[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 26.10.2006

COM(2006) 642 konč.

POROČILO KOMISIJE SVETU

o izvajanju sk lepov o razrešnici za leto 2004 (povzetek) – priporočila Sveta {SEC(2006) 1377}

KAZALO

PREAMBULA 3

I. Priporočilo Sveta o splošnem proračunu 4

a) Uvod (delovni dokument komisije, točke 1–5) 4

b) Izjava o zanesljivosti (DAS) in dodatni podatki (delovni

dokument Komisije, točke 6–12) 4

c) Upravljanje proračuna (delovni dokument Komisije, točke 13–16) 5

d) Prihodek (delovni dokument Komisije, točke 17–20) 5

e) Skupna kmetijska politika (delovni dokument Komisije, točke 21–28) 6

f) Strukturni ukrepi (delovni dokument Komisije, točke 29–37) 6

g) Notranje politike, vključno z raziskavami (delovni dokument Komisije,

točke 38–42) 7

h) Zunanji ukrepi (delovni dokument Komisije, točke 43–45) 7

i) Predpristopna pomoč (delovni dokument Komisije, točke 46–48) 7

j) Upravni odhodki (delovni dokument Komisije, točka 49–52) 8

k) Finančni instrumenti in bančne dejavnosti (delovni dokument Komisije,

točke 53–54) 8

II. Priporočila za posamezne agencije (delovni dokument Komisije, točke 55–57) 8

III. Sklepne ugotovitve o nadaljnjem ukrepanju na podlagi razrešniceza leto 2003 (delovni dokument Komisije, točke 58–63) 8

IV. Posebna poročila Računskega sodišča (delovnidokument Komisije, točke 64–79) 9

PREAMBULA

V skladu s členom 276 Pogodbe ES in členom 180b Pogodbe Euratom „Komisija ukrene vse potrebno glede ugotovitev, izraženih v sklepih o razrešnici, in drugih ugotovitev Evropskega parlamenta o izvrševanju odhodkov, pa tudi glede pojasnil, priloženih priporočilom Sveta, ki se nanašajo na razrešnico. Komisija na zahtevo Evropskega parlamenta ali Sveta poroča o ukrepih, ki jih je sprejela na podlagi omenjenih ugotovitev in pripomb, zlasti pa o navodilih, ki jih je dala službam, odgovornim za izvajanje proračuna. Ta poročila se pošljejo tudi Računskemu sodišču"[1]

V skladu s tem je Komisija pripravila poročila o izvajanju, ki se nanašajo na Priporočilo Sveta z dne 14. marca 2006 in resolucije, ki jih je Evropski parlament izglasoval 27. aprila 2006. Sedanje poročilo o izvajanju obravnava priporočila Sveta v zvezi z razrešnicami za leto 2004. Ločeno poročilo o izvajanju obravnava priporočila Parlamenta v zvezi z razrešnicami za proračunsko leto 2004[2].

Zbirna poročila o izvajanju, objavljena v vseh uradnih jezikih EU, dopolnjujejo delovni dokumenti Komisije, ki dajejo podrobne odgovore na vsako posamezno priporočilo tako Sveta kot Parlamenta. Odgovori navajajo ukrepe, ki jih Komisija namerava izvesti ali jih je že izvedla, ter tudi priporočila, ki jih Komisija ne bo izvedla ali jih ne more izvesti. Zaradi prevajalskih omejitev so podrobni delovni dokumenti objavljeni v angleščini, francoščini in nemščini. V vsakem poglavju zbirnega poročila so navedena tudi sklicevanja na ustrezne številke priporočil v delovnih dokumentih.

V okviru razrešnice za leto 2004 je Komisija identificirala skupno 79 priporočil Sveta Komisiji. Komisija meni, da so za 38 priporočil že bili sprejeti zahtevani ukrepi . Komisija soglaša, da bo za ostalih 39 priporočil sprejela ukrepe, ki jih je priporočil Svet. S 2 priporočili pa se Komisija ne more strinjati in zato ne bo sprejela zahtevanih ukrepov[3].

