ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
36.

Člen 6(c) in člen 8 se nanašata na zbiranje statističnih podatkov, ki so ključni element pri oceni učinkovitosti sistema izmenjave podatkov in nadzoru spoštovanja zagotovil za varstvo podatkov. Na osnovi tega ENVP priporoča, da se v skladu z drugimi pravnimi instrumenti, ki se nanašajo na izmenjavo osebnih podatkov (12), natančneje opredelijo statistični podatki, ki jih je treba zbrati, ter se ustrezno upošteva potreba po zagotovitvi nadzora varstva podatkov. Statistični podatki bi lahko na primer izrecno vsebovali elemente, kot je število zahtev za dostop do osebnih podatkov ali popravek teh podatkov, podatke o trajanju in celovitosti postopka posodabljanja, podatke o statusu oseb z dostopom do teh podatkov ter podatke o kršitvah varnosti. Statistični podatki in na njih temelječa poročila bi morala biti poleg tega v celoti na razpolago pristojnim organom za varstvo podatkov.
1.

Svetovalni odbor se na podlagi poročil skrbnika in analize Komisije strinja, da celotna dokumentacija (1), ki jo je Microsoft predložil do 15. decembra 2005 opolnoči, ne ustreza popolni in točni tehnični dokumentaciji in da Microsoft zato ni upošteval zahteve za razkritje, določene v členu 5(a) in (c) Odločbe z dne 24. marca 2004.
1.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da so upoštevni proizvodni trgi v Španiji maloprodajni trg širokopasovnih storitev za širšo javnost in veleprodajni trgi širokopasovnega dostopa na nacionalni in regionalni ravni. Manjšina se vzdrži.
SL Uradni list Evropske unije C 101/24

Končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje v zadevi št. COMP/M.4662 – Syniverse/BSG

(v skladu s členoma 15 in 16 Sklepa Komisije 2001/462/ES, ESPJ z dne 23. maja 2001 o mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih postopkih o konkurenci – UL L 162, 19.6.2001, str. 21)

(2008/C 101/08)

Komisija je 5. junija 2007 prejela priglasitev predlagane koncentracije, s katero bi podjetje Syniverse Technologies, Inc. (Syniverse), z nakupom delnic pridobilo nadzor nad podjetjem za brezžično komunikacijo „Billing Services Group Limited“ (BSG) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvi.

Po predhodnem pregledu priglasitve je Komisija ugotovila, da transakcija vzbuja resne pomisleke glede združljivosti s skupnim trgom in delovanjem Sporazuma EGP. Zato se je 10. julija 2007 odločila začeti postopek na podlagi člena 6(1)(c) Uredbe o združitvi.

Podjetju Syniverse je bil omogočen dostop do ključnih dokumentov v spisu v skladu s Pravili najboljših praks za primere združitve v obliki nezaupnih različic odgovorov tretjih strank na preiskavo trga; dostop je bil zagotovljen 17. julija 2007.

Po temeljiti preiskavi trga so službe Komisije ugotovile, da predlagana transakcija ne bi bistveno ovirala učinkovite konkurence na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu in je torej združljiva s skupnim trgom in Sporazumom EGP. Zato priglasitelju ni bilo poslano obvestilo o nasprotovanju.

Prejela nisem nobenih poizvedb, niti mi niso bili predloženi nobeni podatki s strani strank ali katere koli tretje stranke. Zadeva ne zahteva nobenih posebnih pripomb glede pravice do zaslišanja.
Estonija (na prebivalca) — družinski člani delavca, stari 63 let in več — upokojenci, stari 63 let in več — družinski člani upokojenca, stari 63 let in več

8 740,21 EEK
SL Uradni list Evropske unije C 272/19

Končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje v zadevi COMP/C2/38.681 – Sporazum o podaljšanju iz Cannesa

(v skladu s členoma 15 in 16 Sklepa Komisije 2001/462/ES, ESPJ z dne 23. maja 2001 o mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih postopkih o konkurenci – UL L 162, 19.6.2001, str. 21)

(2007/C 272/07)

Osnutek sklepa, ki je bil predložen Komisiji v skladu s členom 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003, zadeva pet velikih glasbenih založnikov in trinajst kolektivnih organizacij, ki so sklenili tako imenovani Sporazum o podaljšanju iz Cannesa, ki se nanaša na upravljanje mehaničnih pravic.

