[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 20.7.2005

SEK(2005) 991 končno

MNENJE KOMISIJE

o obstoju čezmernega primanjkljaja na Portugalskem – uporaba člena 104(5) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Portugalska je zadnjo dopolnitev programa stabilnosti, ki zajema obdobje 2005–2009, predložila 9. junija 2005. Ta dopolnitev za obdobje od 2005 do 2007 razkriva načrte glede čezmernega javnofinančnega primanjkljaja, ki presega referenčno vrednost Pogodbe, ki znaša 3 % BDP. Portugalska namerava, predvsem po predloženem doseženem primanjkljaju v višini 2,9 % v letu 2004[1], za leto 2005 zabeležiti javnofinančni primanjkljaj v višini 6,2 % BDP, ki naj bi se v letu 2006 zmanjšal na 4,8 %, v letu 2007 na 3,9 % in v letu 2008 na 2,8 % BDP. Predvideva se, da se bo v istem obdobju delež dolga v razmerju do BDP s predložene številke v višini 61,9 % v letu 2004 še povečal ter dosegel najvišjo vrednost 67,8 % BDP v letu 2007.

Uporabo postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem ureja člen 104 Pogodbe in Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 „o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem“, ki je del Pakta stabilnosti in rasti[2]. Komisija je v svoji oceni tehtno upoštevala Poročilo Ekonomsko-finančnega sveta Evropskemu svetu z dne 20. marca 2005 o „izboljšanju izvajanja Pakta stabilnosti in rasti“, ki ga je slednji potrdil 22. marca 2005[3].

Poročilo Komisije je v skladu s členom 104(3) Pogodbe ocenilo izpolnjevanje zahtev Pogodbe glede na merila, ki zadevajo dolg in primanjkljaj.

Načrtovani javnofinančni primanjkljaj v letu 2005, naveden v dopolnitvi programa stabilnosti Portugalske iz junija 2005, ni blizu referenčni vrednosti, ki znaša 3 % BDP, temveč jo presega. Poleg tega preseganje referenčne vrednosti ni izjemno in začasno v smislu Pogodbe in Pakta stabilnosti in rasti. Medtem ko se je stopnja rasti BDP od leta 2000 močno znižala, je gospodarstvo v letu 2004 spet zabeležilo pozitivno gospodarsko rast, poleg tega pa se v skladu z napovedmi služb Komisije iz pomladi 2005 in dopolnitvijo programa stabilnosti iz junija 2005 pričakuje, da bo v naslednjih letih spet postopoma prisotna zmerna tendenca zviševanja. Kljub temu, da je negativna proizvodna vrzel obsežna in se ne pričakuje, da se bo v prihodnjih letih občutno skrčila, poslabšanje javnofinančnega salda ni sorazmerno z zadnjim povečanjem proizvodne vrzeli. Zato se preseganje referenčne vrednosti ne more obravnavati kot posledica resnega gospodarskega upada. Preseganje referenčne vrednosti se prav tako ne more obravnavati kot začasno, saj se v skladu z napovedjo služb Komisije iz pomladi 2005 predvideva, da bo delež javnofinančnega primanjkljaja občutno presegel referenčno vrednost Pogodbe tudi v letu 2006, če se pričakuje, da bo gospodarstvo postopoma spet v vzponu. Dopolnitev programa stabilnosti Portugalske iz junija 2005 predvideva, da se bo javnofinančni primanjkljaj v prihodnjih letih zmanjševal, vendar bo še do leta 2007 presegal referenčno vrednost. Iz tega sledi, da zahteva Pogodbe glede merila, ki zadeva primanjkljaj, ni izpolnjena.

