SL    SL  
 EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 15.12.2011 
SEC(2011) 1598 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
Spremni dokument 
SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU 
EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ 
Inovacije za trajnostno prihodnost - Akcijski na črt za ekološke inovacije 
{COM(2011) 899 kon č.} 
{SEC(2011) 1599 kon č.} 
{SEC(2011) 1600 kon č.}  
 
SL    SL  
Izjava o omejitvi odgovornosti:  Ta povzetek je zavezujo č le za službe Komisije, ki 
sodelujejo pri pripravah, in ne vpliva na kon čno obliko kakršne koli odlo čitve Komisije. 
 
 
 1 OZADJE  
 
V vodilni pobudi za "Unijo inovacij"1 v okviru strategije Evr opa 2020 je bil napovedan 
Akcijski na črt za ekološke inovacije (EcoAP ), ki naj bi obravnaval dolo čena ozka grla, izzive 
in priložnosti za doseganje okoljski h ciljev na podlagi ekoloških inovacij. Prav tako je bilo v 
okviru Unije inovacij napovedano, da naj bi  EcoAP spodbujal ekološke inovacije in 
tehnologije, poslovne procese in organizacijske spremembe, s katerimi naj bi obravnavali 
izzive pomanjkanja virov2, zraka, vode, onesnaženosti tal in u činkovite porabe vode, obenem 
pa zagotovili rast in delovna mesta. Na črt naj bi pomembno vlogo imel zlasti na podro čjih, 
kjer splošne inovacijske politike ne zadoš čajo za spodbujanje ekoloških inovacij. Z njim se 
bodo nadaljevale dosedanje izkušnje pri spodbuj anju razvoja in sprejemanja ekoloških 
inovacij, zlasti v okviru Akcijskega na črta okoljskih tehnologij3 (ETAP).  
 EcoAP bo obenem pomagal uresni čiti cilje in vodilne pobude za Evropo, gospodarno z viri
4, 
iz strategije Evropa 2020, ki u činkovitost z viri pos tavlja kot vodilno na čelo za politike EU v 
zvezi z energijo, prometom, podnebnimi spreme mbami, industrijo, strateškimi surovinami, 
kmetijstvom, ribištvom, biotsko raznovrstnostjo in  regionalnim razvojem. Ekološke inovacije 
so eden od na činov za izboljšanje u činkovitosti gospodarstva z viri. 
 
OPREDELITEV  PROBLEMA 
 
Ekološke inovacije so eden od na činov za izboljšanje varstv a okolja ter izboljšanje 
učinkovitosti virov gospodarstva in tako prispevajo h konkuren čnosti.  
 To je mogo če doseči z razvojem novih tehnoloških in netehnoloških reši tev ter z novimi 
pristopi k na činom poslovanja oziroma na činom uporabe blaga in storitev. Vendar je uvajanje 
ekoloških inovacij trenutno pod optimalno stopnjo, obstaja pa možnost za pove čanje 
ekoloških inovacij, da bi tako spodbudili produktivnost virov, konkuren čnost in varstvo 
okolja.   Za varno in zdravo svetovno naravno okolje je potrebna čim večja vključenost partnerjev 
zunaj EU. Vendar se ekološke inovacije in okoljske tehnologije trenutno najve č razvijajo v 
razvitih državah, v svetovnem gospodarstvu pa  se ne širijo dovolj hitro in obsežno.  
 
ANALIZA
 SUBSIDIARNOSTI 
 
Ekološke inovacije se obravnavajo v členih od 173 in 191 Liz bonske pogodbe, odgovornost 
zanje pa si delijo države članice in EU. Na podro čju inovacij EU uskl ajuje, podpira in 
dopolnjuje inovacijske politike držav članic, ne more pa jih zamenjati. Za usklajen pristop 
politik, s katerim bi lahko obravnavali pomanjk ljivosti ekoloških inovacij, je potrebno 
ukrepanje na ravni EU in ne morejo ga dose či posamezne države članice EU.  
 Ukrepanje na ravni EU je pot rebno tudi za odziv na vedno ve čjo geografsko kompleksnost 
inovacij, ki zahteva tesnejše  sodelovanje z udeleženci zunaj ozemlja posamezne države 
članice. Zato je evropska dodana vrednost pobude za ekološke inovacije o čitna.  
 
