EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 30.6.2021 COM(2021) 381 final

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču – Zaključni račun Evropske unije za leto 2020



KAZALO PREDGOVOR GLAVNI FINANČNI POUDARKI LETA IZJAVA, PRILOŽENA KONSOLIDIRANEMU ZAKLJUČNEMU RAČUNU KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI IN POJASNILA BILANCA STANJA IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA IZKAZ DENARNIH TOKOV IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM POROČILA O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA IN POJASNILA GLOSAR SEZNAM KRATIC PREDGOVOR Leto 2020 je bilo v vseh pogledih izredno leto. Evropska unija je morala zaradi gospodarskih in političnih izzivov, ki jih je povzročila koronavirusna pandemija, najti rešitve brez primere ter hkrati ukrepati izjemno hitro. Evropska komisija si je na vseh področjih prizadevala reševati življenja in zagotavljati možnosti preživljanja, podpirati nacionalne zdravstvene sisteme in podjetja, da bi podprla okrevanje in odpornost. Uporabili smo vsa razpoložljiva sredstva, da bi državam članicam pomagali usklajevati nacionalne odzive in pomagali tistim, ki jih je kriza najbolj prizadela, in sicer z uporabo instrumentov, kot sta naložbena pobuda v odziv na koronavirus in instrument SURE (podpora za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah). V okviru instrumenta SURE je bil leta 2020 od skupno 100 milijard EUR prizadetim državam članicam že izplačan znesek v višini 39,5 milijarde EUR za odziv na nenadna povečanja javnih odhodkov za ohranjanje delovnih mest. Nadaljnja znatna izplačila so sledila v letu 2021.

Čeprav se je Evropska unija borila proti pandemiji, je kljub temu izpolnila svoje cilje politike, pri čemer se je osredotočila na mlade, delovna mesta, rast in podnebne spremembe. Skoraj polovica odobrenih sredstev je bila namenjena ukrepom za podporo gospodarske rasti in zmanjšanje gospodarskih vrzeli med regijami. Sredstva EU so v okviru programa Obzorje 2020 prispevala 29,7 milijarde EUR za manj razvite regije ter 16,4 milijarde EUR za raziskave in inovacije. Poleg tega je proračun EU za leto 2020 v okviru Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja pomagal kmetijstvu in podeželskim območjem s skupnimi obveznostmi v višini 59 milijard EUR. Proračun za leto 2020 je bil zadnji proračun sedanjega večletnega finančnega okvira, pri čemer je izvrševanje proračuna znašalo skupaj 181,7 milijarde EUR v prevzetih obveznostih, kar je pomenilo dodano vrednost za vse Evropejke in Evropejce. Leto 2020 je bilo tudi leto dogovora o dolgoročnem proračunu EU za obdobje 2021–2027 v višini 1,074 bilijona EUR (v cenah iz leta 2018), čemur je bilo dodano še 750 milijard EUR prek instrumenta NextGenerationEU, začasnega instrumenta za spodbuditev okrevanja ter usmerjanje prehoda na bolj trajnostno in digitalno Evropo. Veseli me, da vam lahko predstavim zaključni račun Evropske unije za leto 2020. V njem je predstavljen popoln pregled financiranja EU in izvrševanja proračuna EU v prejšnjem letu, vključno s podatki o pogojnih obveznostih, finančnih obveznostih in drugih obveznostih Unije. Konsolidirani zaključni račun Evropske unije je del celovitega svežnja finančnih poročil in poročil o odgovornosti Komisije in bistven del našega visoko razvitega sistema finančne odgovornosti. Johannes Hahn Komisar za proračun in človeške vire

GLAVNI FINANČNI POUDARKI LETA Cilj analize računovodskih izkazov, ki se pripravi na podlagi načel, opisanih v smernicah priporočene prakse št. 2 „Razprava o računovodskih izkazih in njihova analiza“ Odbora za mednarodne računovodske standarde za javni sektor je pomagati bralcem, da razumejo, kako se operativne, finančne in naložbene dejavnosti EU odražajo v različnih elementih konsolidiranih računovodskih izkazov EU. Informacije, predstavljene v tem oddelku, niso bile revidirane. Zaradi zaokroževanja na milijon eurov lahko nastane vtis, da se vsote nekaterih finančnih podatkov v spodnjih razpredelnicah ne izidejo.

KAZALO 1. KLJUČNI PODATKI ZA LETO 2020

2. ODZIV NA KORONAVIRUS 2.1. Glavni poudarki odziva EU na koronavirus 2.2. Pobude za odziv v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 in instrumenta SURE 3. DOLGOROČNI PRORAČUN EU ZA OBDOBJE 2021–2027 IN INSTRUMENT NEXT GENERATION EU 4. IZSTOP ZDRUŽENEGA KRALJESTVA IZ EVROPSKE UNIJE 4.1. Ozadje 4.2. Delež Združenega kraljestva 4.3. Zaključni račun EU: zneski dolgov in terjatev Združenega kraljestva na podlagi sporazuma o izstopu 5. POVZETEK IZVRŠEVANJA PRORAČUNA 6. FINANČNI INSTRUMENTI IN PRORAČUNSKA JAMSTVA 6.1. Finančni instrumenti, ki se financirajo iz proračuna EU 6.2. Finančna sredstva v jamstvenih skladih za proračunska jamstva 6.3. Posojila in z njimi povezana najeta posojila za programe finančne pomoči 6.4. Proračunske pogojne obveznosti za programe finančne pomoči 7. ANALIZA RAČUNOVODSKIH IZKAZOV 7.1. PRIHODKI 7.2. ODHODKI 7.3. SREDSTVA 7.4. OBVEZNOSTI 8. POLITIČNI IN FINANČNI OKVIR, UPRAVLJANJE IN ODGOVORNOST EU

8.1. POLITIČNI IN FINANČNI OKVIR 8.2. UPRAVLJANJE IN ODGOVORNOST



0.KLJUČNI PODATKI ZA LETO 2020 Proračun EU v letu 2020 – Izvrševanje odobritev za prevzem obveznosti 181,7 milijarde EUR, izvršenih za izpolnjevanje ciljev politike EU: glej Poročila o izvrševanju proračuna in pojasnila, preglednica 4.2 Odziv EU na koronavirus SURE – zneski, dodeljeni v letu 2020 Instrument dogovorjeno v mrd. EUR Država članica dodeljeno v mrd. EUR Next Generation EU 750 Italija 27,4 SURE* 100 Španija 21,3 Makrofinančna pomoč 3,0 Poljska 11,2 Instrument za nujno pomoč v Uniji 2,7 Belgija 7,8 Mehanizem Unije na področju civilne zaščite 0,3 Portugalska 5,9 Skupaj 856,0 Romunija 4,1 Grčija 2,7 Drugo 9,9 *od tega 39,5 milijarde EUR, izplačanih v letu 2020 Skupaj sredstva, dodeljena v letu 2020 90,3 glej točki 2.2 in 3 glej točko 2.2.6



Konsolidirani računovodski izkazi Konsolidirani računovodski izkazi EU zajemajo več kot 50 subjektov (vključno z Evropskim parlamentom, Svetom, Komisijo in agencijami EU). Najpomembnejši subjekt je Evropska komisija, ki predstavlja 98 % vseh sredstev v konsolidiranih računovodskih izkazih. Zaključni račun EU se pripravi v skladu z najvišjimi razpoložljivimi standardi, tj. mednarodnimi računovodskimi standardi za javni sektor (MRSJS). Zaključni račun, ki upošteva te standarde, zagotavlja ustrezne, zanesljive, primerljive in razumljive finančne informacije za državljane. Zagotavlja informacije o finančnem stanju (bilanca stanja) EU ter podrobna pojasnila o sredstvih, obveznostih, finančnih obveznostih in drugih obveznostih EU. Kaže tudi, kako se je proračun EU izvrševal med letom. v milijardah EUR 2020 2019 SREDSTVA Finančna sredstva 113,1 71,2 Predhodno financiranje 62,7 51,4 Terjatve 74,5 24,0 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki 16,7 19,7 Opredmetena osnovna sredstva in druga sredstva 13,0 12,6 Skupaj 280,0 178,9 OBVEZNOSTI Pozaposlitveni prejemki 116,0 97,7 Finančne obveznosti 95,0 54,5 Obveznosti iz poslovanja 32,4 27,2 Vnaprej vračunani stroški 64,6 67,2 Druge obveznosti 5,4 4,8 Skupaj 313,5 251,5 ČISTA SREDSTVA Rezerve 5,1 5,0 Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic (38,5) (77,6) Skupaj (33,4) (72,5) glej Analiza računovodskih izkazov, točka 7

1.ODZIV NA KORONAVIRUS 1.0.Glavni poudarki odziva EU na koronavirus Evropska komisija od izbruha pandemije COVID-19 odločno ukrepa, da bi okrepila sektorje javnega zdravja in ublažila socialno-ekonomske posledice v Evropski uniji. Na podlagi večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 je mobilizirala vsa razpoložljiva sredstva, da bi državam članicam pomagala pri usklajevanju nacionalnih odzivov, ter zagotovila objektivne informacije o širjenju virusa in učinkovitih prizadevanjih za njegovo zajezitev.

Časovnica sprejetih ukrepov 2. april Odziv na koronavirus: Evropska komisija mobilizira vsak euro za zaščito življenj in možnosti za preživljanje 14. april 2,7 milijarde EUR iz proračuna EU za podporo zdravstvenemu sektorju 16. april Predsednica Ursula von der Leyen: „Evropski proračun bo temelj našega okrevanja.“ 22. april Sveženj finančne pomoči v višini 3 milijard EUR za deset držav, ki se pripravljajo na pristop, in držav sosedstva 27. maj Čas za Evropo: predstavitev izjemnega načrta okrevanja za Evropo v višini 2,4 bilijona EUR za obnovo in pripravo na naslednjo generacijo 4. junij Evropska komisija zagotovi 300 milijonov EUR zavezništvu za cepiva 21. julij Evropski voditelji dosežejo dogovor o načrtu za okrevanje in evropskem dolgoročnem proračunu za obdobje 2021–2027 25. avgust Evropska komisija v okviru instrumenta SURE predlaga 87,3 milijarde EUR finančne podpore za 16 držav članic 17. september Evropska komisija predstavi nadaljnje ukrepe v zvezi z mehanizmom za okrevanje in odpornost v višini 672,5 milijarde EUR 22. september Evropska komisija pozdravi dokončanje sistema jamstev za instrument SURE, ki zagotavlja sredstva v višini 100 milijard EUR 7. oktober Evropska komisija bo izdala obveznice EU SURE v višini do 100 milijard EUR v obliki socialnih obveznic 27. oktober Evropska komisija izplača prve obroke v okviru instrumenta SURE v višini 17 milijard EUR Italiji, Španiji in Poljski 10. november Evropska komisija pozdravi sporazum o dolgoročnem proračunu EU v višini 1,8 bilijona EUR ter instrument Next Generation EU za pomoč pri gradnji bolj zelene, bolj digitalne in odpornejše Evrope 17. november Evropska komisija devetim državam članicam izplača 14 milijard EUR v okviru instrumenta SURE 1. december Evropska komisija izplača 8,5 milijarde EUR v okviru instrumenta SURE petim državam članicam za pomoč pri ohranjanju delovnih mest 17. december Evropska komisija pozdravlja sprejetje dolgoročnega proračuna EU za obdobje 2021–2027 1.1.Pobude za odziv v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 in instrumenta SURE Posredovanja Evropske unije v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020, namenjena boju proti pandemiji COVID-19, so segala od takojšnjih ukrepov, kot sta financiranje nujnih medicinskih pripomočkov in povečanje zalog medicinskih pripomočkov, do uvajanja večje prožnosti pri koriščenju finančne podpore iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov, pa tudi zagotavljanja posojil pod ugodnimi pogoji državam članicam ter partnericam v okviru širitvene in sosedske politike. Skupna neposredna podpora iz proračuna EU je v letu 2020 znašala približno 70 milijard EUR. To zajema obveznosti, ki bi lahko bile preusmerjene v ukrepe, povezane s COVID-19: od tega je bilo 66 milijard EUR zagotovljenih s prerazporeditvijo sredstev in prednostnih nalog znotraj obstoječih programov, 4 milijarde EUR pa s povečanjem proračuna. Ključne pobude so podrobneje pojasnjene v nadaljevanju. 1.1.0.Aktivacija instrumenta za nujno pomoč v Uniji (ESI) EU je zaradi razsežnosti krize po pandemiji COVID-19 ter obsega in narave potreb, ki zahtevajo podporo iz proračuna EU, ponovno aktivirala instrument ESI za dve leti, da bi se financirali odhodki, potrebni za obravnavo pandemije COVID-19 v obdobju od 1. februarja 2020 do 31. januarja 2022 (glej Uredbo Sveta (EU) 2016/369 z dne 15. marca 2016). Proračun za leto 2020 je bil za uresničitev tega cilja spremenjen. Ob upoštevanju še DEC 13/2020, sprejetega 24. julija 2020, je bilo instrumentu ESI za leto 2020 dodeljenih 2,7 milijarde EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in 2,6 milijarde EUR v odobritvah plačil. Ponovna aktivacija Uniji omogoča, da sprejme ukrepe za preprečevanje in ublažitev resnih posledic v eni ali več državah članicah ter koordinirano obravnava potrebe, povezane s pandemijo COVID-19, in sicer z dopolnjevanjem pomoči, ki se zagotavlja v okviru drugih instrumentov EU. Instrument centralno upravlja Komisija, osredotoča pa se na neposredna javna naročila in nepovratna sredstva, ki jih v nekaterih primerih dopolnjujejo ukrepi, ki se izvajajo prek partnerjev, kot so mednarodne organizacije. Komisija je leta 2020 z več farmacevtskimi družbami podpisala sporazume za vnaprejšnji nakup. Sporazumi za vnaprejšnji nakup pomagajo zmanjšati tveganje, povezano z naložbami proizvajalcev v razvoj potencialnih cepiv, ali so namenjeni zagotavljanju dobav, s čimer povečujejo možnosti za hiter razvoj, proizvodnjo in uvedbo varnih in učinkovitih cepiv ter zagotovitev dostopa do njih za državljane in državljanke EU. Komisija se je v imenu držav članic EU pogajala s farmacevtskimi družbami. Tako je doslej dosegla prvi podpis šestih sporazumov, poleg tega pa so se leta 2020 začeli in v letu 2021 še vedno potekajo nadaljnji pripravljalni pogovori še z drugimi proizvajalci cepiv. Prvo cepivo, za katerega je bilo 21. decembra 2020 izdano pogojno dovoljenje za promet, je bilo cepivo družbe BioNTech/Pfizer. Njegova dobava se je začela le nekaj dni pozneje, pravočasno pred začetkom dni cepljenja EU, ki so potekali 27., 28. in 29. decembra 2020. Dovoljenje, ki so ga podprle države članice, je bilo izdano na podlagi pozitivnega znanstvenega priporočila, ki temelji na podrobni oceni Evropske agencije za zdravila glede varnosti, učinkovitosti in kakovosti cepiva. Komisija je 31. decembra 2020 sklenila pogodbe za 1 965 milijonov odmerkov (od tega 1 305 milijonov fiksnih in 660 milijonov neobveznih). Leta 2021 je Komisija sklenila pogodbe za dodatnih 2 400 milijonov odmerkov (fiksnih ali neobveznih). Vendar bodo te odmerke v celoti plačale zadevne države članice, zato to ne bo vplivalo na proračun EU. 1.1.1.Podpora za raziskave EU in njene partnerice so 4. maja 2020 organizirale mednarodno donatorsko konferenco, v okviru katere so bila zbrana sredstva v višini 9,8 milijarde EUR, ki so se jih zavezali zagotoviti donatorji z vsega sveta, da bi pospešili svetovno sodelovanje na področju raziskav koronavirusa. To vključuje tudi zavezo Komisije za zagotovitev 1,4 milijarde EUR, od katerih 1 milijarda EUR prihaja iz programa Obzorje 2020. EU ima osrednjo vlogo pri podpiranju in usklajevanju raziskav nalezljivih bolezni, za kar je v obdobju 2007–2019 vložila 4,1 milijarde EUR sredstev v okviru sedmega okvirnega programa in programa Obzorje 2020, z dodatnimi zavezami za leto 2020 poleg zaveze za zagotovitev 1 milijarde EUR za raziskave koronavirusa. Najnovejši podatki o vseh sredstvih, ki so bila zagotovljena v okviru zavez in že mobilizirana na podlagi programa Obzorje 2020 kot prispevek k donatorskemu maratonu v okviru globalnega odziva na koronavirus, so na voljo na spletu. Poleg tega je bil 3. marca 2020 v okviru pobude za inovativna zdravila, ki prejema podporo iz okvirnega programa Evropske komisije za raziskave in inovacije Obzorje 2020, predstavljen poseben pospešen razpis za razvoj terapevtike in diagnostike za boj proti okužbam s koronavirusom, za kar je EU prispevala sredstva v višini 45 milijonov EUR, ki so se naknadno zvišala na 72 milijonov EUR. Prav tako je Komisija 8. junija 2020 prek pilotnega programa Pospeševalec Evropskega sveta za inovacije (EIC) 36 družbam dodelila skoraj 166 milijonov EUR za boj proti pandemiji COVID-19. 1.1.2.Dodatna okrepitev mehanizma Unije na področju civilne zaščite (UCPM/rescEU) Mehanizem Unije na področju civilne zaščite/rescEU kot dopolnilni ukrep k instrumentu ESI je bil okrepljen, da bi se omogočilo ustvarjanje večjih zalog in usklajevanje distribucije ključnih virov po vsej Evropi (glej Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/570, kakor je bil spremenjen z Izvedbenim sklepom Komisije 2020/414 z dne 19. marca 2020 in Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2020/452 z dne 26. marca 2020). Proračun za leto 2020 je bil za ta namen spremenjen, tako da vključuje dodatne 0,4 milijarde EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in 0,2 milijarde EUR v odobritvah plačil. Okrepitev mehanizma Unije na področju civilne zaščite/rescEU podpira države članice pri nakupu dela potrebne opreme (vključno s terapevtskimi sredstvi, medicinsko opremo, osebno zaščitno opremo in laboratorijskim materialom), s čimer se je povečala količina in dopolnil ter razširil nabor prednostnih artiklov, nabavljenih v skladu s sporazumom o skupnem javnem naročanju, koordiniranem pristopu, zaradi katerega so države članice v močnem položaju pri pogajanjih z industrijo o razpoložljivosti in ceni medicinskih izdelkov. Neposredna nepovratna sredstva mehanizma rescEU zagotavljajo 100-odstotno financiranje iz proračuna EU, kar vključuje polno financiranje razvoja teh zmogljivosti in polno financiranje razmestitve opreme. Kupljena oprema se bo hranila v eni ali več držav članic, odločanje pa bo organizirano na ravni EU, kar bo zagotavljalo izredno dobavo opreme, kadar bodo nacionalne zaloge nezadostne. Na voljo bo vsem državam članicam in bo uporabljena v primeru, da države članice nimajo zadostnih zmogljivosti. 1.1.3.Naložbena pobuda v odziv na koronavirus (CRII in CRII+)