Delež dolga v razmerju do BDP je v letu 2003 prekoračil referenčno vrednost Pogodbe, ki znaša 60 % BDP, ter dosegel 61,9 % v letu 2004, kar je povečanje za okoli 8,5 odstotnih točk BDP od leta 2000. Vzroke povišanja deleža dolga lahko pripišemo zelo nizkemu primarnemu presežku, v nekaterih letih celo primarnemu primanjkljaju, obstoju obsežnega usklajevanja stanj in tokov, pri čemer so izredne operacije, ki so prispevale k povečevanju dolga, v večini let več kot samo izravnale precejšnje prihodke od privatizacije, ter tudi nizki nominalni rasti BDP. Cilji, ki zadevajo dolg, za leta od 2005 do 2007, navedeni v dopolnitvi programa stabilnosti iz junija 2005, in so večinoma v skladu s projekcijami dolga napovedi služb Komisije iz pomladi 2005, kažejo nadaljnje močno povečanje deleža dolga, ki naj bi dosegel najvišjo vrednost tik pod 68 % v letu 2007. To je v nasprotju z zahtevo Pogodbe, da se v primeru preseganja referenčne vrednosti, ki znaša 60 % BDP, „delež dolga zmanjša v zadostni meri in se z zadovoljivo hitrostjo približuje referenčni vrednosti“. Iz tega sledi, da zahteva Pogodbe glede merila, ki zadeva dolg, ni izpolnjena.

V svojem poročilu v skladu s členom 104(3) je Komisija preučila tudi pomembne dejavnike, ki se nanašajo na srednjeročni gospodarski in proračunski položaj, ter ostale dejavnike, ki so se zdeli pomembni za oceno javnih financ na Portugalskem.

V svojem Poročilu z dne 20. marca je Svet poudaril, da mora biti upoštevanje drugih pomembnih dejavnikov pri korakih, ki vodijo k odločbi o obstoju čezmernega primanjkljaja in tako vključujejo mnenje Ekonomsko-finančnega odbora v skladu s členom 104(4), mnenje Komisije v skladu s členom 104(5) in Odločbo Sveta v skladu s členom 104(6), „popolnoma odvisno od osnovnega načela, da je – pred upoštevanjem drugih pomembnih dejavnikov – preseganje referenčne vrednosti začasno in da primanjkljaj ostaja blizu referenčne vrednosti“. V primeru Portugalske ta pogoj ni izpolnjen: načrtovani primanjkljaj za leto 2005 ni blizu referenčne vrednosti in preseganje referenčne vrednosti se ne more obravnavati kot začasno, ker se predvideva, da bo javnofinančni primanjkljaj tri leta ostal nad 3 % BDP. Zato se v primeru Portugalske drugi pomembni dejavniki za namen mnenja Komisije v skladu s členom 104(5) in za namen Odločbe Sveta v skladu s členom 104(6) ne upoštevajo.

Člen 104(4) Pogodbe navaja, da „Odbor, predviden v členu 114 (tj. Ekonomsko-finančni odbor), pripravi mnenje o poročilu Komisije“. Odbor je predložil svoje mnenje 4. julija 2005, kar je skladno z oceno, ki jo je v svojem poročilu podala Komisija. Odbor je ugotovil predvsem, „da načrtovani proračunski razvoj na Portugalskem v letu 2005 poteka tako, da se ne spoštujeta merili iz drugega odstavka člena 104“. Odbor je bil zlasti mnenja, da načrtovani primanjkljaj za leto 2005 ni blizu referenčne vrednosti, ki znaša 3 % BDP, in da se preseganje referenčne vrednosti ne more obravnavati kot izjemno in začasno. Javni dolg presega referenčno vrednost v višini 60 % BDP in se bo po predvidevanjih v razmerju do BDP v naslednjih dveh letih še povečal. Odbor je prav tako zapisal, da gospodarski obeti v naslednjih dveh do treh letih ostajajo skromni ter izrazil zaskrbljenost glede visoke ravni in gibanja strukturnega primanjkljaja. Pri preučevanju vseh drugih pomembnih dejavnikov je Ekonomsko-finančni odbor ugotovil, da se ti dejavniki pri njegovi oceni ne morejo upoštevati.

Komisija ob upoštevanju svojega poročila in ob upoštevanju mnenja Odbora meni, da čezmerni primanjkljaj na Portugalskem obstaja. To mnenje, ki ga je Komisija sprejela 20. julija 2005, je s tem v skladu s členom 104(5) Pogodbe predloženo Svetu. Komisija priporoča, da Svet v skladu s členom 104(6) sprejme ustrezno odločitev. Poleg tega Komisija na Svet naslavlja priporočilo za priporočilo Sveta, ki se naslovi na Portugalsko z namenom, da se v skladu s členom 104(7) Pogodbe čezmerni primanjkljaj odpravi.

