[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 11.7.2007

SEC(2007) 936

DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE POVZETEK PRESOJE VPLIVOV

k Beli knjigi o športu {COM(2007) 391 konč.} {SEC(2007) 932} {SEC(2007) 934} {SEC(2007) 935}

Presoja vplivov v zvezi z Belo knjigo o športu vsebuje glavne razloge in postopke, na podlagi katerih se je Komisija odločila za pripravo Bele knjige o športu. Ta odločitev je posledica pridobljenega lastnih spoznanj, obsežnih posvetovanj z vladnimi in nevladnimi akterji ter pregleda obstoječih poročil in študij[1], na podlagi katerih je Komisija opredelila prednostne naloge za izvajanje politične spodbude na področju športa. Analiza je potrdila, da se v zvezi s tem veliko pričakuje, in sicer naj bi EU pri oblikovanju politike[2] bolje upoštevala posebnosti športa, pri čemer naj bi spoštovala avtonomnost športa ter se zavedala, da obstajajo različna športna področja, na katerih bi lahko ukrepanje EU koristno dopolnjevalo nacionalne ukrepe. Potrjeno je tudi dejstvo, da bi lahko družba in gospodarstvo za uresničevanje strateških ciljev EU bolje izkoristila potencial športa.

Veljavni zakonodajni okvir Evropski uniji na področju športa ne podeljuje posebnih zakonodajnih pristojnosti. Gre pa vendar za področje, za katerega se uporabljajo številne določbe iz Pogodbe ES in zato zanj veljajo tudi sodbe sodišč Evropskih skupnosti ter odločbe Komisije. Celovito evropsko področje športa s svojimi raznovrstnimi razsežnostmi je povezano s številnimi politikami EU, sooča pa se z novimi socialnimi in gospodarskimi razmerami ter izzivi, kar pa doslej še nobena pobuda EU ni obsežneje obravnavala. Zato mora vsaka pobuda EU, ki naj bi izpolnila pričakovanja zainteresiranih strani, temeljiti na celostnem političnem pristopu, upošteva pa veljavni zakonodajni okvir in tudi potrebo po spoštovanju avtonomnosti športa in subsidiarnosti. Vsakršna takšna pobuda seveda zahteva tesno sodelovanje vseh zadevnih služb Komisije.

Ob upoštevanju tega ocena vplivov navaja poglavitne dejavnike za pobudo Komisije na področju športa s pojasnitvijo razlogov, opredelitvijo ključnih vprašanj in opisom glavnih ciljev. V zvezi s tremi temeljnimi področji bi lahko opredelili ključna vprašanja, in sicer družbeno vlogo športa, ekonomsko razsežnost športa in organizacijo športa. Ta so navedena v seznamu tem in glavnih izzivov, ki so bili opredeljeni v zvezi s temi vprašanji. V zvezi s številnimi temami, ki jih je treba obravnavati v okviru celostnega pristopa k športu, je bilo za to oceno vplivov opredeljenih šest prednostnih vprašanj, ki odražajo glavne vprašanja zainteresiranih strani:

a) pomanjkanje pravne varnosti v zvezi z uporabo zakonodaje EU na področju športa;

b) vprašanja upravljanja, ki so v večini povezana s poklicnimi športi, zlasti nezakonitimi praksami, ki so očitno zelo razširjene med zastopniki igralcev, slabo zaščito mladoletnih športnikov ter tudi škodljivim vplivom dopinga, rasizma in nasilja v športu;

c) financiranje športa in izzivi za tradicionalne načine financiranja športa na najnižji ravni;

d) pomanjkanje podatkov o športnem sektorju kot podlaga za oblikovanje politike;

e) vse večji problemi prekomerne teže, debelosti, bolezni srca in ožilja ter osteoartritisa, ki so v veliki meri posledica pomanjkanja fizične aktivnosti;

f) Omejeno vključevanje športnih vprašanj v izobraževanje in usposabljanje.

V poročilu je poudarjeno, da bi morali v okviru pobude EU na področju športa opredeliti strateško usmeritev vloge športa v Evropi, spodbuditi razpravo o zadevnih problemih in izboljšanje prepoznavnosti zadevnega sektorja na področju oblikovanja politik EU. Poročilo poudarja tudi, da poskuša pobuda v okviru oblikovanja politik EU prikazati, priznati in spodbujati posebne družbene, ekonomske in organizacijske značilnosti športa. Poleg tega želi šport bolje vključiti v obstoječe in načrtovane programe EU in ukrepe ter opredeliti načine za zagotavljanje finančne podpore s športom povezanim projektom v okviru finančnih instrumentov EU. Ocena vplivov opredeljuje tudi cilje za vzpostavitev boljšega dialoga in struktur za politično sodelovanje na področju športa na ravni EU.

Iz ocene vplivov izhajajo štiri različne možnosti za opredelitev vloge športa v Evropi v okviru veljavnega pravnega in političnega okvira:

- možnost 1: neukrepanje, zaradi česar bi razmere na področju športa ostale enake;

- možnost 2: nadaljnja posvetovanja o potrebi po oblikovanju pobude EU na področju športa v obliki Zelene knjige;

- možnost 3: obravnava športa kot široke, celovite pobudo v obliki pravno nezavezujočega instrumenta, npr. kot Bela knjiga ali sporočilo;

- možnost 4: predvideva predpise za specifične vprašanja v povezavi z boljšim vključevanjem športa v politike in programe EU.

Po analizi morebitnih vplivov, učinkovitosti, stroškovne učinkovitosti, povezanost in možnih tveganj predlaganih ukrepov na šestih prednostnih področjih je v poročilu navedena sklepna ugotovitev, da možnost 1 (neukrepanje EU) ne bi izpolnilo pričakovanj zainteresiranih strani in bi lahko posledično vodilo do nadaljnjih izgubljenih priložnosti za obravnavo obstoječih izzivov na področju športa. Na podlagi na posvetovanja, ki so bila opravljena že v preteklih letih, poročilo pri nadaljnjem posvetovanju ne predvideva nikakršne dodane vrednosti (možnost 2). V poročilu je navedeno, da so regulatorni ali zakonodajni predlogi na številnih področjih, kakor so bili predlagani v okviru možnosti 4, povezani s tveganjem, in sicer neupoštevanjem načela subsidiarnosti in avtonomnosti športa in tako ne bi upoštevali raznovrstnih razsežnosti športa.

Z možnostjo, ki predlaga oblikovanje bele knjige, bi najbolje uresničili zastavljene cilje. Ta možnost je stroškovno najugodnejša. Z akcijskim načrtom, ki določa konkretne ukrepe za teme, opredeljene kot ključne, združuje najbolj učinkovite ukrepe na različnih ravneh, obenem pa upošteva avtonomnost športa in razdelitev pristojnosti na področju športa v Evropi. To je možnost, s katero bi v okviru veljavnega pravnega okvira pobudi na področju športa dali politično težo in prepoznavnost na ravni EU.

[1] Podrobni povzetek posvetovanja, ki se je z vladnimi in nevladnimi akterji izvajalo v preteklih letih, je na voljo v Prilogi III k Delovnemu dokumentu služb Komisije, ki je priložen Beli knjigi.

[2] Kakor je zapisano v Izjavi Evropskega Sveta iz Nice iz leta 2000.