Eden od prvih ukrepov, ki jih je EU uvedla, da bi finančno podprla odziv držav članic na krizo, je bila pobuda CRII, ki se izvaja z Uredbo (EU) 2020/460 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. marca 2020. Pobuda je z mobilizacijo neporabljenih sredstev, ki so bila že dodeljena državam članicam EU, prispevala k takojšnjemu povečanju likvidnosti proračunov držav članic in regij ter slednjim pomagala uporabiti sredstva kohezijske politike za financiranje odhodkov za zdravstveno varstvo in sheme skrajšanega delovnega časa ter zagotavljanje podpore v obliki obratnega kapitala za mala in srednja podjetja. Področje uporabe Solidarnostnega sklada Evropske unije je bilo razširjeno tudi na izredne razmere večjih razsežnosti v javnem zdravju, zaradi česar so države članice lahko prejele podporo iz tega sklada za reševanje pandemije COVID-19. Aprila sprejeta pobuda CRII+, ki se izvaja z Uredbo (EU) 2020/558 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2020, je poenostavila hitrejšo uporabo obstoječih evropskih strukturnih in investicijskih skladov za krizne ukrepe ter omogočila do 100-odstotno povečanje prispevka EU k programom kohezijske politike v zvezi z zahtevki za plačilo, predloženimi med 1. julijem 2020 in 30. junijem 2021. Komisija je decembra objavila rezultate obeh pobud za leto 2020. Od začetka krize je EU mobilizirala znatna sredstva za ublažitev posledic pandemije. Največ razpoložljivih sredstev, in sicer več kot 10 milijard EUR, so prejela mala in srednja podjetja, kar je podjetjem pomagalo preživeti. 3 milijarde EUR je bilo namenjenih državljankam in državljanom, med drugim z izvajanjem socialnih storitev za ranljive skupine in shem zaposlovanja za določen čas. 7 milijard EUR je bilo namenjenih pomoči zdravstvenemu sektorju. Slednji je poleg tega prejel tudi sredstva v višini 10,2 milijarde EUR iz proračuna EU, ki so bila temu področju že dodeljena za obdobje 2014–2020 (pri tem je treba upoštevati določeno prekrivanje med skupinami upravičencev). 1.1.4.Pomoč partnericam v okviru širitvene in sosedske politike ter drugim EU je do zdaj mobilizirala več kot 38,5 milijarde EUR za boj proti koronavirusu na svetovni ravni. Pristop Ekipe Evropa združuje vire EU, njenih držav članic in finančnih institucij, vključno z Evropsko investicijsko banko in Evropsko banko za obnovo in razvoj, cilj pa je podpirati partnerske države. Izplačana je bila že polovica od 38,5 milijarde EUR sredstev za globalen odziv na pandemijo COVID-19. Poleg tega je Komisija s partnerskimi finančnimi institucijami sklenila deset sporazumov o finančnih jamstvih v vrednosti 990 milijonov EUR, ki dopolnjujejo Evropski sklad za trajnostni razvoj, tj. finančno vejo načrta za zunanje naložbe. Sporazumi bi morali ustvariti naložbe v višini do 10 milijard EUR za spodbujanje gospodarskega okrevanja in krepitev odpornosti držav sosedstva EU in afriških držav. Dodatno je bilo dodeljenih 500 milijonov EUR za podporo svetovni pobudi za cepljenje COVAX, katere cilj je zagotoviti milijardo odmerkov cepiv proti COVID-19 za afriške, azijske, karibske in pacifiške države z nizkimi in srednjimi dohodki ter evropske države južnega in vzhodnega sosedstva. Za sodelovanje držav z nizkimi in srednjimi dohodki v zavezi razvitih trgov za pobudo COVAX je Komisija dodelila 100 milijonov EUR, Evropska investicijska banka pa 400 milijonov EUR sredstev, ki jih je zagotovil Evropski sklad za trajnostni razvoj. Evropska unija je 19. februarja 2021 napovedala dodatnih 500 milijonov EUR za instrument COVAX, Evropska komisija pa 100 milijonov EUR humanitarne pomoči za podporo pri izvajanju kampanj za cepljenje v Afriki. 25. maja 2020 sta Evropski parlament in Svet sprejela Sklep (EU) 2020/701 o zagotavljanju makrofinančne pomoči desetim partnericam v okviru širitvene politike in sosedske politike v obliki posojil v višini največ 3 milijarde EUR, da se omogoči kratkoročni politični manevrski prostor za izvajanje ukrepov za ublažitev gospodarskih posledic zaradi pandemije COVID-19. Leta 2020 je bilo sedmim državam (Ukrajini, Jordaniji, Severni Makedoniji, Gruziji, Kosovu, Moldaviji in Črni gori) v prvem obroku izplačanih skupaj 1,0 milijarde EUR. Do junija 2021 je bilo petim državam skupaj izplačano 0,6 milijarde EUR v prvem (Albanija, Tunizija) ali drugem obroku (Severna Makedonija, Kosovo, Črna gora). Poleg tega je bil z Bosno in Hercegovino podpisan memorandum o soglasju. 1.1.5.Začasna podpora za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE) po pandemiji COVID-19 EU je 19. maja 2020 v okviru svežnja nujne pomoči za obvladovanje gospodarskih posledic pandemije COVID-19 sprejela Uredbo Sveta (EU) 2020/672 o vzpostavitvi instrumenta SURE, ki bo delavcem v času krize pomagal obdržati zaposlitev. SURE je začasna shema, ki lahko zagotovi do 100 milijard EUR finančne pomoči (v obliki posojil po ugodnih pogojih) za države članice. Instrument državam članicam omogoča, da od 1. februarja 2020 zaprosijo za finančno pomoč EU za podporo pri financiranju nenadnega in znatnega povečanja javnofinančnih odhodkov, povezanega z nacionalnimi ureditvami skrajšanega delovnega časa in podobnimi ukrepi, vključno za samozaposlene osebe, ali z nekaterimi zdravstvenimi ukrepi, zlasti na delovnem mestu kot odziv na krizo. Da bi EU lahko zagotovila finančno pomoč na podlagi instrumenta SURE, je Komisija pooblaščena, da si na kapitalskih trgih ali pri finančnih institucijah v imenu EU izposodi sredstva v znesku do 100 milijard EUR. Posojila na podlagi instrumenta SURE so krita s proračunom EU in jamstvi, ki jih zagotavljajo države članice glede na svoj delež v BND EU. Skupni znesek jamstev znaša 25 milijard EUR. Instrument ima omejeno trajanje do 31. decembra 2022. Komisija je do 31. decembra 2020 predlagala skupno 90,3 milijarde EUR finančne podpore za 18 držav članic, kar je Svet že v celoti odobril. Večina tega zneska, tj. 87,3 milijarde EUR, ki je namenjen 16 državam članicam, je bila predlagana že do avgusta 2020, preostali znesek v višini 3 milijard EUR, namenjen Madžarski in Irski, pa je bil predlagan oktobra oziroma novembra 2020: Po prvih treh izdajah obveznic SURE oktobra in novembra 2020 je Komisija izplačala skupno 39,5 milijarde EUR 15 državam članicam EU (Belgija, Ciper, Grčija, Hrvaška, Italija, Latvija, Litva, Madžarska, Malta, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovaška, Slovenija in Španija, glej točko 6.3). Izvajanje instrumenta SURE se je nadaljevalo tudi v letu 2021. Februarja in marca 2021 je Komisija za Estonijo predlagala 230 milijonov EUR, za Belgijo, Ciper, Grčijo, Latvijo, Litvo in Malto pa še dodatnih 3,7 milijarde EUR, s čimer je skupni znesek v okviru instrumenta SURE povečala na 94,3 milijarde EUR. Ta dodatna zneska je Svet odobril marca in aprila 2021. Po štirih dodatnih izdajah obveznic januarja, marca in maja 2021 je Komisija izplačala nadaljnje 50,1 milijarde EUR, kar pomeni, da je skupna raven izplačil znašala 89,6 milijarde EUR. Za vse obveznice, izdane v okviru instrumenta SURE, je povpraševanje vlagateljev močno presegalo izdane obveznice, pri večini je bil presežek izražen z dvomestnimi številkami, privabile pa so tudi raznoliko bazo vlagateljev iz EU in mednarodnih vlagateljev. To je privedlo do zelo ugodnih cenovnih pogojev. Obveznice, ki jih EU izda v okviru instrumenta SURE, so upravičene do oznake „socialna obveznica“. Oznaka vlagateljem zagotavlja, da bodo zbrana sredstva namenjena za resnično socialen namen. Zbrana sredstva se upravičenim državam članicam prenesejo v obliki posojil za pomoč pri kritju stroškov, ki so neposredno povezani s financiranjem nacionalnih shem skrajšanega delovnega časa in podobnih ukrepov, sprejetih v odziv na pandemijo.

2.DOLGOROČNI PRORAČUN EU ZA OBDOBJE 2021–2027 IN INSTRUMENT NEXT GENERATION EU EU se je leta 2020 na krizo zaradi COVID-19, ki je prizadela Evropo in ves svet, odzvala kot še nikoli doslej. Osrednji del tega odziva je sveženj spodbud v vrednosti 2,018 bilijona EUR v tekočih cenah (1,8 bilijona EUR v cenah iz leta 2018). Vsebuje dolgoročni proračun EU za obdobje 2021–2027 v višini 1,211 bilijona EUR (1,074 bilijona EUR v cenah iz leta 2018), z dodatnimi 807 milijardami EUR (750 milijardami EUR v cenah iz leta 2018) v okviru začasnega instrumenta NextGenerationEU za spodbudo okrevanju. Vsa ta sredstva skupaj bodo pomagala popraviti gospodarsko in socialno škodo, ki jo je povzročila pandemija COVID-19, ter usmerjati prehod na sodobno in bolj trajnostno Evropo. Več kot 50 % sredstev iz dolgoročnega proračuna in instrumenta Next Generation EU bo namenjenih novim prednostnim nalogam. Denar bo prek programa Obzorje Evropa namenjen raziskavam in inovacijam, prek Sklada za pravični prehod in programa za digitalno Evropo pravičnemu podnebnemu in digitalnemu prehodu, ter prek mehanizma za okrevanje in odpornost, rescEU in Programa EU za zdravje pripravljenosti, okrevanju in odpornosti.

