EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 13.7.2011 
SEC(2011) 892 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
Spremni dokument 
PREDLOGU UREDBE EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA  
o skupni ribiški politiki 
{COM(2011) 425 kon č.} 
{SEC(2011) 891 kon č.}  
 
SL 1   SL 1. OPREDELITEV PROBLEMA  
1.1. Neuspešnost SRP  
Kljub novim orodjem za upravljanje, ki so bila uvedena leta 2002, trenutna SRP ne zagotavlja 
trajnostnega izkoriš čanja živih vodnih virov: v dolgoro čnih načrtih upravljanja sta bila 
predvidena trajnostno izkoriš čanje staležev rib in obnovitev pr elovljenih staležev, regionalni 
svetovalni sveti pa so namerava li okrepiti dialog med zainteresiranimi stranmi in s Komisijo.  
Problemi, zaradi katerih je SRP neuspešna, so medsebojno odvisni. Presežna zmogljivost je 
glavni dejavnik prelova. Kljub temu se je z zmanjšanjem kvot z namenom omejitve prelova 
presežna zmogljivost še dodatno pove čala. Presežna zmogljivost povzro ča tudi slabo 
gospodarsko uspešnost ribolovnega sektor ja, ki pa spodbuja prelov kot kratkoro čno rešitev za 
vse manjše prihodke. Posledica tega so tudi ponavljajo če prošnje sektorja  za javno finan čno 
podporo, s katero se ohranja presežna zmogljivost, in odstopanje od znanstvenih mnenj pri določanju celotnega dovoljenega ulova . Glede na te povezave je mogo če probleme razvrstiti 
na naslednji na čin:  
• glavni problem SRP je nezadostna okoljska trajnost zaradi prelova.
 K temu prispevajo tudi 
vsi drugi problemi. Glavni dejavniki prelova so presežna zmogljivos t ladjevja, odstopanje 
od znanstvenih mnenj pri dolo čanju celotnega dovoljenega ulova in neprednostno 
določanje ciljev. Dodatni dejavn iki so relativna stabilnos t, visoka raven zavržkov, 
pomanjkanje skladnosti in premalo znanstvenih mnenj; 
• drugi problem je omejena ekonomska trajnost,  zlasti za ribolovni sekt or. Veliko ladjevij ni 
donosnih, pri čemer nanje vplivajo zunanji pretre si (npr. visoke cene goriv);  
• tretji problem je nezadostna socialna trajnost , ki vpliva predvsem na ribolovni sektor in 
območja, odvisna od ribolova. Nizke pla če in resna tveganja za varnost pomenijo, da 
ribolovni sektor ne zagotavlja privla čnih delovnih mest za morebitne nove generacije 
ribičev. Na podlagi tega se stopnj a zaposlovanja, zlasti v ri bolovnem sektorju, v zadnjih 
15 letih na številnih obmo čjih, odvisnih od ribištva, zmanjšuje; 
• četrti problem je, da je pravni okvir  SRP zelo zapleten  ter spodbuja mikroupravljanje in 
ovira doseganje okoljske trajnosti; 
• tudi učinkovitost zunanje razsežnosti SRP  je manjša od pri čakovane, zlasti kar zadeva 
okoljsko trajnost in tudi v smis lu mednarodnega upravljanja. 
1.2. Na koga SRP vpliva in na kakšen na čin? 
Zainteresirana 
stran Opis Ključni interesi  
Ribolovni sektor 
v EU Lastniki plovil ES in njihove posadke  Ohranjanje donosnosti in obstoja  
Odvisna podjetja 
in skupnosti  Podjetja in skupnosti, odvisni od ribištva  Ohranjanje donosnosti in obstoja  
Sektor predelave  Predelovalci surovin, ki se uvozijo in ulovijo v 
vodah ES  Ohranjanje donosnosti in obstoja, zanesljiva 
oskrba  
Sektorski Nacionalni, regionalni in l okalni organi, ki urejajo Zagotavljanje uspešnega, u činkovitega in 
 
SL 2   SL regulatorji  ribolov  praktičnega okvira upravljan ja, ki zagotavlja 
ravnovesje med razli čnimi potrebami 
zainteresiranih strani  
Raziskovalni 
organi v sektorju  Znanstveno-raziskovalni or gani, ki prispevajo k 
ohranjevanju in upravljanju staležev  Prispevek k u činkovitemu režimu upravljanja 
ribištva s pravo časnim dostopom do 
visokokakovostnih in zanesljivih podatkov  
Potrošniki  Porabniki ribiških proizvodov  Razpoložljivost, cena, kakovost in hranilne 
vrednosti ribiških proizvodov z razli čnimi 
stopnjami okoljskega nadzora  
Države, ki niso 
članice EU  Ribiški sektor, ki konkurira ladjevjem EU. 
