[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 23.1.2007

SEC(2007) 65 konč.

Priporočilo

MNENJE SVETA

v skladu s členom 5(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi programa stabilnosti Nemčije, 2006–2010

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. Splošno ozadje

Pakt stabilnosti in rasti, ki je začel veljati 1. julija 1998, temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje razmer za stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki pospešuje ustvarjanje delovnih mest. Reforma Pakta iz leta 2005 je potrdila njegovo koristnost pri utrjevanju proračunske discipline, je pa poskusila okrepiti njegovo učinkovitost in gospodarsko podlago ter zavarovati dolgoročno vzdržnost javnih financ.

Uredba Sveta (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1], ki je del Pakta stabilnosti in rasti, določa, da morajo države članice Svetu in Komisiji predložiti programe stabilnosti ali konvergenčne programe ter njihove letne dopolnitve (države članice, ki so že sprejele enotno valuto, predložijo programe stabilnosti ali njihove dopolnitve, države članice, ki je še niso sprejele, predložijo konvergenčne programe oziroma njihove dopolnitve). Prvi program stabilnosti Nemčije je bil predložen januarja 1999. V skladu z Uredbo je Svet na podlagi priporočila Komisije in po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom podal mnenje 15. marca 1999. V skladu z istim postopkom Komisija oceni dopolnitve programov stabilnosti in konvergenčnih programov, preuči jih prej navedeni odbor, po potrebi pa jih pregleda še Svet.

2. Ozadje ocene novega programa

Komisija je preučila najnovejšo dopolnitev programa stabilnosti Nemčije, predloženo 30. novembra 2006, in sprejela priporočilo za zadevno mnenje Sveta (glej okvir z glavnimi točkami ocene).

Kot ozadje za oceno proračunske strategije v novem programu stabilnosti naslednji odstavki povzemajo:

1. gospodarsko in proračunsko uspešnost zadnjih desetih let,

2. stanje države pri korektivnem delu Pakta stabilnosti in rasti (postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem),

3. najnovejšo oceno stanja države pri preventivnem delu Pakta stabilnosti in rasti (povzetek mnenja Sveta o predhodni dopolnitvi programa stabilnosti) in

4. oceno Komisije o nacionalnem programu reform iz oktobra 2006.

2.1. Nedavna ekonomska in proračunska uspešnost

V zadnjih desetih letih je šla Nemčija skozi obdobje prilagoditve, da bi zmanjšala neravnovesja, ki so nastala ob združitvi. Zmernost plač je prispevala k izboljšanju zunanje konkurenčnosti cen in Nemčija si je pridobila bistveni izvozni delež na trgu, zlasti od leta 2000 naprej. Treba je opozoriti, da se je vzpostavitev zunanje konkurenčnosti cen Nemčije odvila v obdobju, ko so ostale države evroobmočja uživale nižje dolgoročne obrestne mere kot Nemčija. Toda kot je Nemčija pred kratkim izkusila, velika izvozna moč zmeraj ne pomeni povečanja domačega povpraševanja.

Nemški problem rasti je večinoma strukturne narave. Gospodarsko učinkovitost večinoma zadržujejo počasna proizvodna rast in visoka strukturna brezposelnost. Potencialna rast ni samo dosti šibkejša kot v preteklosti. Je celo nižja od ostalih držav članic evroobmočja. Gospodarska politika se sooča s problemi izboljšanja pogojev za rast ob upoštevanju naslednjega: prispevkov od dela, produktivnosti tovarn in do manjše mere tudi oblikovanja kapitala. To težko nalogo je treba dokončati na podlagi obremenjenih javnih financ kljub preteklemu izboljšanju.

Nemške oblasti so na nekaterih področjih začele reforme, kot so na področju trga dela ali mikroekonomskem področju, in sicer za spodbujanje raziskav in inovacij, ki še vedno potrebujejo čas, da pokažejo svoj celotni učinek. Na drugih področjih, kot so davek od dohodka od pravnih oseb, se o reformah še razmišlja. Toda potrebna bodo nadaljnja prizadevanja, zlasti kar zadeva trg dela, da se dolgoročno bistveno poveča nadaljnja rast.