30 % sredstev iz dolgoročnega proračuna in instrumenta Next Generation EU bo porabljenih za boj proti podnebnim spremembam, kar je največji delež do zdaj največjega evropskega proračuna. 20 % sredstev instrumenta za okrevanje Next Generation EU bo vloženih v digitalno preobrazbo. EU bo zaradi teh sredstev več vlagala v superračunalništvo, umetno inteligenco, kibernetsko varnost, napredna digitalna znanja in spretnosti ter široko uporabo digitalnih tehnologij v gospodarstvu in družbi. V letih 2026 in 2027 bo 10 % letnih izdatkov v okviru dolgoročnega proračuna prispevalo k zaustavitvi in obrnitvi trenda zmanjševanja biotske raznovrstnosti. INSTRUMENT NEXT GENERATION EU Zneski, pridobljeni in porabljeni v okviru instrumenta Next Generation EU, bodo vključeni v zaključni račun za leto 2021. Prva izdaja obveznic, v okviru katere je bilo z 10-letno obveznico z zapadlostjo leta 2031 zbrano 20 milijard EUR, je potekala 15. junija 2021. Instrument Next Generation EU s proračunom v višini 806,9 milijarde EUR bo pomagal odpraviti neposredno gospodarsko in socialno škodo, ki jo je povzročila pandemija COVID-19. Instrument bo po pandemiji COVID-19 pomagal zgraditi Evropo, ki bo bolj zelena, bolj digitalna, odpornejša ter bolje pripravljena na današnje in prihodnje izzive. Del sredstev, tj. 385,8 milijarde EUR, bo porabljen za posojila Unije posameznim državam članicam, ki bodo ta posojila odplačale. Drugi del, tj. 338,0 milijarde EUR, bo zagotovljen v obliki nepovratnih sredstev ali proračunskih jamstev za podporo naložbam. Osrednja točka instrumenta NextGenerationEU je mehanizem za okrevanje in odpornost, tj. instrument za zagotavljanje nepovratnih sredstev in posojil v podporo reformam in naložbam v državah članicah EU v skupni vrednosti 723,8 milijarde EUR. Sredstva iz mehanizma za okrevanje in odpornost se bodo izplačala v skladu z nacionalnimi načrti za okrevanje in odpornost, ki jih v sodelovanju s Komisijo pripravi vsaka država članica, in v skladu z dogovorjenim ključem za dodelitev. Poleg tega bo instrument NextGenerationEU okrepil več obstoječih programov EU: • program za kohezijo v okviru pomoči pri okrevanju za kohezijo in območja Evrope (REACT-EU) za pomoč pri obravnavanju gospodarskih posledic COVID-19 v prvih letih okrevanja; • Sklad za pravični prehod, da bi prehod na podnebno nevtralnost ustrezal vsem; • program za razvoj podeželja za dodatno podporo kmetom; • program InvestEU za podporo našim podjetjem pri naložbenih prizadevanjih; • rescEU, da bi se lahko mehanizem EU na področju civilne zaščite odzival na izredne razmere velikega obsega; • program Obzorje Evropa, da bi lahko EU financirala še več odličnosti na področju raziskav. Da bi lahko EU financirala instrument NextGenerationEU, bo pridobila posojila na trgih s proračunom EU kot jamstvom. Odplačilo bo potekalo v daljšem časovnem obdobju, in sicer do leta 2058. To bo preprečilo takojšen pritisk na nacionalne finance držav članic in državam EU omogočilo, da svoja prizadevanja osredotočijo na okrevanje. 3.IZSTOP ZDRUŽENEGA KRALJESTVA IZ EVROPSKE UNIJE 3.0.Ozadje

Združeno kraljestvo je 31. januarja 2020 izstopilo iz Evropske unije. Pogoji za izstop so opredeljeni v Sporazumu o izstopu Združenega kraljestva iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo, znanem tudi kot „sporazum o izstopu“. V okviru tega dogovora se je Združeno kraljestvo strinjalo, da bo spoštovalo vse finančne obveznosti, prevzete v času članstva v EU. Sporazum je začel veljati 31. januarja 2020. 31. januar 2020 Združeno kraljestvo uradno izstopi iz Unije, veljati začne sporazum o izstopu 1. februar–31. december 2020 Prehodno obdobje 31. marec 2021 EU poroča Združenemu kraljestvu o finančnih informacijah 16. april 2021 EU sporoči Združenemu kraljestvu zneske, ki jih mora plačati 30. junij 2021 Združeno kraljestvo začne izvajati prva plačila na podlagi sporazuma o izstopu 16. september 2021 EU sporoči Združenemu kraljestvu zneske, ki jih mora plačati 31. oktober 2021 Združeno kraljestvo začne izvajati drugi krog plačil Združeno kraljestvo je v prehodnem obdobju še vedno prispevalo v proračun EU in koristilo sredstva iz tega proračuna, kot da bi bilo država članica. Po koncu prehodnega obdobja in v skladu s sporazumom o izstopu bo še naprej prispevalo v proračun EU. Prav tako bo še naprej koristilo sredstva iz programov EU iz obdobja pred letom 2021 in odhodke, kot da bi bilo država članica. Prejelo bo tudi določena opredeljena denarna sredstva, vplačana v proračun EU, ali denarna sredstva, prejeta v proračun EU, ki so povezana z njegovim obdobjem članstva. S temi obveznostmi se ustvarjajo obveznosti in terjatve za EU, ki jih je treba izračunati in upoštevati v zaključnem računu EU: ti zneski so prvič prikazani v zaključnem računu za leto 2020, saj je to leto izstopa Združenega kraljestva iz EU. Ta zaključni račun torej vsebuje podrobna pojasnila o prihodnjih prispevkih Združenega kraljestva v proračun EU v skladu z zahtevami iz sporazuma o izstopu ter zneskih, do katerih je upravičeno Združeno kraljestvo. Združeno kraljestvo bo zadevne zneske izplačalo v daljšem časovnem obdobju. Čisti znesek v celoti upošteva tri načela, na katerih temelji finančni dogovor v sporazumu o izstopu: • zaradi izstopa Združenega kraljestva iz Unije nobena država članica ne bi smela plačati več ali prejeti manj, • Združeno kraljestvo bi moralo plačati svoj del obveznosti, ki jih je prevzelo v času svojega članstva, in • Združeno kraljestvo ne bi smelo plačati več ali prej, kot če bi ostalo država članica. To zlasti pomeni, da bi moralo Združeno kraljestvo plačati na podlagi dejanskih rezultatov proračuna, tj. njegovih rezultatov, prilagojenih glede na izvajanje. V sporazumu o izstopu so tudi podrobno določene metodologije za izračun različnih zneskov, kot je pojasnjeno v nadaljevanju. 3.1.Delež Združenega kraljestva V skladu s členom 139 sporazuma o izstopu se delež finančnih obveznosti Združenega kraljestva, ki izhaja iz sporazuma o izstopu, izračuna kot razmerje med lastnimi sredstvi, ki jih Združeno kraljestvo da na razpolago v obdobju 2014–2020, in lastnimi sredstvi, ki jih v navedenem obdobju dajo na razpolago vse države članice in Združeno kraljestvo. Vključene so tudi prilagoditve na podlagi pobota saldov DDV in BND za obdobje 2014–2019. Za izračunani delež Združenega kraljestva bodo v letu 2022 izvedene dokončne prilagoditve, predvidene v členu 139 sporazuma o izstopu. Delež Združenega kraljestva za leto 2021 se uporablja za izračune v točkah (a) in (c) člena 136(3) ter v členih 140–147. Delež Združenega kraljestva, izračunan v skladu s členom 139 sporazuma o izstopu, je 12,358072326018200 %. 3.2.Zaključni račun EU: zneski dolgov in terjatev Združenega kraljestva na podlagi sporazuma o izstopu V sporazumu o izstopu so določene plačilne obveznosti med obema pogodbenicama, zlasti na naslednjih področjih: • lastna sredstva (člen 136); • neporavnane obveznosti (člen 140); • globe zaradi kršitev pravil konkurence (člen 141); • obveznosti Unije (člen 142); • pogojne finančne obveznosti in finančni instrumenti (člena 143 in 144);

• neto sredstva Evropske skupnosti za premog in jeklo (člen 145); • naložbe EU v Evropski investicijski sklad (člen 146); • pogojne obveznosti v zvezi s pravnimi zadevami (člen 147). Sporazum o izstopu določa tudi metodologijo v zvezi z vsakoletno obravnavo teh obveznosti: EU bo dvakrat letno Združenemu kraljestvu sporočila neporavnane zneske, Združeno kraljestvo pa jih bo plačevalo vsak mesec. Poročilo se posodobi vsako leto na podlagi trenutnih podatkov. V spodnji razpredelnici so povzeti zneski, ki jih Združeno kraljestvo dolguje EU, in vsi zneski, ki jih EU dolguje Združenemu kraljestvu, skupen rezultat pa je neto skupna terjatev v korist EU. Vsi izračuni so bili narejeni ob popolnem upoštevanju sporazuma o izstopu. Te obveznosti se nanašajo na pretekle obveznosti, prevzete v času članstva Združenega kraljestva v EU in prehodnem obdobju do 31. decembra 2020, in bodo prenehale veljati takoj, ko bodo plačane ali če se obveznost ne bo uresničila. Plačila bodo izvedena v skladu s postopkom iz člena 148 sporazuma o izstopu. v milijardah EUR Člen 140 Člen 142 Drugo 31. 12. 2020 Dolg Združenega kraljestva 35,0 14,3 0,3 49,6 Dolg do Združenega kraljestva – – (2,1) (2,1) Neto terjatve do Združenega kraljestva 35,0 14,3 (1,8) 47,5 Po ocenah naj bi jih Združeno kraljestvo plačalo po letu 2021 28,2 14,3 (1,9) 40,6 Po ocenah naj bi jih Združeno kraljestvo plačalo v letu 2021 6,8 0,0 0,0 6,8 Skupni znesek zajema naslednje elemente: Člen 136: lastna sredstva Člen 136 vsebuje določbe v zvezi z lastnimi sredstvi, ki se uporabljajo po 31. decembru 2020. Združeno kraljestvo je upravičeno do deleža prilagoditev zaradi presežka iz leta 2020. Zanj veljajo tudi morebitne prilagoditve lastnih sredstev iz naslova DDV in BND, ki se nanašajo na proračunska leta do leta 2020 – te prilagoditve se bodo izračunale letno do 31. decembra 2028. Opravijo se tudi posodobitve popravka za Združeno kraljestvo. Združeno kraljestvo mora plačati tradicionalna lastna sredstva, ki jih je zbralo po 28. februarju 2021, vendar se nanašajo na leto 2020 in prejšnja leta. Od tega zneska se nato odšteje njegov delež vseh tradicionalnih lastnih sredstev, ki so jih dali na voljo EU-27 in samo Združeno kraljestvo. Ločeni račun za tradicionalna lastna sredstva bo v celoti likvidiran 31. decembra 2025. Združeno kraljestvo mora v letu 2021 plačati znesek v višini 230 milijonov EUR. Člen 140: neporavnane obveznosti (RAL) Neporavnane obveznosti („Reste à liquider“ ali „RAL“) predstavljajo celotni obseg pravnih obveznosti, ki jih je EU prevzela do prejemnikov in za katere bodo v prihodnjih letih sledila plačila. Neporavnane obveznosti so običajne za vse večletne proračune, kakršen je tudi proračun EU. Obveznosti se torej nanašajo na projekte, programe, sporazume ali pogodbe, za katere so bile obveznosti že prevzete pred 31. decembrom 2020, vendar se še ne izvajajo v celoti, plačila pa bodo še sledila. Nekatera od teh plačil so namenjena prejemnikom iz Združenega kraljestva. V skladu s sporazumom o izstopu mora Združeno kraljestvo plačati svoj delež neporavnanih obveznosti EU, nastalih do 31. decembra 2020, tj. do konca prehodnega obdobja. Vse obveznosti ali njihovi deli, za katere se pričakuje, da bodo razveljavljeni (sproščene obveznosti), in zneski, ki se nanašajo na obveznosti, financirane z namenskimi prejemki, ali programe, pri katerih Združeno kraljestvo ne sodeluje (nesodelovanje), se odštejejo od skupnega zneska. Druge prilagoditve zneska, ki ga Združeno kraljestvo dolguje na podlagi tega člena, so povezane z neto finančnimi popravki iz programskega obdobja 2014–2020 ali prejšnjih programskih obdobij in tradicionalnimi lastnimi sredstvi, ki se nanašajo na leto 2020 ter so dana na voljo januarja in februarja 2021. Za izračun deleža Združenega kraljestva pri neporavnanih obveznostih so bile kot izhodišče uporabljene uradne neporavnane proračunske obveznosti na dan 31. decembra 2020 (303,2 milijarde EUR, glej razpredelnico 4.4 v razpredelnicah o izvrševanju proračuna). Konec leta 2020 je delež Združenega kraljestva pri prilagojenih neporavnanih obveznostih znašal 36 milijard EUR – po prilagoditvi glede na napoved sprostitev obveznosti je terjatev do EU konec leta 2020 znašala 35 milijard EUR, od česar bo 6,8 milijarde EUR plačanih med 30. junijem 2021 in 31. decembrom 2021. Člen 141: globe zaradi kršitev pravil konkurence Evropska komisija neposredno izvršuje pravila EU o konkurenci tako, da zagotavlja, da vsa podjetja konkurirajo enako in pošteno glede na svoje dosežke. To lahko privede do naložitve glob. Ko EU naloži globo, jo lahko prejemnik izpodbija (prek sodnega postopka) – globa ni dokončna, dokler se ne končajo vsi taki postopki.