                                                
 
1  COM (2010) 546 kon č., Vodilna pobuda iz strategije Evropa 2020 „Unija inovacij“. 
2 K virom štejejo surovine, kot so goriva, minerali in kovine ter hrana, zemlja, voda, zrak, biomasa in ekosistemi. 
3 COM (2004) 38 kon č., Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu – Spodbujanje tehnologij za 
trajnostni razvoj: Akcijski na črt okoljskih tehnologij za Evropsko unijo. 
4 COM(2011) 21, „Evropa, gospodarna z viri“.  
 
 2 CILJI  POBUDE  EU 
 
Pri analizi problema je b ilo poudarjeno, da se je izboljšanja ekološke u činkovitosti v Evropi  
treba lotiti s celovitim pristopom tako na st rani ponudbe kot povpraševanja. Akcijski na črt za 
ekološke inovacije (EcoAP) bo z reševanjem posebnih ovir za ekološke inovacije pospešil 
razvoj in prevzemanje inovacij, njegov splošni cilj pa je:  
• Povečati stopnjo ekoloških inovacij in njihove ga prevzemanja v Evropi in pri tem 
zagotavljati u činkovito rešitev okoljskih problemov, spodbujati u činkovitost Evrope 
pri porabi virov in njene konkuren čnosti. 
 Specifični cilj št. 1: uporabiti na čela pobude Unije inovacij za ekološke inovacije. To bo 
doseženo na podlagi nasledn jih operativnih ciljev:  
- Uvedba okoljskega regulativnega okvira, ki je prijazen do ekoloških inovacij   
- Vključevanje zadev ekoloških inovacij v ustrezne politike in pobude, zlasti na 
področju inovacijske politike  
- Evropska komisija bo leta 2012 pripravila pr edloge za boljše usmerjanje sredstev EU 
za ekološke inovacije kot del prihodnjih finan čnih perspektiv EU  
 Specifični cilj št. 2: spodbujanje ek oloških inovacij v Evropi. To bo doseženo na podlagi 
naslednjih operativnih ciljev:  
- Okrepitev zmogljivosti malih in srednje ve likih podjetij za ekološke inovacije s 
povečanim povezovanjem v mreže in širjenjem na jboljše prakse (od leta 2011 naprej)  
- Povečanje tržne verodostojnosti in pripravlje nosti za naložbe novih ekoloških inovacij 
(od leta 2011 naprej) 
 Specifični cilj št. 3: izboljšanje globalni h trgov za ekološke inovacije. To bo doseženo na 
podlagi naslednjih operativnih ciljev:  
- Odpiranje svetovnih trg ov ekološkim inovacijam 
- Izboljšanje globalne zmogljivosti za ekološ ke inovacije, zlasti v državah v razvoju 
 
MOŽNOSTI
 POLITIKE   
 
1. možnost je osnovna možnost, s katero se izvaja jo politike EU, ki že obstajajo ali so v fazi 
razvoja, niso pa na voljo dodatne politike na podro čju ekoloških inovaci j. Zagotavlja osnovo, 
na podlagi katere se primerjajo druge možnos ti. Pri 2. možnosti gre za preprosto nadaljevanje 
Akcijskega na črta Evropske unije za okoljske tehnologi je (ETAP). 3. mo žnost predstavlja 
sveženj ukrepov za nadaljevanje vodilnih pobud iz strategije Evropa 2020. 4. možnost 
obravnava številne posebne ukr epe ekoloških inovacij za mala  in srednje velika podjetja, 
medtem ko 5. možnost dolo ča nekoliko širši regulativni poseg v podporo ekološkim 
inovacijam.   
1. možnost: Prekinitev Akcijskega na črta ETAP  
 
Po tej možnosti se bodo še nadaljevali številni  instrumenti in usmeritve politike, vsaj za 
omejeno časovno obdobje, vendar bo poudarek na ekol oških inovacijah lahko omejen ali 
opuščen. Ekološke inovacije bi se zlasti izvajale s pomo čjo: 
 
- vodilnih pobud iz strategije Evropa 2020, vklju čno z Unijo inovaci j, industrijske 
politike za globalizirani čas, pobude za Evropo, gospodarno z viri, in programa za 
nova znanja in spretnosti ter nova delovna mesta, 
- okoljske politike, ki bo še naprej ustvarjala trge in pobude za ekološke inovacije, 
 
 3 - sredstev za financiranje inov acij iz okvirnega programa za konkuren čnost in 
inovativnost in iz programa LIFE +. 
 
