OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Novi telekomunikacijski sveženj, ki ga je Komisija sprejela danes, vsebuje tudi sporočilo o evropski viziji internetne povezljivosti za državljane in podjetja na enotnem digitalnem trgu ter zakonodajni predlog za Evropski zakonik o elektronskih komunikacijah s pregledom regulativnega okvira za elektronske komunikacije. Predlogi Komisije vsebujejo reforme, potrebne za zagotovitev razpoložljivosti in uvedbe zelo visokozmogljivih omrežij, ki bodo omogočila široko uporabo proizvodov, storitev in aplikacij na enotnem digitalnem trgu.

Internet in digitalna povezljivost preoblikujeta zasebno življenje in poklicne prakse tako v Uniji kot zunaj nje, zato je treba zagotoviti spodbude za širšo javnost, da bo izkoristila priložnosti, ki jih ponuja to preoblikovanje.

Zato je med strateškimi cilji Komisije, ki naj bi jih Unija dosegla do leta 2025, tudi, da bi bila mesta, na katerih se opravljajo javne storitve, kot so javna uprava, knjižnice in bolnišnice, opremljena z gigabitno internetno povezavo. Ko bodo te in druge osrednje točke življenja v skupnosti, tudi mesta na prostem, do katerih ima dostop širša javnost, povezane s hitrostjo, ki je občutno višja od hitrosti za funkcionalen dostop do interneta, bodo lahko državljani iz vseh družbenih okolij izkoristili prednosti povezljivosti naslednje generacije, ko bodo v gibanju, in sicer tam, kjer je pomembno biti povezan.

Med ukrepi tega paketa, namenjenimi za dosego tega cilja, je tudi uvedba lokalnih brezžičnih točk dostopa po poenostavljenih postopkih načrtovanja in z manj obremenjujočimi regulativnimi obveznostmi, med drugim tam, kjer se tak dostop zagotavlja na nekomercialni podlagi ali pa ima pomožno vlogo pri opravljanju drugih javnih storitev.

S tukaj predlaganim ukrepom se to prizadevanje dopolnjuje preko sprememb pravnega okvira za telekomunikacije v instrumentu za povezovanje Evrope, ki ga vsebujeta Uredba (EU) št. 1316/2013 (v nadaljnjem besedilu „uredba o IPE“) in Uredba (EU) št. 283/2014 (v nadaljnjem besedilu „uredba o smernicah“). Te spremembe spodbujajo subjekte z javnim poslanstvom, kot so javni organi in izvajalci javnih služb, k ponujanju brezplačne lokalne brezžične povezljivosti v središčih lokalnega javnega življenja (npr. javne uprave, knjižnice, zdravstveni centri in javna mesta na prostem). V ta namen se z ukrepom zagotavljajo finančne spodbude v korist subjektom, ki želijo zagotavljati brezplačno visokozmogljivostno povezljivost na javnih mestih na območju svoje pristojnosti ali na mestih opravljanja svojih storitev. V prvi fazi posega bo imelo prednost financiranje lokalnih javnih organov za točke dostopa v središčih lokalnega javnega življenja, tudi na mestih na prostem, dostopnih širši javnosti.