Proizvajalci proizvodov iz ribogojstva, izvozniki 
v EU. Organi, ki prejemajo pla čila v okviru 
sporazumov o partnerstvu v ribiškem sektorju, v 
državah, ki niso članice EU.  Navzkrižni interesi med tistimi, ki EU štejejo za 
zelo pomemben izvozni trg in vir prihodka, ter 
majhnimi lokalnimi ribi škimi skupnostmi, ki se 
soočajo s konkurenco ladjevja EU v ribištvu 
zunaj EU, kar zadeva dostop do lokalnih virov  
Nevladne 
organizacije, 
civilna družba in 
državljani EU  Nevladne organizacije, ki si prizadevajo za 
trajnostno upravljanje ribištva 
Širša javnost, ki se zanima in skrbi za ribištvo in 
morsko okolje  Ohranitev populacij rib, morske biotske 
raznovrstnosti in doživlja jske vrednosti oceanov, 
rek in jezer  
1.3. Zakaj je potrebna javna intervencija? 
Za ribištvo je zna čilna „tragedija skupne dobrine“: pos amezniki, ki delujejo v lastnem 
interesu, so nagnjeni k čezmernemu izkoriš čanju skupnega vira, ko želi jo dobiti „svoj“ delež, 
saj pri tem tekmujejo z drugimi. Kar en ribi č ulovi danes, tega drug ribi č jutri ne bo mogel 
ujeti. Stroškov izkoriš čanja virov, ki jih imajo zato drugi (manj rib, škoda za habitat itd.), 
ribiči pri sprejemanju ribolovnih odlo čitev ne upoštevajo. Če regulativnega ukrepanja v zvezi 
z dostopom ne bo, se bodo staleži izkoriš čali na ravneh, ki bodo povzro čile njihov upad in 
gospodarsko iz črpanost. Na podlagi tega je  regulativno ukrepanje upravi čeno, kar pomeni, da 
je možnost „neukrepanja na ravni EU“ nesprejemljiva. 
2. PRAVICA EU DO UKREPANJA  
V skladu s členom 3(d) Pogodbe o delovanju EU (PDEU) ima Unija v okviru SRP izklju čno 
pristojnost na podro čju ohranjanja morskih biol oških virov. V skladu s členom 4(2)(d) ima 
Unija deljeno pristojnost za preostalo SRP.  
SRP je bila nazadnje reformirana leta 2002. Refo rma je bila izvedena z Uredbo Sveta (ES) 
št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002. Njen člen 35 vsebuje posebno dolo čbo o reviziji pred 
koncem leta 2012 v zvezi s poglavjema II [Ohran janje in trajnost] in III [Prilagoditev 
ribolovne zmogljivosti]. Vendar se na podlag i sklepnih ugotovitev iz posebnega poro čila 
Računskega sodiš ča o SRP iz leta 2007 in ocene Komi sije sedanje SRP presega okvir te 
obveznosti in se predlaga temeljita reforma SRP.  
