SL    SL  
 EVROPSKA  
KOMISIJA 
Bruselj, 26.11.2014  
COM(2014) 903 final 
  
SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PA RLAMENTU, SVETU, EVROPSKI 
CENTRALNI BANKI, E VROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU, 
ODBORU REGIJ IN EVROPSKI  INVESTICIJSKI BANKI 
Naložbeni na črt za Evropo 
  
 
 
2 
 SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU P ARLAMENTU, SVETU, EVROPSKI 
CENTRALNI BANKI, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU, 
ODBORU REGIJ IN EVROPSKI  INVESTICIJSKI BANKI 
Naložbeni na črt za Evropo 
  
 
3 
  
„Moja prva prednostna naloga v vlogi pred sednika Komisije bo okrepiti evropsko 
konkurenčnost in spodbuditi naložbe zaradi ustvarjanja delovnih mest.“ 
 „Pri uporabi javnih sredstev[, ki so na voljo  na ravni EU,] potrebujemo pametnejše naložbe, 
več osredotočenosti, manj regulative in ve čjo prožnost.“ 
 „To bi nam moralo omogo čiti mobilizacijo do 300 milijard ev rov dodatnih javnih in zasebnih 
naložb v realno gospodarstvo v naslednjih treh letih.“ 
 „Te dodatne naložbe bi morale biti usmerjen e v infrastrukturo, zlasti širokopasovna in 
energetska omrežja ter prometno in frastrukturo v industrijskih središ čih, izobraževanje, 
raziskave in inovacije ter energijo iz obnovljivih virov in energetsko u činkovitost.  
Precejšen znesek bi bilo treba usmeriti v projekte, ki lahko mladim pomagajo, da bodo 
ponovno dobili zaposlitev .“ 
  
(Politične usmeritve, ki jih je predsednik Evrops ke komisije Jean-Claude Juncker predstavil v 
Evropskem parlamentu 15. julija 2014).  
 
4 
 1. Naložbeni na črt za Evropo  
 
Evropa nujno potrebuje naložbeni na črt. Zaradi gospodarske in finan čne krize se je raven 
naložb v EU v primerjavi z vrhuncem leta 2007 ob čutno znižala, in si cer za približno 15 %.1 
To je precej pod ravnjo, ki je bila zna čilna v preteklosti, po na povedih pa se bo stanje v 
naslednjih letih le delno popravilo. Takš ne razmere zavirajo gospodarsko okrevanje, 
ustvarjanje delovnih mest, dolgoro čno rast in konkuren čnost. 
 
Preproste ali univerzalne rešitve ni. Naš ma nevrski prostor omejujejo splošna negotovost 
glede gospodarskih razmer, visok javni in zas ebni dolg v posameznih delih gospodarstva EU 
ter njihov vpliv na kreditno tveganje. Vendar pa hkrati obsta jajo pomembni pr ihranki in v 
zadnjem času tudi visoke ravni finan čne likvidnosti, ki jih je mogo če mobilizirati. Poleg tega 
je v Evropi veliko naložben ih potreb in ekonomsko upravi čenih projektov, ki potrebujejo 
financiranje. Naš glavni izziv je, kako prihranke in finan čno likvidnost produktivno uporabiti 
v podporo delovnim mestom in rasti v Evropi. 
 
Ukrepati je treba na ve č področjih hkrati in pri tem upoštevati tako ponudbo kot 
povpraševanje v gospodarstvu.2 Povrniti moramo zaupanje v splošno gospodarsko okolje, 
izboljšati predvidljivost in jasnost z vidika  oblikovanja politik in  ureditvenega okvira, 
poskrbeti za u činkovito porabo omejenih javnih sredst ev, spodbujati zaupanj e v gospodarski 
potencial naložbenih projektov, ki se r azvijajo, ter zagotoviti zadostno sposobnost za 
prevzemanje tveganj, s čimer bi spodbudili nosilce projektov in  naložbe ter privabili zasebne 
vlagatelje. To so vprašanja, ki bi jih mo rali obravnavati javni organi na vseh ravneh. 
 
Države članice in tudi regionalni or gani morajo imeti jasno vl ogo pri izvajanju potrebnih 
strukturnih reform, izvrševanj u fiskalne odgovornosti, zagotavljanju regulativne varnosti ter 
spodbujanju naložb v podporo delovnim mestom in rasti. Države članice s fiskalnim 
manevrskim prostorom bi morale ve č vlagati. Države članice z bolj omejenim fiskalnim 
manevrskim prostorom bi morale v svojih prora čunih dati prednost odhodkom, povezanim z 
naložbami in rastjo, bolje izkoristiti sredstva EU in ustvariti okolje, ki bo bolj naklonjeno naložbam zasebnih vlagateljev. Veliko je mogo če storiti na nacionalni in regionalni ravni. 
Komisija bo skupaj z drugimi institucijami in državami članicami usmerjala ukrepe in 
spremljala napredek v okviru evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik. 
 
Ta prizadevanja bo dopolnil naložbeni na črt. Temeljil bo na treh sklopih ukrepov, ki se 
medsebojno krepijo. Prvi sklop zajema mobili zacijo dodatnih sredstev za naložbe v višini 
najmanj 315 milijard EUR v nasle dnjih treh letih, da bi se čim bolj pove čal učinek javnih 
sredstev in spodbudile zasebne naložbe. Drugi sklop sestoji iz ciljno usmerjenih pobud, da bi 
te dodatne naložbe resni čno zadovoljevale potrebe realnega gospodarstva. Tretji sklop obsega 
ukrepe za izboljšanje regulativne predvidljivosti in odpravljanje ovi r za naložbe, da bi Evropa 
postala privla čnejša za vlagatelje in bi se s tem u činek naložbenega na črta še pove čal. 
 
Prva dva sklopa v okviru naložbenega na črta za Evropo bosta izvajali Komisija in Evropska 
investicijska banka (EIB) kot stra teški partnerici z jasnim ciljem pritegniti deležnike na vseh 
ravneh. Kar zadeva tretji sklop, bo Komisija  predlagala ukrepe v svojem prihodnjem 
delovnem programu ter skupaj z drugimi institucijami EU in državami članicami v okviru 
evropskega semestra. 
                                                 
1 V nekaterih državah članicah je ta upad še bolj drasti čen, zlasti v Italiji (–25 %), na Portugalskem (–36 %), v 
Španiji (–38 %), na Irskem (–39 %) in v Gr čiji (–64 %). 
2  Kot je pojasnil predsednik ECB Mario Draghi v svojem govoru 22. avgusta 2014 v Jackson Holeu.  
Glej: http://www.ecb.europa.eu/press/key/date/2014/html/sp140822.en.html   
 
5 
 Graf 1: Naložbeni na črt za Evropo  
 
 
Krepka spodbuditev strateških naložb
Boljši dostop MSP in podjetij s srednje veliko 
tržno kapitalizacijo do financiranja naložb
Strateška poraba prora čuna EU
Boljša poraba evropski h strukturnih in 
investicijskih skladovMOBILIZACIJA FINANCIRANJA ZA NALOŽBE
Priprava nabora izbranih projektov
Tehnična pomo č na vseh ravneh
Tesno sodelovanje med nacionalnimi 
promocijskimi bankami in EIB
Spremljanje projektov na globalni, evropski, 
nacionalni in regionalni ravni, vklju čno z 
dejavnostmi ozaveš čanjaZAGOTOVITEV FINANCIRANJA REALNEGA 
GOSPODARSTVA
Predvidljivost in kakovost predpisov
Kakovost nacionalnih izdatkov, dav čnih 
sistemov in javne uprave
Novi viri dolgoro čnega financiranja 
za gospodarstvo
Odpravljanje nefinan čnih, regulativnih ovir
v ključnih sektorjih znotraj enotnega trgaIZBOLJŠANJE NALOŽBENEGA OKOLJA
 
