SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 6.12.2004 
KOM(2004) 774 kon čno 
2004/0271 (AVC)   
Predlog 
SKLEP SVETA 
o spremembi Sklepov 2001/507/EC in 2001/509/ES  za razglasitev Pravilnikov št. 109 in 
št. 108 UN/ECE o protektira nih gumah za obvezna 
(predložena s strani Komisije) 
 
SL 2   SL OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM  
1. P ROTEKTIRANE GUME V SKUPNOSTI  
Namen tega sklepa je razglasiti dolo čbe o homologaciji proizvodnje protektiranih 
pnevmatik za osebne avtomobile in gospodarska vozila, vklju čene v Pravilnika 
Gospodarske komisije OZN za Evropo (UNECE) št. 108 (Enotni predpisi o 
homologaciji proizvodnje protektiranih pnevmatik za motorna vozila in njihove 
priklopnike)1 in št. 109 (Enotni predpisi o hom ologaciji proizvodnje protektiranih 
pnevmatik za gospodarska vozila  in njihove priklopnike)2, kakor sta bila 
spremenjena, za obvezne v Skupnosti. 
Države članice tako dovolijo, da se protektirane gume dajejo na trg v Skupnosti le, če 
so bile izdelane v skladu z zah tevami iz teh dveh pravilnikov. 
Trenutno ni obveznih enotnih predpis ov za proizvodnjo pr otektiranih gum, 
namenjenih prodaji in uporabi v Skupnosti. Treba je prepre čiti obstoj razli čnih 
zahtev za proizvodnjo prot ektiranih gum v razli čnih državah članicah, saj te razlike 
otežujejo trženje teh izdelkov in povzro čajo ovire v notranji trgovini. 
Protektirane gume predstavljajo pomemb en del poprodajnega trga v sektorju 
motornih vozil v Skupnosti. Protektira ne gume so namenjene podaljšanju obdobja 
uporabe gum in omogo čanju večjega števila prevoženih kilometrov. Nekatere od 
njihovih znanih prednosti so, da omogo čajo isto število prevoženih kilometrov kot 
primerljive nove gume, pri čemer ohranijo visoko raven u činkovitosti in varnosti. 
Poleg tega je ta izdelek okolju prijazen in omogo ča prihranke energije, primerljive z 
izdelavo novih gum, medtem ko je nj egova cena nižja kot cena novih gum. 
Obvezna uporaba zahtev, vklju čenih v Pravilnika UNECE, za proizvodnjo 
protektiranih gum bo prispevala k zagotavljanju kakovosti, neopore čnosti in 
učinkovitosti tega izdelka. 
2. S ISTEM UNECE  IN NJEGOVA ZAKONODAJA O PROTEKTIRANIH GUMAH  
„Revidirani sporazum iz leta 1958“3, sklenjen pod vodstvom UNECE, dolo ča 
postopke za sprejem enotnih tehni čnih predpisov v zvezi z novimi motornimi vozili 
in opremo za motorna vozila, ki se vgradi v motorna vozila ali uporabi na njih. 
Sporazum predvideva obveznost pogodbenic, da na željo proizvajalca podeljujejo 
homologacije v skladu z dolo čbami pravilnikov, ki so priloženi Sporazumu in ki jih 
sprejmeta obe pogodbenici, ter vzajemno sprejemanje4 homologacij, podeljenih v 
                                                 
1 E/ECE/324-E/ECE/ TRANS/505, Rev. 2/Add. 107. 
2 E/ECE/324-E/ECE/ TRANS/505, Rev. 2/Add. 108. 
3 Sporazum Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo o sprejetju enotnih tehni čnih predpisov 
za kolesna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v kolesna vozila in/ali uporabijo na njih, in 
pogojih za vzajemno priznavanje homologacij, dodeljenih na podlagi teh predpisov (Revidiran sporazum iz leta 1958), objavljen kot Priloga I k Sklepu Sveta 97/836/EC, UL L št. 346, 17.12.1997, 
str. 78. 
4 Homologacija se dolo či samo za sisteme, dele in opremo vozil, ne pa tudi za celo vozilo. 
 
SL 3   SL skladu s temi pravilniki. V okviru tega spor azuma je bilo do sedaj sprejetih skupno 
115 pravilnikov5. 
Evropska skupnost je 24. marca 1998 s Sklepom Sveta 97/836/EC6postala 
pogodbenica Revidiranega sporazuma iz leta 1958. 
S pristopom k Sporazumu je Skupnost takoj  pristopila k seznamu 78 Pravilnikov 
UNECE. Od tedaj je Skupnost pristopi la še k 20 pravilnikom in prou čuje možnost 
pristopa k nadaljnjim pravilnikom. Zaradi pristopa ES k tem pravilnikom morajo države članice na zahtevo proizvajal ca odobriti in sprejeti homologacije na osnovi 
teh pravilnikov kot al ternativo ustreznim direktivam ES in državnim zakonodajam. 
UN/ECE je v okviru Sporazuma iz leta  1958 sprejel dva pravilnika na podro čju 
protektiranih gum, in sicer Pravilnika št . 108 in št. 109. Ta pravilnika sta pri 
pogodbenicah stopila v veljavo 23. junija 1998. Skupnost je k obema pravilnikoma 
pristopila 28. oktobra 2001 s Sklepoma Sveta 2001/509/ES
7 in 2001/507/ES8. 
Pravilnika predvidevata ukr epe, ki zadevajo tehni čno učinkovitost in stalno možnost 
izdelave za proizvodnjo protektiranih gum. Dolo čbe zajemajo metode, ki jih 
uporablja proizvajalec za proi zvodnjo gume, in veljajo za homologacijo proizvodne 
enote za protektiranje in ne za homol ogacijo same protektirane gume. 
Zaradi pristopa Skupnosti k tem pravilnikom morajo države članice na zahtevo 
proizvajalca podeliti dovoljenje za izdelavo protektiranih gum, ki je v skladu z 
ustreznim pravilnikom. Hkrati morajo na svojem ozemlju sprejeti protektirane gume, ki so izdelane  pod pogoji, dolo čenimi s tema pravilnikoma, in ki izvirajo iz drugih 
držav pogodbenic znotraj ali zunaj Skupnosti. Skupnost mora na primer sprejeti 
protektirane gume, ki jih je neka gospodars ka družba v Rusiji izdelala v skladu s 
Pravilnikoma, saj sta tako Rusija kot t udi Skupnost pogodbenici Sp orazuma iz leta 
1958 in sta sprejeli uporabo obeh Pravilnikov. 
Vendar pa Pravilnika UNECE št. 108 in  št. 109 nista samodejno obvezna za 
pogodbenice in s tem tudi za države članice ES. Nekatere države članice, kot sta na 
primer Francija ali Španija, so skladnos t z zahtevami Pravilnikov razglasile za 
obvezno na državni ravni. Vendar pa lahko imajo države vzporedna nacionalna pravila, ki so alternativa odlo čbam iz Pravilnikov in ki se razlikujejo med 
posameznimi državami članicami. Posledi čno ne obstajajo nobe na skupna obvezna 
pravila o varnosti in zahtevah za izdelavo pr otektiranih gum, ki bi  veljala za prodajo 
in uporabo v Skupnosti.  
                                                
 
5 Za sprejem uredb je potrebna dvotretjinska ve čina prisotnih pogodbenic in glasovanje. 
6 „Sklep Sveta z dne 27. novembra 1997 o pristopu Evropske skupnosti k Sporazumu Gospodarske 
komisije Združenih narodov za Evropo o sprejetju enotnih tehni čnih predpisov za kolesna vozila, 
opremo in dele, ki jih je mogo če vgraditi v kolesna vozila in/ali uporabiti na njih, in o pogojih za 
vzajemno priznanje homologacij, dodeljenih na podlagi teh predpisov („Revidiran sporazum iz leta 
1958“), (Sklep 97/836/ES)“ UL L 346, 17.12.1997, str. 78. 
7 Sklep Sveta 2001/509/ES z dne 26. junija 2001 o pristopu Evropske skupnosti k Pravilniku 108 
Gospodarske komisije OZN za Evropo o homologaciji proizvodnje protektiranih pnevmatik za motorna 
in priklopna vozila, UL L 183, 6.7.2001, str. 37. 
8 Sklep Sveta 2001/507/ES z dne 26. junija 2001 o pristopu Evropske skupnosti k Pravilniku št. 109 
Gospodarske komisije OZN za Evropo o homologaciji proizvodnje protektiranih pnevmatik za 
gospodarska vozila in njihove priklopnike, UL L 183, 6.7.2001, str. 35. 
 
SL 4   SL 3. P REDLOG SKLEPA KOMISIJE  
Svet je s Sklepi z dne 26. junija 2001, s katerimi je Evropska  Skupnost pris topila k 
Pravilnikoma UNECE št. 108 in št. 109, objavil svojo namero, da bo pozneje z direktivo Skupnosti urejal enotno uporabo obeh Pravilnikov v Skupnosti
9. Glede na 
omejene možnosti potrebnega uredbenega ukrepa je primerno uvesti tako dolo čbo s 
spremembo Sklepov Sveta 2001/509/ES in 2001/507/ES. 
Predlagani sklep ne bo vklju čen v sistem ES za homologacijo motornih vozil in 
njihovih priklopnikov, dolo čen z Direktivo 70/156/EGS10, kot je dolo čeno v uvodni 
izjavi 3 Sklepov Sveta 2001/509/ES in 2001/507 /ES. Protektirane gume ne obstajajo 
v različnih izvedbah, ker gre za izdelke, izde lane s predelavo rabljenih gum. Poleg 
tega same po sebi niso novi izdelki, saj so predelani izdelki in torej niso prvi č dane 
na trg.  
                                                 
9 Tretja uvodna izjava Sklepa Sveta 2001/507/ES z dne 26. junija 2001 in Sklepa Sveta 2001/509/ES z 
dne 26. junija 2001 (glej celotno navedbo v opombah 7 in 8). 
10 Direktiva Sveta 70/156/EGS z dne 6. februa rja 1970 o približevan ju zakonodaje držav članic o 
homologaciji motornih vozil in njihovih priklopnikov. UL L 42, 23.2.1970, str. 1. 
 
SL 5   SL 2004/0271 (AVC) 
Predlog 
SKLEP SVETA 
o spremembi Sklepov 2001/507/EC in 2001/509/ES  za razglasitev Pravilnikov št. 109 in 
št. 108 UN/ECE o protektira nih gumah za obvezna 
SVET EVROPSKE UNIJE JE – 
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Skle pa Sveta 97/836/ES z dn e 27. novembra 1997 o pris topu Evropske skupnosti 
k Sporazumu Gospodarske komisi je Združenih narodov za Evro po o sprejetju enotnih tehni čnih 
predpisov za kolesna vozila, opremo in dele, ki  se lahko vgradijo v kolesn a vozila in/ali uporabijo 
na njih, in pogojih za vzajem no priznanje homologacij, dodelje nih na podlagi teh predpisov 
(„Revidiran sporazum iz leta 1958“)
11 in zlasti členov 3(3), druge alinee člena 4(2) in člena 4(4) 
Sklepa, 
ob upoštevanju predloga Komisije12, 
ob upoštevanju privolitve Evropskega parlamenta13, 
ob upoštevanju naslednjega: (1) Pravilnika UNECE št. 109 in št. 108 omogo čata usklajenost zahtev za protektiranje 
gum ter visoko raven varnosti in varstva okolja. Omogo čata prost promet protektiranih 
gum. 
(2) Skupnost je s Sklepom 97/836/ES postala  pogodbenica Revidi ranega sporazuma 
UNECE iz leta 1958. Skupnost je s Sklepoma 2001/507/ES
14 in 2001/509/ES15 
pristopila k Pravilnikoma UNECE št. 109 in  št. 108. S pristopom k tema pravilnikoma 
se je Skupnost zavezala, da ju sprejme kot  alternativo zakonodaji Skupnosti, v skladu 
z določbami členov 2 in 3 Revidiranega sporazuma iz leta 1958. V zakonodajo 
Skupnosti je treba vklju čiti določbo, skladno s členom 4(4) Sklepa 97/836/ES, zato da 
lahko postane uporaba teh pravilnikov obvezujo ča. 
(3) Obvezno uporabo obeh Pravilnikov glede na omejene možnosti potrebnega 
uredbenega ukrepa ni primerno dolo čiti s sprejemom direktive, kot je objavljeno v 
Sklepih 2001/507/ES in 2001/509/ES. 
                                                 
11 UL L 346, 17.12.1997, str. 78. 
12 UL C , , str. . 
13 UL C , , str. . 
14 UL L 183, 6.7.2001, str. 35. 
15 UL L 183, 6.7.2001, str. 37. 
 
SL 6   SL (4) Zato je treba Sklepa 2001/507/ES  in 2001/509/ES ustrezno spremeniti – 
SKLENIL: 
Člen 1 
Sklep 2001/507/ES se spremeni: 
1. Edini člen se nadomesti z naslednjim: 
»Edini člen 
Evropska skupnost pristopi k Pravilniku št. 109 Gospodarske komisije OZN za Evropo o 
homologaciji proizvodnje protektiranih pnevmatik za gospodarska vozila in njihove 
priklopnike. 
Od ( 6 mesecev od datuma sprejema tega sklepa)  se določbe Pravilnika št. 109, dolo čene v 
Prilogi, uporabljajo kot obvezni pogoj za dajanje protektiranih gum, ki spadajo v okvir tega 
pravilnika, na trg v Skupnosti.« 
2. Doda se Priloga, kot je dolo čeno v Prilogi I k temu sklepu. 
Člen 2 
Sklep 2001/509/ES se spremeni na naslednji na čin: 
1. Edini člen se nadomesti z naslednjim: 
»Edini člen 
Evropska skupnost pristopi k Pravilniku št. 108  Gospodarske komisije Združenih narodov za 
Evropo o homologaciji proizvodnje protektiranih  pnevmatik za gospodarska vozila in njihove 
priklopnike. 
Od ( 6 mesecev od datuma sprejema tega sklepa)  se določbe Pravilnika št. 108, dolo čene v 
Prilogi, uporabljajo kot pogoj za dajanje protektiranih gum, ki sp adajo v okvir tega pravilnika, 
na trg v Skupnosti.« 
2. Doda se Priloga, kot je dolo čeno v Prilogi I k temu sklepu. 
V Bruslju,  
 Za Svet 
 Predsednik 
 
SL 7   SL PRILOGA 1  
 
Pravilnik št. 109  
(Besedilo so pre čistile službe Evropske komisije)  
 
E/ECE/324-E/ECE/TRANS 505/Rev.2/Add.108 
E/ECE/324-E/ECE/TRANS 505/Rev.2/Add.108/Corr.1  
E/ECE/324-E/ECE/TRANS 505/Rev.2/Add.108/Amend.1 
E/ECE/324-E/ECE/TRANS 505/Re v.2/Add.108/Amend.1/Corr.1 
 
ENOTNI PREDPISI O HOMOLOGACIJI PR OIZVODNJE PROTEKTIRANIH PNEVMATIK 
ZA GOSPODARSKA VOZILA IN NJIHOVE PRIKLOPNIKE  
 
SL 8   SL Uredba št. 109  
ENOTNI PREDPISI O HOMOLOGACIJ I PROIZVODNJE PROTEKTIRANIH 
PNEVMATIK ZA GOSPODARSKA VOZ ILA IN NJIHOVE PRIKLOPNIKE 
 VSEBINA Uredba 1. Podro čje uporabe 
2. Opredelitev pojmov 3. Ozna čevanje 
4. Vloga za homologacijo 5. Homologacija 6. Zahteve 7. Specifikacije 8. Spremembe homologacije 9. Skladnost proizvodnje 10. Kazni za neskladnost proizvodnje 11. Dokon čna prekinitev proizvodnje 
12. Imena in naslovi tehni čnih služb, pristojnih za homolog acijske preskuse, laboratorijev 
za preskuse in upravnih oddelkov 
PRILOGE Priloga 1
 - Sporo čilo o homologaciji, ali podaljšan ju ali zavrnitvi ali preklicu 
homologacije ali dokon čne prekinitve proizvodnje v protektirnici po Uredbi št. 
109 
Priloga 2  - Primer oznake o homologaciji 
Priloga 3  - Primer razporeditve oznak protektiranih pnevmatik 
Priloga 4  - Seznam indeksov nosilnos ti in ustrezne nosilnosti 
Priloga 5  - Ozna čevanje velikosti in izmer pnevmatik 
Priloga 6  - Način merjenja pnevmatik 
Priloga 7  - Postopek za preskusov vzdržl jivosti pri obremenitvi/hitrosti 
Dodatek 1  - Program preskušanja vzdržljivosti  
 
SL 9   SL Dodatek 2  - Razmerje med indeksom tlaka in enotami za tlak 
Priloga 8  - Spremembe nosilnosti s hitrostjo: radialne in diagonalne pnevmatike za 
gospodarska vozila 
Priloga 9  - Pojasnjevalna slika 
__________ 
 
SL 10   SL 1. PODRO ČJE VELJAVNOSTI 
Ta uredba se nanaša na proizvodnjo protektiranih pnevmatik, namenjenih za 
montažo na gospodarska vozila in njihove priklopnike, ki se uporabljajo na cesti. 
Vendar pa se ne uporablja za: 
1.1. Protektirane pnevmatike za osebna (pot niška) vozila in njihove priklopnike. 
1.2. Protektirane pnevmatike za hitrosti pod 80 km/h. 1.3. Pnevmatike za kolesa in motorna kolesa. 1.4. Pnevmatike, prvotno izdelane brez simbol ov za hitrost in/ali indeksov nosilnosti. 
1.5. Pnevmatike, prvotno izdelane brez homol ogacije in brez oznake „E“ ali „e“. 
2. POMEN IZRAZOV - glej tudi sliko v Prilogi 9 
Za namene te uredbe se uporab ljajo naslednje opredelitve: 
2.1. „Serija protektiranih pnevmatik
“ - pomeni serijo protek tiranih pnevmatik, kot je 
navedeno v odstavku 4.1.4. 
2.2. „Zgradba “ pnevmatike pomeni tehni čne značilnosti karkase pnevmatike. Lo čimo 
predvsem naslednje zgradbe: 
2.2.1. „Diagonalna zgradba “ ali „zgradba s poševnim vložkom “ opisuje zgradbo 
pnevmatike, pri kateri niti vložkov pot ekajo od noge do noge , vložki pa so 
položeni tako, da potekajo niti pod izmeni čnim kotom, znatno manjšim od 90 na 
smer gibanja kolesa. 
2.2.2. „Prepasana diagonalna zgradba “ opisuje zgradbo diagona lne pnevmatike (poševni 
vložek), pri kateri je karkasa u čvrščena z obdajajo čim trakom, sestavljenim iz dveh 
ali več vložkov, v katerih so kordne  niti zelo neraztegljive. Vložki traku so 
položeni drug na drugega tako, da niti sosednjih vložkov oklepajo kot, ki je 
primerljiv s kotom niti v vložkih karkase. 
2.2.3. „Radialna“ opisuje zgradbo pnevmatike, pri kateri niti vložkov karkase potekajo 
od noge do noge, vložki pa so položeni tako, da niti v njih po tekajo pod kotom 90 
° na smer gibanja kolesa. Karkasa je u čvrščena z zelo neraztegljivim obdajajo čim 
trakom. 
2.3. „Kategorije uporabe “ 
2.3.1. Normalna pnevmatika  je pnevmatika, namenjena za normalno rabo na cestah. 
2.3.2. Pnevmatika za posebno uporabo  je pnevmatika, namenjena za uporabo pri omejeni 
hitrosti na cesti in izven ceste. 
2.3.3. Zimska pnevmatika  pomeni pnevmatiko, pri kateri sta tekalna plas t ali tekalna 
plast in zgradba na črtovana predvsem tako, da zagotavljata v blatu in svežem ali 
mehkem snegu boljšo u činkovitost kot normalna pnevmatika. Tekalna plast zimske 
 
SL 11   SL pnevmatike je na splošno sestavljena iz  kanalov (reber) in /ali blokov tekalne 
površine, ki so bolj razmaknjen i kot pri normalni pnevmatiki. 
2.4. „Noga “ je del pnevmatike, ki ima takšno obl iko in zgradbo, da se prilega platiš ču 
in drži pnevmatiko na njem. 
2.5. „Kord “ so vzorci predenja niti v vložkih pnevmatike. 
2.6. „Vložek “ je plast z gumo obloženih vzporednih kordnih niti. 
2.7. „Trak “ se nanaša na radialno ali na prep asano pnevmatiko in pomeni sloj(e) 
materiala pod tekalno plastjo, ki poteka(jo) v glavnem v smeri središ čne črte 
tekalne plasti, da omeji karkaso v obodni smeri. 
2.8. „Vmesni vložek “ se nanaša na diagonalne pnevma tike in pomeni vmesni vložek 
med karkaso in tekalno plastjo. 
2.9. „Zaš čitni vmesni vložek “ se nanaša na radialne pnevmatike in pomeni vmesni 
vložek po izbiri med tekalno plastjo in trakom, ki zmanjša poškodbe traku. 
2.10. „Rob “ je material na podro čju noge, ki varuje karkaso pred obrabo, da se ne oguli 
oz. odrgne ob platiš če.  
2.11. „Karkasa “ je tisti strukturni del pnevmatike, ki ni tekalna plast in gumijasta 
bočnica in ki napihnjena poma ga prenašati obremenitve. 
2.12. „Tekalna plast “ je tisti strukturni del pnevmatike,  ki ustvari stik s tlemi, varuje 
karkaso pred mehanskimi poškodbami in omogo ča oprijem s podlago. 
2.13. „Bo čnica“ je tisti del pnevmatike med tekalno pl astjo in površino, ki  jo pokrije rob 
platišča. 
2.14. „Spodnji del pnevmatike “ je podro čje med črto največje širine preseka pnevmatike 
in področjem, ki ga pokriva rob platiš ča. 
2.15. „Kanal v tekalni plasti “ je prostor med sosednjima rebroma ali blokoma v dezenu 
tekalne plasti. 
2.16. „Širina preseka “ je linearna razdalja med zunanjima površinama bo čnic napihnjene 
pnevmatike, ko je nameš čena na dolo čeno merilno platiš če, vendar brez 
upoštevanja debeline napisov (oznak), dekoracij ali zaš čitnih trakov ali reber. 
2.17. „Celotna širina “ je linearna razdalja med zunanjima površinama bo čnic napihnjene 
pnevmatike, ko je nameš čena na dolo čeno merilno platiš če, vključno z debelino 
napisov (oznak), dekoracij ali zaš čitnih trakov ali reber.  
2.18. „Višina preseka “ je razdalja, enaka polovi čni razliki zunanjega premera 
pnevmatike in nazivnega premera platiš ča. 
2.19. „Nazivno prese čno razmerje “ pomeni stokratnik števila,  dobljenega z deljenjem 
nazivne višine preseka z nazivno širino preseka, pri čemer sta obe izmeri izraženi v 
isti enoti. 
 