2.2. Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Nemčijo

V skladu s členom 104(7) Pogodbe in členom 3(4) Uredbe (ES) št. 1467/97 je Svet naslovil priporočilo na Nemčijo 21. januarja 2003, v katerem jo je pozval, da čimprej zmanjša čezmerni primanjkljaj, najkasneje do leta 2004. Priporočilo je bilo objavljeno. Kot je navedeno v Sporočilu Komisije z dne 14. decembra 2004, ki ga je Svet potrdil 18. januarja 2005, je treba leto 2005 šteti kot ključno za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja, ob upoštevanju izjemnih okoliščin, ki so predstavljene v sklepu Sveta z dne 25. novembra 2003, in sodbe Evropskega sodišča z dne 13. julija 2004.

Ker je javnofinančni primanjkljaj za leto 2005 presegel prag 3 % BDP, se je 14. marca 2006 Svet odločil, da pozove Nemčijo v skladu s členom 104(9), da sprejme ukrepe za potrebno zmanjšanje primanjkljaja z namenom popraviti stanje čezmernega primanjkljaja „čimprej in najkasneje do leta 2007“. Svet je posebej zahteval, da „leta 2006 in 2007 Nemčija zagotovi kumulativno izboljšanje v svojem ciklično prilagojenem saldu brez enkratnih ali začasnih ukrepov za najmanj eno odstotno točko.“ Poleg tega je pozval Nemčijo, da „sprejme potrebne ukrepe in zagotovi, da se po opravljenem zmanjšanju čezmernega primanjkljaja proračunska konsolidacija k srednjeročnemu cilju, ki je uravnotežen proračun v strukturnem smislu, vzdržuje z zmanjšanjem strukturnega primanjkljaja za najmanj 0,5 % BDP na leto.“ Po oddaji izvedbenega poročila s strani Nemčije 5. julija, je Komisija 19. julija 2006 sprejela sporočilo, v katerem obvešča Svet, da je Nemčija sprejela ukrepe, ki pomenijo ustrezen napredek k zmanjšanju čezmernega primanjkljaja v roku, ki ga je določil Svet, in da glede postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem niso potrebni nobeni nadaljnji ukrepi. Svet se je na srečanju 10. oktobra 2006 temu mnenju pridružil.

2.3. Ocena v mnenju Sveta o predhodnem programu

Svet je 14. marca 2006 sprejel mnenje o predhodni dopolnitvi programa stabilnosti, ki zajema obdobje 2005–2009. Svet je pozdravil „pomen, ki ga je vlada dala proračunski konsolidaciji, kot določa program“, toda opozorila, da „obstajajo tveganja, povezana z doseganjem proračunskih ciljev in dolgoročno vzdržnostjo javnih financ“. Tudi ob upoštevanju Sklepa Sveta z dne 14. marca v skladu s členom 104(9) Pogodbe je Svet pozval Nemčijo, da:

- uresniči načrtovano kumulativno strukturno prilagoditev v višini najmanj ene odstotne točke v letih 2006 in 2007, kar bi zanesljivo in trajno zmanjšalo javnofinančni primanjkljaj pod 3 % BDP najpozneje do leta 2007;

- čim prej doseže srednjeročni proračunski cilj z zmanjšanjem strukturnega salda za najmanj 0,5 odstotne točke na leto po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja, in sicer z natančno izvedbo predvidenega omejevanja odhodkov, da bi se razbremenili socialni prispevki, kot je bilo predvideno, in da se zagotovi, da najavljena reforma davka na dohodek pravnih oseb ne ogrozi proračunske konsolidacije;

- izpelje načrte za reformo zveznega sistema z namenom izboljšati proračunski okvir in tako prispevati k uresničevanju proračunskih ciljev na vseh ravneh upravljanja.“

2.4. Ocena Komisije o nacionalnem programu reform iz oktobra 2006

Poročilo o izvajanju nacionalnega programa reform Nemčije, ki ga določa prenovljena lizbonska strategija za rast in delovna mesta, je bilo predloženo 18. oktobra 2006. Nacionalni program reform Nemčije kot ključne izzive ali prednostne naloge opredeljuje: na znanju temelječo družbo, delovanje trga in konkurenčnost, poslovno okolje, vzdržnost javnih financ (vključno s trajnostno rastjo in socialno varnostjo), ekološke inovacije in reformo trga dela.

