EVROPSKA KOMISIJA Bruselj,14.6.2018 COM(2018) 461 final 2018/0244(CNS) Predlog SKLEP SVETA o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski uniji, vključno z odnosi med Evropsko unijo na eni strani ter Grenlandijo in Kraljevino Dansko na drugi strani

(sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj) {SWD(2018) 337 final}

{SEC(2018) 310 final}



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA •Razlogi za predlog in njegovi cilji Ta predlog je povezan z večletnim finančnim okvirom za obdobje 2021–2027, ki je bil predstavljen v sporočilih Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu in Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o sodobnem proračunu za Unijo, ki varuje, opolnomoča in ščiti. Sporočili določata glavne prednostne naloge in skupni proračunski okvir za programe EU za zunanje delovanje v okviru razdelka „sosedstvo in svet“. Ena od teh prednostnih nalog je Sklep Sveta o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski uniji, vključno z odnosi med Evropsko unijo na eni strani ter Grenlandijo in Kraljevino Dansko na drugi strani. Čezmorske države in ozemlja (v nadaljnjem besedilu: ČDO) so pridružena Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: EU) od začetka veljavnosti Rimske pogodbe. Teh 25 otokov, ki se nahajajo v regijah Atlantika, Antarktike, Arktike, Karibov, Indijskega oceana in Tihega oceana, niso suverene države, ampak pripadajo štirim državam članicam EU: Danski, Franciji, Združenemu kraljestvu in Nizozemski. V tem predlogu je za datum začetka uporabe določen 1. januar 2021, predlog pa je pripravljen za Unijo s 27 državami članicami, v skladu z uradnim obvestilom Združenega kraljestva, ki ga je Evropski svet prejel 29. marca 2017, o nameri Združenega kraljestva, da na podlagi člena 50 Pogodbe o Evropski uniji izstopi iz Evropske unije in Euratoma. Zato se ne uporablja za 12 ČDO, povezanih z Združenim kraljestvom. Pridružitev preostalih 13 ČDO Uniji izhaja iz ustavnih odnosov, ki jih imajo te države in ozemlja s tremi državami članicami: Dansko, Francijo in Nizozemsko. ČDO imajo na splošno veliko avtonomijo, ki zajema področja, kot so gospodarske zadeve, trg delovne sile, javno zdravje, notranje zadeve in carina. Za obrambo in zunanje zadeve so običajno pristojne države članice. ČDO niso del carinskega območja Unije in so zunaj notranjega trga. Zakonodaja Unije se zato ne uporablja. Kot državljani držav članic Evropske unije, s katerimi so njihove države in ozemlja ustavno povezani, imajo prebivalci ČDO državljanstvo EU. Sklep Sveta 2013/755/EU (sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj) zajema odnose med ČDO (vključno z Grenlandijo), državami članicami, s katerimi so povezani, in Evropsko unijo. Določa poseben odnos, ki ga imajo ČDO z EU kot del „družine EU“, in poseben pravni okvir, ki se uporablja zanje. Glavni finančni vir sedanjega sklepa o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj je 11. Evropski razvojni sklad (v nadaljnjem besedilu: ERS), ki zajema pripravo in financiranje teritorialnih in regionalnih programov za ČDO, razen za Grenlandijo, za katero obstaja poseben sklep, ki se financira iz proračuna EU. Pred letom 1982 je Grenlandija veljala za del EU prek Danske, kar pomeni, da so plovila EU lahko lovila v grenlandskih vodah. Nato se je Grenlandija umaknila iz EU in postala pridružena kot ČDO s Pogodbo o Grenlandiji. V pogodbi je bila poudarjena potreba po ohranitvi tesnih vezi med EU in Grenlandijo, zlasti v zvezi z razvojnimi potrebami Grenlandije in ribolovnimi pravicami EU. Dne 13. marca 1984 je bil podpisan sporazum o ribolovu. Po vmesnem pregledu četrtega protokola o ribolovu je Evropski svet leta 2003 sklenil, da bi bilo treba v ureditvi tega področja upoštevati pomen ribištva in strukturne razvojne težave Grenlandije. V skupni izjavi iz leta 2006 med Unijo, Grenlandijo in Dansko so določeni skupni cilji novega partnerstva. Izjava je oblikovala politično podlago za Sklep Sveta 2006/526/ES, ki je opredelil okvir za sodelovanje za obdobje 2007–2013. Sklep Sveta 2014/137/EU zdaj zajema obdobje od leta 2014 do leta 2020 in je v skladu s poznejšo skupno izjavo iz leta 2015 med EU, Grenlandijo in Dansko, ki ponovno potrjuje tesne odnose med pogodbenicami. Sedanji sklep o Grenlandiji dopolnjuje sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj, vendar določa nekatere značilnosti, ki so specifične za odnose z Grenlandijo. V poročilu o vmesnem pregledu (december 2017) o desetih instrumentih za zunanje financiranje, vključno s sklepom o Grenlandiji in 11. ERS, ki vključuje pripravo programov za druge ČDO, je bilo ugotovljeno, da instrumenti za zunanje financiranje ustrezajo svojemu namenu. Vendar je bila v poročilu in opravljenih posvetovanjih poudarjena potreba po večji prožnosti, poenostavitvi, skladnosti in učinkovitosti. To je privedlo do predloga za prihodnji instrument za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje, ki bo temeljil na pridobljenih izkušnjah, da prispeva k poenostavitvi strukture zunanjega delovanja Unije. Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj ter sklepa o Grenlandiji ni mogoče vključiti v novi instrument za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje ali v kateri koli drug pravni akt, ki je predmet rednega zakonodajnega postopka. Temu je tako, ker imata oba poseben postopek sprejemanja, in sicer s soglasnim sklepom Sveta po posvetovanju z Evropskim parlamentom. Vendar se za poenostavitev števila programov predlaga, da se oba sklepa združita v en sklep, ki združuje vse ČDO, vključno z Grenlandijo. Poleg tega je člen 203 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) pravna podlaga za sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj ter sklep o Grenlandiji. Po predlogu za vključitev ERS v proračun bi moral biti vir financiranja za Grenlandijo ter za druge čezmorske države in ozemlja novi proračunski razdelek 6 „sosedstvo in svet“. Novi zakonodajni akt za vse ČDO, ki zajema politični in pravni okvir ter način za izvajanje sodelovanja, bo prinesel: ·enotnost upravljanja – ker bodo vsi ČDO imeli isti vir financiranja (proračun EU), bodo ustvarjene sinergije pri pripravi in izvajanju programov, ·utrditev skupnih ciljev, ·poenostavitev in skladnost pravnega okvira, ·večjo vidnost ČDO kot skupine.

Ker za oba sklepa velja, da ustrezata svojemu namenu, je vodilno načelo, da se ohrani, kar deluje dobro, hkrati pa se izboljša, kar ovira sposobnost partnerjev, da učinkovito izvajajo svoje politike in prednostne naloge. Po drugi strani pa so zadevne države članice odločno vztrajale pri ohranitvi strukture in pravnega reda sedanjega sklepa o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj. •Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike Sedanja pravila in postopki pridružitve EU–ČDO so določeni v Sklepu 2013/755/EU z dne 25. novembra 2013 o pridružitvi ČDO Evropski uniji. Tisti, ki se nanašajo na odnose z Grenlandijo, so določeni v Sklepu 2014/137/EU z dne 14. marca 2014 o odnosih med Evropsko unijo na eni strani ter Grenlandijo in Kraljevino Dansko na drugi strani. •Skladnost z drugimi politikami Unije Strategija „Evropa 2030“ določa referenčno merilo za skladnost na vseh področjih politike, kar zadeva energijsko učinkovitost in njen prispevek k energetski varnosti ter okviru podnebne in energetske politike za leto 2030. Zagotovljena bo tudi skladnost s Pariškim sporazumom o podnebnih spremembah. Celostna politika Evropske unije za Arktiko odraža strateški interes Unije, da ima ključno vlogo v arktični regiji. Na podlagi prejšnjih pobud si prizadeva za politiko Unije, ki se osredotoča na okrepitev mednarodnega sodelovanja pri odzivanju na posledice podnebnih sprememb za občutljivo arktično okolje ter na spodbujanje trajnostnega razvoja, zlasti v evropskem delu Arktike, ter prispevanje k takemu razvoju. Grenlandija ima pomembno vlogo pri viziji te politike kot del Kraljevine Danske. Ukrepi, financirani v okviru tega predloga, morajo biti skladni z ukrepi, ki se izvajajo v okviru skupne zunanje in varnostne politike ter na novo predlaganega evropskega mirovnega instrumenta. Humanitarni ukrepi se ne bi smeli financirati v okviru tega predloga, saj se bodo še naprej financirali prek instrumenta za humanitarno pomoč. Komisija je s predlogom za večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027 določila ambicioznejši cilj za vključevanje podnebnega vidika v vse programe EU, saj naj bi bilo 25 % odhodkov EU namenjenih podpori za doseganje podnebnih ciljev. Z ukrepi v okviru tega programa naj bi se zagotovilo 20 % skupnih finančnih sredstev programa za podnebne cilje. Prispevanje tega programa k doseganju tega splošnega cilja se bo spremljalo s sistemom označevalcev podnebnega sistema EU na ustrezni ravni razčlenitve, vključno z uporabo natančnejših metodologij, kadar so te na voljo. Komisija bo zadevne informacije še naprej letno predstavljala v obliki odobritev za prevzem obveznosti v okviru letnega proračuna. Da bi se izkoristil celoten potencial programa za podpiranje podnebnih ciljev, si bo Komisija prizadevala opredeliti ustrezne ukrepe v celotnem postopku priprave, izvajanja, pregleda in ocenjevanja programa. 2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST •Pravna podlaga Sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj temelji na četrtem delu PDEU. Podrobna pravila in postopki pridružitve so določeni v sklepih Sveta na podlagi člena 203 PDEU, v skladu s katerim se ti akti sprejemajo po posebnem zakonodajnem postopku. Členi 198 do 204 PDEU se uporabljajo za Grenlandijo ob upoštevanju posebnih določb iz Protokola št. 34 o posebni ureditvi za Grenlandijo, priloženega k PDEU. •Subsidiarnost (za neizključno pristojnost) Podrobne ureditve določb četrtega dela PDEU je treba opredeliti na ravni Unije, saj namena pridruževanja, tj. spodbujanje gospodarskega in socialnega razvoja držav in ozemelj ter vzpostavljanja tesnih ekonomskih odnosov med ČDO in Unijo kot celoto, ni mogoče doseči z ukrepi na ravni držav članic. Poleg tega države članice ne bi mogle sprejemati ukrepov v zvezi s trgovinskim režimom ČDO, saj je zgolj EU odgovorna za skupno trgovinsko politiko (peti del, naslov II PDEU). Pristop k sodelovanju s ČDO iz zakonodajnega predloga Komisije spoštuje načela partnerstva, dopolnjevanja in subsidiarnosti. V njem je predlog, naj finančna pomoč EU za ČDO temelji na programskih dokumentih, za katere bi bili skupaj odgovorni pristojni organi ČDO in Komisija ter v katerih bi bile opredeljene strategije sodelovanja med Unijo in ČDO. Te strategije sodelovanja bi temeljile na razvojnih ciljih, strategijah in prednostnih nalogah, ki jih sprejmejo pristojni organi ČDO. Komisija, ČDO in njihove države članice bi tesno sodelovale pri odločanju o dejavnostih, ob polnem spoštovanju institucionalnih, pravnih in finančnih pristojnosti vsakega partnerja. Brez poseganja v prerogative Komisije bi imeli organi ČDO glavno odgovornost za izvajanje operacij, dogovorjenih v okviru strategije sodelovanja. Komisija bi bila odgovorna za določitev splošnih pravil in pogojev za te programe in projekte. Partnerstvo med Evropsko unijo, Grenlandijo in Dansko bo omogočalo posvetovanja in dialog o politiki glede ciljev in področij sodelovanja, določenih s tem sklepom. Zlasti bo opredelilo okvir, ki bo zagotavljal podlago za širše sodelovanje in dialog na področjih skupnega interesa. •Sorazmernost

