Posebno poročilo  Ali je ESRR uspešno 
podpiral razvoj 
podjetniških 
inkubatorjev?SL 2014  št. 07
EVROPSKO 
RAČUNSKO
SODIŠČE
EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-naslov: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Veliko dodatnih informacij o Evropski uniji je na voljo na internetu.
Dostop je mogoč na strežniku Europa ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Urad za publikacije Evropske unije, 2014
ISBN  978-92-872-0136-2
doi:10.2865/34883
© Evropska unija, 2014
Reprodukcija je dovoljena z navedbo vira.
Printed in Luxembourg
SL 2014  št. 07
Posebno poročilo Ali je ESRR uspešno 
podpiral razvoj 
podjetniških 
inkubatorjev?
(v skladu z drugim pododstavkom člena 287(4) PDEU)
02
 Kazalo
Odstavek
 Glosar
I – VII Povzetek
1 – 9 Uvod
10 – 17 Obseg in cilji revizije
18 – 78 Opažanja
19 – 28 Kakovost infrastrukture je bila na splošno dobra, smotrnost poslovanja inkubatorjev pa je bila 
slabša
20 – 23  Objekti inkubatorjev so bili večinoma dobro prilagojeni ter izgrajeni in opremljeni po načrtih
24 – 28 Revidirani podjetniški inkubatorji so bili sorazmerno manj uspešni
29 – 58 Revidirani inkubatorji, sofinancirani iz ESRR, niso dovolj uporabljali dobrih praks
31 – 34 Pri ustanavljanju podjetniških inkubatorjev je bilo premalo pozornosti namenjeno uspešnosti njihovih 
podpornih dejavnosti za podjetja
35 – 48 Storitve inkubatorja so bile le ohlapno povezane s potrebami uporabnikov
49 – 51 Sistemi spremljanja znotraj inkubatorjev niso zagotavljali ustreznih upravljavskih informacij
52 – 58 Finančna vzdržnost inkubatorja je bila v nasprotju s ciljem zagotavljanja ustreznih storitev inkubatorja 
zadevnim podjetjem
59 – 72 Sistemi upravljanja ESRR se niso osredotočali na učinkovitost storitev, ki so jih zagotavljali 
podjetniški inkubatorji
60 – 68 V postopku za izbiro inkubatorjev se niso ustrezno upoštevali nekateri elementi, ključni za dejavnosti 
inkubatorjev
69 – 72 Inkubatorjem, sofinanciranim iz ESRR, ni bilo treba dovolj dolgo nadaljevati izvajanje dejavnosti 
inkubatorja
03 Kazalo
73 – 78 Omejitve, s katerimi se je pri razširjanju znanja srečevala Evropska komisija, so ovirale spodbujanje 
dobrih praks
79 – 85 Zaključki in priporočila
 Priloga  – Seznam revidiranih inkubatorjev
 Odgovori Komisije
04
 Glosar
EBN : Evropska mreža poslovnih in inovacijskih centrov. 
ESRR : Evropski sklad za regionalni razvoj.
Inkubator EC-BIC : Inkubator, ki je potrjen član Evropske mreže poslovnih in inovacijskih centrov.
Mreženje : Poslovna dejavnost, ki vključuje poslovneže in podjetnike, ki vzpostavljajo osebne stike in ustvarjajo 
poslovne priložnosti.
MSP : Mala in srednje velika podjetja. Ta kategorija zajema podjetja z manj kot 250 zaposlenimi ter letnim 
prometom, ki ne presega 50 milijonov EUR, in/ali letno bilančno vsoto, ki ne presega 43 milijonov EUR.
Odcepljeno podjetje : Neodvisno podjetje, ki nastane, ko se oddelek ali del obstoječega podjetja ali organizacije 
odcepi in postane ločen subjekt.
Podjetje z visokim potencialom rasti : Podjetje, ki je ali bo po pričakovanjih uspešnejše kot druga podjetja 
v celotni panogi ali na celotnem trgu. 
Poizvedbena dejavnost : Aktivno iskanje uporabnikov in raziskovanje potencialnih trgov.
Program inkubiranja : Posameznemu podjetju prilagojen dokument, v katerem so za vsako posamezno gostujoče 
zagonsko podjetje opisani načrtovani dogodki in ukrepi. Namen programa inkubiranja je določiti poslovne cilje 
podjetja uporabnika ter opredeliti vrsto ciljno usmerjenih virov in storitev, ki bodo podpirali njegov razvoj. Izvajanje 
programa in doseganje poslovnih ciljev se spremljata z uporabo kazalnikov.
Regionalna inovacijska strategija (RIS) : Dokument, v katerem so sistematično in na podlagi ciljev opredeljene 
regionalne prednostne naloge, ki se obravnavajo z uporabo ukrepov, namenjenih razvoju inovacij na lokalni ravni 
prek akademskih in poslovnih organizacij. 
Uporabnik : Podjetnik ali podjetje, ki prejem pomoč na podlagi sporazuma o sodelovanju s podjetniškim 
inkubatorjem. To je lahko pomoč v obliki najema objektov in/ali sodelovanja pri podpornih dejavnostih za podjetja. 
Virtualna inkubacija : Shema, ki podjetju omogoča uporabo podpore inkubatorja, ne da bi se dejansko nahajalo 
v prostorih inkubatorja. 
Zagonsko podjetje : Novonastalo podjetje ali partnerstvo, ki skrbi za začetni razvoj svojega proizvoda ali storitve 
ter opravlja raziskave trga. 
05
 Povzetek
IV
Nerazveseljivi rezultati revidiranih inkubatorjev se 
lahko pripišejo dejstvu, da so se ustaljene dobre 
prakse uporabljale zgolj v omejenem obsegu. Natanč ‑
neje povedano, pri ustanavljanju inkubatorjev se je 
premalo pozornosti namenjalo uspešnosti podpornih 
dejavnosti za podjetja. Drugič, storitve inkubatorja so 
bile le rahlo povezane s poslovnimi cilji uporabnika. 
Tretjič, sistemi spremljanja znotraj inkubatorjev niso 
zagotavljali ustreznih upravljavskih informacij. Poleg 
tega je zaskrbljenost zaradi finančne vzdržnosti ovirala 
dejavnost inkubatorja.
V
Na ravni organov upravljanja so bili sistemi upravlja ‑
nja preveč osredotočeni na izložke in niso posvečali 
dovolj pozornosti operativni dejavnosti podjetniških 
inkubatorjev. Zlasti se pri postopku za izbiro inku ‑
batorjev za sofinanciranje niso ustrezno upoštevali 
številni elementi, ključni za dejavnosti inkubatorja, kot 
so usposobljenost osebja, obseg in ustreznost storitev 
inkubatorja ter finančna vzdržnost. Pričakovane koristi 
za regionalno gospodarstvo v večini primerov niso bile 
ocenjene.
VI
Evropska komisija si je v določeni meri prizadevala 
za pridobitev informacij o dejavnostih in značilnostih 
podjetniških inkubatorjev v EU, vendar pa ni mogoče 
reči, da je bila podpora, ki jo je nudila, ustrezna. Dejav ‑
nosti Komisije za spodbujanje inkubatorjev in dobrih 
praks so bile preveč omejene, da bi zmanjšale tvega ‑
nje neuspeha neizkušenih in nezrelih sofinanciranih 
inkubatorjev.I
Mala in srednje velika podjetja (MSP) imajo 
pomembno vlogo pri ustvarjanju rasti in delovnih 
mest. Zato je zagotavljanje podpore MSP z leti postalo 
vse pomembnejša politična prednostna naloga. Zne ‑
sek pomoči iz strukturnih skladov, namenjen podpori 
MSP , je v zadnjih dveh programskih obdobjih znašal 23 
oziroma 15  milijard  EUR. Namen podjetniških inkuba ‑
torjev je podpirati uspešno ustanavljanje in nadaljnji 
razvoj zagonskih podjetij.
II
Glavni cilj revizije je bil oceniti, ali so podjetniški inku ‑
batorji, ki so bili sofinancirani s sredstvi Evropskega 
sklada za regionalni razvoj (ESRR), uspešno podpirali 
novoustanovljena podjetja z visokim potencialom 
rasti. Revizijska ekipa je na kraju samem revidirala 
vzorec inkubatorjev v štirih državah članicah. Obiskala 
je tudi organe upravljanja v teh državah članicah ter 
na razširjenem vzorcu, ki je zajemal tudi inkubatorje 
iz dveh dodatnih držav članic, izvedla primerjalno 
analizo
III
Sodišče ugotavlja, da je ESRR znatno finančno prispe ‑
val k ustvarjanju infrastrukture podjetniških inkubator ‑
jev, zlasti v državah članicah, v katerih je bila ta vrsta 
podpore podjetjem razmeroma redka. Kljub temu pa 
je bila smotrnost poslovanja revidiranih inkubatorjev 
skromna.
