SL    SL SL 
 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 25.3.2009 
SEC(2009) 356 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
 
Spremni dokument k  
predlogu za 
 
OKVIRNI SKLEP SVETA 
 
o boju proti spolni zlorabi in spolnemu izkoriš čanju otrok ter otrošk i pornografiji, ki 
razveljavlja Okvirn i sklep 2004/68/PNZ  
  
 
POVZETEK OCENE U ČINKA  
 
 
 
{COM(2009) 135} 
{SEC(2009) 355}  
 
SL 2   SL POVZETEK OCENE U ČINKA  
1. V ČEM JE TEŽAVA ? 
Spolna zloraba in spolno izkoriš čanje otrok sta posebno hudi obliki kaznivega dejanja, saj sta 
usmerjeni proti otrokom, ki imajo pravico do posebnega varstva in  skrbi. Ta dejanja imajo za 
žrtve dolgoro čne fizične, psihične in socialne posledice, njih ova prisotnost pa slabi temeljne 
vrednote sodobne družbe v zvezi s posebnim vars tvom otrok in zaupanjem v zadevne državne 
institucije. Kljub pomanjkanju to čnih in zanesljivih st atistik študije kažejo, da je lahko kar 
nekaj otrok v Evropi v otroštvu žr tev spolnega napada, raziskave pa  prav tako kažejo, da se ta 
pojav s časom ne zmanjšuje, ampak so nekatere  oblike spolnega nasilja vedno pogostejše. 
Na strani otrok žrtev je gl avni razlog za ta pojav ranlji vost, ki je rezultat razli čnih dejavnikov. 
Nezadosten odziv mehanizmov kazenskega pre gona prispeva k razš irjenosti navedenih 
pojavov, razmere pa se slabšajo zato, ker imajo nekatere oblike kaznivih dejanj čezmejno 
razsežnost. Žrtve ne želijo prijaviti zlorab zar adi sramu ali strahu pred posledicami; razlike v 
nacionalnem kazenskem pravu in postopkih lahko povzro čijo razlike pri preiskavah in 
kazenskem pregonu v razli čnih državah, obsojeni storilci kaznivega dejanja pa so lahko 
nevarni tudi po tem, ko prestanejo kazen. Napred ek v informacijski tehnologiji je te razmere 
še poslabšal, saj je zdaj še lažje izdelovati in distribuirati slikovno gradivo spolne zlorabe 
otrok, pri čemer storilci kaznivih dejanj ohranijo anoni mnost. Hkrati morajo nacionalni pravni 
sistemi v okviru razli čnih stopenj pristojnosti obravnavati  veliko število akterjev, ki so 
vpleteni v kazniva dejanja na obmo čjih pristojnosti razli čnih držav. Enostavnost potovanj in 
razlike v prihodkih spodbujajo tako imenovani  otroški spolni turizem, posledica česar je, da 
storilci kaznivih dejanj zope r spolno nedotakljivost otrok kazn iva dejanja nekaznovano storijo 
v tujini. Poleg težav v zvezi s kazenskim pregonom, so tu še organizirane kriminalne združbe, ki lahko ustvarijo velik dobi ček z malo tveganja. 
2. K
ATERI SO RAZLOGI ZA UKREPANJE NA RAVNI EU? 
Nacionalne zakonodaje rešujejo ne katere od teh težav v razli čnem obsegu. Vendar niso nikoli 
prestroge ali dovolj usklajen e, da bi se zagotovil mo čan socialni odziv na ta pretresljiv pojav. 
Na ravni EU Okvirni sklep Sveta 2004/68/PN Z uvaja minimalno približevanje zakonodaj 
držav članic za inkriminiranje najhujših oblik spolne zlorabe in spolnega izkoriš čanja otrok, 
za razširitev nacionalne pristojnos ti in za zagotovitev minimalne pomo či žrtvam. Čeprav so se 
zahteve ve činoma izvrševale, ima Okvirni sklep številne pomanjkljivosti. Zakonodaje 
približuje le glede dolo čenega števila kaznivih dejanj, ne obravnava novih oblik zlorabe in 
izkoriščanja z uporabo informacijske tehnologije, ne  odstranjuje ovir za pregon kaznivih 
dejanj zunaj nacionalnega ozem lja, ne izpolnjuje vseh posebni h potreb otrok žrtev in ne 
vsebuje primernih ukrepov za prepre čevanje kaznivih dejanj. 
Obstoječe pobude na podro čju policijskega in pravosodnega  sodelovanja lahko pozitivno 
vplivajo na obravnavanje takih kaznivih dejanj . Poleg tega je bila leta 2007 sprejeta 
Konvencija Sveta Evrope CETS št. 201 o zaš čiti otrok pred spolnim izkoriš čanjem in spolno 
zlorabo otrok, ki je trenutno verjetno na jvišji mednarodno velja vni standard za zaš čito otrok 
pred spolno zlorabo in spolnim izkoriš čanjem. Če bi vse države članice izvajale Konvencijo 
CETS št. 201, bi to tudi spodbudilo znatne izbo ljšave. Vendar ni nobenega jamstva, da bodo 
vse države članice ratificirale Konvencijo v bližnji prihodnosti, saj so nacionalni postopki 
 