V skladu s členoma 198 in 199 PDEU bo pridružitev še naprej zagotavljala celovito partnerstvo, ki bo vključevalo institucionalni okvir in trgovinske sporazume ter bo zajemalo številna področja sodelovanja ter osnovna načela, ki urejajo finančno pomoč Unije za ČDO. Ob upoštevanju posebnosti ČDO in njihovega posebnega odnosa z EU bo novi zakonodajni akt za vse ČDO, ki zajema politični in pravni okvir ter način, kako bi bilo treba sodelovanje izvajati, zagotavljal učinkovitost, utrditev skupnih ciljev in skladnost ter večjo prepoznavnost ČDO kot skupine. Ta predlog predlaga pristop, ki je prožen in prilagojen razmeram v vsakem ČDO. Zaradi doslednosti in učinkovitosti, in če ni določeno drugače, se bodo s predlaganim sklepom uporabljale določbe o izvajanju, ocenjevanju in spremljanju instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje. 3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA •Retrospektivne ocene/preverjanja ustreznosti obstoječe zakonodaje V skladu s členom 7 sklepa o Grenlandiji v zvezi z izvajanjem je treba najpozneje do junija 2018 pripraviti vmesno poročilo o oceni, ki bo podlaga za prihodnje delo v zvezi s sklepom in njegovimi ukrepi. 11. ERS, ki vključuje pripravo programov drugih ČDO, se nanaša na potrebo po pregledu uspešnosti do konca leta 2018. Zato sta bila sklep o Grenlandiji (2014/137/EU) in 11. ERS vključena v oceno s preostalimi osmimi instrumenti za zunanje financiranje, pri čemer je bilo na podlagi člena 17 skupne izvedbene uredbe pri vseh treba predložiti poročilo o vmesnem pregledu do konca leta 2017. V poročilu, ki ga je Komisija sprejela decembra 2017, je bilo ocenjeno, ali teh 10 instrumentov še vedno ustreza svojemu namenu, da se zagotovi učinkovito izvajanje pomoči EU. Poročilo je vsebovalo splošno analizo in deset posameznih delovnih dokumentov služb Komisije, v katerih je bil ocenjen vsak instrument financiranja na podlagi ocen, ki so jih v obdobju 2016–2017 izvedli zunanji svetovalci. V delovnem dokumentu služb Komisije o sklepu o Grenlandiji je bilo ugotovljeno, da je njegov glavni cilj, tj. ohranitev tesnih in trajnih vezi med pogodbenicami ob podpori trajnostnega razvoja na Grenlandiji, že dosežen. Tesno partnerstvo in sodelovanje z Evropsko unijo sta Grenlandiji omogočila, da je povečala krepitev zmogljivosti, razvila močnejši sistem upravljanja in finančni sistem ter okrepila izobraževalni sistem, posledično pa tudi svojo delovno silo. Sklep o Grenlandiji je bil oblikovan tako, da zajema in bolje uresničuje širše politične cilje partnerstva z Evropsko unijo. Kot tak lahko nadaljuje z uresničevanjem svojih ciljev do leta 2020. V delovnem dokumentu služb Komisije o 11. ERS je bilo ugotovljeno, da je ustrezen. To je bil na splošno učinkovit mehanizem, z dokazano dodano vrednostjo in zadovoljivo notranjo skladnostjo. Ugotovljene so bile nekatere neučinkovitosti v postopkih izvajanja za ČDO, ki imajo posledice na učinkovitost sodelovanja. Na splošno je bilo v poročilu o vmesnem pregledu ugotovljeno, da instrumenti za zunanje financiranje ustrezajo svojemu namenu, da so pomembni, na splošno v skladu s cilji EU in potrebami partnerskih držav ter so dovolj prilagodljivi, da podpirajo in omogočajo izvajanje spreminjajočega se okvira politike. Vendar je bilo ugotovljeno, da množica instrumentov in postopkov ogroža splošno skladnost in prepoznavnost zunanjih ukrepov EU, saj sinergije in dopolnjevanja niso v celoti izkoriščeni. Da bi se odzvali na izzive politike in operativne izzive, določene v ocenah, se bo razdelek za zunanje delovanje v proračunu EU moral bolj osredotočiti na štiri ključna medsektorska vprašanja: prožnost, poenostavitev, skladnost in uspešnost. Sklep o Grenlandiji je vključen v sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj, ki zajema tudi Grenlandijo, finančna sredstva za Grenlandijo in druge ČDO pa bodo zdaj izvirala iz istega razdelka v proračunu EU. Združitev teh dveh sklepov bo torej prispevala k poenostavitvi, prožnosti in skladnosti, saj bodo politični odnosi z vsemi ČDO in finančna sredstva združeni v en sam instrument. Tako bo poudarjen in okrepljen poseben status ČDO, nadalje bo poudarjena osredotočenost na posebnosti ČDO v primerjavi z drugimi razvojnimi partnerji, poudarjeno pa bo tudi, da se je pri sodelovanju s ČDO treba osredotočiti na njihov trajnostni razvoj. •Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi O odnosih s ČDO, vključno z Grenlandijo, se je razpravljalo na tematskem zasedanju o obdobju po letu 2020 na 16. forumu EU–ČDO 23. februarja 2018 v Bruslju ter v informativnem dokumentu o razpravi po letu 2020 ter o posledicah za ČDO, ki ga je naročilo združenje ČDO. Poleg tega je med zunanjim ocenjevanjem instrumentov za zunanje financiranje, vključno s sklepom o Grenlandiji in 11. ERS, več kot 12 tednov potekalo odprto javno posvetovanje, ki se je zaključilo 3. maja 2017. V okviru posvetovanja so se zbrali tudi predhodni prispevki za prihodnje instrumente za zunanje financiranje. Posvetovanje je potekalo v obliki (i) spletne ankete, ki je vključevala nekatera vodilna vprašanja za olajšanje povratnih informacij, in (ii) osebnih srečanj s ključnimi zainteresiranimi stranmi. Med tem posvetovanjem so bila izpostavljena naslednja vprašanja: V informativnem dokumentu, ki ga je naročilo združenje ČDO, je opisano, kako ČDO na splošno menijo, da jim je sedanji sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj prinesel velik napredek ter da je dobro pravno orodje, ki ga ni treba znatno spremeniti. Osredotočenost na doseganje ciljev trajnostnega razvoja bo koristila prihodnjemu sodelovanju ČDO−EU. Prihodnji odnosi bi lahko potekali prek samostojnega instrumenta ČDO v okviru proračuna z ustreznimi pravili, kar bi omogočalo enostavno, prožno in tekočo pripravo programov. Vključitev ERS v proračun EU bi bila dobrodošla, če bi se lahko ohranile nekatere značilnosti prožnosti ERS. Nekateri ČDO so pozvali k povečanju finančne podpore, da se priznajo njihove posebne geografske značilnosti in njihova pripadnost družini EU. To stališče so podprle države članice, ki menijo, da je sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj zagotovil pravo podlago za sodelovanje med ČDO in EU, čeprav se pričakujejo pomembne spremembe pri izvajanju. V informativnem dokumentu je bilo ugotovljeno tudi, da so države članice odprte za poseben instrument v okviru proračuna, če s tem povezane določbe ostanejo ustrezne oziroma, natančneje, če se ohranita način podpore iz proračuna in načelo večletnosti. Med javnim posvetovanjem o oceni sklepa o Grenlandiji je obstajalo splošno soglasje, da se je sklep izkazal kot ustrezen in učinkovit pri doseganju in uresničevanju njegovih splošnih in specifičnih ciljev ter pri odražanju njegovih splošnih načel glede olajševanja dialoga o politiki o globalnih vprašanjih in vprašanjih v zvezi z Arktiko. Pri obravnavi finančne pomoči za obdobje po letu 2020 bi bilo mogoče postopke priprave programov in izvajanja finančne pomoči za Grenlandijo koristno primerjati s postopki ERS, ki so na voljo drugim ČDO. Sklep o Grenlandiji je veljal za dragocen instrument za ohranjanje in krepitev tesnih vezi med Grenlandijo in Unijo. Politični vidiki odnosov so se z leti zelo razvili.

•Zunanje strokovno mnenje Zunanja ocena sklepa o Grenlandiji in 11. ERS se je uporabila kot podlaga za poročilo o vmesnem pregledu in spremne delovne dokumente služb Komisije. Poleg tega so ČDO naročili informativni dokument o razpravi za obdobje po letu 2020 in posledice za ČDO, ki so ga pripravili zunanji strokovnjaki. •Ocena učinka Komisija je leta 2018 izvedla oceno učinka, ki je zajemala vse instrumente v okviru razdelka „Evropa v svetu“ večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020. Ocena učinka se je osredotočila na večje spremembe, ki se predlagajo za zunanje delovanje v večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027. Te spremembe so vključevale združitev več instrumentov v en obsežen instrument in vključitev ERS v proračun EU. V analizi je bilo ugotovljeno, da bi prednosti vključitve ERS v proračun prevladale nad slabostmi, v kolikor bi lahko bili izpolnjeni določeni predpogoji. Na primer, znesek, dodeljen za zunanje delovanje, ne bi smel biti nižji od vsote ERS in drugih zunanjih instrumentov, prožnost ERS bi bilo treba v največji možni meri prenesti, financiranje vojaških operacij, ki poteka iz mirovne pomoči za Afriko Evropskega razvojnega sklada, pa bi se moralo nadaljevati prek drugega zunajproračunskega mehanizma. V oceni učinka je bilo ugotovljeno tudi, da se večino instrumentov, razen tistih, ki imajo zelo specifično pravno podlago ali cilje, lahko združi. Instrumenti, ki bi jih bilo mogoče združiti, so vključevali instrument za razvojno sodelovanje, Evropski razvojni sklad, evropski instrument sosedstva, evropski instrument za demokracijo in človekove pravice, instrument za prispevanje k stabilnosti in miru ter instrument partnerstva. Tisti, ki bi morali ostati ločeni, so med drugim: humanitarna pomoč, proračun za skupno zunanjo in varnostno politiko, del instrumenta za sodelovanje na področju jedrske varnosti, čezmorske države in ozemlja, tudi Grenlandija, mehanizem Unije na področju civilne zaščite, instrument za predpristopno pomoč, program „Prostovoljci EU za humanitarno pomoč“, podpora turški skupnosti na Cipru, rezerva za nujno pomoč ter evropski mirovni instrument. Kot je navedla Komisija in kot so potrdili tudi partnerji s povratnimi informacijami med javnim posvetovanjem, je sedanja struktura instrumentov za zunanje financiranje preveč zapletena. Združitev več instrumentov v en širok instrument bi omogočila racionalizacijo njihovih upravljavskih in nadzornih sistemov, s čimer bi se zmanjšalo upravno breme za institucije EU in države članice. Uporaba poenostavljenega sistema nadzora bi zadevnim institucijam omogočila boljši in celovitejši pregled nad zunanjimi odhodki EU. Odbor za regulativni nadzor je 25. aprila 2018 preučil oceno učinka in izdal pozitivno mnenje s pridržki. •Poenostavitev Kar zadeva poenostavitev, je cilj racionalizacije pravne strukture zmanjšati upravno breme v primerjavi s sedanjimi instrumenti. Trenutno odnose s ČDO in njihova finančna sredstva (vključno s pripravo programov in izvedbenimi pravili) zajemajo štirje instrumenti: (i) sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj, (ii) uredba o 11. ERS, (iii) sklep o Grenlandiji in (iv) skupna izvedbena uredba. Predlagani sklep ponuja enoten instrument, ki zajema politične vidike in posebne odnose med Unijo in ČDO. Vključuje posebne določbe, ki usmerjajo odnose z Grenlandijo, kjer je to potrebno, združitev finančnih sredstev v okviru enega razdelka proračuna EU ter izvedbena pravila, ki bodo v veliki meri po vzoru instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje, da se zagotovita skladnost in poenostavitev. Po potrebi bodo v predlaganem sklepu določena posebna in poenostavljena pravila za ČDO glede priprave programov. Poleg tega bo prenos (kolikor je mogoče) značilnosti ERS, kot je na primer načelo večletnosti, zagotovil še enostavnejše in bolj prilagodljive postopke, ki prej niso bili na voljo Grenlandiji. Zato se bo s predlaganim sklepom poenostavila upravljavska in nadzorna struktura sedanjega sklopa instrumentov. 4.PRORAČUNSKE POSLEDICE Finančna sredstva za Grenlandijo bodo iz proračunskega razdelka 6 proračuna EU „sosedstvo in svet“. Zaradi nameravanega prenosa nekaterih značilnosti ERS, kot je načelo večletnosti proračuna EU, bodo poenostavljeni sedanji postopki za dodeljevanje sredstev Grenlandiji. Kar zadeva druge ČDO, se bodo njihove finančne dodelitve prenesle iz ERS v proračunski razdelek „sosedstvo in svet“. S sporočiloma Komisije o sodobnem proračunu za Unijo, ki varuje, opolnomoča in ščiti, je v okviru razdelka „sosedstvo in svet“ za sodelovanje s ČDO namenjenih 500 milijonov EUR. Ta sklep določa skupni znesek v višini 500 000 000 EUR (v tekočih cenah), ki se dodeli pridružitvi s ČDO. Od tega zneska bo 225 000 000 EUR dodeljenih Grenlandiji, 225 000 000 EUR pa drugim ČDO, pri čemer bo 159 000 000 EUR namenjenih za teritorialne programe, 66 000 000 EUR pa za regionalne programe. Poleg tega so za vse ČDO, tudi za Grenlandijo, na voljo znotrajregijska finančna sredstva v višini 15 000 000 EUR. Poleg tega sta v skladu z novim sklepom predvidena znesek v višini 22 000 000 EUR za tehnično pomoč ter nerazporejen znesek v višini 13 000 000 EUR. 5.DRUGI ELEMENTI •Načrti za izvedbo ter ureditev spremljanja, ocenjevanja in poročanja

Ureditve za izvajanje, spremljanje, ocenjevanje in poročanje bodo upoštevale pravila, določena za instrument za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje, razen če ni v sklepu določeno drugače. •Natančnejša pojasnitev posameznih določb osnutka sklepa Ker bosta sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj ter sklep o Grenlandiji združena, se združijo vsa področja, ki so podobna ali imajo sinergije. Struktura sedanjega sklepa o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj ter večina določb v njem bodo po potrebi ohranjene, poudarjene bodo posebnosti odnosov Unije z Grenlandijo in sodelovanja z njo, kot so cilj, da se ohranjajo tesne in trajne vezi med Unijo, Grenlandijo in Dansko, priznanje geostrateškega položaja Grenlandije, politični dialog in morebitno sodelovanje pri vprašanjih v zvezi z Arktiko ter prehranska varnost. Zato se bodo ohranili pozitivni dosežki sklepa o Grenlandiji. Novi sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj bi moral imeti isto strukturo z istim političnim stebrom, trgovinskim stebrom in stebrom sodelovanja kot sedanji sklep. Glavne spremembe zajemajo: ·Predlagani sklep bo upošteval posledice izstopa Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske iz Evropske unije ter dejstvo, da se posebna ureditev iz četrtega dela PDEU ne bo več uporabljala za 12 britanskih ČDO. ·S formalnega vidika se izvede splošna posodobitev besedila in njegovih prilog, zlasti da se upoštevajo najnovejše spremembe v davčni in trgovinski zakonodaji. ·Ker je ERS vključen v proračun EU, se bosta prilogi IV in V k sedanjemu sklepu razveljavili. Poleg tega je bila v sklep vključena Priloga I o odročnih ČDO. Priloga III o upravljanju EIB z lastnimi sredstvi bo razveljavljena. ·Dodajanje in posodobitev določb, ki odražajo stanje odnosov z Grenlandijo v skladu s členom 3 (cilji, načela in vrednote), členom 5 (skupni interesi, dopolnjevanje in prednostne naloge), členom 13 (vodilna načela za dialog), členom 23 (novi člen o surovinah), členom 31 (sodelovanje na področju raziskav in inovacij) in členom 35 (javno zdravje in varnost preskrbe s hrano). ·Del IV o financiranju sodelovanja vključuje namenska finančna sredstva iz proračunskega razdelka 6 „sosedstvo in svet“ za ČDO. Določa tudi naslednje: ·splošno klavzulo o sklicevanju na instrument za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje za izvajanje finančnega sodelovanja iz predlaganega sklepa. Kljub temu bo predlagani sklep še naprej zagotavljal specifično in poenostavljeno pripravo programov za ČDO, ·ČDO bodo prav tako še naprej upravičeni, da v okviru naslednjega večletnega finančnega okvira načeloma sodelujejo v programih Unije. Upravičeni bodo do tematskih programov in ukrepov hitrega odzivanja v okviru instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje, ·Posebna določba/instrument omogoča Komisiji, da dejavno spodbuja znotrajregijske projekte med ČDO, državami ali ozemlji AKP in državami ali ozemlji zunaj AKP ter najbolj oddaljenimi regijami Unije. 2018/0244 (CNS) Predlog SKLEP SVETA o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski uniji, vključno z odnosi med Evropsko unijo na eni strani ter Grenlandijo in Kraljevino Dansko na drugi strani

(sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj) SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 203 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta, v skladu s posebnim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1)Ta sklep določa pravila in postopek za pridružitev čezmorskih držav in ozemelj (v nadaljnjem besedilu: ČDO), vključno z Grenlandijo, Evropski uniji ter nadomešča Sklep Sveta 2013/755/EU (v nadaljnjem besedilu: sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj) in Sklep Sveta 2014/137/EU (v nadaljnjem besedilu: sklep o Grenlandiji). (2)V skladu s členom 204 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) se določbe členov 198 do 203 PDEU uporabljajo za Grenlandijo ob upoštevanju posebnih določb Protokola št. 34 k PDEU o posebnih ureditvah za Grenlandijo. V skladu s Pogodbo o Grenlandiji so odnosi med Unijo na eni strani ter Grenlandijo in Kraljevino Dansko na drugi strani urejeni s Sklepom Sveta 2014/137/EU, ki poudarja tesne zgodovinske, politične, gospodarske in kulturne povezave med Unijo in Grenlandijo ter opredeljuje posebno partnerstvo in sodelovanje. Sklep 2014/137/EU preneha veljati 31. decembra 2020. (3)S 1. januarjem 2021 bi se morala pomoč Unije za ČDO, ki se je prej financirala iz Evropskega razvojnega sklada (ERS), financirati iz splošnega proračuna Unije. (4)Da bi racionalizirali število instrumentov za zunanje financiranje in njihovo uspešnost, bi bilo treba odnose z vsemi ČDO, vključno z Grenlandijo, združiti z nadomestitvijo Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj ter Sklepa o Grenlandiji z enim sklepom. (5)Partnerstvo v skladu s tem sklepom bi moralo omogočiti nadaljevanje močnih odnosov med Unijo na eni strani in vsemi ČDO na drugi strani. (6)Ta novi sklep bi moral poudariti posebnosti sodelovanja z Grenlandijo, kot so cilj, da se ohranijo tesne in trajne vezi med Unijo, Grenlandijo in Dansko, priznanje geostrateškega položaja Grenlandije, pomen dialoga o politikah med Grenlandijo in Unijo, obstoj sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Unijo in Grenlandijo ter morebitno sodelovanje o vprašanjih v zvezi z Arktiko. Z možnostjo razvoja proaktivne agende in uresničevanjem skupnih interesov bi sklep moral omogočiti odzivanje na svetovne izzive, zlasti vse večje vplive podnebnih sprememb na človekovo delovanje in okolje, pomorski promet, naravne vire, vključno s surovinami in ribjim staležem, pa tudi raziskave in inovacije. (7)PDEU in njena sekundarna zakonodaja se ne uporabljajo samodejno za ČDO, razen nekaterih določb, v katerih je to izrecno določeno. Čeprav ČDO niso tretje države, niso del enotnega trga in morajo upoštevati obveznosti, ki jih imajo tretje države v zvezi s trgovino, predvsem pravila o poreklu, standarde za zdravje in zdravstveno varstvo rastlin ter zaščitne ukrepe. (8)Posebni odnosi med Unijo in ČDO napredujejo od razvojnega sodelovanja k vzajemnemu partnerstvu, da se podpre trajnostni razvoj ČDO. Poleg tega bi morala solidarnost med Unijo in ČDO temeljiti na edinstvenih odnosih med njimi in na dejstvu, da so ČDO del iste „evropske družine“. (9)Agenda za trajnostni razvoj do leta 2030 (v nadaljnjem besedilu: Agenda 2030), ki so jo septembra 2015 sprejeli Združeni narodi, je odziv mednarodne skupnosti na svetovne izzive in trende v zvezi s trajnostnim razvojem. Agenda 2030 temelji na ciljih trajnostnega razvoja, Pariškem sporazumu o podnebnih spremembah in akcijski agendi iz Adis Abebe ter je okvir s preoblikovalno močjo za izkoreninjenje revščine in doseganje trajnostnega razvoja na svetovni ravni. Njeno področje uporabe je univerzalno in zagotavlja celovit skupni okvir za ukrepe, ki se uporablja tako za Unijo kot za njene partnerje. Zagotavlja ravnovesje med gospodarskimi, socialnimi in okoljskimi razsežnostmi trajnostnega razvoja, pri čemer priznava bistvene medsebojne povezave med njegovimi cilji. Cilj Agende 2030 je, da ne bo nihče zapostavljen. Njeno izvajanje bo tesno usklajeno z drugimi mednarodnimi zavezami. Pri ukrepih, ki se izvajajo v okviru tega sklepa, bo posebna pozornost namenjena medsebojnim povezavam med cilji trajnostnega razvoja in celostnimi ukrepi, ki lahko ustvarijo dodatne koristi in usklajeno izpolnijo več ciljev. (10)Pridružitev med Unijo in ČDO bi morala še naprej temeljiti na treh bistvenih stebrih, in sicer povečanju konkurenčnosti, krepitvi odpornosti in zmanjšanju ranljivosti čezmorskih držav in ozemelj, ter spodbujanju sodelovanja in povezovanja med ČDO in drugimi partnerji oziroma sosednjimi regijami. (11)Finančna pomoč Unije, ki se dodeli prek tega partnerstva, bi morala dati razvoju ČDO evropsko perspektivo ter prispevati h krepitvi tesnih in dolgoročnih vezi z njo, hkrati pa izboljšati položaj ČDO kot naprednih oddaljenih ozemelj Unije na podlagi skupnih vrednot in zgodovine, ki partnerici povezujejo. (12)Glede na geografski položaj ČDO in kljub različnim statusom glede na pravo Unije vsakega od akterjev na določenem geografskem območju bi bilo treba v interesu vseh strani uresničevati sodelovanje med njimi in njihovimi sosedami, pri čemer je poseben poudarek dan področjem, ki so v skupnem interesu, ter spodbujanju vrednot in standardov Unije. (13)Veliko ČDO je sosed najbolj oddaljenim regijam iz člena 349 PDEU, afriškim, karibskim in pacifiškim državam (AKP) ter drugim tretjim ozemljem in državam ter si z njimi delijo skupne potrebe od prilagajanja podnebnim spremembam in blažitve teh sprememb ter ohranjanja biotske raznovrstnosti do vprašanj v zvezi z oceani, diverzifikacijo gospodarstva in zmanjševanjem tveganja nesreč. (14)Sporočilo Komisije z dne 24. oktobra 2017 „Trdnejše in prenovljeno strateško partnerstvo z najbolj oddaljenimi regijami EU“, sklepi 15. in 16. foruma ČDOEU ter priporočila Komisije za pogajanja o sporazumu o partnerstvu med Evropsko unijo in državami AKP pozivajo k okrepitvi programov regionalnega sodelovanja, ki vključujejo ČDO in njihove sosede. (15)ČDO imajo bogato kopensko in morsko biotsko raznovrstnost. Podnebne spremembe vplivajo na naravno okolje ČDO in ogrožajo njihov trajnostni razvoj. Ukrepi na področjih ohranjanja biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev, zmanjšanja tveganja nesreč, trajnostnega upravljanja naravnih virov in spodbujanja trajnostne energije prispevajo k prilagoditvi in ublažitvi podnebnih sprememb v ČDO. Namen pridružitve bi moralo biti zagotavljanje ohranjanja, obnove in trajnostne uporabe biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev, kot ključnega elementa za uresničitev trajnostnega razvoja.

(16)Z odražanjem pomembnosti obvladovanje podnebnih sprememb v skladu z zavezo Unije za izvajanje Pariškega sporazuma in ciljev ZN za trajnostni razvoj bo ta program prispeval k vključevanju podnebnih ukrepov v vse politike Unije in k doseganju skupnega cilja 25 % odhodkov proračuna Unije, namenjenih podpori podnebnih ciljev. Z ukrepi v okviru tega programa naj bi se zagotovilo 20 % skupnih finančnih sredstev programa za podnebne cilje. Ustrezni ukrepi bodo opredeljeni med izvajanjem programa in ponovno ocenjeni v okviru postopkov vmesnega ocenjevanja in pregledov. (17)V odnosih med Unijo in ČDO bi bilo treba priznati, da bi slednji lahko pomembno prispevali k izpolnjevanju zavez Unije v okviru večstranskih okoljskih sporazumov. (18)Unija in ČDO priznavajo, da sta izobraževanje in poklicno usposabljanje posebno pomembna za uresničitev trajnostnega razvoja ČDO. (19)Pridružitev med Unijo in ČDO bi morala upoštevati ohranitev kulturne raznolikosti in identitete ČDO in k temu prispevati. (20)Trgovina in s trgovino povezano sodelovanje med Unijo in ČDO bi morala prispevati k uresničitvi cilja trajnostnega gospodarskega in družbenega razvoja ter varstva okolja. (21)Ta sklep bi moral zagotavljati bolj prilagodljiva pravila o poreklu, vključno z novimi možnostmi kumulacije porekla. Kumulacija bi morala biti mogoča ne le s ČDO in državami podpisnicami Sporazuma o gospodarskem partnerstvu, ampak pod določenimi pogoji tudi za proizvode s poreklom iz držav, s katerimi Unija uporablja sporazum o prosti trgovini, in za proizvode, ki v Unijo vstopajo brez dajatev in kvot v okviru splošnega sistema preferencialov Unije, tudi v skladu s pogoji. Ti pogoji so potrebni za preprečitev izogibanja izpolnjevanju obvez iz trgovinskih določb in za zagotovitev pravilnega delovanja sistemov kumulacije. (22)Postopke za potrjevanje porekla iz ČDO bi bilo treba posodobiti, in sicer v interesu gospodarskih subjektov in zadevnih uprav v ČDO. Določbe o upravnem sodelovanju med Unijo in ČDO bi bilo treba prav tako ustrezno posodobiti. (23)Poleg tega je treba določiti tudi dovolj podrobne predpise o zaščiti in nadzoru. To bo omogočilo ČDO, pristojnim organom Unije in gospodarskim subjektom, da se zanašajo na jasna in pregledna pravila in postopke. Navsezadnje je v skupnem interesu, da se zagotovi pravilna uporaba postopkov in ureditev, ki ČDO omogočajo izvoz blaga v Unijo brez dajatev in kvot. (24)Ob upoštevanju ciljev integracije in razvoja svetovne trgovine na področju storitev in ustanavljanja podjetij je treba podpirati razvoj trgov storitev in naložbenih možnosti z izboljšanjem tržnega dostopa storitev in naložb ČDO na trg Unije. Glede na to bi morala Unija ČDO ponuditi najboljšo možno raven obravnave, kot jo nudi vsem drugim trgovinskim partnerjem s splošnimi klavzulami o državi z največjimi ugodnostmi, ob čemer bi se morale ČDO zagotoviti možnosti za bolj prilagodljive trgovinske odnose, in sicer tako, da se obravnava, ki jih ČDO zagotavljajo Uniji, omeji na obravnavo, ki jo zagotavljajo drugim velikim trgovinskim partnerjem oz. gospodarstvom. (25)Sodelovanje na področju finančnih storitev med Unijo in ČDO bi moralo prispevati k oblikovanju varnejšega, zanesljivejšega, preglednejšega finančnega sistema, ki je bistven za spodbujanje svetovne finančne stabilnosti ter podpiranje trajnostne rasti. Prizadevanja na tem področju bi morala biti usmerjena na približevanje mednarodno dogovorjenim standardom in približevanje predpisov ČDO pravnemu redu Unije na področju finančnih storitev. Ustrezno pozornost bi bilo treba nameniti krepitvi upravne zmogljivosti organov ČDO, med drugim tudi na področju nadzora. (26)Finančna pomoč Unije mora biti usmerjena na področja, kjer ima največji učinek, pri tem pa je treba upoštevati njeno zmožnost, da deluje v svetovnem merilu in se odzove na globalne izzive, kot so izkoreninjenje revščine, trajnosten in vključujoč razvoj ter spodbujanje demokracije, dobrega upravljanja, človekovih pravic in pravne države po vsem svetu, njeno dolgoročno in predvidljivo zavezanost zagotavljanju razvojne pomoči in njeno vlogo pri usklajevanju z državami članicami. (27)Za namene učinkovitosti, poenostavitve in priznavanja upravljavskih sposobnosti organov ČDO bi bilo treba finančna sredstva, ki se dodelijo ČDO, upravljati na podlagi vzajemnega partnerstva. Poleg tega bi morali organi ČDO prevzeti odgovornost za oblikovanje in izvajanje tistih politik, o katerih sta se pogodbenici dogovorili, da jih bosta sprejeli kot strategije sodelovanja. Pri pripravi in izvajanju programov bi bilo treba upoštevati dejstvo, da so upravni in človeški viri v ČDO omejeni. (28)Ta sklep določa finančna sredstva za pridružitev čezmorskih držav in ozemelj Evropski uniji („sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj“), ki za Evropski parlament in Svet pomenijo prednostni referenčni znesek v letnem proračunskem postopku v smislu točke 16 Medinstitucionalnega sporazuma z dne [---] med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju. (29)Za ta sklep se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih sprejela Evropski parlament in Svet na podlagi člena 322 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Ta pravila so določena v finančni uredbi in določajo zlasti postopek za pripravo in izvrševanje proračuna prek nepovratnih sredstev, javnih naročil, nagrad in posrednega izvrševanja ter urejajo nadzor odgovornosti finančnih akterjev. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEU, se nanašajo tudi na zaščito proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah, saj je spoštovanje tega načela bistven predpogoj za dobro finančno poslovodenje in učinkovito financiranje Unije. (30)Vrste financiranja in načini izvajanja iz tega sklepa bi se morali izbrati na podlagi njihove primernosti za uresničevanje specifičnih ciljev ukrepov in doseganje rezultatov, pri čemer se upoštevajo zlasti stroški kontrol, upravno breme ter pričakovano tveganje, da bo prišlo do kršitev. Pri tem bi bilo treba upoštevati uporabo pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj in stroškov na enoto ter financiranje, ki ni vezano na stroške, kot je določeno v členu 125(1) finančne uredbe. (31)Unija bi si morala prizadevati za najučinkovitejšo možno uporabo razpoložljivih virov in s tem za optimizacijo učinka svojega zunanjega delovanja. V ta namen bi bilo treba zagotoviti povezovanje in dopolnjevanje instrumentov Unije za zunanje financiranje ter ustvariti sinergije z drugimi politikami in programi Unije. Da bi se v največji možni meri povečal učinek kombiniranega posredovanja za doseganje skupnega cilja, bi ta sklep moral omogočati kombiniranje financiranja z drugimi programi Unije, če le prispevki ne krijejo istih stroškov. (32)Ta sklep bi se moral po potrebi sklicevati na [uredbo NDICI] za namen izvajanja sodelovanja ter tako zagotavljati skladnost pri upravljanju z različnimi instrumenti. (33)Za upoštevanje razvoja in sprememb v carinski in trgovinski zakonodaji bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi z vsebino prilog II, III in IV, da se ji tako omogoči, da te spremembe prenese v sklep. V skladu z odstavkoma 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje je ta program treba oceniti na podlagi informacij, zbranih na podlagi posebnih zahtev glede spremljanja, pri čemer se je treba izogniti pretiranemu urejanju in upravnim bremenom, zlasti za države članice. Te zahteve lahko po potrebi vključujejo merljive kazalnike, ki so osnova za ocenjevanje učinkov programa na terenu. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, tudi na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. (34)Sklicevanja na instrumente zunanje pomoči v členu 9 Sklepa Sveta 2010/427/EU bi bilo treba razumeti tudi kot sklicevanja na ta sklep. Komisija bi morala zagotoviti, da se ta sklep izvaja v skladu z vlogo ESZD, kot je določena v navedenem sklepu. (35)Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje členov 10(6) in 16(8) Priloge II, člena 2 Priloge III ter členov 5 in 6 Priloge IV k temu sklepu bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta.

