P6_TA(2005)0365

Vloga obnovljivih virov energije v EU

Resolucija Evropskega parlamenta o deležu obnovljivih virov energije v EU in predlogih konkretnih ukrepov (2004/2153(INI))

Evropski parlament,

- ob upoštevanju Sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o deležu obnovljivih virov energije v EU (KOM(2004)0366),

- ob upoštevanju Direktive 2001/77/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. septembra 2001 o spodbujanju proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov energije na notranjem trgu z električno energijo [1],

- ob upoštevanju Direktive 2003/30/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. maja 2003 o pospeševanju rabe biogoriv in drugih obnovljivih goriv v sektorju prevoza [2] ("Direktiva o biogorivih"),

- ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Energija za prihodnost: Obnovljivi viri energije – Bela knjiga za strategijo Skupnosti in akcijski načrt" (KOM(1997)0599),

- ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. aprila 2004 o mednarodni konferenci o obnovljivih virih energije junija 2004 v Bonnu [3],

- ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

- ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varno hrano ter Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A6-0227/2005).

1. pozdravlja sporočilo Komisije o deležu obnovljivih virov energije v EU in jo spodbuja, da še naprej razvija ambiciozno in hkrati realistično strategijo na področju obnovljivih virov energije;

2. se zaveda, da so obnovljivi viri energije skupaj z energetsko učinkovitostjo in prihranki energije izrednega pomena ne samo za premostitev poslabšanih zdravstvenih in okoljskih razmer ter za zagotavljanje trajnostnega razvoja, ki je skladen s cilji evropske podnebne politike, temveč tudi za spodbujanje inovacij, regionalnega in nacionalnega razvoja, možnosti trgovanja in ustvarjanja novih delovnih mest v skladu z Lizbonsko strategijo;

3. nadalje poudarja, da obnovljivi viri energije v povezavi z ukrepi za varčevanje z energijo zmanjšujejo odvisnost Evrope od uvoza energije in tako zmanjšujejo politična in gospodarska tveganja, ki so povezana s tem uvozom;

4. poziva Komisijo, naj zastavi ambiciozne, a realne cilje, s katerimi bi tehnologije za pridobivanje energije z ultra nizkimi emisijami ali brez emisij CO2 ter CO2 nevtralne tehnologije do 2020 zadostile 60 % povpraševanja po električni energiji v EU, in podpre zastavljene evropske cilje glede podnebja in zanesljivosti oskrbe;

5. ugotavlja, da med obnovljive vire energije ne spada le vetrna energija in da drugi obnovljivi viri energije, kot so hidroelektrarne, sončno-termalne elektrarne, geotermalne naprave in biomasa, prav tako ugodno vplivajo na izboljšanje stabilnosti omrežja;

Enaindvajset obnovljivih virov energije za 21. stoletje

6. se zaveda možnosti, ki jih ponuja široka raznolikost več kot 21 različnih tehnologij za pridobivanje energije iz obnovljivih virov, ki načeloma ne pokrivajo samo vseh zemljepisnih področij, ampak tudi vse pomembnejše rabe energije;

7. se zaveda dejstva, da obnovljivi viri energije predstavljajo najhitreje rastoči energetski sektor tako v evropskem kot svetovnem merilu, z letno stopnjo rasti vetrne in sončne fotonapetostne (PN) energije preko 20 %, hkrati pa je razvoj tehnologij za pridobivanje energije iz obnovljivih virov ustvaril več kot 300000 novih delovnih mest;

8. se zaveda, da so se stroški različnih tehnologij za pridobivanje energije iz obnovljivih virov izrazito znižali, v nekaterih primerih do 50 % v 15 letih, vendar ugotavlja, da je treba doseči še dodatno znižanje stroškov, za kar je treba zagotoviti močne spodbude;

9. poziva k k sprejetju napovedanega akcijskega načrta o biomasi, močnejšemu spodbujanju sončno-termalnih elektrarn na jugu EU in usklajenemu velikemu projektu za vetrno energijo s Severnega morjaza spodbujanje hiterega razvoja teh obnovljivih virov energije;

10. pozdravlja dejstvo, da ima EU vodilno vlogo v svetovnem merilu na področju večine tehnologij za pridobivanje energije iz obnovljivih virov, kar je plod prizadevanj nekaterih držav članicin poziva k novim pobudam in direktivam v okviru celotne EU;

11. se zaveda potenciala biomase, ki ga je treba s sistematičnim pristopom o uporabi in celostnim vzdrževanjem prostora izkoristiti;

12. nadalje poudarja potencial geotermične energije, tako za proizvodnjo toplotne kot električne energije, in poziva k posvečanju večje politične pozornosti potencialu geotermične energije;

