na podlag i sklada EU REDD, ki ga financira EU; 
• spodbujanje prakti čnega sodelovanja pri vprašanjih, kot so kr čenje gozdov, nezakonita 
sečnja in povezana trgovina, med drugim prek u činkovitega izvajanja prostovoljnih 
sporazumov o partnerstvu FLEGT, boj proti čezmejnemu smogu, vklju čno z zaustavitvijo 
osuševanja šotiš č, spodbujanje trajnejše proizvodnje dobrin, kot so palmovo olje, guma in 
kava, sprememba trenda izgube biotske raznov rstnosti, boj proti nezakoniti trgovini s 
prostožive čimi vrstami in morskim odpadkom, spodbuj anje dobrega ravnanja z odpadki in 
                                                            
12 http://www.switch-asia.eu/.   
 
11 
 kemikalijami, spodbujanje zanesljive preskrbe z vodo (vklju čno s čezmejnim vidikom) in 
zelenega razvoja mest; 
• izboljšanje sodelovanja med EU in ASEAN na podro čju energije – dialog bi moral 
zajemati zlasti energetsko u činkovitost in ohranjanje energ ije, biogoriva, investicijski 
okvir, obnovljive vire energije in razvoj infrastrukture;  
• krepitev regionalnega sodelova nja med EU in ASEAN na podro čju nezakonitega, 
neprijavljenega in neregulir anega ribolova poleg obstoje čega dvostranskega dialoga z 
nekaterimi članicami ASEAN, izvajanje ustreznih pravil o spremljanju, nadzoru ter 
opazovanju in 
• razvoj sodelovanja med EU in ASEAN na podro čju obvladovanja nesre č, zlasti prek 
močnejših operativnih povezav, razširjenih dejavnosti usposabl janja in sodelovanja pri 
izvajanju pomo či ob nesre čah v okviru regionalnega foruma ASEAN in z osredoto čanjem 
na izvajanje Sendajskega okvira za zmanjševanje tveganja nesre č. 
4. Sodelovanje pri politi čnih in varnostnih vprašanjih 
4.1. Varnost 
V zadnjih letih sta se EU in ASEAN dogovorila o vz postavitvi bolj zaokrožen ega partnerstva, ki 
presega tradicionalno osredoto čenost na gospodarska vprašanja. To je sledilo odlo čitvam 
ASEAN, da se bo za čel soočati tudi z varnostnimi vprašan ji, kot so obvladovanje nesre č, 
pomorska varnost, mednarodna kazniva dejanj a in boj proti terori zmu. Podobno je tudi EU 
razširila svojo vlogo varnostnega akterj a in varuha, tudi na podlagi dolo čb Lizbonske pogodbe, ki 
omogočajo bolj celosten pristop k zunanji politiki. 
ASEAN je pokazal ustvarjalnost in odlo čenost, da se postavi v središ če regionalne arhitekture, 
kjer prek razli čnih koncentri čnih in prekrivajo čih se forumov, kot so ASEAN+3 (vklju čuje 
Kitajsko, Japonsko in Južno Ko rejo), regionalni forum ASEAN (ARF), proces sre čanja 
obrambnih ministrov združenja ASEAN-Plus ( ADMM-Plus) in vzhodnoa zijski vrh (EAS), 
vključi regionalne in svetovne sile.  
EAS vedno bolj postaja vodilni forum za stra teško sodelovanje v regiji, njegove članice so 
Združene države, Kitajska, Japonska, Južna Koreja, Indija, Avstralija, Nova  Zelandija in Ruska 
federacija, EU pa še ne. Glede na svoje trgov ske, naložbene in druge povezave ima EU jasen 
interes za stabilnost v regiji in posledi čno za spodbujanje varnostne arh itekture, ki bi lahko bolje 
obvladovala politi čne napetosti v regiji in v kateri bi imela EU klju čno vlogo, med drugim s 
prihodnjim pristopom k EAS. 
ASEAN ceni priložnost za izboljšanje sodel ovanja z EU na podro čju varnosti. U či se lahko iz 
izkušenj EU pri oblikovanju  sodelovanja na podro čju varnosti na re gionalni ravni, vklju čenost 
EU – aktivno, a ne grozilno – pa lahko pomaga pri vzdrževanju razli čnih strateških možnosti in 
osrednje vloge v času, ko se velike sile mo čneje uveljavljajo v regiji. 
EU in ASEAN bi morala izkoristiti zbliževanje interesov ter politi čna in varnostna vprašanja 
uporabiti kot eno najbolj dinami čnih usmeritev svojega sodelova nja pod okriljem sodelovanja 
 