Založba Universal Music BV je 27. februarja 2003 vložila pritožbo na Komisijo z navedbo, da so določeni pogoji sporazuma kršili člen 81 Pogodbe. O Sporazumu o podaljšanju iz Cannesa je bila Komisija naknadno obveščena 1. julija 2003 v skladu z Uredbo št. 17/62. Vendar je bil postopek priglasitve ustavljen 1. maja 2004 zaradi začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 1/2003.

Komisija je 23. januarja 2006 poslala predhodno oceno trinajstim kolektivnim organizacijam za upravljanje mehaničnih avtorskih pravic in petim velikim glasbenim založnikom, pogodbenicam Sporazuma o podaljšanju iz Cannesa. Komisija je v svoji predhodni oceni ugotovila, da dve klavzuli Sporazuma o podaljšanju iz Cannesa sprožata pomisleke glede svoje skladnosti s členom 81 Pogodbe ES in členom 53 Sporazuma EGP: klavzula 9(a), ki omejuje možnost kolektivnih organizacij, da bi komercialnim uporabnikom odobrile rebate, in klavzula 7(a)(i), v skladu s katero se kolektivne organizacije ne morejo udeležiti katerih koli dejavnostih na trgih glasbenega založništva ali proizvodnje glasbenih nosilcev.

Pogodbenice so med predhodnimi razpravami predlagale obveznosti za odziv na pomisleke, ki jih je izrazila Komisija. Obvestilo v skladu s členom 27(4) Uredbe (ES) št. 1/2003 je bilo objavljeno v Uradnem listu 23. maja 2006 za tržno preverjanje obveznosti. Z obvestilom so bile tretje stranke pozvane k predložitvi pripomb v enem mesecu od datuma objave. Založba Universal International Music BV je pozneje, dne 5. julija 2006, umaknila svojo pritožbo.

Službe Komisije so menile, da zaradi obveznosti in po tržnem preverjanju ni več razlogov za ukrepanje Komisije in da se brez poseganja v člen 9(2) Uredbe (ES) št. 1/2003 postopki v zadevnem primeru zaključijo.

Pogodbenice ali tretje stranke name niso naslovile nobenih vprašanj ali dokumentov. Pogodbenice so uradno razglasile, da so prejele zadosten dostop do podatkov, ki jih štejejo za potrebne za predlaganje obveznosti, za odziv na pomisleke, ki jih je izrazila Komisija. V zvezi z zgoraj navedenim posebne pripombe glede pravice do zaslišanja niso potrebne.
36.

Pravice posameznikov, na katere se podatki nanašajo, so še posebej pomembne v okviru sistemov socialne varnosti, saj zadevnim osebam omogočajo pregled nad svojimi (občutljivimi) podatki, zagotavljanje njihove točnosti in preverjanje navedb, na podlagi katerih se sprejemajo pomembne odločitve in dodeljujejo dajatve. Zlasti je to pomembno v okviru čezmejnega delovanja; možnosti za napake je tu namreč pri posredovanju osebnih podatkov več, saj je treba podatke prevesti. Vredno pa je omeniti tudi, da so podatki zaradi uveljavljanja pravic posameznikov, na katere se podatki nanašajo, točnejši; to pa koristi ne le zadevnim osebam pač pa tudi ustreznim organom, povezanim s socialno varnostjo.
SL Uradni list Evropske unije C 75/6

Uradno obvestilo Romunije o vizumski vzajemnosti (1)

(2007/C 75/04)

Romunija vas v skladu s členom 2 Uredbe Sveta (ES) št. 851/2005 z dne 2. junija 2005 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 539/2001 z dne 15. marca 2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve, glede mehanizma vzajemnosti obvešča, da vizumska obveznost za romunske državljane velja v naslednjih državah: Avstraliji, Braziliji, Bruneju, Kanadi, Združenih državah Amerike, Izraelu, Japonski, Novi Zelandiji, Panami in Paragvaju.