13. pozdravlja prizadevanja za spodbujanje vodikovih tehnologij in gospodarstva na njihovi osnovi in poudarja, da je vodik nosilec energije, katerega prednosti še posebej pridejo do izraza pri njegovi proizvodnji iz obnovljivih virov energije, s čimer se učinkoviteje spodbuja varstvo okolja in pospešuje trajnostni razvoj ter ukrepi za zmanjšanje učinka tople grede;

Utiranje poti EU, da postane vodilni svetovni proizvajalec obnovljivih virov energije

14. poudarja pomen opredelitve obveznih ciljev do 2020, da bi na ta način jasno opozorila vse udeležence na trgu, kot velika energetska podjetja, finančne družbe in tudi nacionalne oblikovalce energetske politike, da so obnovljivi viri energije energetska prihodnost EU in del njene okoljske in industrijske politike;

15. poziva Komisijo, da še naprej pozorno spremlja spoštovanje okvirnih nacionalnih ciljev s strani držav članic in da pripravi srednjeročno strategijo EU za obnovljive vire energije za obdobje po letu 2010; razen tega meni, da je treba podrobno oceniti napredek pri izvajanju ciljev za leto 2010, razmerje med stroški in koristjo za končne potrošnike (ob upoštevanju zunanjih stroškov) ter končno, napredek v zvezi z izboljšanjem energetske učinkovitosti;

16. ponovno opozarja na svojo zgoraj navedeno resolucijo z dne 1. aprila 2004, s katero je prepričljiva večina pozvala k uresničitvi cilja, da do leta 2020 obnovljivi viri energije predstavljajo 20 % celotne porabe energije v EU;

17. poudarja, da rezultati novih študij, še posebej tistih, ki upoštevajo scenarije energetske učinkovitosti za vse sektorje, kažejo, da je ob boljših pogojih na področju obnovljivih virov energije in energetske učinkovitosti mogoče doseči višje zastavljene cilje;

18. zato prosi Komisijo, da pripravi scenarije učinkovitosti na strani povpraševanja, ki bodo omogočili uresničitev skupnega cilja na področju podnebnih sprememb, in sicer, da globalna temperatura ne preseže ravni temperature iz predindustrijskega obdobja za več kot 2° C, in bodo hkrati boljša osnova za opredelitev dolgoročnih ciljev na področju obnovljivih virov energije;

19. ugotavlja, da bi z bolj sistematičnim pristopom k energetski politiki, ki tako vključuje kakor tudi pospešuje, med drugim z večjim spodbujanjem, znatne možnosti za ohranitev energije, doseganje energetske učinkovitosti in izrabo obnovljivih virov energije do leta 2020, lahko kar 25 % celotne energetske porabe EU prihajalo iz obnovljivih virov energije; meni, da bi imelo nadaljnje zmanjšanje relativnih stroškov tehnologij za pridobivanje obnovljivih virov energije pomembno vlogo pri doseganju takšnega deleža, zlasti s spodbujanjem povpraševanja ter raziskav in razvoja;

20. ugotavlja, da se morajo za obstoj potrebnih signalov različnim energetskim trgom, kot so elektrogospodarstvo, sektor transportnih goriv in ogrevalni in hladilni sektor, skupni cilji EU razdeliti tako po sektorskih kot po nacionalnih ciljih in da se s tem ustvarijo poenostavljeniin gospodarsko privlačnejši pogoji za naložbe v odkrivanje in uporabo obnovljivih virov energije; zato poziva Komisijo, da določi obvezne cilje za vsakega od teh treh sektorjev;

21. meni, da so spodbude v obliki znižanja davkov na splošno učinkovit način spodbujanja obnovljivih virov energije; spodbuja države članice, da uporabijo tovrstne instrumente, in Komisijo, da odpravi vse ovire, ki bi državam članicam preprečevala njihovo uporabo;

Ogrevanje in hlajenje: Osrednji trg za nizkotemperaturne energije iz obnovljivih virov

22 ugotavlja, da ogrevanje in hlajenje zgradb predstavlja približno 40 % celotne porabe energije v EU, in poziva k bolj sistematičnemu pristopu, ki bo integriral najboljšo razpoložljivo tehnologijo za zmanjšanje potreb po ogrevanju in hlajenju z energijo z manjšo gostoto iz nizkotemperaturnih obnovljivih virov energije ali iz enot za hkratno proizvodnjo toplote in električne energije ali hkratno proizvodnjo toplote in električne energije ter ohlajanja;

23. pozdravlja napredek, dosežen pri energetski zasnovi novogradenj, kjer ima vključevanje solarne arhitekture, izolacije in obnovljivih virov energije za posledico nizkoenergetske, pasivno energetske hiše in celo hiše, ki letno proizvedejo več energije, kot jo porabijo;