SL 3   SL dolgotrajni in za ratifikacijo ni časovnih okvirov. Prav tako K onvencija ne more zagotoviti 
mehanizma strogega spremljanja, da bi se zagotovilo ustrezno izvajanje. 
Zaradi navedenih razlogov zainteresirane strani mo čno zagovarjajo u činkovitejše in bolj 
specifične ukrepe. 
3. KAKŠNI SO CILJI ? 
Splošni cilj politike Unije na tem podro čju v skladu s členom 29 Pogodbe o Evropski uniji je 
preprečiti kazniva dejanja nad otroki, ki vklju čujejo spolno zlorabo in spolno izkoriš čanje, ter 
boj proti njim. 
Ta splošni cilj bi se lahko doseg el z ukrepi, namenjenimi za uresni čevanje naslednjih 
posebnih in operativnih ciljev:  
A. Poseben cilj: u činkovit pregon kaznivih dejanj  
Operativni cilji:  
A.1 Naložiti u činkovite, sorazmerne in odvra čilne kazenske sankcije storilcem, ki 
spolno zlorabijo ali izkoriš čajo otroke 
A.2 Poenostaviti preiskovanje kaznivih de janj in uvedbo kazenskih postopkov  
A.3 Učinkovito preganjati zlorabe in izkoriš čanja, ki se zgodijo v tujini  
A.4 Odstraniti ovire za mednarodno sodelovanje  in spodbujati upora bo preiskovalnih 
orodij, ki so u činkovita v boju proti orga niziranem kriminalu in čezmejnih primerih 
B. Poseben cilj: varstvo pravic žrtve  
Operativni cilji:  
B.1 Poenostaviti dostop žrtve  do pravnih sredstev in ustreznih ukrepov posebne zaš čite. 
B.2 Zagotoviti, da se otroci žrtve  spolne zlorabe in spolnega izkoriš čanja obvarujejo pred 
travmami zaradi sodelovanja v kazenskih postopkih. 
C. Poseben cilj: prepre čiti spolno zlorabo in spolno izkoriš čanje otrok  
Operativni cilji:  
C.1 Spodbujati dostop do intervencijskih programov in ukrepov  kot sredstev za 
preprečevanje kaznivih dejanj proti otrokom in njihove ponovitve. 
C.2 Zagotoviti, da se sprejmejo ustrezni varnostni ukrepi  za storilce kaznivih dejanj 
zoper spolno nedotakljivost otrok, ki so nevarni tudi po tem, ko pridejo na prostost, ter da se 
učinkovito izvajajo  po vsej EU. 
C.3 Tehni čno preprečili ali otežiti dostop in širjenje  otroške pornografije, zlasti na 
internetu.  
 
