EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 8.5.2015 COM(2015) 200 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU Peto poročilo o napredku Ukrajine pri izvajanju akcijskega načrta o liberalizaciji vizumskega režima {SWD(2015) 104 final}



I. UVOD Evropska unija je leta 2010 začela dialog o liberalizaciji vizumskega režima z Ukrajino. Evropska komisija je 22. novembra 2010 ukrajinski vladi predložila akcijski načrt za liberalizacijo vizumskega režima. V njem so bila opredeljena merila, ki jih mora Ukrajina izpolniti, preden lahko njeni državljani, ki so imetniki biometričnih potnih listov, za namene kratkoročnega bivanja vstopijo v schengensko območje brez vizuma. Po sprejetju četrtega poročila Komisije (27. maj 2014), ki ga je potrdil Svet (23. junija 2014), je Ukrajina uradno v drugi fazi akcijskega načrta, ko je treba oceniti stanje izvajanja zakonodajnega okvira in okvira politik. V skladu z metodologijo, opredeljeno v akcijskem načrtu za liberalizacijo vizumskega režima, je Komisija organizirala ocenjevanje na kraju samem, ki so jih izvedli strokovnjaki iz držav članic. Od septembra 2014 do marca 2015 je Komisija vodila ocenjevalne misije vseh štirih sklopov akcijskega načrta za liberalizacijo vizumskega režima, pri katerih so sodelovali strokovnjaki iz držav članic, Evropske službe za zunanje delovanje in delegacije EU v Ukrajini. To je prvo poročilo o napredku Ukrajine pri izvajanju druge faze akcijskega načrta za liberalizacijo vizumskega režima. Obravnava, kako učinkovito in trajnostno je ukrajinska vlada izvedla merila prve faze. Temu poročilu je priložen delovni dokument služb Komisije, ki podrobneje obravnava razvoj dogodkov, opisanih v poročilu. V skladu z metodologijo akcijskega načrta za liberalizacijo vizumskega režima je Komisija v prilogi k delovnemu dokumentu služb zagotovila analizo dejstev in informacije na podlagi statistik v zvezi s pričakovanimi migracijskimi in varnostnimi učinki prihodnje liberalizacije vizumskega režima. Iz razpoložljivih podatkov in informacij so razvidni pričakovani glavni trendi na področju migracij in varnosti, ki kažejo, da je EU privlačna destinacija za migrante iz Ukrajine in da je treba spremljati varnostne izzive. 2. OCENA UKREPOV V OKVIRU ŠTIRIH SKLOPOV AKCIJSKEGA NAČRTA ZA LIBERALIZACIJO VIZUMSKEGA REŽIMA 2.1. Sklop 1: varnost dokumentov, vključno z biometričnimi podatki Pomemben premik je pomenila izdaja biometričnih običajnih potnih listov 12. januarja 2015, ki so v skladu z zahtevami Mednarodne organizacije civilnega letalstva. Uvedene so bile bistvene izboljšave in dosežen je bil pomemben napredek v zvezi z visoko ravnjo integritete ter varnosti postopka vložitve, personalizacije in razdeljevanja mednarodnih potnih listov. Enako velja za nacionalne potne liste in druge dokumente o izvoru. Začelo se je pravočasno in sistematično poročanje v Interpolovo podatkovno zbirko o izgubljenih in ukradenih potnih listih, zato se šteje, da je to merilo izpolnjeno. Šteje se, da je merilo za varnost dokumentov skoraj izpolnjeno. Priporoča se, da ukrajinski organi: zagotovijo, da so mejne kontrolne točke opremljene za izvajanje kontrole v drugi vrsti z uporabo prstnih odtisov;

kar zadeva postopek vložitve in ugotavljanja istovetnosti vložnika, čim prej povežejo nekdanjo podatkovno zbirko državne službe za migracije z operativnim delom enotnega državnega registra prebivalstva za izdajo biometričnih potnih listov. Vzpostaviti bi bilo treba samodejno povezavo do zadevne podatkovne zbirke, da se preveri status vložnika v kazenskih evidencah; učinkovito izvedejo ukrepe za obravnavanje morebitnih stranskih učinkov v zvezi s spreminjanjem imen. 2.2. Sklop 2: integrirano upravljanje meja, upravljanje migracij in azil 2.2.1 Integrirano upravljanje meja Ukrajinski organi se srečujejo z izjemno