24. poudarja izjemno povečanje produktivnosti, ki bi lahko nastalo zaradi okrepljenega vključevanja prihranjene energije in energije iz obnovljivih virov v gotove gradbene materiale, kot so strehe in fasade;

25. poudarja napredek, dosežen pri sončnem toplotnem ogrevanju, vendar obžaluje velik razkorak, ki ga je mogoče pri zmogljivostih proizvodnje na osebo zaznati med nekaj vodilnimi državami članicami (Ciper, Avstrija, Grčija in Nemčija) in večino ostalih članic, in opozarja tudi na velik potencial sončne toplotne energije v EU;

26. poudarja pomen tržnega prodora hlajenja na toplotni osnovi na podlagi dovajanja sončne toplotne energije, biomase ali geotermične energije in opozarja, da je povečanje proizvodnje hlajenja z obnovljivimi viri nujno glede na naraščajoče potrebe po hlajenju;

27. poudarja tržni potencial obnovljivih virov energije, kot sta biomasa in geotermalna energija, za rastoči sektor centralnega daljinskega ogrevanja in daljinskega hlajenja pri proizvodnji zelene energije in uporabi nizkotemperaturne "odpadne" energije za ogrevanje in hlajenje zgradb;

28. poudarja možnosti, ki jih nudijo omrežja za daljinsko ogrevanje in daljinsko hlajenje, ki kot infrastruktura omogočajo najboljšo uporabo in kombinacijo širokega nabora dovajanja energije brez fosilnih goriv: presežkov toplote, ki nastajajo pri proizvajanju električnega toka, različnih oblik toplote iz obnovljivih virov energije (npr. geotermična energija, toplota ali hlad iz globokega morja ali jezera, biomasa), toplotnih črpalk pa tudi toplote, ki nastaja pri sežiganju biorazgradljivih odpadkov in/ali pri industrijskih postopkih;

29. ugotavlja, da naložbe v trajnostno gradnjo stanovanj zahtevajo višjo začetno naložbo, medtem ko zmanjšujejo stroške upravljanja zgradb; poudarja potrebo, da podjetja za energetske storitve premostitijo vrzel med vlagatelji in uporabniki, in poziva evropske institucije, da uporabijo predlagano direktivo o učinkoviti končni rabi energije in energetskih storitvah za oblikovanje stabilnega trga za takšne naložbe;

30. poziva Komisijo, da področje uporabe Direktive 2002/91/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o energetski učinkovitosti stavb [4]("Direktiva o gradbeništvu") razširi na vse komercialne zgradbe, večje od 250m2, z vidika popolne energetske učinkovitosti in uporabe obnovljivih virov energije ter da pripravi predlog direktive o obnovljivih virih energije na področju ogrevanja in hlajenja;

31. poudarja, da v nasprotju s pristopom v sektorjih za elektroenergetiko in goriva Evropska unija nima sistematičnega pristopa k podpiranju obnovljivih virov energij v ogrevalnem in hladilnem sektorju, čeprav je odvisnost od uvoza plina in nafte v tem sektorju še posebej visoka in so stroški, povezani s povečanjem deleža obnovljivih virov energij, sorazmerno nizki; zato poziva k vseevropski strategiji s ciljem povečanja proizvodnje obnovljivih ogrevalnih in hladilnih enot, ki bi tako postale konkurenčne; v tem oziru opaža, da birokratski predpisi na ravni EU, naloženi lastnikom hiš in gradbenim podjetjem, niso ustrezen način za dosego tega cilja, temveč bolj direktiva, ki postavlja realne, toda ambiciozne cilje in usklajuje dejanja držav članic na osnovi začasne omejitve spodbud za dostop na trg;

32. v tem oziru meni, da bi morala Komisija predložiti predlog za direktivo o ogrevanju in hlajenju v podobni obliki kot predlog Komisije za direktivo o biogorivih (KOM(2001)0547);

33. poziva Komisijo, naj skupaj z državami članicami najkasneje do 2012 uvede minimalne gradbene standarde za vse zasebne hiše, ki temeljijo na merilih o pasivni energiji (pod 10 kW/m2);

34. poziva Komisijo in ECOFIN, da kar najhitreje in učinkovito ukrepata pri odpravljanju subvencij na področju ogrevanja in hlajenja, ki škodljivo vplivajo na okolje; poziva države članice, da uporabijo učinkovite spodbude v obliki znižanja davkov za spodbujanje uporabe obnovljivih virov energije na področju ogrevanja in hlajenja, ter poziva Komisijo, da odpravi vse ovire za uporabo takšnih energij;