 
Učinek načrta se bo pomnožil, ko se bodo njegove mu izvajanju pridružile države članice, 
nacionalne promocijske banke, regionalni organi in zasebni vlagatelji. Vsi ti deležniki imajo 
pomembno vlogo. Komisija je  zlasti zadovoljna z vse ve čjo podporo, ki jo je deležen 
naložbeni na črt, kar dokazujejo pozitivna sporo čila, ki so bila v zadnj ih tednih izražena na 
evropski in svetovni ravni3.  
 Cilj naložbenega na črta je do konca leta 2017 mobilizirati dodatne javne in zasebne naložbe v 
realno gospodarstvo v višini najmanj 315 milijard EUR. Naložbeni na črt dopolnjuje obstoje če 
ukrepe ter bo prispeval k čim večjemu izkoristku vsakega evra javnih sredstev, ki se 
mobilizira v okviru novih in že obstoje čih instrumentov. S hitrim ukrepanjem v zvezi z 
vsakim posameznim vidikom na črta lahko skupaj dosežemo veliko ve č, kot bi dosegli z 
neusklajenim delovanjem, ter celo presežemo 315 milijard EUR.  Načrt bo v osnovi prispeval k uresni čevanju treh medsebojno povezanih ciljev politike, ki so:  
 obrniti trend upadanja naložb ter spodbuditi ustvarjanje delovnih mest in gospodarsko 
okrevanje, ne da bi se s tem obremenile  nacionalne javne finance ali povzro čilo novo 
zadolževanje;  
 sprejeti odlo čne ukrepe za zadovoljitev dolgoro čnih potreb našega gospodarstva in 
povečanje konkuren čnosti;  
 okrepiti evropsko razsežnost našega človeškega kapitala, proizvodne zmogljivosti, 
znanja in fizi čne infrastrukture s posebnim poudar kom na medomrežnih povezavah, ki 
so ključnega pomena za naš enotni trg. 
 
                                                
 
3  Sklepi Evropskega sveta z dne 23. in 24. oktobra 2014, str. 8: „ Evropski svet podpira namero nove Komisije, 
da začne pobudo, v okviru katere bo v obdobju od 2015 do 2017 mobiliziranih za 300 milijard EUR dodatnih 
javnih in zasebnih naložb “, ter akcijski na črt, sprejet na sre čanju skupine G-20 v Brisbanu in objavljen 
16. novembra 2014: „ Evropska unija je poleg tega oktobra napovedala obsežno pobudo za mobilizacijo dodatnih 
sredstev za javne in zasebne naložbe v obdobju 2015–17. Pozivamo k hitri izvedbi [teh] svežnjev ”. Glej tudi 
govor predsednika ECB Maria Draghija v Jakson Holeu 22. avgusta 2014, naveden v opombi 2. 
 
6 
 S takojšnjim ukrepanjem moramo hitro zagotovi ti rezultate, ki bo do trajni. Evropski 
parlament bo tesno sodeloval pri izvajanju naložbenega na črta, Evropski svet pa je pozvan, 
naj na zasedanju 18. in 19. decembra 2014 podpre splošni pristop.  Komisija in EIB bosta v za četku leta 2015 za čeli sodelovati z deležniki na vseh ravneh. S 
strogim spremljanjem se bo zagotovilo, da bo javna sposobnost za prevzemanje tveganj dobro 
izkoriščena in se bo dobro upravljala ter da bodo ciljno usmerjeni projekti dejansko 
spodbudili odpiranje novih delo vnih mest ter gospodarsko rast in okrepili evropsko 
konkuren čnost. 
 
 
2. Mobilizacija dodatnih naložb na ravni EU v višini najmanj 315 milijard EUR  
 
Prvi sklop naložbenega na črta tvori mobilizacija dodatnih sredstev za naložbe v višini 
najmanj 315 milijard EUR v naslednjih treh letih . Predstavljeni ukrepi zajemajo samo raven 
EU. Komisija poziva države članice in druge gospodarske akterj e, naj se pridru žijo izvajanju 
te pobude ter jo dopolnijo. Za hitro zagotovit ev rezultatov se lahko predlagani ukrepi 
financirajo na podl agi sedanjega ve čletnega finan čnega okvira za prora čun EU za obdobje 
2014–2020.   V ta namen je potrebna druga čna uporaba delov prora čuna EU, tako na ravni Unije kot na 
nacionalni ravni. Glavni namen je, da se z javnimi sred stvi zagotovi ve čja sposobnost za 
prevzemanje tveganj, s čimer se bo vzbudilo zanimanje nos ilcev projektov in privabljalo 
zasebno financiranje za izvedljive naložbene projekte, ki sicer ne bi prišli v poštev. S tem se 
bo zagotovila najboljša možna poraba javnih sredstev EU. 
 Na ravni EU bomo to omogo čili z ustanovitvijo novega evropskega sklada za strateške 
naložbe. Navedeni sklad bo zagotavljal podporo v zvezi s tveganji, ki jih predstavljajo 
dolgoročne naložbe, ter tudi boljši dostop do financ iranja tveganja za MSP in podjetja s 
srednje veliko tržno kapitalizacijo
4. Na nacionalni ravni se lahko veliko doseže z bolj 
strateško uporabo evropskih strukt urnih in investicijskih skladov.  
 
Evropski svet je pozvan, da podpre vzpostavit ev evropskega sklada za strateške naložbe ter 
se zaveže k u činkovitejši porabi evropskih strukturni h in investicijskih skladov, zlasti s 
podvojitvijo uporabe finan čnih instrumentov.  Evropski parlament in Svet bi morala kot 
zakonodajalca EU po hitrem postopku  sprejeti predlog pravnega akta5 o ustanovitvi 
evropskega sklada za strateške naložbe, da bi za čel veljati do junija 2015 . 
 
2.1. Novi evropski sklad za strateške naložbe 
 
Komisija bo novi evropski sklad za strate ške naložbe (European Fund for Strategic 
Investments – EFSI) vzpostavila v partnerstvu z EIB, da bi se izkoristila uveljavljeno 
strokovno znanje te institucije in njena dokazan a sposobnost doseganja rezultatov (glej graf 
2). Sklad bo vzpostavljen znotraj skupine EIB.6 V primerjavi z obstoje čimi strukturami bo 
imel sklad druga čen profil tveganja in zagotavljal doda tne vire sposobnosti za prevzemanje 
                                                 
4  V okviru tega naložbenega na črta so kot podjetja s srednje veliko trž no kapitalizacijo mišljena podjetja z 250 
do 3 000 zaposlenimi. 
5 Pravni akt bo verjetno uredba na podlagi členov 172, 182, 175(3) ter morebiti člena 173 PDEU. 
6  Komisija in EIB menita, da bi moral biti sklad ustanovljen znotraj EIB kot namenski skrbniški sklad.  
Na ta način bo mogo če sklad hitro vzpostaviti in izkoristiti obstoje če strukture EIB v smislu financiranja ter 
strokovnega znanja na podro čju posojil in upravljanja tveganj. 
 