Povzetek 06
VII
Sodišče priporoča:
prvič, Komisija naj od držav članic zahteva, naj bo 
odobritev ustanavljanja novih inkubatorjev z uporabo 
sofinanciranja EU odvisna od naslednjega:
(a) podjetniški inkubatorji naj se ustanovijo na podla ‑
gi podrobnih in realističnih poslovnih načrtov, pri 
čemer je treba posebno pozornost nameniti traj ‑
nosti njihovih neprofitnih dejavnosti inkubatorja;
(b) dejavnosti inkubatorja naj že od začetka izvaja 
primerno kvalificirano osebje, ki lahko zagotavlja 
ustrezno individualno podporo uporabnikom in 
morebitnim prihodnjim podjetnikom;
(c) inkubatorji naj proaktivno iščejo in pridobivajo 
nove uporabnike ne glede na njihov geografski 
položaj, pri čemer naj se osredotočajo na tiste 
z inovativnimi poslovnimi idejami z visokim po ‑
tencialom rasti, da se čim bolj poveča učinkovitost 
javnega financiranja in s tem dodana vrednost, ki 
jo zagotavljajo sredstva EU;
(d) proces inkubiranja za posamezna podjetja uporab ‑
nike naj se začne z oblikovanjem podrobnega in 
posameznemu podjetju prilagojenega programa 
inkubiranja. Spremlja naj se izvajanje tega progra ‑
ma in ocenjuje stopnja dosege poslovnih ciljev;
(e) inkubatorji naj nudijo svoje storitve nerezidenčnim 
podjetjem ter tako omogočijo širši učinek podpo ‑
re inkubatorja na lokalno poslovno skupnost in 
izboljšanje možnosti za mreženje;
(f) inkubatorji naj vzpostavijo sistem spremljanja, 
ki bo temeljil na podatkih, pridobljenih v okviru 
njihovih lastnih dejavnosti, in tudi na poslovnih 
podatkih, ki jih predložijo uporabniki, ki prejemajo 
podporo;drugič, Komisija naj od organov držav članic zahteva, 
naj pri oblikovanju postopkov za izbiro in nadzor pro ‑
jektov inkubatorjev, sofinanciranih iz ESRR, upoštevajo 
naslednje elemente:
(g) pri merilih za izbiro projektov naj se več pozorno ‑
sti nameni pričakovanim rezultatom projekta in ne 
zagotovitvi fizičnih izložkov;
(h) v postopku ocenjevanja projektov in pri dolo ‑
čitvi pogodbenih obveznosti naj se bolj upora ‑
blja strokovno znanje dejavnosti podjetniških 
inkubatorjev;
(i) raven javne podpore naj temelji na opredeljenih 
rezultatih, ki so bili napovedani za projekt inkuba ‑
torja. Višina plačil iz ESRR bi morala biti povezana 
z rezultati, ki jih doseže inkubator;
(j) obdobje trajnosti naj se prilagodi tako, da bo 
ustrezalo dejanskemu življenjskemu ciklu sredstev 
podjetniškega inkubatorja, sofinanciranega iz 
ESRR;
tretjič, Komisija naj:
(k) posodobi svoje informacije o uspešnosti in učinko ‑
vitosti podjetniških inkubatorjev ter te informacije 
uporabi za zagotovitev, da je podpora iz ESRR 
dobro prilagojena potrebam sektorja podjetniških 
inkubatorjev;
(l) si še naprej prizadeva za podporo skupnosti pod ‑
jetniških inkubatorjev, zlasti tistih, ki prejemajo 
podporo EU, na primer z organiziranjem izmenjave 
znanja in izkušenj s pristojnimi organi v državah 
članicah. Ta pobuda bi morala biti namenjena 
vsem podjetniškim inkubatorjem, ki bi lahko pred ‑
stavili svoje zgodbe o uspehu, izmenjali znanje in 
dostopali do podpore kolegov na ravni EU.
07
 Uvod
Zakaj so podjetniški  
inkubatorji pomembni?
01 
Mala in srednje velika podjetja (MSP) 
imajo pomembno vlogo pri ustvarja ‑
nju rasti in delovnih mest. Ocenjuje se, 
da 20,7 milijona MSP , kolikor jih je v EU, 
zagotavlja 67 % vseh delovnih mest 
in 58 %1 bruto dodane vrednosti2. Zato 
je zagotavljanje podpore MSP z leti 
postalo vse pomembnejša predno ‑
stna naloga EU. Lizbonska strategija 
je sektorju MSP namenila posebno 
pozornost. Pozneje sta bila v strategiji 
Evropa 2020 posebej poudarjena po ‑
men MSP in inovacij za gospodarstvo 
Evropske unije ter ključna vloga, ki jo 
imajo ti pri doseganju pametne, trajno ‑
stne in vključujoče rasti.
02 
Namen podjetniških inkubatorjev je 
zagotoviti široko in intenzivno podpo ‑
ro mladim podjetjem. Ta podpora je 
najbolj potrebna na začetku življenj ‑
skega cikla podjetja, ko je tveganje 
neuspeha največje. Opredelitev pod ‑
jetniških inkubatorjev, kot jo uporablja 
Sodišče, je navedena v  okviru 1 .03 
Po objavljenih raziskavah se lahko skle ‑
pa, da je za MSP , ki so prejela podporo 
inkubatorja, bistveno manj verjetno, 
da bodo v prvih letih po ustanovitvi 
doživela neuspeh. Splošna triletna 
stopnja preživetja novih podjetij je 
približno 56 %3, za podjetja, ki so jim 
pomagali podjetniški inkubatorji, pa ta 
stopnja znaša približno 90 %4.
04 
Proces inkubiranja je najbolj učinkovit, 
če je prilagojen posebnim potrebam 
posameznih podjetnikov. Na obseg, 
raznolikost in intenzivnost podpore 
vpliva več dejavnikov, na splošno pa se 
razlikuje glede na stopnjo življenjskega 
cikla ocenjenega podjetja (npr. ustano ‑
vitev, razširitev), tržni sektor, v katerem 
to deluje (npr. informacijska in komuni ‑
kacijska tehnologija, biotehnologija) in 
vrsto podjetja (npr. zagonsko podjetje, 
odcepljeno podjetje).5
Opredelitev podjetniškega inkubatorja
Podjetniški inkubator je organizacija, namenjena podpori uspešnega ustanavljanja in nadaljnjega razvoja pod ‑
jetij. Pogosto nudi dostop do fizične poslovne infrastrukture, posameznemu podjetju prilagojenih podpornih 
dejavnosti za podjetja in priložnosti za mreženje.
Inkubatorji se med seboj razlikujejo na več načinov, zlasti po obsegu programa inkubiranja, ki ga nudijo, notra ‑
nji organizaciji, gospodarskem sektorju, za katerega so specializirani, in po vrstah uporabnikov, ki jih podpirajo.Okvir 11  ECORYS, EU SMEs in 2012: at the 
crossroads  (MSP v EU leta 2012: 
na razpotju), Evropska 
komisija, september 2012 
(http://ec.europa.eu/
enterprise/policies/sme/
facts‑figures‑analysis/
performance‑review/files/
supporting‑documents/2012/
annual‑report_en.pdf ).
2  Bruto dodana vrednost je 
vrednost proizvedenih 
proizvodov in zagotovljenih 
storitev, od katere se odštejejo 
stroški vseh vložkov in surovin, 
ki jih je mogoče neposredno 
pripisati tej proizvodnji.
3  Eurostat: http://epp.eurostat.
ec.europa.eu/statistics_
explained/index.php/
Business_demography_
statistics .
4  Evropska mreža poslovnih in 
inovacijskih centrov (EBN) 
navaja, da je stopnja preživetja 
podjetij v obdobju 
inkubiranja 92 %; v treh letih po 
tem, ko podjetje zapusti 
inkubator, pa 90 %. Poročilo 
„BIC Observatory 2012©“ 
(http://www.ebn.be/assets/
assets/pdf/2012/bic_obs_2012.
pdf). Britanska zveza 
podjetniških inkubatorjev  
(UK Business Incubation Ltd)  
je objavila, da je stopnja 
preživetja v obdobju 
inkubiranja 98 % in po petih 
letih 87 % ( http://www.ukbi.
co.uk/resources/
business‑incubation.aspx ). 
Ameriško združenje 
podjetniških inkubatorjev 
(The US National Business 
Incubation Association) je 
objavilo, da petletna stopnja 
preživetja znaša 87 %; poročilo 
State of the Business Incubation 
Industry (stanje v panogi 
podjetniških inkubatorjev)  
iz leta 2012.