12 
 med EU in ASEAN ter z ve čjo vključenostjo EU v regionalni forum ASEAN (ARF), edini 
regionalni varnostni forum, v katerega je trenutno v članjena. 
EU je v preteklih letih že okrepila svojo vklju čenost v ARF. Visoki pred stavnik/podpredsednik se 
je od leta 2012 vsako leto udeležil sre čanja ministrov ARF. Na ravn i uradnikov je EU dejavnejša 
kot kdaj koli prej, saj sopredseduje sre čanjem ARF in prispeva k izvajanju delovnih na črtov 
ARF. Zadnje pobude EU vklju čujejo: 
− leta 2013/14 sopredsedovanje (skupaj z Mjan marom/Burmo) vmesnim sestankom skupine 
za krepitev zaupanja in preventivno diplomac ijo ter s tem povezanemu dialogu uradnikov 
za obrambo;  
− sopokroviteljstvo prvega uspos abljanja ARF o preventivni diplomaciji in mediaciji 
oktobra 2014 v Bruneju, skupaj z Brunejem, in  
− sploh prvi orientacijski seminar Evropske akademije za varnost in obrambo o skupni 
varnostni in obrambni politiki (SVOP) mar ca 2014 s posebnim poudarkom na varnostnem 
sodelovanju med EU in ASEAN.13 
Partnerji ASEAN so opazili in pohvalili pove čanje dejavnosti EU na podro čju varnosti, vendar 
dvomijo o tem, ali se bo nadaljevalo. Poleg zanimanja za regionalno stabilnost kot takšno bo 
sposobnost EU za razvoj varnostn ega sodelovanja vplivala na to, kako bodo partnerji ASEAN 
ocenili njeno ponudbo za pristop k EAS. 
Pomorska varnost je klju čni izziv skupnega pomena in klju čni sestavni del spodbujanja EU k 
boljšemu upravljanju oceanov. Skoraj 50 % svetovne ga ladijskega promet a (po tonaži) poteka 
skozi Južnokitajsko morje. Oskrba z energijo, surovine in blago, ki pre čkajo te vode, so 
bistvenega pomena za ve čino gospodarstev, vklju čno z EU. EU ima zato mo čan interes za 
vzdrževanje stabilnosti in var nosti v Južnokitajskem morju te r za spoštovanje mednarodnega 
prava, vklju čno s Konvencijo ZN o pomorskem medna rodnem pravu (UNCLOS). Vztrajno 
poziva k mirnemu in skupnemu reše vanju teritorialnih sporov in mo čno podpira teko ča 
prizadevanja ASEAN in Kitajske za dogovor o kodeksu ravnanja v Južnokitajskem morju ter 
spodbuja hiter zaklju ček pogajanj. 
EU je prevzela pobudo pri organiza ciji prvega dialoga o pomorski  varnosti na visoki ravni med 
EU in ASEAN v Džakarti novembra 2013, kjer so potekale poglobljene r azprave o piratstvu, 
pomorskem nadzoru, va rnosti v pristaniš čih in skupnem upravljanju virov. Drugi dialog bo 
potekal leta 2015 s posebnim poud arkom na povezavi med pomorsko varnostjo in bojem proti 
organiziranemu kriminalu.  
V okviru pobude Centra odli čnosti EU za KBRJ (kemi čna, biološka, radiološka in jedrska 
tveganja) se je okrog sekretar iata v Manili vzpostavila u činkovita regionalna mreža. Vseh deset 
držav članic ASEAN sodeluje v tej pobudi, ki zagot avlja regionalno platformo za boj proti 
tveganjem KBRJ in je klju čni odgovor na varnostna vprašan ja EU in ASEAN. EU spodbuja 
boljšo vklju čenost ASEAN v pobudo, kar bi poma galo pri zagotavljanju dolgoro čne trajnosti in 
politične podpore za center. 
                                                            