SL 12   SL 2.20. „Zunanji premer “ pomeni celotni premer na pihnjene, na novo protektirane 
pnevmatike. 
2.21. „Oznaka velikosti pnevmatik “ je oznaka, ki kaže: 
2.21.1. nazivno širino preseka. Ta širina mora biti izražena v mm, razen pri pnevmatikah, 
katerih oznaka velikosti je na vedena v prvem stolpcu tabe l v Prilogi 5 k tej uredbi. 
2.21.2. nazivno prese čno razmerje, razen pri pnevmatikah, katerih oznaka velikosti je 
navedena v prvem stolpcu tabe l v Prilogi 5 k tej uredbi. 
2.21.3. dogovorjeno število 'd'  (simbol 'd'), ki ozna čuje nazivni premer platiš ča in ustreza 
premeru platiš ča, izraženemu v palcih  (števila pod100) ali v mm (števila nad 100). 
Števila, ki ustrezajo obema vrstam a meritev, se lahko uporabijo v oznaki. 
2.21.3.1. Vrednosti simbolov „d“, izražene v milimetrih, so navedene spodaj: 
Koda nazivnega premera platiš ča - 
„d“ Vrednost simbola „d“, izražena v 
mm 
8 9 
10 11 12 13 14 203 
229 254 279 305 330 356 
15 16 17 18 19 381 
406 432 457 483 
20 21 22 24 25 508 
533 559 610 635 
14,5 16,5 17,5 19,5 20,5 22,5 24,5 368 
419 445 495 521 572 622 
26 28 30 660 
711 762 
2.22.  „Nazivni premer platiš ča (d)“  je premer platiš ča, na katero se vgradi ustrezna 
pnevmatika. 
2.23.  „Platiš če“ je opora, na kateri sedita nog i pnevmatike, bodisi pnevmatike z 
zračnico ali brez nje. 
 
SL 13   SL 2.24.  „Merilno platiš če“ je platiš če, ki je dolo čeno s „širino merilnega platiš ča“ ali 
„konstrukcijsko širino platiš ča“ za posamezno velikost pnevmatike v vsaki izdaji 
enega ali ve č mednarodnih standardov za pnevmatike.  
2.25.  „Preskusno platiš če“ je katerokoli platiš če, ki je odobreno ali priporo čeno ali 
dovoljeno v enem od mednarodnih standa rdov za pnevmatike za konkretno 
velikost in tip pnevmatike. 
2.26.  „Mednarodni standard za pnevmatike “ je eden od nasl ednjih dokumentov 
standardov: 
(a) The European Tyre and Rim Techni cal Organisation (ETRTO), (Evropska 
tehnična organizacija za pnevmatike in platiš ča)1/: „Priro čnik za standarde“ 
(b) The European Tyre and Rim Techni cal Organisation (ETRTO), (Evropska 
tehnična organizacija za pnevmatike in platiš ča) 1/: „Informacije za 
tehnično projektiranje - zastareli podatki“ 
(c) The Tire and Rim Association Inc. (TRA) 2 (Združenje za pnevmatike in 
platišča): „Letna publikacija“ 
(d) The Japan Automobile Tire Ma nufacturers Association (JATMA) 3/ 
(Združenje japonskih proizvajalcev avtomobilskih pnevmatik): „Letna 
publikacija“ 
(e) The Tire and Rim Association of Australia (TRAA) 4 (Združenje za 
pnevmatike in platiš ča Avstralije): „Priro čnik za standarde“ 
(f) The Associaçiao Latino Americana de Pneus e Aros (ABPA) 5/: „Manual de 
Normal Technicas“ 
(g) The Scandinavian Tyre and Rim Or ganisation (STRO) 6/ Skandinavska 
organizacija za pnevmatike in platiš ča) 6/: „Publikacija s podatki“ 
2.27.  „Trganje “ je odletavanje delcev gume s tekalne plasti. 
2.28.  „Lo čevanje korda “ je ločevanje kordnih nitk od n jihove gumijaste prevleke. 
2.29.  „Razslojevanje vložkov  “ je ločevanje sosednjih vložkov. 
2.30.  „ Lo čevanje tekalne plasti “ je trganje tekalne plasti od karkase. 
_______________ 
Standarde za pnevmatike je možno naro čiti na naslednjih naslovih: 
1/ ETRTO, 32 Av.Brugmann - Bte 2, B-1060 Bruselj, Belgija 
2/ TRA, 175 Montrose West Avenue, Suite 150, Copley, Ohio, 44321 USA - ZDA JATMA, 9th Floor, 
Toranomon Building No. 
3/ 1-12, 1-Chome Toranomon Minato-ku, Tokyo 105, Japonska 
4/ TRAA, Suite 1, Hawthorn House, 795 Glenferrie Road, Hawthorn, Victoria, 3122 Avstralija 
5/ ABPA, Avenida Paulista 244-12 ° Andar, CEP, 01310 Sao Paulo, SP Brazil 
6/ STRO, Älggatan 48 A, Nb, S-216 15 Malmö, Švedska 
 
SL 14   SL 2.31.  „Opis uporabe “ je posebna kombinacija indeks a nosilnosti in simbola za hitrost 
pnevmatike. 
2.32.  „Indeks nosilnosti  “ je številska koda,  ki kaže nosilnost pnevmatike pri dani 
hitrosti, kot jo navaja s imbol za hitrost, in pri u porabi v skladu s proizvajal čevimi 
pogoji uporabe. Pnevmatika ima lahko ve č kot en indeks nosilnosti za navedbo 
njene nosilnosti, kadar se uporablja pos amezno ali v paru, ali alternativne 
nosilnosti (enotna to čka), pri kateri sprememba nosilnosti v skladu z odstavkom 
2.35. in Prilogo 8 k tej uredbi ni dovoljena.   Seznam indeksov nosilnosti in ustrezne obremenitve so prikazane v Prilogi 4 k tej uredbi. 
2.33.  „Simbol za hitrost
“ je: 
2.33.1. abecedni simbol, ki prikazuje hitrost, pri kateri je pnevmatika lahko obremenjena 
skladno z indeksom nosilnosti. 
2.33.2.  Simboli za hitrost in ustrezne hitr osti so navedene v spodnji tabeli: 
 
 
Simbol za hitrost 
  
Ustrezna najvišja hitrost (km/h) 
 
F 
G 
J 
K 
L 
M 
N 
P 
Q 
R 
S 
T 
U H  
80 90 
100 110 120 130 140 150 160 170 180 
190 
200 210 
 
2.34.  „Enotna to čka“ je dodaten opis uporabe, ozna čen poleg opisa normalne 
uporabe, ki pa se ne sme uporabiti za izra čun spremembe nos ilnosti, kot je 
določeno v odstavku 2.35 in v Pr ilogi 8 k tej uredbi. 
2.35.  „Sprememba nosilnosti s hitrostjo “ je alternativna nosil nost pnevmatik, ki se 
uporabljajo pri drugih hitrostih kot jo navaja simbol za hitrost pri opisu 
normalne uporabe. Dovoljene spremembe nava ja tabela v Prilogi 8 k tej uredbi. 
 
SL 15   SL 2.36.  „Protektirnica “ je lokacija s proizvodno enoto ali skupina lokacij, kjer se 
dokonča proizvodnja protektiranih pnevmatik. 
2.37.  „Protektiranje “ je splošni izraz za obnavljanj e rabljene pnevmatike, ko se 
zamenja obrabljena tekalna pl ast z novim materialom. Vklju čuje lahko tudi 
obnovo zunanje bo čnice in zamenjavo kronskih vložkov zaš čitnega vmesnega 
vložka. Vklju čuje naslednje metode postopkov: 
2.37.1.  „Prekritje zgornje plasti “ - zamenjava tekalne plasti; 
2.37.2.  „Prekrivanje “ - zamenjava tekalne plasti z nov im materialom, ki sega preko 
dela bočnice. 
2.37.3.  „Od noge do noge “ - zamenjava tekalne plasti in obnova bo čnice, vklju čno s 
celotno ali delom spodnjega dela pnevmatike. 
2.38.  „Okvir “ je obrabljena pnevmatika, ki obseg a karkaso in preostali material 
tekalne plasti in bo čnice. 
2.39.  „Luš čenje“ je postopek odstranitve starega ma teriala z okvira zaradi priprave 
površine za nanašanje novega materiala. 
2.40.  „Popravilo “ je delo, ki se opravi na po škodovanih okvirih v priznanih mejah. 
2.41.  „Material za tekalno plast “ je material v primernem stanju za zamenjavo 
obrabljene tekalne plasti. Lahko je v ve č oblikah, na primer: 
2.41.1.  „Profilirani trakovi “- narezani material dolo čene dolžine, ki je bil iztisnjen 
(ekstrudiran) v zahtevani pre čni profil in se zatem nameš čen v hladnem stanju 
na pripravljen okvir. Novi material mora biti vulkaniziran. 
2.41.2.  „Naviti trakovi “ - trak materiala za tekalno plast, ki se neposredno iztisne 
(ekstrudira) in navije na  pripravljen okvir in oja či do potrebnega preseka. Novi 
material mora biti vulkaniziran. 
2.41.3.  „Neposredno iztiskanje “ - material za tekalno plast, iztisnjen (ekstrudiran) v 
potrebni presek in neposre dno iztisnjen na pripravlje n okvir. Novi material 
mora biti vulkaniziran. 
2.41.4.  „Predvulkanizirano “- predhodno oblikovana in vulkani zirana tekalna plast, ki 
se nanese neposredno na pripravljen okvir.  Novi material se mora povezati z 
okvirom. 
2.42.  „Obloge za bo čnico“ so material, uporabljen za pokritje bo čnic okvira, da se 
lahko oblikujejo potrebne oznake. 
2.43.  „Gumijasta obloga “je material, uporabljen kot vezalni sloj med novo tekalno 
plastjo in okvirom, pa tudi za popravilo manjših poškodb. 
2.44.  „Cement “ je lepljiva raztopina, ki pred  postopkom vulkanizacije drži nove 
materiale na predvidenem mestu. 
 
SL 16   SL 2.45.  „Vulkanizacija “ je izraz, ki opisuje spremembo fizikalnih lastnosti novega 
materiala, do katerih obi čajno pride zaradi delovanja toplote in tlaka za dolo čen 
čas in v nadzorovanih razmerah. 
3.  OZNA ČEVANJE 
3.1.  Primer dogovora o oznakah protektiranih pnevmatik je navede n v Prilogi 3 k tej 
uredbi. 
3.2.  Protektirane pnevmatike morajo pri simetri čnih plaščih imeti na obeh bo čnicah, 
pri asimetri čnih pa vsaj na zunanji strani: 
3.2.1.  Ime blagovne znamke ali registrirane blagovne znamke; 3.2.2.  Oznako velikosti pnevmatik, kot je dolo čeno v odstavku 2.21.; 
3.2.3.  Navedbo zgradbe, kot sledi: 3.2.3.1. Na diagonalnih pnevmatikah (s poševnimi vložki); brez navedbe ali črka „D“ 
pred oznako za premer platiš ča; 
3.2.3.2. Na radialnih pnevmatikah; črko „R“ pred oznako za premer platiš ča, in po 
izbiri, beseda „RADIAL“; 
3.2.3.3. Na pnevmatikah s poševnim vložkom; črka „B“ pred oznako za premer platiš ča 
in dodatno besedi „BIAS-BELTED“; 
3.2.4.  Opis uporabe, ki zajema: 3.2.4.1. Navedbo nazivne nosilnosti pnevmatike v obl iki indeksa/indeksov nosilnosti, ki 
je predpisan v odstavku 2.32.; 
3.2.4.2. Navedbo najve čje nazivne hitrosti pnevmatik e v obliki simbola, kot je 
predpisan v odstavku 2.33.;  
3.2.5.  Če je primerno, en alternativ en opis uporabe, enotno to čko, ki zajema: 
3.2.5.1. Navedbo nosilnosti pnevmatike v obliki i ndeksa nosilnosti, ki je predpisan v 
odstavku 2.32.; 
3.2.5.2. Navedbo najve čje hitrosti pnevmatike v obliki simbola, kot je predpisan v 
odstavku 2.33.; 
3.2.6.  Besedo „TUBELESS“ (brez zra čnice), če je pnevmatika namenjena za uporabo 
brez notranje zra čnice. 
3.2.7.  Napis M+S ali MS ali M.S. ali M & S, če gre za zimsko pnevmatiko. 
3.2.8.  Datum protektiranja, kot sledi: 3.2.8.1. Do 31. decembra 1999;
 kot predpisuje odstavek 3.2.8.2. ali v obliki skupine 
treh številk, pri čemer prvi dve pomenita številko te dna, tretja pa leto izdelave v 
posameznem desetletju. Datumska oznaka lahko zajema obdobje proizvodnje 
 
SL 17   SL od tedna, ozna čenega z ustrezno številko, pa vs e do tri tedne zatem (številka 
tedna pove čana za tri). Na primer, oznaka „253“ bi lahko pomenila 
pnevmatiko, ki je bila protektirana  v tednih 25, 26, 27 ali 28 v letu 1993. 
Datumska oznaka je lahko ozna čena le na eni strani. 
3.2.8.2. Po 1. januarju 2000;  v obliki skupine štirih številk, pri čemer prvi dve pomenita 
številko tedna, zadnji dve pa leto, v ka terem je bila pnevmatika protektirana. 
Datumska oznaka lahko zajema obdobje proizvodnje od tedna, ozna čenega z 
ustrezno številko, pa vse do tri tedne zatem (številka tedna pove čana za tri). Na 
primer, oznaka „2503“ bi lahko pomenila pnevmatiko, ki je bila protektirana v tednih 25, 26, 27 ali 28 v letu 2003. 
Datumska oznaka je lahko ozna čena le na eni strani. 
3.2.9.  Pri pnevmatikah, na katerih je mogo če ponovno narediti kanale, simbol „   “ v 
krogu najmanj 20 mm premera, ali beseda  „REGROOVABLE“, ki se vtisne v 
vsako bočnico ali nanjo. 
3.2.10.  Navedba, z indeksom „PSI“, o tlaku v pnevmatiki, ki se uporabi pri preskusih 
vzdržljivosti obremenitve/ hitrosti, kot je  razloženo v Dodatku 2, Priloge 7 k tej 
uredbi. 
Ta oznaka se lahko pritrdi samo na eno bo čnico. 
3.2.11.  Izraz „RETREAD“ ali „REMOULD“ (PROTEKTIRANO ali 
PREOBLIKOVANO, po 1. januarju 1999  se uporablja samo beseda 
„RETREAD“). Na prošnjo izvajalca protek tiranja se lahko doda ustrezni izraz 
tudi v drugih jezikih. 
3.2.12.  Napis „ET“ ali „ML“ ali „MPT„ za pnevmatike „za posebno rabo“16 
3.3.  Pred homologacijo mora biti na pnevmatikah dovolj velik prostor za namestitev 
oznake za homologacijo, kot dolo ča odstavek 5.8. in je pr ikazano v Prilogi 2 k 
tej uredbi. 
3.4.  Po homologaciji se oznake iz odstavka 5.8. in Priloge 2 k tej uredbi pritrdijo na 
ustrezen prostor, kot dolo ča odstavek 3.3. Ta oznaka se  lahko pritrdi samo na 
eno bočnico. 
3.5.  Oznake iz odstavka 3.2. in oznaka za homologacijo, ki je predpisana v 
odstavkih 3.4. in 5.8., morajo biti dobro čitljive in se ulijejo  na / v pnevmatiko, 
ali pa se trajno ozna čijo na pnevmatiki. 
3.6.  Če so izvorne specifikacije proizvajalca še vedno čitljive tudi po postopku 
protektiranja, se štejejo kot specifikacije izvajalca protektiranja za protektirano pnevmatiko. Če pa te izvorne specifikacije ne veljajo po opravljenem postopku 
protektiranja, jih je tr eba v celoti odstraniti. 
                                                
 
16 Ta oznaka je obvezna le za tipe pnevmatik, ki so izdelane po tej uredbi po uveljavitvi Dopolnitve 1 k 
Uredbi. 
 
SL 18   SL 3.7.  Če originalna oznaka homologacije „E“ ali „e“ in številka homologacije in 
katerakoli druga oznaka ali številka ho mologacije protektirnice ne velja ve č, jo 
je treba odstraniti. 
4.  VLOGA ZA HOMOLOGACIJO 
Naslednji postopki veljajo za izda jo homologacije protektirnice: 
4.1.  Vlogo za homologacijo proizvodne protektirnice vloži imetnik (imena) 
blagovne znamke, ki se dodeli pnevmatiki, ali njegov pravilno pooblaš čen 
zastopnik. Navesti je treba: 
4.1.1.  Prikaz sestave družbe, ki proizvaja protektirane pnevmatike. 4.1.2.  Kratek opis sistema upravlja nja kakovosti, ki zagotavlja u činkovit nadzor nad 
postopki protektiranja pnevmatik, tako da ustrezajo zahtevam te uredbe. 
4.1.3.  Imena ali oznake blagovne znamke, ki se dodelijo izdelanim protektiranim 
pnevmatikam.  
4.1.4.  Naslednje informacije v zvezi s se rijo pnevmatik, ki se protektirajo: 
4.1.4.1. obseg velikosti pnevmatik; 4.1.4.2. zgradba pnevmatik (diagonalne a li poševnim vložkom, ali radialne); 
4.1.4.3. kategorijo uporabe pnevmatik (normalne ali zimske pnevmatike itd.); 4.1.4.4. sistem protektiranja in na čin uporabe novih materialov, kot dolo čata odstavka 
2.37 in 2.41.; 
4.1.4.5. simbol najve čje hitrosti pnevmatik za protektiranje; 
4.1.4.6. indeks najve čje nosilnosti pnevmatik za protektiranje; 
4.1.4.7. imenovani mednarodni standard za pnevmatike, s katerim je serija pnevmatik 
skladna. 
5.  Homologacija 5.1.  Za protektiranje pnevmatik je potrebna homologacija protektirnice, ki jo izdajo 
homologacijski organi,v skladu z zahtev ami te uredbe. Homologacijski organ 
ukrene vse potrebno, kot je opisano v tej uredbi, da za gotovi ustreznost 
pnevmatik, protektiranih v konkretni prot ektirnici, z zahtevami te uredbe. 
Protektirnica je v celoti odgovorna, da bodo protektirane pnevmatike izpolnile 
zahteve iz te uredbe in imele us trezne lastnosti pri normalni rabi. 
5.2.  Poleg normalnih zahtev za za četno oceno protektirnice pnevmatik se mora 
homologacijski organ prepri čati, da so vsi postopki, delovanje, navodila in 
dokumentacija s specifikacijami, ki jo pris krbijo dobavitelji ma teriala, opisani v 
razumljivem jeziku za operativno osebje v protektirnici. 
 