velikim izzivom glede človeških virov in finančnih sredstev, saj se njihovi viri preusmerjajo v varnost vzhodnih meja. V tem okviru je pomembno zagotoviti učinkovit nadzor upravne meje s Krimom/Sevastopolom in kontaktne črte v vzhodni Ukrajini. Z izjemo vzhodnih mej se upravljanje meja na splošno dobro izvaja. Šteje se, da je merilo za integrirano upravljanje meja skoraj izpolnjeno. Priporoča se, da ukrajinski organi: zagotovijo dostop do Interpolovih podatkovnih zbirk na mejnih prehodih; izboljšajo učinkovitost nadzora meje, tako da izvajajo skupne patrulje za varovanje meje in razvijejo sodelovanje pri mejnih kontrolah na mejnih prehodih s sosednjimi državami; izvajajo strategije integriranega upravljanja meja in akcijske načrte, vključno z izboljšanjem medagencijskega sodelovanja, izmenjavo podatkov med organi kazenskega pregona ter uvedbo metodologije analize tveganja, ki se oblikuje in o kateri se odloča na osrednji ravni. 2.2.2 Upravljanje migracij Zakonodaja je bila sprejeta. Vendar razmere v vzhodni Ukrajini in proračunske omejitve vplivajo na izvajanje migracijske politike v praksi. Komunikacija in sodelovanje med državno službo za migracije, nacionalno mejno policijo in agencijami za posredovanje dela dobro delujeta. V skladu z uredbo kabineta ministrov Ukrajine z dne 5. aprila 2014 se je število osebja državne službe za migracije zmanjšalo. Zaradi reorganizacije je bila vzpostavljena enota za boj proti nedovoljeni migraciji. Odkrivanje migrantov z neurejenim statusom v državi se še vedno ne izvaja v zadostni meri zaradi pomanjkanja osebja v državni službi za migracije. Ukrajina je podpisala sporazume o ponovnem sprejemu z Rusko federacijo, Gruzijo, Uzbekistanom, Turkmenistanom, Republiko Moldavijo in drugimi državami. Od septembra 2014 je bilo sklenjenih skupno 17 sporazumov o ponovnem sprejemu. Šteje se, da je merilo za upravljanje migracij skoraj izpolnjeno. Priporoča se, da ukrajinski organi:

čim prej sprejmejo zakon o zunanjih delovnih migracijah, ki bo urejal vprašanja glede ponovnega vključevanja na zakonodajni ravni. Takoj po sprejemu zakona bi bilo treba pripraviti novo shemo v zvezi z odgovornostmi, pristojnimi organi, ukrepi in nalogami; okrepijo zmogljivost državne službe za migracije pri postopkih odkrivanja migrantov v državi; okrepijo jezikovno usposabljanje za osebje državne službe za migracije; zaključijo migracijske profile za leto 2014 ter vzpostavijo „kontaktni analitični center“ in podatkovno zbirko za spremljanje migracijskih procesov. 2.2.3 Azil Zakonodaja o azilu je bila izboljšana, toda za izpolnitev meril je treba obstoječo zakonodajo in njeno izvajanje še spremeniti. Pogoji v sprejemnih centrih so dobri, vendar je treba izboljšati nekatere vidike. Država si je prizadevala za vključevanje upravičencev do mednarodne zaščite, dostop do zaposlitve in raven socialne pomoči pa bi bilo mogoče izboljšati. Sodelovanje med osrednjimi in regionalnimi ravnmi državne službe za migracije je dobro, azilni postopek pa bi bilo mogoče poenostaviti in doseči večjo učinkovitost na regionalnih ravneh. Šteje se, da je merilo za azil delno izpolnjeno, vendar da so možnosti za nadaljnji napredek dobre. Priporoča se, da ukrajinski organi: še naprej zagotavljajo primarno pravno pomoč za osebe, ki zaprosijo za mednarodno zaščito, in se pripravijo na zagotavljanje brezplačne sekundarne pravne pomoči, takoj ko bo to mogoče, najpozneje pa od 1. januarja 2017; vzpostavijo podsistem „begunci“ v podatkovni zbirki podatkov za tujce in povečajo učinkovitost uporabe informacij o državi izvora. To je treba izvesti s ponovno vzpostavitvijo enote za zbiranje informacij o državi izvora ali dodelitvijo uradnikov, ki bi vzpostavili in upravljali posodobljeno in nepristransko podatkovno zbirko informacij o državi izvora; razjasnijo pravno podlago za