(1) To uradno obvestilo je objavljeno v skladu s členom 2 Uredbe Sveta (ES) št. 851/2005 (UL L 141, 4.6.2005, str. 3) o spremembi Uredbe (ES) št. 539/2001 (UL L 81, 21.3.2001, str. 1).
1.

Resne kršitve, ki zadostujejo za naložitev globe a. Kršitve, kakor so določene v osnutku Odločbe, so primerne za naložitev globe; b. Microsoft je storil zelo resno kršitev člena 82 Pogodbe ES in člena 54 Sporazuma EGP in c. zlorabe, opisane v osnutku Odločbe, obsegajo celoten EGP za namen določitve globe.
28.

Dejstvo, da je bil zaprošen za mnenje o prepustnicah Skupnosti, nadzornik ocenjuje kot pozitivno, če bo upoštevano naslednje: — To mnenje se navede v preambuli k uredbi, pred uvodnimi izjavami („ob upoštevanju mnenja …“) — Vpisni postopek biometričnih podatkov je treba izvajati z lahko dostopnimi pomožnimi postopki. — Pri tehničnih vidikih prepustnic je treba omeniti Sklep Komisije z dne 28. februarja 2005 in z dne 28. junija 2006„o tehničnih specifikacijah v zvezi s standardi za varnostne značilnosti in biometrične podatke v potnih listih in potovalnih dokumentih, ki jih izdajo države članice“. — Biometričnih podatkov se ne sme hraniti v centraliziranih bazah podatkov. — Predvideno vsebino in obliko biometričnih podatkov in zagotovila v zvezi z uvajanjem teh podatkov v prepustnice Skupnosti morajo biti opisani bolj natančno. — Upoštevati je treba dejstvo, da ni mogoče uvesti interoperabilnosti sistemov, če je kršeno načelo omejitve namena obdelave podatkov; vsi predlogi na tem področju bi morali biti predloženi Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov. — Pri obdelavi biometričnih podatkov je treba nameniti posebno pozornost načeloma namembnosti in sorazmernosti. — Da bi pritegnili pozornost članov in uradnikov institucij, bi bilo treba v uvodni izjavi 6 predloga, ki se nanaša na pravico do pritožbe osebja Skupnosti, dodati sklic na člen 33 Uredbe 45/2001. — Nadzornik želi, da se v predlogu predvidi izčrpen seznam pristojnih organov, ki bodo imeli dostop do podatkov, in opredelitev pravic do dostopa, ki jim bodo dodeljene. — Skrbno je treba določiti merila za izbor urada iz člena 3 predloga in pri tem upoštevati posebno naravo biometričnih podatkov. — Postopek izdaje prepustnic Skupnosti v skladu s členom 27(1) Uredbe 45/2001 predhodno preveri Evropski nadzornik za varstvo podatkov. — Zaradi analize vidikov v zvezi z varstvom podatkov, je treba v okviru predhodnega preverjanja predložiti obrazec prošnje za izdajo prepustnice Skupnosti, prav tako je treba predložiti vse dokumente, ki lahko olajšajo analizo primera. — Priporoča se priprava kodeksa ravnanja, ki naj bi zagotovil, da bodo osebe, ki bodo obdelovale podatke pravilno obveščene o svojih obveznostih. Prav tako je treba predvideti posebno usposabljanje za obdelavo občutljivih podatkov. — Treba je zagotoviti, da bo izvedba postopkov omogočala spoštovanje načela kakovosti podatkov.
SL Uradni list Evropske unije C 27/3

Sporočilo francoske Vlade glede Direktive 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov (1)

(Obvestilo o vlogi za izključno dovoljenje za iskanje tekočih ali plinastih ogljikovodikov, imenovano „Permis Bleue Lorraine Sud“)

(2006/C 27/03)

(Besedilo velja za EGP)

Družba European Gas Limited s sedežem na 7-10 Chandos Street, Cavendish Square, W1G 9DQ London (Združeno kraljestvo) je 4. julija 2005 zaprosila za izključno dovoljenje za iskanje tekočih ali plinastih ogljikovodikov, imenovano „Permis Bleue Lorraine Sud“, na površini približno 528 kvadratnih kilometrov, ki pokriva del departmaja Moselle.