SL 19   SL 5.3.  Homologacijski organ mora za gotoviti, da postopki in operativna 
dokumentacija za vsako protektirnico vs ebujejo specifikacije, ki ustrezajo 
uporabljenim materialom za popravila in  postopkom, o mejah popravljivih 
poškodb ali predrtja do karkase pnevmatike, če takšna poškodba že obstaja ali 
nastane med postopki priprave protektiranja. 
5.4.  Pred dodelitvijo homologacije se mora organ prepri čati, da obnovljene 
pnevmatike ustrezajo tej uredbi in da so  predpisani presku si iz odstavkov 6.5 in 
6.6 uspešno opravljeni na  najmanj 5 in najve č 20 vzorcih obnovljenih 
pnevmatik, ki predstavljajo serijo pnev matik, kakršne izdeluje protektirnica. 
5.5.  V primeru vsake napake, odkrite med preskusi, je treba preskusiti še dva 
nadaljnja vzorca pnevmatik  z isto specifikacijo. 
Če katerakoli od le-teh, ali obe, ne ustrezata, je treba preskusiti še kon čna dva 
vzorca. 
Če katerikoli od kon čnih vzorcev, ali oba, ne us trezata, se vloga za 
homologacijo protektirnice zavrne. 
5.6.  Če so izpolnjene vse zahteve  te uredbe, se izda homo logacija in dodeli številka 
homologacije vsaki homologirani protek tirnici. Prvi dve števki te številke 
pomenita zaporedje sprememb, ki vklju čujejo najnovejše tehni čne spremembe 
te uredbe ob času izdaje homologacije. Pred številko homologacije je „109R“, 
ki pomeni, da se homologacija nanaša na  pnevmatiko, ki je obnovljena v skladu 
z zahtevami te uredbe.  
Isti organ ne sme dodeliti iste številke drugi protektirnici, za katero velja ta 
uredba. 
5.7.  Obvestilo o homologaciji ali podaljšanju, zavrnitvi ali preklicu homologacije, 
ali o dokon čni prekinitvi proizvodnje po tej uredbi se sporo či obema strankama 
Sporazuma iz leta 1958, ki  uporabljata to uredbo, v obliki, ki je skladna z 
vzorcem v Prilogi 1 k tej uredbi. 
5.8.  Na vsako obnovljeno pnevmatiko v skladu s to uredbo, in sicer na prostor za 
oznako iz odstavka 3.3., in poleg oznak, ki  jih predpisuje odstavek 3.2, je treba 
vidno namestiti mednarodno oznako za homologacijo, ki vsebuje: 
5.8.1.  krog, ki obkroža črko E“, ki ji sledi števil čna oznaka države, ki je podelila 
homologacijo 17; in 
                                                 
17 1 za Nem čijo, 2 za Francijo, 3 za Italijo, 4 za Nizozems ko, 5 za Švedsko, 6 za Belgijo, 7 za Madžarsko, 
8 za Češko, 9 za Španijo, 10 za Jugoslavijo, 11 za Zd ruženo kraljestvo, 12 za Avstrijo, 13 za 
Luksemburg, 14 za Švico, 15 (prosto), 16 za Norveško, 17 za Finsko, 18 za Dansko, 19 za Romunijo, 
20 za Poljsko, 21 za Portugalsko, 22 za Rusko federacijo, 23 za Gr čijo, 24 za Irsko, 25 za Hrvaško, 26 
za Slovenijo, 27 za Slovaško, 28  za Belorusijo, 29 za Estonijo, 30 (prosto), 31 za Bosno in 
Hercegovino, 32-36(prosto), 37 za Tur čijo, 38-39 (prosto), 40 za Nekdanjo jugoslovansko republiko 
Makedonijo, 41 (prosto), 42 za Evropsko skupnost (homologacije podeljujejo države članice z uporabo 
svojih ECE simbolov), 43 za Japonsko. Naknadne številke se podelijo ostalim državam v kronološkem 
vrstnem redu glede na ratifikacijo ali pristop k Sporazumu o sprejetju enotnih tehni čnih predpisov za 
cestna vozila, opremo in dele, ki jih je mogo če vgraditi in/ali uporabljati na cestnih vozilih, in o pogojih 
 
SL 20   SL 5.8.2.  številko homologacije, kakor je opisana v odstavku 5.6. 
5.9.  V Prilogi 2 k tej ur edbi je primer ureditv e oznake za homologacijo. 
6.  ZAHTEVE 6.1.  Pnevmatike ne morejo biti sprejete v prvo protektiranje, če niso bile 
homologirane in ne nosijo oznake „E“ ali „e“, razen če ta zahteva ne bo 
obvezujoča najpozneje do 1. januarja 2000. 
6.2.  Pogoji, ki morajo biti izpo lnjeni pred protektiranjem: 
6.2.1.  Pnevmatike morajo biti pred pregledom čiste in suhe. 
6.2.2.  Pred „luš čenjem“ je treba vsako pnevmatiko popolnoma pregledati tako znotraj 
kot zunaj, da bi zagotovili njeno trajno primernost za protektiranje. 
6.2.3.  Pnevmatik z vidnimi poškodbami zaradi prekomerne obremenitve ali 
nezadostne napihnjenosti ni dovoljeno obnavljati. 
6.2.4.  Pnevmatik, ki kažejo naslednje poškodbe, ni mogo če sprejeti v protektiranje: 
6.2.4.1. Splošno: 
(a) nepopravljive razpoke v gumi , ki segajo vse do karkase 
(b) prelom karkase (c) precejšnja razjeda od olj ali kemikalij (d) poškodovana ali po čena noga 
(e) predhodna popravila poškodb zunaj navedenih omejitev poškodb - 
glejte odstavek 5.3. 
6.2.4.2. Pogoji izven dolo čenih posebnih omejitev za popravljivost – glejte odstavek 
5.3: 
(a) predrtje karkase ali poškodba  po pripravi za popravilo 
(b) ve čkratna poškodba preblizu skupaj 
(c) znatno poslabšanje notranje obloge 
(d) poškodba noge 
(e) izpostavljeni kord karkase (f) ohlapen kord 
                                                                                                                                                        
 
za vzajemno priznavanje homologacij, podeljenih na podlagi teh predpisov; tako dodeljene številke 
generalni sekretar Združenih narodov sporo či  pogodbenicam Sporazuma. 
 
SL 21   SL (g) odstopanje vložka 
(h) trajno deformiran ali zavozlan (jeklo) kord karkase (i) obodne razpoke nad nogo (j) korodiran jeklen kord ali žica noge 
6.3.  Priprava: 6.3.1.  Po „luš čenju“ in pred nanosom novega materiala je treba vsako pnevmatiko 
temeljito znova pregledati, vsaj od zunaj, da bi se prepri čali, če je še primerna 
za protektiranje. 
6.3.2.  Celotna površina, na katero se nanese novi material, mora biti pripravljena brez 
pregrevanja. Oluš čena površinska tekstura ne sm e kazati globokih raztrganin ali 
prostih koncev materiala. 
6.3.3.  Kjer se uporabi predvulkanizirani mate rial, morajo obrisi pripravljene površine 
ustrezati zahtevam proizvajalca materiala. 
6.3.4.  Poškodba, nastala med luš čenjem, ne sme presegati dolo čenih omejitev za 
popravilo, glej odstavek 5.3, in jo je treba popraviti.  
6.3.5.  Poškodba zaradi luš čenja na diagonalnih pnevmatikah ne sme segati dlje od 
zunanjega vložka karkase na površini krone . Predpostavlja se, da je prvi vložek, 
na katerega naletimo, vložek karkase, razen če ni mogo če z gotovostjo 
prepoznati vmesnega vložka. Če obstaja vmesni vložek, je dovoljena 
lokalizirana poškodba. 
6.3.6.  Dovoljena je tudi lokalizirana poš kodba traku radialnih pnevmatik zaradi 
luščenja. Pri ve čji poškodbi je dovoljeno zamenjati celoten trak ali njegovi deli. 
Kjer je nameš čen zaščitni vmesni vložek in ga je mo č zanesljivo prepoznati, ga 
lahko odstranite, če je poškodovan, in ga ni treba obnoviti. 
6.3.7.  Izpostavljene jeklene dele je treba, takoj  ko je mogo če, obdelati z ustreznim 
materialom, ki ga dolo či proizvajalec tega konkretnega materiala. 
6.4.  Protektiranje: 6.4.1.  Izvajalec protektiranja mora zagotoviti,  da bodisi proizvajalec ali dobavitelj 
materialov za popravila, vklju čno z zaplatami, prevzame odgovornost za 
naslednje: 
(a) opredeli na čin uporabe in hrambe, če to zaprosi izvajalec protektiranja, 
v domačem jeziku dežele, v kateri  se bo material uporabil; 
(b) dolo či omejitve poškodb, za katere so materiali namenjeni, če to 
zaprosi izvajalec protektiranja, v doma čem jeziku dežele, v kateri se bo 
material uporabil; 
 
SL 22   SL (c) zagotovi, da so oja čene zaplate za pnevmatike primerne za predvideno 
uporabo, če se pravilno uporabljajo pri popravilih karkase; 
(d) zagotovi, da zaplate vzdržijo v napihnjenih pnevmatikah, dvakratni 
največji tlak kot ga navede proizvajalec pnevmatik; 
(e) zagotovi primernost vseh drugih mate rialov za popravila za predvideno 
uporabo. 
6.4.2.  Izvajalec protektiranja je odgovoren  tudi za pravilno uporabo materialov za 
popravilo in mora zagotoviti, da je popravilo brezhibno in ne vsebuje nobenih napak, ki bi lahko vplivale na zad ostno življenjsko dobo pnevmatike. 
6.4.3.  Podro čje, ki obkroža oja čano mesto popravila bo čnice ali ramena radialne 
pnevmatike, se lahko nekoliko izbo či, ko je pnevmatika nameš čena in 
napihnjena na priporo čeni delovni tlak. Upor abljajo naj se oja čeni materiali za 
popravila s fizikalnimi lastnostmi, ki  omejujejo višino izbokline na najve č 4 
mm. 
6.4.4.  Izvajalec protektiranja mora zagotoviti,  da bodisi proizvajalec ali dobavitelj 
materialov za tekalno plast in bo čnico izda specifikacije , ki veljajo za pogoje 
hrambe in uporabe materiala, in  tako zagotovi kakovost materialov. Če 
izvajalec protektiranja tako zaprosi, morajo biti te informacije v doma čem 
jeziku dežele, v kateri se  bodo materiali uporabili. 
6.4.5.  Izvajalec protektiranja mora tudi zagotoviti, da je material za popravila ali 
njegova zmes dokumentirana v potrdilu  proizvajalca ali dobavitelja. Zmes 
materiala mora biti primerna za predvideno uporabo pnevmatike. 
6.4.6.  Obdelana pnevmatika mora biti čimprej po zaklju čenem popravilu in oja čitvi 
vulkanizirana in skladna vsaj s spec ifikacijami proizvajalca materiala. 
6.4.7.  Pnevmatiko je treba vulkanizirati za toliko časa pri ustrezni temperaturi in 
tlaku, ki sta predpisan za uporabljene ma teriale in opremo za obdelavo. Izmere 
kalupa morajo ustrezati debelini novega materiala in velikosti „oluš čene“ 
pnevmatike. 
6.4.8.  Debelina izvornega materiala po luš čenju in povpre čna debelina novega 
materiala pod tekalno plastjo mora bi ti po protektiranju takšna kot dolo čata 
odstavka 6.4.8.1 in 6.4.8.2.  
6.4.8.1. Za radialne pnevmatike (mm): 
3 ≤ (A+B) ≤ 13    (najmanj 3,0mm; najve č 13,0 mm) 
A ≥ 2      (najmanj 2,0 mm) 
B ≥ 0      (najmanj 0,0 mm) 
 
SL 23   SL 
 
P.D. = Globina dezena 
 X = Lo čnica 
 A = Povpre čna debelina novega materiala pod dezenom 
 B = Najmanjša debelina izvornega materiala nad trakom po 
„luščenju“ 
6.4.8.2. Za diagonalne pnevmatike (s poševnim vložkom): 
Debelina izvornega materiala nad vmesnim vložkom mora biti ≥ 0,80 mm; 
Povprečna debelina novega materiala nad lo čnico „oluš čenega“ okvira mora 
biti ≥ 2,00 mm. 
Skupna debelina izvornega in novega ma teriala pod podlago kanalov v tekalni 
plasti z vložkom mora biti ≥ 3,00 mm in ≤ 13,00 mm. 
6.4.9.  Opis uporabe obnovljene pnevmatike ne  sme vsebovati ni ti simbola za ve čjo 
hitrost niti višjega indeksa nosilnosti kot  so pri originalni pnevmatiki pri prvi 
vgradnji, razen če je bila proizvajalcu dodelje na homologacija za originalno 
pnevmatiko (prva vgradnja) za to isto  karkaso, ki se uporabi v posodobljenem 
opisu uporabe. 
Informacija, da je bila originalna  karkasa (prva vgradnja) na ta na čin 
posodobljena, mora biti vsaki protektirnici  prosto dostopna s strani organa za 
homologacije in se sporo či tudi drugim pogodbenim strankam Sporazuma iz 
leta 1958 (glejte člen 5 Sporazuma ZN/ECE iz leta 1958 o sprejetju enotnih 
tehničnih predpisov za cestna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v 
cestna vozila in/ali uporabijo na n jih, in o pogojih za vzajemno priznanje 
homologacij, dodeljenih na podlagi te h predpisov – dokument št. E/ECE/324-
E/ECE/TRANS/505/Rev.2). 
 
SL 24   SL Za posredovanje te informacije uporabite standardni obrazec iz Priloge 1 k 
Uredbi št. 54. 
6.4.10.  Posodobitev opisa uporabe, kot je na vedena v odstavku 6.4.9., je dovoljena le 
za prvo obnovo originalne pne vmatike (prva vgradnja). 
Pnevmatike, ki so že bile protektirane , ne smejo imeti vtisnjenega simbola za 
hitrost ali indeksa nosilnosti nad tistim, ki je naveden na uporabljenem okviru. 
6.5.  Pregled: 6.5.1.  Po vulkaniziranju, vendar dokler pnevmatika zadrži dolo čeno raven toplote, je 
treba vsako protektirano pnevmatiko pregledati zaradi zagotovitve, da ni nobenih o čitnih napak. Med protek tiranjem ali po njem je treba pnevmatiko 
napihniti najmanj do 1,5 bara  in jo pregledati. Če se odkrije kakšno o čitno 
napako v profilu pnevmatike (npr. mehur , usad, itd.), je treba pnevmatiko 
posebej pregledati, da se dolo či vzrok za to napako. 
6.5.2.  Pred ali med protektiranjem, ali pa po njem, je treba pnevmatiko najmanj 
enkrat pregledati glede celovitost zgradbe z ustrezno metodo pregleda. 
6.5.3.  Za namene kontrole ka kovosti je treba na dolo čenem številu obnovljenih 
pnevmatik opraviti preskus s porušilnim i ali neporušilnimi metodami, ali 
pregled. Število tako pregledanih pnevma tik in rezultate je treba zapisati. 
6.5.4.  Po protektiranju morajo biti izmere protektirane pnevmatike pri merjenju, kot 
ga določa Priloga 6 k tej uredbi, skladne z izmerami, izra čunanimi po postopkih 
iz odstavka 7 ali tistih, ki so navedeni v Prilogi 5 k tej uredbi. Upoštevajte, da je 
največji zunanji premer protektirane pnevmatike lahko najve č do 1,5 % ve čji 
od najve čjega zunanjega premera nove, originalne pnevmatike, katerega 
dovoljuje Uredba št. 54.  
6.6.  Preskus lastnosti: 
6.6.1.  Pnevmatike, ki so obnov ljene v skladu s to uredbo, morajo prestati preskus 
vzdržljivosti pri obremen itvi/ hitrosti, kot dolo ča Priloga 7 k tej uredbi. 
6.6.2.  Šteje se, da je obnovljena pnevmatika, pri kateri po preskusu vzdržljivosti pri 
obremenitvi/ hitrosti ne pride do lo čevanja tekalne plasti, vložka, korda, trganja 
ali loma korda, uspešno prestala preskus. 
6.6.3.  Zunanji premer pnevmatike, izmerjen  šest ur po preskusu vzdržljivosti pri 
obremenitvi/hitrosti, ne smejo odstopati za ve č kot ± 3,5 odstotka od zunanjega 
premera, izmerjenega pred preskusom. 
7.  SPECIFIKACIJE 7.1.  Pnevmatike, obnovljene po zahtevah te uredbe, morajo biti skladne s spodaj 
navedenimi izmerami: 
7.1.1.  Širina preseka: 
 
SL 25   SL 7.1.1.1. Širina preseka se izra čuna po naslednji formuli: 
 S = S 1 + K (A - A 1) 
pri čemer je: 
S: dejanska širina preseka v mm, kot  je izmerjena na preskusnem platiš ču; 
S1: vrednost „širine preseka “, ki se nanaša na merilno platiš če, kot je 
navedeno v mednarodnem standardu za pnevmatike, ki jo navede 
izvajalec protektiranja za konkretno velikost pnevmatike; 
A: širina preskusnega platiš ča v milimetrih; 
A1: širina merilnega platiš ča v milimetrih, kot je navedeno v mednarodnem 
standardu za pnevmatike, ki jo na vede izvajalec protektiranja za 
konkretno velikost pnevmatike; 
K : je faktor in mora biti enak 0,4. 
7.1.2.  Zunanji premer: 7.1.2.1. Teoreti čni zunanji premer obnovljene pnevmatike se izra čuna po formuli: 
D = d + 2H pri čemer je: 
D: je teoreti čni zunanji premer v milimetrih; 
d: je dogovorjeno število, ki ga dolo ča odstavek 2.21.3., v milimetrih; 
H: je nazivna višina preseka v mm in je enaka S
n, pomnožena z 0,01 Ra 
pri čemer je: 
Sn: nazivna širina preseka v milimetrih; 
Ra: nazivno prese čno razmerje med višino in širino plaš ča. 
Vsi zgoraj navedeni simboli so takšni, kot so navedeni v ozna čbi velikosti 
pnevmatike na bo čnici pnevmatike, v skladu z zahtevami iz odstavka 3.2.2. in 
kot je dolo čeno v odstavku 2.21. 
7.1.2.2. Pri pnevmatikah, katerih oznaka velikos ti je navedena v prvem stolpcu tabel v 
Prilogi 5 k Uredbi št. 54, pa  mora biti zunanji premer  takšen, kot je naveden v 
navedenih tabelah. 
7.1.3.  Na čin merjenja protektiranih pnevmatik: 
7.1.3.1. Izmere protektiranih pnevmatik mora jo biti ugotovljene v skladu s postopki, 
navedenimi v Prilogi  6 k tej uredbi. 
 