omejitev gibanja ljudi, ki prosijo za mednarodno zaščito, in zagotovijo prednostno obravnavo njihovih primerov; vzpostavijo pravila o statusu, pravicah in obveznostih tistih tujcev, ki jih ni mogoče vrniti, vendar niso upravičeni do mednarodne zaščite; zagotovijo potrebna sredstva za trajnostne izboljšave centrov za začasno namestitev migrantov za osebe, ki prosijo za mednarodno zaščito, in upravičence do mednarodne zaščite. Zlasti je treba odpreti center za začasno namestitev migrantov v Yahotynu (Kijevska pokrajina) ter nadaljevati prenovo sprejemnega centra v Odesi. Znesek, ki je zagotovljen za hrano in znaša 12 UAH (manj kot 1 EUR) na osebo na dan, je prenizek, zato ga je treba povišati; zagotovijo usposabljanje osebja, ki dela v sprejemnih centrih, vključno z jezikovnim usposabljanjem, in usposabljanje za sodnike. 2.3. Sklop 3: javni red in varnost

2.3.1. Preprečevanje organiziranega kriminala, terorizma in korupcije ter boj proti tem pojavom 2.3.1.1. Preprečevanje organiziranega kriminala in boj proti njemu Ukrajina je začela z izvajanjem zapletene reforme ministrstva za notranje zadeve, ki je prestrukturirala delo agencij, odgovornih za preprečevanje organiziranega kriminala in boj proti njemu. Parlament je februarja 2015 sprejel zakon o reformi organov za notranje zadeve. V skladu s tem je bil odpravljen GUBOZ, glavni oddelek za boj proti organiziranemu kriminalu. Med procesom reforme je varnostna služba skupaj z ministrstvom za informiranje ohranila operativna pooblastila in pooblastila v zvezi s preiskavami v predsodnih postopkih za boj proti organiziranemu kriminalu. Na podlagi reforme naj bi se vzpostavil dodatni organ za boj proti organiziranemu kriminalu, tj. državni preiskovalni urad. Glede na navedene ugotovitve se šteje, da je merilo samo delno izpolnjeno, vendar da so možnosti za nadaljnji napredek dobre. Priporoča se, da ukrajinski organi: zagotovijo splošno vizijo in smer procesa reform ter združijo obstoječe akcijske načrte v enoten, dobro strukturiran akcijski načrt, ki bo omogočal sledenje napredku; vzpostavijo pristop do kazenskega pravosodja za organe kazenskega pregona in javnega tožilstva, da bi se opredelile prednostne naloge in dodelili viri glede na te naloge; sprejmejo ukrepe za reforme preiskovalnega postopka, da se vzpostavi jasna veriga odgovornosti za različne faze postopka preiskave in pregona; drastično zmanjšajo pooblastila v zvezi s preiskavami v predsodnih postopkih, ki jih ima varnostno obveščevalna in protiobveščevalna služba; zagotovijo specializacijo sodnikov in pregon primerov organiziranega kriminala; zagotovijo učinkovitost specializirane „enote za zaščito prič“, ki je v skladu z mednarodnimi standardi. 2.3.1.2. Trgovina z ljudmi Trenutni pravni okvir je obširen ter zagotavlja možnosti za odzivanje na izzive glede trgovine z ljudmi na lokalni, nacionalni in mednarodni ravni. Okvir je zagotovil identifikacijo žrtev ter pregon in obsodbo storilcev. Vendar je število uradno prepoznanih žrtev upadlo, kar je v nasprotju z mednarodnimi ocenami cvetoče spolne industrije v Ukrajini. V Ukrajini se rutinsko izvaja in zagotavlja več programov usposabljanja in ozaveščanja za vse sektorje. Šteje se, da je merilo za trgovino z ljudmi delno izpolnjeno in da so možnosti za nadaljnji napredek dobre. Priporoča se, da ukrajinski organi:

