SL    SL SL 
SL    SL  EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 15.6.2010 
SEC(2010) 740 kon č. 
  
Predlog 
SKLEP SVETA 
o obstoju čezmernega primanjkljaja na Cipru  
SL 2   SL OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM  
1. UPORABA PAKTA ZA STABILNOST IN RAST V SEDANJIH KRIZNIH RAZMERAH  
Trenutno se številne države EU soo čajo z javnofinan čnim primanjkljajem, ki presega 
referenčno vrednost 3 % BDP, dolo čeno v Pogodbi. Pogosto izrazito pove čanje primanjkljaja 
in dolga je treba obravnavati ob upoštev anju doslej najhujše svetovne finan čne krize in upada 
gospodarske rasti v obdobju 2008/2009. Pri tem je pomembnih ve č dejavnikov. Prvi č, upad 
gospodarske rasti povzro ča zmanjševanje dav čnih prihodkov in pove čevanje odhodkov za 
socialne prejemke (npr. nadomestila za brezposelnost). Drugi č, Komisija se zaveda, da so v 
sedanjih izrednih gospodarskih razmerah prora čunske politike pomembne, zato je novembra 
2008 v evropskem na črtu za oživitev gospodarstva, ki ga je decembra potrdil Evropski svet, 
predlagala fiskalno spodbudo. Na črt podrobno pojasnjuje, da bi morala biti spodbuda 
pravočasna, ciljno usmerjena in za časna ter prilagojena vzdržnos ti javnih financ posameznih 
držav članic in njihovemu konkuren čnemu položaju ter da bi se morala po izboljšanju 
gospodarskega položaja opustiti. Ve č držav je sprejelo tudi ukrepe za stabilizacijo finan čnega 
sektorja, od katerih nekateri vplivajo na višino dolga ali pomenijo nevarnost ve čjega 
primanjkljaja in dolga v prihodnosti, čeprav bi se del stroškov državne podpore v prihodnosti 
lahko povrnil. 
V skladu s Paktom za stabilnost in rast mo ra Komisija sprožiti postopek v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem, če primanjkljaj države članice preseže referen čno vrednost 3 % BDP. Namen 
sprememb Pakta za stabilnost in rast, uvedenih le ta 2005, je bil zagotoviti, da se v vseh fazah 
postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem v celoti upošteva gospodarsko in prora čunsko 
ozadje. Na ta na čin Pakt za stabilnost in rast zagotav lja okvir, ki podpira vladne politike za 
hitro ponovno vzpostavitev trdnega prora čunskega stanja, pri tem pa upošteva gospodarske 
razmere in tako zagotavlja dolgoro čno vzdržnost javnih financ. 
2. DOSEDANJE FAZE V POSTOPKU V ZVEZI S ČEZMERNIM PRIMANJKLJAJEM  
Člen 126 Pogodbe o delovanju Evropske unije dolo ča postopek v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem. Nadalje je opredeljen v Ur edbi Sveta (ES) št. 1467/97 o pospešitvi in 
razjasnitvi izvajanj a postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem1, ki je del Pakta za 
stabilnost in rast. 
V skladu s členom 126(2) Pogodbe mora Komis ija spremljati upoštevanje prora čunske 
discipline na podlagi dveh meril: (a) ali razmerje med na črtovanim ali dejanskim 
javnofinan čnim primanjkljajem in bruto doma čim proizvodom (BDP) presega referen čno 
vrednost 3 % (razen če se ni to razmerje znatno in stalno zmanjševalo ter doseglo ravni blizu 
referenčne vrednosti oziroma če ni preseganje referen čne vrednosti le izjemno in za časno, 
razmerje pa ostaja blizu referen čne vrednosti); ter (b) ali r azmerje med javnim dolgom in 
BDP presega referen čno vrednost 60 % (razen če se razmerje ne znižuje zadosti in ne 
približuje dovolj hitro referen čni vrednosti). 