Ocena Komisije tega programa (sprejeta kot del letnega poročila o napredku[2] z decembra 2006) je pokazala, da Nemčija dobro napreduje pri izvajanju nacionalnega programa reform, zlasti v zvezi z makro– in mikroekonomskimi ključnimi izzivi in prednostnimi ukrepi. Počasneje pa napreduje na področju zaposlovanja. Glede na ugotovljene močne in šibke točke se Nemčiji priporoča, da sprejme ukrepe na področju dolgoročne vzdržnosti javnih financ, konkurence na trgu z blagom in storitvami ter strukturne brezposelnosti.

Okvir: Glavne točke za oceno Kot določa člen 5(1) (za programe stabilnosti) in člen 9(1) (za konvergenčne programe) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97, ocena upošteva naslednje točke: ali so ekonomske predpostavke, na katerih temelji program, verjetne; srednjeročni proračunski cilj, ki ga je predložila država članica, in ali je potek prilagoditve za njegovo dosego ustrezen; ali ukrepi, sprejeti in/ali predlagani za upoštevanje tega poteka prilagoditve, zadoščajo za uresničitev srednjeročnega cilja v okviru konjunkturnega cikla; ali so pri oceni prilagoditvenih poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja prizadevanja za usklajevanje večja v času dobrih gospodarskih razmer, medtem ko so lahko prizadevanja v času slabih gospodarskih razmer manjša, in ali si za države članice evroobmočja in MDT II zadevna država članica prizadeva za letno izboljšanje svojega proračunskega stanja, iz katerega so izločeni vplivi konjunkture ter enkratnih in začasnih ukrepov, z 0,5 % BDP kot merilom za dosego srednjeročnega proračunskega cilja; izvajanje večjih strukturnih reform, ki imajo neposredne dolgoročne učinke na prihranek pri izdatkih (vključno s spodbujanjem potencialne rasti) in torej preverljiv učinek na dolgoročno vzdržnost javnih financ (pod pogojem, da se glede referenčne vrednosti 3 % BDP ohrani ustrezna varnostna rezerva in se pričakuje vrnitev proračunskega stanja v programskem obdobju na srednjeročni proračunski cilj), in sicer pri določanju prilagoditvenih poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja (za države članice, ki ga še niso dosegle) ali pri odobritvi začasnega odklona od srednjeročnega proračunskega cilja (za države članice, ki so ga dosegle), pri tem pa se nameni posebna pozornost pokojninskim reformam, ki uvajajo večstebrni sistem, ki vključuje obvezen, v celoti naložbeni pokojninski steber; ali so ekonomske politike zadevne države članice skladne s širšimi smernicami ekonomskih politik. Verjetnost makroekonomskih predpostavk programa se oceni glede na napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 in tudi z uporabo skupno dogovorjene metodologije za ocenjevanje potencialnih rezultatov in ciklično prilagojenih saldov. Skladnost s širšimi smernicami ekonomskih politik se oceni na podlagi širših smernic ekonomskih politik na področju javnih financ, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008. Pri oceni se preučijo tudi: razvoj deleža dolga in obeti za dolgoročno vzdržnost javnih financ, ki jim je treba posvečati „zadostno pozornost pri nadzoru proračunskih stanj“ v skladu s poročilom Sveta z dne 20. marca 2005 o „Izboljšanju izvajanja Pakta stabilnosti in rasti“. Sporočilo Komisije z dne 12. oktobra 2006 določa pristop k oceni dolgoročne vzdržnosti javnih financ[3]; stopnja integracije z nacionalnim programom reform, ki ga predložijo države članice v skladu z lizbonsko strategijo za rast in delovna mesta. V spremni opombi Evropskemu svetu z dne 7. junija 2005 o širših smernicah ekonomskih politik za obdobje 2005–2008 je Svet Ecofin navedel, da morajo biti nacionalni programi reform skladni s programi stabilnosti in konvergenčnimi programi; skladnost s kodeksom ravnanja[4], ki med drugim določa skupno strukturo in vrsto razpredelnic s podatki za programe stabilnosti in konvergenčne programe. |