3. CILJI SRP 
3.1. Cilji SRP v skladu s Pogodbo 
Cilji  SRP so dolo čeni v členih 3(d) in 4(d) ter členih 38 in 39 PDEU. Prav tako je pomemben 
člen 11, saj dolo ča, da je treba zahteve varstva okolja vklju čevati v opredelitve in izvajanje 
politik in dejavnosti Unije, zl asti zaradi spodbujan ja trajnostnega razvoja. V skladu s 
členom 39 so cilji SRP, ki so enaki kot za kmetijstvo, naslednji: 
 
SL 3   SL • povečati kmetijsko produktivnost s pospeševanjem tehni čnega napredka in 
zagotavljanjem racionalnega razvoja kmetijske proizvodnje ter z optimalno 
uporabo proizvodnih dejavnikov, zlasti delovne sile; 
• zagotoviti primerno življenjsko rave n kmetijske skupnosti, zlasti s pove čanjem 
individualnega zaslužka oseb, ki se ukvarjajo s kmetijstvom; 
• stabilizirati trge; 
• zagotoviti redno preskrbo; 
• zagotoviti, da je preskrba potrošnikom dostopna po primernih cenah. 
Ti cilji so enaki kot cilji skupne kmetijske politike, vendar jih je treba obravnavati v 
posebnem okviru ribiškega sektorja. 
3.2. Splošni cilji reforme 
Z reformirano SRP se bo dosegla okoljska, e konomska in socialna trajnost, kar zadeva 
izkoriščanje ribolovnih virov. S pravne ga vidika so vsi ti cilji enako pomembni in nobenega ni 
mogoče doseči ločeno. 
Vendar je za uspešno SRP klju čna okoljska trajnost . V analizi ocene u činka je potrjeno, da 
„bosta ekonomska in socialna trajnost še naprej omejeni, če se stanje staležev ne bo bistveno 
izboljšalo“ . V opredelitvi problema je poudarjen slabo st anje številnih staležev. Za reševanje 
problema bo potrebna uskladitev ribol ovnega pritiska z okoljsko trajnostjo.  
3.2.1.  Okoljska trajnost 
Okoljska trajnost se razume kot izkoriš čanje staležev na na čin, ki ne vpliva na njihovo 
izkoriščanje v prihodnosti. To zajema uporabo ribiškega pritiska v skladu z najve čjim 
trajnostnim donosom, „s čimer bi te cilje čim hitreje dosegli za iz črpane staleže, če je mogo če 
najpozneje do leta 2015“ . Z doseganjem okoljske trajnosti se bo zagotovila tudi skladnost z 
obveznostjo doseganja dobrega stanja mors kega okolja do leta 2020, kot je dolo čeno v 
Okvirni direktivi o morski strategiji. 
Doseganje okoljske trajnosti pomeni: (a) odpravo prelova v kratkoro čnem obdobju; 
(b) čim večje zmanjšanje presežne zmogljivosti in zavržkov; 
(c) vzpostavitev sistema sprejemanja odlo čitev v skladu z dolgoro čno trajnostjo, ki je prožen 
in prilagodljiv lokalnim pogojem;  
(d) spodbujanje sektorja, da prevzame ve čjo odgovornost za rezultate in upošteva zakonodajo; 
(e) večjo razpoložljivost znanstveni h mnenj in ekonomskih podatkov. 
 
SL 4   SL 3.2.2.  Ekonomska trajnost 
Ekonomska trajnost pomeni donosno ladjevje, ki je dolgoro čno ekonomsko uspešno. Enako 
velja za s tem povezane predelovalne dejavnosti, pomožne dejavnosti in dejavnosti ribogojstva, ki se izvajajo v mejah, dolo čenih na podlagi okoljske tr ajnosti, delujejo v okviru 
konkuren čnega svetovnega trga in razvijajo čih se vzorcih porabe. 
3.2.3.  Socialna trajnost  
Socialna trajnost pomeni preoblikovanje ribi štva in z njim povezanih dejavnosti, tako da 
zagotavlja privla čna delovna mesta, ki omogo čajo primeren življenj ski standard osebam, 
odvisnim od teh dejavnosti, in  sposobnost preživetja ribiških skupnosti. Socialna trajnost 
mora na teh obmo čjih poleg ribištva temeljiti tudi na gospodarski razvejanosti v povezane 
morske dejavnosti. 
3.2.4.  Drugi cilji: poenostavitev in zmanjšanje upravne obremenitve 
Z reformo SRP bo treba prispevati k splošnim ciljem EU v zvezi z zmanjšanjem birokracije. 
