Finančne informacije v zvezi z EFSI so predstavljene v nadaljevanju, razdeljene pa so v štiri oddelke:

Poleg tega mora EIB v skladu s členom 16(2) uredbe o EFSI Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti letno poročilo, ki vsebuje specifične informacije o skupnem tveganju, povezanem z operacijami financiranja in naložbenimi operacijami, izvedenimi v okviru EFSI, ter o unovčitvah jamstva.

EIB in EIF sta odgovorna za ocenjevanje in spremljanje tveganja posameznih operacij, podprtih z jamstvom EU, ter za poročanje Komisiji v skladu s členom 16 uredbe o EFSI. Komisija na podlagi teh informacij ter jasnih in preudarnih predpostavk o prihodnji dejavnosti zagotavlja ustreznost ciljnega zneska in ravni sredstev v Jamstvenem skladu EFSI, ki se pregleduje.

V Jamstvenem skladu EFSI so rezervacije oblikovane progresivno, vendar se bo to oblikovanje rezervacij končalo leta 2022. V skladu s členom 12(4) sredstva Jamstvenega sklada EFSI neposredno upravlja Komisija, vlagajo pa se v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja in ob upoštevanju ustreznih bonitetnih pravil.

V skladu s členom 12 uredbe o EFSI Jamstveni sklad EFSI predstavlja likvidnostno rezervo, iz katere se poplača EIB, če pride do unovčitve jamstva EU. V skladu s sporazumom o EFSI med EU in EIB se unovčitve jamstva izplačajo iz Jamstvenega sklada EFSI, če vpoklicani zneski presegajo sredstva, ki jih ima EIB na voljo na računu EFSI. Račun EFSI, ki ga upravlja EIB, je bil vzpostavljen za zbiranje prihodkov EU in izterjanih zneskov iz naslova operacij EFSI v okviru jamstva EU ter, v kolikor razpoložljivo stanje dovoljuje, za izplačilo unovčitev v okviru jamstva EU.

-ki jih je podpisal Evropski investicijski sklad (EIF) v okviru dela za MSP in poddela dela za infrastrukturo in inovacije, namenjenega naložbam v sklad za MSP/podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo.

-ki jih je podpisala EIB v okviru glavne komponente dela za infrastrukturo in inovacije in

S finančno uredbo 2018/1046 je bil ustanovljen skupni sklad za rezervacije za zagotavljanje rezervacij, dodeljenih za kritje finančnih obveznosti, ki izhajajo iz proračunskih jamstev in programov finančne pomoči, od datuma začetka uporabe večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027. Te določbe so začele veljati 1. januarja 2021, od tega datuma pa Jamstveni sklad EFSI predstavlja ločen oddelek v okviru skupnega sklada za rezervacije.

V členu 16(6) uredbe o EFSI je določeno, da Komisija vsako leto do 31. maja Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču predloži letno poročilo o upravljanju Jamstvenega sklada EFSI v predhodnem koledarskem letu, vključno z oceno ustreznosti ciljnega zneska in ravni sredstev Jamstvenega sklada EFSI ter morebitne potrebe sklada po dodatnih sredstvih. V tem letnem poročilu so opisani finančni položaj Jamstvenega sklada EFSI ob koncu predhodnega koledarskega leta, finančni tokovi v predhodnem koledarskem letu, pa tudi seznam pomembnih transakcij in vse relevantne informacije o finančnih računih. Poročilo vsebuje tudi informacije o finančnem upravljanju, uspešnosti in tveganju Jamstvenega sklada EFSI ob koncu predhodnega koledarskega leta.

Uredba o EFSI je bila nadalje spremenjena z Uredbo (EU) 2017/2396 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2017 za podaljšanje obstoja Evropskega sklada za strateške naložbe ter uvedbo številnih tehničnih izboljšav za sklad in Evropsko svetovalno vozlišče za naložbe (v nadaljnjem besedilu: sprememba EFSI 2.0). S spremembo EFSI 2.0 se je med drugim povečala višina jamstva EU in prilagodil ciljni znesek za oblikovanje rezervacij sklada. Evropska komisija in Evropska investicijska banka (EIB) sta 22. julija 2015 podpisali sporazum o upravljanju EFSI in dodelitvi jamstva EU (v nadaljnjem besedilu: sporazum o EFSI).

Z Uredbo (EU) 2015/1017 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2015 o Evropskem skladu za strateške naložbe, Evropskem svetovalnem vozlišču za naložbe in Evropskem portalu naložbenih projektov (v nadaljnjem besedilu: uredba o EFSI) je bil ustanovljen Jamstveni sklad EFSI, katerega sredstva upravlja Komisija.