I. PRIPOROčILO SVETA O SPLOšNEM PRORAčUNU

A) UVOD (DELOVNI DOKUMENT KOMISIJE, TOčKE 1–5)

Prav tako kot Svet tudi Komisija obžaluje, da Računsko sodišče v letu 2004 za večino odhodkov ponovno ni moglo dati izjave o zanesljivosti (DAS). Zaradi tega je Komisija začela izvajati svoj „Akcijski načrt za integriran okvir notranje kontrole“ (COM(2006) 9). Cilj akcijskega načrta je zagotoviti, da so vpeljani nadzorni sistemi in kontrole, ki tveganje nezakonitosti ali nepravilnosti transakcij ohranjajo v razumnih mejah in v ta namen zagotoviti Računskemu sodišču sprejemljivo zagotovilo.

Akcijski načrt obsega 16 ukrepov v štirih širokih tematskih sklopih, katerih cilj je poenostavitev in uskladitev kontrolnih praks s pomočjo izmenjave podatkov in uporabe pristopa „enotne revizije“, s čimer bi omogočili boljše usmerjanje omejenih razpoložljivih sredstev za kontrolo. Na tej stopnji so se začeli izvajati prednostni ukrepi, drugi, ki so odvisni od rezultatov predhodnih ukrepov, pa bodo pripravljeni v letu 2007. Do začetka leta 2009 se pričakuje, da bo dosežen zadosten napredek. Prvo polletno poročilo Parlamentu in Svetu o napredku je bilo izdano 19. julija 2006 (SEC(2006) 1001).

b) Izjava o zanesljivosti (DAS) in dodatni poda TKI (DELOVNI DOKUMENT KOMISIJE, TOčKE 6–12)

Cilj Akcijskega načrta Komisije za integriran okvir notranje kontrole v naslednjem programskem obdobju je poenostavitev. Predlog Komisije o pravilih za udeležbo v sedmem okvirnem programu predvideva večjo uporabo pavšalnih stopenj (tudi razdelitvenih ključev za stroške na enoto) in pavšalnih zneskov v skladu s pogoji Finančne uredbe. Glede pogodb z majhno vrednostjo in subvencij Komisija predlaga, naj odredbodajalec odloči o potrebi za preverjanje izključitvenih meril glede na svojo oceno tveganja. Zakonodajni organ bi moral posvetiti potrebno pozornost izvedljivosti pričakovanih kontrol in razmerju med njihovimi stroški in koristmi, tako da bi bila pravilna uporaba kontrol čim bolj preprosta.

V povzetku letnih poročil o dejavnostih za leto 2005 je Komisija pozdravila splošno izboljšanje letnih poročil o dejavnostih, ki so postala bolj strnjena in jasna. To je rezultat boljšega vodenja, zaradi vedno večje odgovornosti v jasnih izjavah ter oceni narave in značilnosti okolja upravljanja, tveganja in nadzora, v katerem delujejo generalni direktorati, ter sestavin in rezultatov sistema upravljanja in nadzora, ki potrjuje zagotovila, zahtevana v izjavi.

Rezultati ukrepa 3a Akcijskega načrta Komisije (specifikacije kontrolnih sestavin) bodo obravnavani v okrožnici letnih poročil o dejavnostih z namenom, da bi se izboljšalo informiranje o ključnih elementih notranjih kontrol in o upravljanju tveganj v letnih poročilih o dejavnostih za leto 2006. Tekoče delo o merilih pomembnosti bo tudi pomagalo izboljšati poročanje. Poleg tega se nadaljuje delo na povzetku za leto 2004 o ukrepih za cilje in kazalnike za zakonitost in pravilnost operacij.

Kar zadeva novi računovodski sistem Komisije, ki je začel delovati januarja 2005, je Komisija določila svojo otvoritveno bilanco stanja, ki je bila vključena v začasni računovodski izkaz za leto 2005. Ta izkaz je bil pravočasno predložen Računskemu sodišču dne 31. marca 2006, kot zahteva Finančna uredba.

c) Upravljanje proračuna (delovni dokument Komisije, točke 13–16)

KOMISIJA JE ZABELEžILA, DA JE SVET ZADOVOLJEN S SPLOšNIM NAPREDKOM, KI GA JE DOSEGLA KOMISIJA PRI UPRAVLJANJU PRORAčUNA. KOMISIJA SI VEDNO PRIZADEVA NAVESTI NATANčNE IN REALISTIčNE PRORAčUNSKE OCENE NA PODLAGI NAJBOLJšIH RAZPOLOžLJIVIH PODATKOV. LETA 2005 SE JE Z NATANčNEJšIMI PRORAčUNSKIMI OCENAMI ZNATNO IZBOLJšALO IZVAJANJE ODOBRITEV PLAčIL, KI SE JE POVZPELO NA 98 % (100 % V PRIMERU STRUKTURNIH UKREPOV).

