Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2019/C 248/06)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Crémant de Bourgogne“

Referenčna številka: PDO-FR-A0676-AM01

Datum obvestila: 11.4.2019

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Posodobitev seznama občin geografskega območja

Opis in razlogi

Nekatere občine so od prve homologacije specifikacije proizvoda spremenile ime ali se združile. Posodobljen je bil torej seznam občin, ki sestavljajo geografsko območje, pri čemer se obseg geografskega območja ni spremenil. Zaradi povečanja pravne varnosti se ta seznam nanaša na veljavno različico uradnega geografskega kodeksa, ki ga vsako leto objavi inštitut INSEE.

Zato je točka 6 enotnega dokumenta spremenjena.

2. Razmejeno območje parcel

Opis in razlogi

Razmejitev parcel znotraj geografskega območja proizvodnje zajema opredelitev parcel, primernih za proizvodnjo zadevne kontrolirane označbe porekla.

Razmejitev parcel je bila opravljena v določenem številu občin geografskega območja. Ob tem je bila potrjena razmejitev že razmejenih občin. Pristojni nacionalni organ je zato razmejitev parcel na celotnem geografskem območju odobril na nov datum odobritve.

Stari datumi, ko je pristojni nacionalni organ odobril spremembe razmejenega območja parcel po občinah, ki so navedeni v prilogi k specifikaciji proizvoda za označbo, so bili črtani.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

Crémant de Bourgogne

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

5. Kakovostno peneče vino

4. Opis vina

Ta vina so bela kakovostna peneča vina ali kakovostna peneča vina „rosé“.

(a) Pri obogatitvi mošta volumenski delež skupnega alkohola v vinih pred dodajanjem sladilnega likerja ne sme presegati 13 %.

(b) Vsebnosti skupnih kislin, hlapnih kislin, skupnega žveplovega dioksida, sladkorja in raztopljenega ogljikovega dioksida, merjenega pri temperaturi 20 °C, so določene v zakonodaji Unije.

Za vino je značilna fina in enakomerna pena z nežnimi in obstojnimi mehurčki. Vonj mladih vin pogosto spominja na sadne, cvetlične in mineralne note, povezane s svežino. Sčasoma se pojavijo kompleksnejše arome, ki se razvijejo v sekundarne in terciarne note. Svežino v ustih poudari sproščanje ogljikovega dioksida.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

(a) Osnovni enološki postopki

Posebni enološki postopek

(a) Pri obdelavi vin rosé je prepovedano samostojno ali v mešanici z drugimi pripravki uporabljati oglje za enološko uporabo;

(b) prepovedana je uporaba koščkov lesa;

(c) poleg teh določb za enološke postopke veljajo obveznosti na ravni Unije ter iz zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu;

(d) prostori za stiskanje grozdja morajo ustrezati merilom za sprejem potrganega grozdja, opremo za stiskanje in stiskalnice, polnitev stiskalnic, frakcioniranje soka in higieno.

Gostota zasaditve

Pridelovalna praksa

— Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 5 000 trsov na hektar, razmik med vrstami pa je največ dva metra in pol.

— Če je gostota zasaditve vinske trte večja od 8 000 trsov na hektar, razmik med trsi v isti vrsti ne sme biti manjši od pol metra.

— Če je gostota zasaditve vinske trte največ 8 000 trsov na hektar, razmik med trsi v isti vrsti ne sme biti manjši od 0,80 metra.

— Pri gručasti zasaditvi vinske trte je najmanjša gostota zasaditve 9 000 trsov na hektar, razmik med trsi v isti vrsti pa ne sme biti večji od pol metra.

Pravila za obrezovanje

Pridelovalna praksa

Splošne določbe

Vinske trte se obrezujejo v skladu z naslednjimi določbami:

— bodisi kratka rez (vinska trta v kordonski obliki royat) z največ 12 očesi na kvadratni meter,

— bodisi dolga rez v gojitveni obliki enojni ali dvojni guyot z največ 10 očesi na kvadratni meter.

Trsi sort chardonnay B in sacy B (le v občinah departmaja Rhône in občinah departmaja Saône-et-Loire, vključenih v razmejeno vinogradniško območje s kontrolirano označbo porekla „Mâcon“) se obrezujejo po „mâconsko“ (taille à queue du Mâconnais, locnasta rez na podlagi guyot) z največ 10 očesi na kvadratni meter.