7 
 tveganj, usmerjen pa bo v projekte z ve čjo gospodarsko in družbeno vrednostjo, ki bodo 
dopolnjevali projekte, trenut no financirane v okviru pr ogramov EIB ali obstoje čih programov 
EU. Nabor možnih produktov ne bo omejen, s čimer se bo omogo čilo prilagajanje 
spreminjajo čim se potrebam trga. 
Za ustanovitev evropskega sklada za  strateške naložbe bo v okviru prora čuna EU oblikovano 
jamstvo v višini 16 milijard EUR v podporo temu  skladu. EIB bo prispevala 5 milijard EUR. 
Sklad bo imel tako že od samega za četka obsežno zmogljivost financiranja, svoje dejavnosti 
pa bo lahko s časoma še razširil. Države članice bodo imele neposredno ali prek svojih 
nacionalnih promocijskih bank oz. podobnih institu cij priložnost, da v sklad prispevajo v 
obliki kapitala. Pri tem je pomembno navesti, da bo imela Komisija pri ocenjevanju javnih 
financ v okviru Pakta za stab ilnost in rast poziti ven pristop do takšnih kapitalskih vložkov v 
sklad. V sklad bodo lahko prispeva li tudi zasebni vlagatelji. 
 
Graf 2: Novi evropski skl ad za strateške naložbe – za četna struktura (samo EU)  
 
jamstvo EU
16 mrd. EUR *
16 mrd. EUR
x 15
dolgoro čne naložbe
približno 240 mrd. EURMSP in podjetja s srednje veliko 
tržno kapitalizacijo
približno 75 mrd. EUR5 mrd. EUREvropski sklad za strateške naložbe
21 mrd. EUR
skupaj dodatno v obdobju 2015–17:
približno 315 mrd. EUR**5 mrd. EURmorebitni drugi 
javni in zasebni 
prispevki
* 50 % jamstva = 8 mrd. EUR iz instrumenta za povezovanje Evrope (3,3), programa Obzorje 2020 (2,7) in 
proračunske rezerve (2)
** brez za četnih prispevkov EU, uporabljenih kot jamstvo: 307 mrd. EUR
 
 
Jamstvo EU bo financirano z obstoje čimi sredstvi EU v okviru st opnje prožnosti, ki je na 
voljo znotraj prora čuna EU, instrumenta za povezovanje Evrope in programa Obzorje 2020. S 
pomočjo novega sklada se bo u činek teh že obstoje čih sredstev EU na realno gospodarstvo 
pomnožil. Za vse prispevke iz evropskega sk lada za strateške naložbe se bodo uporabili že 
uveljavljeni postopki odobritve državne pomo či7.  
                                                 
7  Za zagotovitev, da so naložbe v infrastrukturo in projekte, ki se bodo podpirale v okviru te pobude, skladne s 
pravili o državni pomo či, bodo morali biti projekti osredoto čeni na neizpolnjene potrebe (npr, ne bodo podvajali 
obstoječe infrastrukture), morali bodo privabljati zasebno financiranje v najve čjem možnem obsegu ter se 
izogibati izrivanju projektov, financiranih z zasebnimi sredstvi. Projekti, upravi čeni do takšne podpore, bi morali 
biti na splošno odprti za vse uporabnike, vklju čno s konkuren čnimi gospodarskimi subjekti, ter dostopni po 
pravičnih, razumnih in ustreznih pogojih, da se prepre či ustvarjanje ovir za vstop na trg. Da bi se dosegel čim 
večji učinek takšnih naložb, bo Komisija za potrebe ocenjevanja državne pomo či oblikovala sklop temeljnih 
načel, ki jih bo moral projekt izpolnjevati, da bo upravi čen do podpore iz evropskega sklada za strateške naložbe. 
Če bo projekt izpolnjeval ta merila in prejel podporo iz sklada, bo Komisija morebitno dopolnilno nacionalno 
 
8 
 Vloga sklada bo zagotoviti ve čjo sposobnost za prevzemanje tv eganj ter mobilizirati dodatne 
naložbe (iz ve činoma zasebnih, vendar tudi javnih vi rov) v posameznih sektorjih in na 
posebnih podro čjih. Ta podro čja so opisana v nadaljevanju. 
 Po ocenah bi lahko skupni multiplikacijski u činek sklada pri naložb ah v realno gospodarstvo 
dosegel razmerje 1:15. Sklad bo namre č ponujal za četno sposobnost za prevzemanje tveganj, 
kar mu bo omogo čilo zagotoviti dodatna finan čna sredstva in k sodelovanju pritegniti ve č 
vlagateljev (glej graf 3). To pom eni, da lahko vsak evro zavar ovanja pred tveganjem, ki ga 
ponuja sklad, v povpre čju ustvari za 15 evrov naložb v realno gospodarstvo, do katerih sicer 
ne bi prišlo. Ta multiplikacijski u činek z razmerjem 1:15 je previdna ocena povpre čja, ki 
temelji na preteklih izkušnjah s programi EU in EIB. Kon čni multiplikacijski u činek bo 
seveda odvisen od kombinacije dejavnosti in posebnih zna čilnosti vsakega projekta. 
 
Graf 3: Multiplikacijski u činek sklada (povpre čje na podlagi izkušenj)
 
 
JAVNA SREDSTVA 
V SKLADUZMOGLJIVOST 
FINANCIRANJA 
1 EUR SKUPNE NALOŽBE 
V PROJEKTSPOSOBNOST 
ZA 
PREVZEMANJE 
TVEGANJ 
OMOGO ČA
FINANCIRANJE 
V VIŠINI 
3 EUR
x 3 x 5
3 EUR 15 EURDRUGI 
INVESTITORJI 
SE LAHKO 
PRIDRUŽIJO 
IN POMNOŽIJO 
UČINEK S 5  
x 15
 
 
Za primer lahko navedemo, da je bil multiplikacijski u činek dokapitalizacije  EIB leta 2012 
ocenjen kot razmerje 1:18 in se uresni čuje v skladu z na črtom. Podobno vsaka milijarda evrov 
financiranja v okviru instrumenta za posojilna jamstva na podlagi programa COSME ustvari 
vsaj 20 milijard EUR kapitala za MSP, kar pomeni, da multiplikacijski u činek dosega 
razmerje 1:20.  Sklad bo imel lastno struktur o upravljanja ter se bo uprav ljal v skladu z dogovorjenimi 
naložbenimi smernicami. Njegov upravljalski organ bo zagotovil, da se naložbene smernice 
spoštujejo ter da se odražaj o v prioritetah in dejavnostih sklada. Neodvisni odbor za naložbe 
bo potrjeval konkretne projekte na  podlagi njihove ekonomske upravi čenosti in zagotavljal, 
da javna podpora ne izklju čuje ali izrinja zasebnih naložb. Nosilci projektov in vlagatelji se 
bodo lahko oprli na strokovno svetovanje, izkušnje in podporo, ki jih bo zagotavljala skupina 
EIB. Skupina EIB bo poleg tega prispe vala osebje z izkušnjami na podro čjih, kot so razvoj 
produktov, iskanje, strukturiranje in priprava projektov, tehni čna pomo č, zmogljivost 
financiranja, upravljanje denarn ih sredstev, upravljanje sredstev in obveznosti, jamstva, 
upravljanje portfeljev, ra čunovodenje in poro čanje.  
 