13 Drugi seminar bo potekal v drugi polovici leta 2015. 
 
13 
 Druga podro čja, na katerih rastejo grožnje interesom AS EAN in EU in kjer bi obe strani imeli 
koristi od tesnejšega sodelovanja, vklju čujejo: 
− nezakonito trgovino (z ljudmi, drogami, prostožive čimi vrstami);  
− kibernetsko varnost in kibernetsko kriminaliteto (vklju čno z bojem proti spolni zlorabi 
otrok na spletu); 
− neširjenje orožja in razorožitev (vklju čno s pogodbo o trgovini z orožjem); 
− deradikalizacijo/boj prot i nasilnemu ekstremizmu; 
− razmere ranljivih manjšin, ki imajo regionalne vplive; 
− mediacijo in  
− opazovanje volitev.  
Na vsakem od navedenih podro čij EU pripravlja prakti čne pobude v okviru EU-ASEAN in ARF 
za poglobitev dialoga in preu čitev večje gradnje zmogljivosti. 
Posebne pobude na tem podro čju bodo vklju čevale:  
• krepitev podpore EU regionalnim rešitvam  za piratstvo in druge vidike pomorske 
varnosti. Poleg obstoje čega sodelovanja prek programa kriti čnih pomorskih poti 
(MARSIC) bo EU preu čila dejavnosti gradnje zmoglji vosti v in z ASEAN na podro čju 
pomorske varnosti (nadzor, varnost v pristaniš čih), kot je dolo čeno v akcijskem na črtu in 
strategiji EU za pomorsko va rnost (sprejet junija 2014)14. Prizadevala si bo, da postane 
dialog med EU in ASEAN na visoki ravn i o pomorski varnosti vsakoletni dogodek; 
• okrepitev dialoga o pomo či pri nesre čah v kombinaciji z ve čjo gradnjo zmogljivosti na 
ravni ASEAN (center AHA) in n acionalni ravni; razširitev teko čih projektov v 
Mjanmaru/Burmi in na Filipinih na druge države članice ASEAN; 
• sopredsedovanje (s Filipini) delavnic i regionalnega foruma ASEAN o osveš čanju o 
sodelovanju za prepre čevanje tveganj KBRJ in spodbujan ju tega sodelovanja v Manili 
septembra 2015;  
• organizacijo letnega orientacijskega semina rja SVOP s poudarkom na sodelovanju med 
EU in ASEAN za osveš čanje o rasto či vlogi EU pri varnostnih vprašanjih in spodbujanje 
boljšega prakti čnega, operativnega sodelovanja z ASEAN in njegovimi državami 
članicami v prihodnosti; 
• krepitev dialoga in sodelovanja pri vpraš anjih skupnega interesa, kot so odvzem 
premoženjske koristi za boj proti organi ziranemu kriminalu, ne zakonita trgovina s 
prostožive čimi vrstami in boj proti spolni zlorab i otrok, med drugim v okviru svetovnega 
združenja za boj proti spolni zlorabi otr ok na spletu, ter skupno reševanje vprašanja 
nadnacionalnih storilcev kaznivih deja nj zoper spolno nedotakljivost otrok in 
• podporo posebnim dialogom o človekovih pravicah na region alni in dvostranski ravni. 
                                                            
14 http://register.consilium.europa.eu/doc/sr v?l=EN&f=ST%2011205  %202014 %20INIT . 
 