Trsi sort chardonnay B in sacy B (razen občin departmaja Rhône in občin departmaja Saône-et-Loire, vključenih v razmejeno vinogradniško območje s kontrolirano označbo porekla „Mâcon“) se obrezujejo po „chabliško“ (mešana rez s pahljačasto razporeditvijo krakov) z največ 10 očesi na kvadratni meter.

Posebna pravila za obrezovanje

Pridelovalna praksa

Posebne določbe

Rez na enojni guyot se lahko prilagodi:

— z drugim reznikom, ki omogoča premikanje položaja šparona iz leta v leto,

— s skrajšanim šparonom z največ tremi očesi in reznikom, omejenim na dve očesi.

Vinska trta se lahko ne glede na način rezi obreže na dodatna očesa pod pogojem, da je v fenološki fazi, ko ima trta 11 ali 12 listov, tako da je število enoletnih rodnih mladik na kvadratni meter največ enako številu očes iz pravil za obrezovanje.

Namakanje in prevoz potrganega grozdja

Pridelovalna praksa

Namakanje

Namakanje ni dovoljeno.

Prevoz potrganega grozdja

(a) Potrgano grozdje se med prevozom zaščiti pred dežjem.

(b) Potrgano grozdje se od kraja trgatve do naprave za stiskanje prevaža v posodah: — ki niso globlje od pol metra, da se grozdje ne bi kopičilo, — ki niso neprepustne ter iz katerih lahko med prevozom in čakanjem na stiskanje hitro in popolnoma odteka sok.

(c) Časovna razlika med obiranjem grozdja in stiskanjem je čim manjša. V vsakem primeru ga je treba stisniti v 24 urah.

(b) Največji donosi

Donos

90 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno območje

(a) Trgatev ter proizvodnja, obdelava, donegovanje in pakiranje vina potekajo na geografskem območju, ki ga je na zasedanju pristojnega nacionalnega odbora 7. julija 2011 odobril nacionalni inštitut za poreklo in kakovost (Institut national de l’origine et de la qualité). To območje na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2018 obsega ozemlje naslednjih občin: — departma Côte-d’Or: Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Chambolle-Musigny, Charrey-sur-Seine, Chassagne-Montrachet, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chenôve, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Collonges-lès-Bévy, Comblanchien, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Couchey, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Échevronne, L’Étang-Vergy, Fixin, Flagey-Echezeaux, Fussey, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Griselles, Ladoix-Serrigny, Larrey, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Marsannay-la-Côte, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Messanges, Meuilley, Meursault, Molesme, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Puligny-Montrachet, Reulle-Vergy, La Rochepot, Saint-Aubin, Saint-Romain, Santenay, Savignylès-Beaune, Segrois, Talant, Thoires, Vannaire, Villars-Fontaine, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Vix, Volnay, Vosne-Romanée in Vougeot; — departma Rhône: Alix, Anse, L’Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville, Belmont-d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Cercié, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chénas, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Dareizé, Denicé, Emeringes, Fleurie, Frontenas, Gleizé, Jarnioux, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Odenas, Les Olmes, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Étienne-des-Oullières, Saint-Étienne-la-Varenne, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Jean-d’Ardières, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Loup, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Ternand, Theizé, Vaux-en-Beaujolais, Val d’Oingt, Vauxrenard, Vernay, Ville-sur-Jarnioux in Villié-Morgon; — departma Saône-et-Loire: Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Berzéla-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sur-Fley, Bissy-sous-Uxelles, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Bray, Bresse-sur-Grosne, Cersot, Chagny, Chaintré, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Chânes, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Guinchay, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chasselas, Chassey-le-Camp, Château, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-les-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cortambert, Cortevaix, Couches, Crêches-sur-Saône, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Dracy-lès-Couches, Dracy-le-Fort, Épertully, Étrigny, Farges-lès-Mâcon, Fleurville, Fley, Fontaines, Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Leynes, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Mellecey, Mercurey, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l’Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Pruzilly, Remigny, La Roche-Vineuse, Romanèche-Thorins, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice des-Champs, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vallerin, Saint-Vérand, Saint-Ythaire, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Tournus, Uchizy, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse sur Frégande (le za del, ki ustreza ozemlju nekdanjih občin Donzy-le-National, Massy in La Vineuse), Vinzelles in Viré; — departma Yonne: Asquins, Augy, Auxerre, Beine, Bernouil, Béru, Bleigny-le-Carreau, Chablis, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chichée, Chitry, Collan, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Dannemoine, Deux Rivières, Dyé, Épineuil, Éscolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Irancy, Joigny, Junay, Jussy, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Maligny, Migé, Molosmes, Montholon (le za del, ki ustreza ozemlju nekdanjih občin Champvallon in Volgré), Mouffy, Poilly-sur-Serein, Préhy, Quenne, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Serrigny, Tharoiseau, Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Venoy, Vermenton (le za del, ki ustreza ozemlju nekdanje občine Vermenton), Vézelay, Vézinnes, Villy, Vincelottes in Viviers.