                                                                                                                                                        
 
podporo obravnavala po poenostavljenem in hitrem postopku ocene državne pomo či, pri čemer bo dodatno 
preverila zgolj sorazmernost javne pomo či (tj. neobstoj prekomernega nadomestila). 
 
9 
 Če bo sklad hitro ustanovlje n in bo EU prispevala za četni vložek v višini 21 milijard EUR, bi 
lahko mobiliziral skupaj približno 315 milijard EUR dodatnih finan čnih sredstev v triletnem 
obdobju. U činek bo seveda ve čji, ko se bodo pridružile države članice in nacionalne 
promocijske banke.  
2.2. Novi sklad bo podpiral dolgoro čne naložbene projekte 
 
Evropski sklad za strateške naložbe bo podpiral strateške evropske naložbe v infrastrukturo, 
zlasti v širokopasovna in energetska omrežja ter prometno infrastrukturo, še posebej v 
industrijskih središ čih, v izobraževanje, raziskave in inovacije ter v energijo iz obnovljivih 
virov in energijsko u činkovitost. Da bi bili projekti resni čno izbrani glede na svoj doprinos in 
bi kar najbolj pove čali dodano vrednost sklada, se sredstva  ne bi smela vnaprej razporejati na 
podlagi tematskih ali geografskih meril. Sk lad bo prožen, saj imajo regije razli čne potrebe za 
zagon naložb.  Dejavnosti sklada na teh podro čjih bodo dopolnjevale bolj tradicionalno podro čje dejavnosti 
EIB in teko če programe EU, kot sta instrument za povezovanje Evrope (za naložbe v 
infrastrukturo) in Obzorje 2020 (za inovacije te r raziskave in razvoj).  Evropski sklad za 
strateške naložbe bo predvsem zagotavljal ve čje kritje tveganj razli čnih projektov in s tem 
znatno spodbujal zasebne naložbe v varnejših tranšah projektov. Medtem ko se ureja vse 
potrebno za ustanovitev evropskega sklada za strateške naložbe, pa bi radi opozorili, da v 
okviru odobrenih delovnih programov na podl agi instrumenta za povezovanje Evrope in 
programa Obzorje 2020 že obstajajo pomembni viri  financiranja, ki bo do leta 2015 na voljo 
za financiranje projektov.   Poleg tega bo skupina EIB že v prvi polovici leta 2015 za čela dejavnosti, ki jih bo financirala 
z lastnimi sredstvi, kar bo naložbenemu na črtu dalo pomemben zagon. 
 Na podro čjih, ki bi lahko prišla v poštev, bi mora l imeti evropski sklad za strateške naložbe 
možnost, da poleg posameznih projektov fina ncira tudi podporo posebnim zasebnim skladom, 
kot so evropski dolgoro čni investicijski skladi (EDIS)
8, ki so jih ustanovili zasebni vlagatelji 
in/ali nacionalne promocijske banke. S tem bi se ustvaril dodaten multiplikacijski u činek in 
kar najbolj pove čal učinek na terenu. 
 Kot je predlagano v grafu 2, se bo za tovrstne dejavnosti uporabilo tri četrtine sredstev 
evropskega sklada za strukturne naložbe (s čimer se bodo ustvarile naložbe v približni 
vrednosti 240 milijard EUR).  
2.3. Novi sklad bo podpiral tudi naložbe MSP in  podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo  
 
Poleg že navedenega bo evropski sklad za stru kturne naložbe podpiral fi nanciranje tveganja 
za MSP in podjetja s srednje velik o tržno kapitalizacijo po vsej Evropi, pri tem pa se bo za 
operativno izvajanje opiral na Evropski investic ijski sklad (EIF, ki je del skupine EIB).
9 
Zadevnim podjetjem bi tako pomagal rešiti  težave zaradi poman jkanja kapitala z 
                                                 
8 COM (2013)462 final, ki je trenutno predmet tristranskih pogajanj med Evropskim parlamentom, Svetom in 
Komisijo. Ko bo uredba za čela veljati, bo zagotavljala skupen regulativni okvir EU, ki bo skladom, 
specializiranim za dolgoro čne naložbe (na primer v infrastrukturne projekte ali MSP), omogo čil poslovanje po 
vsej EU. Namen je pritegniti vlagatelje z dolgoro čnejšim naložbenim horizontom. 
9 Ta podpora bo bodisi skladna s smernicami Komisije o državni pomo či za spodbujanje naložb tveganega 
financiranja bodisi se bo zanjo zahtevalo pla čilo trgu primerne premije. 
 
10 
 zagotavljanjem višjih zneskov ne posrednih naložb v lastniški ka pital ter z dodatnimi jamstvi 
za visokokakovostno listinjenj e posojil MSP. To je u činkovit na čin za spodbuditev rasti in 
ustvarjanja delovnih mest, vklju čno z zaposlovanjem mladih.  
  Evropski investicijski sklad ima s tovrstnimi dejavnostmi dragocene izkušnje. Evropski sklad 
za strateške naložbe bi torej prispeval h krepitvi  dejavnosti Evropskega investicijskega sklada 
ter s tem k ustvarjanju novih mo žnosti za nacionalne promocijske  banke, da razvijajo svoje 
dejavnosti na tem podro čju. To bi dopolnjevalo obstoje če dejavnosti za MSP v okviru 
programov, kot sta COSME in Obzorje 2020, ki  bodo leta 2015 že zagot avljali pomemben vir 
financiranja.  Kot je predlagano v grafu 2, se bo za tovrstne dejavnosti porabila četrtina sredstev  evropskega 
sklada za strateške naložbe (s čimer se bodo ustvarile naložbe v približni vrednosti 75 milijard 
EUR).  
2.4. Poleg 315 milijard EUR, ki jih  bo mobiliziral evropski skl ad za strateške naložbe, je 
mogoče dodatno okrepiti tudi u činek evropskih strukturnih in investicijskih skladov 
 
V obdobju 2014–2020 bo v okviru evropskih strukturni h in investicijskih  skladov za naložbe 
na voljo 450 milijard EUR (skupaj z nacionaln im sofinanciranjem torej 630 milijard EUR). 
Bistveno je, da države članice in regionalni or gani dosežejo najve čji možni u činek sredstev 
EU, tako da se osredoto čijo na klju čna področja in koristno porabijo vsak vloženi evro. 
 Učinek skladov se zlasti lahko mo čno poveča, če se namesto obi čajnih nepovratnih sredstev 
uporabijo finan čni instrumenti v obliki posojil, lastniškeg a kapitala in jamstev. Ti instrumenti 
so za mnoge javne organe še vedno razmeroma novi, vendar imajo tam, kjer se uporabljajo, 
velik potencial in dokazano vrednos t. V okviru tega naložbenega na črta bi se morale države 
članice zavezati k temu, da bodo pomembno pove čale uporabo inovativnih finan čnih 
instrumentov  na ključnih podro č
jih naložb, kot so podpora MSP, energijska u činkovitost, 
informacijske in komunikacijske tehnologije, promet ter podpora razi skavam in razvoju.  S 
tem bi se najmanj podvojila uporaba finan čnih instrumentov v okviru evropskih 
strukturnih in investicijskih skladov  v programskem obdobju 2014–2020.10 
 Sredstva, ki se bodo zagotovila s temi instru menti, bodo v kombinaciji  z viri, ki se lahko 
mobilizirajo pri drugih vlagateljih in upravi čencih, zaradi multiplikacijskega u činka 
omogočila dodatne naložbe v gospodarstvo. Kon čni multiplikacijski u činek na gospodarstvo 
bo odvisen od dejanskih projektov in uporabljenih instrumentov. Da bi se organe upravljanja 
spodbujalo k uporabi finan čnih instrumentov, se lahko poleg nedavne pobude za MSP
11 
uporabijo dodatni finan čni instrumenti na ravni EU, pa tu di takoj razpoložljivi standardni 
instrumenti. Komisija bo z vsako državo članico razpravljala o potrebnih prakti čnih korakih in 
                                                 