Območje, ki ga pokriva dovoljenje, je omejeno z loki poldnevnikov in vzporednikov, ki povezujejo točke, določene v nadaljevanju z njihovimi geografskimi koordinatami, pri čemer izhodiščni poldnevnik poteka skozi Pariz.

Točke Zemljepisna dolžina Zemljepisna širina A 4,50 V z. d. 54,50 S z. š. B 5,10 V z. d. 54,50 S z. š. C 5,10 V z. d. 54,40 S z. š. D 5,00 V z. d. 54,40 S z. š. E 5,00 V z. d. 54,30 S z. š. F 4,80 V z. d. 54,30 S z. š. G 4,80 V z. d. 54,40 S z. š. H 4,50 V z. d. 54,40 S z. š.

Oddaja vlog

Vlagatelji začetnih in konkurenčnih zahtevkov morajo dokazati, da izpolnjujejo pogoje, potrebne za pridobitev dovoljenja, opredeljene v členih 3, 4 in 5 spremenjenega odloka 95-427 z dne 19. aprila 1995 o rudarskih pravicah.

Zainteresirane družbe lahko predložijo konkurenčni zahtevek v devetdesetih dneh od dneva objave tega obvestila v skladu s postopkom, povzetim v „Obvestilu o podelitvi rudarskih pravic za ogljikovodike v Franciji“, ki je bilo objavljeno v Uradnem listu Evropskih skupnosti C 374 z dne 30. decembra 1994, str. 11, in določenim z odlokom 95-427 z dne 19. aprila 1995 o rudarskih pravicah (Journal officiel de la République française z dne 22. aprila 1995).

Konkurenčni zahtevki se naslovijo na ministrstvo, pristojno za rudarstvo, na spodaj navedeni naslov. Odločitve o začetni vlogi in konkurenčnih vlogah bodo sprejete v roku dveh let od datuma sprejema začetne vloge s strani francoskih organov in najkasneje 4. julija 2007.

Pogoji in zahteve za izvajanje dejavnosti in njeno prenehanje

Vlagatelji se sklicujejo na člena 79 in 79.1 rudarskega zakonika in spremenjeni odlok št. 95-696 z dne 9. maja 1995 o odprtju rudarskih del in rudniškem nadzoru (Journal officiel de la république française z dne 11. maja 1995).

Dodatne informacije so na voljo pri Ministrstvu za gospodarstvo, finance in industrijo (Generalni direktorat za energetiko in surovine, direktorat za energetske in mineralne vire, pisarna za rudarsko zakonodajo), 61, boulevard Vincent-Auriol, Télédoc 133, F-75703 Pariz Cedex 13, [telefon (33) 144 97 23 02, telefaks (33) 144 97 05 70].

Zgoraj omenjene zakonske in druge določbe so na voljo na spletni strani: http:// www.legifrance.gouv.fr.

(1) UL L 164, 30.6.1994, str. 3.
SL Uradni list Evropske unije C 310/1

Uradno obvestilo Islandije glede vizumske vzajemnosti (1)

(2005/C 310/01)

sklicujem se na današnje pismo, v katerem vas obveščam, da Islandija sprejema vsebino Uredbe Sveta (ES) št. 851/2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 539/2001 glede mehanizma vzajemnosti, in sicer na podlagi vašega uradnega obvestila Islandiji o sprejetju navedenega akta s strani Sveta v skladu s členom 8(2)(a) Sporazuma, sklenjenega med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo in Kraljevino Norveško, o pridružitvi teh dveh držav pri izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda.