Komisija redno posodablja svoje analize neporavnanih proračunskih obveznosti za strukturne sklade in bo to počela tudi v prihodnje. Analize upoštevajo zadnje razpoložljive podatke o izvrševanju ter pričakovano dogajanje. V svoji zadnji oceni je Komisija ustrezno upoštevala prehod na novo programsko obdobje. Obširna analiza neporavnanih proračunskih obveznosti za strukturne sklade se objavi vsako leto v delovnem dokumentu osebja Komisije (GD za proračun) „Analiza izvajanja proračuna strukturnih skladov“. Analiza za leto 2005 je bila objavljena maja 2006 in vključuje tudi analizo delovanja pravila n+2. V tem programskem obdobju pravilo leta n+2 predstavlja močno spodbudo državam članicam, da zagotovijo še naprej dovolj visoko stopnjo izvajanja, saj sredstva, ki niso pravočasno porabljena, propadejo. Države članice in Komisija se zavedajo, da je potrebna previdnost za zagotovitev gladkega prehoda med programskimi cikli, in sicer z zagotavljanjem izvajanja programov in spopadanjem z dodatnimi delovnimi obremenitvami, ki so posledica vzpostavljanja novih programov.

d) Prihodek (delovni dokument Komisije, točke 17–20)

Prav tako kot Svet je tudi Komisija zadovoljna, da je Sodišče leta 2004 ponovno menilo, da so skupni rezultati v zvezi z zanesljivostjo poslovnih knjig ter zakonitostjo in pravilnostjo transakcij za prihodke zadovoljivi.

Komisija je sprejela ali sprejema tudi ukrepe, ki jih je priporočil Svet glede lastnih sredstev. Komisija je zahtevala, naj države članice izboljšajo nadomestne sisteme za elektronsko carinjenje. Dolgoročno se sprejemajo tudi ukrepi, ki so del projekta uvedbe posodobljenega carinskega zakonika do leta 2009. Ta novi zakonik bo vseboval bolj jasne določbe v zvezi s sestavljanjem pravil za nadomestne postopke in izvedbene določbe.

Kar zadeva kontrolne mehanizme za prelevmane za sladkor, v dvanajstih državah članicah potekajo revizije od leta 2004. Večje težave so bile ugotovljene samo v eni državi članici. Novi režim za sladkor, ki velja od 1. julija 2006, ukinja proizvodne prelevmane, ki jih plačajo proizvajalci za količine, proizvedene v okviru kvote. V novih izvedbenih predpisih je Komisija okrepila določbe o kontrolah in sankcijah v primeru kršitev.

Komisija je nenehno v stiku z državami članicami, da bi lahko čim hitreje umaknila pridržke na poročila držav članic o prihodkih iz DDV. Hitrost tega dela pa je odvisna od možnosti državnih uprav, da najdejo in uporabljajo boljše podatke, oziroma da v nekaterih primerih sploh najdejo kakršne koli podatke, ali primerno ali primernejšo metodologijo. Komisija o teh zadevah državam članicam redno svetuje.

Kar zadeva sredstva iz BNP bo Komisija v okviru odbora za BNP v letu 2006 razpravljala z državami članicami o nadzornih in kontrolnih sistemih v zvezi z nacionalnimi poslovnimi knjigami. Komisija bo v letu 2007 predstavila predloge za spodbujanje najboljših praks.

e) Skupna kmetijska politika (delovni dokument Komisije, točke 21–28)

Komisija se je zavezala obravnavanju preostalih pomanjkljivosti kontrolnega sistema na različnih področjih SKP, ki se ne preverjajo z IAKS. Reforme SKP v letu 2003 in v letu 2004 za sredozemske izdelke zmanjšujejo splošno tveganje s širitvijo izdatkov, ki jih do leta 2013 IAKS krije do 89 %.