SL 26   SL 7.1.4.  Specifikacije širine preseka: 
7.1.4.1. Dejanska celotna širina je lahko manj ša od širine ali širin preseka, dolo čenih v 
odstavku 7.1. 
7.1.4.2. Dejanska celotna širina je lahko ve čja od vrednosti, dolo čenih v odstavku 7.1., 
za: 
4 odstotke pri radialnih pnevmatikah, in 8 odstotkov pri diagonalnih pnevmatikah in pnevmatikah s poševnim vložkom. 
Pri pnevmatikah širine preseka nad 3 05 mm, namenjenih za namestitev v paru, 
pa se nazivne vrednosti ne smejo prese či za več kot: 
2 odstotka pri radialnih pnevmatikah, in 4 odstotke pri diagonalnih pnevmatikah in pnevmatikah s poševnim vložkom. 
7.1.5.  Specifikacije zunanjega premera: 7.1.5.1. Dejanski zunanji premer obnovljene pnevmatike ne sme biti izven vrednosti 
Dmin in Dmax, izra čunanih po formulah: 
Dmin = d + (2H x a) Dmax = 1,015 x [d + (2H x b)] pri čemer je: 
7.1.5.1.1. Za velikosti, ki niso navedene v tabela h v Prilogi 5 k tej uredbi, ustrezata „H“ 
in „d“, dolo čbam iz odstavka 7.1.2.1. 
7.1.5.1.2. Za velikosti, navedene v odstavku 7.1.2.2. zgoraj: 
 H = 0,5 (D - d) kjer je „D“ zunanji premer in „d“ nazivni premer platiš ča, naveden v zgoraj 
navedenih tabelah za konkretno velikost. 
7.1.5.1.3. Koeficient „a“ = 0,97 7.1.5.1.4. Koeficient „b“ je: 
Radialne pnevmatike Diagonalne 
pnevmatike, in pnevmatikah s prepasano diagonalno zgradbo 
za pnevmatike za normalno rabo   1,04     1,07 za pnevmatike za posebno uporabo  1,06     1,09 
 
SL 27   SL 7.1.5.2. Za zimske pnevmatike, je lahko najve čji zunanji premer (Dmax), izra čunan v 
odstavku 7.1.4.1. ve čji za najve č 1 odstotek. 
8.  Spremembe homologacije 8.1.  Protektirnica mora vsako spremem bo katerekoli informacije, ki jih je 
protektirnica navedla v vl ogi za homologacijo (g lejte odstavek 4), sporo čiti 
organu za homologacijo, ka teri je homologiral prot ektirnico. Ta organ lahko 
potem: 
8.1.1.  upošteva, da opravljene spremembe po vs ej verjetnosti ne bodo imele opaznega 
neugodnega u činka in da protektirnica v vsakem primeru izpolnjuje vse 
zahteve; ali 
8.1.2.  zahteva nadaljnjo preiskavo homologacije. 8.2.  Potrditev ali zavrnitev homologacije , z navedbo sprememb, je treba sporo čiti 
po postopku, dolo čenem v odstavku 5.7. strankam S porazuma, ki uporabljajo to 
uredbo. 
9.  SKLADNOST PROIZVODNJE 
Zagotovljena mora biti skladnost proizvodnih postopkov s postopki, 
navedenimi v Sporazumu, Dodatek 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev. 2), 
ob naslednjih zahtevah: 
9.1.  Protektirnica, ki je homol ogirana po tej uredbi, mora biti skladna z zahtevami iz 
odstavka 6.  
9.2.  Imetnik homologacije mora zagotoviti, da se v vsakem letu proizvodnje in 
preko vsega leta pregleda in preskusi najmanj naslednje število pnevmatik, ki 
predstavljajo celotni obseg proizvod nje, kot predpisuje ta uredba: 
9.2.1.  0,01 odstotka skupne letne proizvodnje,  vendar v nobenem primeru manj kot 2 
in ne več kot 10. 
9.3.  Če je zahteve iz odstavka 9.2. opravil sa m organ za homologacijo ali so bile 
opravljene pod njegovim nadzorom, se lahko rezultati uporabijo kot del ali 
namesto rezultatov, ki jih predpisuje odstavek 9.4. 
9.4.  Organ, ki je protektirnici podelil hom ologacijo, lahko kadar koli preveri metode 
nadzora skladnosti, ki se uporabljajo v vsaki proizvodni enoti. Za vsako 
proizvodno enoto mora organ za atestiranje vzeti naklju čne vzorce med vsakim 
letom proizvodnje in pregle dati ter preskusiti vsaj na slednje število pnevmatik, 
ki predstavljajo celotni obseg proi zvodnje, kot predpisuje ta uredba: 
9.4.1.  0,01 odstotka skupne letne proizvodnje,  vendar v nobenem primeru manj kot 2 
in ne več kot 10. 
9.5.  Preskusi in pregledi iz odstavka 9. 4. lahko nadomestijo tiste, ki jih zahteva 
odstavek 9.2. 
 
SL 28   SL 10.  KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE 
10.1.  Homologacija, podeljena protektirni ci po tej uredbi, se lahko prekli če, če niso 
izpolnjene zahteve iz odstavka 9, ali če protektirnica ali protektirane 
pnevmatike, proizvedene v tej protekti rnici, ne izpolnjujejo zahtev, ki jih 
predpisuje odstavek 9. 
10.2.  Če stranka Sporazuma, ki uporablja to ur edbo, umakne homologacijo, ki jo je 
pred tem podelila, mora takoj obvestiti druge stranke Sporazuma iz leta 1958, 
ki uporabljajo to uredbo, s sporo čilom na obrazcu, skladnem z vzorcem iz 
Priloge 1 k tej uredbi. 
11.  DOKON ČNA PREKINITEV PROIZVODNJE 
Organ, ki je dodelil homologacijo  protektirnici, mora biti obveš čen, če 
poslovanje in proizvodnja homologiranih protektiranih pnevmatik v okviru te 
uredbe prenehata. Ob prejemu te informacije mora organ o tem obvestiti druge stranke Sporazuma iz leta 1958, ki  uporabljajo to uredbo, s sporo čilom na 
obrazcu, skladnem z vzorcem iz Priloge 1 k tej uredbi. 
12.  IMENA IN NASLOVI TEHNI ČNIH SLUŽB, PRISTOJNIH ZA 
HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE, PR ESKUSNIH LABORATORIJEV IN 
UPRAVNIH ODDELKOV 
12.1.  Stranke Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo to uredbo, morajo sporo čiti 
Sekretariatu Združenih nar odov imena in naslove tehni čnih služb, ki so 
pristojne za izvedbo pres kusov za homologiranje in, če je potrebno, 
pooblaščenih preskusnih laboratorijev in  upravnih oddelkov, ki dodeljujejo 
homologacije in katerim je treba poslati  obrazce s potrditvijo  homologacije ali 
zavrnitve ali preklica homologacije ali dokon čne prekinitve proizvodnje, izdane 
v drugih državah. 
12.2.  Stranke Sporazuma iz leta 1958, ki  uporabljajo to uredbo, lahko uporabljajo 
laboratorije proizvajalcev pnevma tik ali protektirnic in lahko dolo čijo kot 
homologirane preskusne la boratorije tiste laboratorije, ki so na ozemlju 
konkretne stranke ali na ozemlju druge  stranke Sporazuma iz leta 1958, s 
pogojem, da je ta postopek predhodno spre jet s strani pris tojnega upravnega 
oddelka slednje. 
12.3.  Kjer stranke Sporazuma iz leta 1958 uporabljajo odstavek 12.2., so na svojo 
željo lahko prisotne pri preskusih. 
__________ 
 
SL 29   SL Priloga 1  
KOMUNIKACIJE 
(največji format: A 4 (210 x 297 mm)) 
 
 
Izdal: Ime upravnega organa: 
....................... ....................... ....................... 
 ki se nanaša na:  2
/DODELJENO HOMOLOGACIJO 
PODALJŠANO HOMOLOGACIJO ZAVRNJENO HOMOLOGACIJO PREKLICANO HOMOLOGACIJO dokončno prekinITEV ProizvodnjE 
protektirnice v skladu z Uredbo št. 109 Homologacijska št.:.....    Podaljšanje št. :...... 
1. Ime ali blagovna znamka protektirnice: ................................................................................. 2. Ime in naslov protektirnice: ............................................................................................... ..... 
............................................................................................................................... .................. 
3. Po potrebi ime in naslov zastopnika protektirnice: ................................................................. 
............................................................................................................................... .................. 
4. Strnjen opis kot v odstavkih  4.1.3. in 4.1.4. te uredbe: ...........................................................  
5. Tehni čna služba in - kjer potrebno - odobren  preskusni laboratorij za odobritev ali 
potrditev skladnosti: .......................................................................................................... ...... 
............................................................................................................................... ..................  
 
SL 30   SL 6. Datum poro čila te službe:...................................................................................................... . 
7. Številka poro čila te službe:...................................................................................................... 
8. Razlog(i) za podaljšanje ( če je primerno): .............................................................................. 
9. Pripombe: ................................................................................................................... .............  
10. Kraj:...................................................................................................................... ...................  
11. Datum: ..................................................................................................................... ................  
12. Podpis .................................................................................................................... ................. 
13. K temu sporo čilu je priložen seznam dokumentov iz  spisa, ki ga hrani organ za 
homologacije, ki je prou čil/ izdal to homolog acijo, in jih je mogo če dobiti na zahtevo. 
__________ 
___________ 
1/ Razpoznavna številka države, ki je dodelila/podaljšala/zavrnila/odvzela homologacijo (glej dolo čbe o 
homologaciji v uredbi). 
2/ Črtajte, kar ne ustreza. 
 
SL 31   SL Priloga 2  
Primer oznake o homologaciji 
 
a = 12 mm (najmanj) 
Zgornja oznaka homologacije, nameš čena na protektirano pnevmati ko, pomeni, da je bila ta 
protektirnica homologirana na Nizozemskem (E4) pod štev ilko homologacije 109R002439, ki 
izpolnjuje zahteve te uredbe v izvirniku (00). 
Številka homologacije  mora biti nameš čena tik ob krogu in nad ali pod črko „E“, ali levo ali 
desno od te črke. Števke v številki homologacije morajo  biti na isti strani kot simbol „E“ in 
obrnjene v isto smer. Uporaba rimskih šte vnikov v številki homologacije ni priporo čljiva, da 
ne pride do zmešnjave z drugimi simboli. 
________ 
 
SL 32   SL Priloga 3  
Primer razporeditve oznak protektiranih pnevmatik 
 
 
    
NAJMANJŠA VIŠINA OZNAK 
(mm) 
  Pnevmatike za 
premer platiš ča 
≤ oznaka 20 ali 
≤ 508 mm ali širino 
preseka ≤ 235 mm 
ali ≤ 9" Pnevmatike za 
premer platiš ča > 
oznaka 20 ali > 508 mm ali širino preseka > 235 mm ali > 9"  
 
b  
6  
9 
c 4 
d 6 
 Zgornji primer dolo ča protektirano pnevmatiko: 
z nazivno širino preseka 295; z nazivnim prese čnim razmerjem 80; 
z radialno zgradbo (R); z nazivnim premerom platiš ča 572 mm z oznako 22,5; 
z nosilnostjo 3 550 kg (posamezna raba) in 3 150 kg (v paru), ki ustr eza indeksom nosilnosti 
152 in 148, navedenim v Prilogi 4 k tej uredbi; 
s simbolom za nazivno hitrost K (referen čna hitrost 110 km/h); 
 
SL 33   SL s sposobnostjo uporabe v enotni to čki, simbol za hitrost L (referen čna hitrost 120 km/h); z 
nosilnostjo 3 350 kg (posamezna raba) in 3 000 kg (v paru), ki ustreza indeksom nosilnosti 
150 in 146, navedenim v Prilogi 4 k tej uredbi; 
za rabo brez notranje zra čnice („TUBELESS“) in tipom zimske pnevmatike (M+S); 
protektirana v tednih 25, 26, 27 ali 28 leta 2003; 
jo je potrebno napihniti na 620 kPa za preskuse vzdržljivosti pr i obremenitvi/hitrosti, katerih 
simbol PSI je 90. 
Namestitev in vrstni red oznak, ki tvorijo  oznako pnevmatike, mora biti naslednji: 
(a) oznaka velikosti, ki zajema n azivno širino preseka, nazivnim prese čnim razmerjem, 
simbol vrste zgradbe (kjer je pr imerno) in nazivni premer platiš ča, morajo biti skupaj, 
kot prikazuje gornji primer, t.j.: 295/80 R 22,5; 
(b) opis uporabe, ki obsega indeks  nosilnosti in simbol za hitr ost, mora biti skupaj blizu 
oznake velikosti. Lahko je pred oznako velikos ti ali za njo, ali pa je postavljen nad ali 
pod njo; 
(c) simbola„TUBELESS“ in "M+S" sta lahko oddaljena od oznake velikosti.  
(d) beseda „RETREAD“ je lahko oddaljena od oznake velikosti. (e) Če se uporabi odstavek 3.2.5 te uredbe, mora biti naveden dodaten opis uporabe 
(enotna to čka), ki obsega indekse no silnosti in simbol za hitr ost, znotraj kroga blizu 
opisa nazivne uporabe, ki se nahaja na bo čnici. 
___________ 
 
SL 34   SL Priloga 4  
SEZNAM INDEKSOV NOSILNOSTI IN USTREZNE NOSILNOSTI 
 
 
LI  
 kg  
LI  
kg  
LI  
kg  
LI  
kg  
LI  
kg  
LI  
kg  
LI  
kg 
 
 0  1  2  3  4  5  6  7  8  9 
  
 10  11  12  13  14  15  16  17  18  19 
 
 20  21  22  23  24  25  26  27  28  29 
 
 30  31  32  33  34 
 35 
 36  37  38  
45 
 46,2  47,5  48,7 
 50 
 51,5 
 53 
 54,5 
 56  58 
  
 60 
 61,5 
 63  65  67  69  71  73  75 
 77,5 
 
 80 
 82,5 
 85 
 87,5 
 90 
 92,5 
 95 
 97,5 
 100  103 
 
 106  109  112  115  118 
 121 
 125  128  132  
 40   41  42  43  44  45  46  47  48  49 
 
 50  51  52  53  54  55  56  57  58  59 
  
 60  61  62  63  64  65  66  67  68  69 
 
 70  71  72  73  74 
 75 
 76  77  78  
 140 145 150 155 160 165 170 175 180 185
 
 190 195 200 206 212 218 224 230 236 243
  
 250 257 265 272 280 290 300 307 315 325
 
 335 345 355 365 375
 387
 400 412 425 
 80  81  82  83  84  85  86  87  88  89 
 
 90  91  92  93  94  95  96  97  98  99 
 
100 
 101  102  103  104  105  106  107  108  109 
 
 110  111  112  113  114 
 115 
 116  117  118  
 450   462  475  487  500  515  530  545  560  580 
  
 600  615  630  650  670  690  710  730  750  775 
 
 800  825  850  875  900  925  950  975 
 1 000  1 030 
  
 1 060  1 090  1 120  1 150  1 180 
 1 215 
 1 250  1 285  1 320  
 120  121  122  123  124  125  126  127  128  129 
 
 130  131  132  133  134  135  136  137  138  139 
 
 140  141  142  143  144  145  146  147  148  149 
 
 150  151  152  153  154 
 155 
 156  157  158  
 1 400 1 450 1 500 1 550 1 600 1 650 1 700 1 750 1 800 1 850
 
 1 900 1 950 2 000 2 060 2 120 2 180 2 240 2 300 2 360 2 430
 
 2 500 2 575 2 650 2 725 2 800 2 900 3 000 3 075 3 150 3 250
 
 3 350 3 450 3 550 3 650 3 750
 3 875
 4 000 4 125 4 250 
 160 161 162 163 164 165 166 167 168 169
 
 170 171 172 173 174 175 176 177 178 179
 
 180 181 182 183 184 185 186 187 188 189
 
 190 191 192 193 194
 195
 196 197 198 
 4 500 4 625 4 750 4 875 5 000 5 150 5 300 5 450 5 600 5 800
 
 6 000 6 150 6 300 6 500 6 700 6 900 7 100 7 300 7 500 7 750
 
 8 000 8 250 8 500 8 750 9 000 9 250 9 500 9 750
10 00010 300
 
10 60010 90011 20011 50011 800
12 150
12 50012 85013 200 
 200  201  202  203  204  205  206  207  208  209 
 
 210  211  212  213  214  215  216  217  218  219 
 
 220  221  222  223  224  225  226  227  228  229 
 
 230  231  232  233  234 
 235 
 236  237  238  
14 000 14 500 15 000 15 500 16 000 16 500 17 000 17 500 18 000 18 500 
 
19 000 19 500 20 000 20 600 21 200 21 800 22 400 23 000 23 600 24 300 
 
25 000 25 750 26 500 27 250 28 000 29 000 30 000 30 750 31 500 32 500 
 
33 500 34 500 35 500 36 500 37 500 
38 750 
40 000 41 250 42 500  
 240 241 242 243 244 245 246 247 248 249
 
 250 251 252 253 254 255 256 257 258 259
 
 260 261 262 263 264 265 266 267 268 269
 
 270 271 272 273 274
 275
 276 277 278 
45 000 46 250 47 500 48 750 50 000 51 500 53 000 54 500 56 000 58 000 
 
60 000 61 500 63 000 65 000 67 000 69 000 71 000 73 000 75 000 77 500 
 
80 000 82 500 85 000 87 500 90 000 92 500 95 000 97 500 
100 000103 000
 
106 000109 000112 000115 000118 000
121 500
125 000128 500132 000
 
SL 35   SL  39 
  136 
   79  437
  119  1 360  159  4 375  199 13 600  239 43 750   279
  136 000
_________ 
 
SL 36   SL Priloga 5  
OZNAČEVANJE VELIKOSTI IN IZMER PNEVMATIK 
(V SKLADU Z UREDBO ECE št. 54) 
ZA TE INFORMACIJE GLEJTE PRILOGO 5 K UREDBI ECE št. 54 
Upoštevajte, da je po odstavku 6.5.4. te uredbe zunanji premer protekti rane pnevmatike lahko 
v vseh primerih ve čji od navedenega v tabelah priloge 5 k Uredbi št. 54, vendar ne ve č kot za 
1,5 odstotka.  
________ 
 
SL 37   SL Priloga 6  
NAČIN MERJENJA PNEVMATIK 
1. Pnevmatika mora biti nameš čena na preskusno platiš če, kot dolo ča izvajalec 
protektiranja, in napihnjena do nazivnega tlaka, ki je naveden v imenovanem mednarodnem standardu za pnevmatike (glejt e odstavek 4.1.4.7 te ur edbe), glede na 
največjo nosilnost za takšno velikos t in indeks nosilnosti. 
2. Pnevmatika, nameš čena na ustrezno platiš če, se mora prilagajati na notranjo 
temperaturo okolice najmanj 24 ur, razen če ni druga če navedeno v odstavku 6.8.3. te 
uredbe. 
3. Tlak je treba ponovno nastaviti na vre dnost, navedeno v odstavku 1 te priloge. 
4. Celotno širino izmerite na šestih enako oddaljenih to čkah na obodu pnevmatike, ob 
upoštevanju debeline zaš čitnih reber ali trakov. Najvišji dobljeni od čitek se upošteva 
kot celotna širina. 
5. Zunanji premer se izra čuna iz meritve najve čjega oboda napihnjene pnevmatike. 
_________ 
 
SL 38   SL Priloga 7  
POSTOPEK PRESKUSOV VZDRŽLJIVOSTI PRI OBREMENITVI/ HITROSTI 
(NAČELNO V SKLADU Z UREDBO ECE št. 54) 
1.  Priprava pnevmatike  
1.1.  Namestite protektirano pnevmatiko na preskusno platiš če, kot dolo či izvajalec 
protektiranja. 
1.2.  Pri preskušanju pnevmatik z notranjo zra čnico uporabite novo notranjo zra čnico 
ali kombinacijo notranje zra čnice, ventila in š čitnika (kot je potrebno). 
1.3.  Napihnite pnevmatiko do tlaka, ki ustreza indeksu tlaka iz odstavka 3.2.10. te 
uredbe. 
1.4.  Pnevmatika in sestav kolesa naj se pr ilagaja temperaturi v preskusnem prostoru 
najmanj 3 ure. 
1.5.  Ponovno nastavite tlak pnevmatike na vrednost, ki je navedena v odstavku 1.3 te 
priloge. 
2.  Postopek testa  
2.1.  Namestite pnevmatiko in sestavljeno kolo na preskusno os in jo potisnite proti 
zunanji strani gladke površine presku snega bobna s pogonom, in sicer na 1,70 m ± 
1 odstotek premera, tako da bo površina najm anj tako široka kot je tekalna plast. 
V nekaterih primerih se lahko upor abi boben premera 2,00 m ± 1 odstotek. 
2.2.  Obremenite preskusno os s serijo pres kusnih obremenitev, ki so enake odstotku 
obremenitve, navedenem v Prilogi 4 k tej uredbi, ustrezno i ndeksu nosilnosti na 
pnevmatiki, in v skladu s spodaj navedenim preskusnim programom. Kjer ima pnevmatika indekse nosilnosti za posami čno uporabo in uporabo v paru, se za 
preskus uporabi obremenitev, skladna  z indeksom nosilnosti za posami čno 
uporabo. 
2.2.1.  Če ima pnevmatika indeks obremenitve ≤ 121 in simbol za hitrost ≥ Q (160 
km/h), je preskusni postopek takšen, kot je dolo čen v odstavku 3 te priloge. 
2.2.2.  Za vse ostale pnevmatike je preskusn i postopek tak, kot je navedeno v Dodatku 1 
k tej prilogi. 
2.3.  Program preskušanja vzdržljivosti – gl ejte tudi Dodatek 1 k tej prilogi.  
2.3.1.  Med preskusom ne popravljajte tlaka v pnevmatikah, preskusna obremenitev je 
stalna v vseh treh fazah preskusa.  
2.3.2.  Med preskusom vzdržujte temper aturo preskusnega prostora med 20 °C in 30°C, 
razen če proizvajalec pnevmatik ali izvajal ec protektiranja pnevmatik soglaša z 
višjo temperaturo. 
 