Poseg bo s spodbujanjem povezave z obstoječimi javnimi storitvami okrepil zanimanje državljanov za visokozmogljive internetne storitve in tako znatno prispeval k uporabi širokopasovnih storitev in razvoju javne infrastrukture. Brezplačna lokalna brezžična povezljivost na dobro obiskanih krajih, kjer se zbira veliko ljudi, ki jih čaka naslednje dnevno opravilo, lahko prispeva znatno dodano vrednost, saj je tako mogoče neizkoriščen čas in čas prevoza spremeniti v produktivno, sproščujočo ali bolje informirano izkušnjo. Poleg tega take lokalne brezžične točke dostopa lahko omogočijo natančnejšo pokritost na težko dosegljivih mestih, kjer bi izkušnja brezžične povezljivosti sicer močno trpela že zaradi velikega števila uporabnikov. Uporabnikom omogočajo, da so povezani povsod na poti, s tem pa krepijo mobilnost, prilagodljivost in zanimanje za uporabo storitev, ki jih ponujajo subjekti z javnim poslanstvom, ter omogočajo boljši nadzor nad osebno porabo časa. Hkrati omejen doseg vsake točke dostopa zagotavlja, da ta javna ponudba ne bi konkurirala komercialnim storitvam, temveč bi imela pomembno vlogo pri krepitvi uporabe širokopasovnih povezav in spodbujanju digitalne pismenosti. To pa bo spodbujalo zanimanje uporabnikov za komercialne ponudbe stanovanjske ali mobilne širokopasovne povezave. Predlagani poseg je dopolnilo novega zakonodajnega koncepta univerzalne storitve v predlogu za Evropski zakonik o elektronskih komunikacijah, po katerem ima vsak državljan EU pravico biti povezan: pravica do delujoče internetne povezave, vsaj na določenem kraju, ki je cenovno dostopna in omogoča celovito udeležbo v digitalnem gospodarstvu in družbi.

S predlaganim ukrepom se zagotavlja enostaven mehanizem financiranja za namestitev lokalnih brezžičnih točk dostopa. Poseg je zasnovan tako, da se z njim doseže največji možni kratkoročni učinek s spodbujanjem zanimanja državljanov za storitve internetnega dostopa in da olajša uporabo javnih digitalnih storitev, vključno z dostopom do infrastruktur za digitalne storitve. Pričakovanje, da bo ustvarjeno zanimanje pomenilo podlago za nepretrgano delovanje in morebitno zamenjavo točk dostopa brez nadaljnje finančne pomoči na podlagi uredb, je skladno s ciljem postopnega opuščanja take pomoči, kjer je mogoče, in spodbujanja uporabe alternativnih mehanizmov financiranja.

Da bi bil poseg ciljno naravnan in da bi imela javnost od njega kar največ koristi, bo financiranje omejeno na okolja, v katerih ni prosto dostopnih javnih ali zasebnih točk dostopa, ki bi omogočale širokopasovne storitve zelo visokih hitrosti. Znesek finančne pomoči Unije za posamezne ukrepe bo nižji od praga v višini 60 000 EUR za nepovratna sredstva nizke vrednosti, določenega v finančni uredbi, zato ni pričakovati omembe vrednega vpliva posega na konkurenco. Poleg tega se bo financiranje dodeljevalo na geografsko uravnotežen način, ki bo prispeval h gospodarski, socialni in ozemeljski enovitosti v Uniji, saj bodo pri njem posebej upoštevane potrebne lokalnih skupnosti. Zaradi skupne uporabe teh meril je predlagani poseg skladen z okvirom odprtih in konkurenčnih trgov, na katerem temelji delovanje vseevropskih omrežij.

Poleg spodbujanja povpraševanja po visokohitrostni širokopasovni povezljivosti in široke uporabe na ravni skupnosti bo imel poseg tudi več pozitivnih posrednih učinkov, ki segajo od širšega dostopa do e-uprave in sodelovanja v demokratičnem življenju, tudi za demografske skupine, za katere je dostop do povezljivosti sicer otežen (kot so begunci in skupine z nizkimi dohodki), do dodatne infrastrukture za komunikacije v izrednih in kriznih razmerah ter za oglaševanje javnih storitev. Da bi lahko sodelovanje na enotnem digitalnem trgu tako koristilo tudi lokalnim skupnostim z omejenimi sredstvi, bi morala biti podpora v okviru tega ukrepa na razpolago do višine 100 % upravičenih stroškov brez poseganja v načelo sofinanciranja. Med možnimi prejemniki pomoči bi lahko bili člani lokalne skupnosti pri izvajanju ukrepov, ki se financirajo s predlaganim ukrepom, da bi lahko določili središča javnega življenja, kjer bi namestitev prosto dostopnih brezžičnih točk dostopa skupnosti prinesla največ dodane vrednosti.