MNENJE KOMISIJE

o obstoju čezmernega primanjkljaja na Portugalskem – uporaba člena 104(5) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti

SPLOŠNI PREUDARKI

V skladu s členom 104 Pogodbe se države članice izogibajo čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju. Odločbe o obstoju čezmernega primanjkljaja ureja postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, opredeljenem v členu 104 Pogodbe in v Uredbi Sveta (ES) št. 1467/97 „o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem“, ki je del Pakta stabilnosti in rasti.

Člen 104(2) Pogodbe zahteva od Komisije, da spremlja gibanje proračunskega položaja in višine javnega dolga v državah članicah zato, da bi ugotovila večje napake. Komisija mora zlasti preveriti upoštevanje proračunske discipline na podlagi dveh meril, in sicer razmerja med načrtovanim ali dejanskim javnofinančnim primanjkljajem in bruto domačim proizvodom (BDP) ter razmerja med javnim dolgom in BDP. Statistične podatke o teh spremenljivkah zagotovi Komisija na podlagi poročil držav članic.

Člen 104(3) Pogodbe zahteva od Komisije, da pripravi poročilo, če zahteve enega ali obeh meril iz člena 104(2) niso izpolnjene ali če ne glede na izpolnjevanje zahtev navedenih meril Komisija meni, da v državi članici obstaja tveganje čezmernega primanjkljaja. Člen 104(3) Pogodbe predvideva, da poročilo Komisije „upošteva tudi, ali javnofinančni primanjkljaj presega javne investicijske odhodke in vse druge pomembne dejavnike“. Poročilo Ekonomsko-finančnega sveta z dne 20. marca 2005 razjasnjuje okvir, na podlagi katerega bi se morali upoštevati takšni pomembni dejavniki. Na podlagi podatkov, navedenih v dopolnitvi programa stabilnosti Portugalske za obdobje 2005–2009, predloženem 9. junija 2005, in ob upoštevanju napovedi služb Komisije iz pomladi 2005, je Komisija 22. junija 2005 sprejela takšno poročilo za Portugalsko.

Nato je v skladu s členom 104(4) Ekonomsko-finančni odbor 4. julija 2005 pripravil mnenje o poročilu Komisije.

Člen 104(5) Pogodbe zahteva od Komisije, da predloži svoje mnenje Svetu, če meni, da v neki državi članici obstaja čezmerni primanjkljaj ali da bi do njega lahko prišlo. Da bi lahko presodili, ali čezmerni primanjkljaj obstaja ali da bi do njega lahko prišlo, Komisija meni, da je treba upoštevati: (i) ugotovitve njenega poročila, namreč če zahteve enega ali obeh meril iz člena 104(2) Pogodbe niso izpolnjene, in (ii) mnenje Ekonomsko-finančnega odbora o poročilu Komisije. Na osnovi teh elementov je Komisija prišla do številnih ugotovitev v zvezi s Portugalsko.

PREUDARKI, KI SE NANAŠAJO NA PORTUGALSKO

1. V skladu z dopolnitvijo programa stabilnosti Portugalske iz junija 2005, načrtovani javnofinančni primanjkljaj za leto 2005 znaša 6,2 % BDP. Ta vrednost ni blizu referenčne vrednosti, ki znaša 3 % BDP, in jo presega. Dejstvo, da primanjkljaj presega referenčno vrednost, ki znaša 3 %, ne izhaja iz resnega gospodarskega upada. Medtem ko se je stopnja rasti BDP od leta 2000 močno znižala, je gospodarstvo v letu 2004 spet zabeležilo pozitivno gospodarsko rast in v naslednjih letih bo spet postopoma prisotna zmerna tendenca zviševanja. Kljub temu, da je negativna proizvodna vrzel obsežna in se ne predvideva, da se bo v prihodnjih letih občutno skrčila, poslabšanje javnofinančnega salda ni sorazmerno z zadnjim povečanjem proizvodne vrzeli. Zato se preseganje referenčne vrednosti ne more obravnavati kot posledica resnega gospodarskega upada v smislu Pogodbe ter Pakta stabilnosti in rasti. Predvideva se, da bo primanjkljaj v skladu z napovedjo služb Komisije iz pomladi 2005 občutno presegel referenčno vrednost Pogodbe tudi v letu 2006, če se pričakuje, da bo gospodarstvo postopoma spet v vzponu. To potrjuje dopolnitev programa stabilnosti Portugalske iz junija 2005, po kateri se pričakuje, da se bo javnofinančni primanjkljaj v prihodnjih letih trajno izboljševal, vendar še do leta 2007 presegal referenčno vrednost . Zato se preseganje referenčne vrednosti ne more obravnavati kot izjemno ali začasno. Iz tega sledi, da zahteva Pogodbe glede merila, ki zadeva primanjkljaj, ni izpolnjena.