Elektrika: Ustrezni tržni pogoji za proizvodnjo elektrike iz obnovljivih virov

35. ponovno opozarja na zastavljeni cilj, da obnovljivi viri energije predstavljajo 21 % delež v celotni energetski proizvodnji EU, kot je določeno v Direktivi 2001/77/ES;

36. opominja, da ta cilj predstavlja delež celotne porabe električne energije, in poziva vse institucije EU, naj upoštevajo ogromni potencial, ki ga pri zmanjšanju porabe električne energije predstavlja aktivna politika, ki skuša zajeti porabnike električne energije v celoti;

37. ugotavlja, da Komisija pozdravlja dejstvo, da so nekatere države članice, predvsem Nemčija in Španija, uvedle ustrezni politični okvir za doseganje nacionalnih ciljev, in ugotavlja, da nekaterim drugim vladam verjetno ne bo uspelo deseči zastavljenih nacionalnih ciljev, h katerim so zavezane; poziva Komisijo, naj pri opredeljevanju zavezujočih nacionalnih ciljev uporabi možnosti, ki jih ponuja direktiva 2001/77/ES;

38. poziva Komisijo, da v svoje poročilo za leto 2005 o Direktivi 2001/77/ES vključi dodatne določbe o odpravi vseh ovir (na primer, upravnih in političnih ovir), prav tako kot o ustreznem in brezplačnem dostopu do omrežja in enakopravnih tarifah, ki trenutno v več državah članicah ovirajo razvoj proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov;

39. opozarja, da je Komisija ugotovila, da so upravne ovire, določene v členu 6(1) Direktive 2001/77/ES, v več državah članicah številne, in poziva Komisijo, da ukrepa proti tem državam članicam;

40. opozarja, da je Komisija nadalje ugotovila, da neenako zagotavljanje dostopa do omrežja onemogoča nadaljnji razvoj načrtov za proizvajanje električnoe energije iz obnovljivih virov v več državah članicah; poziva Komisijo, da skrbno nadzoruje izvajanje člena 7 Direktive 2001/77/ES in ukrepa proti tem državam članicam;

41. ugotavlja, da so pogoji na trgu z električno energijotaki, da tudi v prihodnje ne bo enakih pogojev konkurence med dobavitelji električne energije in nekdanjimi monopolistično strukturiranimi distributerji ter malimi in srednje velikimi ponudniki obnovljivih virov energije, in poziva Komisijo, da upošteva to ugotovitev med drugim pri ocenevanju Direktive 2001/77/ES;

42. poziva države članice, da nadaljujejo z razvijanjem nacionalnih strategij in struktur za spodbujanje obnovljivih virov energije, zato da bi zmanjšali načrtovanje in uradniško izdajanje dovoljenj, olajšali dostop do omrežja ter zagotovili potrdila o izvoru, ohranjali stabilnost omrežja in ponovno ocenili okolju škodljive subvencije;

43. poziva Komisijo in Svet, da upoštevata načelo "plača povzročitelj obrementive" in internalizacijo zunanjih stroškov glede vseh virov energije;

44. ugotavlja, da je razvoj vetrne energije v nekaterih evropskih državah izjemen, saj so bile do konca 2004 nameščene številne naprave, ki proizvedejo več kot 34.600 MW, kar presega vse napovedi, in poziva k nadaljnjim raziskavam, da bi se rešile težave, povezane z ureditvijo področja energije in stabilnosti omrežja; ugotavlja, da je treba izgradnjo vetrnih elektrarn izvajati razumno, da se omejijo težave za prebivalstvo v zadevnih območjih; obžaluje, da možnosti pridobivanja energije iz biomase še niso v celoti razvite kot je bilo prevideno in v tej zvezi pozdravlja napoved Komisije o akcijskem načrtu o biomasi;

45. ponovno opozarja, da trg EU z električno energijo še vedno bremenijo številna skrb vzbujajoča odstopanja, kot so neustrezni predpisi v zvezi z reševanjem lastninskih razmerij, neučinkoviti potrošniški trgi na debelo, vedno večja zgostitev trgov, visoke neposredne in posredne subvencije, neenakopraven dostop do zmogljivosti za uravnavanje, na primer velikih akumulacijskih hidroelektrarn, neločeni skladi za razgradnjo elektrarn in pomanjkljivo internalizacija zunanjih stroškov, in vztraja, da Komisija te težave obravnava v svojih poročilih o notranjem trgu z električno energijo in zemeljskim plinom, ki jih mora sestaviti do konca leta, ter predlaga nove zakonodajne pobude, da bi končala ta obsežna odstopanja na trgu, ki vplivajo na proizvodnjo energije iz obnovljivih virov;