2. možnost: Nadaljevanje Akcijskega na črta ETAP 
 
Trenutni akcijski na črt vsebuje 29 ukrepov, vklju čno z devetimi prednostnimi (glej tabelo 1). 
Po tej možnosti bi se še naprej izvajala sedanja štiri glavna podro čja. Prvič: spodbujanje 
„zelenih“ raziskav ter hkrati spodbujan je zasebnih in javnih naložb. Drugi č: odprava 
neugodnih pogojev, s katerimi se soo čajo ekološki inovatorji na trgu. Tretji č: spodbujanje 
okoljskih tehnologij v tujini in na posled upravljanja in povezova nja zainteresiranih strani 
(javnih ustanov, podjetij, raziskovalcev, finan čnih institucij itd.).  
 Pri nadaljevanju ETAP bi bil mo čan poudarek na tehnologiji (razen socialnih in 
organizacijskih ekoloških inovacij) in „lahkem“  upravljanju (prek delovnih skupin na visoki 
ravni).   
Tabela 1: Ukrepi v okviru  možnosti akcijskega na črta ETAP  
A1 Krepitev raziskav, predstavitvenih dejavnosti in širjenja in formacij ter poudarek na slednjih. Izboljšanje usklajevanja 
ustreznih programov.  
A2 Vzpostavitev tehnoloških platform.  
A3 Ustanovitev evropskih mrež za preskušanje tehnologije, preverjanje u činkovitosti in standardizacijo.  
A4 Razvoj in dolo čanje ciljnih zmogljivosti za klju čne izdelke, postopke in storitve.  
A5 Uporaba finan čnih instrumentov za delitev tveganja naložb v okoljske tehnologije.  
A6 Spodbujanje sistemati čne internalizacije stroškov s pomo čjo tržnih instrumentov.  
A7 Spodbujanje naro čil okoljskih tehnologij.  
A8 Povečanje ozaveš čenosti podjetij in potrošnikov.  
A9 Podpora okolju prijaznih tehnologij v državah v razvoju in spodbujanje tujih naložb.  
 
3. možnost: Nadaljevanje vodilnih pobud iz strategije Evropa 2020  
 
3. možnost bi pomenila izvajanje obljub v okviru strategije Evropa 2020 za podro čje 
ekoloških inovacij, zlasti pregleda okoljske zakonodaje, vklju čevanja vidikov ekoloških 
inovacij v partnerstva za inova cije oziroma podpiranja razvoj a okolju prijaznih znanj in 
spretnosti. Medtem ko za te ukrepe že velja za veza, bi s to možnostjo zanje zagotovili jasno 
lastništvo.  3. možnost temelji na izkušnjah, pridobljenih iz akcijskega na črta ETAP, z razširitvijo od 
zelenih tehnologij k ekološkim inovacijam in zagotovitvijo u činkovitejše strukture za akcijski 
načrt.  
 
4. možnost: Ukrepi, namenjeni malim in  srednje velikim podjetjem (MSP)  
 
Da bi izkoristila nove priložnosti, morajo MSP aktivno razvijati in  uporabljati ekološke 
inovacije
5. 5. možnost se osredoto ča na potrebe MSP po ekološki h inovacijah, razširja obseg 
ukrepanja, da bi vklju čeval tudi netehni čne ekološke inovacije , ter poudarja globalno 
razsežnost in mreženje. Ukrepi se  izvajajo na dveh širših podro čjih: dodatni ukrepi, ki so 
posebej usmerjeni na ekološke inovacije in presegajo vodiln e pobude iz strategije Evropa 
2020, ter ukrepi na svetovni ravni. 
 