ocenijo razloge za upad števila prepoznanih žrtev v zvezi s trgovino za spolne namene in proučijo bolj proaktiven pristop do spolne industrije; spremljajo morebitne nove trende v zvezi s trgovino z ljudmi, zlasti glede na konflikt (notranja trgovina, trgovina z otroki); okrepijo postopek identifikacije, vključno z identifikacijo tujih žrtev, s spremljanjem in proučevanjem visoke ravni zavrnitev; še naprej zagotavljajo sistematično usposabljanje uradnikov glede njihove vloge in odgovornosti v zvezi s postopkom identifikacije; zagotovijo pregledno financiranje za ukrepe, povezane z bojem proti trgovini z ljudmi, zlasti zagotavljanje pomoči za žrtve; izvedejo sistem spremljanja in ocenjevanja za obstoječi akcijski načrt ter načrt za obdobje od leta 2016 naprej. V to bi morala biti zajeta jasna vloga za nevladne organizacije in zadostna sredstva za njihovo učinkovito sodelovanje; formalizirajo status nevladnih organizacij v okviru nacionalnega mehanizma za napotitev in vzpostavijo mehanizme, ki bi zagotovili dostop do državnih sredstev. 2.3.1.3. Preprečevanje korupcije in boj proti njej Dosedanji napredek v zvezi s protikorupcijsko politiko je bil dosežen predvsem na zakonodajni ravni in v okviru nekaterih priprav na novo institucionalno okolje. Oktobra 2014 je bil sprejet protikorupcijski sveženj, vključno z nacionalno strategijo za obdobje 2014–2017, ki je postavil temelje za nov institucionalni okvir za politike preprečevanja. Nekatere pomanjkljivosti v zakonu o nacionalnem protikorupcijskem uradu so bile odpravljene februarja 2015, vključno z zaščitnimi ukrepi za plače osebja in okvirom za specializirani protikorupcijski urad javnega tožilstva. Po javnem natečaju, ki ga je upravljala neodvisna agencija, je bil 16. aprila 2015 zaključen postopek zaposlovanja vodstva urada, ko je predsednik imenoval direktorja urada. Zaključuje se delo na osredjem registru družb s podatki o upravičenem lastništvu. Dosežen je bil napredek v zvezi z zmanjšanjem števila izjem na področju javnih naročil. Vendar se prednostno obravnavanje in usklajenost izvajata v majhnem obsegu, kar pomeni razdrobljen pristop k že tako neobvladljivemu procesu. Komisija bo poleg tega še naprej spremljala vzpostavljanje protikorupcijskih zaščitnih ukrepov za privatizacije, družbe v državni lasti ali pod nadzorom države, večja javna naročila, sprejem zakonodaje, ki bo zajemala priporočila skupine GRECO o financiranju političnih strank in volilnih kampanj, izvajanje priporočil Beneške komisije ter realističnega okvira v zvezi s „čiščenjem“ vrst sodnikov in tožilcev, ki so ga določili ukrajinski organi. Šteje se, da je merilo za preprečevanje korupcije in boj proti njej samo delno izpolnjeno. Priporoča se, da ukrajinski organi: zagotovijo protikorupcijski usklajevalni mehanizem na visoki ravni, da se izvede protikorupcijska strategija in zagotovi dosleden pristop na politični ravni; vzpostavijo operativni in neodvisni nacionalni protikorupcijski urad, specializirani protikorupcijski urad javnega tožilstva in nacionalni organ za preprečevanje korupcije z jasnimi smernicami za medagencijsko sodelovanje; vzpostavijo postopke, da se zagotovijo: pravočasna objava vseh trenutnih prijav premoženja; učinkovita preverjanja premoženja in nasprotja interesov javnih uslužbencev; popolno delovanje in točnost osrednjih elektronskih podatkovnih zbirk, vključno s prijavami premoženja in upravičenim lastništvom ter enotni spletni portal s podatki o javnih odhodkih; vzpostavijo nacionalni urad za odvzem premoženjske koristi in učinkovito medagencijsko sodelovanje, da se pripravi evidenca o odvzemu premoženjske koristi;

izvedejo reforme v zvezi z imuniteto sodnikov in poslancev v parlamentu. 2.3.1.4. Pranje denarja in financiranje terorizma Vzpostavljen je zakonodajni in politični okvir za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma ter boj proti tem pojavom, ki je v skladu z evropskimi in mednarodnimi standardi. Ukrajinski parlament je 14. oktobra 2014 sprejel zakon o preprečevanju legalizacije premoženjskih koristi, pridobljenih s kaznivim dejanjem (pranje denarja), financiranja terorizma in financiranja širjenja orožja za množično uničevanje ter o ukrepanju proti legalizaciji teh pojavov, ki je začel veljati 7. februarja 2015. S tem zakonom se je Ukrajina zelo približala