46. obžaluje, da EU uvedbe sončno-termalne tehnologije elektrarn na trg doslej ni ustrezno podpirala; poziva Komisijo, da pomaga omogočiti, da se velike možnosti te tehnike okrepljeno uporabljajo;

47. meni, da lahko visokonapetostni prenosni daljnovodi istosmernega toka pomembno pripomorejo k povečanju uporabe obnovljivih virov energije;

48. opozarja na ogromen potencial za vetrno energijo na Severnem morju in vztraja, da preko sklada TEN-E ustanove EU prispevajo k učinkovitemu usklajevanju med državami ob Severnem morju, Baltiškem morju in Irskem morju, da se ti potenciali vključijo v evropski sistem omrežij ob najmanjših možnih stroških; opozarja, da obstaja v južnem Maroku podobno velik vetrni potencial, in poziva Komisijo, da razmisli o strateškem partnerstvu z državami Magreba na področju obnovljivih virov energije;

49. poziva, da se dolgoročno vzpostavi usklajen evropski sistem spodbud, ki bo izpolnjeval naslednje kriterije, in sicer mora:

a) prispevati k uresničevanju trenutnih ciljev in bolj ambicioznih prihodnjih ciljev;

b) biti združljiv z načeli notranjega trga z električno energijo;

c) biti del sistematičnega pristopa za razvoj obnovljivih virov energije, ki bo upošteval značilnosti različnih obnovljivih virov energije, skupaj z različnimi tehnologijami in geografskimi razlikami;

d) spodbujati uporabo obnovljivih virov energije na učinkovit način ter biti hkrati enostaven in čim bolj učinkovit, zlasti v smislu stroškov;

e) internalizirati zunanje stroške vseh virov energije;

f) vključiti ustrezna prehodna obdobja za nacionalne sisteme podpore, da bi se ohranjalo zaupanje investitorjev;

in meni, da bi bila lahko na podlagi navedenih kriterijev enotna zakonodaja Skupnosti o evropskih napajalnih sistemih smiselna dolgoročno, vendar bi bilo treba upoštevati tudi model kvot ali model javnih razpisov, ob predpostavki, da je možno odpraviti slabosti takšnih modelov, ki so se pokazale v nekaterih državah članicah;

50. poudarja pomen samostojnih elektrarn, ki jih na primer imajo na nekaterih otokih znotraj Evropske unije in ki se opirajo predvsem na razvito hibridno tehnologijo ter uporabljajo obnovljive vire energije, skupaj s tehnologijo hrambe, ki poveča njihovo učinkovitost; poziva države članice in Komisijo k nadaljnjim pobudam v tej smeri; poziva Komisijo, naj preuči, kateri so najboljše prakse glede upravljanja z omrežji, da bi tako odpravili težave pri povezovanju obnovljivih virov energije, še posebej sončnih in vetrnih energetskih omrežij;

51. ugotavlja, da je del proizvodnje električnega energije s tehnologijami za obnovljive vire energije, predvsem FN vire, še vedno zelo drag; spodbuja Komisijo in države članice, da spodbujajo ukrepe za zmanjšanje stroškov, ki bi nastali zlasti z raziskovalno in razvojno dejavnostjo, in spodbude oblikujejo tako, da se tehnične izboljšave in znižanje stroškov tudi v prihodnje nadaljujejo;

Prevoz: Najprej učinkovitost, potem obnovljiva goriva

52. ugotavlja, da prevozni sektor, ko z izpostavljanjem cen velikim nihanjem ustavarja veliko odvisnost od uvoza nafte, povzroča resne zdravstvene težave zaradi onesnaževanja zraka in je odgovoren za najhitreje naraščajoči delež emisij CO2;

53. ugotavlja, da je učinkovitost prevoznega sektorja lahko povečati preko strukturnih ukrepov, npr. boljšega urbanističnega in regionalnega načrtovanja, preusmerjanja tovornega in potniškega prometa; in da je postopno dviganje standardov za doseganje večje učinkovitosti pri vozilih in letalih bistveno dopolnilno strategijam o obnovljivih gorivih;

54. poziva Komisijo, da uporabi razultate analize splošnih vplivov goriv na okolje - tako imenovanih energetskih verig "od izvora do vozila", ki jo je v okviru študije CONCAWE pripravil Skupni raziskovalni center Komisije, preden na tem področju uvede večje ukrepe skupne politike EU;