2. Delež dolga v razmerju do BDP je v letu 2003 prekoračil referenčno vrednost Pogodbe, ki znaša 60 % BDP, ter dosegel 61,9 % v letu 2004, kar je povečanje za okoli 8,5 odstotnih točk BDP od leta 2000. Povečanje deleža dolga lahko pripišemo zelo nizkemu primarnemu presežku, obstoju obsežnega usklajevanja stanj in tokov ter tudi nizki nominalni rasti BDP. Cilji, ki zadevajo dolg, za leta od 2005 do 2007, navedeni v dopolnitvi programa stabilnosti iz junija 2005, in ki so večinoma v skladu s projekcijami dolga napovedi služb Komisije iz pomladi 2005, kažejo nadaljnje močno povečanje deleža dolga, ki naj bi dosegel najvišjo vrednost tik pod 68 % v letu 2007. To je v nasprotju z zahtevo Pogodbe, da se v primeru preseganja referenčne vrednosti, ki znaša 60 % BDP, „delež dolga zmanjša v zadostni meri in se z zadovoljivo hitrostjo približuje referenčni vrednosti“. Iz tega sledi, da zahteva Pogodbe glede merila, ki zadeva dolg, ni izpolnjena.

3. V svojem poročilu v skladu s členom 104(3) Pogodbe je Komisija preučila pomembne dejavnike, ki se nanašajo na srednjeročni gospodarski in proračunski položaj, ter ostale dejavnike, ki so se zdeli pomembni za oceno javnih financ na Portugalskem.

4. V svojem Poročilu Evropskemu svetu z dne 20. marca 2005 o „izboljšanju izvajanja Pakta stabilnosti in rasti“, ki ga je slednji potrdil 22. marca 2005, je Ekonomsko-finančni svet poudaril, da mora biti upoštevanje drugih pomembnih dejavnikov pri korakih, ki vodijo k Odločbi o obstoju čezmernega primanjkljaja in tako vključujejo mnenje Komisije v skladu s členom 104(5) in Odločbo Sveta v skladu s členom 104(6), „popolnoma odvisno od osnovnega načela, da je – pred upoštevanjem drugih pomembnih dejavnikov – preseganje referenčne vrednosti začasno in da primanjkljaj ostaja blizu referenčne vrednosti“. V primeru Portugalske ta pogoj ni izpolnjen. Zato se drugi pomembni dejavniki za namen mnenja Komisije v skladu s členom 104(5) ne upoštevajo.

5. Mnenje Ekonomsko-finančnega odbora v skladu s členom 104(4) Pogodbe je skladno z oceno poročila Komisije v skladu s členom 104(3).

SKLEP

Spremljanje proračunskega položaja na Portugalskem in zlasti preverjanje upoštevanja meril, določenih v členu 104(2) je bilo povod, da je Komisija pripravila poročilo v skladu s členom 104(3) Pogodbe. Komisija ob upoštevanju svojega poročila in ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora meni, da čezmerni primanjkljaj na Portugalskem obstaja.

[1] Te številke so odvisne od razprav, ki potekajo med Eurostatom in portugalskimi statističnimi organi.

[2] UL L 209, 2.8.1997.

[3] Glej sklepe predsedstva Evropskega sveta v Bruslju z dne 22. in 23. marca 2005 (7619/05) in Poročilo (Ekonomsko-finančnega) sveta Evropskemu svetu z dne 20. marca 2005 (7423/05).