(36)V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95, Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 in Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 bi bilo treba finančne interese Unije zaščititi z učinkovitimi in sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje, odpravljanje in preiskovanje nepravilnosti, tudi goljufij, povračilo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi naložitev upravnih sankcij. Zlasti lahko v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 in Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96 Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) izvaja upravne preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali drugih nezakonitih ravnanj, ki škodijo finančnim interesom Unije. V skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 lahko Evropsko javno tožilstvo (v nadaljnjem besedilu: EJT) preiskuje in preganja goljufije ter druga kazniva dejanja, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta. V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije ter Komisiji, uradu OLAF, EJT in Evropskemu računskemu sodišču podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje osebe, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice. Zato bi morali sporazumi s tretjimi državami in ozemlji ter z mednarodnimi organizacijami, kot tudi vse pogodbe ali sporazumi, ki izhajajo iz izvajanja tega sklepa, vsebovati določbe, ki Komisijo, Računsko sodišče in urad OLAF izrecno pooblaščajo za izvajanje revizij, pregledov in inšpekcij na kraju samem v skladu z njihovimi pristojnostmi ter zagotavljajo, da vse tretje osebe, ki so vključene v izvrševanje financiranja Unije, podelijo enakovredne pravice. (37)Na podlagi tega sklepa bi moral biti Svet zmožen za vse zgoraj navedene dejavnike imeti inovativen odziv, ki je dosleden in prilagojen različnim razmeram – SPREJEL NASLEDNJI SKLEP: DEL I SPLOŠNE DOLOČBE O PRIDRUŽITVI ČEZMORSKIH DRŽAV IN OZEMELJ UNIJI POGLAVJE 1 SPLOŠNE DOLOČBE Člen 1

Predmet urejanja 1.Ta sklep vzpostavlja pridružitev čezmorskih držav in ozemelj (v nadaljnjem besedilu: ČDO) Uniji (v nadaljnjem besedilu: pridružitev), ki je partnerstvo, ki temelji na členu 198 PDEU in katerega namen je podpreti trajnostni razvoj ČDO ter spodbujati uveljavljanje vrednot in standardov Unije v širšem svetu. 2.Partnerji v pridružitvi so Unija, ČDO in države članice, s katerimi so povezani. 3.Ta sklep v členu 73 določa program financiranja za pridružitev vseh ČDO za obdobje 2021 do 2027 (v nadaljnjem besedilu: program). Določa cilje programa, oblike financiranja s strani Unije in pravila za zagotavljanje takega financiranja, kot je določeno v Prilogi I k temu sklepu. Člen 2

Ozemeljska veljavnost Ta pridružitev se uporablja za ČDO, navedene v Prilogi II k PDEU. Člen 3

Cilji, načela in vrednote 1.Pridružitev med Unijo in ČDO temelji na ciljih, načelih in vrednotah, ki so skupni ČDO, državam članicam, s katerimi so povezani, in Uniji. 2.Partnerji priznavajo pravice drugih partnerjev, da določijo svojo politiko trajnostnega razvoja in prednostne naloge na tem področju ter določijo lastne ravni domačega varstva okolja in zaščite dela ter da ustrezno sprejemajo ali spreminjajo relevantne zakone in politiko v skladu z mednarodno priznanimi standardi in sporazumi. Pri tem si prizadevajo zagotoviti visoko raven varstva okolja in zaščite dela. 3.Partnerji pri izvajanju tega sklepa ravnajo po načelih preglednosti, subsidiarnosti in učinkovitosti ter enako obravnavajo vse tri stebre trajnostnega razvoja ČDO: gospodarski razvoj, družbeni razvoj in varstvo okolja. 4.Glavni cilj tega sklepa je spodbujati gospodarski in družbeni razvoj ČDO ter vzpostaviti tesne gospodarske vezi med njimi in Unijo kot celoto. Namen pridružitve je uresničiti ta splošni cilj, in sicer s povečanjem konkurenčnosti ČDO, krepitvijo odpornosti ČDO, zmanjšanjem njihove ogroženosti na področju gospodarstva in varstva okolja ter spodbujanjem sodelovanja med njimi in drugimi partnerji. 5.V skladu s členom 3(5) in členom 21 PEU so specifični cilji tega sklepa naslednji:

(a)spodbujanje sodelovanja s ČDO in podpora temu sodelovanju; (b)podpora Grenlandiji in sodelovanje z njo pri reševanju glavnih izzivov, na primer dvigu ravni izobraževanja, ter prispevanje k zmogljivosti uprave Grenlandije za oblikovanje in izvajanje nacionalnih politik. 6.Pri uresničevanju teh ciljev je treba spoštovati temeljna načela svobode, demokracije, človekovih pravic in temeljnih svoboščin, pravne države, dobrega upravljanja in trajnostnega razvoja, ki so skupna ČDO in državam članicam, s katerimi so povezani. Člen 4

Upravljanje pridružitve Pridružitev upravljajo Komisija in organi ČDO ter, če je potrebno, država članica, s katero je posamezen ČDO povezan, v skladu njihovimi posameznimi institucionalnimi, pravnimi in finančnimi pristojnostmi. Člen 5

Skupni interesi, dopolnjevanje in prednostne naloge 1.Pridružitev je okvir za politični dialog in sodelovanje pri vprašanjih skupnega interesa. 2.Prednost ima sodelovanje na področjih skupnega interesa, kot so: (a)gospodarska diverzifikacija gospodarstev ČDO, vključno z nadaljnjim povezovanjem v svetovna in regionalna gospodarstva; v posebnem primeru Grenlandije je treba povečati usposobljenost njene delovne sile; (b)spodbujanje zelenega in modrega gospodarstva; (c)trajnostno upravljanje naravnih virov, vključno z ohranjanjem in trajnostno uporabo biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev; (d)blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje na njihove vplive; (e)ukrepi za zmanjšanje tveganja nesreč; (f)spodbujanje raziskav, inovacij in dejavnosti znanstvenega sodelovanja; (g)spodbujanje družbenih, kulturnih in gospodarskih izmenjav med ČDO, njihovimi sosednjimi državami in drugimi partnerji; (h)vprašanja v zvezi z Arktiko. 3.Cilj sodelovanja na področjih skupnega interesa je spodbuditi samozadostnost ČDO in razvoj njihovih zmogljivosti za oblikovanje, izvajanje in spremljanje strategij in politik iz odstavka 2. Člen 6

Spodbujanje pridružitve 1.Za krepitev svojih medsebojnih odnosov si Unija in ČDO prizadevajo seznaniti svoje državljane glede pridružitve, zlasti s spodbujanjem povezovanja in sodelovanja med organi, akademsko skupnostjo, civilno družbo in podjetji ČDO na eni strani in njihovimi sogovorniki v Uniji na drugi strani. 2.ČDO si prizadevajo za krepitev in spodbujanje svojih odnosov z Unijo kot celoto. Države članice podpirajo ta prizadevanja.

Člen 7

Regionalno sodelovanje, regionalno povezovanje in sodelovanje z drugimi partnerji 1.V skladu s členom 3 tega sklepa je namen te pridružitve podpreti ČDO pri njihovih prizadevanjih za udeležbo v ustreznih mednarodnih, regionalnih in/ali podregionalnih pobudah sodelovanja ter regionalnih ali podregionalnih postopkih povezovanja v skladu z njihovimi lastnimi željami ter cilji in prednostnimi nalogami, ki jih opredelijo pristojni organi ČDO. 2.V ta namen lahko Unija in ČDO izmenjujejo informacije in najboljše prakse ali vzpostavijo druge oblike tesnega sodelovanja in usklajevanja z drugimi partnerji v okviru članstva ČDO v regionalnih in mednarodnih organizacijah, če je primerno, s pomočjo mednarodnih sporazumov. 3.Namen pridružitve je podpreti sodelovanje med ČDO in drugimi partnerji na področjih sodelovanja, ki so določena v delih II in III tega sklepa. V zvezi s tem je cilj pridružitve spodbuditi sodelovanje med ČDO in najbolj oddaljenimi regijami iz člena 349 PDEU, njihovimi sosednjimi državami AKP ter državami in ozemlji, ki niso države AKP. Unija za uresničitev tega cilja izboljša usklajevanje in sinergije med zadevnimi programi Unije. Unija si tudi prizadeva za vključevanje ČDO v različne oblike dialoga, ki ga ima z njihovimi sosednjimi državami, ne glede na to, ali so ali niso države ali ozemlja AKP, in z najbolj oddaljenimi regijami, kadar je to primerno. 4.Podpora članstvu ČDO v ustreznih organizacijah za regionalno povezovanje je osredotočena zlasti na: (a)vzpostavljanje zmogljivosti ustreznih regionalnih organizacij in institucij, katerih članice so ČDO; (b)regionalne ali podregionalne pobude, kot je izvajanje sektorskih reformnih politik, ki se nanašajo na področja sodelovanja, opredeljena v delih II in III tega sklepa; (c)ozaveščenost ČDO o učinkih procesov regionalnega povezovanja na različnih področjih in njihovo razumevanje; (d)sodelovanje ČDO pri razvoju regionalnih trgov v okviru organizacij regionalnega povezovanja; (e)čezmejne naložbe med ČDO in njihovimi sosedami. Člen 8

Sodelovanje v evropskih združenjih za teritorialno sodelovanje Na podlagi uporabe člena 7(1), (2) in (3) tega sklepa pobude za sodelovanje ali druge oblike sodelovanja pomenijo tudi to, da vladni organi, regionalne in podregionalne organizacije, lokalni organi in po potrebi tudi javni in zasebni organi ali institucije (vključno s ponudniki javnih storitev) iz ČDO lahko sodelujejo v evropskih združenjih za teritorialno sodelovanje (EZTS) v skladu s pravili in cilji dejavnosti sodelovanja, ki se opravljajo na podlagi tega sklepa in Uredbe (EU) št. 1302/2013 ter v skladu z ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero so ČDO povezani. Člen 9

Posebna obravnava 1.Pri pridružitvi se upošteva raznolikost ČDO v smislu gospodarskega razvoja in njihove sposobnosti, da v celoti izkoristijo regionalno sodelovanje in regionalno povezovanje iz člena 7. 2.Posebna obravnava se vzpostavi za odročne ČDO. 3.Da bi se odpravile strukturne in druge ovire za razvoj odročnih ČDO, ta posebna obravnava upošteva njihove posebne težave, med drugim pri določanju obsega finančne pomoči in pogojev v zvezi z njo. 4.ČDO, za katerega velja, da je odročen, je Saint Pierre in Miquelon. POGLAVJE 2 SODELOVANJE