                                                 
1 UL L 209, 2.8.1997, str. 6. V poro čilu so upoštevane tudi „Specifikaci je izvajanja Pakta za stabilnost in 
rast ter smernice za obliko in vsebino programov za stabilnost in konvergen čnih programov“, ki jih je 
10. novembra 2009 potrdil Svet Ecofin in so na voljo na spletni strani: 
http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . 
SL 3   SL V skladu s členom 126(3) mora Komisija pripraviti poro čilo, če država članica ne izpolnjuje 
zahtev enega ali obeh navedenih meril. To poro čilo mora upoštevati tudi, „ali javnofinan čni 
primanjkljaj presega javne inve sticijske odhodke, in vse druge  pomembne dejavnike, tudi 
srednjeročno gospodarsko in prora čunsko stanje države članice“. 
Komisija je 12. maja 2010 na podlagi podatkov, ki so  jih marca 2010 pr edložili ciprski 
organi2, ter ob upoštevanju napovedi služb Komisije iz pomladi 2010 sprejela poro čilo za 
Ciper v skladu s členom 104(3)3. 
Ekonomsko-finan čni odbor je nato 2 7. maja 2010 v skladu s členom 126(4) pripravil mnenje 
o poročilu Komisije. 
3. OBSTOJ ČEZMERNEGA PRIMANJKLJAJA  
Po podatkih, ki so jih ciprski organi sporo čili aprila 2010, je javnofinan čni primanjkljaj Cipra 
v letu 2009 dosegel 6,1 % BDP in tako presegel referen čno vrednost 3 % BDP. Komisija v 
poročilu na podlagi člena 126(3) ugotavlja, da prim anjkljaj ni bil blizu referen čne vrednosti 
3 % BDP in da preseganje referen čne vrednosti lahko velja za iz jemno v smislu Pogodbe ter 
Pakta za stabilnost in rast. Zlas ti je to preseganje posledica resnega upada gospodarske rasti v 
smislu Pogodbe ter Pakta za stab ilnost in rast. V skladu z napovedjo služb Komisije iz 
pomladi 2010 naj bi se realni BDP na Cipru v letu 2010 dodatno zmanjšal, čeprav v manjšem 
obsegu, za skoraj 0,5 % v primerjavi  z 1,75 % leta 2009. Vendar ni mogo če oceniti, da je 
načrtovano preseganje referen čne vrednosti za časno. Na podlagi napovedi služb Komisije iz 
pomladi 2010 naj bi prora čunski primanjkljaj v letu 2011 dosegel približno 7,75 % BDP, če se 
politika ne bo spremenila. Merilo glede primanjkljaja, dolo čeno v Pogodbi, ni izpolnjeno. 
Po podatkih, ki so jih ciprski organi sporo čili aprila 2010, bruto javni dolg ostaja precej pod 
referenčno vrednostjo 60 % BDP in je leta 2009 zn ašal 56,2 % BDP. Za  leto 2010 je Ciper 
sporočil načrtovani primanjkljaj v višini 62 % BDP, kar je nad referen čno vrednostjo 60 % 
BDP iz Pogodbe. Glede na napove di služb Komisije iz pomlad i 2010 naj bi se dolg v letu 
2010 pove čal na 62,3 % BDP, v letu 2011 pa na nadaljnjega 67,6 % zaradi zmanjšanega 
primarnega salda. Glede na ta gibanja za delež dolga ne more ve ljati, da se zadosti znižuje in 
dovolj hitro približuje referen čni vrednosti v smislu Pogodbe te r Pakta za stabilnost in rast. 
Merilo glede dolga, dolo čeno v Pogodbi, ni izpolnjeno. 
V skladu z dolo čbami Pogodbe ter Pakta za stabilnost in  rast je Komisija v svojem poro čilu 
analizirala tudi „pomembne dejavnike“. V skladu s Paktom za stabilnost in rast se ti dejavniki 
v fazah, ki vodijo do odlo čitve o obstoju čezmernega primanjkljaja, lahko upoštevajo le, če 
primanjkljaj izpolnjuje dvojni pogo j, da ostaja blizu referen čne vrednosti in da je referen čna 
vrednost presežena za časno. V primeru Cipra dvojni  pogoj ni izpolnjen. Če pomembne 
dejavnike obravnavamo neodvisno od dvojnega  pogoja, ugotovitve v tem primeru niso 
enotne. 