(b) Pridelava, obdelava, donegovanje in pakiranje vina potekajo tudi na ozemlju naslednjih občin: — departma Côte-d’Or: Châtillon-sur-Seine, Grancey-sur-Ource, Montagny-lès-Beaune in Prusly-sur-Ource ter — departma Yonne: Cruzy-le-Châtel.

7. Glavne sorte vinske trte

Pinot gris G

8. Opis povezave

Naravni dejavniki

Geografsko območje se razprostira po pobočjih, na katerih se v departmajih Yonne, Côte-d’Or, Saône-et-Loire in Rhône tradicionalno ukvarjajo z vinogradništvom. Združuje vrsto bolj ali manj ločenih vinogradov, ki se raztezajo na 250 kilometrih od severa do juga. Razprostira se torej na ozemlju več kot 300 občin.

Vinogradi departmaja Yonne in naravne regije Châtillonnais na severu departmaja Côte d’Or so zasajeni na kvestah Pariške kotline na usedlinah iz zgornje jure, razen tistih v skupnosti občin Vézelien, zasajenih na formacijah iz spodnje in srednje jure, in skupnosti občin Jovinien, zasajenih na formacijah iz zgornje krede. Tamkajšnja podlaga je večinoma lapornata (glinasti apnenci), na nekaterih predelih tudi apnenčasta. Vinogradi so omejeni na najbolj izpostavljena pobočja kvest, ob obronkih dolin glavnih rek v regiji, in sicer Yonne s pritoki in Sena s pritoki. Razporejeni so terasasto na višini med 150 in 300 metri.

Vinogradi, ki segajo od Dijona do obronkov Lyona, se v skoraj nepretrgani ravni črti razprostirajo po pobočjih. Gre za zahodno obrobje jarka v regiji Bresse, pomembne tektonske strukture, ki se je udrla med dvigovanjem Alp. Podlaga je v glavnem sedimentna, apnenčasta ali laporna, izvira pa na splošno iz jure, na določenih predelih tudi iz triasa. Vinska trta ponekod, večinoma v departmaju Saône-et-Loire, raste na kislih tleh, nastalih iz geoloških izdankov metamorfne in granitne podlage iz paleozoika. Čeprav so pobočja zaledja včasih precej visoka (650 m v departmaju Côte-d’Or, 1 000 metrov v regiji Beaujolais), je vinska trta zasajena samo na višini med 250 in 400 m. Za vsakega od vinogradov so značilni posebna pokrajina, geološke značilnosti in morfološki stil:

— prostrane doline, ugreznjene v kote apnenčastih planot Pariške kotline,

— ozek nepretrgan pas na meji med ravnino in planoto v vinorodni regiji la Côte,

— niz vzporednih pobočij, razpotegnjenih na osi sever-jug, tj. pogorja v vinorodni regiji Mâconnais.

Vinorodna Burgundija ima razmeroma sveže oceansko podnebje. Zanj je značilna zmerna in enakomerna količina padavin brez očitne poletne suše. Svežina podnebja se kaže tudi v temperaturah, saj je letno povprečje 11 °C.

Podnebje je zelo izrazito v departmaju Yonne, na jugovzhodu geografskega območja pa je nekoliko milejše, saj je območje tu zaščiteno s pobočji masivov Morvan in Charolais, kar ustvarja učinek fena, ki se kaže z manjšo vlažnostjo in višjimi temperaturami kot drugje v regiji.