Prosim vas, da sprejmete naslednje uradno obvestilo Islandije.

V skladu s členom 2 Uredbe Sveta (ES) št. 851/2005 z dne 2. junija 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 539/2001 vas obveščam, da za državljane Republike Islandije velja vizumska obveznost v naslednjih tretjih državah s seznama v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 539/2001:

— Avstralija,

— Brunej Darusalam,

— Nikaragva,

— Panama,

— Paragvaj.

(1) To uradno obvestilo je objavljeno v skladu s členom 2 Uredbe Sveta (ES) št. 851/2005 z dne 2. junija 2005 (UL L 141, 4.6.2005, str. 3) o spremembi Uredbe (ES) št. 539/2001 z dne 15. marca 2001 (UL L 81, 21.3.2001, str. 1).
—

Zakon o pokojninskem in invalidskem zavarovanju (Uradni list Republike Slovenije, številka 20/2004 –ZPIZ-1 UPB2), brez III. poglavja: prostovoljno dodatno zavarovanje, dvanajstega dela, ki se nanaša na naslednja štiri področja socialne varnosti, določena v členu 4(1) Uredbe: (b) dajatve za invalidnost; (c) dajatve za starost; (d) dajatve za preživele osebe; (e) dajatve za nesreče pri delu in poklicne bolezni.
48.

opozarja na pomembno vlogo, ki jo lahko imajo čezmejno sodelovanje in stalne čezmejne strukture, kot so evroregije, delovne skupnosti ali evropska združenja za teritorialno sodelovanje, pri doseganju trajnostnega razvoja prek zunanjih meja, saj prispevajo k tesnejšemu sodelovanju EU s sosednjimi državami, podpirajo lokalne in regionalne oblasti, krepijo varnost in izboljšujejo socialno-ekonomski razvoj. Lokalne in regionalne oblasti ob zunanjih kopenskih in morskih mejah EU bi morale okrepiti sodelovanje s sosednjimi državami, ki niso članice EU, v korist obeh strani, in sicer z razvojem skupne infrastrukture, krepitvijo družbeno-gospodarskega sodelovanja in povečanjem kulturne izmenjave, obenem pa omogočiti uvajanje skupnih storitev, ki bodo koristile državljanom tega obmejnega območja;
39.

poudarja, da OR v celoti podpira izvajanje zelenega dogovora in pripravo podnebnega pakta z usklajenimi in horizontalnimi ukrepi ter pobudami , ki zagotavljajo ustrezno upoštevanje upravljanja na več ravneh, teritorialne raznolikosti in načela, da ne bosta zapostavljena noben posameznik in nobena regija; meni, da so regije in mesta primerni za pospeševanje tega procesa s številnimi dejavnostmi, vključno z javnimi naročili, prenovo stavb, čistim prometom, boljšim ravnanjem z odpadki, digitalno nadgradnjo in preusmeritvijo v trajnostni turizem;
24.

v zvezi s tem opozarja, da OR sicer nima uradne vloge v pogajanjih, da pa bodo nekateri njegovi člani in organi, ki jih zastopajo, lahko sprejeli uradno stališče glede na svojo vlogo v različnih nacionalnih zakonodajnih okvirih; zaradi tega poziva, naj prihodnja pogajanja o bodočem sporazumu o partnerstvu potekajo na pregleden in vključujoč način, tako da bodo lokalne in regionalne oblasti lahko izrazile svoje stališče, se ustrezno in pravočasno odzvale ter predvidele posledice, zlasti ekonomske, ter tako zavarovale svoje regije in mesta; ponavlja svoje prepričanje, da lahko zaradi svoje vloge najbolje oblikuje in uporablja institucionalne mehanizme za spodbujanje rednega posvetovanja in stikov z lokalnimi upravami in decentraliziranim parlamentom ter skupščinama v Združenem kraljestvu po izstopu, ter soglaša, da bo začel notranje priprave za preprečitev vrzeli v odnosih, ki bi bile posledica izstopa;
49.

