Povzetek Stopnja zaznane neodvisnosti finskega pravosodnega sistema je še naprej zelo visoka. Nedavno ustanovljena nacionalna sodna uprava je začela v celoti delovati in je poleg opravljanja rednih nalog sodiščem pomagala pri njihovem odzivu na pandemijo COVID-19. Reforma nacionalnega tožilstva je prispevala k njegovi večji učinkovitosti, saj je omogočila centralizacijo, razvoj enotnih praks, boljše sodelovanje in enakomernejšo porazdelitev sredstev. Organi izvajajo več projektov za izboljšanje digitalizacije pravosodnega sistema in dostopnosti sistema pravne pomoči. Finska še vedno velja za eno od držav z najmanj korupcije v EU in na svetu. Namenska celovita vladna strategija za boj proti korupciji je bila sprejeta 27. maja 2021. Cilj strategije je okrepiti boj proti korupciji, vključno s pojasnitvijo pristojnosti, ozaveščanjem in njenim preprečevanjem, izboljšanjem preglednosti in učinkovitosti protikorupcijske zakonodaje ter ustreznimi raziskavami. Čeprav oblasti namenjajo velik poudarek boju proti finančnemu kriminalu in so sprejele ukrepe za obravnavo čezmejnega podkupovanja, sta odkrivanje in pregon slednjega še vedno izziv. Lobiranje trenutno ostaja neurejeno, vendar vlada pripravlja zakonodajo, ki bi vzpostavila register za preglednost. Razpravlja se tudi o zakonodajnih pobudah, ki obravnavajo pomisleke glede pojava vrtljivih vrat med javno upravo in zasebnimi interesi. Trenutno poteka razprava o spremenjenem sistemu za prijavo premoženjskega stanja za javne uslužbence, predlog za ureditev zaščite prijaviteljev nepravilnosti z novim samostojnim zakonom pa naj bi začel veljati do konca leta 2021. Finska na splošno predstavlja svobodno in zaščiteno okolje za novinarje in medijske delavce. Glavni regulativni organ za medije, finska agencija za promet in komunikacije, velja za poštenega in preglednega, vendar je njegov gospodarski položaj še vedno težaven. Sprejeta je bila nova posebna zakonodaja, ki od ponudnikov medijskih storitev zahteva, da zagotovijo javno dostopne informacije o svoji lastniški strukturi. Imenovana je bila pripravljalna delovna skupina za dodatno razširitev ustavno zagotovljenega dostopa do dokumentov z uveljavljanjem skladnosti in vključitvijo več informacij. Vlada načrtuje tudi spremembe kazenskega zakonika, da bi olajšale pregon nezakonitih groženj in napadov na ranljive žrtve, kot so samostojni novinarji. Vlada za obravnavanje sovražnega govora, usmerjenega v novinarke, pripravlja novo spremembo kazenskega zakonika, da bi med motive, ki so podlaga za poostritev kazni za (kakršno koli) kaznivo dejanje, dodala spol. Vlada razmišlja tudi o tem, da bi poleg začasne podporne sheme, ki je bila posebej vezana na pandemijo COVID-19, uvedla stalen mehanizem pomoči za podporo novinarstvu na Finskem. Vlada je sprejela akcijski načrt za boljše pravno urejanje, katerega cilj je izboljšati kakovost, načrtovanje in preglednost zakonodaje. Večina ukrepov, sprejetih v okviru pandemije COVID-19, je bila sprejeta z rednim zakonodajnim postopkom. V primeru uporabe izrednih pooblastil sta bila potrebna odobritev parlamenta in predhodna presoja ustavnosti. Reformni proces za pojasnitev nalog pravosodnega kanclerja in varuha človekovih pravic, dveh ključnih neodvisnih organov, ki se ukvarjata z varstvom temeljnih pravic, podpirata oba organa. Parlamentu naj bi bil predložen jeseni 2021. Jeseni 2021 bo izvoljen nov svetovalni odbor za politiko civilne družbe, tj. platforma, ki spodbuja plodno sodelovanje med javnimi organi in civilno družbo.