55. poziva države članice, naj dosežejo cilje, določene v Direktivi o biogorivih, in uvedejo finančne spodbude, omogočene v Direktivi Sveta 2003/96/ES z dne 27. oktobra 2003 o prestrukturiranju okvirja Skupnosti za obdavčitev energentov in električne energije [5]; meni, da bo spodbujanje uporabe biogoriv ustvarilo nove priložnosti za trajnostni razvoj podeželja in odprlo nove obete za inovativne kmetijske proizvode; izraža upanje, da bo ocena tehničnih specifikacij za mešanje etanola z običajnimi gorivi prinesla zadovoljive rezultate in bo kar najhitreje možno spremeniti priloge Direktive 98/70/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 1998 o kakovosti motornega bencina in dizelskega goriva ter spremembi Direktive Sveta 93/12/EGS [6];

56. poziva Komisijo, naj v svoj akcijski načrt o biomasi vključi obvezno in postopno vse bolj obvezujoče določilo, po katerem bodo morale rafinerije prodajati tudi goriva z deležem goriva, pridobljenega iz biomase;

57. poudarja, da bo uporaba etanola kot gorivo prispevala k razcvetu kmetijskih območij v EU in k dviganju vrednosti kmetijskih surovin; meni, da bi lahko glede na zadnje reforme in zmanjšanje finančne podpore (SKP, sladkor) spodbujanje uporabe in proizvajanja etanola kot goriva ponudilo temu sektorju nove tržne možnosti;

58. poziva Komisijo, da v luči nastajajočih tehnologij izkoristi potencial bioenergije in biogoriv v povezavi s trajnostnim kmetijstvom in gozdarstvom ter trajnostnim ravnanjem z odpadki v okviru SKP in strategije EU pri ravnanju z odpadki;

Biomasa: Speči orjak med obnovljivimi viri energije

59. opozarja, da uporaba biomase daje številne prednosti v primerjavi z običajnimi viri energije, pa tudi z določenimi drugimi obnovljivimi viri energije, zlasti razmeroma nizke stroške, manjšo odvisnost od kratkoročnih vremenskih sprememb, spodbujanje regionalnih gospodarskih struktur in omogočanje alternativnih virov dohodka za kmete;

60. zato obžaluje, da velik potencial biomase na področju obnovljivih virov energije ni bil tehnično izkoriščen tako, kot bi bilo to pri sprejemljivih stroških mogoče; zato pozdravlja napoved Komisije o predložitvi akcijskega načrta o biomasi in jo spodbuja, da predloži ambicioznen dokument, ki zajema konkretne in pravno zavezujoče predloge;

61. poudarja, da postanejo prednosti biomase na energetskem področju vidne zlasti takrat, ko so inštalacije zasnovane tako, da je poraba elektrike, toplote in hlajenja enakomerna;

62. poziva Komisijo in države članice, da uporabijo strukturne sklade in kohezijski sklad za spodbujanje uporabe biomase;

63. poziva Komisijo in države članice, da izkoristijo velike možnosti drugega stebra SKP (razvoj podeželja)za spodbujanje trajnostne uporabe biomase;

64. poziva Komisijo, da vključi ekološko učinkovito uporabo biomase v svoje prednostne naloge za posebne programe 7. okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj;

65. poudarja zelo velik potencial skupnega izgorevanja biomase in fosilnih goriv (npr. premoga) povsod tam, kjer obstajajo kratkoročne možnosti za povečanje deleža obnovljivih virov energije, ki bodo hkrati tudi stroškovno učinkovite, čeprav je potrebno, da se dolgoročno postavijo naprave na biomaso;

66. poziva države članice, da zagotovijo, da nacionalna davčna politika ne ovira razvoja proizvodnje biomase;

67. spodbuja države članice, da preverijo svoje davčne sisteme, odpravijo vse nepotrebne davčne obremenitve za uporabnike biomase in zniževanje davkov obravnavajo kot učinkovito spodbudo;

68. pozdravlja pobudo Komisije za oblikovanje akcijskega načrta za biomaso; vendar ker je to zapleteno in sporno vprašanje, poziva Komisijo k obširnemu posvetovanju z javnostjo in interesnimi skupinami, da bi oblikovali uravnotežen in ambiciozen delovni načrt za prihodnost;

69. meni, da prizadevanja za večjo uporabo biomase pri proizvodnji energije iz obnovljivih virov v skladu s trajnostnimi proizvodnimi metodami ne smejo biti izgovor za EU, da ne nadaljuje z raziskavami, katerih cilj je večja energetska učinkovitost (zmanjševanje uporabe energije za gorivo, gretje, elektriko itd.), in ki so možen način za zmanjševanje finančne obremenitve kmetov;

70. poziva, da bi pravila o soobstoju in označevanju, ki veljajo za gojenje in uporabo gensko spremenjenih organizmov v proizvodnji hrane, veljala tudi za obnovljive vire energije;