10  V ta namen se državam članicam priporo ča, da z inovativnimi finan čnimi instrumenti zagotovijo dolo čen 
delež sredstev, ki se na podlagi njihovih partnerskih sporazumov dodelijo za vsako od klju čnih naložb, kot sledi: 
50 % financiranja bi bilo mogo če usmeriti v podporo MSP, 20 % v ukrepe za zmanjšanje emisij CO2, 10 % v 
informacijske in komunikacijske tehnologije, 10 % v trajnostni promet, 5 % v podporo raziskavam, razvoju in 
inovacijam ter 5 % okolju in u činkovitosti virov. Uporaba mikrofinan čnih instrumentov za zagotavljanje 
preferenčnih posojil bi prav tako lahko spodbudila samozaposlovanje, podjetništvo in razvoj mikropodjetij. 
11  Pobuda za MSP je finan čni instrument, ki združuje sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov, 
programov COSME in Obzorje 2020, Evropskega investicijskega sklada in EIB. Ponuja dve vrsti produktov za izboljšanje financiranja MSP: neomejena jamstva za finan čne posrednike in listinjenje obstoje čih portfeljev 
posojil. 
 
11 
 v ta namen zagotavljala usmeritve. Uveden bo poseben sistem spremljanja, ki bo omogo čal 
pregled nad rezultati.   Na podlagi tega novega pristopa bi bilo mogo če v celotnem programskem obdobju 2014–
2020 nameniti blizu 30 milijard EUR za inovativne finan čne instrumente, pri čemer bi 
neposredni u činek finan čnega vzvoda ustvaril dodatne naložbe v vrednosti od 40 do 
70 milijard EUR ter bi bil multiplikacijski u činek v realnem gospodarstvu še ve čji. Po 
konzervativni oceni bi lahko na ta na čin v obdobju 2015–2017 mobilizirali za 20 milijard 
EUR dodatnih naložb.   Poleg tega lahko države članice in regije še pove čajo multiplikacijski u činek sredstev EU, če 
nacionalno sofinanciranje pove čajo nad predpisani minimum. Ker so nacionalna javna 
sredstva omejena, bi se la hko, po zgledu nekaterih držav članic, za takšno pove čanje 
uporabila zasebna sredstva.
12  
 Države članice so pozvane, naj čim bolje izkoristijo sredstva EU, ki so še na voljo v 
programskem obdobju 2007–2013, in zagotovijo, da  bodo v celoti uporabljena za podporo 
tega naložbenega na črta. Komisija bo pomagala s podporo in smernicami v ta namen. 
 Ker bo EIB vzporedno z izvajanjem naložbenega na črta začela zagotavljati nova posojila, se 
države članice spodbuja tudi k sodelovanju z EI B, da bi se izkoristili obstoje či nacionalni viri. 
  
3. Zagotovitev u činka sredstev za financiranje naložb v realnem gospodarstvu
 
 
Drugi sklop naložbenega na črta je sprejetje cilj no naravnanih pobud za zagotovitev, da se 
ustvarjeno dodatno financiranje za naložbe uporabi za izpolnjevanj e potreb realnega 
gospodarstva. Dodatna javna in zasebna sredstva je torej treba usmeriti v ekonomsko upravičene projekte, ki bodo za evropsko soci alno tržno gospodarstvo pomenili resni čno 
dodano vrednost. To ne velja le za novi evropski sklad za st rateške naložbe ter evropske 
strukturne in invest icijske sklade, temve č predstavlja širši izziv za Evropo kot celoto. 
 Glavni namen tega sklopa je  uvesti popolnoma nov pristop k dolo čanju in pripravi naložbenih 
projektov po vsej Evropi, in  sicer je treba izboljšati na čin, na katerega zas ebni vlagatelji in 
javni organi dostopajo do informacij o naložben ih projektih ter jih presojajo. To je širše 
vprašanje, ki presega zgolj opredelitev projek tov v vrednosti 300 milijard EUR, ki bi bili 
potencialno upravi čeni do dodatnih virov financiranja, opi sanih v okviru prve ga sklopa tega 
naložbenega na črta. 
 
Evropski svet je pozvan, da potrdi predlog, ki bo omogo čil, da se do junija 2015 oblikuje 
nabor projektov v pripravi na ravni EU in okrepi tehni čna pomo č prek svetovalnega 
„vozlišča“ za naložbe.  
 
3.1. Na ravni EU bo vzpostavljen nabor projektov v pripravi  
 
                                                
 
12  Ob upoštevanju možnih ukrepov, ki ne bi posegli v teko če načrtovanje programov v okviru skladov, bi se v 
programskem obdobju 2014–2020 po ocenah lahko zagotovilo še 26 milijard EUR  za dodatno financiranje naložb. Ta znesek bi dopolnjeval u činek podvojene uporabe finan čnih instrumentov in ni 
upoštevan v Prilogi 1. 
 
12 
 Za številne zainteresirane strani gl avna težava ni v pomanjkanju finan čnih sredstev, ampak v 
domnevnem pomanjkanju ekonomsko upravi čenih projektov. Vendar pa za četno delo 
„projektne skupine za naložbe“ (ki ga izvaja ta EIB in Komisija v sodelovanju z državami 
članicami, s predvidenim poro čilom pred koncem leta) nakazuje, da so številni potencialno 
ekonomsko upravi čeni projekti zreli za naložbe na ravni EU. Kljub temu zasebni vlagatelji 
pogosto ne poznajo potenciala teh projektov ter zaradi njihove kompleksne narave in 
pomanjkanja informacij za ustrezno oceno tveganja  vanje neradi vlagajo sami. To še zlasti 
velja za obsežne dolgoro čne naložbene projekte v infrastrukturo. 
 Za naložbe so nujno potrebne neodvisne in pregle dne ocene, ki lahko potr dijo, da je projekt 
ekonomsko upravi čen, in zlasti, da izpolnjuje vse us trezne zakonske in upravne zahteve. 
Večja preglednost in razumevanje tveganj pomagat a privabljati in spodbujati zasebne naložbe. 
 „Projektna skupina za naložbe“ skupaj z državami članicami že izvaja prvi pregled 
potencialno ekonomsko upravi čenih projektov evropskega po mena. Komisija meni, da bi 
morali tovrstne dejavnosti nada ljevati bolj redno na ravni EU, da bi lahko pomagali pri 
iskanju in spodbujanju klju čnih naložbenih projektov evropskega pomena ter redno obveš čali 
vlagatelje o stopnji pripravljenosti razli čnih projektov. Nacionalne promocijske banke bi 
lahko k tem dejavnostim koristno prispevale. 
 V ta namen bi se lahko oblikoval na bor projektov v pripravi, ki so primerni za vlaganje in so 
evropskega pomena.
13 Seznam projektov bi bil dinami čen ter bi temeljil na nekaterih 
preprostih in priznanih gospodarskih merili h. Projekti bi se stalno dodajali in s časoma 
umikali. To ne pomeni, da bi  morali biti ali da bodo vsi projekti iz nabora evropskih projektov 
v pripravi financirani v okviru naložbenega na črta ali novega sklada, bo pa tovrsten seznam 
javnim in zasebnim vlagateljem omogo čil dostop do pomembnih in preglednih informacij. 
Seznam ocenjenih in neocenjenih projekto v bi moral biti javno dostopen na spletiš ču, ki bi 
lahko bilo povezano s podobnimi seznami na nacionalni in regionalni ravni.  Sčasoma bi to delo lahko privedlo do evrops kega sistema certific iranja za ekonomsko 
upravičene naložbene projekte , ki izpolnjujejo dolo čena merila. Takšno certificiranje bi nato 
lahko uporabile EIB in nacionalne promocijske banke za pritegnitev zasebnih vlagateljev. S 
tem bi lahko zagotovili jasen „znak verodostojnos ti“ za evropske naložbene projekte. To je 
tudi v skladu s prizadevanji na svetovni ravni  v okviru skupine G-20 za izmenjavo najboljših 
praks v zvezi z naložbenimi projekti. 
 