Člen 10

Splošno 1.Pridružitev temelji na širokem dialogu in posvetovanjih o vprašanjih skupnega interesa med ČDO, državami članicami, s katerimi so povezani, in Komisijo ter, če je primerno, Evropsko investicijsko banko (v nadaljnjem besedilu: EIB). 2.ČDO organizirajo, kadar je to ustrezno, dialog in posvetovanja z organi in institucijami, kot so: (a)pristojni lokalni in drugi javni organi, (b)gospodarski in socialni partnerji, (c)drugi ustrezni organ, ki predstavlja civilno družbo, kot so okoljski partnerji, nevladne organizacije in institucije, odgovorne za spodbujanje enakosti med moškimi in ženskami. Člen 11

Akterji sodelovanja 1.Akterji sodelovanja v ČDO so: (a)vladni organi ČDO, (b)lokalni organi v ČDO, (c)ponudniki javnih storitev ter organizacije civilne družbe, kot so družbena in poslovna združenja ter združenja delodajalcev in sindikatov in lokalne, nacionalne ali mednarodne nevladne organizacije, (d)regionalne in podregionalne organizacije. 2.Države članice, s katerimi so povezani ČDO, Komisijo obvestijo o vladnih in lokalnih organih iz točk (a) in (b) odstavka 1. Člen 12

Odgovornosti nevladnih akterjev 1.Nevladni akterji imajo lahko vlogo v izmenjavi informacij in pri posvetovanjih o sodelovanju ter zlasti pri pripravi in izvajanju pomoči glede sodelovanja ter projektov ali programov sodelovanja. Nanje se lahko prenesejo pooblastila finančnega upravljanja za izvajanje teh projektov ali programov za podporo lokalnim razvojnim pobudam. 2.Nevladni akterji, ki so lahko izbrani za necentralizirano upravljanje projektov ali programov, se določijo v soglasju med organi ČDO, Komisijo in državo članico, s katero je ČDO povezan, upoštevajoč zadevno temo, njihovo strokovno znanje in izkušnje ter področje delovanja. Postopek določitve se v vsakem ČDO izvaja v okviru širšega dialoga in posvetovanja iz člena 10. 3.Namen pridružitve je prispevati k prizadevanjem ČDO za krepitev organizacij civilne družbe, zlasti glede njihovega ustanavljanja in razvoja ter oblikovanja ukrepov, potrebnih za začetek njihovega vključevanja v načrtovanje, izvajanje in ocenjevanje razvojnih strategij in programov. POGLAVJE 3 INSTITUCIONALNI OKVIR PRIDRUŽITVE

Člen 13

Vodilna načela za dialog 1.Unija, ČDO in države članice, s katerimi so povezani, redno sodelujejo v celovitem in političnem dialogu. 2.Dialog se izvaja ob popolnem upoštevanju ustreznih institucionalnih, pravnih in finančnih pristojnosti Unije, ČDO in držav članic, s katerimi so povezani. Dialog se izvaja na prožen način. Lahko je formalen ali neformalen, na ustrezni ravni ali v ustrezni obliki ter se izvaja v okviru iz člena 14. 3.Dialog omogoča, da se ČDO popolnoma vključijo v izvajanje pridružitve. 4.Dialog je med drugim usmerjen na določena politična vprašanja, ki so v skupnem interesu ali splošnega pomena doseganje ciljev pridružitve. 5.Dialog z Grenlandijo zlasti zagotavlja podlago za širše sodelovanje in dialog na področjih, ki med drugim zadevajo energijo, podnebne spremembe in okolje, naravne vire, vključno s surovinami in ribjim staležem, pomorski promet, raziskave in inovacije ter arktično razsežnost navedenih vprašanj. Člen 14

Pridružitvena telesa 1.V okviru pridružitve se vzpostavijo naslednje oblike dialoga: (a)forum za dialog med ČDO in EU (v nadaljnjem besedilu: forum ČDO–EU) se organizira enkrat letno, da se srečajo organi ČDO, predstavniki držav članic in Komisija. Člani Evropskega parlamenta, predstavniki EIB in predstavniki najbolj oddaljenih regij se po potrebi pridružijo forumu ČDO–EU; (b)Komisija, ČDO in države članice, s katerimi so povezani, se redno tristransko posvetujejo. Ta posvetovanja se organizirajo vsaj trikrat letno na pobudo Komisije ali na zahtevo ČDO in držav članic, s katerimi so povezani; (c)v soglasju med ČDO, državami članicami, s katerimi so povezani, in Komisijo se za spremljanje izvajanja pridružitve oblikujejo delovne skupine, ki imajo svetovalno vlogo, in sicer v obliki, ki je primerna za obravnavana vprašanja. Te delovne skupine se lahko oblikujejo na zahtevo Komisije, države članice ali ČDO. Imajo tehnične razprave o zadevah, ki so posebnega pomena za ČDO in države članice, s katerimi so povezani, ter tako dopolnjujejo delo, opravljeno v okviru foruma ČDO−EU in/ali na tristranskih posvetovanjih. 2.Komisija predseduje forumu ČDO–EU, tristranskim posvetovanjem in delovnim skupinam ter na teh srečanjih opravlja sekretarske naloge. DEL II PODROČJA SODELOVANJA ZA TRAJNOSTNI RAZVOJ V OKVIRU PRIDRUŽITVE POGLAVJE 1 OKOLJSKA VPRAŠANJA, PODNEBNE SPREMEMBE, OCEANI IN ZMANJŠEVANJE NESREČ Člen 15

Splošna načela V okviru pridružitve se lahko sodelovanje na področju okolja, podnebnih sprememb in zmanjševanja tveganja nesreč nanaša na: (a)podporo pri prizadevanjih ČDO za opredelitev in izvajanje politik, strategij, akcijskih načrtov in ukrepov;

(b)podporo pri prizadevanjih ČDO za povezovanje v regionalne mreže in pobude; (c)spodbujanje trajnostne uporabe virov in učinkovite rabe virov ter razdruževanja gospodarske rasti in degradacije okolja ter (d)podpora prizadevanjem ČDO, da delujejo kot regionalna središča ali centri odličnosti. Člen 16

Trajnostno upravljanje ter ohranjanje biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev V okviru pridružitve se lahko sodelovanje na področju trajnostnega upravljanja ter ohranjanja biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev nanaša na: (a)spodbujanje vzpostavitve in učinkovitega upravljanja morskih in kopenskih zavarovanih območij ter izboljšanega upravljanja obstoječih zavarovanih območij; (b)spodbujanje trajnostnega upravljanja morskih in kopenskih virov, ki prispevajo k zaščiti vrst, habitatov in funkcij ekosistemov zunaj zavarovanih območij in zlasti ogroženih, občutljivih in redkih vrst; (c)krepitev ohranjanja in trajnostne rabe morske in kopenske biotske raznovrstnosti in ekosistemov z: (i)obravnavo širšega izziva, ki ga podnebne spremembe predstavljajo za ekosisteme, z ohranjanjem zdravih, odpornih ekosistemov in spodbujanjem zelene in modre infrastrukture ter na ekosistemu temelječih pristopov k prilagajanju podnebnim spremembam in blažitvi teh sprememb, saj taki pristopi pogosto prinesejo več koristi; (ii)krepitvijo zmogljivosti na lokalni, regionalni in/ali mednarodni ravni s spodbujanjem izmenjave informacij, znanja in najboljših praks med vsemi zainteresiranimi stranmi, vključno z javnimi organi, lastniki zemlje, zasebnim sektorjem, raziskovalci in civilno družbo; (iii)krepitvijo obstoječih programov za ohranjanje narave in s tem povezanih prizadevanj znotraj in zunaj varstvenih območij; (iv)širitvijo baze znanja in zapolnjevanjem vrzeli v znanju, vključno z opredelitvijo vrednosti funkcij ekosistema in ekosistemskih storitev; (d)spodbujanje in omogočanje regionalnega sodelovanja pri obravnavi vprašanj, kot so invazivne tuje vrste ali vplivi podnebnih sprememb; (e)razvoj mehanizmov za pridobitev sredstev, vključno s plačili za ekosistemske storitve. Člen 17

Trajnostno gospodarjenje z gozdovi V okviru pridružitve se lahko sodelovanje na področju trajnostnega gospodarjenja z gozdovi nanaša na uveljavljanje ohranjanja gozdov in trajnostnega gospodarjenja z njimi, vključno z njihovo vlogo pri varovanju okolja pred erozijo in nadzoru dezertifikacije, ter na pogozdovanje in upravljanje izvoza lesa. Člen 18

Celovito upravljanje obalnega pasu V okviru pridružitve se lahko sodelovanje na področju celovitega upravljanja obalnega pasu nanaša na: (a)podporo pri prizadevanjih ČDO za učinkovito trajnostno upravljanje morskih in obalnih območij z opredelitvijo strateških in celostnih pristopov k načrtovanju in upravljanju morskih in obalnih območij; (b)uskladitev interesov gospodarskih in družbenih dejavnosti, kot so ribištvo in akvakultura, turizem, pomorski promet in kmetijstvo, s potencialom morskih in obalnih območij v smislu obnovljivih virov energije in surovin, pri čemer se upoštevajo vplivi podnebnih sprememb in človekovih dejavnosti.

Člen 19

Oceani 1.V okviru pridružitve se lahko sodelovanje na področju mednarodnega upravljanja oceanov nanaša na: (a)krepitev dialoga o zadevah skupnega interesa na tem področju; (b)spodbujanje znanja o morju in uporabe biotehnologije, energije oceanov, pomorskega nadzora, upravljanja obalnih območij in upravljanja na podlagi ekosistemskega pristopa; (c)spodbujanje celovitih pristopov na mednarodni ravni; (d)dejavno spodbujanje dobrega upravljanja, najboljših praks in odgovornega upravljanje ribištva pri ohranjanju in trajnostnem upravljanju staležev rib, vključno s staleži rib v skupnem interesu in tistimi, ki jih upravljajo regionalne organizacije za upravljanje ribištva; (e)dialog in sodelovanje za ohranjanje staležev rib, med drugim z ukrepi za boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu in učinkovitim sodelovanjem z regionalnimi organizacijami za upravljanje ribištva in v njihovem okviru. Dialog in sodelovanje zajemata programe nadzora in inšpekcijskih pregledov, spodbude in obveznosti za učinkovitejše dolgoročno upravljanje ribištva in obalnega okolja. 2.V okviru pridružitve ter ob zagotavljanju doslednosti in dopolnjevanja z obstoječimi sporazumi o partnerstvu v ribiškem sektorju temelji sodelovanje iz odstavka 1(d) in (e) na naslednjih načelih: (a)obveznost odgovornega upravljanja ribištva in odgovorne ribolovne prakse; (b)opustitev ukrepov ali dejavnosti, ki niso v skladu z načeli trajnostnega izkoriščanja ribolovnih virov; (c)ob upoštevanju obstoječih ali morebitnih prihodnjih dvostranskih sporazumov o partnerstvu v ribiškem sektorju med Unijo in ČDO se obe strani želita redno posvetovati o ohranjanju in upravljanju živih morskih virov in izmenjavati informacije o trenutnem stanju virov v okviru ustreznih pridružitvenih teles iz člena 14. Člen 20

Trajnostno gospodarjenje z vodami 1.V okviru pridružitve lahko Unija in ČDO sodelujejo na področju trajnostnega gospodarjenja z vodami prek vodne politike in vzpostavljanja institucij, zaščite vodnih virov, oskrbe z vodo na podeželskih in mestnih območjih za gospodinjske, industrijske ali kmetijske namene ter prek shranjevanja, distribucije in gospodarjenja z vodnimi viri ter ravnanja z odpadno vodo. 2.Na področju oskrbe z vodo in v sanitarnem sektorju se posebna pozornost nameni dostopu do oskrbe s pitno vodo in sanitarnih storitev na slabo pokritih področjih ter tistim, ki so posebej izpostavljena naravnim nesrečam, kar neposredno prispeva k razvoju človeških virov z izboljšanjem zdravstvenega stanja in povečanjem produktivnosti. 3.Sodelovanje na teh področjih se ravna po načelu, da je treba stalno potrebo po širitvi zagotavljanja osnovnih storitev v zvezi z vodo in sanitarijami tako mestnemu kot podeželskemu prebivalstvu obravnavati na okoljsko trajnosten način. Člen 21

Ravnanje z odpadki V okviru pridružitve se lahko sodelovanje na področju ravnanja z odpadki nanaša na spodbujanje uporabe najboljše okoljske prakse v vseh dejavnostih, povezanih z ravnanjem z odpadki, vključno z zmanjšanjem odpadkov, recikliranjem ali drugimi postopki za predelavo, na primer z energetsko predelavo in odstranjevanjem odpadkov. Člen 22

Energetika V okviru pridružitve se lahko sodelovanje na področju trajnostne energije nanaša na: (a)trajnostno proizvodnjo in distribucijo energije ter dostop do nje, zlasti razvoj, spodbujanje, uporabo in shranjevanje trajnostne nizkoogljične energije iz obnovljivih virov;

(b)energetske politike in predpise, zlasti oblikovanje politik in sprejetje predpisov, ki zagotavljajo stroškovno sprejemljive in trajnostne tarife za energijo; (c)energetsko učinkovitost, zlasti razvoj in uvedbo standardov energetske učinkovitosti in izvajanje ukrepov za energetsko učinkovitost v različnih sektorjih (industrijskem, komercialnem ter javnem sektorju in v gospodinjstvih), pa tudi spremljevalne vzgojne dejavnosti in dejavnosti ozaveščanja; (d)prevoz, zlasti razvoj, spodbujanje in uporabo okolju prijaznih javnih in zasebnih prevoznih sredstev, kot so vozila na hibridni, električni ali vodikov pogon, sheme za souporabo avtomobila in kolesarjenje; (e)prostorsko načrtovanje in gradbeništvo, zlasti spodbujanje in uvedbo visokih okoljskih standardov kakovosti in visoke energetske učinkovitosti pri urbanističnem načrtovanju in gradnji ter (f)turizem, zlasti spodbujanje energetsko samozadostnih infrastruktur (ki temeljijo na obnovljivih virih energije) in/ali infrastruktur zelenega turizma. Člen 23