Operacije EFSI v okviru dela za infrastrukturo in inovacije so leta 2020 ustvarile neto prihodek v višini 243,4 milijona EUR za EU. Od tega zneska je bila na dan 31. decembra 2020 v računovodskih izkazih EU za leto 2020 evidentirana neto terjatev Komisije od EIB v višini 76,8 milijona EUR.

Kar zadeva finančno uspešnost za leto 2020, je poslovni izid Jamstvenega sklada EFSI ob koncu leta znašal 21,6 milijona EUR. Največji delež so prispevali prihodki od pozitivnih neto obresti v višini 17,0 milijona EUR in neto dobiček od prodaje za prodajo razpoložljivih vrednostnih papirjev (11,1 milijona EUR). Od tega je odštet negativni rezultat revalorizacije zaradi tečajnih razlik, ki je znašal –5,7 milijona EUR. Preostali neto stroški v višini –0,8 milijona EUR so večinoma zajemali opravnine za hrambo.

Skupna sredstva Jamstvenega sklada EFSI so na dan 31. decembra 2020 znašala 8 028 milijonov EUR. Sredstva so zajemala portfelj naložbenih vrednostnih papirjev, razvrščen kot razpoložljiv za prodajo (7 526 milijonov EUR), valutno terminsko prodajo USD s pozitivno neto sedanjo vrednostjo, razvrščeno kot finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka in primanjkljaja (6 milijonov EUR), ter ustreznike denarnih sredstev (496 milijonov EUR).

V teh smernicah je predvideno, da se s sredstvi v naložbenem portfelju zagotovijo zadostna likvidnost za morebitne unovčitve jamstva ter hkrati optimalen donos in stopnja tveganja, ki je združljiva z ohranjanjem visoke ravni varnosti in stabilnosti.

Sprejete so bile naložbene strategije in strategije obvladovanja tveganj, ki odražajo naložbene cilje in tržne obete. Naložbeni pristop je bil usmerjen v večjo diverzifikacijo v različnih razredih sredstev s stalnim donosom.

4.2. Razvoj trga v letu 2020

Pri razvoju trga leta 2020 so prevladovali virus COVID-19, njegov uničujoč vpliv na javno zdravje in svetovno gospodarstvo ter hiter in odločen odziv politike vlad in centralnih bank.

Trgi sredstev s stalnim donosom so zaradi napredka v trgovinskih odnosih med ZDA in Kitajsko ter splošnim zaupanjem v gospodarstvo leto začeli z optimizmom. Donos desetletnih nemških državnih obveznic (Bund) je sredi januarja dosegel –0,16 %, kar se je izkazalo za najvišjo raven v celem letu.

Približno marca, ko je nevarnost virusa postajala vse bolj očitna, je bilo več kot polovici svetovnega prebivalstva odrejeno omejeno gibanje. To je povzročilo globalni šok za ponudbo in povpraševanje, zlasti pri osebnih storitvah.

Finančni trgi po vsem svetu so doživeli nenaden šok, ki je šel z roko v roki z znatnim povečanjem nenaklonjenosti tveganju in nestanovitnosti. Posledično „pehanje za denarjem“ je vodilo do prodaje sredstev pod pritiskom, kar je povzročilo motnje in ogrozilo stabilnost finančnih trgov.

Trgi lastniških vrednostnih papirjev so strmo padli, vlagatelji pa so se preusmerili k varnim sredstvom, kot je nemška državna obveznica, katere donos je do sredine marca hitro padel na najnižjo letno raven –0,86 %. Donos zakladnih obveznic ZDA je še dodatno padel, k čemur sta v začetku marca prispevali dve nujni znižanji obrestnih mer ameriške centralne banke, in sicer za skupaj 150 bazičnih točk. Donosi v varnem območju so se nato obrnili in se v povezavi s preostalim svetom sredstev s stalnim donosom sredi tržne negotovosti in omejene likvidnosti povečali. Nemška državna obveznica se je deset dni po tem, ko je dosegla najnižjo vrednost v letu, vrnila na –0,20 %. Razmiki v donosnosti drugih evropskih državnih obveznic glede na nemške državne obveznice so se bistveno povečali, prav tako so se povečali razmiki v donosnosti vseh drugih razredov sredstev s stalnim donosom.