Poseg bi bilo treba glede na njegovo prilagodljivo in osredotočeno naravo, povezano s podporo širokopasovnim omrežjem v okviru telekomunikacijskih sektorskih sredstev za izvajanje IPE, šteti za ločen projekt skupnega interesa s povezanimi ukrepi v okviru uredbe o IPE in namenskimi sredstvi, podrobnosti v zvezi z njimi pa bi bilo treba določiti v uredbi o smernicah. Glede na to, da je obseg finančne pomoči omejen, skupno število prejemnikov pa veliko, je treba zagotoviti racionalizacijo upravnih postopkov, da bi bilo odločanje lahko nekomplicirano in hitro. V ta namen bi bilo treba državam članicam na podlagi uredbe o IPE omogočiti, da podprejo kategorije predlogov v okviru tega posega in ne odobravajo seznamov posameznih prejemnikov pomoči. S horizontalno uporabo te spremembe v korist drugih projektov skupnega interesa ta predlog pomeni tudi odziv na pozive držav članic po učinkovitejših sredstvih za izvedbene ukrepe na področju infrastruktur za digitalne storitve.

Da bi se z ukrepom lahko odzvali na raznovrstne razmere in čim prej dosegli konkretne rezultate, je bistveno, da se ne omejuje dosegljivih oblik finančne pomoči po nepotrebnem. V tej zvezi je mogoče ohraniti pomembno stopnjo prilagodljivosti, če omogočimo, da se pri izvajanju v kar največji meri izkoristijo oblike pomoči, primerne za ta poseg. V ta namen in glede na sedanja pogajanja o pregledu finančne uredbe bi bilo treba besedilo uredbe o IPE spremeniti tako, da bi bilo v njem pojasnjeno, da so vsi ukrepi, ki prispevajo k projektom skupnega interesa, tudi ta poseg, načeloma upravičeni do pomoči preko oblik finančne pomoči, ki je sedaj in ki naj bi bila v prihodnje na razpolago v okviru finančne uredbe.

Po drugi strani se iz istih razlogov predlaga, da se oblike finančne pomoči, ki so na razpolago za poseg, navedejo tako, da se bosta uredba o IPE in uredba o smernicah glede tega medsebojno ujemali. Prevladujoča oblika finančne pomoči, primerna za to, da bi z njo dosegli cilj spodbujanja brezplačne lokalne brezžične povezljivosti v lokalnih skupnostih, bodo verjetno nepovratna sredstva, toda ne bi bilo dobro že na začetku izključiti drugih oblik finančne pomoči, razen finančnih instrumentov. Finančni instrumenti so izključeni, ker pomenijo razmeroma veliko upravno breme in z njim povezane zakasnitve pri izvajanju, to pa ni v skladu z značilnostmi nameravanih ukrepov.

Da bi bilo izvajanje tega posega hitro in učinkovito, se bo izvajalo preko racionaliziranih upravnih postopkov z uporabo standardizirane dokumentacije (kot so boni) ter spletnih orodij za obravnavo vlog in poznejše spremljanje in preverjanje nameščenih lokalnih brezžičnih točk za povezavo.

Predlagani ukrep bo s promocijo preko evropske mreže kompetenčnih uradov za širokopasovne povezave po pričakovanjih prispeval k ozaveščanju lokalnih organov in državljanov o novih prednostnih nalogah Komisije za gigabitno družbo ter povečal opaznost EU in zaupanje v njene zmožnosti zagotavljanja povezljivosti in dostopa do digitalnih storitev po vsej celini. Prepoznavnost ukrepov, financiranih s predlaganim ukrepom, bo zagotavljala posebna vizualna podoba, ki jo bo oblikovala Komisija in ki bo na razpolago prejemnikom pomoči za izvedbo, s čimer bo zagotovljena prepoznavnost znamke.

•Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

Pravni okvir za telekomunikacije v okviru Instrumenta za povezovanje Evrope trenutno zagotavlja finančno pomoč na področju telekomunikacij za infrastrukture digitalnih storitev (v obliki nepovratnih sredstev in/ali javnih naročil) in za širokopasovna omrežja (v obliki finančnih instrumentov).