3.2. Vzpostavljeno bo enotno svetovalno „vozliš če“ za naložbe, ki bo združilo vire 
strokovnega znanja in okrepilo tehni čno pomoč na vseh ravneh 
 
Veliko projektov in nosilcev projektov v Evropi še vedno iš če najustreznejše vire financiranja, 
ki bi bili prilagojeni njihovim potrebam. Pogosto  je prisotna tudi potre ba po nasvetih o tem, 
kako izpolniti regulativne zahteve. Prednostna naloga naložbenega na črta bo zagotavljanje 
okrepljene podpore za razvoj projektov po vsej EU s pomo čjo strokovnega znanja in izkušenj 
Komisije, EIB, nacionalnih promocijskih bank ter organov upravljanja evropskih strukturnih 
in investicijskih skladov.  
                                                
 
13 Evropski svet je na zasedanju 23.–24. oktobra 2014 „pozdravil ustanovitev projektne skupine pod vodstvom 
Komisije in EIB, ki naj bi opredelila konkretne ukrepe  za spodbuditev naložb, tudi projekte evropskega pomena, 
ki bi lahko bili uspešni in bi se uresni čili v kratkoro čnem in srednjero čnem obdobju“ . 
 
13 
 To vključuje zlasti tehni čno pomoč za strukturiranje projek tov, uporabo inovativnih finan čnih 
instrumentov na nacionalni in evropski ravni ter uporabo javno- zasebnih partnerstev. V ta namen bo vzpostavljena to čka „vse na enem mestu“ za vsa 
vprašanja v zvezi s tehni čno pomočjo. Oblikovana bo kot svetovalno „vozliš če“ za naložbe in 
bo namenjena trem skupinam uporabnikov: nos ilcem projektov, vlag ateljem in javnim 
organom upravljanja. To novo vozliš če bo zagotavljalo smernice glede najprimernejše 
svetovalne podpore za posamezne vlag atelje, ne glede na to, ali ji h bo pripravila skupina EIB, 
nacionalne promocijske banke ali druge mednarodne finan čne institucije. 
 Vozlišče bo temeljilo na uspešnih, že razpoložlj ivih instrumentih, kakršna sta program 
JASPERS, ki bo posodobljen in razširjen, ter nova svetovalna platforma za uporabo 
inovativnih finan čnih instrumentov (Fi-Compass). Razvijala ga bo skupina EIB v tesnem 
sodelovanju z nacionalnimi promocijskimi banka mi in podobnimi subjekti po vsej Evropi ter 
bo tem subjektom omogo čalo vse tesnejše sodelovanje znotraj mreže. 
 
3.3. Sodelovanje z zainteresiranimi stranmi na evropski, nacionalni in regionalni ravni  
 
S podporo nacionalnih in regionalnih organov bosta Komisija in EIB sodelovali z vlagatelji, 
nosilci projektov in institucionaln imi deležniki za spodbujanje klju čnih naložbenih projektov 
in zagotavljanje dostopa izbranih projektov do ustreznih virov financiranja. V sodelovanju z 
EIB bodo organizirane tudi dela vnice „Vlaganje v Evropo“ na n acionalni, nadnacionalni in 
regionalni ravni za obravnavanje posebnih izzivov. Osredoto čene bodo na privabljanje tako 
zasebnih in javnih nosilcev projekt ov kot zasebnih vlagateljev, ozaveš čanje o finan čnih 
instrumentih EU, dodatno sposobnost odzivanja na  tveganja, ki jo bo ponujal evropski sklad 
za strateške naložbe, ter čim boljše izkoriš čanje sinergij med nacionalnimi shemami in 
shemami EU. 
 
 
4. Izboljšanje naložbenega okolja 
 
 
Tretji sklop naložbenega na črta obsega ukrepe za ve čjo regulativno predvidljivost, 
odpravljanje ovir za naložbe po vsej Evropi ter nadaljnjo krepitev enotnega trga z 
ustvarjanjem optimalnih okvirnih pogojev za  naložbe v Evropi. Enotni trg je najve čji dosežek 
Evrope na podro čju strukturnih reform. 
 Veliko je mogo če storiti na nacionalni ravni. Komisija bo skupaj z drugimi institucijami EU 
usmerjala ukrepe in spremljala napredek v okviru evropskega semestra za usklajevanje 
ekonomskih politik. Kar zadeva raven EU, bo Ko misija v svojem delovnem programu za 
leto 2015 v kratkem predstavila prednos tne pobude, prvi ukrepi pa se bodo za čeli izvajati v 
prihodnjih tednih.   
Evropski svet je pozvan, da potrdi splošni pr istop, Evropski parlament in Svet, ki sta 
zakonodajalca EU, pa bi morala zagotoviti h itro sprejetje prihodnjih zakonodajnih ukrepov, 
ki so potrebni za izboljšanje regulativnega okolja za naložbe.  4.1. Preprostejša, boljša in bolj pred vidljiva ureditev na vseh ravneh 
 
Optimalni okvirni pogoji za podjetja na enotnem trgu so bistveni za sprostitev celotnega 
potenciala naložb v Evropi. Regulativni okvir na nacionalni in evropski ravni mora biti 
preprost, jasen, predvidljiv in stab ilen, da bo spodbujal naložbe z dolgoro čno perspektivo. 
 