Surovine V okviru pridružitve se sodelovanje na področju surovin, vključno z redkimi zemeljskimi elementi, lahko nanaša na spodbujanje sektorja surovin, ki je trajnosten glede vseh dejavnosti, povezanih z rudarstvom, njegovi cilji pa so: (a)učinkovita raba virov; (b)spodbujanje recikliranja; (c)razvoj in krepitev varstva okolja; (d)okolju prijazno ravnanje in izkoriščanje; (e)krepitev zmogljivosti, usposabljanje, inovacije, raziskave in poslovni ukrepi za izkoriščanje in pridobivanje surovin na lokalni, regionalni in nacionalni ravni. Člen 24

Podnebne spremembe V okviru pridružitve je namen sodelovanja na področju podnebnih sprememb podpreti pobude ČDO glede blažitve podnebnih sprememb in prilagajanja na negativne posledice teh sprememb ter lahko zajema: (a)pridobivanje dokazov, opredelitev ključnih tveganj ter ozemeljskih, regionalnih in/ali mednarodnih dejavnosti, načrtov ali ukrepov za prilagajanje na podnebne spremembe ali blažitev njihovih negativnih posledic; (b)prispevanje k prizadevanjem partnerskih držav pri izpolnjevanju njihovih zavez glede podnebnih sprememb v skladu s Pariškim sporazumom o podnebnih spremembah; (c) vključitev prilagajanja podnebnim spremembam in ublažitve njihovih posledic v javne politike in strategije; (d)pripravo in zbiranje statističnih podatkov in kazalnikov, ki so osnovno orodje za oblikovanje politike in njeno izvajanje ter (e)spodbujanje sodelovanja ČDO v regionalnih in mednarodnih dialogih, da bi spodbujali sodelovanje, vključno z izmenjavo znanja in izkušenj. Člen 25

Zmanjševanje tveganja nesreč

V okviru pridružitve se lahko sodelovanje na področju zmanjševanja tveganja nesreč nanaša na: (a)razvoj ali izpopolnjevanje sistemov, vključno z infrastrukturami, za preprečevanje nesreč in pripravljenost nanje, vključno s sistemi predvidevanja in zgodnjega opozarjanja, za zmanjšanje posledic nesreč; (b)razvoj podrobnega poznavanja izpostavljenosti nesrečam in sedanjih zmogljivosti odziva v ČDO in regijah, v katerih se nahajajo; (c)krepitev obstoječih ukrepov preprečevanja nesreč in priprave nanje na lokalnih, nacionalnih in regionalnih ravneh; (d)izboljšanje sposobnosti odzivanja zadevnih akterjev, da bi bili bolj usklajeni, učinkoviti in uspešni; (e)izboljšanje ozaveščanja in obveščanja prebivalstva glede izpostavljenosti tveganjem, preprečevanja, priprave in odziva v primeru nesreče, s ustreznim upoštevanjem posebnih potreb invalidnih oseb; (f)krepitev sodelovanja med ključnimi akterji, ki so vključeni v civilno zaščito ter (g)spodbujanje sodelovanja ČDO v regionalnih, evropskih in/ali mednarodnih telesih, da se omogočita bolj redna izmenjava informacij in tesnejše sodelovanje med različnimi partnerji v primeru nesreče. POGLAVJE 2 DOSTOPNOST Člen 26

Splošni cilji 1.V okviru pridružitve je namen sodelovanja na področju dostopnosti: (a)zagotoviti boljši dostop ČDO do svetovnih prometnih omrežij ter (b)zagotoviti boljši dostop ČDO do informacijskih in komunikacijskih tehnologij in storitev. 2.Sodelovanje v smislu odstavka 1 lahko obsega: (a)oblikovanje politik in vzpostavljanje institucij; (b)cestni, železniški, zračni in pomorski prevoz oziroma prevoz po celinskih plovnih poteh ter (c)skladiščne zmogljivosti na morju in na letališčih. Člen 27

Pomorski promet

1.V okviru pridružitve je sodelovanje na področju pomorskega prometa namenjeno razvoju in spodbujanju stroškovno učinkovitih ter učinkovitih storitev pomorskega prometa v ČDO in se lahko nanaša na: (a)spodbujanje učinkovite odpreme tovora po ekonomičnih in trgovinsko sprejemljivih cenah; (b)spodbujanje večje udeležbe ČDO pri opravljanju mednarodnih pomorskih prevoznih storitev; (c)spodbujanje regionalnih programov; (d)pomoč za vključitev lokalnega zasebnega sektorja v pomorske prevozne dejavnosti ter (e)razvoj infrastrukture. 2.Unija in ČDO spodbujajo varnost pomorskega prevoza, varnost posadk in preprečevanje onesnaževanja. 3.Unija in ČDO spodbujajo pomorsko varnost in zaščito, varstvo morskega okolja, življenjske in delovne pogoje na krovu v skladu z ustreznimi mednarodnimi konvencijami in zakonodajnim okvirom EU. Člen 28

Letalski prevoz V okviru pridružitve se lahko sodelovanje na področju letalskega prevoza nanaša na: (a)reforme in modernizacijo industrij ČDO na področju letalskega prevoza; (b)spodbujanje komercialne sposobnosti preživetja in konkurenčnosti industrij ČDO na področju letalskega prevoza; (c)omogočanje naložb in udeležbe zasebnega sektorja ter (d)spodbujanje izmenjave znanja in dobrih poslovnih praks. Člen 29

Varnost in zaščita letalskega prevoza V okviru pridružitve je sodelovanje na področju varnosti in zaščite letalskega prevoza namenjeno podpori ČDO pri njihovih prizadevanjih za uskladitev z ustreznimi standardi EU in mednarodnimi standardi in lahko med drugim zajema: (a)izvajanje sistema EU za varnost v letalstvu in po potrebi mednarodnih standardov; (b)izvajanje letališke varnosti in povečanje zmogljivosti uprav za civilno letalstvo glede obvladovanja vseh vidikov operativne varnosti, ki je pod njihovim nadzorom, ter (c)razvoj infrastrukture in človeških virov. Člen 30

Storitve informacijskih in komunikacijskih tehnologij

V okviru pridružitve je namen sodelovanja na področju informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) v ČDO spodbuditi inovacije, gospodarsko rast ter izboljšati vsakdanje življenje državljanov in poslovanje podjetij, vključno s povečanjem dostopnosti za invalidne osebe. Sodelovanje se usmeri zlasti na krepitev regulativne zmogljivosti ČDO in lahko podpre širitev omrežij IKT in storitev z naslednjimi ukrepi: (a)oblikovanje predvidljivega zakonodajnega okolja, ki je v koraku s tehnološkim razvojem, spodbuja rast in inovacije ter spodbuja konkurenco in varstvo potrošnikov; (b)dialog o različnih vidikih politike glede spodbujanja in spremljanja informacijske družbe; (c)izmenjava informacij o standardih in vprašanjih interoperabilnosti; (d)krepitev sodelovanja na področju raziskav IKT ter na področju raziskovalnih infrastruktur na osnovi IKT; (e)razvoj storitev in aplikacij na področjih z velikim družbenim vplivom. POGLAVJE 3 RAZISKAVE IN INOVACIJE Člen 31

Sodelovanje na področju raziskav in inovacij V okviru pridružitve lahko sodelovanje na področju raziskav in inovacij zajema znanost, energijo, podnebne spremembe, prožnost ob naravnih nesrečah, naravne vire, vključno s surovinami, in trajnostno uporabo živih virov. Zajema lahko tudi tehnologijo, vključno z informacijsko in komunikacijsko tehnologijo, da se prispeva k trajnostnemu razvoju ČDO in spodbuja vlogo ČDO kot regionalnih centrov in centrov odličnosti ter njihovo industrijsko konkurenčnost. Sodelovanje lahko zajema zlasti: (a)dialog, usklajevanje in oblikovanje sinergij med politikami in pobudami ČDO in Unije na področju znanosti, tehnologije in inovacij; (b)politiko in vzpostavljanje institucij v ČDO ter usklajene ukrepe na lokalni, nacionalni ali regionalni ravni z namenom razvijanja dejavnosti na področju znanosti, tehnologije in inovacij ter njihove uporabe; (c)sodelovanje med pravnimi subjekti iz ČDO, Unije, držav članic in tretjih držav; (d)sodelovanje posameznih raziskovalcev iz ČDO, raziskovalnih teles in pravnih subjektov iz ČDO v evropskih okvirnih programih za raziskave in inovacije ter programu za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (COSME), pri čemer se vzpostavijo vezi tudi z že podprtimi dejavnostmi teh programov, da se zagotovi dopolnjevanje dejavnosti, ter (e)usposabljanje in mednarodno mobilnost raziskovalcev ČDO in njihove izmenjave. POGLAVJE 4 MLADI, IZOBRAŽEVANJE, USPOSABLJANJE, ZDRAVJE, ZAPOSLOVANJE, SOCIALNA VARNOST, VARNOST HRANE IN VARNOST PRESKRBE S HRANO

Člen 32

Mladi 1.Unija zagotovi, da lahko fizične osebe iz ČDO, kakor so opredeljene v členu 50, sodelujejo pri pobudah Unije, ki zadevajo mlade, na enaki podlagi kot državljani držav članic. 2.Cilj pridružitve je krepitev vezi med mladimi, ki živijo v ČDO in Uniji, med drugim s spodbujanjem učne mobilnosti mladih iz ČDO in spodbujanjem medsebojnega razumevanja med mladimi. Člen 33

Izobraževanje in usposabljanje 1.V okviru pridružitve lahko sodelovanje na področju izobraževanja in usposabljanja zajema: (a)zagotavljanje visokokakovostnega, vključujočega izobraževanja na osnovnošolski, srednješolski in visokošolski ravni ter na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter (b)podporo ČDO pri določitvi in izvajanju izobraževalnih politik in politik za poklicno usposabljanje. 2.Unija zagotovi, da lahko fizične osebe iz ČDO, kakor so opredeljene v členu 50, sodelujejo pri pobudah Unije na področju izobraževanja in poklicnega usposabljanja na enaki podlagi kot državljani držav članic. 3.Unija zagotovi, da se lahko izobraževalni organi in ustanove iz ČDO vključijo v pobude sodelovanja Unije na področju izobraževanja in poklicnega usposabljanja na enaki podlagi kot izobraževalni organi in ustanove držav članic. Člen 34

Zaposlovanje in socialna politika 1.Unija in ČDO vzdržujejo dialog na področju politike zaposlovanja in socialne politike, da bi prispevali h gospodarskemu in družbenemu razvoju ČDO ter spodbujali uveljavljanje dostojnih delovnih pogojev v ČDO in regijah, v katerih se nahajajo. Namen takšnega dialoga je med drugim podpreti prizadevanja organov ČDO za razvijanje politik in zakonodaje na tem področju. 2.Dialog obsega predvsem izmenjavo informacij in najboljših praks v zvezi s politikami in zakonodajo na področju zaposlovanja in socialne politike, ki so v skupnem interesu Unije in ČDO. V zvezi s tem je treba upoštevati področja, kot so razvoj spretnosti in znanj, socialna zaščita, socialni dialog, politika enakih možnosti, nediskriminacija in dostopnost za invalidne osebe, zdravje in varnost pri delu ter drugi delovni standardi. Člen 35

JAVNO ZDRAVJE, VARNOST HRANE IN VARNOST PRESKRBE S HRANO V okviru pridružitve je cilj sodelovanja na področju javnega zdravja in varnosti hrane med drugim zmanjšati breme nalezljivih in nenalezljivih bolezni ter zlasti razviti, okrepiti in ohraniti zmogljivost ČDO za epidemiološko spremljanje, spremljanje, zgodnje opozarjanje, oceno tveganja in odzivanje na resne čezmejne nevarnosti za zdravje z ukrepi, ki vključujejo: (a)ukrepe za krepitev pripravljenosti in načrtovanja odzivanja na izredne zdravstvene razmere, kot so izbruhi nalezljivih bolezni, vključno z izvajanjem mednarodnih zdravstvenih predpisov, zagotavljanje interoperabilnosti med zdravstvenim sektorjem in drugimi sektorji ter neprekinjeno zagotavljanje ključnih storitev in proizvodov; (b)vzpostavljanje zmogljivosti s krepitvijo javno zdravstvenih omrežij na regionalni ravni, omogočanjem izmenjave informacij med strokovnjaki in spodbujanjem ustreznega usposabljanja, tudi na področju varnosti hrane; (c)razvoj orodij in komunikacijskih platform, vključno s sistemi hitrega obveščanja, ter programov e-učenja, ki so prilagojeni posebnim potrebam ČDO; (d)ukrepe za preprečevanje in zmanjšanje izbruhov, povezanih s hrano, ter obravnavo vprašanj v zvezi z varnostjo hrane in varnostjo preskrbe s hrano; (e)ukrepe za zmanjšanje bremena nenalezljivih bolezni v okviru doseganja ciljev trajnostnega razvoja.