EU bo Združenemu kraljestvu vsako leto plačala njegov delež morebitnih glob zaradi kršitve pravil konkurence, ki jih je Unija določila pred 31. decembrom 2020, ko bodo te globe postale dokončne, tj. subjekt, ki mu je bila naložena globa, bodisi ne vloži pritožbe pred Sodiščem Evropske unije bodisi pritožba ne uspe in mora plačati globo. V zaključnem računu se zneski, dolgovani Združenemu kraljestvu zaradi glob, odštejejo od skupnega zneska, ki ga dolguje Združeno kraljestvo. Na dan 31. decembra 2020 je ocenjeni delež neporavnanih glob Združenega kraljestva znašal 1,8 milijarde EUR. Ta znesek bo vrnjen Združenemu kraljestvu v daljšem časovnem obdobju. Znesek temelji na nerešenih zadevah na dan 31. decembra 2020 in se lahko spremeni, da bi odražal dejanske zneske, vnesene v proračun po tem, ko so globe postale dokončne. Člen 142: obveznosti Unije Združeno kraljestvo se je zavezalo, da bo konec leta 2020 plačalo svoj delež obveznosti Unije, razen za specifične obveznosti, kot so določene v sporazumu o izstopu. Združeno kraljestvo bo zato od 31. decembra 2020 plačevalo svoj delež obveznosti, povezanih z EU kot delodajalcem (tj. pokojninsko in zdravstveno zavarovanje upokojenega osebja): 1.Pokojnine uradnikov EU: plačila pokojnin osebja EU se krijejo iz letnega proračuna EU. Poleg tega uradniki EU plačujejo pokojninske prispevke skozi celotno delovno dobo. Ti prispevki se vnesejo v proračun kot prihodki, kar zmanjšuje prispevke, ki jih morajo plačati države članice za financiranje skupnega letnega proračuna. Države članice EU se zavezujejo, da bodo krile stroške pokojnin osebja EU ob upokojitvi. V skladu s to zavezo bo Združeno kraljestvo od junija 2022 več desetletij plačevalo svoj delež letnih pokojnin, izplačanih uradnikom EU, dokler ne bodo izčrpane vse pokojninske pravice, ki jih je osebje pridobilo do 31. decembra 2020. Združeno kraljestvo se lahko kadar koli odloči poravnati svojo obvezo tako, da plača aktuarsko obveznost ob koncu zadevnega leta v obdobju petih let. 2.Pokojnine poslancev Evropskega parlamenta, evropskih komisarjev, sodnikov Evropskega sodišča, itd.: Združeno kraljestvo bo svoj delež aktuarske obveznosti plačalo na dan 31. decembra 2020 v obdobju desetih let, ki se začne oktobra 2021. 3.Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja: to je sistem, ki krije stroške zdravstvenega varstva osebja EU, vključno z upokojenci. Uradniki EU in upokojenci plačujejo prispevke v sistem med celotno delovno dobo in po upokojitvi, prav tako pa tudi EU kot delodajalec. V skladu z načelom, ki se uporablja tudi za pokojninski sistem uradnikov EU, bo Združeno kraljestvo plačalo svoj delež prispevka iz proračuna EU za zdravstveno varstvo upokojenega osebja. Ta plačila, ki se bodo začela junija 2022, se bodo nadaljevala več desetletij ali dokler ne bodo izčrpane vse te obveznosti. Kakor pri pokojninah uradnikov se lahko Združeno kraljestvo odloči, da neporavnane obveznosti plača kadar koli, in sicer tako, da plača aktuarsko obveznost ob koncu zadevnega leta v obdobju petih let. Obveznosti EU v zvezi z zgornjimi obveznostmi za pozaposlitvene prejemke se izračunajo z uporabo revidiranega aktuarskega vrednotenja, ki temelji na mednarodnih standardih. Znesek, ki ga je mogoče pripisati Združenemu kraljestvu na dan 31. decembra 2020, znaša 14,3 milijarde EUR. Združeno kraljestvo mora v letu 2021 plačati 11 milijonov EUR, kar se nanaša le na ločene posebne pokojninske sisteme (npr. poslanci Evropskega parlamenta). Preostali zneski za vse sheme se bodo plačevali v skladu z zgoraj opisanimi ureditvami od leta 2022 naprej. Člena 143 in 144: finančni instrumenti in proračunska jamstva V skladu s tema členoma je Združeno kraljestvo odgovorno za financiranje pogojnih obveznosti EU, ki izhajajo iz operacij pred izstopom, v zvezi z njegovimi dejavnostmi najemanja in dajanja posojil ter dejavnostmi na področju jamstev, če bi se te operacije uresničile in jih ne bi kril delež Združenega kraljestva v obstoječih jamstvenih skladih. EU bo Združenemu kraljestvu povrnila zneske, ki jih je Združeno kraljestvo že prispevalo k jamstvenim skladom in ki na koncu ne bodo potrebni. Ti zneski so predvsem: • zneski, dolgovani Združenemu kraljestvu za njegov delež v Jamstvenem skladu Evropskega sklada za trajnostni razvoj (EFSD), pri katerem je Združeno kraljestvo že prispevalo s plačili iz proračuna, vendar ni bilo odobrenih operacij pred izstopom, zato jih Združeno kraljestvo ni obvezano kriti – 93 milijonov EUR, ki jih je treba v letu 2021 vrniti Združenemu kraljestvu, • zneski, ki jih je treba plačati Združenemu kraljestvu v zvezi s finančnimi instrumenti – 46 milijonov EUR, • Združeno kraljestvo mora še naprej prispevati svoj delež k pogojnim obveznostim EU (proračunska jamstva – EFSI, zunanji mandat EIB, evropski mehanizem za finančno stabilizacijo in druga najeta posojila itd.), če ta zapadejo. Največja možna obveznost Združenega kraljestva ob koncu leta znaša 12,9 milijarde EUR – za več podrobnosti glej pojasnilo 4.1 h konsolidiranemu zaključnemu računu EU. Združeno kraljestvo teh zneskov ne dolguje, razen če se obveznost v prihodnosti uresniči in se ne krije iz jamstvenega sklada. To se šteje za malo verjetno. Člen 145: Evropska skupnost za premog in jeklo v likvidaciji (ESPJ v l.) Združeno kraljestvo je upravičeno do svojega deleža čistih sredstev Evropske skupnosti za premog in jeklo (ESPJ) v likvidaciji na dan 31. decembra 2020 – ta delež bo Združenemu kraljestvu plačan v petih letih. Skupni znesek, ki ga je treba plačati Združenemu kraljestvu, znaša 183 milijonov EUR (37 milijonov EUR je treba vrniti, tj. izravnati z drugimi zneski, dolgovanimi v letu 2021). To pomeni, da se bo znesek v višini 37 milijonov EUR vsako leto med letoma 2021 in 2025 odštel od zneskov, ki jih dolguje Združeno kraljestvo. Člen 146: naložbe v EIS Združeno kraljestvo je upravičeno do svojega deleža naložb EU v vplačani osnovni kapital Evropskega investicijskega sklada (EIS), ki se izplača v enakih obrokih v petih letih. Skupni znesek, ki se izplača Združenemu kraljestvu, znaša 33 milijonov EUR. To pomeni, da se bo znesek v višini 7 milijonov EUR vsako leto med letoma 2021 in 2025 odštel od zneskov, ki jih dolguje Združeno kraljestvo. Člen 147: pogojne obveznosti v zvezi s pravnimi zadevami

Združeno kraljestvo mora vsako leto plačati svoj delež zneskov, izplačanih iz proračuna EU v zvezi s pravnimi zadevami, ki se nanašajo na dogodke, ki so se zgodili pred 31. decembrom 2020. Delež pravnih zadev Združenega kraljestva, za katere bodo verjetno potrebna prihodnja plačila ob koncu leta, je ocenjen na 46 milijonov EUR, vendar ga Združenemu kraljestvu ni treba plačati, dokler se zadeve ne razrešijo in EU najprej ne izvede plačila. 4.POVZETEK IZVRŠEVANJA PRORAČUNA Končni sprejeti proračun za leto 2020 je znašal 173,9 milijarde EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in 164,1 milijarde EUR v odobritvah plačil. Njegovo izvrševanje močno prizadela pandemija COVID-19 in medsektorska kriza, ki je temu sledila. Zaradi krize je bilo treba odločno ukrepati za okrepitev sektorjev javnega zdravja EU in ublažitev socialno-ekonomskih posledic v EU ter zagotovitev pomoči tretjim državam. Proračun za leto 2020 je bil zadnji proračun, ki se je izvršil na podlagi večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020. Njegovo izvrševanje se je natančno spremljalo in aktivno upravljalo, zato so se skoraj vsi programi praktično izvedli v celoti. Izvršene skupne odobritve za prevzem obveznosti v letu 2020 so znašale 181,7 milijarde EUR: ·172,9 milijarde EUR iz končnega sprejetega proračuna; ·1,1 milijarde EUR iz odobritev, prenesenih iz leta 2019; ·7,7 milijarde EUR iz odobritev, ki izhajajo iz namenskih prejemkov. Skupna plačila v letu 2020 so znašala 173,3 milijarde EUR: ·161,8 milijarde EUR iz končnega sprejetega proračuna; ·1,6 milijarde EUR iz odobritev, prenesenih iz leta 2019; ·9,9 milijarde EUR iz odobritev, ki izhajajo iz namenskih prejemkov. V letu 2020 so vsi razdelki dosegli visoko stopnjo izvrševanja. Leta 2020 je bilo izvrševanje za vse vrste odobritev (proračun, prenosi iz prejšnjega leta in namenski prejemki) 97-odstotno za obveznosti in 94-odstotno za plačila. Stopnje izvrševanja brez namenskih prejemkov so pokazale popolno izvrševanje v letu 2020 (99,5 % pri odobritvah za prevzem obveznosti in 98,5 % pri odobritvah plačil). Največji delež prihodkov so predstavljala lastna sredstva, ki so znašala 91,9 % skupnih prihodkov v višini 174,3 milijarde EUR, 4,7 % pa je bilo prispevkov in nadomestil v zvezi s sporazumi in programi EU, ki se nanašajo predvsem na prihodke iz finančnih popravkov (skladi ESI, EKJS in EKSRP). Neporavnane obveznosti (včasih imenovane tudi RAL, tj. reste à liquider), ki so zneski, za katere so bile prevzete obveznosti, vendar še niso bili plačani, so konec leta 2020 znašale 303,2 milijarde EUR. Glede na razliko med predvidenimi odobritvami za prevzem obveznosti in odobritvami plačil (9,8 milijarde EUR) v dokončno sprejetem proračunu in ob upoštevanju dejstva, da je povečanje neporavnanih obveznosti nekaj običajnega, se je pričakovalo povečanje glede na raven iz leta 2019, saj se odobritve za prevzem obveznosti vsako leto povečajo, kot je predvideno v večletnem finančnem okviru. Neporavnane obveznosti so se v primerjavi z letom 2019 povečale za 5,5 milijarde EUR. Proračunski rezultat (presežek) se je poslabšal s 3,2 milijarde EUR v letu 2019 na 1,8 milijarde EUR v letu 2020: v milijonih EUR 2020 2019 Prihodki za zadevno proračunsko leto 174 306 163 918 Plačila na podlagi odobritev za tekoče leto (171 721) (157 428) Odobritve plačil, prenesene v leto N+1 (2 086) (1 615) Razveljavljene neporabljene odobritve, prenesene iz leta N–1 78 75 Razvoj namenskih prejemkov (B) – (A) 1 398 (1 736) Neporabljene odobritve ob koncu tekočega leta (A) 7 694 9 092 Neporabljene odobritve ob koncu prejšnjega leta (B) 9 092 7 356 Tečajne razlike za zadevno leto (207) 4 Proračunski rezultat 1 768 3 217 5.FINANČNI INSTRUMENTI IN PRORAČUNSKA JAMSTVA 5.0.Finančni instrumenti, ki se financirajo iz proračuna EU V okviru te vrste izvrševanja proračuna so sredstva že izplačana na fiduciarne račune, ki jih upravljajo pooblaščeni subjekti, in ostanejo razpoložljiva (kot denarna sredstva in njihovi ustrezniki, dolžniški vrednostni papirji ali naložbe v sklade denarnega trga ali v združene portfelje sredstev) za kritje prihodnjih unovčitev jamstev ali pa so bila naložena v lastniški kapital. Pomen in obseg finančnih instrumentov, ki se financirajo iz proračuna EU v okviru neposrednega in posrednega upravljanja, sta se v zadnjih letih povečevala. Osnovna ideja tega pristopa v nasprotju s tradicionalno metodo izvrševanja proračuna, tj. dodeljevanjem nepovratnih sredstev in subvencij, je, da za vsak euro, porabljen iz proračuna prek finančnih instrumentov, končni upravičenec prejme več kot 1 EUR finančne podpore zaradi učinka vzvoda. Finančni instrumenti, ki se financirajo iz proračuna EU, obstajajo v obliki jamstvenih instrumentov, lastniških instrumentov in posojilnih instrumentov. Pričakovati je, da se bo v večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 povečala uporaba proračunskih jamstev v primerjavi z uporabo finančnih instrumentov, ki se v celoti financirajo iz proračuna EU, ali se zanje v proračunu EU v celoti oblikujejo rezervacije. Zlasti se bo v okviru programa InvestEU skupini EIB in drugim finančnim institucijam zagotovilo 26,2 milijarde EUR za podporo različnim ciljem politike Unije v okviru poslov financiranja in naložb.