                                                 
2 V skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 479/2009 morajo države članice dvakrat letno poro čati Komisiji o 
višini svojega na črtovanega in dejanskega javnofinan čnega primanjkljaja in javnega dolga. Najnovejše 
poročilo Cipra je na voljo na spletni strani: 
 http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/g overnment_finance_statistics/excessive_deficit/edp_
notification_tables . 
3 Vsi dokumenti za Ciper, povezani s postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem, so na voljo na 
spletni strani: 
 http://ec.europa.eu/econo my_finance/sgp/defic it/countries/index_en.htm . 
SL 4   SL Mnenje Ekonomsko-finan čnega odbora v skladu s členom 126(4) Pogodbe je skladno z oceno 
poročila Komisije po členu 126(3).  
Komisija na podlagi svojega poro čila po členu 126(3) in mnenja Ekonomsko-finan čnega 
odbora po členu 126(4) meni, da na Cipru obstaja čezmerni primanjkljaj. To mnenje, ki ga je 
Komisija sprejela [15. junija 2010] , se naslovi na Svet v skladu s členom 126(5). Komisija 
Svetu predlaga, naj odlo či o tej zadevi v skladu s členom 126(6). Komisija poleg tega Svetu 
priporoča, da na Ciper naslovi priporo čilo z namenom, da se stanje čezmernega primanjkljaja 
odpravi, v skladu s členom 126(7). 
4. PRIPORO ČILA ZA ODPRAVO ČEZMERNEGA PRIMANJKLJAJA  
V skladu s členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 mora Svet v priporo čilu po 
členu 126(7) dolo čiti rok najve č šestih mesecev za sprejetje u činkovitih ukrepov s strani 
zadevne države članice ter rok za odpravo čezmernega primanjkljaja, ki „se mora dose či v 
letu, ki sledi letu ugotovitve obstoja čezmernega primanjkljaja, razen v posebnih okoliš činah“. 
V skladu s členom 2(6) Uredbe je treba pri ugot avljanju, ali obstajajo posebne okoliš čine, 
upoštevati „pomembne dejavn ike“, obravnavane v poro čilu Komisije po členu 126(3) 
Pogodbe. Člen 3(4) Uredbe dolo ča: „Da se zagotovi zmanjšanje čezmernega primanjkljaja v 
roku iz priporo čila, Svet v priporo čilu zahteva, da država članica doseže minimalno letno 
izboljšanje, pri čemer je merilo 0,5 % BDP in so izlo čeni vplivi konjunkture ter enkratnih in 
začasnih ukrepov“. 
Šteje se, da na Cipru obstajajo posebne okoliš čine, ki so pomembne za ve čjo prožnost pri 
izvajanju postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, uvedenim z reformo Pakta za 
stabilnost in rast leta 2005. V letu 2009 se je prvi č v 35 letih gospodarska dejavnost zmanjšala 
za 1,75 %. Recesija je odraža la bistveni upad doma čega povpraševanja in  negativno zunanje 
okolje. Zlasti je velika zadolženost gospodinjst ev skupaj z ostrejšimi kreditnimi pogoji, 
slabšimi predvidevanji na trgu de la in poslabšanjem zaupanja povzro čila zmanjšanje zasebne 
potrošnje. Hkrati je bilo opaziti, da so se naložbe zaradi manjšega tujega povpraševanja po 
nepremičninah, nizke izkoriš čenosti zmogljivosti in prestr ukturiranja bilanc stanja 
gospodarskih družb zelo zmanjšale. Poleg tega se je izvoz blaga in storitev, zlasti turizma, 
močno zmanjšal, kar je posledica finan čne krize in svetovnega upa da gospodarske rasti ter 
predvsem precej manjše možnosti za rast pr i glavnih trgovinskih partnerjih (države 
euroobmo čja, Združeno kraljestvo, Rusija). Prim anjkljaj v letu 2009 je posledica upada 
gospodarske rasti in ukrepov spodbujanja, ki so  jih ciprski organi sprejeli v skladu z 
evropskim na črtom za oživitev gospodarstva. 