POGLAVJE 5 KULTURA IN TURIZEM Člen 36

Kulturne izmenjave in dialog 1.V okviru pridružitve se lahko sodelovanje na področju kulturnih izmenjav in dialoga nanaša na: (a)povečanje samostojnosti ČDO v okviru procesa, ki je osredotočen na samo prebivalstvo in zakoreninjen v kulturi vsakega posameznega prebivalstva; (b)pomoč politiki in ukrepom, ki so jih sprejeli pristojni organi ČDO za krepitev človeških virov, povečanje ustvarjalnih sposobnosti in krepitev kulturnih identitet; (c)sodelovanje prebivalstva v procesu razvoja; (d)razvoj skupnega razumevanja in boljšo izmenjavo informacij o kulturnih in avdiovizualnih zadevah prek dialoga. 2.EU in ČDO si s sodelovanjem prizadevajo za spodbujanje kulturnih izmenjav med njimi, in sicer prek: (a)sodelovanja med kulturnimi in ustvarjalnimi sektorji vseh partnerjev; (b)spodbujanja kroženja kulturnih in ustvarjalnih del in izvajalcev med njimi; (c)sodelovanja na področju politike za krepitev razvoja politike, inovacij, privabljanje občinstva in uvajanje novih poslovnih modelov. Člen 37

Avdiovizualno sodelovanje 1.V okviru pridružitve je sodelovanje na avdiovizualnem področju namenjeno spodbujanju medsebojnih avdiovizualnih produkcij in lahko zajema naslednje ukrepe: (a)sodelovanje in izmenjavo med zadevnimi radiodifuzijskimi industrijami; (b)spodbujanje izmenjave avdiovizualnih del; (c)izmenjavo informacij in pogledov na avdiovizualno in radiodifuzijsko politiko ter zakonodajni okvir med pristojnimi organi; (d)spodbujanje obiskov in sodelovanje na mednarodnih prireditvah, ki se odvijajo na ozemlju druge pogodbenice in v tretjih državah. 2.Koprodukcijska avdiovizualna dela so upravičena do ugodnosti iz sheme pomoči za spodbujanje lokalnih ali regionalnih kulturnih vsebin iz Unije, ČDO in držav članic, s katerimi so povezani. Člen 38

Uprizoritvene umetnosti

V okviru pridružitve se lahko sodelovanje na področju uprizoritvenih umetnosti nanaša na: (a)lažje in pogostejše stike med izvajalci uprizoritvenih umetnosti na področjih, kot so poklicne izmenjave in usposabljanje, vključno z udeležbo na avdicijah, razvojem mrež in spodbujanjem povezovanja v mreže; (b)spodbujanje skupne produkcije med producenti ene ali več držav članic Unije in enega ali več ČDO ter (c)spodbujanje razvoja mednarodnih tehnoloških standardov za gledališča in uporabo gledaliških odrskih oznak, tudi prek ustreznih organov za standardizacijo. Člen 39

Varstvo kulturne dediščine in zgodovinskih spomenikov V okviru pridružitve je sodelovanje na področju materialne in nematerialne kulturne dediščine in zgodovinskih spomenikov namenjeno spodbujanju izmenjav izkušenj in najboljših praks s pomočjo: (a)omogočanja izmenjave strokovnjakov; (b)sodelovanja na področju poklicnega usposabljanja; (c)ozaveščanja lokalne javnosti ter (d)svetovanja glede varstva zgodovinskih spomenikov in zavarovanih območij ter glede zakonodaje in izvajanja ukrepov v zvezi z dediščino, zlasti njenega vključevanja v lokalno življenje. Člen 40

Turizem V okviru pridružitve lahko sodelovanje na področju turizma vključuje: (a)ukrepe za določanje, prilagajanje in razvoj trajnostnih politik na področju turizma; (b)ukrepe in dejavnosti za razvoj in podporo trajnostnemu turizmu ter (c)ukrepe za vključevanje trajnostnega turizma v družbeno, kulturno in gospodarsko življenje državljanov ČDO. POGLAVJE 6 BOJ PROTI ORGANIZIRANEMU KRIMINALU Člen 41

Boj proti organiziranemu kriminalu, trgovini z ljudmi, spolni zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok, terorizmu in korupciji 1.V okviru pridružitve lahko sodelovanje na področju boja proti organiziranemu kriminalu vključuje:

(a)razvoj inovativnih in učinkovitih sredstev za policijsko in pravosodno sodelovanje, vključno s sodelovanjem z drugimi zainteresiranimi stranmi, kot je civilna družba, pri preprečevanju organiziranega kriminala, trgovine z ljudmi, spolne zlorabe in spolnega izkoriščanja otrok, terorizma in korupcije ter boja proti njim in (b)pomoč za povečanje učinkovitosti politik ČDO za preprečevanje organiziranega kriminala, trgovine z ljudmi, spolne zlorabe in spolnega izkoriščanja otrok, terorizma in korupcije ter boja proti njim, pa tudi preprečevanje proizvodnje, razpečevanja in trgovine z vsemi vrstami mamil in psihotropnih snovi in boja proti njim, ob hkratnem preprečevanju in zmanjševanju uživanja drog in škode zaradi uživanja drog, ob upoštevanju dela, ki so ga na teh področjih opravili mednarodni organi, med drugim: (i)usposabljanje in vzpostavljanje zmogljivosti za preprečevanje organiziranega kriminala, trgovine z ljudmi, spolne zlorabe in spolnega izkoriščanja otrok, terorizma in korupcije ter boj proti njim; (ii)preprečevanje, ki vključuje usposabljanje, izobraževanje in spodbujanje zdravja, ter zdravljenje in rehabilitacija uživalcev drog, ki vključujeta projekte za reintegracijo odvisnih uživalcev drog v delovno in socialno okolje; (iii) razvoj učinkovitih ukrepov kazenskega pregona; (iv) tehnična, finančna in upravna pomoč pri razvoju učinkovitih politik in zakonodaje o trgovini z ljudmi, zlasti kampanje za ozaveščanje, mehanizmi za napotitev in sistemi za zaščito žrtev, v katere so vključene vse zadevne zainteresirane strani in civilna družba; (v) tehnična, finančna in upravna pomoč v zvezi s preprečevanjem, obravnavo in zmanjševanjem posledic, povezanih z uživanjem drog; (vi)tehnična pomoč za podporo razvoju zakonodaje in politike proti spolni zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok ter (vii)tehnična pomoč in usposabljanje za podporo vzpostavljanju zmogljivosti in spodbujanje skladnosti z mednarodnimi standardi za boj proti korupciji, zlasti tistimi, ki so določeni v Konvenciji ZN proti korupciji. 2.V okviru pridružitve ČDO sodelujejo z Unijo pri preprečevanju pranja denarja in financiranja terorizma v skladu s členom 70. DEL III TRGOVINA IN S TRGOVINO POVEZANO SODELOVANJE NASLOV I

SPLOŠNE DOLOČBE Člen 42

Posebni cilji Splošni cilji trgovine in s trgovino povezanega sodelovanja med Unijo in ČDO so: (a)spodbujanje gospodarskega in družbenega razvoja ČDO z vzpostavitvijo tesnih gospodarskih odnosov med njimi in Unijo kot celoto; (b)spodbujanje učinkovitega vključevanja ČDO v regionalno in svetovno gospodarstvo ter razvoj trgovine z blagom in storitvami; (c)pomoč ČDO pri oblikovanju ugodnega okolja za naložbe za podporo družbenega in gospodarskega razvoja ČDO; (d)spodbujanje stabilnosti, celovitosti in preglednosti svetovnega finančnega sistema ter dobrega upravljanja na davčnem področju;

(e)spodbujanje diverzifikacije gospodarstev ČDO; (f)podpora zmogljivosti ČDO za oblikovanje in izvajanje politik, potrebnih za razvoj njihove trgovine z blagom in storitvami; (g)podpora izvoznim in trgovinskim zmogljivostim ČDO; (h)podpora prizadevanjem ČDO za uskladitev ali zbliževanje njihove lokalne zakonodaje z zakonodajo Unije, kjer je potrebno; (i)zagotovitev možnosti za ciljno usmerjeno sodelovanje in dialog z Unijo o trgovini in področjih, povezanih s trgovino. NASLOV II

UREDITEV ZA TRGOVINO Z BLAGOM IN STORITVAMI TER ZA USTANAVLJANJE PODJETIJ POGLAVJE 1 UREDITEV ZA TRGOVINO Z BLAGOM Člen 43

Prost dostop za blago s poreklom 1.Proizvodi s poreklom iz ČDO se v Unijo uvažajo brez uvoznih dajatev. 2.Opredelitev proizvodov s poreklom in načini upravnega sodelovanja v zvezi z njimi so opredeljeni v Prilogi II. Člen 44

Količinske omejitve in ukrepi z enakim učinkom 1.Unija za uvoz blaga s poreklom iz ČDO ne uporablja nobenih količinskih omejitev ali ukrepov z enakim učinkom. 2.Odstavek 1 ne izključuje možnosti prepovedi ali omejitev uvoza, izvoza ali tranzita blaga, ki so utemeljene z javno moralo ali javno politiko, zaščito zdravja in življenja ljudi, živali in rastlin, zaščito nacionalnih zakladov, ki imajo umetniško, zgodovinsko ali arheološko vrednost, ohranitvijo neobnovljivih naravnih virov ali zaščito industrijske ali poslovne lastnine. 3.Prepovedi ali omejitve iz prvega pododstavka v nobenem primeru ne smejo predstavljati samovoljne ali neupravičene diskriminacije ali skritega omejevanja trgovine na splošno. Člen 45

Ukrepi, ki jih sprejmejo ČDO 1.Organi ČDO lahko za uvoz izdelkov s poreklom iz Unije ohranijo ali uvedejo take carine ali količinske omejitve, za katere menijo, da so potrebne za njihove razvojne potrebe. 2.ČDO na področjih, zajetih v tem poglavju, Uniji zagotavljajo obravnavo, ki ni nič manj ugodna od najugodnejše obravnave, ki se uporablja za katero koli večje tržno gospodarstvo, kot je opredeljeno v odstavku 4. 3.Odstavek 2 ČDO ne preprečuje, da nekaterim drugim ČDO ali drugim državam v razvoju odobri obravnavo, ki je ugodnejša od tiste, ki je odobrena Uniji. 4.Za namene tega naslova je „večje tržno gospodarstvo“ katera koli razvita država ali katera koli država, katere delež svetovnega blagovnega izvoza je večji od enega odstotka, oziroma ne glede na odstavek 3 katera koli skupina držav, ki nastopajo individualno, kolektivno ali prek sporazuma o gospodarskem povezovanju, katere skupni delež svetovnega blagovnega izvoza je večji 1,5 %. Za ta izračun se uporabijo najnovejši uradni podatki STO o vodilnih izvoznikih v svetovnem trgovanju z blagom (brez trgovine znotraj Unije).

5.Organi ČDO Komisiji sporočijo carinske tarife in sezname količinskih omejitev, ki jih uporabljajo v skladu s tem sklepom. Organi ČDO Komisiji sporočijo tudi vse poznejše spremembe teh ukrepov, ko se sprejmejo. Člen 46

Nediskriminacija 1.Unija ne sme različno obravnavati ČDO in ČDO ne smejo različno obravnavati držav članic. 2.V skladu s členom 64 izvajanje posebnih določb tega sklepa ter zlasti določb člena 44(2), členov 45, 48, 49 in 51 ter člena 58(3) tega sklepa ne šteje za diskriminacijo. Člen 47

Pogoji za premeščanje odpadkov 1.Premeščanje odpadkov med državami članicami in ČDO se nadzira v skladu z mednarodnim pravom, zlasti Baselsko konvencijo, in pravom Unije. Unija podpira vzpostavitev in razvoj učinkovitega mednarodnega sodelovanja na tem področju za namene varstva okolja in javnega zdravja. 2.V zvezi s ČDO, ki zaradi svojega ustavnega statusa niso podpisnice Baselske konvencije, njihovi zadevni organi pospešijo sprejetje potrebne notranje zakonodaje in upravnih predpisov za izvedbo določb Baselske konvencije v teh ČDO. 3.Države članice, s katerimi so povezani ČDO, se zavzemajo za to, da ČDO sprejmejo potrebno notranjo zakonodajo in upravne predpise za izvajanje ustreznega prava Unije na področju odpadkov in pošiljk odpadkov. 4.ČDO in država članica, s katero je povezan, lahko uporabljata svoje nacionalne postopke za izvoz odpadkov iz ČDO v to državo članico. V takih primerih država članica, s katero je ČDO povezan, uradno obvesti Komisijo o zakonodaji, ki se uporablja, ter o vseh poznejših spremembah te zakonodaje. Člen 48

Začasen umik preferencialov Če Komisija meni, da je dovolj razlogov za dvom o pravilnem izvajanju tega sklepa, se začne posvetovati s ČDO in državo članico, s katero ima ČDO posebne odnose, da se zagotovi pravilno izvajanje tega sklepa. Če s pogajanji ni mogoče zagotoviti pravilnega izvajanja tega sklepa, ki bi bilo sprejemljivo za obe strani, lahko Unija začasno umakne preferenciale za zadevni ČDO v skladu s Prilogo III. Člen 49

Zaščitni in nadzorni ukrepi Za zagotovitev pravilnega izvajanja tega sklepa lahko Unija sprejme zaščitne in nadzorne ukrepe iz Priloge IV. POGLAVJE 2 UREDITEV ZA TRGOVINO S STORITVAMI IN ZA USTANAVLJANJE PODJETIJ Člen 50

Opredelitev pojmov V tem poglavju: (a)„fizična oseba iz ČDO“ pomeni fizično osebo, ki ima običajno prebivališče v ČDO in je državljan države članice ali ima pravni status, specifičen za posamezno ČDO. Ta opredelitev ne posega v pravice, pridobljene z državljanstvom Unije v smislu PDEU; (b)„pravna oseba iz ČDO“ pomeni pravno osebo v ČDO, ki je bila ustanovljena v skladu z zakonodajo, ki se uporablja v posameznem ČDO, in ima registrirani sedež, glavno upravo ali glavni kraj poslovanja na ozemlju v tem ČDO. Če ima ta pravna oseba v ČDO le registrirani sedež ali centralno upravo, ne šteje za pravno osebo ČDO, razen če opravlja dejavnost, ki je dejansko in stalno povezana z gospodarstvom te države ali ozemlja;