 
 
                                                 
5 Izjava z 8. foruma ETAP, junij 2010, „Fostering eco-innovation in SMEs“. 
 
 4 5. možnost: Politika ekološki h inovacij za vso EU  
 
Ta možnost obsega ukrepe, ki se lahko izvajajo  poleg (in ne le namesto) drugih možnosti. 
Zanjo je zna čilna višja raven prizadevanja, bolj regulativen pris top in dolgoro čnejša 
perspektiva. Vendar gre pri njej obenem bolj za „splošna na čela“ in ne toliko za operativna 
dejanja v smislu 3. in 4. možnosti. Iz teh razlogov bi bili zadevni ukrepi v pristojnosti 
različnih ravni vlade in razli čnih akterjev.  
 
ANALIZA  UČINKOV   
 
Primerjava možnosti je bila opravljena gled e na njihovo primernost za doseganje ciljev, 
pričakovane u činke in njihovo izvedljivost.  
 
1. možnost: zaklju ček Akcijskega na črta ETAP  
 
Ta možnost predvideva zaklju ček Akcijskega na črta ETAP. Teko če politike na podro čju 
inovacij, okolja in drugih podro čij bi se nadaljevale brez pose bnih vložkov z vidika ekoloških 
inovacij.   Poleg tega bi s prekinitvijo na črta ETAP teko če dejavnosti za opredelitev okvira EU za 
preverjanje okoljskih tehnologij,  razvitih v okviru pilotnega programa ETV ter s tem 
povezanih raziskovalnih in pilotnih dejavnosti, ne bile ve č deležne podpore na ravni EU. 
Nacionalni programi bi se verjet no še razvijali in preskušali,  kar bi utegnilo privesti do 
različnih programov, ki ne bi bili vzajemno priznani in prakti čno ne bi imeli nobenega u činka 
na zelene tehnologije zunaj naci onalnih trgov. Mednarodno sodel ovanje bi verjet no privedlo 
do sprejetja mednarodnega standarda o postopkih ETV, vendar brez vklju čevanja na ravni 
EU. Obstaja tveganje, da se pol itika EU in lastnosti industrije ne bi upoštevale. Splošni u činek 
bi pomenil zamujene priložnosti za trženje okoljskih tehnologij EU. 
 Čeprav naj bi se finan čna podpora ekološkim inovacijam pr edvidoma nadaljevala tudi v 
prihodnji finan čni perspektivi, bi tudi glede slednjega prekinitev na črta ETAP verjetno 
privedla do manj osredoto čene finan čne podpore zaradi pomanjkanja poglobljenega 
razumevanja evropskega sistema ekoloških i novacij, kar je ena od prednostnih nalog na črta 
ETAP.   Na splošno bi se stopnja ekološ kih inovacij in st opnja politike vklju čevanja ekoloških inovacij 
v primerjavi z obstoje čim položajem znižali. Ta možnost je temelj za oceno drugih možnosti. 
 
2. možnost: Nadaljevanje Akcijskega na črta ETAP  
 
Učinki ETAP so posredni: ETAP ni poseben program z lastnim prora čunom. Je krovni 
program, ki združuje razli čne instrumente za ukrepanje in vp livanje na usmeritev in velikost 
drugih programov in shem, ki so pogosto širši in ne toliko usmerjeni v okolje.  
 Nadaljevanje ETAP bi pomenilo, da je treb a pozornost še naprej namenjati okoljskim 
tehnologijam, imelo bo pozitivne u činke na inovacije na podro čju okoljskih tehnologij, 
konkuren čnosti ekološke industrije (in poveza nih delovnih mest) ter pozitiven u činek na 
okolje in na zdravje. Ker so ukrepi ETAP prostovoljni in zahteve glede poro čanja majhne, bi 
bilo neposredno upravno breme omej eno in bi zajemalo predvsem človeške vire za 
opravljanje dejavnosti.  
 
 5 2. možnost zajema ve čino posebnih ciljev, vendar pa je  ustreznost odziva razmeroma 
nizka, zlasti ker je obseg omejen na okoljske tehnologije , ker ni bilo mogo če preusmeriti 
ukrepov v skladu s pridobljenimi izkušnjami  in ker ni v skladu z novimi politi čnimi cilji. 
 