- Priporočilo

MNENJE SVETA

v skladu s členom 5(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi programa stabilnosti Nemčije, 2006–2010

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[5] in zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

5. Svet je [27. februarja 2007] proučil dopolnitev programa stabilnosti Nemčije, ki obravnava obdobje 2006–2010.

6. Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo realna rast BDP začasno upočasnila z 2,3 % v letu 2006 na 1,4 % v letu 2007, nato pa je napovedana na povprečno 1,75 % v ostalem programskem obdobju. Ta scenarij je bil ocenjen na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov (prva uradna ocena rasti BDP v letu 2006 je 2,5 %) in videti je, da zlasti do leta 2008 temelji na verjetnih predpostavkah in rahlo optimističnih predpostavkah po zadevnem letu v primerjavi z napovedmi Komisije glede potencialne rasti. Projekcije v programu glede inflacije izgledajo nekoliko bolj optimistične.

7. Za leto 2006 program navaja splošni javnofinančni primanjkljaj 2,1 % BDP (popravljeno navzdol na 1,9 % z zadnjo vladno objavo) v primerjavi s ciljem 3,3 % BDP, kot je bil določen ob zadnji dopolnitvi programa stabilnosti. Vlada je prejela nepričakovano visoke prejemke od davkov, ki pa v skladu s Paktom stabilnosti in rasti v letu 2006 niso bili porabljeni. Davčno breme (tj. prihodki od davkov in socialnih prispevkov) se bo povečalo na približno 40 % BDP v letu 2006, kar je približno 1 % BDP več, kot je bilo napovedano v prejšnji dopolnitvi. Javnofinančni odhodki so bili leta 2006 pod nadzorom. Rahlo zmanjšanje odhodkov pri izvrševanju proračuna izhaja iz nižjih denarnih transferov, ki so večinoma posledica nepričakovane razbremenitve, ki ga je omogočil trg dela zvezni agenciji za zaposlovanje. Poleg tega so bili odhodki za obresti in subvencije nižji od pričakovanih.

8. Glavni cilj srednjeročne proračunske strategije je zagotoviti dolgoročno vzdržnost javnih financ. Da bi to dosegli, se v programu predlaga nadaljevanje proračunske konsolidacije in obenem izboljšanje pogojev za rast in zaposlovanje. Po predvidenem zmanjšanju preseženega primanjkljaja v letu 2006 se napoveduje, da se bo delež dolga zmanjšal za 0,5 odstotne točke na leto (razen v letu 2008) in bo leta 2010 dosegel 0,5 % BDP. Izboljšanje primarnega salda sledi istemu vzorcu, presežek bo do leta 2010 dosegel 2 % BDP. Medtem ko proračun vsebuje korektivne ukrepe na strani prihodkov, in sicer s povečanjem osnovne stopnje DDV s 16 % na 19 %, pa se bosta tako raven prihodkov kot odhodkov zmanjševali iz leta v leto. Raven odhodkov bo se znižala za 2,5 odstotne točke na 43 % BDP do leta 2010, načrtovano je, da se bo to doseglo večinoma z omejitvijo socialnih stroškov. Za isto obdobje se za razmerje med prihodki in BDP napoveduje zmanjšanje za 1,5 odstotne točke na 42 % BDP do leta 2010; povečanje deleža davkov (npr. povečanje osnovne stopnje DDV leta 2007) se bo izravnalo z zmanjšanjem deleža socialnih prispevkov (zaradi zmanjšanja zavarovanja za primer brezposelnosti v letu 2007 in trenda zmanjševanja deleža prispevkov), medtem ko bo delež prihodkov, ki ne izvirajo iz davkov, upadel. V primerjavi s prejšnjo dopolnitvijo bodo proračunski cilji višji vsako leto, čeprav za leto 2008 ni načrtovane nobene prilagoditve.