SL 4   SL D. Poseben cilj: vzpostavitev u činkovitih sistemov spremljanja  
Operativni cilj:  
D.1 Vzpostaviti usklajene nacionalne mehanizme za merjenje pogostosti teh kaznivih 
dejanj  in spremljanje u činkovitosti politike  za boj proti spolni zlorabi in spolnemu 
izkoriščanju otrok. 
4. KATERE SO GLAVNE POLITI ČNE MOŽNOSTI ? 
Proučene so bile razli čne možnosti politik kot sredstva za dosego cilja. 
• Možnost (1): brez novega ukrepa EU  
EU ne bi sprejela novega  ukrepa (zakonodaja, nepoliti čni instrumenti, finan čna podpora) za 
boj proti spolni zlorabi in spolnemu izkoriš čanju otrok, države članice pa bi lahko nadaljevale 
postopek podpisa in ratifikacije Konvencije Sveta Evrope št. 201. 
• Možnost (2): Dopolnitev veljavne zakonodaje z nezakonodajnimi ukrepi  
Veljavna zakonodaja EU, zlasti Okvirni sklep 68/2004/PNZ, se ne bi spremenila. Namesto 
tega bi bili vzpostavljeni n ezakonodajni ukrepi v podporo usklaj enemu izvajanju nacionalnih 
zakonodaj. To bi vklju čevalo izmenjavo informacij in izkušenj glede kazenskega pregona, 
zaščite ali prepre čevanja, krepitve ozaveš čenosti, sodelovanja z zasebnim sektorjem ter 
spodbujanja samonadzora ali vzpostavite v mehanizmov za zbiranje podatkov.  
• Možnost (3): Nova zakonodaja o pre gonu storilcev kaznivih dejanj, zaš čiti žrtev in 
preprečevanju kaznivih dejanj  
Sprejel bi se nov okvirni sklep, ki bi vklju čeval obstoje či okvirni sklep, nekatere dolo čbe 
Konvencije Sveta Evrope št. 201 in dodatne elem ente, ki jih ne vsebuje noben od naštetih 
aktov. Zajemal bi na primer inkriminiranje hudih oblik sp olne zlorabe in spolnega 
izkoriščanja otrok, ki v veljavni okvirni sklep niso vklju čene, kot so na primer nove oblike 
kaznivih dejanj v okolju IT. Vklju čene bi bile dolo čbe za pomo č pri preiskovanju kaznivih 
dejanj in vlaganju obtožnic, pa tudi pravila za razširitev nacionalne pristojnosti, dolo čbe za 
zaščito žrtev in podporo žrtvam v kazen skih postopkih ter ukrepi za prepre čevanje 
povratništva in prekinitev dos topa do otroške pornografije. 
• Možnost (4): Nova celovita zakonodaja za okrepitev pregona storilcev kaznivih dejanj, 
zaščite žrtev in prepre čevanja kaznivih dejanj (kot v možnosti 3) ter nezakonodajni ukrepi 
(kot v možnosti 2)  
Veljavne dolo čbe Okvirnega sklepa 68/2004/PNZ bi  se dopolnile z ukrepom EU za 
spremembo kazenskega materialnega prava in postopka, zaš čito žrtev in prepre čevanje 
kaznivih dejanj kot v možnosti 3, poleg tega  pa bi se izvajali nezakonodajni ukrepi iz 
možnosti 2, da bi se izboljšalo izvajanje naci onalne zakonodaje v kazenskih zadevah, ki bi 
izhajalo iz sprememb, ter zagotov ila orodja za preiskave, pregon, zaš čito in prepre čevanje, ki 
so na voljo poleg orodij kazenskega prava. 
 
SL 5   SL 5. PRIMERJAVA MOŽNOSTI  
Možnost 1 (obstoje če stanje) lahko zagotovi znatno izboljšanje, če države članice podpišejo, 
ratificirajo in izvajajo Konvencijo CETS št. 201, za kar so že izrazile  pripravljenost. Vendar 
dolgotrajni postopki ratifik acije brez pravno zavezujo čega okvira EU in odsotnost natan čnega 
mehanizma spremljanja pomenijo negotovost, kdaj in v kolikšnem obsegu bodo koristi navedene Konvencije prenesene v pr akso. Možnost 2 bi zagotovila u činkovitejše izvajanje 
obstoječega pravnega okvira, vendar ne bi zadost ovala za izboljšanje pr egona na številnih 
področjih, na katerih se zahteva  posebna pravna podlaga. 
Možnost 3 bi izboljšala razmere v primerjavi s sedanjim stanjem. Okrepila bi zakonodajo EU 
na podro čjih pregona storilcev kaznih dejanj in zaš čite otrok žrtev. Obravnavala bi tudi 
preventivne ukrepe in s tem izboljšala zaš čito otrok na splošno. Pri čakuje se, da bi socialne in 
gospodarske koristi u činkovitejšega boja proti tem oblikam kaznivih dejanj prevladale nad 
finančnimi stroški. Izboljšanje na podro čju temeljnih pravic bi tudi prevladalo nad tveganjem 
poseganja v te pravice, ki izhaja iz nekaterih ukrepov. 
Možnost 4 bi pomnožila u činkovitost ukrepov iz možnosti 2 in 3 z njihovim kombiniranjem 
in spodbujanjem držav članic, naj sodelujejo pri vzpostavi tvi orodij in izboljšajo izvajanje 
obstoječega celovitejšega pravnega okvira. 
Na podlagi ugotovitev analize ekonomskega u činka, socialnega u činka in učinkov temeljnih 
pravic možnosti 3 in 4 predstavlj ata najboljši pristop k reševanju težav in izpolnjujeta cilje 
predloga. Najboljša možnost bi bila  možnost 4, sledi pa ji možnost 3.