3. možnost: Nadaljevanje vodilnih pobud iz strategije Evropa 2020  
 
Prehod od ekoloških tehnologij do ekoloških inovacij bo prispeval h konkuren čni prednosti 
industrijskih sektorjev in ima lahko pozitivne u činke na okolje, gospodarstvo in zaposlovanje.  
Izboljšanje u činkovitosti virov bo prav tako omogo čilo boj proti podnebnim spremembam in 
spodbudilo gospodarsko rast. Poleg tega bi  bil EcoAP z velikim poudarkom na u činkovitosti 
virov skladen s strategijo iz pobude Evropa 2020. Kar zadeva socialne u činke, se pozitivni 
učinki poleg tistih na zdravje (tj. manj u činkov na okolje zaradi bolj trajnostnih rešitev) 
pričakujejo tudi na podro čju zaposlovanja.  
 Upravne obremenitve bi se lahko nekoliko pove čale, če bi bili na primer na voljo prostovoljni 
načrti.  
 
3. možnost zagotavlja celovit politi čni odziv na posebne cilje in ustrezno dopolnjuje  
pobudo za Unijo inovacij. Ustr eznost odziva je visoka.  
 
4. možnost: Ukrepi, namenjeni malim in  srednje velikim podjetjem (MSP)  
 
Ta možnost bi bila ustrezno usmerjena na potrebe ekološko inovativ nih MSP s poudarjanjem 
povezovanja v mreže in boljše priprave na izkoriš čanje tržnih priložnosti, ki so na voljo (na 
primer, z omogo čanjem večje pripravljenosti trga).  
 
4. možnost zagotavlja odziv politike, ki je  ustrezno usmerjen v potrebe ekološko 
inovativnih MSP. Ustreznost odziva je visoka.  
 
5. možnost: Politika ekološki h inovacij za vso EU  
 
Sistemske ekološke inovacije zahtevajo uskl ajeno ukrepanje udeležencev v raziskavah ter 
gospodarskih akterjev in nosilcev politi čnega odlo čanja. Ta možnost si prizadeva za dolo č
anje 
cen, ki odražajo u činke na okolje in tako izboljšujejo tržne pogoje za ekološke inovacije. 5. 
možnost obravnava razloge za veliko porabo virov in energije  ter visoke ravni emisij in 
odpadkov. Pri tej možnosti gre za radikalen pristop k poglav itnim razlogom, ki presega 
tradicionalne okoljske politike. Da so opisani uk repi nujni, je bilo sprejeto kot neizpodbitno 
tako v literaturi kot na posvetovanju zainteresiranih strani, povezanih s to oceno u činka.  
 Ta možnost bo imela pomembne dolgoro čne učinke. Socialni u činki so precejšni: lahko se 
spremeni industrijska struktura, v povezavi s tem pa lahko pride tudi do sprememb v 
zaposlovanju, veliki bodo lahko tudi u činki na konkuren čnost (če EU ne upošteva možnih 
trgovinskih u činkov). 
 
PRIMERJAVA
 MOŽNOSTI 
 
Spodnja tabela prikazuje pregled celotne  ocene za možnosti politike ob upoštevanju 
pričakovanih širših u činkov in izvedljivosti njihovega izvajanja. 
 
 
 6 Tabela 2: Primerjava možnosti politike glede na 1. možnost  
Splošna tabela in merila za razvrš čanje 
1. možnost* 2. možnost 3. možnost 4. možnost 5. možnost
UstreznostUstreznost glede doseganja 
strateških cil jev / Srednja Visoka Srednja/Visoka Visoka**
UčinekUčinek na sistem inovacij / + +++ ++
++
Učinek na okolje / + ++ ++ +++
Učinek na konkuren čnost / + ++ +++
 -/++ ***
Dodana vrednost EU / ++ +++ ++++++
IzvedljivostPrispevek k doseganju širših 
učinkov/ ++ +++ ++
+
Časovna razporeditev / <2 leti < 2-5 let < 2-5 let > 5let
** 5. možnost je ocenjena kot zelo ustrezna, zlasti na podro čju dolgoro čnega izboljšanja tržnih pogojev.
*** Učinki na konkuren čnost so lahko kratkoro čno negativni (npr. davki na vire lahko ovirajo konkuren čni položaj industrij, ki so usmerjene na vire).* The exact degree of negative impacts of discontinuation of ETAP depends on other EU interventions that may substitute ETAP ac tions
 