5.1.Finančna sredstva v jamstvenih skladih za proračunska jamstva V okviru te vrste izvrševanja proračuna EU nasprotnim strankam zagotovi jamstva, za katera se prek jamstvenih skladov, ki jih je ustanovila Komisija, oblikujejo zgolj delne rezervacije, pri čemer nastanejo pogojne obveznosti za proračun EU, če oblikovanje rezervacij ne zadostuje za kritje unovčitev jamstev. EU je skupini EIB zagotovila jamstva za posojila, odobrena zunaj EU (t. i. zunanji mandat EIB), ter za dolžniške in lastniške operacije, ki jih krije jamstvo EFSI, skupini EIB in drugim finančnim institucijam pa je zagotovila jamstva za operacije, ki jih krije jamstvo EFSD. EU je za zmanjšanje tveganja, ki bi ga lahko imele unovčitve jamstev s strani skupine EIB ali drugih finančnih institucij na proračun EU, ustanovila namenska jamstvena sklada, ki se financirata iz proračuna. Komisija ima na dan 31. decembra 2020 finančna sredstva v: ·Jamstvenem skladu za zunanje ukrepe v višini 2,8 milijarde EUR, ·Jamstvenem skladu EFSI v višini 8,0 milijarde EUR in ·Jamstvenem skladu EFSD v višini 0,8 milijarde EUR. Rezervacije za Jamstveni sklad za zunanje ukrepe se oblikujejo iz sredstev proračuna EU v višini 9 % vseh zajamčenih posojil v okviru dejavnosti mandata EIB za zunanja posojila tretjim državam, ki niso poravnana ob koncu leta. Na dan 31. decembra 2020 zgoraj navedena skupna vrednost sredstev pokriva izpostavljenost izplačanih zneskov v višini 20,3 milijarde EUR. Jamstveni sklad EFSI je začel delovati leta 2016. V skladu s spremenjeno uredbo o EFSI (Uredba (EU) 2017/2396) se je zgornja meja jamstva EU v okviru EFSI povišala na 26 milijard EUR (od začetnih 16 milijard EUR), meja za jamstveni sklad pa se je znižala na 35 % (od začetnih 50 %) skupne obveznosti jamstva EU. Zato bo Jamstveni sklad EFSI zdaj predvidoma dosegel skupni znesek v višini 9,1 milijarde EUR. Na dan 31. decembra 2020 so skupna sredstva v Jamstvenem skladu EFSI znašala 8,0 milijarde EUR in pokrivajo izpostavljenost izplačanih zneskov v višini 18,9 milijarde EUR. V skladu z uredbo o EFSD (Uredba (EU) 2017/1601) bo jamstvo EFSD v višini do 1,5 milijarde EUR (dodatno povečano z zunanjimi prispevki) na voljo za podporo naložbam v partnerskih državah v Afriki in evropskem sosedstvu. EU razkrije jamstvo EFSD v pojasnilih h konsolidiranem zaključnem računu (glej pojasnilo 4.1.1) kot pogojno obveznost. Na dan 31. decembra 2020 je bilo v veljavi 15 sporazumov o jamstvu EFSD s skupnim kritjem do 1 370 milijonov EUR. Jamstveni sklad EFSD je bil ustanovljen za kritje morebitnih prihodnjih unovčitev jamstev. Skupni prispevki, prejeti v sklad na dan 31. decembra 2020, znašajo 0,8 milijarde EUR. Ker je bila večina sporazumov o jamstvih s partnerji sklenjena v letu 2020, je program v uvajalni fazi z zajamčenimi posli v vrednosti 438 milijonov EUR, ki so jih partnerji podpisali do konca leta 2020. Po začetku veljavnosti večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 so se čista sredstva iz Jamstvenega sklada EFSI s 1. januarjem 2021 prenesla v skupni sklad za rezervacije, ki vsebuje rezervacije za kritje finančnih obveznosti, ki izhajajo iz proračunskih jamstev in programov finančne pomoči v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027. Sredstva iz Jamstvenega sklada ESFD in Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe naj bi se prenesla v skupni sklad za rezervacije v teku leta 2021. 5.2.Posojila in z njimi povezana najeta posojila za programe finančne pomoči Komisija finančno podporo za države članice in tretje države v obliki dvostranskih posojil, ki se financirajo na kapitalskih trgih z jamstvom iz proračuna EU, zagotavlja na podlagi sklepov Evropskega parlamenta in Sveta. Komisija, ki deluje v imenu EU, je leta 2020 upravljala štiri glavne programe, v okviru katerih lahko odobri posojila: ·plačilnobilančno pomoč; ·pomoč v okviru evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo (EMFS); ·makrofinančno pomoč in ·pomoč v okviru instrumenta SURE. Kapital, potreben za financiranje dajanja posojil EU, se zbere na kapitalskih trgih ali pri finančnih institucijah. Najemanje in dajanje posojil EU za programe finančne pomoči ne spada med proračunske operacije. Pridobljena sredstva se na splošno uporabijo za posojilo državi upravičenki v obliki vzajemnega posla (kritno posojilo), tj. z enakim kuponom, zapadlostjo in v enakem znesku. Ne glede na metodologijo vzajemnosti pa je servisiranje dolga instrumentov financiranja pravna obveznost EU, ki bo zagotovila, da bodo vsa izplačila izvedena v celoti in pravočasno. Komisija je uvedla postopke za zagotovitev vračila najetih posojil tudi v primeru neodplačevanja posojila.

Na dan 31. decembra 2020 so nominalni zneski posojil, odobrenih za finančno pomoč, znašali: v milijardah EUR Odobrena posojila skupaj Izplačana posojila ob koncu leta skupaj Odplačana posojila ob koncu leta skupaj Neodplačana posojila ob koncu leta SURE Belgija 7,8 2,0 – 2,0 Bolgarija 0,5 – – – Hrvaška 1,0 0,5 – 0,5 Ciper 0,5 0,3 – 0,3 Češka 2,0 – – – Grčija 2,7 2,0 – 2,0 Madžarska 0,5 0,2 – 0,2 Irska 2,5 – – – Italija 27,4 16,5 – 16,5 Latvija 0,2 0,1 – 0,1 Litva 0,6 0,3 – 0,3 Malta 0,2 0,1 – 0,1 Poljska 11,2 1,0 – 1,0 Portugalska 5,9 3,0 – 3,0 Romunija 4,1 3,0 – 3,0 Slovaška 0,6 0,3 – 0,3 Slovenija 1,1 0,2 – 0,2 Španija 21,3 10,0 – 10,0 90,3 39,5 – 39,5 EMFS Irska 22,5 22,5 – 22,5 Portugalska 26,0 24,3 – 24,3 48,5 46,8 – 46,8 Makrofinančna pomoč Ukrajina 5,0 4,4 (0,6) 3,8 Tunizija 1,4 0,8 – 0,8 Jordanija 1,1 0,6 – 0,6 Drugo 1,5 0,8 (0,2) 0,6 9,0 6,6 (0,8) 5,8 Plačilnobilančna pomoč Latvija 3,1 2,9 (2,7) 0,2 3,1 2,9 (2,7) 0,2 Skupaj 150,9 95,8 (3,5) 92,3



Načrt odplačevanja zneskov, ki niso poravnani ob koncu leta, je: v milijardah EUR SURE EMFS Makrofinančna pomoč SKUPAJ 2021 – 9,8 – 9,8 2022 – 2,7 – 2,7 2023 – 3,5 0,1 3,6 2024 – 2,6 0,6 3,2 2025 8,0 2,4 – 10,4 2026 – 4,0 0,1 4,1 2027 – 3,0 0,2 3,2 2028 – 2,3 0,2 2,5 2029 – 1,4 0,9 2,3 2030 10,0 – 0,1 10,1 2031 – 2,2 0,9 3,1 2032 – 3,0 0,1 3,1 2033 – 2,1 0,5 2,6 2034 – 0,2 0,2 2035 8,5 2,0 1,9 12,4 2036 – 1,0 – 1,0 2038 – 1,8 – 1,8 2040 7,0 – – 7,0 2042 – 3,0 – 3,0 2050 6,0 – – 6,0 Skupaj 39,5 46,8 5,8 92,1 SURE Instrument SURE je bil ustanovljen leta 2020 za zagotovitev finančne pomoči državam članicam, ki se spopadajo z resnimi gospodarskimi motnjami zaradi pandemije COVID-19 na njihovem ozemlju oziroma ki jih te motnje resno ogrožajo. Instrument dopolnjuje nacionalne ukrepe, ki jih izvajajo prizadete države članice. Najvišji znesek finančne pomoči ne sme preseči 100 milijard EUR za vse države članice. Leta 2020 so države članice podpisale sporazume o posojilih v vrednosti 85,9 milijarde EUR: od tega zneska je bilo izplačanih 39,5 milijarde EUR. Posojila imajo različno zapadlost, tj. 5, 10, 15, 20 in 30 let. EMFS EMFS je bil vzpostavljen za zagotavljanje finančne pomoči vsem državam članicam, ki se soočajo z resnimi ekonomsko-finančnimi težavami ali jih takšne težave ogrožajo zaradi izrednih dogodkov, nad katerimi nimajo nikakršnega nadzora. EMFS je bil uporabljen za zagotovitev finančne pomoči Irski in Portugalski med letoma 2011 in 2014, pri čemer je bila finančna pomoč odvisna od izvedbe reform. Ta program je potekel, dodatnih posojil pa ni več mogoče pridobiti, čeprav se še izvaja za posebne naloge, kot sta podaljšanje rokov zapadlosti za posojila Irski in Portugalski ter zagotavljanje premostitvenih posojil. Irska in Portugalska sta februarja 2021 zahtevali podaljšanje zapadlosti za zneske, dolgovane junija 2021 (4,8 milijarde EUR) in septembra 2021 (5 milijard EUR). Komisija si je aprila 2021 izposodila 4,8 milijarde EUR za obnovitev posojil, zapadlih junija 2021, ki so bila podaljšana za 15 let. V letu 2020 ni bilo novih poslov niti odplačanih posojil. Makrofinančna pomoč Program makrofinančne pomoči je oblika finančne pomoči, ki jo EU zagotovi partnerskim državam zunaj EU, ki imajo težave s svojo plačilno bilanco. Zagotavlja se v obliki srednjeročnih/dolgoročnih posojil ali nepovratnih sredstev ali kombinacije tega ter je na voljo samo državam, vključenim v program izplačil MDS. Komisija je leta 2020 sprejela predlog za sveženj makrofinančne pomoči desetim partnericam v okviru širitvene politike in sosedske politike v višini 3 milijard EUR, da bi jim pomagala omejiti gospodarske posledice pandemije koronavirusne bolezni. Evropski parlament in Svet sta sklep sprejela 25. maja 2020. V okviru programa makrofinančne pomoči je bilo leta 2020 skupaj izplačanih 1,7 milijarde EUR. Plačilnobilančna posojila PLAČILNOBILANČNA POSOJILA Plačilnobilančna pomoč je program pomoči, namenjen državam zunaj euroobmočja, ki imajo težave v zvezi s svojo plačilno bilanco ali jim take težave grozijo. Plačilnobilančna pomoč se izvaja v obliki srednjeročnih posojil, odvisnih od izvedbe politik, namenjenih reševanju osnovnih gospodarskih težav. Praviloma se plačilnobilančna pomoč EU zagotavlja v sodelovanju z Mednarodnim denarnim skladom (MDS) in drugimi mednarodnimi institucijami ali državami. V letu 2020 ni bilo novih poslov niti odplačanih posojil. 5.3.Proračunske pogojne obveznosti za programe finančne pomoči Najeta posojila EU so neposredne in brezpogojne obveznosti EU, za katere jamčijo države članice EU (proračunske pogojne obveznosti). Posojila, najeta za financiranje posojil tretjim državam, krije Jamstveni sklad za zunanje ukrepe. Če država članica prejemnica postane plačilno nesposobna, se bodo za servisiranje dolga črpala razpoložljiva sredstva v zakladnici Komisije, če bo to mogoče. Če to takrat ne bo mogoče, bo Komisija vpoklicala potrebna sredstva od držav članic. Države članice EU so v skladu z zakonodajo o virih lastnih sredstev EU (člen 14 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 609/2014) zakonsko zavezane, da dajo na voljo zadostna sredstva za izpolnjevanje obveznosti EU. Tako so vlagatelji izpostavljeni samo kreditnemu tveganju EU, ne pa kreditnemu tveganju prejemnice financiranih posojil. Dajanje posojil v obliki vzajemnih poslov zagotavlja, da proračun EU ne prevzema obrestnega ali valutnega tveganja. Posojila, zagotovljena državam članicam v okviru instrumenta SURE, temeljijo na sistemu prostovoljnih jamstev držav članic v višini 25 % najvišjega zneska finančne pomoči. Prispevek vsake države članice k skupnemu znesku jamstva ustreza njenemu relativnemu deležu v skupnem bruto nacionalnem dohodku (BND) Evropske unije na podlagi proračuna EU za leto 2020. V sklepih Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije se za program za vsako državo določijo skupni znesek svežnja posojil, število obrokov za izplačilo posojila in največja (povprečna) zapadlost v plačilo. Nato se Komisija in zadevna država članica dogovorita o parametrih posojila/financiranja, zlasti o zapadlosti obrokov. Poleg tega so vsi obroki posojila razen prvega odvisni od izpolnjevanja pogojev politike v okviru skupne finančne pomoči EU/MDS, kar je še en dejavnik, ki vpliva na časovni okvir financiranja. To pomeni, da sta časovni okvir in zapadlost izdaje posojil odvisna od s tem povezanih dejavnosti dajanja posojil EU. Financiranje je izraženo izključno v eurih, razpon zapadlosti pa je med 3 in 30 leti.