5  Glej odstavek 14.
08 Uvod
05 
V vodniku po inkubatorjih, temelječih 
na inovacijah (Smart Guide to Innovati ‑
on‑Based Incubators), ki ga je objavila 
Evropska komisija, so opredeljene tri 
značilne faze.6 Primeri dejavnosti, ki se 
izvajajo na posameznih stopnjah, so 
opisani v  diagramu 1 .
(a) Predinkubacijska faza: ta faza 
zajema dejavnosti, namenjene 
podpori potencialnih podjetnikov 
pri razvoju poslovnih idej, mode ‑
lov in načrtov. Njen cilj je povečati 
možnost, da bodo podjetniki lahko 
učinkovito ustvarili podjetje in ga 
uspešno vodili do zagonske faze 
podjetja. Značilne storitve, ki se 
v tej fazi zagotavljajo, vključujejo 
prvo oceno poslovne ideje in po ‑
sameznemu podjetju prilagojeno 
usmerjanje pri vseh vidikih pripra ‑
ve poslovnega načrta.
(b) Inkubacijska faza: ta faza se začne 
ob ustanovitvi MSP in konča 
v trenutku, ko postane samozado ‑
stno in pripravljeno za neodvisno 
delovanje na prostem trgu. Ta 
faza traja približno tri leta. V tem obdobju inkubator nudi dostop 
do financiranja, izobraževanja in 
usposabljanja za podjetnike, pa 
tudi do mrež potencialnih po ‑
slovnih in tehnoloških partnerjev, 
pisarniških prostorov in včasih do 
povsem opremljenih laboratorijev, 
delavnic in objektov za ustvarja ‑
nje prototipov. Fizična inkubacija 
(kadar so podjetja dejansko priso ‑
tna v inkubatorju) je pomembna 
v nekaterih gospodarskih sektorjih 
(npr. biotehnologija in sodobni 
materiali). V nekaterih sektorjih 
(npr. razvoj programske opreme) 
pa je lahko uspešna rešitev tudi 
virtualna inkubacija.
(c) Poinkubacijska faza: ta faza zajema 
dejavnosti, ki se izvajajo, ko podje ‑
tje doseže operativno in finančno 
samostojnost ter je sposobno ne ‑
prekinjenega delovanja brez zuna ‑
nje podpore. MSP lahko še vedno 
potrebuje razne storitve, na primer 
ukrepe za povečanje stopnje 
prodaje, izboljšanje proizvodnih 
postopkov z uporabo metod, kot je 
internacionalizacija, ali za uvajanje 
inovacij.
Shematični prikaz treh faz procesa inkubiranjaDiagram 1
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi vodnika, ki ga je objavila Komisija.Predinkubacijska faza Inkubacijska faza Poinkubacijska faza
 ο Ocena inovacije
 ο Priprava poslovnega načrta
 ο Usposabljanje ο Dostop do financiranja
 ο Inštruiranje, mentorstvo in usposabljanje
 ο Gostovanje v prostorih, laboratorijih  
in delavnicah
 ο Trženje
 ο Napredno poslovno načrtovanje
 ο Združevanje poslovnih partnerjev ο Razvoj podjetja
 ο Internacionalizacija
 ο Grozdenje
 ο Mreženje
Poslovna ideja Zagonsko podjetje Trajnostno MSP6  Evropska komisija, 
februar 2010 ( http://ec.europa.
eu/regional_policy/sources/
docoffic/2007/working/
innovation_incubator.pdf ).
09 Uvod
Kako Evropski sklad za 
regionalni razvoj (ESRR) 
podpira podjetniške 
inkubatorje?
06 
Poleg regionalnega zbliževanja in 
evropskega teritorialnega sodelovanja 
spada krepitev regionalne konkurenč ‑
nosti in zaposlovanja med glavne cilje 
kohezijske politike Evropske unije. 
V praksi so strukturni skladi, zlasti 
Evropski sklad za regionalni razvoj 
(ESRR), glavni vir sredstev EU za pro ‑
grame v podporo MSP .
07 
Strukturni skladi se programsko na ‑
črtujejo in vključujejo v proračun za 
sedemletna obdobja. Skupni proračun 
strukturnih skladov za programsko 
obdobje 2000–2006 je znašal pribli ‑
žno 225 milijard EUR, za obdobje 2007–
2013 pa okoli 345 milijard EUR. Sred ‑
stva, namenjena za podporo MSP , so 
znašala 23 oziroma 15 milijard EUR. 
O višini zneskov, posebej namenjenih 
razvoju podjetniških inkubatorjev, ni 
razpoložljivih podatkov.
08 
Za strukturne sklade se uporablja 
deljeno upravljanje. Za njihovo upra ‑
vljanje je splošno odgovorna Komisija. 
To nalogo opravlja tako, da ocenjuje 
delovanje nacionalnih sistemov upra ‑
vljanja in odobri operativne programe. 
Ukrepe, opredeljene v operativnih pro ‑
gramih, zlasti izbiro projektov, izvajajo 
organi na ravni držav članic.09 
V tem poročilu je mogoče projekte 
podjetniških inkubatorjev, sofinancira ‑
nih iz ESRR, razdeliti v dve fazi:
Faza I: ustanovitev  
Ta faza se začne ob podpisu sporazu ‑
ma o dodelitvi nepovratnih sredstev. 
Vodja projekta nato začne načrtovati 
konstrukcijo (ali prenovo) objektov 
in nakup potrebne opreme. Faza se 
konča, ko je inkubator opremljen, ima 
ustrezno osebje, je fizično pripravljen 
na delovanje ter ko je naložba s prav ‑
nega in finančnega vidika urejena. 
Inkubator je tako pripravljen sprejeti 
prve najemnike. Ta faza običajno traja 
do dve leti.
Faza II: delovanje  
Ta faza se začne ob sprejetju prvih 
uporabnikov inkubatorja in začetku 
procesa inkubiranja; traja do konca 
obdobja trajnosti (oziroma do trenut ‑
ka, od katerega pogoji iz sporazuma 
za dodelitev nepovratnih sredstev 
prenehajo zavezovati lastnika projekta, 
da še naprej uresničuje dogovorjene 
rezultate projekta ali ohrani sredstva 
za zagotavljanje dejavnosti inkubator ‑
ja). V primeru revidiranih projektov se 
je ta faza končala pet let po podpisu 
sporazuma o dodelitvi nepovratnih 
sredstev in je običajno trajala približno 
tri leta po zaključku faze I.
10
 Obseg in  
cilji revizije
10 
Glavni cilj revizije je bil oceniti, ali so 
podjetniški inkubatorji, sofinancirani 
iz ESRR, uspešno podpirali zagonska 
podjetja z visokim potencialom rasti. 
Sodišče je postavilo naslednja tri 
revizijska vprašanja, ki se nanašajo na 
različne ravni upravljanja:
(a) Ali so upravičenci pri ustanavljanju 
in upravljanju inkubatorjev upora ‑
bljali dobre prakse?
(b) Ali so organi, pristojni za upravlja ‑
nje ESRR,7 uvedli uspešne meha ‑
nizme za izbiro ustreznih inkuba ‑
torjev, ki naj bi prejeli podporo, in 
zagotovitev njihovega uspešnega 
delovanja?
(c) Ali je Komisija sprejela ustrezne 
ukrepe, da bi se čim bolj povečal 
učinek podpore iz ESRR na sofinan ‑
cirane inkubatorje?
11 
Revizija je bila izvedena v prostorih 
Evropske komisije in v štirih državah 
članicah, ki so za ustanavljanje podje ‑
tniških inkubatorjev dodelile največje 
zneske sredstev ESRR (Češka, Španija, 
Poljska in Združeno kraljestvo). Na 
podlagi analize seznamov projektov 
(ki je bila narejena, ker ni bilo uradnih 
številčnih podatkov, kot je opisano 
v odstavku 7) Sodišče ocenjuje, da je 
bilo v štirih obiskanih državah članicah 
za ukrepe, ki so v obdobju 2000–2013 
prispevali k ustanavljanju inkubatorjev, 
dodeljeno 1,2 milijarde EUR sredstev.12 
Sodišče je na vzorcu 27 inkubatorjev 
(glej Prilogo ), ki so v programskem 
obdobju 2000–2006 prejeli podporo 
iz ESRR in so že vsaj tri leta neprekinje ‑
no delovali, izvedlo revizijo na kraju 
samem. Proučilo je vse vidike delova ‑
nja inkubatorjev, od planskih odločitev, 
ki so bile osnova za njihovo izgradnjo, 
do vzpostavljenih praks in postopkov. 