SL 39   SL 2.4.  Program preskusa vzdržljivosti poteka brez prekinitve. 
3.  Preskusni postopek obremenitve/hitros ti za pnevmatike z indeksom nosilnosti 
≤ 121 in s simbolom za hitrost ≥ Q (160 km/h): 
3.1.  Obremenitev kolesa in pnevmatike je en aka odstotnemu deležu indeksa nosilnosti 
pnevmatike: 
3.1.1.  90 odstotkov pri preskusu na bobnu premera 1,70 m ± 1 odstotek; 3.1.2.  92 odstotkov pri preskusu na bobnu premera 2,00 m ± 1 odstotek. 3.2.  Preskusna hitrost v za četni fazi je za 20 km/h manjša , kot je navedeno na simbolu 
za hitrost pnevmatike. 
3.2.1.  potrebni čas, da od ni č doseže za četno preskusno hitrost je 10 minut. 
3.2.2.  Prva faza traja 10 minut. 3.3.  Preskusna hitrost v drugi fazi je za 10 km/h manjša, kot je navedeno na simbolu 
za hitrost pnevmatike. 
3.3.1.  Druga faza traja 10 minut. 3.4.  Preskusna hitrost v sklepni fazi je za 20 km/h manjša, kot je navedeno na simbolu 
za hitrost pnevmatike. 
3.4.1.  Sklepna faza traja 30 minut. 3.5.  Celotni preskus traja 1 uro. 4.  Enakovredni preskusni postopki: 
Pri uporabi druga čne preskusne metode, kot je opi sana v odstavkih 2 ali 3 te 
priloge, je treba dokazati njeno enakovrednost. 
 
SL 40   SL Priloga 7 - Dodatek 1  
PROGRAM PRESKUŠANJA VZDRŽLJIVOSTI  
 
 
   
Indeks 
nosilnost
i  
   
Simbol 
za hitrost 
  
Hitrost preskusnega bobna  
[min
-1]  
 
Obremenitev kolesa kot odstotek 
obremenitve, ki ustreza indeksu 
nosilnosti 
 
  Radialni 
vložek 
 Diagonalne 
pnevmatike, in 
pnevmatikah s 
prepasano 
diagonalno 
zgradbo  
7 h.  
16 h.  
24 h. 
 
122 ali 
več  
 
F  
 
100  
 
100  
  
  
 
 G 125 100    
 J 150 125    
 K 175 150    
 L 200 -    
 M 225 - 66% 84% 101% 
 
121 ali 
manj  
 
F  
 
100  
 
100  
  
  
 
 G 125 125    
 J 150 150    
 K 175 175    
 
  
L  
200  
175  
70%  
88%  
106% 
   
  
  
  
4 h.  
6 h.  
 
 M 250 200 75% 97% 114% 
 N 275 - 75% 97% 114% 
 P 300 - 75% 97% 114% 
Opombe: 
(1) Pnevmatike „za posebno uporabo“ (glejte odstavek 2.3.2. te uredbe) se preskušajo pri 
hitrosti, ki znaša 85 odstotkov predpisa ne hitrosti za enakovredne normalne 
pnevmatike 
_________ 
 
SL 41   SL Priloga 7 - Dodatek 2  
RAZMERJE MED INDEKSOM TLAKA IN ENOTAMI ZA TLAK 
 
 
Indeks tlaka 
("PSI")  
 
barov  
 
kPa 
 
20  
1,4  
140 
 
25  
1,7  
170 
 
30  
2,1  
210 
 
35  
2,4  
240 
 
40  
2,8  
280 
 
45  
3,1  
310 
 
50  
3,4  
340 
 
55  
3,8  
380 
 
60  
4,1  
410 
 
65  
4,5  
450 
 
70  
4,8  
480 
 
75  
5,2  
520 
 
80  
5,5  
550 
 
85  
5,9  
590 
 
90  
6,2  
620 
 
95  
6,6  
660 
 
100  
6,9  
690 
 
105  
7,2  
720 
 
110  
7,6  
760 
 
115  
7,9  
790 
 
SL 42   SL  
120  
8,3  
830 
 
125  
8,6  
860 
 
130  
9,0  
900 
 
135  
9,3  
930 
 
140  
9,7  
970 
 
145  
10,0  
1000 
 
150  
10,3  
1030 
,,, ,,, ,,, 
________ 
 
SL 43   SL Priloga 8  
SPREMEMBE NOSILNOSTI S HITROSTJO:  PNEVMATIKE GOSPODARSKIH VOZIL 
RADIALNE IN DIAGONALNE PNEVMATIKE (V SKLADU Z UREDBO UN/ECE št. 54) 
 
 
Sprememba nosilnosti (%) 
 
Hitros
t 
(km/h)  
Vsi indeksi nosilnosti  
Indeksi 
nosilnosti 
 ≥ 122 1 /  
Indeksi nosilnosti 
 ≤ 121 1 / 
 
  
Simbol za hitrost  
Simbol za 
hitrost  
Simbol za hitrost 
 
  
F  
G  
J  
K  
L  
M  
L  
M  
N  
P 2/ 
 
0  
+150  
+150  
+150  
+150  
+150  
+150  
+110  
+110  
+110  
+110 
 
5  
+110  
+110  
+110  
+110  
+110  
+110  
+ 90  
+ 90  
+ 90  
+ 90 
 
10  
+ 80  
+ 80  
+ 80  
+ 80  
+ 80  
+ 80  
+ 75  
+ 75  
+ 75  
+ 75 
 
15  
+ 65  
+ 65  
+ 65  
+ 65  
+ 65  
+ 65  
+ 60  
+ 60  
+ 60  
+ 60 
 
20  
+ 50  
+ 50  
+ 50  
+ 50  
+ 50  
+ 50  
+ 50  
+ 50  
+ 50  
+ 50 
 
25  
+ 35  
+ 35  
+ 35  
+ 35  
+ 35  
+ 35  
+ 42  
+ 42  
+ 42  
+ 42 
 
30  
+ 25  
+ 25  
+ 25  
+ 25  
+ 25   
+ 25  
+ 35  
+ 35  
+ 35  
+ 35 
 
35  
+ 19  
+ 19  
+ 19  
+ 19  
+ 19  
+ 19  
+ 29  
+ 29  
+ 29  
+ 29 
 
40  
+ 15  
+ 15  
+ 15  
+ 15  
+ 15  
+ 15   
+ 25  
+ 25   
+ 25  
+ 25 
 
45  
+ 13  
+ 13  
+ 13  
+ 13  
+ 13  
+ 13  
+ 22  
+ 22  
+ 22  
+ 22 
 
50  
+ 12  
+ 12  
+ 12  
+ 12  
+ 12  
+ 12  
+ 20  
+ 20  
+ 20  
+ 20 
 
55  
+ 11  
+ 11  
+ 11  
+ 11  
+ 11  
+ 11  
+17,5  
+17,5  
+17,5  
+17,5 
 
60  
+ 10  
+ 10  
+ 10  
+ 10  
+ 10  
+ 10  
+15,0  
+15,0  
+15,0  
+15,0 
 
65  
+7,5  
+ 8,5  
+8,5  
+8,5  
+8,5  
+ 8,5  
+13,5  
+13,5  
+13,5  
+13,5 
 
70  
+5,0  
+7,0  
+7,0  
+7,0  
+7,0  
+7,0  
+12,5  
+12,5  
+12,5  
+12,5 
           
 
SL 44   SL 75 +2,5 +5,5 +5,5 +5,5 +5,5 +5,5 +11,0 +11,0 +11,0 +11,0 
 
80  
0  
+4,0  
+4,0  
+4,0  
+4,0  
+4,0  
+10,0  
+10,0  
+10,0  
+10,0 
 
85  
-3  
+2,0  
+3,0  
+3,0  
+3,0  
+3,0  
+8,5  
+8,5  
+8,5  
+8,5 
 
90  
-6  
0  
+2,0  
+2,0  
+2,0  
+2,0  
+7,5  
+7,5  
+7,5  
+7,5 
 
95  
-10  
-2,5  
+1,0  
+1,0  
+1,0  
+1,0  
+6,5  
+6,5  
+6,5  
+6,5 
 
100  
-15  
-5  
0  
0  
0  
0  
+5,0  
+5,0  
+5,0  
+5,0 
 
105  
  
-8  
-2  
0  
0  
0  
+3,75  
+3,75  
+3,75  
+3,75 
 
110  
  
-13  
-4  
0  
0  
0  
+2,5  
+2,5  
+2,5  
+2,5 
 
115  
  
  
-7  
-3  
0  
0  
+1,25  
+1,25  
+1,25  
+1,25 
 
120  
  
  
-12  
-7  
0  
0  
0  
0  
0  
0 
 
125  
  
  
  
  
  
0  
-2,5  
0  
0  
0 
 
130  
  
  
  
  
  
0  
-5,0  
0  
0  
0 
 
135  
  
  
  
  
  
  
-7,5  
-2,5  
0  
0 
 
140  
  
  
  
  
  
  
-10  
-5  
0  
0 
 
145  
  
  
  
  
  
  
  
-7,5  
-2,5  
0 
 
150  
  
  
  
  
  
  
  
-10,0  
-5,0  
0 
 
155  
  
  
  
  
  
  
  
  
-7,5  
-2,5 
 
160  
  
  
  
  
  
  
  
  
-10,0  
-5,0 
________________ 
1/ Indeksi nosilnosti se nanašajo na uporabo z eno samo pnevmatiko. 
2/ Spremembe obremenitve niso dovoljene pri hitrostih nad 160 km/h. Pri simbolih za hitrost „Q“ in ve č pomeni 
hitrost, ki ustreza simbolu za hitrost, najve čjo dovoljeno hitrost te pnevmatike. 
 
________ 
 
SL 45   SL Priloga 9  
POJASNJEVALNA SLIKA 
Glejte odstavek 2 te uredbe 
 
 
Tread (tekalna plast) Tread grooves (kanali na tekalni plasti) Cord (kord) Ply (vložek) Carcass (karkasa) 

 
SL 46   SL Bead (noga) 
Rim width (širina platiš ča) 
Section width (širina preseka) Overall width (celotna širina) Outer diameter (zunanji premer) Nominal rim diameter (nazivni premer platiš ča) 
Section height (višina preseka) Sidewall (bo čnica) 
Lower area of tyre (spodnji del pnevmatike)
 
 
SL 47   SL PRILOGA 2  
 
Pravilnik št. 108  
(Besedilo so pre čistile službe Evropske komisije)  
 
E/ECE/324-E/ECE/TRANS 505/Rev.2/Add.107 
E/ECE/324-E/ECE/TRANS 505/Rev.2/Add.107/Corr.1  
 
ENOTNI PREDPISI O HOMOLOGACIJI PR OIZVODNJEPROTEKTIRANIH PNEVMATIK 
ZA MOTORNA VOZILA IN NJIHOVE PRIKLOPNIKE 
 
 
 
SL 48   SL Uredba št. 108  
ENOTNI PREDPISI O HOMOLOGACIJI PROI ZVODNJE PROTEKTIRANIH PNEVMATIK ZA 
MOTORNA VOZILA IN NJIHOVE PRIKLOPNIKE 
 VSEBINA 
UREDBA 1. Podro čje uporabe 
2. Pomen izrazov 3. Ozna čevanje 
4. Vloga za homologacijo 
5. Homologacija 
6. Zahteve 7. Specifikacije 8. Spremembe homologacije 9. Skladnost proizvodnje 
10. Kazni za neskladnost proizvodnje
 
11. Dokon čna prekinitev proizvodnje 
12. Imena in naslovi tehni čnih služb, pristojnih za homologacijske preskuse, laboratorijev za 
preskuse in upravnih oddelkov 
 
SL 49   SL PRILOGE 
Priloga 1  - Sporo čilo o homologaciji, ali podaljšanju ali zavrnitvi ali preklicu homologacije ali 
dokončne prekinitve proizvodnje v protektirnici po Uredbi št. 108  
Priloga 2  - Primer oznake o homologaciji  
Priloga 3  - Primer razporeditve oznak protektiranih pnevmatik  
Priloga 4  - Seznam indeksov nosilnosti in ustrezne nosilnosti  
Priloga 5  - Ozna čevanje velikosti in izmer pnevmatik  
Priloga 6  - Na čin merjenja pnevmatik  
Priloga 7  - Postopek za preskuse vzdržljivosti pri obremenitvi/hitrosti  
Priloga 8  - Pojasnjevalna slika  
 
__________ 
 
SL 50   SL 1. PODRO ČJE UPORABE 
Ta uredba se nanaša na proizvodnjo protektir anih pnevmatik, namenjenih za montažo na 
osebna (potniška) vozila in nji hove priklopnike, ki se uporabljajo na cesti. Vendar pa se ne 
uporablja za:  
1.1. Protektirane pnevmatike za gospoda rska vozila in njihove priklopnike. 
1.2. Protektirane pnevmatike za hitrosti pod 120 km/h ali nad 300 km/h. 1.3. Pnevmatike za kolesa in motorna kolesa. 1.4. Pnevmatike, prvotno izdelane brez simbolov za hitrost in indeksov nosilnosti. 
1.5. Pnevmatike, prvotno izdelane brez hom ologacije in brez oznake „E“ ali „e“. 
1.6. Pnevmatike, namenjene za opremo avtomobilov, izdelanih pred letom 1939. 
1.7. Pnevmatike, namenjene izklju čno za tekmovanja ali za uporabo zunaj cest, in ustrezno 
označene. 
1.8. Pnevmatike za za časno nadomestno rabo, ozna čene kot pnevmatike „tipa T“. 
2. POMEN IZRAZOV – Glej tudi sliko v Prilogi 8 
V tej uredbi pomeni izraz: 
2.1. „Serija protektiranih pnevmatik
“ – pomeni serijo protektiranih  pnevmatik, kot je navedeno 
v odstavku 4.1.4. 
2.2. „Zgradba “ pnevmatike pomeni tehni čne značilnosti karkase pnevmatike. Lo čimo 
predvsem  naslednje zgradbe: 
2.2.1. „Diagonalna zgradba “ ali „zgradba s poševnim vložkom “ opisuje zgradbo pnevmatike, pri 
kateri niti vložkov potekajo od noge do noge, vložki pa so položeni tako, da 
potekajo niti pod izmeni čnim kotom, znatno manjšim od 90 ° na smer gibanja 
kolesa . 
2.2.2. „Prepasana diagonalna zgradba “ opisuje zgradbo diagonalne pnevmatike (poševni vložek), 
pri kateri je karkasa u čvrščena z obdajajo čim trakom, sestavljenim iz dveh ali ve č 
vložkov, v katerih so kordne ni ti zelo neraztegljive. Vložki  traku so položeni drug 
na drugega tako, da niti sosednjih vložkov oklepajo kot, ki je primerljiv s kotom niti v vložkih karkase.
 
2.2.3. „Radialni “ opisuje zgradbo pnevmatike, pri kateri niti vložkov karkase potekajo od 
noge do noge, vložki pa so položeni ta ko, da niti v njih potekajo pod kotom 90 ˚ na 
smer gibanja kolesa. Karkasa je u čvrščena z zelo neraztegljivim obdajajo čim 
trakom . 
2.3. „Kategorije uporabe “ 
2.3.1. Normalna pnevmatika je pnevmatika, namenjena za normalno rabo na cestah. 
 
SL 51   SL 2.3.2. Zimska pnevmatika  pomeni pnevmatiko, pri kateri sta tekalna plast a li tekalna plast 
in zgradba na črtovana predvsem tako, da zagot avljata v blatu in svežem ali 
mehkem snegu boljšo u činkovitost kot normalna pnevmatika. Tekalna plast zimske 
pnevmatike je na splošno sestavljena iz  kanalov (reber) in /ali blokov tekalne 
površine, ki so bolj razmaknjen i kot pri normalni pnevmatiki . 
2.3.3. Zasilna  rezervna pnevmatika  je pnevmatika, ki se razlikuje od pnevmatike za 
vgradnjo v katerokoli vozilo za normalne vozne razmere in je namenjen samo za 
začasno uporabo v omejenih voznih razmerah . 
2.3.4. Zasilna rezervna pnevmatika tipa „T“ je vrsta zasilne rezervne pnevmatike ki je 
namenjena za uporabo pod tlakom, višjim od tlaka, dolo čenega za standardne in 
ojačene pnevmatike . 
2.4. „Noga “ je del pnevmatike, ki ima takšno obliko in zgradbo, da se prilega platiš ču in 
drži pnevmatiko na njem . 
2.5. „Kord “ so vzorci predenja niti v vložkih pnevmatike . 
2.6. „Vložek “ je plast z gumo obloženih vzporednih kordnih niti . 
2.7. „Trak “ se nanaša na radialno ali na prepasano pnevmatiko in pomeni sloj(e) materiala pod 
tekalno plastjo, ki poteka(jo) v glavnem v smeri središ čne črte tekalne plasti, da omeji 
karkaso v obodni smeri. 
2.8. „Vmesni vložek “ se nanaša na diagonalne pnevmatik e in pomeni vmesni vložek med 
karkaso in tekalno plastjo. 
2.9. „Rob“  je material na podro čju noge, ki varuje karkaso pred obrabo, da se ne oguli oz. 
odrgne ob platiš če.  
2.10. „Karkasa “ je tisti strukturni del pnevmatike, ki ni tekalna plast in gumijasta bo čnica in 
ki napihnjena pomaga prenašati obremenitve . 
2.11. „Tekalna plast “ je tisti strukturni del pnevmatike, ki  ustvari stik s tlemi, varuje karkaso 
pred mehanskimi poškodbami in omogo ča oprijem s podlago. 
2.12. „Bo čnica“ je tisti del pnevmatike med tekalno plastjo in površino, ki jo pokrije rob 
platišča. 
2.13. „Spodnji del pnevmatike “ je podro čje med črto največje širine preseka pnevmatike in 
področjem, ki ga pokriva rob platiš ča. 
2.14. „ Kanal v tekalni plasti  “ je prostor med sosednjima rebroma ali blokoma v 
dezenu tekalne plasti . 
2.15. „Glavni kanali “ so široki kanali v osrednjem obmo čju tekalne plasti, ki pokrivajo ca. 
tri četrtine širine tekalne plasti. 
2.16. „Širina preseka “ je linearna razdalja med zunanjima površinama bo čnic 
napihnjene pnevmatike, ko je nameš čena na dolo čeno merilno platiš če, vendar 
brez upoštevanja debeline napis ov (oznak), dekoracij ali zaš čitnih trakov ali 
reber.  
 