6.ANALIZA RAČUNOVODSKIH IZKAZOV 6.0.PRIHODKI Konsolidirani prihodki EU vključujejo zneske, povezane z menjalnimi in nemenjalnimi posli, pri čemer so zadnji najpomembnejši. Petletni trend glavnih kategorij nemenjalnih prihodkov (ki vključuje sredstva iz naslova BND, tradicionalna lastna sredstva, sredstva iz naslova DDV, globe in izterjavo odhodkov ter izključuje enkratni učinek prihodkov, povezanih z izstopom Združenega kraljestva iz EU leta 2020) je naslednji: Petletni trend prihodkov iz glavnih nemenjalnih poslov (v milijonih EUR) * Brez nemenjalnih prihodkov v zvezi z izstopom Združenega kraljestva iz EU (47 456 milijonov EUR) Ker bi morali biti proračunski prihodki enaki proračunskim odhodkom (ali jih presegati), so glavni razlog za zgornje gibanje prihodkov vsakoletna plačila. Leta 2020 so konsolidirani prihodki znašali 224,0 milijarde EUR, kar je znatno povečanje za 63,7 milijarde EUR oziroma 39,7 % glede na prehodno leto, ko so znašali 160,3 milijarde EUR. Glavno gonilo tega razvoja je bil finančni učinek izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije (47,5 milijarde EUR). Konsolidirani prihodki v letu 2020, prilagojeni temu enkratnemu učinku, so znašali 176,5 milijarde EUR, kar v primerjavi s predhodnim letom še vedno pomeni povečanje za 16,2 milijarde EUR oz. 10,1 %. To prilagojeno povečanje je predvsem posledica naslednjih učinkov: ·prihodki iz sredstev iz naslova BND (bruto nacionalni dohodek), ki so poglaviten element prihodkov EU iz poslovanja, so se povečali s 108,8 milijarde EUR v letu 2019 na 125,4 milijarde EUR v letu 2020. Povečanje za 16,6 milijarde EUR oz. 15,3 % je bilo predvsem posledica večjih potreb po odobritvah plačil za leto 2020, namenjenih krepitvi ključnih politik EU, npr. strategije za cepiva proti COVID-19 (ki se izvaja v okviru instrumenta za nujno pomoč v Uniji), in področja kohezije (s sprejetjem naložbene pobude v odziv na koronavirus plus), ·drugi nemenjalni prihodki so se povečali z 2,1 milijarde EUR v letu 2019 na 7,1 milijarde EUR v letu 2020. Povečanje za 5,0 milijarde EUR je bilo predvsem posledica prispevka držav članic v sklad za inovacije, ki je začel delovati leta 2020 (2,1 milijarde EUR), povečanja proračunskega presežka zaradi prenosa iz predhodnega leta (3,2 milijarde EUR v letu 2020 v primerjavi z 1,8 milijarde EUR v letu 2019) ter prispevka držav članic v višini 0,8 milijarde EUR za instrument za nujno pomoč v Uniji, ·

finančni prihodki so se povečali z 1,8 milijarde EUR v letu 2019 na 3,4 milijarde EUR v letu 2020. Povečanje za 1,6 milijarde EUR oz. 88,9 % je bilo predvsem posledica povečanja zamudnih obresti, predvsem tistih, ki so povezane z zadevami glede tradicionalnih lastnih sredstev (TLS) v zvezi z Združenim kraljestvom (0,5 milijarde EUR) in zadevami, ki niso povezane z Združenim kraljestvom (0,5 milijarde EUR), ter prihodkov iz premij za obveznice, povezanih z instrumentom SURE (0,7 milijarde EUR), ·prihodki od glob so se zmanjšali s 4,3 milijarde EUR v letu 2019 na 0,5 milijarde EUR v letu 2020. Zmanjšanje za 3,8 milijarde EUR oz. 88,4 % je bilo posledica manjšega števila in nižjih zneskov glob, izdanih v letu 2020. Medtem ko so največje globe v letu 2020 znašale skupaj 0,26 milijarde EUR (Orbia, Clariant in Celanese), so največje zadeve v letu 2019 dosegle skupaj 3,1 milijarde EUR (Google, dve zadevi v zvezi s trgovanjem z valutami in MasterCard). Zgornje spremembe je izravnalo zmanjšanje prihodkov iz tradicionalnih lastnih sredstev, ki so se z 21,2 milijarde EUR v letu 2019 zmanjšali na 19,6 milijarde EUR v letu 2020 (zmanjšanje za 1,6 milijarde EUR oz. 7,5 %), in zmanjšanje finančnih izterjav, ki so se z 2,6 milijarde EUR v letu 2019 zmanjšale na 1,4 milijarde EUR v letu 2020 (zmanjšanje za 1,2 milijarde EUR oz. 46,2 %). 6.1.ODHODKI Glavna sestavina odhodkov, pripoznanih v konsolidiranih računovodskih izkazih, so transferna plačila v okviru deljenega upravljanja, ki vključujejo naslednje sklade: (i) Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS), (ii) Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) in drugi instrumenti za razvoj podeželja, (iii) Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) in Kohezijski sklad (KS) ter (iv) Evropski socialni sklad (ESS). Ti skladi so predstavljali 109,7 milijarde EUR oz. 65,9 % skupnih odhodkov v višini 166,6 milijarde EUR, nastalih v letu 2020 (leta 2019: 103,9 milijarde EUR oz. 66,8 %). Razčlenitev odhodkov je predstavljena v spodnjem diagramu: Relativna utež glavnih odhodkov, ki so jih izvršile države članice (deljeno upravljanje), za proračunsko leto 2020: Odhodki, nastali v okviru neposrednega upravljanja, predstavljajo izvrševanje proračuna s strani Komisije, izvajalskih agencij in skrbniških skladov. V okviru posrednega upravljanja proračun izvršujejo agencije EU, organi EU, tretje države, mednarodne organizacije in drugi subjekti. EU priznava nekatere prihodnje plačilne obveznosti kot odhodke, tudi če te še niso prikazane v proračunskem računovodenju na podlagi plačil. Pomembni zneski so prikazani v okviru obveznosti iz poslovanja in vnaprej vračunanih stroškov za kmetijstvo in razvoj podeželja ter obveznosti iz naslova pokojnin in prejemkov zaposlenih v zvezi s pokojninskimi in drugimi pravicami po koncu zaposlitve, ki so jih pridobili komisarji, člani institucij EU in uslužbenci. Odhodki so se na splošno povečali za 7,1 % ali 11,1 milijarde EUR oz. s 155,5 milijarde EUR na 166,6 milijarde EUR v primerjavi z letom 2019, k čemur je prispevalo predvsem naslednje:

·Odhodki iz ESRR in KS so se povečali s 35,2 milijarde EUR v letu 2019 na 41,1 milijarde EUR v letu 2020. Povečanje za 5,9 milijarde EUR oz. 16,8 % je bilo posledica boljšega izvajanja programov med nadaljnjim potekom večletnega finančnega okvira, ·odhodki iz ESS so se povečali z 11,2 milijarde EUR v letu 2019 na 13,7 milijarde EUR v letu 2020. Povečanje za 2,5 milijarde EUR oz. 22,3 % je bilo predvsem posledica okrepljenega izvajanja, ·odhodki, nastali v okviru neposrednega upravljanja Komisije, so se povečali z 18,9 milijarde EUR v letu 2019 na 22,1 milijarde EUR v letu 2020. Povečanje za 3,2 milijarde EUR oziroma 16,9 % je bilo predvsem posledica porabe za cepiva proti COVID-19 (1,6 milijarde EUR) ter porabe v okviru instrumentov za sosedstvo in predpristopno pomoč (0,6 milijarde EUR), ·odhodki iz EKJS so se zmanjšali s 44,0 milijarde EUR v letu 2019 na 40,5 milijarde EUR v letu 2020. Zmanjšanje za 3,5 milijarde EUR oz. 8 % je bilo predvsem posledica zmanjšanja za 2,6 milijarde EUR v zneskih zahtevkov za neposredna plačila, katerih namen je prispevanje k prihodkom kmetij. 6.2.SREDSTVA Najpomembnejše postavke na strani sredstev v bilanci stanja se nanašajo na finančna sredstva (razen denarnih sredstev in njihovih ustreznikov), ki predstavljajo 40,4 % skupnih sredstev EU, sledijo pa jim terjatve in predhodno financiranje v višini 26,6 % oziroma 22,4 %: Sestava konsolidiranih sredstev EU Na dan 31. decembra 2020 so skupna sredstva znašala 280,0 milijarde EUR, kar kaže na povečanje za 101,1 milijarde EUR oz. 56,5 % v primerjavi s prejšnjim letom (2019: 178,9 milijarde EUR), predvsem zaradi naslednjih ključnih sprememb: ·Terjatve so se povečale s 24,0 milijarde EUR v letu 2019 na 74,5 milijarde EUR v letu 2020. Znatno povečanje za 50,5 milijarde EUR je predvsem posledica izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije in terjatve, ki je sledila iz tega (47,5 milijarde EUR). ·Posojila so se povečala z 52,7 milijarde EUR v letu 2019 na 93,3 milijarde EUR v letu 2020. Znatno povečanje za 40,6 milijarde EUR ali 77,0 % je mogoče pripisati predvsem izdaji posojil za finančno pomoč v okviru instrumenta SURE (39,5 milijarde EUR). ·Predhodno financiranje se je povečalo z 51,4 milijarde EUR v letu 2019 na 62,7 milijarde EUR v letu 2020. Povečanje za 11,3 milijarde EUR ali 22,0 % je predvsem posledica neizterjave letnega predhodnega financiranja za leto 2019 v letu 2020 v okviru ukrepov naložbenih pobud v odziv na koronavirus (6,6 milijarde EUR) ter predhodnega financiranja, plačanega za razvoj cepiv za odziv na pandemijo COVID-19 (1 milijarda EUR).

Stanje denarnih sredstev v višini 16,7 milijarde EUR ob koncu leta zajema naslednje glavne elemente: ·znesek plačil v višini 9,4 milijarde EUR, ki ob koncu leta še niso izvedena in od katerih je 7,9 milijarde EUR povezanih z namenskimi prejemki. Namenski prejemki vključujejo 1,3 milijarde EUR denarnih sredstev, ki izhajajo iz prodaje pravic do emisije in so bila izterjana od EIB, ko so jih države članice dodelile v sklad za inovacije; ·znesek v višini 2,4 milijarde EUR, ki pripada finančnim instrumentom, ki se nanašajo predvsem na denarne ustreznike, ki jih v imenu Komisije upravljajo upravitelji, in sicer za namene izvajanja posebnih programov finančnih instrumentov, ki se financirajo iz proračuna EU, ter na denarna sredstva in njihove ustreznike v jamstvenih skladih za proračunska jamstva. Denarna sredstva, ki pripadajo finančnim instrumentom in jamstvenim skladom, se lahko uporabljajo le v zadevnih programih; ·znesek v višini 1,6 milijarde EUR, ki pripada agencijam in skupnim podjetjem ter s katerim v imenu teh subjektov upravlja zakladnica Komisije; ·denarna sredstva, povezana z globami v višini 1,5 milijarde EUR, zlasti tista, ki so prejeta v zvezi z globami, ki jih je naložila Komisija, v še odprtih zadevah, ter v manjšem obsegu sredstva, povezana z dokončno plačanimi globami, ki jih je treba v naslednjem letu prenesti v proračun; ·denarna sredstva, povezana z drugimi konsolidiranimi institucijami, agencijami in organi, v višini 1,4 milijarde EUR. Predhodno financiranje Opozoriti je treba, da na raven predhodnega financiranja bistveno vpliva cikel večletnega finančnega okvira – na primer na začetku obdobja večletnega finančnega okvira se pričakujejo veliki predujmi, ki se izplačajo državam članicam v okviru kohezijske politike, ti zneski pa ostanejo na voljo državam članicam do zaključka programov. Izplača se tudi letno predhodno financiranje, ki ga je treba uporabiti v enem letu ali vrniti naslednje leto v okviru letnega cikla zaključka računov. Komisija poskuša storiti največ, kar je mogoče, da bi ravni predhodnega financiranja ohranila na ustrezni ravni. Vzpostaviti je treba ravnovesje med zagotavljanjem zadostnega financiranja za projekte in pravočasnim pripoznavanjem odhodkov.

Skupni znesek predhodnega financiranja (brez drugih predujmov državam članicam in prispevkov v skrbniška sklada Bêkou in za Afriko) v bilanci stanja EU znaša 55,5 milijarde EUR (leta 2019: 44,4 milijarde EUR) in se skoraj v celoti nanaša na dejavnosti Komisije. Približno 58 % predhodnega financiranja Komisije je povezanega z deljenim upravljanjem, kar pomeni, da je izvrševanje proračuna preneseno na države članice (Komisija ohrani nadzorno vlogo). Predhodno financiranje Komisije po načinih upravljanja

6.3.OBVEZNOSTI V bilanci stanja so na strani obveznosti najpomembnejše predvsem štiri postavke: (i) obveznosti iz naslova pokojnin in druge obveznosti za pozaposlitvene prejemke; (ii) najeta posojila; (iii) obveznosti iz poslovanja do tretjih oseb in (iv) vnaprej vračunani stroški. Sestava obveznosti v konsolidirani bilanci stanja EU Na dan 31. decembra 2020 so skupne obveznosti znašale 313,5 milijarde EUR, kar je povečanje za 62,0 milijarde EUR oz. 24,7 % v primerjavi s prejšnjim letom (251,5 milijarde EUR). Ključne spremembe so se nanašale na naslednje učinke: ·pokojnine in drugi pozaposlitveni prejemki so se povečali z 97,7 milijarde EUR v letu 2019 na 116,0 milijarde EUR v letu 2020. Povečanje za 18,3 milijarde EUR ali 18,7 % je bilo predvsem posledica aktuarske izgube iz finančnih predpostavk zaradi nadaljnjega znatnega znižanja diskontne stopnje. ·Najeta posojila so se povečala z 52,6 milijarde EUR v letu 2019 na 93,2 milijarde EUR v letu 2020. Povečanje za 40,6 milijarde EUR oz. 77,2 % je mogoče pripisati predvsem izdaji instrumenta SURE v višini 39,5 milijarde EUR konec leta 2020. ·Obveznosti iz poslovanja so se povečale s 27,2 milijarde EUR v letu 2019 na 32,4 milijarde EUR v letu 2020. Povečanje za 5,2 milijarde EUR oz. 19,1 % je predvsem posledica odprtih zahtevkov za povračilo stroškov za obdobje večletnega finančnega okvira 2014–2020, ki so bili prejeti tik ob koncu leta in zaradi pomanjkanja odobritev plačil niso bili obravnavani ali plačani.

Skupni znesek prejetih zahtevkov za povračilo stroškov in računov, ki so v bilanci stanja pripoznani v postavki „obveznosti iz poslovanja“ Čista sredstva Presežek obveznosti nad sredstvi ne pomeni, da so institucije in organi EU v finančnih težavah, temveč da bodo nekatere obveznosti financirane iz prihodnjih letnih proračunov. Veliko odhodkov je po pravilih računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka pripoznanih v tekočem letu, čeprav bodo morda dejansko plačani v naslednjem ali poznejših letih in financirani iz prihodnjih proračunov, z njimi povezani prihodki pa bodo obračunani šele v prihodnjih obdobjih. Najpomembnejši zneski, na katere je treba opozoriti, se nanašajo na dejavnosti EKJS (ki jih je večina običajno plačanih v prvem četrtletju naslednjega leta) in obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih (ki bodo plačane v več desetletjih). Znatno zmanjšanje zneskov, ki bodo vpoklicani od držav članic, in sicer s 77,6 milijarde EUR v letu 2019 na 38,5 milijarde EUR v letu 2020, je predvsem posledica prihodkov, povezanih z neto zneski, ki jih Združeno kraljestvo dolguje na podlagi sporazuma o izstopu, podpisanega po izstopu Združenega kraljestva iz Unije leta 2020 – glej pojasnilo 2.6.1.2 h konsolidiranemu zaključnemu računu EU.