poziva Komisijo, naj prizna vloga libijskih lokalnih oblasti pri stabilizaciji države in omejevanju uporabe migracijskih poti v Evropo, in poziva, naj Libijo, glede na njena prizadevanja na področju spoštovanja človekovih pravic in pravne države, vključi v programe EU, ki se izvajajo v Sredozemlju, kot je CBC-Med. Predlaga uporabo inovativnih pravnih instrumentov, kot je EZTS, da se libijskim mestom omogoči sodelovanje pri ukrepih čezmejnega sodelovanja v neposrednem partnerstvu z mesti in regijami EU; Komisijo poziva, naj vključi OR in lokalne in regionalne oblasti, ki jih OR zastopa, v načrtovanje, izvajanje in spremljanje programov EU za Latinsko Ameriko, zlasti programov, namenjenih spodbujanju sodelovanja na področju trajnostnega razvoja in socialne kohezije;
59.

podpira nedavne dogodke po združitvi evropske Konvencije županov za podnebje in energijo in Koalicije županov, s čimer je nastala največja koalicija mest, zavezanih k podnebnim ukrepom, in je pripravljen uporabiti svoje mednarodne kanale, stike in partnerstva (ARLEM za konvencijo županov v južnem Sredozemlju in Afriki, CORLEAP za konvencijo županov na Vzhodu, ICLEI in forum o urbanizaciji EU-Kitajska za Severno Ameriko in jugovzhodno Azijo itd.), da bi dodatno okrepili prizadevanja za blažitev podnebnih sprememb ter prilagajanje in odpornost nanje, pa tudi izzive, povezane s trajnostnim razvojem;
3.

poudarja, da je treba z dokončanjem notranjega trga, zlasti v storitvenem sektorju, z izvedbo strukturnih reform, usmerjenih v ustvarjanje kakovostnih delovnih mest in boj proti neenakostim, z izboljšanjem zakonodaje in poslovnega okolja, z bojem proti goljufijam in sivi ekonomiji ter spodbujanjem podjetništva odpraviti ovire za zasebne in javne naložbe. V tem smislu poudarja pomen uspešne in učinkovite uporabe skladov EU v partnerstvu z zasebnim sektorjem, da se lahko z javnimi in zasebnimi sredstvi skupaj doseže pozitivni učinek na terenu. Glede na to, da Evropska komisija namerava z državami članicami začeti pogovor o prepoznavanju teh ovir, poudarja, da jih je treba na vsaki ravni uprave posebej analizirati in v ta proces vključiti OR;
3.

poudarja, da bodo lahko vlade in EU svoje cilje dosegle zgolj z dejavnim sodelovanjem lokalnih in regionalnih oblasti, za katere imajo podnebne spremembe najbolj neposredne posledice in ki so v veliki meri odgovorne za izvajanje politik; zato poudarja tudi, da je treba pridobiti prostorsko razčlenjene podatke o vplivu podnebnih sprememb in sprejeti strategije za prilagajanje;
13.

pozivajo k še odločnejšemu spodbujanju ukrepov, potrebnih za varčevanje z energijo, znatno povečanje energetske učinkovitosti in preusmeritev energetske oskrbe EU na varne, trajnostne in cenovno dostopne obnovljive vire energije; še posebej se zavzemajo za tako imenovano tretjo industrijsko revolucijo oz. demokratizacijo pridobivanja energije, ki bo v prihodnosti omogočila decentralizirano proizvodnjo, shranjevanje in distribucijo energije ter s tem zagotovila zanesljivost oskrbe z energijo in gospodarstvo obnovljive energije, ljudem ter lokalnim in regionalnim oblastem pa dala možnost neposrednega vplivanja. Zavzemajo se za nujne spremembe infrastrukture, da bi ustvarili odprta in pametna električna omrežja, ter pozivajo Evropsko komisijo, naj čim prej poveže lokalne in regionalne oblasti ter zadevne udeležene strani, da se sproži preoblikovanje evropske proizvodnje energije;
34.