SL 52   SL 2.17. „Celotna širina “ je linearna razdalja med zunanjima površinama bo čnic 
napihnjene pnevmatike, ko je nameš čena na dolo čeno merilno platiš če, vključno z 
debelino napisov (oznak), dekoracij ali zaš čitnih trakov ali reber.  
2.18. „Višina preseka “ je razdalja, enaka polovi čni razliki zunanjega premera 
pnevmatike in nazivnega premera platiš ča. 
2.19. „  Nazivno prese čno razmerje  “ pomeni stokratnik št evila, dobljenega z 
deljenjem nazivne višine pres eka z nazivno širino preseka,  pri čemer sta obe 
dimenziji izraženi v isti enoti. 
2.20. „Zunanji premer “ pomeni celotni premer napihnjene, na novo protektirane 
pnevmatike. 
2.21. „Oznaka velikosti pnevmatik“  je oznaka, ki kaže: 
2.21.1. nazivno širino preseka . Ta širina mora biti izražena v mm, razen pri pnevmatikah, 
katerih  oznaka velikosti je navede na v prvem stolpcu tabel v Prilogi 5 k tej uredbi. 
2.21.2. nazivno prese čno razmerje , razen pri pnevmatikah, ka terih oznaka velikosti je 
navedena v prvem stolpcu tabe l v Prilogi 5 k tej uredbi. 
2.21.3. dogovorjeno število 'd' (simbol 'd' ), ki označuje nazivni premer platiš ča in 
ustreza premeru platiš ča, izraženemu v palcih (števila pod100) ali v mm 
(števila nad 100).  Števila, ki ustrezajo obema vrstama meritev, se lahko uporabijo v 
oznaki. 
2.21.3.1. Vrednosti simbolov „d“, izraže ne v milimetrih, so  navedene spodaj: 
Koda nazivnega premera platiš ča – „d“  Vrednost simbola „d“, izražena v mm  
8 
9 
10 
11 12 13 14 203 
229 
254 
279 305 330 356 
15 16 17 
18 
19 381 
406 432 
457 
483 
20 
21 508 
533 
 
2.22. „Nazivni premer platiš ča (d)“ je premer platiš ča, na katero se vgradi ustrezna pnevmatika.   
2.23. „Platiš če“ je opora, na kateri sedita nogi pnevm atike, bodisi pnevmatike z zra čnico ali 
brez nje.  
2.24. „Merilno platiš če“ je platiš če, ki je dolo čeno s „širino merilnega platiš ča“ ali „konstrukcijsko 
širino platiš ča“ za posamezno velikost pnevmatike v vsaki izdaji enega ali ve č 
mednarodnih standardov za pnevmatike.  
 
SL 53   SL 2.25. „Preskusno platiš če“ je katerokoli platiš če, ki je odobreno ali priporo čeno ali dovoljeno v enem 
od mednarodnih standardov za pnevmatike za konkretno velikost in tip pnevmatike. 
2.26. „Mednarodni standard za pnevmatike “ je eden od naslednjih dokumentov standardov: 
(a) The European Tyre and Rim Technical  Organisation (ETRTO ), (Evropska tehni čna 
organizacija za pnevmatike in platiš ča)1/: „Priročnik za standarde“  
(b) The European Tyre and Rim Technical  Organisation (ETRTO ), (Evropska tehni čna 
organizacija za pnevmatike in platiš ča) 1/: „Informacije za tehni čno projektiranje – 
zastareli podatki“  
(c) The Tire and Rim Association Inc. (TRA) 2 ( Združenje za pnevmatike in platiš ča): 
„Letna publikacija“  
(d) The Japan Automobile Tire Manufacturers Association (JATMA) 3 / (Združenje 
japonskih proizvajalcev avtomobilski h pnevmatik): „Letna publikacija“  
(e) The Tire and Rim Association of Australia (TRAA) 4 ( Združenje za pnevmatike in 
platišča Avstralije): „Priro čnik za standarde“  
(f) The Associaçiao Latino Americana de Pneus e Aros (ALAPA) 5 /: 
„Manual de Normal Technicas“  
(g) The Scandinavian Tyre and Rim Organisation (STRO) 6/ Skandinavska 
organizacija za pnevmatike in platiš ča) 6/: „Publikacija s podatki“  
2.27.  „Trganje “ je odletavanje delcev gume s tekalne plasti.  
2.28.  „Lo čevanje korda “ je ločevanje kordnih nitk od njihove gumijaste prevleke.  
2.29.  „ Razslojevanje vložkov  “ je ločevanje sosednjih vložkov.  
2.30.  „  Ločevanje tekalne plasti “ je trganje tekalne plasti od karkase.  
2.31.  „Indikatorji obrabe “ so mostički v dnu kanalov teka lne plasti, ki so na črtovani za 
vizualno oceno stopnje obrabl jenosti tekalne plasti.   
2.32.  „Opis uporabe “ je posebna kombinacija indeksa nosilnosti in simbola za hitrost 
pnevmatike. 
2.33.  „ Indeks nosilnosti  “ je številska koda najve čje obremenitve, ki jo prenese pnevmatika. 
Seznam indeksov nosilnosti in ustrezne obremen itve so prikazane v Prilogi 4 k tej uredbi.  
_______________ 
Standarde za pnevmatike je možno naro čiti na naslednjih naslovih: 
1/ ETRTO, 32 Av. Brugmann - Bte 2, B-1060 Bruselj, Belgija 
2/ TRA, 175 Montrose West Avenue, Suite 150, Copley, Ohio, 44321 USA - ZDA 
3/ JATMA, 9th Floor, Toranomon Building No. 1-12, 1-Chome Toranomon Minato-ku, Tokyo 105, 
Japonska 
4/ TRAA, Suite 1, Hawthorn House, 795 Glenferrie Road, Hawthorn, Victoria, 3122 Avstralija 
5/ ALAPA, Avenida Paulista 2444-12 ° Andar, conj. 124, 01310 Sao Paulo, SP Brazilija 
6/ STRO, Älggatan 48 A, Nb, S-216 15 Malmö, Švedska 
 
SL 54   SL 2.34. „Simbol za hitrost “ je: 
2.34.1. abecedni simbol, ki prikazuje hitrost, pr i kateri je pnevmatika lahko obremenjena skladno 
z indeksom nosilnosti.  
2.34.2. Simboli za hitrost in ustrezne hitrosti so navedene v spodnji tabeli: 
 
Simbol za hitrost 
 Ustrezna hitrost (km/h)  
L 120 
M 130 
N 140 
P 150 
Q 160 
R 170 
S 180 
T 190 
U 200 
H 210 
V 240 
W 270 
Y 300 
 
2.35.  „Najve čja obremenitev“  je največja masa, ki jo pnevmatika lahko prenese. 
2.35.1. Za hitrosti, ki ne  presegajo 210 km/h najve čja obremenitev ne sme prese či vrednosti, ki 
ustreza indeksu nosilnosti za pnevmatiko. 
2.35.2. Za hitrosti nad 210 km/h, ki pa ne presegajo 300 km/h, pa najve čja obremenitev ne sme 
preseči odstotka vrednosti, ki ustreza indeks u nosilnosti pnevmatike, podane v spodnji 
tabeli, glede na hitrost, ki jo lahko razv ije vozilo na katero se montira pnevmatika. 
 
Simbol za hitrost 
pnevmatike  Največja hitrost (km/h)  Največja obremenitev - %  
V 210 
215 220 225 230 
235 
240 100,0 
98,5 97,0 95,5 94,0 
92,5 
91,0 
   
W 240 
250 
260 270 100 
95 
90 85 
   
 
SL 55   SL Y 270 
280 290 
300 100 
95 90 
85 
Za vmesne najve čje hitrosti je dovoljena lin earna interpolacija najve čje obremenitve.  
2.36.  „Protektirnica“  je lokacija s proizvodno enoto al i skupina lokacij, kjer se dokon ča 
proizvodnja protektiranih pnevmatik. 
2.37.  „Protektiranje “ je splošni izraz za obnavljanje rabljene pnevmatike, ko se zamenja 
obrabljena tekalna plast z novim materialom. Vklju čuje lahko tudi obnovo zunanje 
bočnice. Vklju čuje naslednje metode postopkov:  
2.37.1. „Prekritje zgornje plasti “ – zamenjava tekalne plasti. 
2.37.2. „Prekrivanje “ – zamenjava tekalne plasti z novim materialom, ki sega preko dela bo čnice. 
2.37.3. „Od noge do noge “ – zamenjava tekalne plasti in obnova bo čnice, vklju čno s celotno ali 
delom spodnjega dela pnevmatike. 
2.38.  „Okvir “ je obrabljena pnevmatika, ki obsega karkaso  in preostali material tekalne plasti in 
bočnice. 
2.39.  „Luš čenje“ je postopek odstranitve starega material a z okvira zaradi priprave površine za 
nanašanje novega materiala. 
2.40.  „Popravilo “ je delo, ki se opravi na pošk odovanih okvirih v priznanih mejah. 
2.41.  „Material za tekalno plast “ je material v primernem stanju za zamenjavo obrabljene 
tekalne plasti. Lahko je v ve č oblikah, na primer: 
2.41.1. „Profilirani trakovi “– narezani material dolo čene dolžine, ki je bil iztisnjen (ekstrudiran) 
v zahtevani pre čni profil in se zatem nameš čen v hladnem stanju na pripravljen okvir. 
Novi material mora biti vulkaniziran. 
2.41.2. „Naviti trakovi “ – trak materiala za tekalno plast, ki  se neposredno iztisne (ekstrudira) in 
navije na pripravljen okvir in oja či do potrebnega preseka. Novi material mora biti 
vulkaniziran.  
2.41.3. „Neposredno iztiskanje “ - material za tekalno plast, iz tisnjen (ekstrudiran) v potrebni 
presek in neposredno iztisnjen na pripravljen okvir. Novi material mora biti vulkaniziran. 
2.41.4. „Predvulkanizirano “– predhodno oblikovana in vulkanizirana tekalna plast, ki se nanese 
neposredno na pripravljen okvir. Novi material se mora povezati z okvirom. 
2.42.  „Obloge za bo čnico“ so material, uporabljen za pokritje bo čnic okvira, da se lahko 
oblikujejo potrebne oznake. 
2.43.  „Gumijasta obloga “je material, uporabljen kot vezalni sloj med novo tekalno plastjo in 
okvirom, pa tudi za popravilo manjših poškodb. 
2.44.  „Cement “ je lepljiva raztopina, ki pred postopkom vulkanizacije drži nove materiale 
na predvidenem mestu. 
 
SL 56   SL 2.45.  „Vulkanizacija “ je izraz, ki opisuje spremembo fizikalnih lastnosti novega materiala, 
do katerih obi čajno pride zaradi delovanja toplote in tlaka za dolo čen čas in v 
nadzorovanih razmerah. 
2.46.  „Radialna neenakomernost “ je sprememba polmera pnevmatike, izmerjenega okrog 
zunanjega oboda tekalne površine. 
2.47.  „Neuravnoteženost “ je sprememba porazdelitve mase okr og osrednje osi pnevmatike. 
Meriti je možno „stati čno“ ali „dinami čno“ neuravnoteženost. 
3.  OZNA ČEVANJE 
3.1.  Primer dogovora o oznakah protektiranih  pnevmatik je naveden v Prilogi 3 k tej 
uredbi. 
3.2.  Protektirane pnevmatike morajo pri simetri čnih plaščih imeti na obeh bo čnicah, pri 
asimetričnih pa vsaj na zunanji strani: 
3.2.1.  Ime blagovne znamke a li registrirane blagovne znamke. 
3.2.2.  Oznako velikosti pnevmatik, kot je dolo čeno v odstavku 2.21. 
3.2.3.  Navedbo zgradbe, kot sledi: 
3.2.3.1. Na diagonalnih pnevmatikah (s  poševnimi vložki); brez navedbe ali črka „D“ pred 
oznako za premer platiš ča. 
3.2.3.2. Na radialnih pnevmatikah; črko „R“ pred oznako za premer platiš ča, in po izbiri, 
beseda „RADIAL“. 
3.2.3.3. Na pnevmatikah s poševnim vložkom črka „B“ pred oznako za premer platiš ča in 
dodatno besedi „BIAS-BELTED“. 
3.2.4.  Opis uporabe, ki zajema: 3.2.4.1. Navedbo nazivne nosilnos ti pnevmatike v obliki indeksa nos ilnosti, ki je predpisan v 
odstavku 2.33. 
3.2.4.2. Navedbo najve čje nazivne hitrosti pnevmatike v obliki simbola, kot je predpisan v 
odstavku 2.34.  
3.2.5.  Besedo „TUBELESS“ (brez zra čnice), če je pnevmatika namenjena za uporabo brez 
notranje zra čnice. 
3.2.6.  Napis M+S ali MS ali M.S. ali M & S, če gre za zimsko pnevmatiko. 
3.2.7.  Datum protektiranja, kot sledi: 
3.2.7.1. Do 31. decembra 1999;
 kot predpisuje odstavek 3.2.7.2. ali v obliki skupine treh 
številk, pri čemer prvi dve pomenita številko te dna, tretja pa leto izdelave v 
posameznem desetletju. Datumska ozna ka lahko zajema obdobje proizvodnje od 
tedna, ozna čenega s številko tedna, pa vse do tri tedne zatem (številka tedna pove čana 
za tri). Na primer, oznaka „253“ bi lahko pom enila pnevmatiko, ki je bila protektirana 
v tednih 25, 26, 27 ali 28 v letu 1993.  
Datumska oznaka je lahko ozna čena le na eni strani. 
 
SL 57   SL 3.2.7.2. Po 1. januarju 2000;  v obliki skupine štirih številk, pri čemer prvi dve pomenita 
številko tedna, zadnji dve pa leto, v ka terem je bila pnevmatika protektirana. 
Datumska oznaka lahko zajema obdobje proizvodnje od tedna, ozna čenega z ustrezno 
številko, pa vse do tri tedne zatem (številka tedna pove čana za tri). Na primer, oznaka 
„2503“ bi lahko pomenila pnevmati ko, ki je bila protektirana v tednih 25, 26, 27 ali 28 
v letu 2003.  
Datumska oznaka je lahko ozna čena le na eni strani. 
3.2.8.  Izraz „RETREAD“ ali „REMOULD“ (PROTEKTIRANO ali PREOBLIKOVANO, 
po 1. januarju 1999 se uporablja samo b eseda „RETREAD“). Na prošnjo izvajalca 
protektiranja se lahko doda ustrezni izraz tudi v drugih jezikih. 
3.3.  Pred homologacijo mora biti na pne vmatikah dovolj velik prostor za namestitev 
oznake za homologacijo, kot dolo ča odstavek 5.8. in je prikazano v Prilogi 2 k tej 
uredbi. 
3.4.  Po homologaciji se oznake iz odstavka 5.8. in Priloge 2 k tej uredbi pritrdijo na 
ustrezen prostor, kot dolo ča odstavek 3.3. Ta oznaka se lahko pritrdi samo na eno 
bočnico. 
3.5.  Oznake iz odstavka 3.2. in oznaka za homologacijo, ki je predpisana v odstavkih 3.4. 
in 5.8., morajo biti dobro čitljive in se ulijejo na / v pnevmatiko, ali pa se trajno 
označijo na pnevmatiki. 
3.6.  Če so izvorne specifikacije proizvajalca še vedno čitljive tudi po postopku 
protektiranja, se štejejo kot specifikacije  izvajalca protektiranja za protektirano 
pnevmatiko. Če pa te izvorne specifikacije ne veljajo po opravljenem postopku 
protektiranja, jih je treba v celoti odstraniti. 
3.7.  Originalna oznaka homologacije „E“ ali „e“ in številka homologacije se 
odstranita.  
4.  VLOGA ZA HOMOLOGACIJO 
Naslednji postopki veljajo za izda jo homologacije protektirnice. 
4.1.  Vlogo za homologacijo proizvodne protektirnice vloži imetnik (imena) blagovne 
znamke, ki se dodeli pnevmatiki, ali njegov pravilno pooblaš čen zastopnik. Navesti je 
treba: 
4.1.1.  Prikaz sestave družbe, ki proizvaja protektirane pnevmatike. 4.1.2.  Kratek opis sistema upravljanja kakovosti, ki zagotavlja u činkovit nadzor nad 
postopki protektiranja pnevmatik, tako da ustrezajo zahtevam te uredbe. 
4.1.3.  Imena ali oznake blagovne znam ke, ki se dodelijo izdelanim protektiranim 
pnevmatikam. 
4.1.4.  Naslednje informacije v zvezi s serijo pnevmatik, ki se protektirajo: 
4.1.4.1. obseg velikosti pnevmatik; 
4.1.4.2. zgradba pnevmatik (diagonalne ali poševnim vložkom, ali radialne); 
 
SL 58   SL 4.1.4.3. kategorijo rabe pnevmatik ( normalne ali zimske pnevmatike itd.): 
4.1.4.4. sistem protektiranja in na čin uporabe novih materialov, kot dolo čata odstavka 2.37 in 
2.41.; 
4.1.4.5. simbol najve čje hitrosti pnevmatik za protektiranje; 
4.1.4.6. indeks najve čje nosilnosti pnevmatik za protektiranje. 
4.1.4.7. imenovani mednarodni st andard za pnevmatike, s katerim je serija pnevmatik skladna. 
5.  HOMOLOGACIJA 5.1.  Za protektiranje pnevmatik je potrebn a homologacija protektirnice, ki jo izdajo 
pristojni organi v skladu z zahtevami te uredbe. Pristojni organ ukrene vse potrebno, 
kot je opisano v tej uredbi, da zagotovi  ustreznost pnevmatik, protektiranih v 
konkretni protektirnici, z zahtevami te uredbe. Protektirnica je v celoti odgovorna, da bodo protektirane pnevmatike izpol nile zahteve iz te uredbe in imele ustrezne lastnosti 
pri normalni rabi.
 
5.2.  Poleg normalnih zahtev za za četno oceno protektirnice pnevmatik se mora 
homologacijski organ prepri čati, da so vsi postopki, delovanje, navodila in 
dokumentacija s specifikacijami, ki jo priskrbijo dobavitelji materiala, opisani v razumljivem jeziku za operativno osebje v protektirnici. 
5.3.  Homologacijski organ mora zagotoviti,  da postopki in operativna dokumentacija za 
vsako protektirnico vsebujejo specifikacije, ki ustrezajo uporabljenim materialom za 
popravila in postopkom, o mejah poprav ljivih poškodb ali predrtja do karkase 
pnevmatike, če takšna poškodba že obstaja ali nastane med postopki priprave 
protektiranja. 
5.4.  Pred dodelitvijo homolog acije se mora organ prepri čati, da obnovljene pnevmatike 
ustrezajo tej uredbi in da so predpisani  preskusi iz odstavkov 6.7 in 6.8 uspešno 
opravljeni na najmanj 5 in najve č 20 vzorcih obnovljenih pnevmatik, ki predstavljajo 
serijo pnevmatik, kakršne izdeluje protektirnica. 
5.5.  V primeru vsake napake, odkrite med pr eskusi, je treba preskusiti še dva nadaljnja 
vzorca pnevmatik z isto specifikacijo. 
Če katerakoli od le-teh, ali obe, ne ustrezata, je treba preskusiti še kon čna dva vzorca. 
Če katerikoli od kon čnih vzorcev, ali oba, ne ustrezata, se vloga za homologacijo 
protektirnice zavrne. 
5.6.  Če so izpolnjene vse zahteve te uredbe , se izda homologacija in dodeli številka 
homologacije vsaki homologirani protektirnici . Prvi dve števki te številke pomenita 
zaporedje sprememb, ki vklju čujejo najnovejše tehni čne spremembe te uredbe ob času 
izdaje homologacije. Pred številko homol ogacije je „108R“, ki pomeni, da se 
homologacija nanaša na pnevmatiko, ki je obn ovljena v skladu z zahtevami te uredbe. 
Isti organ ne sme dodeliti iste številke drugi protektirnici, za katero velja ta uredba.
 
5.7.  Obvestilo o homologaciji ali podaljšanju , zavrnitvi ali preklicu homologacije, ali o 
dokončni prekinitvi proizvodnje po tej uredbi se sporo či obema strankama Sporazuma 
iz leta 1958, ki uporabljata to uredbo, v obliki,  ki je skladna z vzorcem v Prilogi 1 k tej 
uredbi. 
 