 
Če povzamemo razli čne elemente, ob upoštevanju nujne potrebe po osredoto čeni in izboljšani 
politiki do ekoloških inovacij ter izvedl jivosti njenega izvajanja v razumnem časovnem 
obdobju, se zdi, da 3. možnost bolje ustreza novemu politi čnemu okolju. Po drugi strani pa je 
4. možnost neposredno usmerjena na dejavnike pr oblemov za mala in srednje velika podjetja. 
5. možnost pomeni dolgoro čno vizijo za dosego ra dikalnega prehoda na gospodarstvo, ki je 
učinkovito z viri, konkuren čno in trajnostno. Tako se zdi, da  je kombinacija 3. in 4. možnosti 
najbolj primerna za oblikovanje politik e do ekoloških inovacij v srednjero čnem obdobju in 
kot neposreden odziv na potrebe  MSP po ekoloških inovacijah.  Obenem sta 3. in 4. dobro 
združljivi, se dopolnjujeta in med njima ni negativnih kompromisov. Kombinirani ukrepi so 
za ugotovljene cilje in dejavnike problemov najbolj ustrezni.  
 Poleg tega je kombinacija 3. in 4. možnosti tudi dober odziv na argu mente, ki so bili 
predloženi med obširnim javnim posvetovanj em, na primer tako, da bi se osredoto čili na 
potrebe MSP v smislu financiranja, usposab ljanja in povezovanja v mreže (4. možnost). 
Poslovni sektor in države članice so pozvali k ukrepanju v zvezi okvirnimi pogoji za inovacije 
(3. možnost). Krepitev upravne  strukture (3. možnost) z ve čjim poudarkom na politi čnem 
učenju, usklajevanju in dolo čanju programov je bila deležn a široke podpore, tako na sre čanjih 
delovnih skupin na visoki ravni kot v posve tovanjih z zainteresiranimi stranmi.  
Zainteresirane strani so podprle ciljno usmerj en pristop s tujimi partnerji za ekološke 
inovacije (4. možnost) ter ukrep anje prek vzpostavljenih mrež in  sredstev, da bi se izognili 
prekrivanju.   
SPREMLJANJE
 IN VREDNOTENJE 
 
Akcijski na črt za ekološke inovacije (Eco AP) s svojim širokim „politi čnim okvirom“ 
predstavlja izziv za spremljanje in vrednotenj e. Poleg tega bo pri iz biri kazalcev treba 
upoštevati njegov razširjeni okvir. Za to bo zlasti vrednotenje širših u činkov temeljilo na 
približnih kazalnikih (zaradi omejenega dostopa  ali pomanjkanja ustr eznih podatkov) oziroma 
kvalitativnih ocenah.   Dejavnosti spremljanja se la hko izvajajo na dveh ravneh: 
– poročanje o dejavnostih, ki se izvajajo v okviru EcoAP, kot so 
forumi za ekološke inovacije, de lovne skupine na visoki ravni, 
sodelovanje pri posvetovanjih med službami, posebne študije 
(„notranje poro čanje“) in 
 
 7 – zbiranje klju čnih kazalnikov spremljanja za  izvajanje vseh ukrepov 
v okviru EcoAP v sodelovanju z izvedbenimi organi („zunanje 
poročanje“). 
 Dejavnost vrednotenja bo vklju čevala: 
• zbiranje koli činskih in kakovostnih dokazov o na predku pri dosegan ju ciljev vseh 
posameznih ukrepov v okviru EcoAP (kadar je to mogo če, bo vrednotenje EcoAP 
temeljilo na posebnih ocenah posameznih dejavnosti); 
• analiza rezultatov in u činkov dejavnosti skupine za EcoA P (atributivna analiza dodane 
vrednosti EcoAP pri doseganju ciljev). 
 
Da bi se izboljšala kakovost vrednotenja, se pred laga, naj se za EcoAP iz vaja tako notranje in 
kot zunanje vrednotenje. V tem smislu bo zelo  koristna opazovalna skupina za ekološke 
inovacije, ki bo zbirala podatke o trgih in gibanjih. Predhodne izkušnje iz akcijskega na črta za 
okoljske tehnologije (ETAP) so pokazale na težave pri pripisovanju u činkov ukrepom v 
okviru ETAP. S stalnim notranjim vrednot enjem se bodo zagotovi li uporabni dokazi.