V zvezi z letnim poročilom o dejavnostih generalnega direktorja Komisija v izjavi generalnega direktorja ne namerava posebej navajati preverjenih odhodkov in odhodkov, ki so predmet nadaljnjih pregledov. Glede na večletno naravo postopka potrditve obračunov bi bilo tako ločevanje v veliki meri pristransko; posegalo bi tudi v pravico držav članic do obrambe v okviru postopka potrditve obračunov. V svojih letnih poročilih o dejavnostih za leti 2004 in 2005 so generalni direktorati jasno določili osnovo za letno izjavo generalnega direktorja o zanesljivosti. Celotna veriga kontrol in (v letnem poročilu o dejavnostih GD AGRI) postopki potrditve obračunov so bili natančno predstavljeni in prikazano je bilo, kako ti elementi prispevajo k splošni zanesljivosti, ki temelji na vseh virih podatkov, ki jih ima na voljo generalni direktor. Poleg tega v letnem poročilu o dejavnostih za leto 2005 GD AGRI navaja stopnjo finančnih popravkov, ki bodo verjetno naloženi državam članicam za obdobje 1999–2005. Enako velja za letne računovodske izkaze, pri katerih Komisija razkriva zneske, za katere še pričakuje, da jih bo izterjala s postopkom potrditve obračunov.

Slabosti, ki jih ugotavlja Računsko sodišče na področju izdatkov za živalske premije, ne zadevajo učinkovitosti samega kontrolnega sistema IAKS. Neposredno preizkušanje, ki ga je opravilo Sodišče, ni razkrilo večjih napak. Ugotovljeno težavo predstavljajo zlasti visoki odstotki napak, ki so jih inšpekcijski pregledi IAKS ugotovili na ravni kmetov, zlasti v nekaterih državah članicah. Komisija bo še naprej natančno ugotavljala razloge, zakaj statistični podatki IAKS prikazujejo za nekatere države visoke stopnjo nepravilno ali prekomerno prijavljenih živali in priporoča ustrezne ukrepe.

Čeprav je postala uporaba sistema predfinanciranja predvsem zaradi svoje kontrolne funkcije ekonomsko nepomembna, razen v sektorju govejega mesa, Komisija pripravlja potrebne ukrepe za ukinitev sistema predfinanciranja izvoznih nadomestil, v sektorju govejega mesa pa bo uveden alternativen sistem kontrole proizvodnje in skladiščenja. Ukrepi naj bi bili vzpostavljeni do konca leta 2006.

f) Strukturni ukrepi (delovni dokument Komisije, točke 29–37)

Pregled sistemov kontrole za strukturne sklade je bil opravljen leta 2005 kot priprava na akcijski načrt. S številnimi ukrepi v akcijskem načrtu se skuša izboljšati uspešnost, ekonomičnost in učinkovitost sistemov. Za sisteme v strukturnih skladih je posebej pomembna analiza kakovosti obstoječih kontrol in izjav (ukrep 13), ki bo dokončana do konca leta 2006, ter raziskava stroškov kontrol (ukrep 10), ki bo dokončana do septembra 2007. V začetku leta 2006 je Komisija izdala opombe o dobrih praksah pri vsakodnevnih pregledih dela upravnih in plačilnih organov pred potrjevanjem zahtevkov za plačilo, ki bi z določitvijo kazalcev morale pomagati državam članicam zagotavljati večjo učinkovitost kontrol in preprečevati podvajanje. Delo, ki se opravlja na področju usklajevanja revizijskih standardov (ukrep 16) in bolj intenzivne izmenjave rezultatov revizij (ukrep 9), bi moralo spodbujati tudi ekonomičnost in učinkovitost ter pomagati pri učinkovitejšem delovanju kontrolne funkcije sistema.

Poleg tega so revizijsko delo Komisije, spremljanje rezultatov revizij državnih revizijskih organov ter razširjanje dobre prakse naravnani tako, da dosegajo potrebne izboljšave sistemov, katerih namen je doseči cilj finančne kontrole, in sicer da bi bili povrnjeni odhodki čim bolj brez napak in nepravilnosti.