Poenostavitev
 pomeni zmanjševanje števila predpi sov in njihove zapletenosti ter vklju čitev 
financiranja v en sam finan čni instrument. Kar zadeva upravno obremenitev , reforma ne 
vključuje nobenega merljivega makro cilja, sa j sedanja politika Komisije s tega podro čja 
preneha veljati konec leta 2012. 
4. MOŽNOSTI POLITIKE  
Možnost ohranitve obstoje čega stanja pomeni nadaljevanje s sedanjo SRP, vendar ob 
upoštevanju nedavno sprejete zakonodaje, zlasti dolgoro čne načrte upravljanja v pripravi, 
uredbe o nadzoru in uredbe IUU. Obstoje če stanje zajema SRP, kakršna bo januarja 2013. S 
tem se primerjajo vse možnosti reforme. 
V okviru možnosti 1 se poskuša dose či okoljska trajnost zn otraj prilagodljivega 
časovnega razpona, pri čemer se omejijo kratkoro čni negativni ekonomski in socialni 
učinki.   
Njeni glavni elementi so: 
a) čimprejšnje doseganje ri bolova na ravni najve čjega trajnostnega donosa, vendar se lahko 
celotni dovoljeni ulov med letom zmanjša za najve č 25 % (kot je trenutno dolo čeno v 
dolgoročnem načrtu upravljanja). Zato bodo nekateri  staleži dosegli ribolov na ravni 
največjega trajnostnega donosa po letu 2015 (v endar ne pozneje kot leta 2020); 
b) uporaba pravila o „najdragocenejši h“ staležih za mešani ribolov; 
c) uporaba posameznih prenosljivih pravic  za odpravo presežne zmogljivosti. Posamezne 
prenosljive pravice bi bile obv ezne za sektorsko ladjevje in pr ostovoljne za ladjevje za mali 
priobalni ribolov ter bi bile uvedene v štirih le tih. Prenosljivost bi bila omejena znotraj države 
članice; 
d) javna finan čna podpora, usmerjena v reformo; s ubvencije za ladjevje (os 1 sedanjega 
Evropskega sklada za ribištvo) bodo ukinjene; 
 
SL 5   SL e) skupna ureditev trgov, usmerjenih v trženje, promocijo in diferenciacijo trga za lokalne 
proizvode; 
f) stroške dovoljenj za gospodarski ribolov v okviru sporazumov o partnerstvu v ribiškem 
sektorju bodo postopno pr evzeli lastniki ladij.  
V okviru možnosti 2 se poskuša dose či okoljska trajnost, pri čemer časovni razpon ni 
prilagodljiv . S to možnostjo se okoljska trajnost poskuša dose či do konca leta  2015, ne glede 
na kratkoro čne ekonomske in socialne u činke. Vklju čuje utemeljeno domnevo, da bo v tem 
zelo kratkem časovnem okviru na voljo dovolj znanstvenih mnenj.  
Njeni glavni elementi so: a) ribolov, ki se na ravni najve čjega trajnostnega donosa doseže v štirih letih od za četka 
reforme; 
b) uporaba pravila o „najbolj ob čutljivih“ staležih za mešani ribolov; 
c) uporaba posameznih prenosljivih pravic za odpravo presežne zmogljivosti, pri čemer velja 
prenosljivost med državami članicami; 
d) ukinitev javne finan čne podpore in skupne ureditve trgov ter  
e) postopna prekinitev sporazumov o partnerstvu v ribi škem sektorju. 
V okviru možnosti 3 se poskuša dose či okoljska trajnost znotraj časovnega okvira, pri 
čemer se zmanjšajo negativni socialni u činki.  Na podlagi te možnosti se zmanjšujejo 
kratkoročni ekonomski in socialni u činki, tako da se sektorju omogo či dodaten čas za 
doseganje ribolova na ravni najve čjega trajnostnega donosa in uvedbo posameznih 
prenosljivih pravic. 