Skupni stroški posameznega projekta 
so znašali povprečno 6,1 milijona EUR. 
82 % tega zneska so povprečno pokri ‑
vali prispevki iz javnih sredstev: 42 % 
povprečnih skupnih stroškov je pokri ‑
val ESRR (skupno 70 milijonov EUR), 
preostalih 40 % pa države članice.
13 
Sodišče je ocenilo tudi sisteme upra ‑
vljanja, ki jih je uvedlo šest organov 
upravljanja, pristojnih za teh 27 inku ‑
batorjev. Ocenjevanje je bilo osredoto ‑
čeno na postopek izbire projektov ter 
na pogoje sporazumov o dodelitvi ne ‑
povratnih sredstev in načine njihovega 
naknadnega spremljanja za zagotovi ‑
tev izpolnjevanja pogodbenih ciljev.
14 
Standardi, ki so se uporabljali kot 
revizijska merila, temeljijo na dobrih 
praksah, opisanih v vodniku, ki ga je 
objavila Evropska komisija, in drugi 
literaturi, objavljeni o tej temi8.7  Npr. organi upravljanja in 
posredniški organi.
8  National Business Incubation 
Association (Ameriško 
združenje podjetniških 
inkubatorjev), Best practices in 
action ‑ Guidelines for 
Implementing First‑Class 
Business Incubation Programs 
(Najboljše prakse v praksi –  
smernice za izvajanje 
prvovrstnih programov 
podjetniškega inkubiranja), 
2. izdaja, 2010.  
Evropska komisija, 
Benchmarking of Business 
Incubators (Primerjalna analiza 
podjetniških inkubatorjev), 
februar 2002.
11 Obseg in cilji revizije 
15 
Sestavni del revizije je bila primerjalna 
analiza, v okviru katere so bili zbrani 
ključni številčni podatki in kazalniki 
za ocenitev smotrnosti poslovanja 
in učinkovitosti delovanja izbranih 
inkubatorjev, ki so prejeli podporo iz 
ESRR. Podrobne informacije o opera ‑
tivnih dejavnostih in finančnem stanju 
je predložilo skupno 49 inkubatorjev9 
(glej  Prilogo ) iz štirih obiskanih držav 
članic ter Italije in Nemčije, držav čla ‑
nic, ki sta prav tako precejšnje zneske 
sofinanciranja EU dodelili delovanju 
podjetniških inkubatorjev.
16 
Navedenih 49 inkubatorjev iz vzorca, 
sofinanciranih iz ESRR, se je primerja ‑
lo na podlagi referenčnih meril, ki so 
temeljila na rezultatih 65 inkubatorjev 
z oznako EC‑BIC10, ki so člani Evropske 
mreže poslovnih in inovacijskih cen ‑
trov (EBN)11, torej uporabljajo najboljšo 
prakso, ki jo priznava Komisija, v šestih 
izbranih državah članicah. Teh 65 in ‑
kubatorjev se v tem poročilu imenuje 
„referenčni inkubatorji“.
17 
Revizijski dokazi so bili zbrani na pod ‑
lagi razgovorov z uradniki Komisije in 
držav članic ter z vodji projektov. Pre ‑
gledani so bili tudi dokumenti, ki so jih 
predložili organi EU, nacionalni organi 
in podjetniški inkubatorji.9  Inkubatorji, ki so bili revidirani 
na kraju samem (21), ter 
nekateri drugi inkubatorji, 
sofinancirani iz ESRR (28).
10  Inkubator dobi oznako EC‑BIC 
šele po akreditacijskem 
postopku, s katerim se 
zagotovi izpolnjevanje meril 
za oznako EC‑BIC.
11  EBN je evropsko nevladno 
združenje približno 200 
inkubatorjev. Je edina 
organizacija, ki lahko 
inkubatorjem izda oznako 
EC‑BIC, ki jo priznava Evropska 
komisija.
12
 Opažanja
18 
Ta oddelek se začne z oceno smotrno ‑
sti poslovanja revidiranih inkubatorjev, 
nato pa so opisana opažanja na podla ‑
gi vsakega od treh revizijskih vprašanj, 
ki jih je postavilo Sodišče.
Kakovost infrastrukture je 
bila na splošno dobra, 
smotrnost poslovanja 
inkubatorjev pa je bila 
slabša
19 
Sodišče je ocenilo, kakšna je bila 
smotrnost poslovanja revidiranih 
inkubatorjev, sofinanciranih iz ESRR, 
pri postopku njihove izgradnje in 
opremljanja ali prenavljanja (njihovih 
izložkov) ter v smislu doseženih rezul ‑
tatov. Ti razsežnosti približno ustrezata 
fazama izvajanja projekta inkubatorja, 
ki sta opisani v odstavku 9.Objekti inkubatorjev so bili 
večinoma dobro prilagojeni 
ter izgrajeni in opremljeni  
po načrtih
20 
Sodišče meni, da je fizični prostor 
inkubatorja posebej pomemben za 
nekatere sektorje z visoko rastjo (npr. 
biotehnologijo, sodobne materiale), 
ki so odvisni od opreme, ki je na voljo 
v inkubatorju in do katere drugače ne 
bi mogli priti. Inkubatorji bi morali biti 
načrtovani tako, da nudijo udobne 
prostore za delo in sestanke, opre ‑
mljene s pisarniško opremo za splošne 
namene in komunikacijsko opremo. 
Pomembno je tudi načrtovati skupne 
prostore za prosti čas, ki bodo naje ‑
mnike spodbujali k medsebojnemu 
povezovanju, ter tako čim bolj pove ‑
čati možnosti za sodelovanje in prosto 
izmenjavo idej.FotografijaESRR je sofinanciral stavbo „Delta“ v tehnološkem parku Wrocław
Revidirani projekti inkubatorjev, sofinanciranih iz ESRR, so večinoma nudili dobro prilagojene  
delovne pogoje.
Vir: Evropsko računsko sodišče. Arhitektka: Anna Kościuk.
13 Opažanja
21 
Velika večina obiskanih inkubatorjev je 
svojim uporabnikom uspešno nudila 
privlačne delovne prostore. Revidirani 
objekti so bili različnih profilov: od 
preprostih pisarniških prostorov do 
popolnoma opremljenih laboratorijev. 
Skupno jih je 23 od 27 zagotavljalo 
delovne pogoje, prilagojene potre ‑
bam posameznih gostujočih MSP , in 
spodbujalo medsebojno sodelovanje. 
Inkubatorji so pri ureditvi fizičnih 
prostorov upoštevali pomen mreženja: 
podjetjem najemnikom so zagotavljali 
prostore za prosti čas, ki so omogočali 
spontano mreženje.
22 
Ocena, ki jo je Sodišče izvedlo o tej 
fazi, je zajemala tudi postopek načrto ‑
vanja in izgradnje revidiranih objektov. 
Vsi inkubatorji so bili zgrajeni v skladu 
z njihovo dokumentacijo o načrtova ‑
nju, ki je v 23 primerih od 27 vsebovala 
podrobne informacije o načrtovanih 
značilnostih objektov in v kateri so bili 
opredeljeni časovni načrti za izgra ‑
dnjo. Večina inkubatorjev (23 od 27) je 
bila dokončana skladno s temi načrti, 
a le 15 od 27 tudi v rokih, opredeljenih 
v projektnih vlogah.23 
Sodišče ni zasledilo nobenih večjih 
prekoračitev stroškov in 20 projektov 
od 27 je bilo končanih v okviru na ‑
črtovanega proračuna. Prekoračitve 
stroškov so prosilci krili iz lastnih virov 
in niso imele posledic na proračun EU.
Revidirani podjetniški  
inkubatorji so bili  
sorazmerno manj uspešni
24 
Sodišče je uspešnost in učinkovitost 
projektov inkubatorjev v fazi II oceni ‑
lo z merjenjem njihovih operativnih 
dejavnosti in ovrednotenjem njihovih 
izidov pri doseganju njihovih glavnih 
ciljev:
(a) števila poslovnih načrtov, izdelanih 
s podporo inkubatorja;
(b) števila inkubiranih zagonskih 
podjetij;
(c) števila ustvarjenih delovnih mest.
25 
V referenčnem obdobju je povprečen 
revidirani inkubator pomagali pri obli ‑
kovanju 20 novih poslovnih načrtov. 
Na podlagi teh je bilo ustvarjenih 15 
zagonskih podjetij in 27 novih delov ‑
nih mest. V referenčnem obdobju je 
bilo v vsakem revidiranem inkubatorju 
zaposlenih povprečno 164 ljudi, pri 
čemer pa zagonska podjetja predsta ‑
vljajo le manjši delež.