14 
 Prizadevanja za zmanjšanje upravnega bremen a in za poenostavitev predpisov so kljub 
precejšnjim prizadevanjem Unije in njenih držav članic še vedno po časna in neenakomerna. 
To je zlasti problemati čno za MSP, ki ustvarjajo nova delovn a mesta in so st eber evropskega 
gospodarstva. Izboljšanje pogojev za rast je zato bistvenega pomena, da lahko naložbeni 
projekti uspejo in da se denar, namenjen za strateške naložbe v okv iru tega naložbenega 
načrta in širše, u činkovito porabi. 
Boljša ureditev je skupna odgovornost držav članic in evropskih institucij. Pri tem ne gre za 
deregulacijo, ampak za pametno pravno ureditev, ki je v korist državljanom in tudi podjetjem. 
To vklju čuje zmanjšanje nepotrebnih regulativni h obremenitev in izboljšanje poslovnih 
pogojev, zlasti za MSP, da bo vsakršna potrebna ur editev preprosta, jasna in da bo ustrezala 
namenu. To pomeni tudi izboljšanje u činkovitosti nacionalnih izdatkov, u činkovitosti dav čnih 
sistemov in kakovosti javne uprave na vseh ravneh. Države članice so odgovorne tudi za 
pravočasno in popolno izvajanje zakonodaje EU. Zagotovi ti morajo, da so ukrepi za prenos 
čim bolj enostavni in jasni ter pomenijo čim manjše breme in da se pri prenosu zakonodaje 
EU v nacionalno zakonodajo prepre či ustvarjanje dodatnih obremenitev ali t. i. „ čezmerno 
prenašanje“.  Boljša priprava zakonodaje je en a glavnih prednostnih nalog Ko misije v tem mandatu. To se 
bo odražalo že v delovnem programu Komisije za leto 2015. Komisija bo v letu 2015 še bolj 
okrepila svoj splošni pristop k boljši pripra vi zakonodaje in mu dala nov zagon. Zakonodaja 
bi morala odstraniti ovire za rast, omogo čiti nove priložnosti za razcvet, čim bolj znižati 
stroške ter zagotavljati socialno in okoljsko vz držnost. Komisija bo zlasti okrepila svoja 
prizadevanja v okviru „programa ustreznosti in uspešnosti predpisov“ (REFIT) ter sodelovala 
z zakonodajalcema EU za zagotovitev, da bodo vse predlagane poenostavitve zakonodaje 
učinkovito izvedene tudi v praksi. 
 
4.2. Novi viri dolgoro čnega financiranja, vklju čno s koraki v smeri unije kapitalskih trgov 
 
Nedavne reforme okvira EU za finan čno ureditev in dokon čna vzpostavitev ban čne unije 
bodo pripomogle k razvoju preglednega, va rnega, odgovornega in odpornega finan čnega 
sektorja ter pove čale stabilnost in zaupanje.  Vendar so naložbe še vedno mo
čno odvisne od 
posredovanja bank in dolgoro čno financiranje za infrastruktur o je še naprej omejeno. Mnoga 
mala in srednja podjetja imajo težave zaradi om ejenega dostopa do financiranja, prosti pretok 
kapitala po vsej EU pa bi bilo treba še izboljšati.  
 Sčasoma se bo z razvojem unije kapitalski h trgov zmanjšala razdrobljenost finan čnih trgov 
EU. To bo prispevalo tudi k bolj raz noliki ponudbi financiran ja MSP in dolgoro čnih 
projektov, saj bo ban čno financiranje dopolnjeno z globljimi,  bolj razvitimi kapitalskimi trgi. 
Pravi enotni kapitalski trg bo prispeval k zm anjšanju stroškov financ iranja za preostalo 
gospodarstvo. Unija kapitals kih trgov je zato pomem bna srednje- do dolgoro čna komponenta 
tega naložbenega na črta.  
 Široko posvetovanje na za četku leta 2015 bo pripomoglo k nadaljnjemu razvoju in prednostni 
razporeditvi glavnih podro čij ukrepanja, da bi se premostile ovire za financiranje naložb in 
dosegel napredek pri oblikova nju unije kapitalskih trgov. 
 Glavna podro čja za kratkoro čno ukrepanje vklju čujejo:  
 Sprejetje predlagane uredbe o evropskih dolgoro čnih investicijskih skladih  pred 
koncem leta 2014. Cilj je do sredine leta 2015 zagotoviti operativne evropske dolgoročne investicijske sklade kot kor istne nosilce naložb v dolgoro čne projekte. 
 
15 
 Poleg tega bi lahko evropski dolgoro čni investicijski skladi predstavljali dopolnilni 
nosilec za zagotavljanje javni h ali javno-zasebnih naložb  v ostalo gospodarstvo.  
 Oživitev trgov visokokakovos tnega listinjenja14 brez ponavljanja napak, ki so bile 
storjene pred krizo.  Komisija bo preu čila najboljše na čine za predstavitev meril  
za enostavno, pregledno in dosledno listinjenje, pri čemer se bo oprla na nedavne 
ukrepe  v zavarovalniškem in ban čnem sektorju ter na mednarodna prizadevanja na tem 
področju. Oživitev tega razreda sredstev bo pomagala razviti poglobljen in likviden 
sekundarni trg, pritegniti širšo bazo vlagatelje v in izboljšati razpor ejanje sredstev za 
financiranje tja, kjer so ta najbolj potrebna. 
 Preučitev možnosti za obravnavo trenutnega pomanjkanja standardiziranih 
kreditnih informacij o mali h in srednjih podjetjih  ob upoštevanju že za četega dela 
na tem podro čju ter izboljšanje informacij o na črtovanju infrastrukturnih projektov in 
njihovi kreditni preteklosti. 
 Preučitev najboljših na činov, skupaj z zasebnim sektorjem, za razširitev sistemov 
zasebnega plasiranja , ki so se izkazali za uspešne na nekaterih evropskih trgih, tudi 
drugje po EU. 
 Pregled veljavnih aktov, na primer direktive o prospektu , da bi zmanjšali upravno 
breme za mala in srednja podjetja in jim s tem olajšali izpolnjevanje zahtev za 
kotacijo.  
 
4.3. Krepitev enakih pogojev in odprava ovir za naložbe na enotnem trgu   
 
Potrebna so odlo čna prizadevanja, da bi enotni trg omogo čal čim večji izkoristek in postal 
učinkovita odsko čna deska za podjetja. Izboljšanje okvirnih  pogojev za delovna mesta, rast in 
naložbe je nelo čljiva razsežnost tega naložbenega na črta, pri čemer so nekateri ukrepi morda 
bolj dolgoro čni kot drugi. Obmo čja, ki so kratko- in srednjero čno posebej pomembna, so 
naslednja: 
 Energetski in prometni sektor  sta pomembna vidika enot nega trga in izvajanje 
nedavnih reform je treba pospešiti. Evropska energijska unija  bo pri tem klju
čnega 
pomena. Zagotoviti je treba popolno izvajanje tretjega energetskega svežnja. Predpisi 
o čezmejnem trgovanju z energijo so še vedno zelo razdrobljeni. V nekaterih državah 
članicah še vedno veljajo ureditve maloprodajn ih cen, ki izkrivljaj o trg in jih bo treba 
odpraviti. Komisija bo sprejela tudi ustrezne ukrepe na podlagi nedavnih odlo čitev v 
zvezi z okvirom podnebne in ener getske politike za leto 2030. 
 Hitro je treba izvesti tudi strukturne re forme, ki bodo odpravile ovire za naložbe v 
prometno infrastrukturo in sisteme , zlasti tiste s čezmejno razsežnostjo. Da bi v 
celoti izkoristili prednosti en otnega trga, bi bilo treba zagotoviti doseganje ciljev 
enotnega evropskega neba ter hi tro sprejetje in nato izvajanje četrtega železniškega 
svežnja. 
 Evropa mora razviti resni čno povezan enotni digitalni trg , tudi s hitrimi in 
ambicioznimi zakonodajnimi ukrepi na podro čju varstva podatkov in ureditve 
telekomunikacij ter s posodobitvijo in poenosta vitvijo predpisov o avtorskih pravicah 
                                                 
14  Listinjenje je finan čna praksa, ki jo pogosto uporabljajo banke ter vklju čuje združevanje in vnovi čno 
oblikovanje razli čnih vrst pogodbenih terjatev, kot so na primer hipotekarna stanovanjska posojila. Uporablja se 
lahko tudi kot na čin financiranja sredstev ali sredstvo  za prenos in razpršitev tveganja. 
 