9. V programskem obdobju se za strukturni saldo (tj. ciklično prilagojeni proračunski saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, načrtuje izboljšanje primanjkljaja od približno 2% BDP v letu 2006 na več kot 0,5 % na koncu programskega obdobja, kar je v povprečju za skoraj 0,5 % BDP na leto. V tem programu stabilnosti, tako kot tudi v prejšnjem, je srednjeročni cilj za proračunsko stanje uravnotežen proračun v strukturnem smislu, ki ga s programom v tem programskem obdobju ne bo mogoče doseči. Ker srednjeročni cilj presega najnižje merilo (primanjkljaj, ocenjen v višini okoli 1,5 % BDP), bi moral pri doseganju izpolniti cilj zagotovitve varnostne rezerve za preprečitev pojava čezmernega primanjkljaja. Srednjeročni cilj programa se nahaja v obsegu, določenem za države članice evroobmočja in MDT II v Paktu stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja ter ustrezno odraža delež dolga in dolgoročno povprečno rast.

10. Tveganja glede proračunskih napovedi v programu se zdijo v glavnem uravnotežena za 2007, toda proračunski rezultati po letu 2007 bi lahko bili slabši od napovedanih. Zlasti obstaja tveganje, da raven zmanjšanja socialnih odhodkov ne bo dosežena brez dodatnih ukrepov, ki v programu niso določeni. V posodobitvi je navedeno, da so potrebne nadaljnje reforme na trgu dela in v zvezi s sistemom socialnega varstva. Poleg tega obstaja tveganje v zvezi z načrtovano reformo davka od pravnih oseb v letu 2008, ki je lahko večje od ocenjenega proračunskega bremena v programu. Morda bi bilo potrebno, da se kompenzira možen upad prejemkov od davka od pravnih oseb z dodatnimi omejitvami odhodkov. Glede na reformo so napovedi glede prihodkov razumne. Kljub temu tveganja glede proračunskega prilagajanja ostajajo, zlasti glede izvajanja poteka prilagajanja v zadnjih letih.

11. Ob tej oceni tveganja se proračunska naravnanost v programu zdi usklajena z zmanjšanjem čezmernega primanjkljaja do leta 2006, kot je predlagal Svet. Prav tako zagotavlja dovolj varnostne rezerve, da se od leta 2007 prepreči prekoračitev praga primanjkljaja v višini 3 % BDP ob običajnih makroekonomskih nihanjih, čeprav obstajajo tveganja za leto 2008. Ritem prilagoditve za doseganje srednjeročnega cilja programa v letih po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja mora biti pospešen, zlasti v letu 2008, da bo skladen s Paktom stabilnosti in rasti, ki opredeljuje, da mora za države članice evroobmočja in MDT II merilo za letno izboljšanje strukturnega salda znašati 0,5 % BDP ter da mora biti prilagoditev višja v obdobju ugodnih gospodarskih razmer in bi lahko bila nižja v obdobju slabih gospodarskih razmer. Zlasti pa ni načrtovano nobeno izboljšanje glede strukturnega salda za leto 2008, ko se pričakujejo ugodne gospodarske razmere. Izpolnjevanje zahtevanega strukturnega poteka prilagoditve bi omogočilo, da se srednjeročni cilj doseže v okviru programskega obdobja.

12. Ocenjuje se, da je bruto javni dolg v letu 2006 dosegel 67,9 % BDP, kar je nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. Program predvideva, da se bo delež dolga v programskem obdobju zmanjšal za 3,5 odstotne točke. Razvoj deleža dolga bo morda manj ugoden od napovedanega v programu zaradi tveganj glede ciljnega primanjkljaja in negotovosti glede usklajevanja stanj in tokov, kot je predvideno v programu. Glede na to oceno tveganja se zdi, da se v programskem obdobju delež dolga ne bo približeval dovolj hitro referenčni vrednosti.

13. Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva v Nemčiji je blizu povprečja EU, čeprav odhodki za pokojnine kažejo bolj omejen porast kot v mnogih drugih državah, kar je posledica pokojninskih reform, ki se že izvajajo. Sprejet je bil osnutek zakona, ki postopoma dviguje starostno mejo za upokojitev na 67 let od leta 2012 naprej. Čeprav so bile odobrene izjeme glede višje starostne meje, pa bo ta ukrep utrdil dolgoročno vzdržnost javnih financ. Poleg tega bo razvoj nadaljnjih sistemov zasebne pokojninske sheme pozitivno prispeval k pokojninskim prihodkom. Začetno proračunsko stanje predstavlja tveganje za vzdržnost javnih financ, tudi če se še ne upošteva dolgoročni vpliv staranja prebivalstva na proračun. Poleg tega je trenutna stopnja bruto javnega nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe. Na splošno je Nemčija izpostavljena srednjemu tveganju, kar zadeva vzdržnost javnih financ.

14. Program stabilnosti ne vsebuje kvalitativne ocene splošnega učinka poročila o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2006 v okviru srednjeročne davčne strategije. Poleg tega ne zagotavlja nobenih sistematskih informacij glede neposrednih proračunskih stroškov ali prihrankov bistvenih reform, ki so predvidene v nacionalnem programu reform, in proračunske napovedi ne upoštevajo učinek na javne finance, ki ga imajo vsi ukrepi, navedeni v nacionalnem programu reform. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v programu stabilnosti, so skladni z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform. Zlasti sta v obeh programih izpostavljeni reforma davka od prihodkov pravnih oseb za leto 2008 in reforma zdravstvenega varstva. Poleg tega oba programa predvidevata v drugi fazi reforme zveznega sistema pregled fiskalnih odnosov med stopnjami upravljanja z namenom okrepiti preglednost vsake ravni. Poleg tega se v programu stabilnosti priznava potreba po razvoju institucionalnega okvira, ki bi zagotovil proračunsko disciplino na vseh ravneh upravljanja in predvidel ukrepe za izognitev morebitnim proračunskim krizam.

15. Ukrepi, predvideni na področju javnih financ, so na splošno skladni s širšimi smernicami ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008.

16. Kar zadeva zahtevo po podatkih, določeno v kodeksu ravnanja za programe stabilnosti in konvergenčne programe, vsebuje program nekatere pomanjkljivosti glede obveznih in neobveznih podatkov[6].

Na splošno je dopolnjen program usklajen z zmanjšanjem čezmernega primanjkljaja z letom 2006, kar je eno leto prej, kot je določil Svet, v naslednjih letih pa bo narejen napredek k srednjeročnemu cilju. Toda obstajajo tveganja, ki so povezana z doseganjem proračunskih ciljev.

Ob upoštevanju zgornje ocene se Nemčijo poziva, da:

(i) Izkoristi gospodarsko ugodne razmere, pospeši strukturno prilagoditev k srednjeročnemu cilju v letu 2008 in po njem, in sicer s strožjo kontrolo odhodkov in ob zagotavljanju, da najavljena reforma sistema davkov od pravnih oseb ne ogrozi proračunske konsolidacije;

(ii) ob upoštevanju stopnje dolga in napovedanega povišanja odhodkov v zvezi s staranjem prebivalstva izboljša dolgoročno vzdržnost javnih financ z doseganjem srednjeročnega cilja in izvajanjem reform, zlasti tistih v zvezi s sistemom zdravstvenega varstva;

(iii) izboljša proračunski okvir, da okrepi proračunsko disciplino na vseh ravneh upravljanja, in sicer z izvajanjem načrtov za drugo fazo reforme zveznega sistema.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi

2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |

Realni BDP (spremembe v %) | PS nov. 2006 | 0,9 | 2,3 | 1,4 | 1 ¾ | 1 ¾ | 1 ¾ |

COM nov. 2006 | 0,9 | 2,4 | 1,4 | 2,0 | -- | -- |

PS feb. 2006 | 0,9 | 1 ½ | 1 | 1 ¾ | 1 ¾ | -- |

Inflacija po HICP (%) | PS nov. 2006 | -- | -- | -- | -- | -- | -- |

COM nov. 2006 | 1,9 | 1,8 | 2,2 | 1,2 | -- | -- |

PS feb. 2006 | -- | -- | -- | -- | -- | -- |

Proizvodna vrzel (v % potencialnega BDP) | PS nov. 20061 | -1,2 | -0,3 | -0,3 | -0,2 | 0,0 | 0,0 |