71. se zaveda prispevka skupne kmetijske politike k proizvodnji obnovljive energije prek biomase in biogoriv ter poziva k spodbujanju nadaljnje uporabe in razvoja teh vrst energije; meni, da je nujno potrebno povečati možnosti sofinanciranja investicijskih načrtov iz sredstev Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja in drugih strukturnih skladov z namenom uravnoteženega in racionalnega razvoja in uporabe obnovljivih virov energije, če se bodo energetski in okoljski rezultati njihove uporabe izkazali za pozitivne in skladne s trajnostnimi proizvodnimi metodami;

72. poziva k uporabi kmetijskih in gozdarskih proizvodov v proizvodnji energije, kot so poljščine, gojene na obrobnih zemljiščih, odrezki žive meje in gozdarski stranski proizvodi (odpadni les), ki se spodbuja kot prednostna naloga, da se čim bolj izključi konkurenca z nujno proizvodnjo hrane;

73. se zaveda, da je s proizvodnjo energije iz naravnih virov mogoče hkrati in učinkovito razvejati in zagotoviti prihodek kmetijam, ustvariti nova delovna mesta, varovati naravo in pridobivati čisto energijo; vseeno poudarja, da mora varnost oskrbe s hrano še naprej imeti prednost pred proizvodnjo energije; zato meni, da so potrebni ukrepi, ki bodo na eni strani preprečili, da bi proizvodnjo hrane na dobrih kmetijskih lokacijah ne zamenjala proizvodnja energije in na drugi strani, da se uvoz hrane v EU ne bi povečal;

74. se zaveda, da je gozdarski sektor neizkoriščen vir, ki lahko igra pomembno vlogo, ne samo pri razvoju in širitvi trga biomase, ampak tudi pri približevanju vira energije uporabnikom;

Inovacije: Pomen boljšega usklajevanja na evropski, nacionalni in lokalni in regionalni ravni

75. vztraja na dejstvu, da je skladna evropska strategija o obnovljivih virih energije in energetski učinkovitosti dosegljiva le, če bo vzpostavljeno boljše sodelovanje med vsemi zadevnimi udeleženci; še zlasti poudarja pomen, ki ga v tej strategiji nosita lokalna in regionalna raven;

76. poziva k novemu programu inteligentne energije za Evropo, za katerega naj bo v okviru finančne perspektive na voljo občutno več sredstev, da bi se povečalo izmenjavanje dobrih praks in spodbujalo skupnosti, ki v celoti uporabljajo energijo iz obnovljivih virov;

77. podpira stališče Komisije, da naj bo v prihodnje spodbujanje obnovljivih virov energije ključni element evropske strukturne politike, in poudarja, da se s tem zlasti novim državam članicam odpirajo nove možnosti za krepitev njihovih malih in srednje velikih podjetij;

Raziskave in razvoj: Obnovljivi viri energije in učinkovita izraba energije kot prednostna naloga

78. ugotavlja, da so sončna toplotna električna energija, z morjem povezani obnovljivi viri energije, kot so morski tokovi, energija valov in bibavice ter energija, pridobljena na podlagi osmoze, nova potencialna področja za proizvodnjo električnega energije iz obnovljivih virov in da je treba veliko vlagati vanje v okviru razvojno-raziskovalnih dejavnosti EU;

79. pozdravlja vodilno vlogo EU na področju tehnologij za pridobivanje energije iz obnovljivih virov;

80. ugotavlja, da je potrebno na energetskem področju v prvih letih razvoja nuditi določen obseg podpore še ne povsem izdelanim tehnologijam, in poudarja dejstvo, da je bilo po ugotovitvah Mednarodne agencije za energijo v obdobju med leti 1974 in 2001 obnovljivim virom energije dodeljenih le 8,2 % vseh sredstev razvojno-raziskovalnih skladov v državah OECD;

81. vztraja, da je treba v okviru predvidenih posebnih programih sedmega okvirnega programa precejšnja sredstva nameniti obnovljivim virom energije in energentski učinkovitosti glede na številne koristne vplive obnovljivih virov na podnebne spremembe, energetsko neodvisnost in varnost pri dobavi z energijo;

82. poudarja, da je treba v sedmega okvirnega programa vključiti večja finančna sredstva za obnovljive vire energije in za energetsko učinkovitost; poudarja potrebo po premostitvi vrzeli med fazami prikaza, razširjanja in nakupa tehnologij za pridobivanje energije iz obnovljivih virov in po usmeritvi v raziskovanje v zvezi s polji vetrnih elektrarn na morju;