14 Opažanja
26 
Uspešnost referenčnih inkubatorjev 
z oznako EC‑BIC, ki so bili po velikosti 
primerljivi s tistimi, ki jih je revidiralo 
Sodišče, je bila veliko večja. Povprečen 
referenčni inkubator je v referenčnem 
obdobju pripomogel k izdelavi 101 no ‑
vega poslovnega načrta in ustano ‑
vitvi 65 novih zagonskih podjetij, na 
podlagi česar je bilo ustvarjenih 147 
novih delovnih mest. K tako visoki 
stopnji nastanka zagonskih podjetij 
je pripomogla podpora, zagotovljena 
podjetjem zunaj obsega fizične inku ‑
bacije (tj. zagotavljanje storitev iz pre ‑
dinkubacijske faze in storitev virtualne inkubacije podjetnikom). Dodano 
vrednost virtualne inkubacije odraža 
dejstvo, da število zagonskih podjetij, 
ki so jih ustanovili referenčni inkuba ‑
torji, močno presega število najemni ‑
kov v inkubatorjih. Podrobni podatki 
o uspešnosti obeh skupin inkubatorjev 
so navedeni v  tabeli .
Povprečni izidi, ki so jih dosegli podjetniški inkubatorji
Revidirani inkubatorji, sofinancirani iz ESRR, so bili sorazmerno manj uspešni.Tabela
Povprečje
Revidirani inkubatorji, sofinancirani iz ESRR Referenčni inkubatorji
Predinkubacijske dejavnosti
Poizvedbe o  podpori 92 738
Pripravljeni poslovni načrti 20 101
Projekti ustanavljanja podjetij 19 91
Inkubacijske dejavnosti
Zagonska podjetja (vključno z  nenajemniki) 15 65
Nova delovna mesta v zagonskih podjetjih 27 147
Nova delovna mesta na zagonsko podjetje 1,8 2,3
Skupno št. najemnikov v  inkubatorju 26 35
Št. ljudi, ki so jih zaposlili vsi najemniki 164 166
Št. zaposlenih na najemnika 6,4 4,7
Poinkubacijske dejavnosti
Podpora nudena obstoječim MSP 54 168
Nova delovna mesta v MSP (poinkubacijska faza) 20 49
Nova delovna mesta na MSP (poinkubacijska faza) 0,4 0,3
Vir: Referenčni podatki Sodišča za leto 2011.
15 Opažanja
27 
Za oceno učinkovitosti so bili ti rezul ‑
tati nato pregledani glede na raven 
virov, ki so bili uporabljeni (operativni 
stroški in zaposleno osebje). Izid teh 
meritev se je primerjal z rezultati, ki 
so jih dosegli referenčni inkubatorji 
z oznako EC‑BIC. Podrobnosti so prika ‑
zane v  diagramu 2  spodaj. Revidirani 
inkubatorji so na primer ustvarili pov ‑
prečno 5,3 delovnega mesta za vsa ‑
kih 100 000 EUR operativnih stroškov 
(v primerjavi z 9,6 delovnega mesta pri 
referenčnih inkubatorjih), kar pomeni 
stroške v višini približno 18 000 EUR 
na delovno mesto, medtem ko je za 
referenčne inkubatorje ta strošek 
znašal 10 400 EUR.Pri stroških na poslovni načrt in stro ‑
ških na zagonsko podjetje je razlika 
med inkubatorji, ki jih je revidiralo 
Sodišče, in inkubatorji z oznako EC‑BIC, 
ki so bili uporabljeni za referenco, 
podobno velika. Če se kot osnova za 
izračun uporabi število osebja, zapo ‑
slenega v inkubatorju, je mogoče priti 
do podobnih zaključkov.
Učinkovitost delovanja inkubatorjev  – rezultati za leto 2011
Revidirani podjetniški inkubatorji so bili razmeroma manj učinkoviti.Diagram 212,00
Poslovni
načrtiZagonska
podjetjaDelovna
mestaPoslovni
načrtiZagonska
podjetjaDelovna
mesta2,244,89
1,753,115,319,60
1,735,27
1,353,354,0910,35
10,00
8,00
6,00
4,00
2,00
0,00Revidirani inkubatorji
Referenčni inkubatorji
na 100 000 EUR operativnih stroškov na zaposlenega v inkubatorju
Vir: Referenčni podatki Sodišča za leto 2011.
16 Opažanja
28 
Večina revidiranih inkubatorjev je 
začela delovati šele pred razmeroma 
kratkim časom; to pomanjkanje izku ‑
šenj je nedvomno vplivalo na njihovo 
učinkovitost. Vendar pa velika razlika 
med obema skupinama inkubatorjev 
kaže na relativno slabo smotrnost 
poslovanja inkubatorjev, sofinancira ‑
nih iz ESRR, ki jih je revidiralo Sodišče. 
V nadaljevanju so obravnavani različni 
možni vzroki za to, in sicer v obliki, ki 
sledi trem revizijskim vprašanjem iz 
odstavka 10.
Revidirani inkubatorji, 
sofinancirani iz ESRR,  
niso dovolj uporabljali 
dobrih praks
29 
Podjetniški inkubator je kompleksen 
sistem, katerega uspeh je odvisen od 
zunanjih dejavnikov, kot so makroeko ‑
nomski položaj, pravni sistem, v kate ‑
rem inkubator deluje, in podjetniška 
kultura v državi, v kateri se inkubator 
nahaja. Vendar pa na uspeh inkubator ‑
ja vplivajo tudi notranje prakse.
30 
Ob upoštevanju navedenega je Sodi ‑
šče proučilo kakovost in primernost 
praks in postopkov revidiranih inkuba ‑
torjev na naslednjih štirih področjih:
(a) notranje poslovno načrtovanje;
(b) ustreznost storitev, ki jih zagota ‑
vljajo svojim uporabnikom;
(c) sistemi, ki jih uporabljajo za spre ‑
mljanje uporabnikov, in
(d) poslovni modeli.Pri ustanavljanju podjet -
niških inkubatorjev je bilo 
premalo pozornosti  
namenjeno uspešnosti  
njihovih podpornih  
dejavnosti za podjetja
31 
Sodišče meni, da bi morali biti misija 
in cilji podjetniškega inkubatorja že 
od začetka jasno opredeljeni. Njegove 
prihodnje dejavnosti bi morale biti 
natančno opisane v poslovnem načrtu. 
Ta načrt bi moral vključevati informa ‑
cije o ključnih podpornih dejavnostih 
za podjetja, ki jih bo inkubator zago ‑
tavljal, ter podrobnosti o človeških in 
materialnih virih, ki so potrebni, da 
inkubator doseže svoje cilje inkubira ‑
nja. Vsebovati bi moral tudi podrobne 
informacije o ureditvah za mreženje.
32 
Čeprav je 22 inkubatorjev od 27 pripra ‑
vilo poslovne načrte skladno s formal ‑
nimi obveznostmi iz zakonodaje, ki 
ureja podporo iz ESRR,12 je le polovica 
vanje vključila podrobnosti o svojih 
dejavnostih in v rezultate usmerjenih 
ciljih.12  V preostalih petih primerih ni 
bilo pravne obveznosti za 
razvoj poslovnega načrta.
17 Opažanja
33 
Analiza dokumentov, ki jih imajo 
inkubatorji o poslovnem načrtova ‑
nju, je razkrila slabosti, ki vplivajo na 
dejavnike, bistvene za dobro delovanje 
podjetniškega inkubatorja. Najpogo ‑
steje opisa programov inkubiranja ni 
bilo, viri, ki naj bi se zagotovili v pro ‑
cesu inkubiranja (npr. usposobljeno 
osebje), niso bili določeni ali pa so bile 
informacije o stroških dejavnosti inku ‑
batorja nepopolne ali jih ni bilo. Brez 
teh bistvenih informacij pa prihodnje 
ekonomske trajnosti inkubatorja ni 
mogoče zanesljivo oceniti.
34 
Večina številnih ciljev iz dokumentov 
o načrtovanju se je nanašala na same 
objekte inkubatorjev in ni bila osre ‑
dotočena na dejavnosti, ki naj bi jih 
inkubator dejansko izvajal. Pomenu 
in rezultatom procesa inkubiranja je 
bilo namenjene premalo pozornosti. 
To nagibanje k fizičnim ciljem (npr. iz ‑
gradnja in oprema) posledično pomeni 
neustrezno poudarjanje ciljev v fazi iz ‑
gradnje (fazi I) namesto osredotočenja 
na dosego temeljnih ciljev dejavnosti 
inkubatorja (faza II).Storitve inkubatorja so bile  
le ohlapno povezane  
s potrebami uporabnikov
35 
Sodišče meni, da je osnovna dejavnost 
podjetniškega inkubatorja zagotavlja ‑
nje podpornih storitev za uporabnike. 