Njeni glavni elementi so: a) čimprejšnje doseganje ri bolova na ravni najve čjega trajnostnega donosa, pri čemer se lahko 
celotni dovoljeni ulov med letom zmanjša za najve č 15 %, tako da bi se za ve č staležev te 
ravni dosegle šele konec obdobja; 
b) uporaba pravila o „najdragocenejši h“ staležih za mešani ribolov; 
c) uporaba posameznih prenosljivih  pravic kot pri možnosti 1, pri čemer je obdobje uvedbe 
daljše; 
d) javna finan čna podpora, usmerjena v reformo, vendar se ve čja pozornost nameni socialnim 
vprašanjem; 
e) omejen pregled skupne ureditve trgov z nekaterimi oblikami intervencij na trgu. 
V okviru možnosti 4 se poskuša dose či okoljska trajnost zn otraj prilagodljivega 
časovnega razpona, pri čemer se omejijo kratkoro čni negativni ekonomski in socialni 
učinki, vendar brez posameznih p renosljivih pravic pod vodstvom EU.  Ta možnost je 
enaka možnosti 1, vendar brez obravnave presežne zmogljivosti s posameznimi prenosljivimi pravicami. Države članice se same odlo čijo, ali bodo uvedle posamezn e prenosljive pravice. 
Analizirali sta se tudi dve dodatni možnosti: 
 
SL 6   SL Možnost 1a  zajema možnost 1, vendar vklju čuje pravilo o „najob čutljivejših“ staležih za 
mešani ribolov iz možnosti 2. 
Možnost 2a  zajema možnost 2, vendar vklju čuje zmanjšanje celotnega dovoljenega ulova 
med letom za najve č 25 %, kot je navedeno v možnosti 1. 
5. OCENA MOŽNOSTI  
Z uporabljeno metodologijo so se opredelili: 
a) merljivi cilji za cilje in b) sklop kazalnikov u činkov, da se zajame napredek pri dos eganju ciljev. Dodatni kazalniki 
obravnavajo upravljanje, upravno obremenitev in poenostavitev. Vrednost kazalnikov se 
izmeri in primerja za leta 2012, 2017 in 2022 (2 020 za okoljsko u činkovitost). Ocena u činka 
združuje kvantitativno in kvalitativno analizo. 
5.1. Okoljska trajnost 
Vse možnosti reforme v smislu okoljske trajno sti so veliko boljše kot možnost ohranitve 
obstoječega stanja. Zdi se, da je možnost 2 najuspešnejša kratkoro čno in dolgoro čno. Vendar 
je njen okoljski element neizvedljiv, ker je na voljo premalo časa za pripravo potrebnih 
znanstvenih mnenj. Možnost 1a
 je najuspešnejša. Možnosti 1, 2a in 3 so zelo uspešne, čeprav 
manj kot možnost 1a, zlasti do leta 2020. Zaradi ohranitve presežne zmogljivosti iz 
možnosti 4 je njena okoljska u činkovitost bistveno manjša. 
Na podlagi možnosti 1a se lahko naklju čni ulov še najbolj zmanjša z združitvijo najboljše 
okoljske u činkovitosti, pravila o „najob čutljivejših“ staležih za mešani ribolov, posameznih 
prenosljivih pravic in elementa regionalizacije . S pravilom o „najdragocenejših“ staležih iz 
možnosti 1 je možnost za zmanjšanje zavržkov omejena. 
V okviru ohranitve obstoje čega stanja in možnosti 4 so ladjevja kratkoro čno in dolgoro čno 
največja. Pri možnostih 1 in 3 se ladjevja najbolj zmanjšajo. 
5.2. Ekonomska trajnost 
V okviru možnosti ohranitve obstoje čega stanja se ekonomska trajnost ne dosega. Možnost 1 
(in 1a)  je kratkoro čno in dolgoro čno najuspešnejša. Možnost 2 je nekoliko uspešnejša od 
možnosti 2a in 3. Možnost 4 je zaradi ohran itve presežne zmogljivosti bistveno slabša. 