Na vzhodnem delu geografskega območja se čutijo celinski vplivi, ki se kažejo z razmeroma nizkimi zimskimi temperaturami, obdobji zmrzali, ki so lahko dolga in intenzivna, pa tudi včasih zelo suhimi in sončnimi poznimi jesenmi.

Južni vplivi, ki se čutijo zlasti na jugu geografskega območja, lahko začasno povzročijo visoke poletne temperature in dvige toplega morskega zraka, kar povzroča poletne nevihte.

Parcele, razmejene za trgatev grozdja, ustrezajo vsem predelom, ki se tradicionalno štejejo kot primerni za vinogradništvo. Zato se po možnosti razprostirajo po zelo izpostavljenih gričih glavnih pobočij ter po predgorjih, svežih planotah in hrbtiščih, obrnjenih proti severu in zahodu, kar vse zagotovlja optimalno osuševanje in dobre možnosti segrevanja tal.

Človeški dejavniki

Vinogradniška kultura je izpričana že v galsko-rimskem obdobju.

Burgundski vinogradi so v srednjem veku že pridobili gospodarski pomen in so bili poznani tudi zunaj meja.

Zelo znana je vloga cerkvenih struktur (opatij, škofij) in plemstva pri širjenju slovesa burgundskih vin. Opatije Cluny, Cîteaux in Pontigny, Chapitre de Langres (kapitelj iz Langresa) in burgundski vojvode so vsak na svoj način prispevali k oblikovanju prestižnega vinogradniškega območja in ugledu teh vin.

V 18. stoletju se je zaradi pomembnega razvoja trgovine z vini rodila nova gospodarska moč. Burgundska vina so se na široko prodajala na sever Francije in Evrope ter na druge celine.

Vendar je burgundsko vinogradništvo začelo jasno izstopati v 19. stoletju. Nekdanja (province) ali novejša (departmaji) upravna razdelitev je bila povezana z gospodarsko razsežnostjo, v mestnih središčih, kot so Auxerre, Dijon, Beaune, Chalon-sur-Saône ali Mâcon, pa so skrbeli za širjenje vin iz regije. Sever regije Beaujolais se je v tem obdobju istovetil z mâconskimi vini. Tudi regiji Tonnerrois in Châtillonnais na pragu Šampanje sta se obračali proti Burgundiji.

Na začetku 19. stoletja so se burgundski proizvajalci začeli zanimati za proizvodnjo penečih vin po tehnikah, ki so jih razvijali v Šampanji, natančneje že leta 1820 v občini Rully v departmaju Saône-et-Loire, v občini Nuits-Saint-Georges in nato leta 1840 v regiji Chablis. Novi proizvod je požel uspeh, zlasti med kupci iz Anglije in Združenih držav Amerike, in metoda se je hitro razširila. Peneča vina se proizvajajo v osrčju najlepših območij, kot so vinogradi dvorca Clos Vougeot, vinogradi vinorodnih okolišev Chambertin in Chablis itd.

Proizvajalci penečih vin so se leta 1939 združili v sindikat, leta 1943 pa so dosegli priznanje kontrolirane označbe porekla „Bourgogne mousseux“.

Z odlokom se ta kontrolirana označba porekla uporablja samo za bela in rdeča vina in vina rosé, proizvedena z drugim vrenjem v steklenicah. Od 60. let 20. stoletja so želeli burgundski proizvajalci formalizirati in zaščititi proizvodnjo svojih penečih vin visoke kakovosti, zaradi česar so uvedli stroga pravila za trgatev in proizvodnjo, s katerimi so dosegli, da se je z odlokom iz leta 1975 priznala kontrolirana označba porekla „Crémant de Bourgogne“ za bela vina in vina rosé.

Trsni izbor združuje vse burgundske sorte vinske trte, čeprav sta najpogosteje izbrani sorti chardonnay B in pinot noir N. Zaradi geografske razpršenosti vinogradov obstajajo nekatere razlike v načinu proizvodnje. Tako je vsaka majhna regija, ki je od prednikov podedovala starodavno znanje in izkušnje, ohranila lokalne prakse gojitvenih oblik vinske trte, kot pričajo locnasta rez v regiji Mâconnais ali rez po „chabliško“ v departmaju Yonne.