COM nov. 20065 | -1,3 | -0,2 | -0,4 | 0,1 | -- | -- |

PS feb. 20061 | -0,9 | -0,7 | -1,1 | -0,7 | -0,4 | -- |

Javnofinančni saldo (v % BDP) | PS nov. 2006 | -3,2 | -2,1 | -1 ½ | -1 ½ | -1 | -½ |

COM nov. 2006 | -3,2 | -2,3 | -1,6 | -1,2 | -- | -- |

PS feb. 2006 | -3,3 | -3,3 | -2 ½ | -2 | -1 ½ | -- |

Primarni saldo (v % BDP) | PS nov. 2006 | -0,5 | 1/2 | 1 | 1 | 1 ½ | 2 |

COM nov. 2006 | -0,5 | 0,4 | 1,1 | 1,5 | -- | -- |

PS feb. 2006 | -0,5 | - ½ | ½ | 1 ¼ | 1 ½ | -- |

Ciklično prilagojeni saldo (v % BDP) | PS nov. 20061 | -2,6 | -2,0 | -1,5 | -1,5 | -1,0 | -0,6 |

COM nov. 2006 | -2,6 | -2,2 | -1,4 | -1,2 | -- | -- |

PS feb. 20061 | -2,9 | -2,9 | -1,8 | -1,5 | -1,1 | -- |

Strukturni saldo2 (v % BDP) | PS nov. 20063 | -2,7 | -2,0 | -1,5 | -1,5 | -1,0 | -0,6 |

COM nov. 20064 | -2,7 | -2,2 | -1,4 | -1,2 | -- | -- |

PS feb. 2006 | -3,0 | -2,9 | -1,8 | -1,5 | -1,1 | -- |

Bruto javni dolg (v % BDP) | PS nov. 2006 | 67,9 | 67,9 | 67 | 66 ½ | 65 ½ | 64 ½ |

COM nov. 2006 | 67,9 | 67,8 | 67,7 | 67,3 | -- | -- |

PS feb. 2006 | 67 ½ | 69 | 68 ½ | 68 | 67 | -- |

Opombe: 1Izračuni služb Komisije na podlagi podatkov iz programa. 2Ciklično prilagojeni saldo (kot v prejšnjih vrsticah) brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. 3Enkratni in drugi začasni ukrepi iz programa (0,1% BDP v letu 2005). 4Enkratni in drugi začasni ukrepi iz napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (povečanje primanjkljaja 0,1% BDP v letu 2005). 5Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 1,2%, 1,3% in 1,4% v tem zaporedju v obdobju 2005–2008. Vir: Program stabilnosti (PS); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (COM); izračuni služb Komisije. |

[1] UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Sporočilo Komisije spomladanskemu zasedanju Evropskega sveta, „Izvajanje prenovljene lizbonske strategije za rast in delovna mesta – Leto uresničevanja“, 12.12.2006, COM(2006) 816.

[3] Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu „Dolgoročna vzdržnost javnih financ v EU“, 12.10.2006, COM(2006) 574 in Generalni direktorat za gospodarske in finančne zadeve pri Evropski komisiji (2006), „The long-term sustainability of public finances in the European Union“, European Economy št. 4/2006.

[4] „Posebnosti izvajanja Pakta stabilnosti in rasti ter smernice za obliko in vsebino programov stabilnosti in konvergence “, ki jih je 11. oktobra 2005 potrdil Svet Ecofin.

[5] UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[6] Zlasti podatki o inflaciji HICP, skupni socialni transferji in usklajevanje stanj in tokov, kompenzacija delavcem in razdelitev davčnih prihodkov, ki so bili predloženi Komisiji posebej.