Sektor predelave, ki je odvisen od uvoženih sur ovin, ne bi bil prizadet. V zvezi s predelavo 
lokalno raztovorjenih rib možnosti 1 in  1a zagotavljata najboljše kratkoro čne in dolgoro čne 
rezultate. Pri pomožnih storitvah, odvisnih od velikosti ladjevja, je najuspešnejša možnost 
ohranitve obstoje čega stanja, sledi pa ji možnost 4. 
5.3. Socialna trajnost 
V okviru vseh možnosti se zaposlovanje v ribol ovnem sektorju bistveno zmanjšuje. Glede na 
majhno zmanjšanje ladjevij je takšno upadanje iz možnosti ohranitve obstoje čega stanja 
sorazmerno majhno, takoj za njo sledi mo žnost 4. Vendar pa je v smislu pla č možnost 
ohranitve obstoje čega stanja zelo slaba, možnost 1 (in 1a) pa zelo u činkovita. V smislu 
kombinacije zaposlovanja in pla č bi bila možnost 1 (in 1a) najuspešnejša . 
 
SL 7   SL 5.4. Poenostavitev in upravna obremenitev 
V smislu poenostavitve  je vsaka možnost boljša od možnosti ohranitve obstoje čega stanja. Z 
regionalnimi pristopi iz možnosti 1 (in 1a), 2 (in 2a) in 4 bi se morala SRP še dodatno 
poenostaviti.  
Zaradi pridobivanja znanstvenih mnenj in e konomskih podatkov se bo do stroški upravljanja  
dodatno pove čali. Uvedba posameznih prenosljivih pravic bi za države članice in EU 
pomenila nekaj upravne obremenitve;  del teh stroškov bi se lahko prenesel na sektor. 
Nazadnje, z odpravo sporazumov o partne rstvu v ribiškem sektorju ali pla čevanjem stroškov 
dostopa s strani lastnikov ladij bi se na ravni EU stroški upravljanja zmanjšali. To pomeni, da 
bi bila možnost ohranitve obstoje čega stanja najcenejša, pri čemer ji sledi možnost 4, saj ne bi 
bilo stroškov v zvezi s posameznimi prenosljiv imi pravicami. Zaradi potrebe po pridobitvi 
znanstvenih mnenj o najob čutljivejših staležih bi bila  možnost 1a najdražja. 
5.5. Zunanja razsežnost 
Možnost 1 (in 1a)  je najuspešnejša. 
6. PRIMERJAVA MOŽNOSTI : NAJPRIMERNEJŠA MOŽNOST  
Slika 1 – Primerjava možnosti: raven EU za leto 2017  
 
Slika 2 – Primerjava možnosti: raven EU za leto 2022  
 
SL 8   SL 
 
Na splošno so skupni rezultati možnosti 1 in 1a najboljši. Študija v zv ezi s štirimi regijami, 
odvisnimi od ribolova (Bretanija, Galicija, Sicil ija in Škotska), te rezultate potrjuje na 
regionalni ravni. Možnost 1 (in 1a) je tudi v smislu zunanj e razsežnosti najuspešnejša. 
7. SPREMLJANJE IN VREDNOTENJE  
Letni napredek se bo spremljal na podlagi znanstvenih mnenj, za cilj ribolova na ravni 
največjega trajnostnega donosa in glede ekonomski h/socialnih podatkov, ki jih predložijo 
države članice za ekonomsko in socialno trajnost. 
Kar zadeva vrednotenje, se bodo rezu ltati reformirane SRP pokazali šele čez nekaj časa, tako 
da se bo vmesni pregled verjetno izvedel za  leto 2017, za katerega je bilo pripravljeno 
modeliranje. V pregledu je treb a primerjati predvidene in de janske vrednosti naslednjih 
kazalnikov: 
• okoljski u činki: staleži za ribolov na ravni najve čjega trajnostnega donosa, 
velikost ladjevja in napredek glede posameznih prenosljivih pravic; 
• ekonomski u činki: dohodek, BDV, prihodek/prag dobi čka in neto donosnost; 
• socialni u činki: zaposlovanje (ekvival ent polnega delovnega časa) in pla ča 
posadke na ekvivalent polnega delovnega časa. 
Podatki za leto 2017 bodo na voljo leta 2019. Vre dnotenje je zato treba izvesti leta 2019.