14 
 4.2. Človekove pravice  
Kot del prizadevanj za gradnj o bolj zrelega in politi čnega partnerstva se EU zavzema tudi za 
konstruktivno sodelovanje z ASEAN za spodbujanje in zaš čito mednarodnih standardov 
človekovih pravic. Pri tem je  prednostna naloga EU odprava smrt ne kazni v regiji ASEAN. EU je 
zato pozdravila oblikovanje Medvladne komisije ASEAN za človekove pravice (AICHR) leta 
2009 ter sprejem deklaracije ASEAN o človekovih pravicah leta 2012. 
Posebne pobude na tem podro čju bodo vklju čevale:  
• podporo mehanizmu ASEAN za človekove pravice, sprejem obiskov AICHR (kot v letu 
2011; naslednji je na črtovan v drugi polovici leta 2015) in Komisije ASEAN za 
spodbujanje spoštovanja in va rstvo pravic žensk in otro k (ACWC), ki je leta 2013 
obiskala Evropo, ter orga nizacijo obiskov posebnega  predstavnika EU za človekove 
pravice (ki bodo sledili obiskom  maja 2013 in novembra 2014); 
• okrepitev dialoga in sodelovanja z AI CHR (kot splošnim mehanizmom za človekove 
pravice v ASEAN) pri vprašanjih, kot so prav ice migrantov in žrte v trgovine z ljudmi, 
podjetništvo in človekove pravice/družbena odgovornost gospodarskih družb, mu čenje, 
pravice žensk in otrok, enakost spol ov in boj proti diskriminaciji; 
• večji poudarek na pravicah manjšin in smrtni kazni kot klju čnih podro čjih političnega 
dialoga z ASEAN; to bo vklju čevalo pregleden in sistemati čen proces posvetovanja in 
dialoga s civilno družbo ter drugi mi interesnimi skupinami in 
• podporo organizacijam civilne družbe in ne državnim akterjem v regiji ASEAN, med 
drugim prek posebnih programov, kot je ev ropski instrument za demokracijo in človekove 
pravice (EIDHR). 
5. Oblikovanje strateško usmerjenega partnerstva 
Prva prednostna naloga je oblikovanje vsebin ske zasnove v skladu z brunejskim akcijskim 
načrtom in predlogi, navedenimi v tem skupnem sporo čilu. Julija lani so se zunanji ministri EU in 
ASEAN odlo čili, da bodo v prihodnosti odnose med EU in ASEAN iz „naravnega“ ali 
„poglobljenega“ partnerstva spremenili v „strateškeg a“, in višjim uradnikom naložili, da razvijejo 
časovni na črt za ta cilj15. 
Oblikovanje strateškega partners tva med EU in ASEAN bi pomenilo preseganje sedanje 
predvsem dvostranske nara vnanosti in težnjo po ve čji vključenosti v klju čna regionalna in 
globalna vprašanja. Obstaja še veliko prosto ra za poglobitev dialoga in uskladitev stališ č o 
vprašanjih globalnega pomena, vklju čno z naslednjimi: 
− podnebne spremembe; 
− zmanjševanje tveganja za nesre če in krepitev odpornosti; 
− cilji trajnostnega razvoj a za obdobje po letu 2015, vklju čno z izkoreninjenjem revš čine; 
− zdravstvene pandemije in 
− boj proti terorizmu, radika lizaciji in tujim borcem.  
                                                            