meni, da lahko Konvencija županov s podpiranjem trajnostne energije in energetske učinkovitosti spodbudi mesta in regije k spremembam, s katerimi bi zaščitili najbolj ranljive državljane, zlasti tiste z nizkimi in fiksnimi plačami, pred učinki visokih cen energije in pred „energetsko revščino“ (revščino zaradi stroškov energije); pri tem si je treba prizadevati za preprečevanje subvencioniranja porabe energije in omogočiti močne finančne spodbude za povečanje energetske učinkovitosti ter po možnosti zmanjšanje porabe energije;
13.

opozarja, da bo globalno segrevanje ob sedanji hitrosti na območju Sredozemlja do leta 2040 doseglo 2,2 o C in da se to območje v primerjavi s svetovnim povprečjem segreva za 20 % hitreje. Učinki podnebnih sprememb so že zdaj zelo opazni, saj so ekstremni naravni dogodki vse pogostejši. Sredozemske družbe so torej najbolj prizadete zaradi podnebnih sprememb (že zdaj predstavljajo 50 % svetovnega prebivalstva, ki se sooča s pomanjkanjem vode, kar vpliva na prehransko varnost, ogroženih pa je tudi 49 od 51 Unescovih območij kulturne dediščine). Večino učinkov podnebnih sprememb povečujejo drugi okoljski izzivi, kot so pretirano intenzivna urbanizacija, kmetijstvo, ribištvo in turizem, degradacija tal, dezertifikacija in onesnaževanje (zraka, tal, sladke in morske vode);
55.

opozarja, da bi bilo treba temeljito revidirati okvir EU za državno pomoč za podporo postopne preobrazbe energetsko intenzivnih primarnih industrijskih panog, ki so odvisne od zunanje trgovine, v procese z manj emisijami CO 2 in ogljično nevtralne procese. Poleg podpore za naložbe je potrebna tudi podpora za operativne stroške. Evropski in nacionalni programi financiranja morajo zato imeti zadostna sredstva in jih mora biti mogoče kombinirati. K preoblikovanju industrije lahko pomembno prispevajo tudi projektne pogodbe o podnebnih spremembah, ki vključujejo dolgoročno vladno jamstvo za ceno CO 2 ;
vendar ugotavlja, da so za naložbe v mesta in regije, prijetne za življenje, predvsem pa za boljši javni prevoz, mreže poti za pešce in kolesarje ter izgradnjo dobre infrastrukture, kot so javno dostopna polnilna mesta za električna vozila in vozila s pogonom na vodikove gorivne celice, sistemi javnega prevoza in pametne aplikacije, potrebna dodatna sredstva EU, zlasti za izvajanje ukrepov, določenih v načrtih za trajnostno mobilnost v mestih. V manj razvitih regijah s slabšimi možnostmi financiranja je pomembno mobilizirati finančna sredstva za začetne naložbe in dolgoročne stroške nudenja prometnih storitev. Zaradi strogih pogojev uporabe finančnih sredstev EU in mnogoplastne strukture proračunov v državah članicah je dostop lokalnih in regionalnih oblasti do teh sredstev včasih otežen v primerjavi z drugimi možnostmi financiranja.

Regije z močno gospodarsko usmeritvijo v avtomobilsko in dobavno industrijo so močno obremenjene zaradi prestrukturiranja sektorja. Proizvodnja električnih in hibridnih vozil je v celotni vrednostni verigi, od proizvodnje do servisnih delavnic, veliko manj delovno intenzivna. Nove tehnologije zahtevajo popolnoma drugačne kvalifikacije. Regije, v katerih avtomobilska industrija predstavlja pomemben del njihovega gospodarstva in zaposlovanja, morajo prejeti potrebno dodatno podporo iz evropskih skladov, da bi se čim bolj zmanjšala tveganja tehnološkega prehoda, ki ga v tej industriji spodbuja EU, in ublažili morebitni negativni učinki na gospodarstvo in zaposlovanje v teh regijah;