7.POLITIČNI IN FINANČNI OKVIR, UPRAVLJANJE IN ODGOVORNOST EU

Evropska unija (EU) je unija, na katero so države članice prenesle pristojnosti za uresničevanje skupnih ciljev. Unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin. Te vrednote so skupne državam članicam v družbi, v kateri prevladujejo pluralizem, nediskriminacija, strpnost, pravičnost, solidarnost ter enakost žensk in moških. 7.0.POLITIČNI IN FINANČNI OKVIR Pogodbi EU Krovni cilji in načela, ki usmerjajo Unijo in evropske institucije, so opredeljeni v Pogodbah. Unija in institucije EU lahko delujejo le v mejah pristojnosti, ki jih imajo v skladu s Pogodbama za uresničevanje v njih določenih ciljev, pri tem pa morajo upoštevati načeli subsidiarnosti in sorazmernosti. Unija si za doseganje svojih ciljev in izvajanje svojih politik sama zagotovi potrebna finančna sredstva. Komisija je odgovorna za spodbujanje splošnega interesa Unije, kar vključuje izvrševanje proračuna in upravljanje programov v sodelovanju z državami članicami in v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja. EU uresničuje cilje iz Pogodbe s številnimi orodji, med katerimi je tudi proračun EU. Druga so na primer skupni zakonodajni okvir ali skupne politične strategije. Politične prednostne naloge Komisije Politične prednostne naloge Komisije so opredeljene v političnih usmeritvah, ki jih določi predsednik oz. predsednica Komisije. Komisija predsednice Ursule von der Leyen, ki je nastopila mandat 1. decembra 2019, se bo osredotočila na naslednjih šest glavnih ciljev: 6 GLAVNIH CILJEV Evropski zeleni dogovor – postati prva podnebno nevtralna celina Evropa, pripravljena na digitalno dobo – opolnomočiti ljudi s tehnologijami nove generacije Gospodarstvo za ljudi – prizadevanje za socialno pravičnost in blaginjo Močnejša Evropa v svetu — večje ambicije Evrope z okrepitvijo naše edinstvene blagovne znamke odgovornega svetovnega voditelja Spodbujanje evropskega načina življenja – zgraditi Unijo enakosti, v kateri imamo vsi enake priložnosti Nova spodbuda za evropsko demokracijo – spodbujanje, varovanje in krepitev naše demokracije Večletni finančni okvir in programi za porabo sredstev Politike, ki jih podpira proračun EU, se izvajajo v skladu z večletnim finančnim okvirom ter ustrezno sektorsko zakonodajo, ki določa programe in instrumente za porabo sredstev. Z njimi se politične prednostne naloge EU pretvorijo v ukrepe financiranja, ki se izvajajo v dovolj dolgem obdobju, da se zagotovita učinkovitost in usklajena dolgoročna perspektiva za upravičence do sredstev EU in nacionalne organe, ki zagotavljajo sofinanciranje. Določeni so najvišji letni zneski (zgornje meje) za odhodke EU kot celoto in za glavne kategorije odhodkov (razdelki). S seštevkom zneskov zgornjih mej vseh razdelkov se lahko izračuna skupna zgornja meja odobritev za prevzem obveznosti. Svet sprejme večletni finančni okvir s soglasjem vseh držav članic in Evropskega parlamenta. Novi večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027 je bil sprejet 17. decembra 2020. Letni proračun Letni proračun pripravi Komisija, dokončno pa se v skladu s postopkom iz člena 314 PDEU o njem dogovorita Evropski parlament in Svet, običajno do sredine decembra. V skladu z načelom uravnoteženosti proračuna morajo biti skupni prihodki enaki skupnim odhodkom (odobritvam plačil) v danem proračunskem letu. Glavni viri financiranja EU so prihodki iz lastnih sredstev EU, ki jih dopolnjujejo drugi prihodki. Obstajajo tri vrste lastnih sredstev: tradicionalna lastna sredstva (predvsem carine), lastna sredstva iz naslova davka na dodano vrednost (DDV) in lastna sredstva iz naslova bruto nacionalnega dohodka (BND). Drugi prihodki, ki se ustvarijo pri dejavnostih EU (npr. globe zaradi kršitev pravil konkurence), običajno predstavljajo manj kot 10 % skupnih prihodkov (če se ne upošteva enkratni učinek izstopa Združenega kraljestva iz EU na zaključni račun za leto 2020). Skupni znesek lastnih sredstev, potreben za financiranje proračuna, se določi tako, da se od skupnih odhodkov odštejejo drugi prihodki. Načini upravljanja Proračun EU se izvršuje prek treh načinov upravljanja, ki določajo, kako se denar izplačuje in upravlja: ·Deljeno upravljanje: velik del proračuna (približno tri četrtine) se upravlja v okviru sistema deljenega upravljanja Komisije v sodelovanju z državami članicami, zlasti na področju strukturnih skladov in kmetijstva. Finančna uredba Finančna uredba,ki se uporablja za splošni proračun, je osrednji akt regulativne strukture financ EU. Podrobno opredeljuje finančna pravila, ki se uporabljajo za izvrševanje proračuna EU, in vloge različnih akterjev, ki sodelujejo pri zagotavljanju, da se denar uporablja dobro in dosega zastavljene cilje.

7.1.UPRAVLJANJE IN ODGOVORNOST 7.1.0.Institucionalna struktura

EU ima institucionalni okvir, katerega namen je uveljavljati njene vrednote, uresničevati njene cilje, služiti njenim interesom, interesom njenih državljanov in interesom držav članic ter zagotoviti doslednost, učinkovitost in kontinuiteto njenih politik in ukrepov. Njeno organizacijsko strukturo sestavljajo institucije, agencije in drugi organi EU, ki so vključeni v konsolidirani zaključni račun EU, če so izpolnjena merila za konsolidacijo iz finančne uredbe in veljavnih računovodskih pravil (glej pojasnilo 9 konsolidiranega zaključnega računa EU za seznam subjektov, vključenih v obseg konsolidacije). Evropski parlament skupaj s Svetom opravlja zakonodajno in proračunsko funkcijo. Komisija politično odgovarja Evropskemu parlamentu. Svet prav tako opravlja funkcije usklajevanja politik in usklajevanja v okviru splošne politične usmeritve in prednostnih nalog Unije, ki jih je določil Evropski svet. Evropska komisija je izvršna veja Evropske unije. Spodbuja splošni interes EU in v ta namen sprejema ustrezne pobude. Zagotavlja uporabo Pogodb in skrbi za uporabo prava Unije v državah članicah pod nadzorom Sodišča Evropske unije. Opravlja usklajevalno, izvršilno in upravljavsko funkcijo, izvršuje proračun in upravlja programe. Komisija izvršuje proračun, v veliki meri v sodelovanju z državami članicami. Skupaj zagotavljajo, da se odobrena proračunska sredstva porabljajo v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja. Uredbe določajo obveznosti držav članic v zvezi z revizijo in nadzorom pri deljenem izvrševanju proračuna in nastalih obveznostih. Za vsako institucijo EU določajo tudi obveznosti in podrobna pravila, ki se nanašajo na njene odhodke. 7.1.1.Upravljavska struktura Komisije Ureditve upravljanja Komisije in način, s katerimi zagotavljajo, da Komisija deluje kot sodobna, odgovorna in v uspešnost usmerjena institucija, so opisani v Sporočilu o upravljanju v Evropski komisiji (C(2020) 4240 final z dne 24. junija 2020). Komisija izvaja svoje funkcije pod vodstvom kolegija komisarjev, ki določa prednostne naloge in prevzema splošno politično odgovornost za delo Komisije. Komisija kot kolegij deluje pod političnim vodstvom svojega predsednika oz. predsednice, ki cilje, za katere si bo prizadeval/-a, predstavi v obliki političnih usmeritev predsednika oz. predsednice. Predsednik oz. predsednica odloča o notranji organizaciji Komisije, s čimer zagotavlja, da deluje usklajeno, učinkovito in kot kolegij. Notranje ureditve ustvarjajo strukturo trdnih kontrol in orodij za upravljanje, ki kolegiju komisarjev omogočajo, da prevzame politično odgovornost za delo Komisije. Kolegij delegira operativno izvrševanje proračuna in finančno poslovodenje generalnim direktorjem in vodjem služb, ki vodijo upravno strukturo Komisije. Ta decentralizirani pristop ustvarja upravno kulturo, ki uradnike spodbuja k prevzemanju odgovornosti za dejavnosti, ki jih nadzirajo, in od njih zahteva dajanje zagotovil glede dejavnosti, za katere so odgovorni. 7.1.2.Finančno poslovodenje Komisije V Komisiji so vloge in pristojnosti na področju finančnega poslovodenja jasno opredeljene (npr. v finančni uredbi in notranjih pravilih) in se ustrezno izvajajo. Generalni direktorji in vodje služb Komisije so kot odredbodajalci na podlagi prenosa pooblastil odgovorni za dobro finančno upravljanje virov EU, upoštevanje določb finančne uredbe, obvladovanje tveganj in vzpostavitev ustreznega okvira notranje kontrole. Odredbodajalci so odgovorni za celotno upravljanje od določanja, kaj je treba narediti za uresničitev ciljev politik, ki jih je zastavila institucija, do upravljanja dejavnosti z operativnega vidika in vidika dobrega finančnega poslovodenja. Naloge se lahko nadalje prenesejo na direktorje, vodje enot in druge, ki tako postanejo odredbodajalci na podlagi nadaljnjega prenosa pooblastil. Vsak odredbodajalec na podlagi prenosa pooblastil lahko ima enega ali dva direktorja, odgovorna za obvladovanje tveganj in notranjo kontrolo, za pomoč pri nadzorovanju in spremljanju izvajanja sistemov notranje kontrole. Osrednje službe Komisije zagotavljajo smernice in nasvete ter spodbujajo dobre prakse, tudi prek dela internega upravnega odbora. Finančna uredba zahteva, da vsak odredbodajalec pripravi letno poročilo o dejavnostih, ki podrobno opisuje dosežke, izvajanje notranje kontrole in dejavnosti finančnega poslovodenja med letom. Letno poročilo o dejavnostih vključuje izjavo, da so bila sredstva porabljena na podlagi načel dobrega finančnega poslovodenja in da so vzpostavljeni kontrolni postopki, ki zagotavljajo potrebna jamstva glede zakonitosti in pravilnosti povezanih transakcij. Letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU je glavni instrument, s katerim kolegij komisarjev prevzame politično odgovornost za finančno poslovodenje proračuna EU. Računovodja Komisije je na centralni ravni odgovoren za upravljanje zakladnice, postopke izterjave, določanje računovodskih pravil na podlagi mednarodnih računovodskih standardov za javni sektor (MRSJS), potrjevanje računovodskih sistemov ter pripravo zaključnega računa Komisije in konsolidiranega zaključnega računa EU. Poleg tega mora računovodja podpisati zaključni račun z izjavo, da v vseh pomembnih vidikih pošteno predstavlja finančno stanje, rezultate poslovanja in denarne tokove Unije. Zaključni račun sprejme kolegij komisarjev. Funkcija računovodje je neodvisna funkcija in ima veliko odgovornost pri finančnem poročanju Komisije. Tudi funkcija notranjega revizorja Komisije je centralizirana in neodvisna, pri čemer notranji revizor zagotavlja neodvisne nasvete, mnenja in priporočila v zvezi s kakovostjo in delovanjem sistemov notranje kontrole v Komisiji, agencijah EU in drugih neodvisnih organih. Odbor za spremljanje poteka revizij zagotavlja neodvisnost notranjega revizorja ter spremlja kakovost notranjih revizij in nadaljnje ukrepanje služb Komisije na podlagi priporočil notranje in zunanje revizije ter ugotovitev in priporočil Evropskega računskega sodišča v zvezi z razrešnico glede zanesljivosti letnega konsolidiranega zaključnega računa EU. S svetovalno vlogo odbor prispeva k splošnemu nadaljnjemu izboljšanju uspešnosti in učinkovitosti Komisije pri doseganju njenih ciljev ter olajšuje nadzor kolegija nad praksami Komisije na področju upravljanja, obvladovanja tveganja in notranje kontrole. 7.1.3.Postopek zunanje revizije in razrešnice V skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja je treba sredstva upravljati na uspešen, učinkovit in gospodaren način. Vzpostavljen je okvir odgovornosti, ki temelji na celovitem poročanju, zunanji reviziji in političnem nadzoru, da se zagotovi razumno zagotovilo, da se sredstva EU ustrezno porabijo. Evropsko računsko sodišče vsako leto preuči zanesljivost računovodskih izkazov, ali so bili vsi prihodki prejeti in ali so vsi odhodki nastali na zakonit in pravilen način ter ali so bili finančno poslovodenje in kvalitativni vidiki oblikovanja proračuna, vključno z vidikom smotrnosti, dobri. Objava letnega poročila Evropskega računskega sodišča je izhodišče za postopek razrešnice. Revizorji pripravijo tudi posebna poročila o posebnih področjih porabe ali politike ali zadevah v zvezi s proračunom ali upravljanjem. Evropski parlament se po priporočilu Sveta odloči, ali bo Komisiji za način, kako je izvrševala proračun EU v zadevnem letu, dal končno odobritev (podelitev razrešnice). Letni postopek razrešnice zagotavlja, da je Komisija politično odgovorna za izvrševanje proračuna EU.