Podjetnikom se lahko nudi vrsta sto ‑
ritev13; te vključujejo najem fizičnega 
prostora, mentorstvo, izobraževanje, 
posvetovanje na različnih področjih, 
mreženje, dostop do financiranja in še 
marsikaj. A če naj se rezultati zago ‑
tovijo učinkovito, potem za podporo 
inkubatorja ne zadostuje le preprost 
seznam storitev, ki so na voljo. Naj ‑
uspešnejši inkubatorji uporabljajo indi ‑
vidualni pristop, ki nudi posameznemu 
podjetju prilagojen program inkubira ‑
nja skupaj z drugimi pobudami za pod ‑
poro podjetnikom (kot so predavanja 
gostujočih govorcev), katerih namen je 
pripraviti zagonska MSP za delovanje 
na prostem trgu.
Nudene storitve
36 
V revidiranih inkubatorjih je bila pod ‑
pora, nudena gostujočim podjetjem, 
običajno14 v obliki subvencionirane ‑
ga pisarniškega prostora (nudilo jo 
je 94 % inkubatorjev). Poleg tega so 
bile brezplačno ali po nizkih cenah za ‑
gotovljene tudi „mehke storitve“. To so 
bili najpogosteje inštruiranje in tečaji 
usposabljanja ter podpora na področju 
prava, trženja, računovodstva in pravic 
intelektualne lastnine.13  V poročilu State of the 
Business Incubation Industry 
(Stanje v panogi podjetniških 
inkubatorjev), ki ga je 
leta 2006 pripravilo Ameriško 
združenje podjetniških 
inkubatorjev, je 
opredeljenih 33 storitev, ki jih 
lahko podjetniški inkubatorji 
nudijo podjetjem 
uporabnikom.
14  V Združenem kraljestvu se 
znižani najemni stroški 
običajno niso uporabljali.
18 Opažanja
37 
V diagramu 3  je prikazan razpon stori ‑
tev, ki jih nudijo inkubatorji, sofinanci ‑
rani iz ESRR, ki jih je revidiralo Sodišče, 
v primerjavi z razponom zadevnih sto ‑
ritev, ki jih nudijo referenčni inkubator ‑
ji z oznako EC‑BIC. Zlasti je opaziti, da 
je lahko le 53 % inkubatorjev zagota ‑
vljalo storitve svetovanja o finančnem 
načrtovanju in financiranju. To je vzrok 
za zaskrbljenost, saj je nezadosten do ‑
stop do financiranja priznan kot ključ ‑
na ovira za razvoj MSP15, to, da inku ‑
batorji niso zagotavljali dovolj storitev 
svetovanja na področju financiranja, 
pa ni pripomoglo k zmanjšanju obsega 
tega problema. To je oviralo splošno 
dojemanje obstoječih in potencialnih 
uporabnikov o koristnosti podpore, ki 
jo inkubatorji zagotavljajo gostujočim 
podjetjem.
Vrste in pogostost glavnih storitev, ki jih zagotavljajo revidirani inkubatorji,  
sofinancirani iz ESRR
Revidirani inkubatorji, sofinancirani iz ESRR, zagotavljajo bolj omejen obseg storitev.Diagram 3
Vir: Referenčni podatki Sodišča za leto 2011.Podpora pri opredelitvi poslovnega modelaPodpora pri oceni
podjetniških veščinPodpora pri analizi tveganjaStoritve za zagonska podjetja
Izvedba usposabljanja
Ocena potreb po
usposabljanju
Oddaja prostorov
inkubatorja
Podpora pri zbiranju sredstev
Podpora pri ﬁnančnem načrtovanju94 %
80 % 53 %
76 %78 %51 %41 %69 %67 %
71 %90 %
Revidirani inkubatorji
Referenčni inkubatorjiOpredelitev ciljnih uporabnikov
Podpora pri poslovnem načrtovanju100 %
90 %
80 %70 %60 %50 %40 %30 %20 %
10 %
0 %15  The SME Financing Gap, 
Volume I, Theory And 
Evidence (Finančne vrzeli MSP, 
zvezek I, teorija in dokazi), 
Organizacija za gospodarsko 
sodelovanje in razvoj ( http://
ec.europa.eu/enterprise/
newsroom/cf/_getdocument.
cfm?doc_id=624 ).
19 Opažanja
Programi inkubiranja
38 
Sodišče je med revizijo ugotovilo, da 
je razmeroma majhen obseg storitev, 
ki jih nudijo revidirani inkubatorji, ne ‑
posredna posledica njihovega pristopa 
do inkubiranja. Na splošno inkubatorji, 
sofinancirani iz ESRR, niso bili neposre ‑
dno vključeni v poslovni razvoj svojih 
uporabnikov in niso aktivno sodelovali 
z gostujočimi podjetji pri opredelitvi 
in določitvi njihovih ciljev. Inkubatorji 
od gostujočih podjetij niso zahtevali 
tesnega sodelovanja na tem podro ‑
čju, gostujoča podjetja pa so pogosto 
menila, da jim izmenjava občutljivih 
poslovnih podatkov ne prinaša nobe ‑
nih koristi, zato so pri tem omahovala.
39 
Strukturiranih celovitih programov in ‑
kubiranja, ki vključujejo intenzivno so ‑
delovanje med inkubatorji in njihovimi 
uporabniki, je bilo zelo malo. Samo 4 
revidirani inkubatorji od 27 so skupaj 
z vsakim posameznim uporabnikom 
sistematično pripravili celovit pro ‑
gram inkubiranja ter v njem opredelili 
posebne cilje v zvezi s smotrnostjo 
poslovanja in razvojem. Le v 6 revidira ‑
nih inkubatorjih od 27 so bile opravlje ‑
ne revizije kakovosti, katerih namen je 
bil izboljšati splošno kakovost storitev 
inkubatorja.40 
Pomanjkljiva stopnja sodelovanja je 
privedla do občutka „odtujenosti“ od 
inkubatorja, imela pa je tudi negati ‑
ven učinek na občutek skupnosti med 
najemniki. To ni olajšalo sinergije med 
najemniki.
Veščine osebja
41 
Ker ni bilo kulture intenzivnega sode ‑
lovanja med inkubatorji in uporabniki, 
tudi ni bilo pobud, da bi zaposleni v in ‑
kubatorjih imeli ali pridobili posebne 
veščine in strokovno znanje, s katerimi 
bi lahko uspešneje podpirali gostujoča 
podjetja. Zaradi posledičnega pomanj ‑
kanja veščin osebje inkubatorjev ni 
moglo sprejeti ukrepov za uspešnejše 
sodelovanje z gostujočimi podjetji, 
s čimer se je ustvaril začaran krog. 
Obseg veščin in strokovnega znanja 
osebja v revidiranih inkubatorjih je bil 
manjši kot v referenčnih inkubatorjih, 
kot je prikazano v  diagramu 4 .
42 
Zlasti je imelo razmeroma malo zapo ‑
slenih, ki so neposredno sodelovali pri 
dejavnostih podjetniških inkubatorjev, 
veščine, ki bi jim omogočale zagota ‑
vljanje bolj specializirane pomoči pod ‑
jetjem na področjih, kot je strokovno 
znanje o specifičnem sektorju (39 %), 
ali dostop do možnosti financiranja 
(43 %).
20 Opažanja
43 
Druga posledica premajhnega sodelo ‑
vanja je bila tudi, da so imeli inkuba ‑
torji le omejeno strukturirano znanje 
o potrebah in dosežkih posameznih 
gostujočih podjetij.Predinkubacijska faza in virtualna 
inkubacija
44 
Slabosti v programih in nizka stopnja 
sodelovanja so bile ugotovljene še na 
dveh drugih pomembnih področjih 
dejavnosti inkubatorjev: na področju 
podpore v predinkubacijski fazi (glej 
odstavek 5a) in virtualne inkubacije 
(glej odstavek 46). Obe vrsti storitev se 
zagotavljata prihodnjim uporabnikom 
in tistim, ki niso nujno fizično prisotni 
v prostorih inkubatorja.Primerjava glavnih veščin in strokovnega znanja osebja
Obseg veščin in strokovnega znanja osebja inkubatorjev je bil v revidiranih inkubatorjih manjši.