Komisija in države članice so pripravile zaključek programov za obdobje 2000–2006, Komisija pa je izdala natančne smernice.

g) Notranje politike, vključno z raziskavami (delovni dokument Komisije, TOčKE 38–42)

Komisija nenehno razvija in prilagaja svoj sistem notranje kontrole, da bi obvladala tveganja, povezana s svojim okoljem. Večji ukrepi so bili sprejeti leta 2005 pri sprejetju sistemskega pristopa za analizo tveganja, ocenjevanje in upravljanje.

Leta 2005 je bil razvit okvir za tveganja. Opravljena je bila izčrpna analiza strateškega tveganja, ki se trenutno izvaja z letnim načrtom upravljanja za leto 2006.

Opravljena je bila tudi poenostavitev postopkov z naraščajočo uporabo orodij IT.

Zadevne službe so uporabljale rezultate revizij tudi za ocenjevanje kontrolnega okolja, v katerem se upravljajo programi. V tem okviru je za izboljšanje kontrol v 6. okvirnem programu (npr. uvedba revizijskih potrdil in kazni prispeva k zmanjšanju števila napak v izjavah o stroških, ki jih posredujejo upravičenci) ter za poenostavitev prihajajočega 7. okvirnega programa (npr. uporaba pavšalnih zneskov in pavšalnih stopenj) upoštevano vprašanje pogostosti napak v zahtevkih za stroške.

Po pripravi ocene pomanjkljivosti za leto 2005 službe prispevajo k akcijskemu načrtu Komisije s skupinami posebnih ukrepov. Glavna delovna področja bodo strategija naknadnih kontrol, uporaba rezultatov revizij za razvoj upravnega in kontrolnega sistema, finančni krogi, celotni sistem za nadzor, pripravljen na finančnem področju, ter sistemi spremljanja in poročanja.

h) Zunanji ukrepi (delovni dokument Komisije, točke 43–45)

Komisija si še naprej prizadeva izboljšati svoje nadzorne in kontrolne sisteme na področju zunanjih ukrepov, zlasti pa je še okrepila zunanje revizije, kakor je predlagal Svet. Jasna navodila zunanjim revizorjem so določena v nalogu, rezultati revizij pa se nadzorujejo in spremljajo.

Urad EuropeAid je uvedel ukrepe za izboljšanje izvajanja revizij in je letos izdelal analizo revizijskih poročil, zaključenih leta 2005. Kar zadeva CRIS Audit, posebni modul EuropeAid Common Relex Information System (CRIS), katerega cilj je zagotoviti zbirko podatkov o revizijah, Komisija namerava še izboljšati svoje delovanje, da bi se omogočilo boljše izkoriščanje sistema tako na sedežu kot v delegacijah.

i) Predpristopna pomoč (delovni dokument Komisije, točke 46–48)

Svet je pozdravil izjavo Računskega sodišča, da so nadzorni in kontrolni sistemi na ravni centralnih služb Komisije, delegacij in potrjevalnih organov v osnovi trdni in v praksi delujejo za vse predpristopne instrumente (Phare, Turčija, ISPA in Sapard) ter da v preskušenih osnovnih transakcijah niso bile odkrite večje napake.

Sodišče je povabilo Komisijo, naj si še naprej prizadeva zagotavljati dobro finančno upravljanje predpristopnih instrumentov. Komisija je že sprejela ukrepe na podlagi teh priporočil, npr. ko je opozorila nacionalne organe na potrebo po sprejetju nujnih korektivnih ukrepov v zvezi z obstoječim decentraliziranim sistemom izvajanja (DIS) s predhodnim nadzorom javnega naročanja in odločitev o oddaji naročila.

j) Upravni odhodki (delovni dokument Komisije, točka 49–52)

Komisija je ustrezno upoštevala priporočila Sveta v zvezi z upravnimi odhodki. Zlasti glede izvajanja standardov notranjega nadzora, sprejetih leta 2000, bo letno spremljala izvajanja povezanih temeljnih zahtev. Po samoocenjevanju služb Komisije je bilo v primerjavi s 93 % v letu 2004 je bilo v letu 2005 izpolnjenih 95 % temeljnih zahtev, kar se lahko šteje, kot da so bile v nenehno spreminjajočem se okolju izpolnjene praktično v celoti.