SL 59   SL 5.8.  Na vsako obnovljeno pnevmatiko v skladu s to  uredbo, in sicer na prostor za oznako iz 
odstavka 3.3., in poleg oznak, ki jih predpisuje odstavek 3.2, je treba vidno namestiti mednarodno oznako za homologacijo, ki vsebuje: 
5.8.1.  krog, ki obkroža črko E“, ki ji sledi števil čna oznaka države , ki je podelila 
homologacijo 
18 in; 
5.8.2.  številko homologacije, kakor je opisana v odstavku 5.6. 5.9.  V Prilogi 2 k tej uredbi je primer ureditve oznake za homologacijo. 
6. ZAHTEVE 6.1. Pnevmatike ne morejo biti sprejete v protektiranje, če niso bile homologirane in ne nosijo 
oznake „E“ ali „e“, razen če ta zahteva ne bo obvezujo ča najpozneje do 1. januarja 2000. 
6.1.1. Pnevmatike za velike hitrosti, ki imajo samo napis „ZR“ v oznaki velikosti pnevmatike in ne 
nosijo opisa rabe, se ne obnavljajo. 
6.2. Pnevmatik, ki so bile že protektirane,  se ne sprejme v nadaljnje protektiranje. 
6.3. Starost okvira, sprejetega v obnovite v, ne sme presegati 7 let, kar je mo č ugotoviti iz števk, ki 
pomenijo leto izdelave originalne pnevmatike; to je, pnevmatika ozna čena z datumsko oznako 
„253“, se lahko sprejme v protektiranje do konca leta 2000.  
6.4. Pogoji, ki morajo biti izpolnjeni pred protektiranjem: 6.4.1. Pnevmatike morajo biti pred pregledom čiste in suhe. 
6.4.2. Pred „luš čenjem“ je treba vsako pnevma tiko popolnoma pregledati tako znotraj kot zunaj, da bi 
zagotovili njeno trajno primernost za protektiranje. 
6.4.3. Pnevmatik z vidnimi poškodbami zaradi pr ekomerne obremenitve ali nezadostne napihnjenosti 
ni dovoljeno obnavljati. 
6.4.4. Pnevmatik, ki kažejo naslednje poškodbe, ni mogo če sprejeti v protektiranje: 
6.4.4.1. (a) obsežne razpoke v gumi, ki segajo vse do karkase; 
(b) predrtje karkase ali poškodba okvirov nad simbolom za hitrost „H“, razen če se 
tem okvirom ne dolo či simbola za nižji hitrost; 
                                                 
18 1 za Nem čijo, 2 za Francijo, 3 za Italijo, 4 za Nizozems ko, 5 za Švedsko, 6 za Belgijo, 7 za Madžarsko, 
8 za Češko, 9 za Španijo, 10 za Jugoslavijo, 11 za Zd ruženo kraljestvo, 12 za Avstrijo, 13 za 
Luksemburg, 14 za Švico, 15 (prosto), 16 za Norveško, 17 za Finsko, 18 za Dansko, 19 za Romunijo, 20 za Poljsko, 21 za Portugalsko, 22 za Rusko federacijo, 23 za Gr čijo, 24 za Irsko, 25 za Hrvaško, 26 
za Slovenijo, 27 za Slovaško, 28  za Belorusijo, 29 za Estonijo, 30 (prosto), 31 za Bosno in 
Hercegovino, 32-36(prosto), 37 za Tur čijo, 38-39 (prosto), 40 za Nekdanjo jugoslovansko republiko 
Makedonijo, 41 (prosto), 42 za Evropsko skupnost (homologacije podeljujejo države članice z uporabo 
svojih ECE simbolov), 43 za Japonsko. Naknadne številke se podelijo ostalim državam v kronološkem 
vrstnem redu glede na ratifikacijo ali pristop k Sporazumu o sprejetju enotnih tehni čnih predpisov za 
cestna vozila, opremo in dele, ki jih je mogo če vgraditi in/ali uporabljati na cestnih vozilih, in o pogojih 
za vzajemno priznavanje homologacij, podeljenih na podlagi teh predpisov; tako dodeljene številke 
generalni sekretar Združenih narodov sporo či  pogodbenicam Sporazuma. 
 
SL 60   SL (c) predhodna popravila poškodb  zunaj navedenih omejitev poš kodb – glejte odst. 5.3.; 
(d) prelom karkase; 
(e) precejšnja razjeda od olj ali kemikalij; 
(f) večkratna poškodba preblizu skupaj; 
(g) poškodovana ali po čena noga; 
h) nepopravljivo kvarjenje ali poškodba notranje obloge; 
(i) poškodba noge, razen manjših poškodb samo na „gumi“;  (j) izpostavljen kord zaradi obrabe tekalne plasti, ali zdrsane bo čnice; 
(k) nepopravljivo odstopanj e tekalne plasti ali lo čitev materiala bo čnice od 
karkase; 
(l) strukturne poškodbe na podro čju bočnice. 
6.4.5.  Karkase radialnih pnevmatik, ki odstopa jo od trakov, razen neznatne ohlapnosti roba 
traku, se ne sprejmejo za protektiranje. 
6.5.  Priprava: 6.5.1.  Po „luš čenju“ in pred nanosom novega material a je treba vsako pnevmatiko temeljito 
znova pregledati, vsaj od zunaj, da bi se prepri čali, če je še primerna za protektiranje. 
6.5.2.  Celotna površina, na katero se nanese novi material, mora biti pripravljena brez 
pregrevanja. Oluš čena površinska tekstura ne sm e kazati globokih raztrganin ali 
prostih koncev materiala. 
6.5.3.  Kjer se uporabi predvulkanizirani ma terial, morajo obrisi pripravljene površine 
ustrezati zahtevam proizvajalca materiala. 
6.5.4.  Prosti konci korda niso dovoljeni. 6.5.5.  Med pripravo se ne sme poškodovati kord okvira. 
6.5.6.  Poškodba traku radialnih pnevmatik zaradi luš čenja mora biti omejena na lokalizirano 
poškodbo zgolj zunanjega sloja. 
6.5.7.  Omejitve poškodb zaradi luš čenja pri diagonalnih pnevmatikah so: 
6.5.7.1. Pri sestavi z dvema vložkoma, ne sm e biti nobene poškodbe karkase, razen nekoliko 
lokalizirane poškodbe zaradi luš čenja spoja okvira. 
6.5.7.2. Pri sestavi z dvema vložkoma, ki vsebuj e tudi vmesni vložek pri pnevmatikah brez 
zračnic, ni dovoljena nobena poškod ba karkase ali vmesnega vložka. 
6.5.7.3. Pri sestavi z dvema vložkoma, ki vsebuje tudi vmesni vložek pri pnevmatikah z 
zračnico, je dovoljena le lokaliz irana poškodba vmesnega vložka. 
 
SL 61   SL 6.5.7.4. Pri sestavi s štirimi ali ve č vložki pri pnevmatikah brez zra čnic, ni dovoljena nobena 
poškodba karkase ali vmesnega vložka. 
6.5.7.5. Pri sestavi s štirimi ali ve č vložki pri pnevmatikah z zra čnico je dovoljena le poškodba 
zunanjega sloja v obmo čju krone. 
6.5.8.  Izpostavljene jeklene de le je treba, takoj ko je mogo če, obdelati z ustreznim 
materialom, ki ga dolo či proizvajalec tega konkretnega materiala. 
6.6.  Protektiranje: 6.6.1.  Izvajalec protektiranja mora zagotov iti, da bodisi proizvajalec ali dobavitelj 
materialov za popravila, vklju čno z zaplatami, prevzame odgovornost za naslednje: 
(a)  opredeli na čin uporabe in hrambe, če to zaprosi izvajalec protektiranja, v 
domačem jeziku dežele, v kateri se bo material uporabil;
 
(b)  dolo či omejitve poškodb, za katere so materiali namenjeni, če to zaprosi 
izvajalec protektiranja, v doma čem jeziku dežele, v kateri se bo material 
uporabil;  
(c)  zagotovi, da so oja čene zaplate za pnevmatik e primerne za predvideno 
uporabo, če se pravilno uporabljajo pri popravilih karkase;  
(d)  zagotovi, da zaplate vzdržijo v na pihnjenih pnevmatikah, dvakratni najve čji 
tlak kot ga navede proizvajalec pnevmatik;  
(e)  zagotovi primernost vseh drugih materialov za popravila za predvideno 
uporabo.  
6.6.2.  Izvajalec protektiranja je odgovoren tudi za pravilno uporabo materialov za popravilo 
in mora zagotoviti, da je popravilo brezhi bno in ne vsebuje nobenih napak, ki bi lahko 
vplivale na zadostno življenjsko dobo pnevmatike. 
6.6.3.  Izvajalec protektiranja mora zagotov iti, da bodisi proizvajalec ali dobavitelj 
materialov za tekalno plast in bo čnico izda specifikacije, ki veljajo za pogoje hrambe 
in uporabe materiala, in tako zagotovi kakovost materialov. Če izvajalec protektiranja 
tako zaprosi, morajo biti te informacije v doma čem jeziku dežele, v kateri se bodo 
materiali uporabili. 
6.6.4.  Izvajalec protektiranja mora tudi zagot oviti, da je material za popravila ali njegova 
zmes dokumentirana v potrdilu proizvajalca a li dobavitelja. Zmes materiala mora biti 
primerna za predvideno uporabo pnevmatike. 
6.6.5.  Obdelana pnevmatika mora biti čimprej po zaklju čenem popravilu in oja čitvi 
vulkanizirana in skladna vsaj s specifikacijami proizvajalca materiala. 
6.6.6.  Pnevmatiko je treba vulkanizirati za toliko časa pri ustrezni temperaturi in tlaku, ki sta 
predpisan za uporabljene materiale in opremo za obdelavo.  
6.6.7.  Izmere kalupa morajo ustrezati debelini novega materiala in velikosti „oluš čenega“ 
okvira. Pri preoblikovanju radialnih pnevmatik jih je treba vulkanizirati samo v radialnih ali radialno razdeljenih kalupih. 
 
SL 62   SL 6.6.8.  Debelina izvornega materiala po luš čenju in povpre čna debelina novega materiala pod 
tekalno plastjo mora biti po protektiranju takšna kot dolo čata odstavka 6.6.8.1 in 
6.6.8.2. Debelino materiala na katerikoli to čki po širini tekalne plasti ali okrog oboda 
pnevmatike je treba kontrolirati tako, da so izpolnjene dolo čbe odstavka 6.7.5 in 6.7.6. 
6.6.8.1. Za radialne in pnevm atike s poševnim vložkom (mm): 
1,5 ≤ (A+B) ≤ 5 (najmanj 1,5 mm; najve č 5,0 mm) 
 A ≥ 1    (najmanj 1,0 mm) 
 B ≥ 0,5    (najmanj 0,5 mm) 
  
 
P.D. = Globina dezena  
 X = Lo čnica  
 A = Povpre čna debelina novega materiala pod dezenom 
 B = Najmanjša debelina izvornega  materiala nad trakom po „luš čenju“ 
6.6.8.2. Za diagonalne pnevm atike (s poševnim vložkom): 
Debelina izvornega materiala na d vmesnim vložkom mora biti ≥ 0,00 mm. 
Povprečna debelina novega materiala nad lo čnico „oluš čenega“ okvira mora biti 
≥ 2,00 mm. 
Skupna debelina izvornega in novega materi ala pod podlago kanalov v tekalni plasti z 
vložkom mora biti ≥ 2,00 in ≤ 5,00 mm. 
6.6.9.  Opis uporabe obnovljene pnevma tike ne sme vsebovati niti simbola za ve čjo hitrost 
niti višjega indeksa nosilnosti kot so pri or iginalni pnevmatiki pri prvi vgradnji. 
6.6.10. Najmanjša zgornja hitrost protektiran e pnevmatike mora biti 120 km/h (simbol za 
hitrost „L“), in najve čja pa 300 km/h (simbol za hitrost „Y“). 
 
SL 63   SL 6.6.11. Indikatorji obrabe so vklju čeni na naslednji na čin: 
6.6.11.1. Protektirana pnevmatika mora imeti najmanj šest pre čnih vrst z indikatorji obrabe, 
približno enakomerno razporejenih in nameš čenih v glavnih kanalih tekalne plasti. 
Indikatorji obrabe so takšni, da jih ni mogo če zamenjati za grebene materiala med 
rebri ali bloki tekalne plasti. 
6.6.11.2. Če pa so pnevmatike namenjene za platiš ča z normalnim premerom oznake 12 ali 
manj, so dovoljene štiri vrste indikatorjev obrabe. 
6.6.11.3. Indikatorji obrabe morajo zagotoviti na čin za vizualni prikaz stopnje obrabe, z 
odstopanjem +0,60/-0,00 mm, ko kanali že niso globoki ve č kot 1,6 mm. 
6.6.11.4. Višina indikatorjev obrabe se dolo či z merjenjem razlike med globino, izmerjeno s 
površine tekalne plasti do vrha indikatorjev obrabe in dnom kanalov, tik ob nagibu ob 
vznožju indikatorjev obrabe. 
6.7.  Pregled: 6.7.1.  Po vulkaniziranju, ve ndar dokler pnevmatika zadrži dolo čeno raven toplote, je treba 
vsako protektirano pnevmatiko pregleda ti zaradi zagotovitve, da ni nobenih o čitnih 
napak. Med protektiranjem ali po njem je  treba pnevmatiko napihniti najmanj do 1,5 
bara in jo pregledati. Če se odkrije kakšno o čitno napako v profilu pnevmatike (npr. 
mehur, usad, itd.), je treba pnevmatiko posebej pregledati, da se dolo či vzrok za to 
napako.
 
6.7.2.  Pred ali med protektiranjem, ali pa  po njem, je treba pnevmatiko najmanj enkrat 
pregledati glede celovitost zgradbe z ustrezno metodo pregleda. 
6.7.3.  Za namene kontrole kakovosti je treba na dolo čenem številu obnovljenih pnevmatik 
opraviti preskus s porušilnimi in/ali neporuš ilnimi metodami, ali pregled. Število tako 
pregledanih pnevmatik in rezultate je treba zapisati. 
6.7.4.  Po protektiranju morajo biti dimenz ije obnovljene pnevmatike pri merjenju, kot ga 
določa Priloga 6 k tej uredbi, skladne z izmerami, izra čunanimi po postopkih iz 
odstavka 7 ali iz Priloge 5 k tej uredbi. 
6.7.5.  Radialna neenakomernost obnovljene pnevmatike ne sme prese či 1,5 mm (+0,4 mm 
tolerance pri merjenju).  
6.7.6.  Najve čja statična neuravnoteženost obnovljene pnevm atike, izmerjena ob premeru 
platišča, ne sme prese či 1,5 % mase pnevmatike. 
6.7.7.  Indikatorji obrabe morajo b iti skladni z zahtevami odstavka 6.6.11. 
6.8.  Preskus lastnosti: 6.8.1.  Pnevmatike, ki so obnovljene v skladu s to uredbo, morajo prestati preskus 
vzdržljivosti pri obremenitvi/ hitrosti, kot dolo ča Priloga 7 k tej uredbi. 
6.8.2.  Šteje se, da je obnovljena pnevmatik a, ki po preskusu vzdržljivosti pri obremenitvi/ 
hitrosti ne kaže lo čevanja tekalne plasti, vložka, korda , trganja ali loma korda, uspešno 
prestala preskus. 
 
SL 64   SL 6.8.3.  Zunanji premer pnevmatike, izme rjen šest ur po preskusu vzdržljivosti pri 
obremenitvi/hitrosti, ne smejo odstopati za ve č kot ± 3,5 odstotka od zunanjega 
premera, izmerjenega pred preskusom. 
7.  SPECIFIKACIJE 
7.1.  Pnevmatike, obnovljene po zahtevah te uredbe, morajo biti skladne s spodaj 
navedenimi izmerami: 
7.1.1.  Širina preseka: 7.1.1.1. Širina preseka se izra čuna po naslednji formuli: 
 S = S
1 + K (A - A 1) 
kjer je: 
S: dejanska širina preseka v mm, kot  je izmerjena na preskusnem platiš ču; 
S1: vrednost „širine preseka “, ki se nanaša na merilno platiš če, kot je navedeno v 
mednarodnem standardu za pnevmatike, ki jo  navede izvajalec protektiranja za 
konkretno velikost pnevmatike;  
A: širina preskusnega platiš ča v milimetrih;  
A1: širina merilnega platiš ča v milimetrih, kot je navedeno v mednarodnem 
standardu za pnevmatike, ki jo navede  izvajalec protektiranja za konkretno 
velikost pnevmatike.  
K :  je faktor in mora biti enak 0,4.  
7.1.2.  Zunanji premer: 
7.1.2.1. Teoreti čni zunanji premer obnovljene pnevmatike se izra čuna po formuli: 
D = d + 2H kjer je: D:  je teoreti čni zunanji premer v milimetrih;
 
d:  je dogovorjeno število, ki ga dolo ča odstavek 2.21.3., v milimetrih;  
H:  je nazivna višina preseka v mm in je enaka S n, pomnožena z 0,01 Ra, kjer je:  
Sn: nominalna širina preseka v milimetrih;  
Ra: nazivno prese čno razmerje med višino in širino plaš ča 
Vsi zgoraj navedeni simboli so takšni, kot so navedeni v ozna čbi velikosti pnevmatike 
na bočnici pnevmatike, v skladu z zahtevami iz odstavka 3.2.2. in kot je dolo čeno v 
odstavku 2.21. 
7.1.2.2. Pri pnevmatikah, katerih oznaka velikos ti je navedena v prvem stolpcu tabel v Prilogi 
5 k Uredbi št. 30, pa mora biti zunanji premer takšen, kot je naveden v navedenih 
tabelah. 
 
SL 65   SL 7.1.3.  Na čin merjenja obnovljenih pnevmatik: 
7.1.3.1. Dimenzije obnovljenih pnevmatik mo rajo biti izmerjene v skladu s postopki, 
navedenimi v Prilogi 6 k tej uredbi. 
7.1.4.  Specifikacije širine preseka: 
7.1.4.1. Dejanska celotna širina je la hko manjša od širine ali širin preseka, dolo čenih v 
odstavku 7.1. 
7.1.4.2. Dejanska celotna širina je lahko ve čja od vrednosti, dolo čenih v odstavku 7.1., za:  
7.1.4.2.1. 4 odstotke pri radialnih pnevmatikah, in 7.1.4.2.2. 6 odstotkov pri diagonalnih pnevma tikah, ali pnevmatikah s poševnim vložkom. 
7.1.4.2.3. če pa ima pnevmatika poseben zaš čitni trak, je širina lahko ve čja do 8 mm nad 
odstopanji, ki jih navajata odsta vka 7.1.4.2.1. in 7.1.4.2.2. 
7.1.5.  Specifikacije zunanjega premera: 7.1.5.1. Dejanski zunanji premer obnovljene pnevmatike ne sme biti izven vrednosti Dmin in 
Dmax, izra čunanih po formulah: 
Dmin = d + (2H x a) 
Dmax = d + (2H x b) kjer je: 
7.1.5.1.1. Za velikosti, ki niso navedene v tabelah v Prilogi 5 k tej uredbi, ustrezata „H“ in „d“, 
določbam iz odstavka 7.1.2.1. 
7.1.5.1.2. Za velikosti, navede ne v odstavku 7.1.2.2. zgoraj: 
 H = 0,5 (D - d) 
kjer je „D“ zunanji premer in „d“ nazivni premer platiš ča, naveden v zgoraj navedenih 
tabelah za konkretno velikost. 
7.1.5.1.3. Koeficient „a“ = 0,97 7.1.5.1.4. Koeficient „b“ je: 
Radialne pnevmatike Di agonalne pnevmatike, 
in pnevmatikah s prepasano diagonalno zgradbo 
za pnevmatike za normalno rabo 1,04 1,08
 
7.1.5.2. Za zimske pnevmatike, je lahko najve čji zunanji premer (Dmax), izra čunan v 
odstavku 7.1.4.1. ve čji za najve č 1 odstotek. 
8.  SPREMEMBE HOMOLOGACIJE 
 