Zaradi tega je primerno razmisliti o odpravi čezmernega primanjkljaja v srednjero čnem 
obdobju z rokom za odpravo leta 2012. Ob upoštevanju dejstva, da je bilo poslabšanje 
proračunskega stanja Cipra v letu 2009 posledica ukrepov, sprejetih kot odziv na krizo, v 
višini približno 1,5 % BDP letno v letih 2009 in 2010, ki so b ili ustrezen odziv v skladu z 
evropskim na črtom za oživitev gospodarstva, in prostega delovanja avtomatskih 
stabilizatorjev, bi morali cipr ski organi v letu 2010 okrepiti fiskalno strategijo z ukrepi za 
nadzor teko čih odhodkov. Zlasti glede na notranja in zunanja neravnovesja bi morali ciprski 
organi za verodostojen in trajnosten postopek prilagoditve zagotoviti povpre čno letno 
strukturno prilagoditev v višini 1,75 odstotne to čke BDP v obdobju 2010–2012. Poleg tega bi 
morali ciprski organi dolo čiti ukrepe, ki so potrebni za odpravo čezmernega primanjkljaja do 
leta 2012, zagotovitev hitrega zmanjšanja deleža bruto javnega dolga pod referen čno vrednost 
in hitrejše zmanjševanje primanjkljaja, če se gospodarske ali prora čunske razmere izkažejo za 
SL 5   SL boljše od sedanjih pri čakovanj. V zvezi s tem bi bila pravo časna izvedba srednjero čnega 
proračunskega okvira klju čnega pomena za uspešno in trajno  konsolidacijo javnih financ. Ker 
je dolgoro čni proračunski učinek staranja prebivalstva  na Cipru precej nad povpre čjem EU, 
predvsem zaradi rela tivno velikega pove čanja odhodkov za pokojnine, so  potrebni tudi ukrepi 
za izboljšanje dolgoro čne vzdržnosti javnih financ.  
Povečan nadzor v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki se zdi nujen tudi 
glede na rok za odpravo čezmernega primanjkljaja, bo zahteval redno in pravo časno 
spremljanje napredka pri izvajanju stra tegije fiskalne kons olidacije za odpravo čezmernega 
primanjkljaja. V tem okviru bi bilo v pr ihodnje posodobitve programa Cipra za stabilnost 
primerno vklju čiti posebno poglavje o tem vprašanju. 
Primerjava klju čnih makroekonomskih in prora čunskih napovedi  
    2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 
KOM pomlad 2010  5,1 3,6 –1,7 –0,4 1,3 / / Realni BDP 
(sprememba v %)  PS apr. 2010  5,1 3,6 –1,7 0,5 1,5 3,0 3,2 
KOM pomlad 20102 2,4 3,4 –0,7 –2,1 –1,6 / / Proizvodna vrzel1 
(v % potencialnega BDP)  PS apr. 20103 1,9 2,9 –1,3 –2,4 –2,5 –1,6 –0,5 
KOM pomlad 2010  3,4 0,9 –6,1 –7,1 –7,7 / / Javnofinan čni saldo 
(v % BDP)  PS apr. 2010  3,4 0,9 –6,1 –6,0 –4,5 –3,4 –2,5 
KOM pomlad 2010  6,4 3,7 –3,6 –4,4 –4,8 / / Primarni saldo 
(v % BDP)  PS apr. 2010  6,4 3,7 –3,6 –3,7 –2,1 –1,0 0,1 
KOM pomlad 2010  2,5 –0,4 –5,8 –6,3 –7,1 / / Ciklično prilagojeni saldo1 
(v % BDP)  PS apr. 2010  2,6 –0,2 –5,6 –5,2 –3,6 –2,9 –2,3 
KOM pomlad 2010  2,5 –0,4 –5,8 –6,3 –7,1 / / Strukturni saldo4 
(v % BDP)  PS apr. 2010  2,6 –0,2 –5,6 –5,2 –3,6 –2,9 –2,3 
KOM pomlad 2010  58,3 48,4 56,2 62,3 67,6 / / Bruto javni dolg 
(v % BDP)  PS apr. 20105 58,3 48,4 56,2 61,0 63,2 63,1 62,3 
Opombe : 
1Proizvodne vrzeli in cikli čno prilagojenih saldi iz programov glede na izra čune služb Komisije na podlagi podatkov v 
programih.  