16 
 in varstvu potrošnikov v povezavi s spletnimi in digitalnimi nakupi. Enotni digitalni 
trg bi moral vzbujati zaupanje v spletne transakcije in njih ovo varnost ter omogo čati 
interoperabilnost razli čnih tehnoloških rešitev in dostop do digitalnih virov in 
infrastruktur (zlasti do politik glede izdajanj a dovoljenj za uporabo spektra). Enotni trg 
bi moral biti odprt za nove poslovne modele , hkrati pa je treba zagotoviti, da so 
izpolnjeni bistveni cilji v javnem interesu. Potrošniki bi morali imeti neoviran dostop 
do spletnih vsebin in storitev po vsej Evr opi brez diskriminacije na podlagi njihovega 
državljanstva ali kraja prebivališ ča.  
 Storitveni in proizvodni trg  sta vse bolj prepletena. Reform e je treba pospešiti, da bi 
se obravnavale nesorazmerne zahteve v zv ezi s pravno obliko, lastniškimi deleži in 
izdajo dovoljenj ter izboljšalo vzajemno priz navanje, zlasti za sektorje in poklice z 
velikim potencialom za čezmejno trgovino. Na vseh ravneh bi bilo treba zagotoviti 
učinkovito uporabo pravil o javnem naro čanju in spodbujati orodja za  
elektronsko javno naro čanje. 
 Na konkuren čnost EU na podro čju raziskav in inovacij  bi spodbudno vplivalo 
odpravljanje ovir za prenos znanja, odprt dostop do znanstvenih raziskav in ve čja 
mobilnost raziskovalcev.  
 Sodelovanje z mednarodnimi partnerji  bo spodbujalo odprte naložbene tokove. 
Internacionalizacija evropskih podjetij izboljšuje njihovo konkuren čnost. Vlagatelji iz 
držav zunaj EU imajo lahko pomembno vlogo pri podpiranju evropskega gospodarstva.   
5. Naslednji koraki 
 
 
Ta naložbeni na črt ni enkratni ukrep, temve č „naložbena ofenziva“, ki se bo odvijala v 
naslednjih treh letih. Korenito bo  spremenil javno politiko in finan čne instrumente, ki 
podpirajo naložbe v Evropi, ter omogo čil največji gospodarski in družbeni donos za vsak 
porabljen euro.   Danes predstavljeni naložbeni na črt je prvi korak na tej novi poti. Države članice so pozvane, 
da se pridružijo tej pobudi, tudi z zagotavlja njem dodatnih sredstev za evropski sklad za 
strateške naložbe, in tako poglobijo u činek načrta na realno gospodarstvo. Potrebna je hitra in 
učinkovita uvedba ukrepov na vseh ravneh, da bodo oprijemljivi rezultat i vidni že v letu 2015. 
 
Komisija poziva Evropski svet, da na za sedanju 18.–19. decembra 2014 potrdi naložbeni 
načrt z vsemi njegovimi sklopi . Evropski parlament in S vet, zakonodajalca EU, poziva k 
hitremu sprejetju potrebnih zakonodajnih uk repov, da bo evropski sklad za strateške 
naložbe operativen do junija 2015, in  k hitremu ukrepanju v zvezi z  
drugimi vidiki na črta. 
 
Z rednim ocenjevanjem v Evr opskem parlamentu, na sre čanjih voditeljev držav in vlad, v 
ustreznih sestavah Sveta ter skupaj z Evrops kim ekonomsko-socialnim odborom in Odborom 
regij bo ustvarjena politi čna zavezanost, potrebna za zago tavljanje rezultatov teh pobud. 
Komisija in EIB bosta pristopili h klju čnim zainteresiranim stranem na nacionalni in 
regionalni ravni, da se organizi rajo posebne dejavnosti sprem ljanja z namenom razprave in 
razvoja posebnih rešitve.  
 
17 
 Ta naložbeni na črt temelji na predpostavki, da se ve čletni finan čni okvir in kapital EIB 
zaenkrat ne bosta spremenila. Glede na na predek bo treba dodatne ukrepe obravnavati do 
sredine leta 2016, kar sovpada tudi s pripravo vmesnega pregleda ve čletnega finan čnega 
okvira.    
 
18 
 PRILOGA 1. KAKŠEN JE PRI ČAKOVANI U ČINEK NALOŽBENEGA NA ČRTA? 
 
 
 
19 
 PRILOGA 2. KAKO BO NOVI SKL AD DELOVAL V PRIMERU DOLGORO ČNIH NALOŽB? 
EIB = Evropska investicijska banka 
 
1 EUR javnih prispevkov => približno 3 EUR financiranja => približno 15 EUR skupnih naložbVIRI 
FINANCIRANJATIPIČNI PONUJENI 
PRODUKTIKONČNI PREJEMNIKI IN 
TIPIČNI PROJEKTI
dolgoro čni prednostni 
dolg 
za projekte 
z večjim tveganjem
lastniški kapital in 
navidezni lastniški 
kapitalpodrejeni dolgDrugi 
investitorji se 
pridružujejo 
na osnovi 
projektov prometna 
infrastruktura
energetska 
infrastruktura širokopasovna
infrastruktura
učinkovitost 
virov in 
energije
obnovljiva 
energijaraziskave
izobraževanje
in
usposabljanjeinovacije
drugi projektidolgoro čni 
investicijski 
skladiSklad se 
uporablja 
kot kreditno 
zavarovanje 
za nove 
dejavnosti 
EIB
Evropski sklad za 
strateške naložbe
x 3x 5
 
 
20 
 PRILOGA 3. KAKO BO NOVI SKLAD PODPIRAL MSP IN PODJETJA S SREDNJE VELIKO TRŽNO KAPITALIZACIJO?  
EIF = Evropski investicijski sklad 
1 EUR javnih prispevkov => približno 3 EUR financiranja => 15 EUR skupnih naložbVIRI 
FINANCIRANJATIPIČNI PONUJENI 
PRODUKTI
jamstva
Evropski sklad za 
strateške naložbeKONČNI PREJEMNIKI IN 
PRIMERI PROJEKTOV
MSP
npr. 
mikroposojila 
za MSPtvegani kapital
financiranje rastilistinjenje Podjetje s 
srednje
veliko 
tržno 
kapitaliza
cijonpr. lastniški 
kapital v 
zagonskem 
podjetju
x 3 x 5npr. posojila 
za projekte 
na podro čju 
raziskav in 
razvoja
npr. tvegani 
kapital za 
prototipSklad se 
uporablja 
kot kreditno 
zavarovanje 
za nove 
dejavnosti 
EISDrugi 
investitorji 
se 
pridružujejo 
na osnovi 
projektov 
 
 
21 
 PRILOGA 4. ČASOVNICA IN MEJNIKI