15 Za izjavo sopredsedujo čih glejte: http://eeas.europa.eu/statement s/docs/2014/140723_03_en.pdf . 
 
15 
 Poleg tega gre pri vseh regionalnih konfliktih, na  primer v Ukrajini, napetostih v Južnokitajskem 
morju ter iranskih in severnokorejskih jedrsk ih vprašanjih, pravzaprav za temeljna varnostna 
načela in način, kako zagotoviti skladnost z mednarodni m pravom. EU in ASEAN imata kot 
goreča zagovornika u činkovitega multilateralizma, ki temelji na pravilih, neposreden interes za 
razširitev svojega sodelovanja pri teh regiona lnih vprašanjih globalnega pomena. Poglabljanje 
sodelovanja med EU in ASEAN v razli čnih sektorjih bo okrepilo razloge za oblikovanje 
formalnega strateškega partne rstva, kar bo zah tevalo politi čne zaveze in vire na obeh straneh. EU 
je pripravljena na svojo vlogo pri bistveni  nadgradnji odnosov in zavezana, da med drugim 
zagotovi: 
• sodelovanje pri skupni oceni obetov za uspešno pogajanje o medregijskih 
prostotrgovinskih sporazumih; 
• sklenitev sporazuma o civilnem letalstvu; 
• začetek politi čnega dialoga med EU in ASEAN o okolju in trajnostnem razvoju ter 
okrepitev dialoga o raziskavah in inovacijah; 
• nadaljevanje dialoga in sodelovanja pr i vprašanjih migracij in mobilnosti;  
• povečanje finan čne podpore za regijsko s odelovanje z ASEAN in za  razvojno sodelovanje 
z manj razvitimi državami članicami ASEAN (Kambodža, Laoška ljudska demokrati čna 
republika, Mjanmar, Vietnam in Filipini) na ve č kot 2 milijardi EUR za obdobje 2014–
2020; 
• izvedbo obsežnega „paket a“ novih pobud na podro čju netradicionalne varnosti 
(pomorstvo, pomo č ob nesre čah, mednarodna kazniva dejanja, razli čna usposabljanja o 
preventivni diplomaciji, krizno upravljanje, mediacija, pravna država ter opazovanje volitev) in 
• imenovanje reziden čnega veleposlanika EU v ASEAN. 
Uspešno neformalno sre čanje vodij v Milanu oktobra 2014 bi bilo treba v pr ihodnosti redno 
ponavljati. Na ravni ministrov za zunanje zadeve bi se po leg dveh obsežnih letnih sre čanj 
ministrov EU in ASEAN ter konference po zaklju č
ku ministrskega sre čanja ob robu regionalnega 
foruma ASEAN visoki predstavni k/podpredsednik in ministri za  zunanje zadeve ASEAN lahko 
srečali ob pri četku zasedanja Generalne skupš čine Združenih narodov. Sektorska sre čanja na 
ravni ministrov, pa čeprav neformalna, bi prav tako prispe vala h krepitvi dvos transkega programa 
na številnih podro čjih, ki jih zajema to sporo čilo. EU bo ta sre čanja podpirala v najve čji možni 
meri, med drugim ob robu ministrskih sre čanj v okviru azijsko-evropskega sre čanja (ASEM) in 
vrha ASEM. 
EU bo še naprej spodbujala parlamentarno r azsežnost odnosov med EU in ASEAN, tudi s 
podporo bolj strukturirane izmenjave med Evropskim parlamentom in medparlamentarno skupščino ASEAN (AIPA), kot je predlagano v re soluciji EP o prihodnosti odnosov EU-ASEAN, 
sprejeti 15. januarja 2014
16. 
                                                            
16 http://www.europarl.europa.eu/sides/getD oc.do?pubRef=-//EP// TEXT+TA+P7-TA-2014-
0022+0+DOC+XML+V0//SL. 
 
16 
 To skupno sporo čilo vsebuje konkretne ideje za na dgradnjo odnosov med EU in ASEAN z 
oblikovanjem bolj skladnega okvira za sekt orsko sodelovanje in zagotavljanjem ve čje politične 
pozornosti. Obe strani imata intere s, da pograbita to priložnost. To bo tvorilo tudi podlago za 
pregled EAS s strani ASEAN, vklju čno z njegovim delovanjem in prihodnjim članstvom. EU je v 
dobrem položaju, da prispeva k prakti čnemu delu EAS in se tako odzove klicu ASEAN za ve čje 
udejstvovanje EU. Oblikovanje strateškega partne rstva med EU in ASEAN bi morala spremljati 
povečana prisotnost EU pri strate ških razpravah v regiji. 
Visoki predstavnik in Komisija  pozivata Svet in Evropski parlament, naj podpreta ideje, 
predstavljene v tem skupnem sporo čilu, in naj sodelujeta pri kovanju modernega strateško 
usmerjenega partnerstva med EU in ASEAN.