I.Pravosodni sistem

Finski pravosodni sistem je sestavljen iz splošnega sodstva z 20 okrožnimi sodišči, petimi pritožbenimi sodišči in vrhovnim sodiščem ter upravnega sodstva s šestimi regionalnimi upravnimi sodišči in vrhovnim upravnim sodiščem. Obstajajo tri specializirana sodišča . Neodvisna nacionalna sodna uprava je pristojna za upravljanje sodišč, kar vključuje upravljanje proračunov, stavb in sistemov IKT . Neodvisni odbor za imenovanje sodnikov za vlado pripravlja predloge za imenovanje sodnikov, predloge za imenovanje sodnikov vrhovnega sodišča in vrhovnega upravnega sodišča pa oblikujeta ti sodišči sami . Sodnike formalno imenuje predsednik republike . Državno tožilstvo je neodvisen državni organ , ki ga vodi generalni državni tožilec, ki ga imenuje predsednik na predlog ministrstva za pravosodje, vlada pa ga lahko razreši ali začasno odstrani z opravljanja funkcije . Finska odvetniška zbornica je neodvisni organ, katerega naloga je strokovni nadzor odvetnikov. Disciplinske postopke proti odvetnikom vodi disciplinska komisija, neodvisni nadzorni organ, ki deluje vzporedno s finsko odvetniško zbornico . Finska sodeluje v Evropskem javnem tožilstvu.

Neodvisnost

Za finski pravosodni sistem je značilno mnenje, da je stopnja neodvisnosti zelo visoka. Zaznana neodvisnost sodišč in sodnikov je zelo visoka, saj jo 83 % širše javnosti in 86 % podjetij dojema kot „dokaj ali zelo dobro“ . Stopnja od leta 2016 dosledno ostaja zelo visoka tako za širšo javnost kot za podjetja. Med širšo javnostjo se je stalno povečevala do leta 2019, med podjetji pa se je povečala v zadnjih dveh letih.

Nacionalna sodna uprava je začela delovati januarja 2020 in se je uveljavila kot pomembna institucija, ki olajšuje delo sodišč. Po ustanovitvi januarja 2020, ki je navedena v poročilu o stanju pravne države za leto 2020, se je nacionalna sodna uprava, nova neodvisna agencija, odgovorna za upravljanje sodišč , v prvem letu delovanja uveljavila z vzpostavitvijo lastnih struktur in okrepitvijo svojih postopkov. Hkrati opravlja redne naloge v zvezi z osrednjo funkcijo upravljanja vseh sodišč in organizacijo usposabljanj za sodnike v sodelovanju z odborom za usposabljanje v pravosodju . Dejavno komunicira s sodišči in za oceno njihovih potreb omogoča redna srečanja z vodstvom vseh sodišč. Deležniki poročajo, da je nacionalna sodna uprava pri podpiranju sodišč zavzela dejavno vlogo . Njena ustanovitev je sodiščem omogočila, da svoje vire osredotočijo na ključne naloge, in dodatno okrepila neodvisnost sodstva .

Kakovost

Reforma tožilstva je začela prinašati rezultate v smislu večje učinkovitosti in specializacije. Septembra 2019 so bili urad generalnega državnega tožilca in enajst lokalnih tožilstev združeni v enotno državno tožilstvo . Reorganizacija je omogočila centralizacijo in razvoj enotnih nacionalnih tožilskih praks, boljše sodelovanje v tožilstvu in enakomernejšo porazdelitev virov . Omogočila je tudi večjo specializacijo tožilcev . To je privedlo do večje učinkovitosti, kar je med drugim razvidno iz povečanja števila rešenih zadev na tožilca . Reforma je pomembna tudi za boj proti korupciji (glej oddelek II). Tožilstvo je poročalo o zaostankih pri zadevah, ki ga je delno povzročila pandemija COVID-19, in prejelo dodatna sredstva za pomoč pri odpravljanju teh zaostankov .