Vir: Referenčni podatki Sodišča za leto 2011.Diagram 4
14 %49 %39 %55 %
35 %
43 %43 %39 %
22 %Ustanavljanje visokotehnoloških 
MSP in podpora zanje
Strokovno znanje
o speci/f_ičnem sektorju 
Dostop do /f_inanciranjaReferenčni inkubatorjiRevidirani inkubatorjiMednarodno sodelovanje
Pravno svetovanjeDrugo
Promocija MSP, ki 
prejemajo pomoč
Napredna uporaba IKT 
za razvoj MSPRazvoj človeških virov90 %
80 %
70 %
60 %
50 %40 %30 %20 %10 %
0 %
21 Opažanja
45 
Zagotavljanje intenzivne podpore 
potencialnim podjetnikom v predin ‑
kubacijski fazi je pomembno. Prvič, 
inkubatorju omogoča razvoj skupine 
morebitnih uporabnikov ne glede na 
njihov geografski položaj. Spodbuja 
tudi sodelovanje inkubatorja z lokalno 
skupnostjo, vendar pa tudi pomeni, 
da osebje inkubatorja temu nameni 
precej časa. Skupno 14 revidiranih in ‑
kubatorjev od 27 te podpore ni nudilo. 
Nezagotavljanje te storitve je bil eden 
od razlogov za majhno število poiz ‑
vedb, ki so jih prejeli inkubatorji, kar je 
prikazano v  tabeli .
46 
Virtualna inkubacija se nanaša na 
zagotavljanje programov inkubiranja 
uporabnikom, ki niso prisotni v prosto ‑
rih inkubatorja. Ta storitev povečuje 
uspešnost inkubatorjev (glej odsta ‑
vek 26). Zanimanje za to vrsto podpore 
podjetjem je v veliki meri odvisno od 
kakovosti in uspešnosti programov 
inkubiranja. Šibki programi inkubiranja 
(glej odstavka 38 in 39) in omejitve 
pri obsegu nudenih storitev sta bila 
glavna razloga, da je le 11 revidiranih 
inkubatorjev od 27 zagotavljalo virtu ‑
alno inkubacijo uporabnikom, ki so se 
nahajali zunaj prostorov inkubatorja.Mreženje in vključeni inkubatorji
47 
Pri revidiranih inkubatorjih je bilo 
opaziti dobro razumevanje potrebe 
po mreženju in koristi, ki jih to prinaša. 
Od 27 jih je 19 poskušalo ustvariti mre ‑
žo povezanih deležnikov. Poleg tega so 
bili skoraj vsi revidirani inkubatorji po ‑
vezani s priznanimi lokalnimi partnerji 
ali pa so bili vanje vključeni. Ti partner ‑
ji so vključevali univerze, organizacije 
za podporo podjetjem in javne organe. 
Vendar pa so redki inkubatorji uspešno 
vzpostavili mrežo, ki bi vključevala vse 
vrste zadevnih deležnikov (npr. univer ‑
ze, vodilne ljudi v panogah in njihova 
nekdanja podjetja uporabnike v   
poinkubacijski fazi).
48 
Inkubatorji bi morali imeti v vsaki regiji 
pomembno vlogo v infrastrukturi za 
podporo podjetjem, vendar je bilo na 
kateri koli točki priprave regionalnih 
inovacijskih strategij v preteklosti 
opravljeno posvetovanje le s 14 inku ‑
batorji od 27. Ta nizka številka posre ‑
dno kaže, da vrednost inkubatorjev 
kot pomembnih centrov za podporo 
podjetjem pogosto ni priznana.
22 Opažanja
Sistemi spremljanja znotraj 
inkubatorjev niso zagota -
vljali ustreznih upravljavskih 
informacij
49 
Sodišče meni, da bi bilo treba v vsakem 
podjetniškem inkubatorju vzpostaviti 
sistem spremljanja. Ta sistem bi zbiral 
in evidentiral statistične podatke in 
druge relevantne informacije o dejav ‑
nostih inkubatorja in njegovih uporab ‑
nikov. Namen zbiranja teh informacij 
je oceniti, ali so bili viri uspešno in 
učinkovito investirani ter ali so prispe ‑
vali k dosegi strateških ciljev. Ti cilji se 
lahko dosežejo le, če sistem upravljanja 
inkubatorja in tudi inkubirana podjetja 
zagotovijo poslovne podatke v obliki 
standardiziranih finančnih kazalnikov 
in kazalnikov o dejavnostih.50 
Samo 15 inkubatorjev od 27 je uvedlo 
sistem, s katerim so se redno spremlja ‑
le in evidentirale dejavnosti inkuba ‑
torja. Zbiranje podatkov v preostalih 
inkubatorjih je bilo omejeno na obve ‑
zne statistične podatke, ki jih zahte ‑
vajo računovodska pravila in davčni 
predpisi. Inkubatorji pogosto niso 
mogli zagotoviti podrobnih finančnih 
podatkov o vrednosti pomoči, dodelje ‑
ne posameznim uporabnikom. Zaradi 
tega je še težje pravilno oceniti njihovo 
dejavnost inkubatorja. Še redkejša 
je bila praksa vključevanja podatkov 
o poslovnih dejavnostih uporabnikov 
v podatke o spremljanju, ki jih zbirajo 
inkubatorji. Nekateri inkubatorji niso 
pridobili osnovnih podatkov o smo ‑
trnosti poslovanja, ker so imeli zgolj 
omejen nadzor nad razvojem svojih 
uporabnikov. Samo 5 inkubatorjev 
od 27 je uporabilo podatke o smotr ‑
nosti poslovanja svojih uporabnikov 
za izboljšanje upravljanja inkubatorja. 
Primer inkubatorja, ki je te podatke 
uporabil, je opisan v  okviru 2 .
Dobra praksa  – Celovit sistem spremljanja
Eden najuspešnejših revidiranih inkubatorjev na Češkem je redno spremljal smotrnost poslovanja gostujočih 
podjetij ter ustreznost in kakovost podpore, ki jim jo je zagotavljal. V ta namen je razvil sistem ključnih kazal ‑
nikov smotrnosti poslovanja, ki vključuje izčrpne informacije o dejavnostih inkubatorja (npr. število organizira ‑
nih izobraževanj, število predavanj) in smotrnosti poslovanja gostujočih podjetij (npr. promet, število paten ‑
tov, za katere so bile poslane vloge, število ustvarjenih delovnih mest z ekvivalentom polnega delovnega 
časa). Tako pridobljene informacije je vodstvo uporabilo za oceno uspešnosti programov inkubiranja.Okvir 2
23 Opažanja
51 
Vsi sistemi spremljanja, ki so jih upora ‑
bljali inkubatorji, ki so merili svoje de ‑
javnosti, so vključevali kazalnike smotr ‑
nosti poslovanja. Vendar pa so bili ti 
le v 10 primerih od 27 oblikovani ob 
upoštevanju standardov, ki so jih dolo ‑
čile priznane nacionalne ali mednaro ‑
dne organizacije16. Zaradi pomanjkanja 
standardizacije je bilo še težje primer ‑
jati smotrnost poslovanja posameznih 
inkubatorjev z referenčnimi podatki, ki 
so na voljo, ali oceniti njihov učinek na 
lokalno gospodarstvo.
Finančna vzdržnost inku -
batorja je bila v nasprotju 
s ciljem zagotavljanja ustre -
znih storitev inkubatorja 
zadevnim podjetjem
52 
Sodišče meni, da bi moral ustrezen 
poslovni model inkubatorju omogočati 
dosego strateških ciljev ob upošteva ‑
nju ekonomskih omejitev. To bi moralo 
pomeniti, da je inkubator pri nudenju 
podpore in storitev ciljni skupini na ‑
jemnikov selektiven. Podpirati bi bilo 
treba samo podjetnike, ki lahko obli ‑
kujejo izvedljive, inovativne in konku ‑
renčne poslovne ideje. To pomeni, da 
bi bilo treba uvesti ustrezna vstopna 
merila in da bi morale potekati poiz ‑
vedbene dejavnosti za zagotovitev, da 
je na voljo zadostno število kakovo ‑
stnih kandidatov.53 
Dejavnosti inkubatorja običajno niso 
donosne, saj se podpora in storitve 
zagotavljajo brezplačno ali po ceni, 
ki ne zadostuje za kritje stroškov 
inkubatorja. V revidirani populaciji 27 
inkubatorjev jih je le 7 zagotovilo, da 
bo finančna podpora, ki jo zagotavljajo 
deležniki, neprekinjeno na voljo. Pri ‑
mer take ureditve je opisan v  okviru 3 . 
Preostalih 20 inkubatorjev bi moralo 
biti po načrtih finančno samozado ‑
stnih, zaradi česar so se bili prisiljeni 
prekomerno osredotočati na finančni 
del svojih dejavnosti.
54 
Zaradi tega so bili revidirani inkuba ‑
torji močno odvisni od prihodkov, 
ustvarjenih znotraj inkubatorja v okvi ‑
ru njegovih dejavnosti (zlasti z oddaja ‑
njem pisarniških prostorov v najem), ki 
so predstavljali 72 % vseh prihodkov. 