usklajenosti z novimi priporočili glede pranja denarja iz leta 2012, ki jih je pripravila Projektna skupina za finančno ukrepanje, in celo usklajenosti s četrto direktivo EU o pranju denarja. Šteje se, da je merilo za pranje denarja skoraj izpolnjeno. Priporoča se, da ukrajinski organi: zagotovijo, da Nacionalna banka Ukrajine še naprej ukrepa proti bankam, ki ne razkrivajo končnega upravičenega lastništva; zagotovijo učinkovito identifikacijo strank v zvezi z raznimi storitvami, ki jih zagotavljajo pravni subjekti ali agenti (npr. spletni plačilni sistemi); vzpostavijo specializirano enoto, ki bo usmerjena v usklajevanje preiskav v zvezi s pranjem denarja in financiranjem terorizma. Uvedba usklajenega načrta usposabljanja bi lahko podprla kakovost preiskav. 2.3.1.5. Droge Nacionalna strategija za boj proti drogam in z njo povezan akcijski načrt se še naprej izvajata v okviru drugega akcijskega načrta za obdobje 2015–2020. Uredbi o ministrstvu za zdravje in državni službi za zdravila sta bili odobreni z resolucijo vlade 25. marca 2015. Ti uredbi sta potrdili odpravo državne službe in prenos funkcij politike na področju drog na ministrstvo za zdravje. Memorandum o soglasju z Evropskim centrom za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami je začel veljati leta 2010 in se v celoti izvaja. Glede na navedene ugotovitve se šteje, da je merilo za boj proti drogam skoraj izpolnjeno. Priporoča se, da ukrajinski organi: izboljšajo akcijski načrt, da bi se vključili roki za mejnike, in pripravijo oceno učinka načrtovanih ukrepov;

proučijo združitev določb, ki urejajo vprašanja na področju drog, v enotni pravni instrument, na primer zakonik na področju drog; zagotovijo zadostne ukrepe, katerih cilj je odkritje in zaplemba premoženjskih koristi, pridobljenih s kaznivim dejanjem. 2.3.2. Pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah Ukrajina ima pravni okvir, ki v celoti zajema pomembna področja sodelovanja, na primer vzajemno pomoč, izročitev, transfer obsojenih oseb, odstop kazenskih postopkov ter priznavanje in izvrševanje tujih kazenskih sodb. Ukrajina je pogodbenica 73 mednarodnih pogodb na področju pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, od tega jih je 50 dvostranskih in 23 večstranskih. Podpis osnutka sporazuma o sodelovanju z Eurojustom bo obravnavan po spremembah ukrajinske zakonodaje o varstvu podatkov. Potrebne določbe so začele veljati leta 2014, s čimer so se lahko začeli nadaljnji postopki. Sporazum bi moral biti podpisan v bližnji prihodnosti. Glede na navedene ugotovitve se pod pogojem podpisa sporazuma z Eurojustom šteje, da je merilo za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah izpolnjeno. 2.3.3. Sodelovanje v kazenskem pregonu Na področju sodelovanja med različnimi organi kazenskega pregona se izvajajo zapletene reforme. Prednostna naloga je reforma patruljne policije, ki se je nedavno začela in je potrebna, da se znova pridobi zaupanje državljanov in zmanjša zaznavanje pojava korupcije. Ukrajinski organi kazenskega pregona sodelujejo z Interpolom pri izmenjavi informacij. 19. marca 2015 je bil podpisan operativni sporazum z Europolom, ki bo omogočil izmenjavo operativnih informacij. Šteje se, da je merilo za sodelovanje v kazenskem pregonu skoraj izpolnjeno. Priporoča se, da ukrajinski organi: izboljšajo medagencijsko sodelovanje z vzpostavitvijo platforme, ki bo lahko med seboj povezala obstoječe sisteme kazenskega pregona v celotni državi; pospešijo postopek, ki se je že začel, za zaključek operativnega sporazuma z Europolom, tako da bo v skladu z orodjem Europola za izmenjavo informacij prek varnih povezav; proučijo pripravo nacionalnega tajnega poročila o oceni groženj v skladu z Europolovo strukturo in metodologijo za oceno groženj hudih kaznivih dejanj in organiziranega kriminala.