Vinograd s kontrolirano označbo porekla „Crémant de Bourgogne“ se je leta 2011 razprostiral na skoraj 2 000 hektarjih, njegova letna proizvodnja pa je znašala približno 125 000 hektolitrov, kar je skoraj 15 milijonov steklenic.

Za vino je značilna fina in enakomerna pena z nežnimi in obstojnimi mehurčki. Vonj mladih vin pogosto spominja na sadne, cvetlične in mineralne note, povezane s svežino. Sčasoma se pojavijo kompleksnejše arome, ki se razvijejo v sekundarne in terciarne note. Svežino v ustih poudari sproščanje ogljikovega dioksida.

Vzročna medsebojna povezava

Burgundija je bolj severno vinogradniško območje, v katerem je vinska trta podvržena velikim podnebnim vplivom. Zato je njihova zasaditev omejena na najugodnejše lege, v katerih je mezoklima toplejša in bolj suha od regionalnega podnebja, osuševana tla, ki imajo sposobnost odvajanja odvečne vode, pa so obenem zelo rodovitna in se hitro segrejejo.

Vinogradi so zato zgoščeni na glavnih pobočjih, najpogosteje apnenčastih, na zmerni nadmorski višini.

Sveže podnebje geografskega območja je posebej primerno za proizvodnjo penečih vin. Tla in izpostavljenost skupaj ustvarjajo območja, ki omogočajo dobro zrelost grozdja, hkrati pa grozdje ohranja kisline, potrebne za kakovost vin s kontrolirano označbo porekla „Crémant de Bourgogne“.

Omejen in avtohton trsni izbor, posebej prilagojen lokalnim talnim in podnebnim razmeram, prispeva k izražanju lastnosti palete belih vin in vin rosé, v katerih se prepletata kisline in sadežnost vin severne Francije, kar jim daje ustrezno eleganco.

Proizvajalci, ki želijo pridelati vino visoke kakovosti, so si postavili stroga pravila, da bi čim bolje ohranili kakovost surovin in tako ponudili brezhibna vina. S potrganim grozdjem se ravna nadvse skrbno, da se prepreči oksidacija soka med trgatvijo in stiskanjem. Uporaba celih grozdov, odcejanje soka, ki odteka med prevozom, skrbno ravnanje z njim, stiskanje grozdja, ki poteka v snažnem okolju s primerno opremo, po pravilih, ki natančno določajo razmerje med težo potrganega grozdja in količino iztisnjenega mošta, zagotavljajo kakovost in bistrost tako pridobljenega soka ter nežno stiskanje, ki ohranja prefinjene arome, da lahko dobimo vina bistre in sijoče barve.

Proizvajalci penečih vin imajo zaradi več kot stoletnih izkušenj znanje, ki ga spretno izražajo v sestavi svojih zvrsti. Da bi aromatičnost najbolje prišla do izraza, najraje zvrščajo najbolj izbrane sorte vinske trte (pinot noir N, pinot gris G in chardonnay B). Vino lahko v dolgem obdobju donegovanja, saj se na potrošniške trge daje šele po najmanj 12 mesecih od dneva stekleničenja, razvije svoje aromatične značilnosti, kompleksnost in subtilnost.

„Crémant de Bourgogne“ je nepogrešljiv sestavni del burgundske vinarske pridelave. Leta 2011 je bilo 30 % proizvodnje prodane na vseh celinah.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

pakiranje na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

(a) Vsi postopki pridelave, od trgatve do degoržiranja, potekajo na geografskem območju.

(b) Stekleničenje vin poteka na geografskem območju ob upoštevanju postopka pridelave s sekundarnim vrenjem v steklenici.

(c) Polnjenje v steklenice, v katerih poteka sekundarno vrenje, se izvaja od 1. decembra, ki sledi trgatvi.

(d) Vina se dajo na potrošniške trge po najmanj 12-mesečnem obdobju donegovanja po datumu polnjenja.

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Vse neobvezne navedbe, katerih uporabo lahko v skladu z določbami Unije urejajo države članice, so na etiketah napisane s črkami, katerih velikost niti po višini niti po širini ne presega polovične velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-883c2bee-8878-47f3-868b-dbbb71ff41f3

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.