Sklep o razrešnici temelji tudi na celovitem finančnem poročanju Komisije in poročanju Komisije o odgovornosti, zaslišanjih komisarjev v Evropskem parlamentu in odgovorih na pisna vprašanja, naslovljena na Komisijo. IZJAVA, PRILOŽENA KONSOLIDIRANEMU ZAKLJUČNEMU RAČUNU Konsolidirani zaključni račun Evropske unije za leto 2020 je bil pripravljen na podlagi podatkov, ki so jih predložile institucije in organi v skladu s členom 246(2) finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Evropske unije. Izjavljam, da je bil pripravljen v skladu z naslovom XIII navedene finančne uredbe ter računovodskimi načeli, pravili in metodami iz pojasnil k računovodskim izkazom. Od računovodij teh institucij in organov, ki potrjujejo zanesljivost poslanih podatkov, sem pridobila vse potrebne podatke za pripravo zaključnega računa, ki prikazuje sredstva in obveznosti Evropske unije ter izvrševanje proračuna. Potrjujem, da sem na podlagi teh podatkov in preverjanj, ki so bila po mojem mnenju potrebna za potrditev zaključnega računa Evropske komisije, pridobila razumno zagotovilo, da zaključni račun v vseh pomembnih vidikih pošteno predstavlja finančno stanje, rezultate poslovanja in denarne tokove Evropske unije. Rosa ALDEA BUSQUETS Računovodja Evropske komisije 18. junij 2021 EVROPSKA UNIJA PRORAČUNSKO LETO 2020 KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI IN POJASNILA

Zaradi zaokroževanja na milijon eurov lahko nastane vtis, da se vsote nekaterih finančnih podatkov v spodnjih razpredelnicah ne izidejo. KAZALO BILANCA STANJA IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA IZKAZ DENARNIH TOKOV IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM 1. POMEMBNE RAČUNOVODSKE USMERITVE 2. POJASNILA K BILANCI STANJA 3. POJASNILA K IZKAZU POSLOVNEGA IZIDA 4. POGOJNE OBVEZNOSTI IN SREDSTVA 5. PRORAČUNSKE IN PRAVNE OBVEZNOSTI 6. OBVLADOVANJE FINANČNIH TVEGANJ 7. RAZKRIVANJE POVEZANIH STRANK

8. DOGODKI PO DATUMU BILANCE STANJA 9. OBSEG KONSOLIDACIJE BILANCA STANJA (v milijonih EUR) Pojasnilo 31. 12. 2020 31. 12. 2019 NEKRATKOROČNA SREDSTVA Neopredmetena sredstva 2.1 620 515 Opredmetena osnovna sredstva 2.2 11 682 11 380 Naložbe, ki se obračunajo po kapitalski metodi 2.3 588 591 Finančna sredstva 2.4 99 214 66 714 Predhodno financiranje 2.5 34 519 26 240 Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski 2.6 45 813 3 607 192 434 109 047 KRATKOROČNA SREDSTVA Finančna sredstva 2.4 13 881 4 514 Predhodno financiranje 2.5 28 229 25 206 Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski 2.6 28 681 20 367 Zaloge 2.7 80 68 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki 2.8 16 742 19 745 87 613 69 900 SREDSTVA SKUPAJ 280 047 178 947 NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI Pokojnine in drugi prejemki zaposlenih 2.9 (116 020) (97 659) Rezervacije 2.10 (3 878) (3 707) Finančne obveznosti 2.11 (84 399) (53 071) (204 297) (154 437) KRATKOROČNE OBVEZNOSTI Rezervacije 2.10 (1 527) (1 116) Finančne obveznosti 2.11 (10 649) (1 446) Obveznosti iz poslovanja 2.12 (32 408) (27 241) Pasivne časovne razmejitve 2.13 (64 584) (67 230) (109 167) (97 033) OBVEZNOSTI SKUPAJ (313 464) (251 470) ČISTA SREDSTVA (33 418) (72 523) Rezerve 2.14 5 062 5 037 Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic* 2.15 (38 480) (77 560) ČISTA SREDSTVA (33 418) (72 523) * Evropski parlament je 18. decembra 2020 sprejel proračun, ki določa, da se kratkoročne obveznosti Unije plačajo iz lastnih sredstev, ki jih poberejo države članice ali se od njih vpokličejo v letu 2021. Poleg tega v skladu s členom 83 kadrovskih predpisov (Uredba Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 z dne 29. februarja 1968, kakor je bila spremenjena) države članice skupno jamčijo za obveznost plačila pokojnin. IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA (v milijonih EUR) Pojasnilo 2020 2019 PRIHODKI Prihodki iz nemenjalnih poslov Sredstva iz naslova BND 3.1 125 393 108 820 Tradicionalna lastna sredstva 3.2 19 559 21 235 Sredstva iz naslova DDV 3.3 17 858 18 128 Globe 3.4 452 4 291 Izterjava odhodkov 3.5 1 355 2 627 Sporazum o izstopu Združenega kraljestva 3.6 47 456 – Drugo 3.7 7 116 2 072 219 190 157 174 Prihodki iz menjalnih poslov Finančni prihodki 3.8 3 434 1 817 Drugo 3.9 1 404 1 298 4 838 3 116 Prihodki skupaj 224 028 160 289 ODHODKI Izvedle države članice 3.10 Evropski kmetijski jamstveni sklad (40 461) (43 951) Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in drugi instrumenti za razvoj podeželja (14 467) (13 541) Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad (41 118) (35 178) Evropski socialni sklad (13 677) (11 218) Drugo (2 701) (2 608) Izvedli Komisija, izvajalske agencije in skrbniški skladi 3,11 (22 094) (18 942) Izvedli druge agencije in organi EU 3,12 (3 530) (3 131) Izvedle tretje države in mednarodne organizacije 3,12 (4 178) (4 085) Izvedli drugi subjekti 3,12 (3 257) (2 875) Stroški zaposlenih in pokojnin 3.13 (11 995) (11 613) Stroški financiranja 3.14 (2 188) (1 491) Drugi odhodki 3,15 (6 946) (6 862) Odhodki skupaj (166 612) (155 493) POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO 57 416 4 796 IZKAZ DENARNIH TOKOV (v milijonih EUR) 2020 2019 Poslovni izid za zadevno leto 57 416 4 796 Poslovanje Odplačevanje 113 107 Amortizacija 1 047 1 022 (Povečanje)/zmanjšanje posojil (40 624) 1 255 (Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja (11 301) (1 472) (Povečanje)/zmanjšanje menjalnih terjatev in nemenjalnih izterljivih zneskov (50 519) 691 (Povečanje)/zmanjšanje zalog (12) 5 Povečanje/(zmanjšanje) pokojnin in drugih prejemkov zaposlenih 18 360 17 203 Povečanje/(zmanjšanje) rezervacij 581 693 Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti 40 531 (1 389) Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja 5 166 (4 985) Povečanje/(zmanjšanje) pasivnih časovnih razmejitev (2 645) 4 041 Proračunski presežek iz prejšnjega leta, obravnavan kot nedenarni prihodki (3 218) (1 803) Ponovno merjenje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih (gibanje nedenarnih sredstev ni vključeno v izkaz poslovnega izida) (15 155) (14 164) Drugo gibanje nedenarnih sredstev 63 111 Naložbenje (Povečanje)/zmanjšanje neopredmetenih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev (1 566) (1 392) (Povečanje)/zmanjšanje naložb, obračunanih po kapitalski metodi 3 (1) (Povečanje)/zmanjšanje za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev (1 180) (2 964) (Povečanje)/zmanjšanje finančnih sredstev po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja (62) (121) ČISTI DENARNI TOK (3 004) 1 633 Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov (3 004) 1 633 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta 19 745 18 113 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta 16 742 19 745 IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH (v milijonih EUR) Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic Skupni presežek/(primanjkljaj) Druge rezerve Rezerva za pošteno vrednost Čista sredstva STANJE NA DAN 31. 12. 2018 (66 424) 4 730 231 (61 464) Gibanje rezerve za Jamstveni sklad (21) 21 – – Gibanje poštene vrednosti – – 160 160 Ponovno merjenje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih (14 164) – – (14 164) Drugo 56 (105) – (49) Proračunski rezultat za leto 2018, knjižen v dobro držav članic (1 803) – – (1 803) Poslovni izid za zadevno leto 4 796 – – 4 796 STANJE NA DAN 31. 12. 2019 (77 560) 4 646 391 (72 523) Gibanje rezerve za Jamstveni sklad (173) 173 – – Gibanje poštene vrednosti – – 105 105 Ponovno merjenje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih (15 155) – – (15 155) Drugo 210 (252) – (42) Proračunski rezultat za leto 2019, knjižen v dobro držav članic (3 218) – – (3 218) Poslovni izid za zadevno leto 57 416 – – 57 416 STANJE NA DAN 31. 12. 2020 (38 480) 4 566 496 (33 418)

POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM

V naslednjih razpredelnicah so zneski, ki se nanašajo na Združeno kraljestvo, še vedno prikazani v razdelku Države članice, saj je kljub izstopu Združenega kraljestva iz Unije 1. februarja 2020 njegov finančni odnos z Unijo v prehodnem obdobju do 31. decembra 2020 še vedno ustrezal odnosu države članice. 1.POMEMBNE RAČUNOVODSKE USMERITVE 2.PRAVNA PODLAGA IN RAČUNOVODSKA PRAVILA Računovodstvo EU se vodi v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba). Evropska unija v skladu s členom 80 finančne uredbe pripravi računovodske izkaze na temelju pravil računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka, ki so izpeljana iz mednarodnih računovodskih standardov za javni sektor (MRSJS). Računovodska pravila, ki jih je sprejel računovodja Komisije, morajo uporabljati vse institucije in organi EU, ki spadajo v obseg konsolidacije, da je zagotovljena notranja usklajenost konsolidiranih računovodskih izkazov EU. Uporaba novih in spremenjenih računovodskih pravil Evropske unije (European Union accounting rules – EAR) Nova EAR, ki veljajo za letna obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2020 ali pozneje Ni novih EAR, ki so veljala za letna obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2020 ali pozneje. Nova EAR, ki so bila sprejeta, vendar 31. decembra 2020 še niso veljala Računovodja Evropske komisije je 17. decembra 2020 sprejel spremenjeno računovodsko pravilo EU št. 11 „Finančni instrumenti“, ki velja za obračunska obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2021 ali pozneje. Spremenjeno računovodsko pravilo EU št. 11 je posodobljeno v skladu z novim MRSJS 41 „Finančni instrumenti“ ter določa načela za finančno poročanje o finančnih sredstvih in finančnih obveznostih subjektov EU. Glavne spremembe in njihov pričakovan vpliv na zaključni račun EU za leto 2021 so: Nova načela za razvrstitev in merjenje finančnih sredstev S spremenjenim računovodskim pravilom EU št. 11 se v razvrstitev finančnih sredstev uvaja pristop na podlagi načel, ki temelji na dveh merilih: modelu upravljanja, ki ga subjekt uporablja za upravljanje svojih finančnih sredstev, in značilnostih pogodbenih denarnih tokov navedenih sredstev. Finančna sredstva so glede na ti merili razvrščena v kategorije finančnih sredstev po odplačni vrednosti, finančnih sredstev po pošteni vrednosti prek čistih sredstev/lastniškega kapitala ali finančnih sredstev po pošteni vrednosti prek presežka in primanjkljaja. Finančna sredstva s pogodbenimi pogoji, ki predstavljajo izključno glavnico in obresti, so razvrščena kot finančna sredstva po odplačni vrednosti (če se posedujejo v okviru modela upravljanja, katerega cilj je posedovanje finančnih sredstev zaradi prejemanja pogodbenih denarnih tokov) ali finančna sredstva po pošteni vrednosti prek čistih sredstev/lastniškega kapitala (če se posedujejo v okviru modela upravljanja, katerega cilj se dosega s prejemanjem pogodbenih denarnih tokov in prodajo finančnih sredstev). Finančna sredstva, ki ne izpolnjujejo meril za razvrstitev v kategorijo finančnih sredstev po odplačni vrednosti ali kategorijo finančnih sredstev po pošteni vrednosti prek čistih sredstev/lastniškega kapitala, zlasti finančna sredstva, za katera pogodbeni denarni tokovi ne predstavljajo izključno glavnice in obresti ali ki se posedujejo v okviru drugih modelov upravljanja, so razvrščena kot finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka in primanjkljaja. V skladu s temi načeli bodo v zaključnem računu EU za leto 2021 vse kapitalske naložbe, ki so trenutno razvrščene kot „razpoložljive za prodajo“, ponovno razvrščene kot finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka in primanjkljaja. Pričakovati je, da bodo tudi dolžniški vrednostni papirji ponovno razvrščeni kot finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka in primanjkljaja, saj EU upravlja te portfelje sredstev in vrednoti njihovo uspešnost na podlagi poštene vrednosti. Povezana rezerva za pošteno vrednost bo sproščena za čista sredstva. Novi model oslabitve Medtem ko sedanji model oslabitve temelji na nastalih izgubah, pa se s spremenjenim računovodskim pravilom EU št. 11 uvaja v prihodnost usmerjen model oslabitve, ki temelji na pričakovanih kreditnih izgubah, ob upoštevanju vseh možnih dogodkov neplačila in morebitnih izboljšanj kreditne kakovosti, ki so sestavni del pogodbenih pogojev. Kar zadeva veljavno časovno obdobje, se uporablja stopenjski pristop: dokler ni znatnega povečanja kreditnega tveganja, se nadomestilo za oslabitev meri za znesek 12-mesečne pričakovane kreditne izgube (1. stopnja). V primeru znatnega povečanja kreditnega tveganja (2. stopnja) in za finančna sredstva poslabšane kreditne kakovosti je nadomestilo za oslabitev enako pričakovani kreditni izgubi v celotnem obdobju trajanja. Novi model oslabitve se uporablja za vsa finančna sredstva, merjena po odplačni vrednosti ali po pošteni vrednosti prek čistih sredstev/lastniškega kapitala, obveznosti iz kreditov in pogodbe o finančnem jamstvu. Pričakuje se, da bo na podlagi v prihodnost usmerjenega modela oslabitve priznano dodatno nadomestilo za oslabitev v zaključnem računu EU za leto 2021, zlasti v povezavi s posojili za finančno pomoč, zagotovljeno partnerskim državam v okviru programa makrofinančne pomoči in programa Euratom. Računovodenje na podlagi finančnega jamstva

Na podlagi sedanjega računovodskega pravila EU št. 11 je večina finančnih jamstev, zlasti tistih, ki so zagotovljena brez vsakega prispevka ali s simboličnim prispevkom, obračunanih v skladu z načeli računovodskega pravila EU št. 10 „Rezervacije, pogojne obveznosti in pogojna sredstva“, zato so pripoznani kot rezervacije ali razkriti kot pogojne obveznosti, odvisno od verjetnosti izgube. V skladu s spremenjenim računovodskim pravilom EU št. 11 je treba zahteve glede računovodenja na podlagi finančnega jamstva uporabljati za vse pogodbe o finančnem jamstvu, ki bi jih bilo treba sprva pripoznati po pošteni vrednosti ali pričakovani kreditni izgubi v celotnem obdobju trajanja, če ni mogoče določiti nobenega zanesljivega merjenja poštene vrednosti. Pri poznejšem merjenju bi bilo treba pogodbe o finančnem jamstvu meriti po višji od naslednjih vrednosti: (i) znesku popravka vrednosti za izgubo in (ii) prvotno pripoznanem znesku, od katerega se po potrebi odšteje kumulativni znesek amortizacije, pripoznane v skladu z načeli računovodskega pravila EU št. 4 „Prihodk