Da bi vlade ponovno vzpostavile zaupanje, so izvedle svežnje za reševanje, centralne banke pa so zagotovile spodbujevalno denarno politiko (npr. znižanje obrestnih mer politike in/ali nakup sredstev) v obsegu, kakršnega še ni bilo. To je pripomoglo k umiritvi trgov in oživitvi splošnih vrednotenj sredstev. Po nestanovitnem marcu so se razmiki v donosnosti od aprila dalje stabilizirali in se na splošno začeli zmanjševati. Napoved javnofinančnih fiskalnih svežnjev brez primere po vsem svetu in v Evropi, zlasti Next Generation EU v vrednosti 750 milijard EUR, je junija na splošno dvignila ravni donosa, vendar so centralne banke še naprej zagotavljale ugodne pogoje financiranja v času, ko so se negativna tveganja nadaljevala. Na splošno so se donosi in razmiki v euroobmočju do konca leta postopoma zmanjševali, zaupanje vlagateljev pa se je še naprej izboljševalo zaradi napredka na področju cepljenja in možnosti za nadaljnjo spodbudo po novembrskih volitvah v ZDA. Nemška državna obveznica je konec leta končala pri –0,57 %.

Na splošno so trgi sredstev s stalnim donosom, za katere je sicer značilna zelo velika nestanovitnost, zagotovili privlačne naložbene priložnosti, kar je prispevalo k pozitivnemu donosu Jamstvenega sklada EFSI ob koncu leta.

4.3. Sestava in ključne značilnosti tveganja portfelja

Podatki ob koncu leta za portfelj Jamstvenega sklada EFSI kažejo, da je portfelj dobro razpršen v smislu razredov sredstev in bonitetnih kategorij. Poleg tega obstaja tudi razpršenost vrednostnih papirjev, ki so denominirani v drugih valutah, kot je euro (USD), v obliki dodelitve zakladnicam ZDA in drugim izdajateljem v ZDA (npr. nadnacionalnim subjektom, drugim državam ali agencijam) in gotovini za približno 6 % portfelja. Valutno tveganje je zavarovano.

Delež obveznic, ki izpolnjujejo okoljska in socialna merila ter merila upravljanja, je ob koncu leta 2020 znašal 9,5 % v primerjavi s 6,9 % ob koncu leta 2019. Trajanje portfelja ob koncu leta 2020 je bilo 3,19 leta, njegova povprečna bonitetna ocena pa je bila BBB+.

Približno 33 % portfelja so sestavljale obveznice z zapadlostjo manj kot eno leto, vrednostni papirji s spremenljivo obrestno mero in kratkoročni instrumenti denarnega trga, ki zagotavljajo dodatno likvidnostno rezervo za portfelj.

Profil portfelja, kar zadeva trajanje, kreditno tveganje in likvidnost, je bil usklajen v skladu z napovedanimi denarnimi tokovi iz operacij EFSI v okviru jamstva EU (npr. napovedane unovčitve, prihodki).

4.4. Donosnost

Letna donosnost je izračunana na časovno tehtani podlagi, da nanjo ne bi vplivala velikost portfelja, ki se je med letom še naprej povečevala.

V tržnem okolju, za katero so značilni nestanovitnost, povezana z zdravjem, in zgodovinsko nizki donosi, je sklad v letu 2020 dosegel letno absolutno donosnost v višini 1,246 %. Ta donos je v skladu z letno donosnostjo referenčne vrednosti EFSI (1,23 %). Vendar je donosnost referenčne vrednosti in portfelja v letu 2020 v veliki meri temeljila na tem, da se je krivulja zopet obrnila navzgor. Glede na zgodovinsko nizke ravni donosov EU in ZDA bi lahko na portfelj in referenčno vrednost v prihodnjih letih negativno vplivala nasprotna gibanja krivulje (tj. naraščajoči donosi).

5.Ocena ustreznosti ciljnega zneska in ravni sredstev v Jamstvenem skladu EFSI

Dne 31. decembra 2020 so skupne kumulativne odobritve v okviru EFSI znašale 82,7 milijarde EUR v vseh državah članicah, od česar je bilo 57,2 milijarde EUR odobrenih v okviru dela za infrastrukturo in inovacije (629 operacij), 25,5 milijarde EUR pa v okviru dela za MSP (792 operacij). Na splošno je to precejšnje povečanje v primerjavi z 31. decembrom 2019, ko so skupne odobritve znašale 68,7 milijarde EUR. Zgornji zneski predstavljajo skupne zneske, ki jih je skupina EIB odobrila od ustanovitve EFSI, medtem ko je zapadla izpostavljenost le delno krita z jamstvom EU v okviru EFSI. Slednje je podrobneje opisano v naslednjih odstavkih tega oddelka in v oddelku 3 zgoraj. Dne 31. decembra 2020 je skupna zapadla izplačana izpostavljenost, krita z jamstvom EU, znašala 18,9 milijarde EUR (16,5 milijarde EUR v okviru dela za infrastrukturo in inovacije ter 2,4 milijarde EUR v okviru dela za MSP) v primerjavi z 18,4 milijarde EUR leta 2019.