(c)se zadevne opredelitve iz sporazumov o gospodarskem povezovanju, navedene v členu 51(1), uporabljajo za obravnavo, odobreno med Unijo in ČDO. Člen 51

Najugodnejša obravnava 1.V zvezi s kakršnimi koli ukrepi, ki vplivajo na trgovino s storitvami in ustanavljanje v gospodarskih dejavnostih: (a)Unija odobri fizičnim in pravnim osebam iz ČDO obravnavo, ki ni nič manj ugodna od najugodnejše obravnave, ki se uporablja za podobne fizične in pravne osebe iz katere koli tretje države, s katero Unija sklepa ali je sklenila sporazum o gospodarskem povezovanju; (b)posamezni ČDO odobri fizičnim in pravnim osebam iz Unije obravnavo, ki ni nič manj ugodna od najugodnejše obravnave, ki se uporablja za podobne fizične in pravne osebe iz katerega koli večjega tržnega gospodarstva, s katerim sklene sporazum o gospodarskem povezovanju po 1. januarju 2014. 2.Obveznosti iz odstavka 1 tega člena ne veljajo za obravnavo, odobreno: (a)v okviru notranjega trga ali sporazuma o gospodarskem povezovanju, ki zahteva, da pogodbenice okvira znatno približajo svojo zakonodajo, da odstranijo nediskriminacijske ovire za pravico do ustanavljanja in trgovino s storitvami; (b)na podlagi ukrepov, ki določajo priznavanje kvalifikacij ali dovoljenj. To ne posega v posebne ukrepe ČDO na podlagi tega člena; (c)na podlagi katerega koli mednarodnega sporazuma ali dogovora, ki se v celoti ali večinoma nanaša na obdavčevanje; (d)v skladu z ukrepi, za katere se uporablja izjema po načelu države z največjimi ugodnostmi, navedena v skladu s členom II.2 Splošnega sporazuma o trgovini s storitvami. 3.Nič v tem sklepu Uniji ali ČDO ne preprečuje sprejemanja ali vzdrževanja ukrepov iz previdnostnih razlogov, tudi za: (a)zaščito vlagateljev, depozitarjev, imetnikov police ali oseb, ki so v fiduciarnem razmerju s ponudnikom finančnih storitev; ali (b)zagotavljanje celovitosti in stabilnosti finančnega sistema pogodbenice. 4.Organi ČDO lahko za spodbujanje lokalnega zaposlovanja ali v podporo temu sprejmejo predpise za pomoč fizičnim osebam in lokalnim dejavnostim. V tem primeru organi ČDO o sprejetih predpisih uradno obvestijo Komisijo, da lahko o tem obvesti države članice. NASLOV III

PODROČJA, POVEZANA S TRGOVINO POGLAVJE 1 TRGOVINA IN TRAJNOSTNI RAZVOJ Člen 52

Splošno Cilj trgovine in s trgovino povezanega sodelovanja v okviru pridružitve je prispevati k trajnostnem razvoju v njegovih gospodarskih, socialnih in okoljskih razsežnostih. V tem okviru se strogosti domačih okoljskih ali delovnih zakonov in predpisov ČDO ne sme zmanjšati z namenom spodbujanja trgovine ali naložb.

Člen 53

Okoljski standardi in standardi boja proti podnebnim spremembam v trgovini 1.Namen trgovine in s trgovino povezanega sodelovanja v okviru pridružitve je krepitev vzajemne podpore med trgovino ter okoljskimi politikami in obveznostmi. Za te namene se pri s trgovino povezanem sodelovanju v okviru pridružitve upoštevajo načela mednarodnega okoljskega upravljanja in večstranskih okoljskih sporazumov. 2.S trgovino povezano sodelovanje je namenjeno podpori končnim ciljem Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) in izvajanju Pariškega sporazuma. Lahko se tudi razširi na sodelovanje pri drugih večstranskih okoljskih sporazumih, povezanih s trgovino, kot je Konvencija o trgovini z ogroženimi vrstami. Člen 54

Delovni standardi v trgovini 1.Cilj pridružitve je spodbujati trgovino tako, da ta vodi k polni in produktivni zaposlenosti ter dostojnim delovnim pogojem za vse. 2.Mednarodno priznani temeljni delovni standardi, kakor so opredeljeni v ustreznih konvencijah Mednarodne organizacije dela, se upoštevajo in so vključeni v zakonodajo in prakso. Ti delovni standardi vključujejo zlasti spoštovanje svobode združevanja, pravico do kolektivnega pogajanja, odpravo vseh oblik prisilnega ali obveznega dela, odpravo najhujših oblik otroškega dela, minimalno starost za zaposlitev in nediskriminacijo pri zaposlovanju. ČDO zagotovijo učinkovito inšpekcijo dela, učinkovite ukrepe za varnost in zdravje pri delu, ki so skladni z ustreznimi konvencijami Mednarodne organizacije dela, in dostojne delovne pogoje za vse, med drugim glede plač in zaslužka, delovnega časa in drugih delovnih pogojev. Člen 55

Trajnostno trgovanje z ribiškimi proizvodi Pridružitev lahko vključuje sodelovanje na področju spodbujanja trajnostnega upravljanja staležev rib ter boja proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu in z njim povezanemu trgovanju. Namen sodelovanja na tem področju bi moral biti: (a)omogočanje sodelovanja med ČDO in regionalnimi organizacijami za upravljanje ribištva, zlasti glede na razvoj in učinkovito izvajanje nadzora in inšpekcijskih pregledov, pobud in ukrepov za učinkovito dolgoročno upravljanje ribištva in morskih ekosistemov; (b)spodbujanje izvajanja ukrepov za boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu in z njim povezani trgovini v ČDO. Člen 56

Trajnostna trgovina z lesom V okviru pridružitve je sodelovanje na področju trgovine z lesom namenjeno spodbujanju trgovine z zakonito posekanim lesom. Takšno sodelovanje lahko vključuje dialog o regulativnih ukrepih ter izmenjavo informacij o ukrepih, ki jih narekuje trg, ali prostovoljnih ukrepih, kot so certificiranje gozdov ali politike zelenih javnih naročil. Člen 57

Trgovina in trajnostni razvoj 1.V okviru pridružitve bi bilo sodelovanje na področju trgovine in trajnostnega razvoja mogoče uresničiti z: (a)omogočanjem in spodbujanjem trgovine z okoljskim blagom in storitvami, med drugim s pripravo in izvajanjem lokalne zakonodaje, ter z blagom, ki prispeva k izboljšanju socialnih razmer v ČDO, in naložb v zvezi z njimi; (b)omogočanjem odprave ovir v trgovini ali naložb za blago in storitve, ki so še posebej pomembne za ublažitev posledic podnebnih sprememb, kot so trajnostno obnovljiva energija in energetsko učinkoviti izdelki in storitve, vključno s sprejetjem okvirov politike za uporabo najboljših razpoložljivih tehnologij in s spodbujanjem uveljavitve standardov, ki upoštevajo okoljske in gospodarske potrebe in zmanjšujejo tehnične ovire v trgovini; (c)spodbujanjem trgovine z blagom, ki prispeva k boljšim socialnim razmeram in okolju prijaznim praksam, vključno z blagom, ki je predmet prostovoljnih sistemov zagotavljanja trajnosti, kot so programi pravične in etične trgovine, eko oznake ter programi certificiranja za proizvode naravnega izvora; (d)spodbujanjem mednarodno priznanih načel in smernic na področju odgovornega poslovanja in družbene odgovornosti gospodarskih družb, spodbujanjem podjetij, ki delujejo na ozemlju ČDO, k njihovemu izvajanju ter izmenjavo informacij in najboljših praks. 2.Pri načrtovanju in izvajanju ukrepov, katerih cilj je varstvo okolja in delovnih pogojev, ki lahko vplivajo na trgovino ali naložbe, Unija in ČDO upoštevajo razpoložljive znanstvene in tehnične informacije ter ustrezne mednarodne standarde, smernice ali priporočila, vključno s previdnostnim načelom. 3.Unija in ČDO na transparenten način razvijajo, uvajajo in izvajajo ukrepe, katerih cilj je varstvo okolja in delovnih pogojev, s čimer spodbujajo trgovino ali naložbe.

POGLAVJE 2 DRUGA PODROČJA, POVEZANA S TRGOVINO Člen 58

Tekoča plačila in pretok kapitala 1.Za nobena plačila v prosto zamenljivi valuti na tekoči račun plačilne bilance med prebivalci Unije in ČDO se ne sme določati omejitev. 2.V zvezi s transakcijami v kapitalski plačilni bilanci države članice in organi ČDO zagotovijo prosti pretok kapitala, povezanega z neposrednimi naložbami v družbe, ustanovljene v skladu z zakonodajo sprejemne države članice, države ali ozemlja, ter zagotovijo možnost unovčenja in ponovne vrnitve premoženja, ustvarjenega s temi naložbami, ter vsakršnega dobička, ki izhaja iz njih. 3.Unija in ČDO imajo pravico, da smiselno sprejmejo ukrepe iz členov 64, 65, 66, 75, 143, 144 in 215 PDEU v skladu s pogoji, ki so določeni v njih. 4.Organi ČDO, zadevna država članica ali Unija drug drugega nemudoma obvestijo o vseh takih ukrepih in predložijo časovni razpored za njihovo odpravo, kakor hitro je mogoče. Člen 59

Politike konkurence ČDO sprejmejo ali ohranijo konkurenčno pravo, ki velja za vsa podjetja v vseh gospodarskih sektorjih in ki učinkovito obravnava vse naslednje prakse: 1.horizontalne in vertikalne sporazume med podjetji, sklepe podjetniških združenj in usklajena ravnanja, katerih cilj ali posledica je preprečevanje, omejevanje ali izkrivljanje konkurence; 2.zlorabo prevladujočega položaja s strani enega ali več podjetij; 3.koncentracijo podjetij, ki bi znatno ovirala učinkovito konkurenco, zlasti kot posledica ustvarjanja ali krepitve prevladujočega položaja; ter 4.pomoč, ki jo ČDO dodeli iz državnih sredstev in ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem, če ima pomemben negativen učinek na trgovino ali naložbe. Člen 60

Varstvo pravic intelektualne lastnine 1.Če je primerno, se v skladu z najvišjimi mednarodnimi standardi za namene zmanjšanja izkrivljanja in motenj dvostranske trgovine zagotovi ustrezna in učinkovita raven varstva pravic intelektualne lastnine, vključno s sredstvi za uveljavljanje teh pravic. 2.V okviru pridružitve se lahko sodelovanje na tem področju nanaša na pripravo zakonov in predpisov za varstvo in uveljavljanje pravic intelektualne lastnine, preprečevanje zlorab takih pravic s strani imetnikov pravic ter kršitev teh pravic s strani konkurentov in podporo za regionalne organizacije za intelektualno lastnino, ki so vključene v uveljavljanje in varstvo, vključno z usposabljanjem osebja. Člen 61

Tehnične ovire v trgovini Pridružitev lahko vključuje sodelovanje na področjih tehničnih predpisov za blago, standardizacijo, ugotavljanje skladnosti, akreditacijo, nadzor trga in zagotavljanje kakovosti, z namenom odstranitve nepotrebnih tehničnih ovir v trgovini med Unijo in ČDO in zmanjšanja razlik na teh področjih. Člen 62

Potrošniška politika, varovanje zdravja potrošnikov in trgovina

V okviru pridružitve lahko sodelovanje na področju potrošniške politike, varovanja zdravja potrošnikov in trgovine vključuje pripravo zakonov in predpisov na področju potrošniške politike in varovanja zdravja potrošnikov, z namenom preprečevanja nepotrebnih ovir v trgovini. Člen 63

Sanitarni in fitosanitarni ukrepi V okviru združenja je cilj sodelovanja na področju sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov: (a)omogočati trgovino med Unijo in ČDO kot celoto ter med ČDO in tretjimi državami, ob tem pa varovati zdravje in življenje ljudi, živali in rastlin v skladu s Sporazumom STO o uporabi sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov; (b)obravnavati težave, povezane s trgovino, ki izhajajo iz sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov; (c)zagotavljati preglednost glede sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov, ki se uporabljajo za trgovino med Unijo in ČDO; (d)spodbujati uskladitve ukrepov z mednarodnimi standardi, v skladu s Sporazumom STO o uporabi sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov; (e)podpreti učinkovito sodelovanje ČDO v organizacijah, ki določajo mednarodne sanitarne in fitosanitarne standarde; (f)spodbujati posvetovanja in izmenjave med ČDO ter evropskimi inštituti in laboratoriji; (g)vzpostaviti in krepiti tehnične zmogljivosti ČDO za izvajanje in spremljanje sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov; (h)spodbujati prenos tehnologije in hitro izmenjavo informacij na področju sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov. Člen 64

Prepoved zaščitnih ukrepov Določbe poglavja 1 in tega poglavja se ne uporabljajo kot sredstvo samovoljne diskriminacije ali prikritega omejevanja trgovine. POGLAVJE 3 MONETARNE IN DAVČNE ZADEVE Člen 65

Davčna izjema 1.Ne glede na določbe člena 66 se načelo največjih ugodnosti, odobreno v skladu s tem sklepom, ne uporablja za davčne ugodnosti, ki jih države članice ali organi ČDO že zagotavljajo ali jih bodo lahko zagotavljali v prihodnosti na podlagi sporazumov o preprečevanju dvojnega obdavčevanja ali drugih davčnih ureditev ali veljavne domače davčne zakonodaje. 2.Ničesar v tem sklepu ni mogoče razlagati kot oviro, da se na podlagi davčnih določb sporazumov o preprečevanju dvojne obdavčitve ali drugih davčnih ureditev ali veljavne domače davčne zakonodaje sprejme ali izvede kateri koli ukrep, katerega cilj je preprečiti davčne goljufije ali izogibanje plačevanju davkov ali davčne