2.3.4. Varstvo podatkov Ukrajina zadovoljivo izvaja zakon o varstvu osebnih podatkov in zagotavlja učinkovito delovanje neodvisnega nadzornega organa za varstvo podatkov. Vzpostavljen je bil oddelek za varstvo podatkov pri uradu varuha človekovih pravic, ki ga je treba še dodatno okrepiti, da bo v celoti prevzel svoje odgovornosti. Šteje se, da je merilo za varstvo podatkov skoraj izpolnjeno. Priporoča se, da ukrajinski organi: dodatno okrepijo oddelek za varstvo podatkov. 2.4. Sklop 4: zunanji odnosi in temeljne pravice Kljub velikim zunanjim in notranjim izzivom, s katerimi se sooča Ukrajina, je država napredovala v učinkovitem izvajanju zahtev glede zunanjih odnosov in temeljnih pravic. 2.4.1 Svoboda gibanja v Ukrajini Ukrajinski organi so dosegli napredek pri zagotavljanju, da se v Ukrajini svoboda gibanja ukrajinskih državljanov, tujcev, ki v državi prebivajo zakonito, in oseb brez državljanstva ne omejuje neupravičeno. Organi izvajajo pravni okvir v zvezi s svobodo gibanja, ukrepali pa so tudi za razširitev določb okvira, tako da so se te začele uporabljati za državljane, ki prebivajo na ozemlju, ki ni pod dejanskim nadzorom ukrajinskih organov. Informacije o zahtevah za registracijo tujcev so javno objavljene in na voljo v spletu. Šteje se, da je merilo za svobodo gibanja skoraj izpolnjeno. Priporoča se, da ukrajinski organi: zagotovijo, da status HIV/AIDS ni upravičen razlog za omejitev svobode gibanja ali izbire stalnega prebivališča ob vložitvi prošnje za dovoljenje za priselitev; zagotovijo, da ukrepi, sprejeti v zvezi z gibanjem na ozemlja, ki niso pod dejanskim nadzorom ukrajinskih organov, ali z njih, temeljijo na jasnih pravnih merilih in ne pomenijo neprimernega upravnega bremena za državljane.

2.4.2 Pogoji in postopki za izdajo potnih listin in osebnih dokumentov Ukrajinski organi so dosegli napredek pri zagotavljanju, da imajo vsi ukrajinski državljani dejanski dostop do osebnih dokumentov in potnih listin. Izvaja se pravni okvir, ki ureja dostop do potnih listin in osebnih dokumentov za vse ukrajinske državljane. Šteje se, da je merilo izpolnjeno. 2.4.3 Pravice državljanov, vključno z varstvom manjšin Kar zadeva boj proti diskriminaciji, je bil vzpostavljen organ za enakost, ki ga vodi parlamentarni komisar za človekove pravice. Ta v tesnem sodelovanju s civilno družbo upravlja in proaktivno spremlja izvajanje zakona o preprečevanju diskriminacije in boju proti njej, tudi na podlagi strategije za preprečevanje diskriminacije in boja proti njej v Ukrajini za obdobje 2014–2017. Na tem področju se je pojavila sodna praksa. Protidiskriminacijsko zakonodajo je v nekaterih vidikih treba razjasniti. Viri, ki so bili zagotovljeni organu za enakost, pa ne izražajo njegove okrepljene vloge in pravnih pooblastil. Politike na področju boja proti diskriminaciji in kampanje za ozaveščanje večinoma izvajajo nevladne organizacije, ki jih pogosto financirajo mednarodne organizacije. Ukrajina v razumnem obsegu izvaja pravni okvir o zaščiti ljudi, ki pripadajo narodnim manjšinam. Šteje se, da je merilo delno izpolnjeno in da so možnosti za nadaljnji napredek dobre. Priporoča se, da ukrajinski organi: na podlagi sekundarne zakonodaje ali sodne prakse zagotovijo, da se bo protidiskriminacijska zakonodaja (odstopanja, sankcije, odškodnine, obseg itd.) razlagala in izvajala v skladu z mednarodnimi in evropskimi standardi; podpirajo politike na področju boja proti diskriminaciji z dodeljevanjem zadostnih proračunskih sredstev in človeških virov, da zagotovijo njihovo trajnostno izvajanje; zagotovijo zadostna proračunska sredstva in človeške vire za organ za enakost; spremenijo zakonik o delovnih razmerjih, tako da izrecno prepovejo diskriminacijo na podlagi spolne usmerjenosti; okrepijo kampanje ozaveščanja o boju proti diskriminaciji; sprejmejo vladno strategijo za preprečevanje diskriminacije in boj proti njej; za uradnike kazenskega pregona, tožilce in sodnike zagotovijo bolj sistematičen in trajen pristop do usposabljanja o protidiskriminacijski zakonodaji in politiki, tudi na podlagi okrepljenih povezav z mednarodnimi organizacijami; ohranijo trajen in učinkovit dialog med ljudmi, ki pripadajo narodnim manjšinam, in drugimi deležniki, da bi obravnavali morebitne strahove, ki jih povzročajo konflikt v vzhodni Ukrajini, gospodarska kriza in zaznani znaki naraščajočega nacionalizma.