3.

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2007 s pripombami, ki so sestavni del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za proračunsko leto 2005 (C6-0392/2006 — 2006/2159(DEC))

Evropski parlament,

- ob upoštevanju zaključnega letnega računa Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za proračunsko leto 2005 [1],

- ob upoštevanju Poročila Računskega sodišča o zaključnem letnem računu Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za proračunsko leto 2005 z odgovori Agencije [2],

- ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 27. februarja 2007 (5711/2007 — C6-0080/2007),

- ob upoštevanju Pogodbe ES in zlasti člena 276 Pogodbe,

- ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti [3], in zlasti člena 185 Uredbe,

- ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2062/94 z dne 18. julija 1994 o ustanovitvi Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu [4] in zlasti člena 14 Uredbe,

- ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 [5] in zlasti člena 94 Uredbe,

- ob upoštevanju člena 71 in Priloge V svojega Poslovnika,

- ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A6-0105/2007),

A. ker je Računsko sodišče navedlo, da je pridobilo razumno zagotovilo, da je bil zaključni letni račun za proračunsko leto, ki se je zaključilo dne 31. decembra 2005, zanesljiv ter da so bile z njim povezane transakcije kot celota zakonite in pravilne,

B. ker je dne 27. aprila 2006 Parlament direktorju podelil razrešnico glede izvrševanja proračuna Agencije za proračunsko leto 2004 [6] in v resoluciji, ki spremlja sklep Parlamenta o razrešnici, med drugim

- pozdravlja doseženo zmanjšanje števila prenosov;

- poziva Agencijo, da čim prej določi podrobna pravila za izvajanje nove finančne uredbe in postopkov notranje kontrole, ki temeljijo na analizi tveganja;

- vztraja, da mora Agencija spoštovati pravila o trajanju okvirnih pogodb;

- od Agencije pričakuje, da bo v prihodnje negativne salde ob koncu leta vključila v spremembe proračuna za naslednje proračunsko leto;

Splošne pripombe, ki zadevajo večino agencij EU, za katere se zahteva posamezna razrešnica

1. meni, da naraščajoče število agencij Skupnosti in dejavnosti nekaterih izmed njih niso del splošnega političnega okvira ter da naloge nekaterih agencij ne odražajo vedno pravih potreb Unije, niti pričakovanj državljanov; prav tako ugotavlja, da agencije na splošno nimajo vedno dobrega ugleda;

2. zato poziva Komisijo, naj določi splošen politični okvir za ustanovitev novih agencij Skupnosti ter da pred ustanovitvijo vsake nove agencije predloži analizo stroškov in koristi; ob tem naj bo pozorna, da se prepreči kakršno koli podvajanje dejavnosti med agencijami ali prekrivanje s pristojnostmi drugih evropskih organizacij;

3. poziva Računsko sodišče, da predloži mnenje o analizi stroškov in koristi, preden Parlament sprejme odločitev;

4. poziva Komisijo, da vsakih pet let predloži študijo o dodani vrednosti vsake obstoječe agencije; poziva vse zadevne institucije, da sprejmejo vse potrebne ukrepe, če je bila dodana vrednost agencije ocenjena negativno, ter spremenijo mandat zadevne agencije ali pa jo zaprejo;

5. ob upoštevanju naraščajočega števila regulatornih agencij obžaluje, da pogajanja o osnutku medinstitucionalnega sporazuma o okviru delovanja teh agencij niso še zaključena, ter poziva pristojne službe Komisije, da skupaj z Računskim sodiščem storijo vse, kar je potrebno, za sklenitev tega sporazuma;

6. ugotavlja, da proračunska odgovornost Komisije zahteva tesnejšo povezavo med agencijami in Komisijo; poziva Komisijo in Svet, naj sprejmeta potrebne ukrepe, da se Komisiji do 31. decembra 2007 podeli pravica, da v nadzornih organih regulatornih agencij z manjšino glasov prepreči sprejetje odločitev, in naj to možnost predvidita pri vseh na novo ustanovljenih agencijah;

7. poziva Računsko sodišče, da v svojem letnem poročilu uvede novo poglavje, namenjeno vsem agencijam, za katere se podeli razrešnica na podlagi računovodskih izkazov Komisije, da bi bilo bolj jasno, kako agencije uporabljajo sredstva EU;

8. potrjuje načelo, v skladu s katerim Parlament odloča o razrešnicah za vse agencije Skupnosti, subvencionirane ali ne, tudi če je organ, pristojen za razrešnico, določen v njihovih ustanovnih besedilih;

9. poziva Računsko sodišče, da opravi revizijo poslovanja vseh agencij in o tem poroča ustreznim odborom Parlamenta, vključno z Odborom za proračunski nadzor;

10. ugotavlja, da število agencij nenehno narašča in da je zaradi politične odgovornosti Komisije za njihovo delovanje, ki presega zgolj logistično podporo, še bolj potrebno vzpostaviti skupen pristop generalnih direktoratov Komisije, pristojnih za ustanavljanje in spremljanje agencij; meni, da bi bila struktura, podobna tisti, ki so jo oblikovale agencije za usklajevanje med zadevnimi generalnimi direktorati, pragmatičen način za oblikovanje skupnega pristopa Komisije do vseh zadev, povezanih z agencijami;