Pod tem naslovom je Svet vključil tudi dve priporočili v zvezi z regulativnimi agencijami. Agencije so neodvisne institucije, odgovorne za izpolnjevanje ustreznih pravil in postopkov v zvezi z zaposlovanjem osebja, javnimi naročili in računovodstvom. Komisija jih usmerja in podpira, npr. na področju računovodstva, javnih naročil, kadrovske politike in revizije, kadar pa agencije to zahtevajo, jim nudi posebno pomoč, na primer pri razumevanju in tolmačenju pravil[4]. Agencije bi bilo treba tudi spodbujati, naj še nadalje razvijajo sodelovanje med seboj, kadarkoli je to primerno, si delijo stroške ter izmenjujejo znanje in izkušnje.

k) Finančni instrumenti in bančne dejavno STI (DELOVNI DOKUMENT KOMISIJE, TOčKE 53–54)

Kar zadeva Evropski investicijski sklad (EIS) je udeležba v upravnem odboru funkcionarjev iz treh služb z največjimi političnimi interesi v dejavnostih EIS najboljše zagotovilo za varstvo interesov Skupnosti. Uvedba službe za skladnost v EIS sredi leta 2005, ki ima posebne pristojnosti, s katerimi se zagotovi, da ustrezni ukrepi skladnosti sovpadajo s politikami EU in zakonodajo, zagotavlja dodatno okrepitev tega zagotovila. Komisija tesno sodeluje z EIS in s tem pomaga zagotavljati učinkovitost te nove funkcije.

II. PRIPOROčILA ZA POSAMEZNE AGENCIJE (DELOVNI DOKUMENT KOMISIJE, TOčKE 55–57)

Komisija sprejema ukrepe, ki jih je priporočil Svet. Zlasti kar zadeva Prevajalski center za organe Evropske unije in plačevanje prispevkov delodajalca za pokojninske pravice zaposlenih je večkrat poskušala doseči rešitev in je upravnemu odboru prevajalskega centra predlagala razne pristope, vključno s ponudbami za pogajanja o nekaterih obdobjih v obravnavi. Ker nič od tega ni uspelo, se je odločila, da bo vložila pritožbo na Evropsko sodišče.

III. SKLEPNE UGOTOVITVE O NADALJNJEM UKREPANJU NA PODLAGI RAZREšNICE ZA LETO 2003 (DELOVNI DOKUMENT KOMISIJE, TOčKE 58–63)

Komisija sprejema priporočene ukrepe za izvedbo sklepnih ugotovitev o razrešnici za leto 2003, na primer glede pristopa do upravljanja s tveganji, izdelave primernih kazalnikov za upravljanje po dejavnostih in izvajanje novega računovodskega sistema.

V skladu s členom 131 Finančne uredbe Komisija trikrat na leto proračunskemu organu že zagotavlja poročilo o izvajanju proračuna, vendar pa to poročilo ne vsebuje posebne analize skupnega stanja izvajanja glavnih programov Skupnosti, kot zahteva Svet. Komisija tako analizo zagotavlja enkrat na leto v svojem Poročilu o proračunskem in finančnem upravljanju.

IV. POSEBNA POROčILA RAčUNSKEGA SODIščA (DELOVNI DOKUMENT KOMISIJE, TOčKE 64–79)

Komisija bo sprejela ukrepe, ki jih je predlagal Svet v zvezi s posebnimi poročili Računskega sodišča o dekoncentraciji upravljanja zunanje pomoči ES na delegacije Komisije (SR 10/2004), upravljanju Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) (SR 1/2005), preverjanju kmetijskih okoljskih odhodkov za razvoj podeželja (SR 3/2005) in odhodkih za tolmačenje, ki jih imajo Evropski parlament, Komisija in Svet (SR 5/2005).

* * *

[1] Glej tudi člen 147 Finančne uredbe.

[2] Razrešnica za splošni proračun za leto 2004, razrešnica za ERS za leto 2004, Razrešnica za agencije za leto 2004.

[3] Glej priporočili 24 in 61.

[4] Glej tudi primere iz točk 49 in 50 delovnega dokumenta v prilogi.