2 Na podlagi ocenjene potencialne ra sti v višini 2,0 %, 2,8 %, 2,8 %, 2,8 % oziroma 2,8 % v obdobju 2009–2013.  
3 Na podlagi ocenjene potencialne ra sti v višini 2,5 %, 1,6 %, 1,6 %, 2,0 % oziroma 2,2 % v obdobju 2009–2013.  
4Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih za časnih ukrepov. Glede na najnovejš i program znašajo enkratni in 
drugi začasni ukrepi 0,1 % v letih 2010, 2011 in 2012 (zmanjšanje pr imanjkljaja). V napovedi sl užb Komisije iz pomladi 
2010 ni enkratnih in drugih za časnih ukrepov.  
5Za leto 2010 je Ciper sporo čil načrtovani primanjkljaj v višini 62 % BDP, kar je nad referen čno vrednostjo 60 % BDP iz 
Pogodbe. V programu za stabilnos t iz aprila 2010 je na črtovana nekoliko nižja številka (61 %) in predvideno dodatno 
povečanje na 63,2 % BDP v letu 2011.  
Vir: 
Program za stabilnost (PS); Napovedi služ b Komisije iz pomladi 2010 (KOM); izra čuni služb Komisije.  
 
SL 6   SL Predlog 
SKLEP SVETA 
z dne 15.6.2010 
o obstoju čezmernega primanjkljaja na Cipru 
SVET EVROPSKE UNIJE JE – 
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 126(6) Pogodbe, 
ob upoštevanju predloga Evropske komisije, ob upoštevanju pripomb, ki jih  je predložil Ciper, 
ob upoštevanju naslednjega: (1) V skladu s členom 126 Pogodbe o delovanju Evropske unije se države članice 
izogibajo čezmernemu javnofinan čnemu primanjkljaju. 
(2) Pakt za stabilnost in rast temelji na cilju  zdravih javnih financ kot sredstvu za 
izboljšanje pogojev za stabilnost cen in za mo čno trajnostno rast, ki prispeva k 
ustvarjanju delovnih mest. 
(3) Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz člena 126 Pogodbe, kot je pojasnjen 
v Uredbi Sveta (ES) št. 1467/97 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s 
čezmernim primanjkljajem
4 (ki je del Pakta za stabilnost in rast), dolo ča odločitev o 
obstoju čezmernega primanjkljaja. Protokol o postopku v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi, vsebuje dodatne dolo čbe glede izvajanja 
postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Uredba Sveta (ES) št. 479/20095 
določa podrobna pravila in opredelitve za uporabo dolo čb navedenega protokola.  
(4) Leta 2005 je bil Pakt za stabilnost in rast  prenovljen, da bi se okrepili njegova 
učinkovitost in gospodarski te melji ter ohranila dolgoro čna vzdržnost javnih financ. 
Cilj prenove pakta je bil zagotoviti, da se v vseh fazah postopka v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem v celoti upošteva predvsem gospodarsko in prora čunsko ozadje. Na ta 
način Pakt za stabilnost in rast zagotavlja okvir, ki podpira vladne politike za hitro 
ponovno vzpostavitev trdnih prora čunskih stanj, pri tem pa upošteva gospodarske 
razmere. 
(5) V skladu s členom 126(5) Pogodbe mora Komisija Svetu predložiti mnenje, če meni, 
da v državi članici obstaja čezmerni primanjkljaj ali tveganje zanj. Komisija je na 
                                                 
4 UL L 209, 2.8.1997, str. 6.  
5 UL L 145, 10.6.2009, str. 1.  
SL 7   SL podlagi svojega poro čila po členu 126(3) in mnenja Ekonomsko-finan čnega odbora po 
členu 126(4) ugotovila, da na Cipru obstaja čezmerni primanjkljaj. Komisija je zato 
[15. junija 2010] Svetu predložila  zadevno mnenje v zvezi s Ciprom6. 