11. poziva Komisijo, da izboljša upravno in tehnično podporo agencijam, ob upoštevanju vedno bolj zapletenih upravnih pravil in tehničnih težav Skupnosti;

12. ugotavlja, da v vseh agencijah Skupnosti manjka disciplinski organ, in poziva Komisijo k sprejetju potrebnih ukrepov za hitro vzpostavitev takšnega mehanizma;

13. odobrava znatne izboljšave pri usklajevanju med agencijami, kar jim omogoča reševanje ponavljajočih se težav ter prispeva k učinkovitejšemu sodelovanju s Komisijo in Parlamentom;

14. meni, da je skupna podporna služba, namenjena usklajevanju računalniških sistemov za finančno upravljanje s sistemi Komisije, ki so jo vzpostavile nekatere agencije, koristen ukrep, ki ga je treba nadgraditi in razširiti;

15. poziva agencije, da izboljšajo sodelovanje in primerjalno analizo z akterji na ustreznem področju; spodbuja Komisijo, naj sprejme vse ukrepe, ki se ji zdijo potrebni, da bi pomagala agencijam izboljšati njihov ugled in povečati prepoznavnost njihovih dejavnosti;

16. poziva Komisijo, naj pripravi predlog za uskladitev oblike letnega poročanja agencij in razvije kazalce uspešnosti, ki bi omogočali primerjavo njihove učinkovitosti;

17. poziva agencije, da na začetku vsakega leta predstavijo kazalnike uspešnosti, na podlagi katerih bo mogoče oceniti njihovo poslovanje;

18. poziva vse agencije, da pogosteje uporabljajo cilje SMART, s čimer bodo prispevale k stvarnejšemu načrtovanju in uresničevanju ciljev;

19. se strinja z Računskim sodiščem, da je tudi Komisija odgovorna za (finančno) upravljanje agencij; zato Komisijo poziva, naj spremlja in po potrebi usmerja upravljanje različnih agencij ter pri tem sodeluje, zlasti kar zadeva ustrezno izvedbo postopkov javnih razpisov, preglednost postopkov zaposlovanja, dobro finančno poslovodenje (neporabljena sredstva in preveč predvidenih proračunskih sredstev) in - kar je najpomembnejše, ustrezno izvajanje pravil o sistemu notranjega nadzora;

20. meni, da bi morali delovni programi agencij izražati prispevek agencij v operativnem in izmerljivem smislu ter da je treba ustrezno upoštevati standarde notranje kontrole Komisije;

Posebne pripombe

21. ugotavlja, da je bila stopnja prevzetih obveznosti za proračunska sredstva, vključena v proračun za proračunsko leto 2005, višja od 90 %, ter da je stopnja prenosa odhodkov iz poslovanja ostala visoka (naslov III), tj. 30 %, medtem ko je stopnja zapadlih prenesenih sredstev dosegla skoraj 15 %; poziva Agencijo, da izboljša svoje načrtovanje in ga bolj upošteva; ugotavlja, da upravljanje proračuna kaže veliko število prerazporeditev proračunskih sredstev med proračunskimi vrsticami, ter meni, da te prerazporeditve niso zadostno utemeljene; poziva Agencijo, da zagotovi spoštovanje pravil in omejitev, ki veljajo za prerazporeditve;

22. meni, da je agencija vir pomembnih informacij za vse institucije EU, sprejemanje političnih odločitev, poslovni svet in splošno javnost;

23. ugotavlja, da sistem notranje kontrole leta 2005 še ni bil v celoti izveden ter da upravni svet ni sprejel nobenih standardov za notranjo kontrolo; obžaluje dejstvo, da ni predvidena analiza tveganja in da ne obstajajo seznami za zadostitev potrebam odredbodajalcev in uslužbencev, ki izvajajo preverjanje; poziva agencijo, da obravnava ta vprašanja, ki so v interesu preglednosti in učinkovitosti;

24. ugotavlja, da v splošnih izvedbenih določbah v zvezi z zaposlovanjem osebja v agenciji ni določenih meril in formalnosti, ki jih je treba upoštevati na različnih stopnjah izbora kandidatov; vztraja, da je treba odločitve, sprejete na tem področju, strogo dokumentirati, da se zagotovi preglednost in nepristranskost sprejetih odločitev;

25. z obžalovanjem ugotavlja, da komisija za ocenjevanje ponudb pri postopkih javnih naročil pogosto niso predložile nobenih dokazil o svoji oceni kakovosti ponudb; meni, da je obžalovanja vredno, da je ocenjevalna poročila podpisal le pristojni odredbodajalec in ne vsi člani komisije za ocenjevanje ponudb; poziva agencijo, da si še bolj prizadeva za pravilno dokumentiranje postopkov javnih naročil;

26. pozdravlja dejstvo, da je agencija izboljšala načine komuniciranja ter da mala in srednje velika podjetja v večji meri uporabljajo njeno strokovno znanje.

[1] UL C 266, 31.10.2006, str. 19.

[2] UL C 312, 19.12.2006, str. 24.

[3] UL L 248, 16.9.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1995/2006 (UL L 390, 30.12.2006, str. 1).

[4] UL L 216, 20.8.1994, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1112/2005 (UL L 184, 15.7.2005, str. 5).

[5] UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

[6] UL L 340, 6.12.2006, str. 96.

--------------------------------------------------