Organi izvajajo več projektov za izboljšanje digitalizacije pravosodnega sistema. Nov sistem vodenja zadev za upravna in specializirana sodišča, pripravljen v sodelovanju s sodniki, je bil dokončno oblikovan decembra 2020 in je bil uveden na vseh zadevnih sodiščih, čeprav so se pojavile nekatere tehnične težave. Sistem uporabnikom med drugim omogoča vložitev pritožb, prevzemanje vročenih dokumentov in preverjanje stanja postopkov na spletu. Omogoča tudi pripravo sodb v strojno berljivi obliki. Podoben sistem vodenja zadev za splošna sodišča je v pripravi in naj bi bil pripravljen do konca leta 2022. Poleg tega je ministrstvo za pravosodje konec leta 2020 zaključilo z razvojem sistema, ki omogoča samodejno anonimizacijo in označevanje odločb sodišč in drugih organov, kar naj bi povečalo razpoložljivost dokumentov v elektronski obliki . Poleg tega ministrstvo za pravosodje razvija novo orodje za poročanje, ki ga bodo uporabljala sodišča in nekateri drugi organi, kar naj bi povečalo uporabnost zbranih informacij .

Organi so naročili izvedbo projektov za večjo dostopnost sistema pravne pomoči. Stroški sodnih postopkov se v povprečju štejejo za visoke, kar lahko ovira dostop do pravnega varstva, zlasti za osebe s povprečnimi dohodki . V skladu z vladnim programom, v sklopu katerega so napovedali preučitev možnosti zvišanja dohodkovnega praga za upravičenost do pravne pomoči, s čimer bi osebam s povprečnimi dohodki olajšali dostop do pravne pomoči , je ministrstvo za pravosodje junija 2020 začelo raziskovalni projekt za preučitev dostopa do pravne pomoči . Ministrstvo za pravosodje je prav tako začelo projekt za preučitev možnosti za ustanovitev centralnega nacionalnega organa za pravno pomoč in zagovorništvo. Ta novi organ bi centraliziral nudenje pravne pomoči in tako zagotovil, da se ta po vsej državi nudi v zadostni meri in na enakopraven način . S pripravo dežurne službe za brezplačno pravno pomoč so pričeli leta 2019 , a je zdaj začasno ustavljena, saj organi pregledujejo možnosti financiranja .

Nacionalna sodna uprava je med pandemijo COVID-19 še naprej dejavno podpirala sodišča. Nacionalna sodna uprava si je od začetka pandemije COVID-19 še posebej prizadevala pomagati sodiščem pri njihovem odzivu na pandemijo . Agencija je med drugim zagotovila pomoč pri kriznem komuniciranju, objavila priročnik o uporabi povezav na daljavo za sodne obravnave in priskrbela opremo IT . Redni sestanki z vodstvom sodišč (glej zgoraj) so jim omogočili razpravo o metodah za obravnavo konkretnih vprašanj in izmenjavo izkušenj s kolegi.

Učinkovitost

Pravosodni sistem še naprej deluje učinkovito. Pravosodni sistem deluje povprečno, kar zadeva ocenjeni čas, potreben za rešitev civilnih in gospodarskih pravdnih zadev ter upravnih zadev. Stopnja rešenih zadev v prvi kategoriji se je od leta 2016 nekoliko znižala, vendar še vedno ostaja 100 % , medtem ko se je stopnja rešenih upravnih zadev znižala s 112 % leta 2018 na 100 % leta 2019 . Število nerešenih zadev je posebej nizko pri civilnih in gospodarskih pravdnih zadevah ter povprečno pri upravnih zadevah, kar kaže na to, da se pravosodni sistem na splošno dobro spoprijema s številom prejetih zadev . Čeprav so sodišča med pandemijo COVID-19 na splošno uspela nadaljevati s svojimi dejavnostmi, so deležniki poročali o zamudah v postopkih, na nekaterih sodiščih pa se zdaj soočajo z zaostanki.

II.Protikorupcijski okvir

Finska nima namenske protikorupcijske agencije, odgovornost za boj proti korupciji si delijo različni organi in telesa. Med njimi so med drugim ministrstvo za pravosodje, ministrstvo za finance, policija, davčna uprava, organ za varstvo konkurence in potrošnikov, parlamentarni varuh človekovih pravic in pravosodni kancler. Oddelek ministrstva za pravosodje za kazensko politiko in kazensko pravo še naprej nadzoruje prizadevanja za preprečevanje korupcije in usklajuje protikorupcijsko mrežo, ki jo sestavljajo predstavniki ustreznih ministrstev, policije, tožilstva, podjetij in industrije ter nevladnih organizacij.