(6) V skladu s členom 126(6) Pogodbe Svet upošteva mo rebitne pripombe, ki jih želi 
predložiti zadevna država članica, preden po opravlj eni celoviti oceni odlo či, ali 
čezmerni primanjkljaj obstaja. V primeru Cipr a je Svet na podlagi te celovite ocene 
ugotovil naslednje. 
(7) Po podatkih, ki so jih ciprski organi sporo čili aprila 2010, je javnofinan čni 
primanjkljaj Cipra v letu 2009 dosegel 6,1 % BDP in tako presegel referen čno 
vrednost 3 % BDP. Primanjkljaj ni bil blizu referen čne vrednosti 3 % BDP, vendar 
preseganje referen čne vrednosti lahko velj a za izjemno v smislu Pogodbe ter Pakta za 
stabilnost in rast. Zlasti je to preseganje  posledica resnega upada gospodarske rasti v 
smislu Pogodbe ter Pakta za stab ilnost in rast. V skladu z na povedjo služb Komisije iz 
pomladi 2010 naj bi se realni BDP na  Cipru v letu 2010 dodatno zmanjšal, čeprav v 
manjšem obsegu, za skoraj 0,5 % v primer javi z 1,75 % leta 2009. Vendar ni mogo če 
oceniti, da je na črtovano preseg anje referen čne vrednosti za časno. Na podlagi 
napovedi služb Komisije iz pomladi 2010 bi prora čunski primanjkljaj v letu 2011 
dosegel približno 7,75 % BDP, če se politika ne bo spremenila. Merilo glede 
primanjkljaja, dolo čeno v Pogodbi, ni izpolnjeno. 
(8) Po podatkih, ki so jih ciprski organi sporo čili aprila 2010, bruto javni dolg ostaja 
precej pod referen čno vrednostjo 60 % BDP in je le ta 2009 znašal 56,2 % BDP. Za 
leto 2010 je Ciper sporo čil načrtovani primanjkljaj v viši ni 62 % BDP, kar je nad 
referenčno vrednostjo 60 % BDP iz Pogodbe. Gled e na napovedi služb Komisije iz 
pomladi 2010 naj bi se dolg v letu 2010 nadalje pove čal na 62,3 % BDP, v letu 2011 
pa na 67,6 % zaradi zmanjšanega primarnega sa lda. Glede na ta gibanja za delež dolga 
ne more veljati, da se zadosti znižuj e in dovolj hitro približuje referen čni vrednosti v 
smislu Pogodbe ter Pakta za stabilnos t in rast. Merilo glede dolga, dolo čeno v 
Pogodbi, ni izpolnjeno. 
(9) V skladu s členom 2(4) Uredbe Sveta (ES) št . 1467/97 se „pomembni dejavniki“ v 
korakih, ki vodijo do odlo čitve Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja v skladu s 
členom 126(6), lahko upoštevajo le, če je v celoti izpolnjen dvojni pogoj – da 
primanjkljaj ostaja blizu referen čne vrednosti in da je referen čna vrednost presežena 
začasno. V primeru Cipra ta dvojni  pogoj ni izpolnjen. Zato v korakih, ki vodijo do te 
odločitve, pomembni dejavni ki niso upoštevani – 
SPREJEL NASLEDNJI SKLEP: 
Člen 1 
Iz celovite ocene sledi, da na Cipru obstaja čezmerni primanjkljaj. 
                                                 
6 Vsi dokumenti za Ciper, povezani s postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem, so na voljo na 
spletni strani: 
 http://ec.europa.eu/econo my_finance/sgp/defic it/countries/index_en.htm . 
SL 8   SL Člen 2 
To sklep je naslovljen na Republiko Ciper. 
V Bruslju, 15.6.2010 
 Za Svet 
 Predsednik  […]