83. vztraja pri usmeritvi najpomembnejših finančnih instrumentov Skupnosti, in sicer strukturnih skladov in kohezijskega sklada, kot tudi finančnih pomoči, ki naj se podelijo v okviru programa Skupnosti za mednarodno sodelovanje, zlasti Evrospkega sosedskega in partnerskega instrumenta, v obsežne naložbe v najbolj zmogljive nove tehnologije za pridobivanje energije iz obnovljivih virov energije in za prihranitev energije;

84. poziva Evropsko investicijsko banko (EIB) in Evropsko banko za obnovo in razvoj (EBRD), da določita postopne cilje za delež obnovljivih virov energije na svojem portfelju v različnih posojilih, ki se nanašajo na energijo, in da preprečita emisije toplogrednih plinov do nekega obveznega kriterija pri izbiri projektov, ki naj se jih podpira;

85. verjame, da je treba predvideti tehnološke platforme za proizvodnjo sončne energije, vetrne energije, energije iz biomase in vključitevanje obnovljivih virov energije v gradbeni sektor, vključno s hkratno proizvodnjo toplotne in električne energije ter centralnim ogrevanjem/hlajenjem (CHP/DHC) na podlagi obnovljivih virov energije;

86. spodbuja države članice, da vlagajo v izobraževanje, povezano z obnovljivimi viri energije, da bodo tisti, ki se ukvarjajo s tem poklicno, in javnost bolje poučeni;

87. meni, da obstaja nujna potreba po raziskovanju, zlasti na področjih predvidevanja in začasnega kopičenja proizvedene energije iz volatilnih virov energije, kot sta vetrna in sončna energija;

88. poziva, da se razširijo postopki obstoječe izmenjave informacij ter izboljša preglednost podatkovnih zbirk, da bi se omogočilo več večstranskega sodelovanja pri raziskavah okolja in načrtovanju;

Izvozna strategije, razvojna politika

89. vztraja pri odgovornosti, ki jo ima EU glede pomoči najmanj, manj razvitim državam in razvijajočim se narodnim gospodarstvom pri razvoju, spodbujanju in financiranju prilagojenih tehnologij za pridobivanje obnovljivih virov energije;

90. poziva EU, da se še naprej zavzema za svojo vodilno vlogo na tem področju ter za svoje obveznosti, ki jih je prevzela na svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju, ki je potekal v Johannesburgu od 26. avgusta do 4. septembra 2002, in da uporabi svoj vpliv za nadaljnjo krepitev učinkovite politike obnovljivih virov energije v krogu pomembnih mednarodnih organov;

91. poudarja pomen obnovljivih virov energije v razvojnem sodelovanju in v okviru Evro - mediteranskega partnerstva;

92. poziva Komisijo, da še bolj spodbuja uporabo tehnolgije sončno-toplotnih elektrarn v južnem in vzhodnem Sredozemlju;

93. opozarja, da obstajajo velike možnosti za sodelovanje z deželami severne Afrike in Sredozemlja pri pridobivanju sončne, geotermalne in vetrne energije za nadaljnji razvoja teh regij ter izvoz tehnologij s trga EU in uvoz električnega toka na ta trg;

94. poziva EU, da v državah v razvoju za zmanjšanje revščine, preprečevanje konfliktov in za trajnostni razvoj podpira uporabo obnovljivih virov energije;

95. poziva Komisijo in Svet, da ima pri razvojni pomoči in zlasti strategijah za boj proti revščini prednost spodbujanje trajnostne oskrbe z energijo in da pozoveta velike finančne institucije, kot so EIB, EBRD, Svetovna banka in nacionalne izvozno-kreditne agencije, da dajo prednost naložbam v obnovljive vire energije in energetsko učinkovitost, da se spodbuja in olajšuje tak razvoj;

Institucije EU kot nosilci obnovljive energije

96. poziva institucije EU, naj bodo z uporabo obnovljivih virov energije v svojih zgradbah in pri izbiri prevoznih sredstev dober in jasen zgled evropskim državljanom;

97. poziva predsedstvo Parlamenta, naj se dolgotrajno zaveže k postopni uvedbi obnovljivih virov energije za potrebe Parlamenta pri dobavi elektrike, ogrevanju, hlajenju in prevoznih sredstev in da ta prizadevanja združi z ukrepi za povečanje energetske učinkovitosti pri svojem delovanju;

*

* *

98. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

[1] UL L 283, 27.10.2001, str. 33.

[2] UL L 123, 17.5.2003, str. 42.

[3] UL C 103 E, 29.4.2004, str. 838.

[4] UL L 1, 4.1.2003, str. 65.

[5] UL L 283, 31.10.2003, str. 51. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2004/75/ES (UL L 157, 30.4.2004, str. 100).

[6] UL L 350, 28.12.1998, str. 58. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

--------------------------------------------------