SL 66   SL 8.1.  Protektirnica mora vsako spremembo kate rekoli informacije, ki jih je protektirnica 
navedla v vlogi za homologacijo (glejte odstavek 4), sporo čiti organu za 
homologacijo, kateri je homologiral protektirnico. Ta organ lahko potem: 
8.1.1.  upošteva, da opravljene sprememb e po vsej verjetnosti ne bodo imele opaznega 
neugodnega u činka in da protektirnica v vsakem primeru izpolnjuje vse zahteve, ali. 
8.1.2.  zahteva nadaljnjo preiskavo homologacije. 8.2.  Potrditev ali zavrnitev homologac ije, z navedbo sprememb, je treba sporo čiti po 
postopku, dolo čenem v odstavku 5.7. strankam Sporazuma, ki uporabljajo to uredbo. 
9.  SKLADNOST PROIZVODNJE 
Zagotovljena mora biti skladnost proiz vodnih postopkov s postopki, navedenimi v 
Sporazumu, Priloga 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev. 2), ob naslednjih zahtevah. 
9.1.  Protektirnica, ki je homologirana po te j uredbi, mora biti skladna z zahtevami iz 
odstavka 6. 
9.2.  Imetnik homologacije mora zagotoviti, da se v vsakem letu proizvodnje in preko 
vsega leta pregleda in preskusi najmanj n aslednje število pnevmatik, ki predstavljajo 
celotni obseg proizvodnje, kot predpisuje ta uredba: 
9.2.1.  0,01 odstotka skupne letne proizvodnje,  vendar v nobenem primeru manj kot 5 in ne 
nujno več kot 20. 
9.3.  Če je zahteve iz odstavka 9.2. opravil sa m organ za homologacijo ali so bile 
opravljene pod njegovim nadzorom, se lahko rezultati uporabijo kot del ali namesto 
rezultatov, ki jih predpisuje odstavek 9.4. 
9.4.  Organ, ki je protektirnici podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode 
nadzora skladnosti, ki se uporabljajo v vsak i proizvodni enoti. Za vsako proizvodno 
enoto mora organ za atestiranje vzeti naklju čne vzorce med vsakim letom proizvodnje 
in pregledati ter preskusiti vsaj naslednje število pnevmatik, ki predstavljajo celotni 
obseg proizvodnje, kot predpisuje ta uredba: 
9.4.1.  0,01 odstotka skupne letne proizvodnje,  vendar v nobenem primeru manj kot 5 in ne 
več kot 20. 
9.5.  Preskusi in pregledi iz odstavka 9.4. lahko nadomestijo tiste, ki  jih zahteva odstavek 
9.2. 
10.  KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE 10.1.  Homologacija, podeljena protek tirnici po tej uredbi, se lahko prekli če, če niso 
izpolnjene zahteve iz odstavka 9, ali če protektirnica ali protektirane pnevmatike, 
proizvedene v tej protektirnici, ne izpolnjujej o zahtev, ki jih predpisuje ta odstavek. 
10.2.  Če stranka Sporazuma, ki uporablja to uredbo,  umakne homologacijo, ki jo je pred 
tem podelila, mora takoj obvestiti druge st ranke Sporazuma iz leta 1958, ki 
uporabljajo to uredbo, s sporo čilom na obrazcu, skladnem z vzorcem iz Priloge 1 k tej 
uredbi. 
11.  DOKON ČNA PREKINITEV PROIZVODNJE 
 
SL 67   SL Organ, ki je dodelil homologacijo protektirnici, mora biti obveš čen, če poslovanje in 
proizvodnja homologiranih protektiranih pnevm atik v okviru te uredbe prenehata. Ob 
prejemu te informacije mora organ o tem obvestiti druge stranke Sporazuma iz leta 
1958, ki uporabljajo to uredbo, s sporo čilom na obrazcu, skladnem z vzorcem iz 
Priloge 1 k tej uredbi.  
12.  IMENA IN NASLOVI TEHNI ČNIH SLUŽB, PRISTOJNIH ZA 
HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE, PRESKUSNIH LABORATORIJEV IN UPRAVNIH ODDELKOV 
12.1.  Stranke Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo to uredbo, morajo sporo čiti 
Sekretariatu Združenih narodov imena in naslove tehni čnih služb, ki so pristojne za 
izvedbo preskusov za homologiranje in, če je potrebno, pooblaš čenih preskusnih 
laboratorijev in upravnih oddelkov, ki dodeljuje jo homologacije in katerim je treba 
poslati obrazce s potrditvijo homologacije ali zavrnitve ali preklica homologacije, izdane v drugih državah. 
12.2.  Stranke Sporazuma iz leta 1958, ki  uporabljajo to uredbo, lahko uporabljajo 
laboratorije proizvajalcev pnevmatik ali protektirnic in lahko dolo čijo kot 
homologirane preskusne laborat orije tiste laboratorije, ki  so na ozemlju konkretne 
stranke ali na ozemlju druge stranke Spor azuma iz leta 1958, s pogojem, da je ta 
postopek predhodno sprejet s strani pris tojnega upravnega oddelka slednje.  
12.3.  Kjer stranke Sporazuma iz leta 1958 upor abljajo odstavek 12.2., so na svojo željo 
lahko prisotne pri preskusih.. 
_________ 
 
SL 68   SL Priloga 1  
SPOROČILO 
(največji format: A 4 (210 x 297 mm)) 
 
 
Izdal:  Ime upravnega organa:  
............ 
............ ............ 
ki se nanaša na: 2
/ DODELJENO HOMOLOGACIJO  
PODALJŠANO HOMOLOGACIJO 
ZAVRNJENO HOMOLOGACIJO 
PREKLICANO HOMOLOGACIJO DOKONČNO PREKINITEV PROIZVODNJE 
protektirnice v skladu z Uredbo št. 108 Homologacijska št.:.....    Podaljšanje št. :......
 
1. Ime ali blagovna znamka protektirnice: ..................................................................................... ......... 
2. Ime in naslov protektirnice: ............................................................................................... .................. 
............................................................................................................................... ............................... 
3. Po potrebi ime in naslov zastopnika protektirnice: .......................................................................... .... 
............................................................................................................................... ............................... 
4. Strnjen opis kot v odstavkih 4.1.3. in 4.1.4. te uredbe: .................................................................... ....  
5. Tehni čna služba in - kjer potrebno - odobren preskusni laboratorij za odobritev ali potrditev 
skladnosti:.................................................................................................................... ......................... 
............................................................................................................................... ...............................  
6. Datum poro čila te službe:................................................................................................................. .... 
7. Številka poro čila te službe:................................................................................................................. .. 
 
SL 69   SL 8. Razlog(i) za podaljšanje ( če je primerno): ........................................................................................... 
9. Pripombe: ................................................................................................................... ..........................  
10. Kraj:...................................................................................................................... ................................  
11. Datum:..................................................................................................................... .............................  
12. Podpis .................................................................................................................... .............................. 
13. K temu sporo čilu je priložen seznam dokumentov iz spisa, ki ga hrani organ za homologacije, 
ki je prou čil/ izdal to homologacijo, in jih je mogo če dobiti na zahtevo. 
_________ 
1/ Razpoznavna številka države, ki je dodelila/podaljšala/zavrnila/odvzela homologacijo (glej dolo čbe o 
homologaciji v uredbi). 
2/ Črtajte tisto, kar ne ustreza. 
 
SL 70   SL Priloga 2  
PRIMER OZNAKE O HOMOLOGACIJI 
 
a = 12 mm (najmanj)  
Zgornja oznaka homologacije, nameš čena na protektirano pnevmatiko, pomeni, da je bila ta 
protektirnica homologirana na Nizozemskem (E4) pod številko homologacije 108R002439, ki izpolnjuje zahteve te uredbe v izvirniku (00). 
Številka homologacije mora biti nameš čena tik ob krogu in nad ali pod črko „E“, ali levo ali desno od 
te črke. Števke v številki homologacije morajo biti na  isti strani kot simbol „E“ in obrnjene v isto 
smer. Uporaba rimskih števnikov v številki homologacije ni priporo čljiva, da ne pride do zmešnjave z 
drugimi simboli.
 
________ 
 
SL 71   SL Priloga 3  
PRIMER RAZPOREDITVE OZNAK PROTEKTIRANIH PNEVMATIK 
Primer oznak, ki jih morajo im eti protektirane pnevmatike na trgu  
po uveljavitvi te uredbe  
 
b : 6 mm (najmanj)  
c : 4 mm (najmanj)  
d: 3 mm (najmanj)  
 in od 1998, 4 mm (najmanj.) 
Te oznake dolo čajo protektirano pnevmatiko:  
z nazivno širino preseka 185; 
z nazivnim prese čnim razmerjem 70; 
z radialno zgradbo (R); z nazivnim premerom platiš ča z oznako 14; 
z opisom uporabe „89T“, ki pomeni nosilnost 580 kg, kar ustreza indeksu nosilnosti „89“ in 
največjo zgornjo hitrosti 190 km/h, ka r ustreza simbolu za hitrost „T“; 
za rabo brez notranje zra čnice („TUBELESS“); 
je zimska (M+S); protektirana v tednih 25, 26, 27 ali 28 leta 2003. 
Namestitev in vrstni red oznak, ki tvor ijo oznako pnevmatike, mora biti naslednji: 
 
(a) oznaka velikosti, ki zajema nazivno širino preseka, nazivnim prese čnim razmerjem, simbol vrste 
zgradbe (kjer je primerno) in nazivni premer platiš ča, morajo biti skupaj, kot prikazuje gornji 
primer: 185/70 R 14;  
(b) opis uporabe, ki obsega indeks nosilnosti in simbol  za hitrost, mora biti blizu oznake velikosti. 
Lahko je pred oznako velikosti ali za njo,  ali pa je postavljen nad ali pod njo;  
(c) simboli „TUBELESS“, „REINFORCED“ in „M + S“ je lahko oddaljen od oznake za velikost;  
(d) beseda „TUBELESS“ je lahko oddaljena od oznake velikosti.  
 
SL 72   SL Priloga 4  
SEZNAM INDEKSOV NOSILNOSTI IN USTREZNE NOSILNOSTI 
 
 
LI  
 kg  
LI  
kg  
LI  
kg  
LI  
kg  
LI  
kg  
LI  
kg  
LI  
kg 
 
 0 
 1 
 2  3  4  5 
 6 
 7  8  9 
  
 10 
 11  12  13  14  15 
 16 
 17  18  19 
 
 20 
 21  22  23  24 
 25 
 26  27  28  29 
 
 30 
 31  32  33  34 
 35 
 36  37  38  39 
  
45 
 46.2 
 47.5  48.7 
 50 
 51.5 
 53 
 54.5 
 56  58 
  
 60 
 61.5 
 63  65  67  69 
 71 
 73  75 
 77.5 
 
 80 
 82.5 
 85 
 87.5 
 90 
 92.5 
 95 
 97.5 
 100  103 
 
 106 
 109  112  115  118 
 121 
 125  128  132  136 
   
 40  
 41 
 42  43  44  45 
 46 
 47  48  49 
 
 50 
 51  52  53  54  55 
 56 
 57  58  59 
  
 60 
 61  62  63  64 
 65 
 66  67  68  69 
 
 70 
 71  72  73  74 
 75 
 76  77  78  79  
 140
 145
 150 155 160 165
 170
 175 180 185
 
 190
 195 200 206 212 218
 224
 230 236 243
  
 250
 257 265 272 280
 290
 300 307 315 325
 
 335
 345 355 365 375
 387
 400 412 425 437
  
 80 
 81 
 82  83  84  85 
 86 
 87  88  89 
 
 90 
 91  92  93  94  95 
 96 
 97  98  99 
 
100 
 101  102  103  104 
 105 
 106  107  108  109 
 
 110 
 111  112  113  114 
 115 
 116  117  118  119   
 450  
 462 
 475  487  500  515 
 530 
 545  560  580 
  
 600 
 615  630  650  670  690 
 710 
 730  750  775 
 
 800 
 825  850  875  900 
 925 
 950  975 
 1 000  1 030 
  
 1 060 
 1 090  1 120  1 150  1 180 
 1 215 
 1 250  1 285  1 320  1 360  
 120 
 121 
 122  123  124  125 
 126 
 127  128  129 
 
 130 
 131  132  133  134  135 
 136 
 137  138  139 
 
 140 
 141  142  143  144 
 145 
 146  147  148  149 
 
 150 
 151  152  153  154 
 155 
 156  157  158  159  
 1 400
 1 450
 1 500 1 550 1 600 1 650
 1 700
 1 750 1 800 1 850
 
 1 900
 1 950 2 000 2 060 2 120 2 180
 2 240
 2 300 2 360 2 430
 
 2 500
 2 575 2 650 2 725 2 800
 2 900
 3 000 3 075 3 150 3 250
 
 3 350
 3 450 3 550 3 650 3 750
 3 875
 4 000 4 125 4 250 4 375 
 160 
 161 
 162  163  164  165 
 166 
 167  168  169 
 
 170 
 171  172  173  174  175 
 176 
 177  178  179 
 
 180 
 181  182  183  184 
 185 
 186  187  188  189 
 
 190 
 191  192  193  194 
 195 
 196  197  198  199  
 4 500 
 4 625 
 4 750  4 875  5 000  5 150 
 5 300 
 5 450  5 600  5 800 
 
 6 000 
 6 150  6 300  6 500  6 700  6 900 
 7 100 
 7 300  7 500  7 750 
 
 8 000 
 8 250  8 500  8 750  9 000 
 9 250 
 9 500  9 750 
10 00010 300
 
10 600
10 90011 20011 50011 800
12 150
12 50012 85013 20013 600 
 200 
 201 
 202  203  204  205 
 206 
 207  208  209 
 
 210 
 211  212  213  214  215 
 216 
 217  218  219 
 
 220 
 221  222  223  224 
 225 
 226  227  228  229 
 
 230 
 231  232  233  234 
 235 
 236  237  238  239  
14 000 
14 500 
15 000 15 500 16 000 16 500 
17 000 
17 500 18 000 18 500 
 
19 000 
19 500 20 000 20 600 21 200 21 800 
22 400 
23 000 23 600 24 300 
 
25 000 
25 750 26 500 27 250 28 000 
29 000 
30 000 30 750 31 500 32 500 
 
33 500 
34 500 35 500 36 500 37 500 
38 750 
40 000 41 250 42 500 43 750   
 240 
 241 
 242  243  244  245 
 246 
 247  248  249 
 
 250 
 251  252  253  254  255 
 256 
 257  258  259 
 
 260 
 261  262  263  264 
 265 
 266  267  268  269 
 
 270 
 271  272  273  274 
 275 
 276  277  278  279 
   
45 000 
46 250 
47 500 48 750 50 000 51 500 
53 000 
54 500 56 000 58 000 
 
60 000 
61 500 63 000 65 000 67 000 69 000 
71 000 
73 000 75 000 77 500 
 
80 000 
82 500 85 000 87 500 90 000 
92 500 
95 000 97 500 
100 000103 000
 
106 000
109 000112 000115 000118 000
121 500
125 000128 500132 000136 000
 
 
SL 73   SL Priloga 5  
OZNAČEVANJE VELIKOSTI IN IZMER PNEVMATIK 
(V SKLADU Z UREDBO ECE št. 30) 
ZA TE INFORMACIJE GLEJTE PRILOGO 5 K UREDBI ECE št. 30 
________ 
 
SL 74   SL Priloga 6  
NAČIN MERJENJA PNEVMATIK 
1. Priprava pnevmatike  
1.1. Pnevmatiko je treba namestiti na preskusno platiš če, kot dolo či izvajalec protektiranja, in 
napihniti na tlak 3 do 3,5 bara. 
1.2. Tlak pnevmatike je treba nastaviti na naslednje vrednosti: 1.2.1. za standardne pnevmatike s poševnim trakom – na 1,7 bara;  
1.2.2 za diagonalne pnevmatike - na:  
 
  
Tlak (bar) za simbol za hitrost
 
 
Število slojev   
L, M, N  
P, Q, R, S  
T, U, H, V 
 
4  
1,7  
2,0  
- 
 
6  
2,1  
2,4  
2,6 
 
8  
2,5  
2,8  
3,0 
 
1.2.3.  za standardne radialne  pnevmatike – na 1,8 barov; 
1.2.4.  za oja čene pnevmatike – na 2,3 bare. 
2.  Postopek merjenja  
2.1.  Pnevmatika, nameš čena na platiš če, se mora prilagajati na notranjo temperaturo okolice 
najmanj 24 ur, razen če ni druga če navedeno v odstavku 6.8.3. te uredbe. 
2.2.  Tlak pnevmatike ponovno nastavite na vr ednost, kot je navede na v odstavku 1.2. te 
priloge. 
2.3.  Celotno širino izmerite na šestih enako oddaljenih to čkah na obodu pnevmatike, ob 
upoštevanju debeline zaš čitnih reber ali trakov. Najvišji dobljeni od čitek se vzame kot 
celotna širina. 
2.4.  Zunanji premer se izra čuna iz meritve najve čjega oboda napihnjene pnevmatike. 
__________ 
 
SL 75   SL Priloga 7  
POSTOPEK PRESKUSOV VZDRŽLJIVOSTI PRI OBREMENITVI/ HITROSTI 
(NAČELNO SKLADNO S PRILOGO 7 K UREDBI št. 30) 
1.  Priprava pnevmatike  
1.1.  Namestite protektirano pnevmatiko na preskusno platiš če, kot dolo či izvajalec 
protektiranja. 
1.2.  Napihnite pnevmatiko do ustreznega tlaka, kot je podan (v barih) v spodnji tabeli.  
 
 
 
 
Kategorija hitrosti   
Diagonalne 
pnevmatike (poševni 
vložek)   
 
Radialne pnevmatike   
 
Pnevmatike s 
poševnim trakom 
   
Število slojev
  
standardno   
ojačeno  
standardno  
   
4  
6  
8  
  
  
 
 
L, M, N   
2,3  
2,7  
3,0  
2,4  
-  
- 
 P, Q, R, S  
2,6  
3,0  
3,3  
2,6  
3,0  
2,6 
 
T, U, H  
2,8  
3,2  
3,5  
2,8  
3,2  
2,8 
 V  
3,0  
3,4  
3,7  
3,0  
3,4  
- 
 W in Y
  
  
  
  
3,2  
3,6  
 
 
1.3.  Protektirnica lahko zaprosi za uporabo druga čnega preskusnega tlaka,  in navede razloge 
za to, kot je naveden v odstavku 1.2 te pr iloge. V takem primeru mora biti pnevmatika 
napihnjena do želenega tlaka. 
1.4.  Pnevmatika in sestav kolesa naj se prilaga ja temperaturi v preskusnem prostoru najmanj 3 
ure. 
1.5.  Ponovno nastavite tlak pnevmatike na vrednos t, kot je navedena v odstavku 1.2 ali 1.3 te 
priloge. 
2.  Preskusni postopek  
2.1.  Namestite pnevmatiko in sestavljeno kolo na  preskusno os in jo po tisnite proti zunanji 
strani gladke površine pres kusnega bobna s pogonom, in si cer na 1,70 m ± 1 odstotek 
premera ali 2,00 m ± 1 odstotek premera. 
2.2.  Obremenite preskusno os z bremenom 80 % od:  
 
SL 76   SL 2.2.1.  najve čje obremenitve po indeksu nosilnosti za pnevmatike s simboli za hitrost L do 
vključno H, 
2.2.2.  najve čje obremenitve, povezane z najve čjo hitrostjo (glejte odsta vek 2.35.2 te uredbe): 
• 240 km/h pri pnevmatikah simbola hitrosti „V“, 
• 270 km/h pri pnevmatikah simbola hitrosti „W“, 
• 300 km/h pri pnevmatikah simbola hitrosti „Y“, 
2.3.  Med preskusom ne poprav ljajte tlaka v pnevmatikah, pr eskusna obremenitev mora biti 
stalna. 
2.4.  Med preskusom vzdržujte temp eraturo preskusnega prostora med 20 °C in 30°C, razen če 
proizvajalec pnevmatik ali izvajalec protektir anja pnevmatik soglaša z višjo temperaturo. 
2.5.  Program preskusa vzdržljivosti mora potekati brez prekinitve, in sicer: 
2.5.1  potrebni čas, da od ni č doseže za četno preskusno hitrost : 10 minut;  
2.5.2.  za četna preskusna hitrost: predpisana najve čja hitrost za zadevno pnevmatiko, zmanjšana 
za 40 km/h pri preskusnem bobnu 1,70 m ± 1 ods totek premera, ali manj 30 km/h pri 
preskusnem bobnu 2,00 m ± 1 odstotek premera; 
2.5.3.  stopnje pove čanja hitrosti: 10 km/h do najve čje preskusne hitrosti; 
2.5.4.  preskus traja na vsaki hitr ostni stopnji, razen zadnje : 10 minut; 
2.5.5.  preskus traja na zadnji hitrostni stopnji: 20 minut; 2.5.6.  najve čja preskusna hitrost: predpisana najve čja hitrost za pnevmatiko, zmanjšana za10 
km/h v primeru preskusnega  bobna 1,70 m ± 1 odstotek premera, predpisana najve čja 
hitrost pri preskusnem bobnu 2,00 m ± 1 odstotek premera. 
3.  Enakovredni preskusni postopki
 
Pri uporabi druga čne preskusne metode, kot je opisan a v odstavku 2 te priloge, je treba 
dokazati njeno enakovrednost. 
_______ 
 
SL 77   SL Priloga 8  
POJASNJEVALNA SLIKA 
Glejte odstavek 2 te uredbe 
 
 
 
Tread (tekalna plast) 
Tread grooves (kanali na tekalni plasti) Cord (kord) 

 
SL 78   SL Ply (vložek) 
Carcass (karkasa) Bead (noga) Rim width (širina platiš ča) 
Section width (širina preseka) Overall width (celotna širina) Outer diameter (zunanji premer) Nominal rim diameter (nazivni premer platiš ča) 
Section height (višina preseka) Sidewall (bo čnica) 
Lower area of tyre (spodnji del pnevmatike)