Med referenčnimi inkubatorji z ozna ‑
ko EC‑BIC je bilo s temi dejavnostmi 
ustvarjenih le 34 % prihodkov, preosta ‑
li del pa se je kril iz javnega in zaseb ‑
nega financiranja.
55 
Revidirani inkubatorji, ki niso imeli 
zagotovljenega neprekinjenega fi ‑
nanciranja, so bili zaradi zmanjševanja 
svojega strukturnega primanjkljaja 
prisiljeni znižati stroške in čim bolj po ‑
večati dohodke. Znižanja stroškov so 
neizogibno povzročila znižanje stopnje 
nudene podpore in poenostavitev 
programov inkubiranja. Pomenila so 
tudi, da je bilo za izvajanje dejavnosti 
poizvedovanja na voljo manj virov. Ker 
je bila oddaja pisarn glavni vir dohod ‑
kov, so inkubatorji skušali to dejavnost 
kar se da povečati.16  To vrsto informacij objavljajo 
različne organizacije. Te 
vključujejo Evropsko mrežo 
poslovnih in inovacijskih 
centrov, Ameriško združenje 
podjetniških inkubatorjev in 
Evropsko komisijo.
24 Opažanja
56 
Število prosilcev je celo v najbolj 
aktivnih revidiranih inkubatorjih redko 
presegalo nekaj na mesec. Zato inku ‑
batorji niso imeli veliko spodbude za 
uporabo formalnega postopka vstopa, 
pri katerem bi se morebitni uporabniki 
izbirali na podlagi pregleda stopnje 
inovativnosti in potenciala za rast 
pri poslovnih idejah. Tak postopek je 
uvedlo le 12 revidiranih inkubatorjev 
od 27.
57 
Zato so se lahko inkubatorju priključila 
podjetja z nižjim potencialom za rast, 
s tem pa se je zmanjšala učinkovitost 
uporabe virov inkubatorja.
58 
Zaradi nezadostnih finančnih sredstev 
in pomanjkanja zunanjega financiranja 
(npr. s strani delničarjev) je moralo 8 
revidiranih inkubatorjev od 27 po 
prenehanju sporazuma o dodelitvi 
sredstev iz ESRR omejiti obseg podpo ‑
re inkubatorja, ki so jo nudili. V štirih 
primerih so povsem opustili dejavnosti 
inkubatorja in se preoblikovali v nava ‑
dne pisarniške prostore komercialne 
narave brez vsakršnih podpornih 
dejavnosti za podjetja.Šibka izbirna merila in pomanjkanje 
razvojnih ciljev za gostujoča podjetja 
so negativno vplivali na uspešnost 
revidiranih inkubatorjev in tudi na 
splošno učinkovitost njihovih dejavno ‑
sti inkubatorja.
Sistemi upravljanja ESRR 
se niso osredotočali na 
učinkovitost storitev,  
ki so jih zagotavljali  
podjetniški inkubatorji
59 
Ti revizijski rezultati, vključno s spre ‑
mljajočimi referenčnimi podatki, jasno 
kažejo, da revidirani inkubatorji niso 
dovolj učinkovito zagotavljali svojih 
storitev. To pomeni, da je izredno 
pomembno, da se pregledajo sistemi 
upravljanja ESRR, ki so jih vzpostavili 
organi upravljanja, pristojni za porabo 
javnih sredstev. Ocena Sodišča se je 
osredotočala na dve pomembni vpra ‑
šanji: kako so bili projekti, ki naj bi bili 
sofinancirani, izbrani in kako je bila za ‑
gotovljena trajnost njihovih dejavnosti.Dobra praksa  – Finančna podpora matične organizacije
V Španiji so trgovinske zbornice, ki so tudi organizacije, ki upravljajo inkubatorje, želele zagotoviti nemote ‑
no delovanje in finančno vzdržnost, zato so se formalno zavezale, da bodo nadomestile vsak morebitni letni 
primanjkljaj. Ta formalna zaveza je otipljiv dokaz pripravljenosti deležnikov inkubatorja, da sodelujejo v po ‑
litiki ustanavljanja podjetij, ki se dojema kot poslanstvo v interesu javnosti, skladno z dejavnostmi matične 
organizacije.Okvir 3
25 Opažanja
V postopku za izbiro inku -
batorjev se niso ustrezno 
upoštevali nekateri  
elementi, ključni za  
dejavnosti inkubatorjev
60 
Sodišče meni, da bi morali javni organi 
ukrepe pomoči na splošno oblikovati 
tako, da se upoštevajo potrebe, ugo ‑
tovljene v okviru politike podjetja, ter 
da se zagotovita trajnost in ustrezno 
povračilo investiranih javnih sredstev 
v obliki novih MSP in delovnih mest. 
Zato bi morali biti projekti za sofinan ‑
ciranje izbrani le, če je zagotovljena 
njihova prihodnja trajnost.
61 
Fazi izvajanja projekta, opisani v uvodu 
v povezavi s podjetniškimi inkubator ‑
ji (glej odstavek 9), se odražata tudi 
v postopkih upravljanja ESRR, ki jih 
uporabljajo organi upravljanja. ESRR se 
večinoma uporablja za sofinanciranje 
naložb v fizično infrastrukturo v regijah 
EU. Proces upravljanja, ki ga uporablja ‑
jo organi upravljanja, je osredotočen 
zlasti na uspešno zagotavljanje fizičnih 
izložkov.
Ocena in izbira projekov
62 
Pri podjetniških inkubatorjih se lahko 
pristop, usmerjen v izložke, najprej 
opazi na stopnji izbire projektov. Zlasti 
se v postopku ocene in izbire projek ‑
tov ni namenila ustrezna pozornost ne ‑
katerim ključnim elementom dejavno ‑
sti inkubatorja, ki so del faze delovanja 
(faza II) projekta.(a) Usposobljenost osebja: v izbirnem 
postopku ni bila zadostno oce ‑
njena ustreznost članov osebja, 
pristojnih za zagotavljanje storitev 
podjetniškega inkubatorja. Sodi ‑
šče je zlasti opozorilo, da je bilo 
sofinanciranje v tretjini primerov 
odobreno za projekte, pri katerih 
se ni dalo dokazati, da je kateri koli 
član osebja imel potrebno znanje 
ali izkušnje na področju vsebine 
projekta. V nekaterih primerih naj 
bi se pomanjkanje posebnega 
strokovnega znanja obravnavalo 
v okviru dodatnih projektov, sofi ‑
nanciranih iz ESRR.
(b) Storitve inkubatorja: obseg in 
ustreznost storitev inkubatorja, ki 
bi se zagotavljale, zlasti progra ‑
mov inkubiranja, se v postopku za 
odobritev dodelitve nepovratnih 
sredstev podjetniškim inkubator ‑
jem nista ocenjevala.
(c) Finančna vzdržnost: prosilcem ni 
bilo treba zagotoviti podrobnih 
informacij o obsegu podpore 
podjetjem ter njenih pričakovanih 
stroških ali rezultatih. Prav tako jim 
ni bilo treba predložiti informacij 
o strategijah za kritje kakršnega 
koli primanjkljaja pri odhodkih 
za poslovanje in za zagotovitev 
neprekinjenega nudenja storitev 
inkubatorja.
(d) Pričakovani učinek projekta: 
v postopku ocenjevanja niso bile 
ovrednotene pričakovane kori ‑
sti za regionalno gospodarstvo. 
Pomanjkanje standardiziranih 
ocenjevalnih meril je onemogočilo 
tudi ocenitev učinkovitosti načrto ‑
vanih projektov v smislu stroškov 
na ustvarjeno delovno mesto ali na 
novoustanovljeno MSP .
26 Opažanja
Cilji in kazalniki projekta
63 
Nekateri cilji projekta, določeni v vlogi, 
so bili količinsko opredeljeni z uporabo 
kazalnikov in so vsebovali ožje cilje, ki 
jih je treba doseči. Kazalniki izložkov 
so se ustrezno uporabljali: primeri so 
vključevali podatke o površini izgraje ‑
nega pisarniškega prostora (v kvadra ‑
tnih metrih) ali številu nameščenih 
tiskalnikov.
64 
Vendar pa nobeden od obiskanih orga ‑
nov upravljanja ni uporabljal sistema 
kazalnikov iz smernic o dobrih praksah, 
ki bi jih izdala izkušena nacionalna ali 
mednarodna skupina podjetniških 
inkubatorjev.
65 
Posebej pomembno je, da se pri do ‑
ločanju ciljev dejavnosti inkubatorja 
natančno opredelijo kazalniki (faza II). 
Na splošno so kazalnike v glavnem 
določili prosilci sami.
66 
Premalo strukturirana uporaba kazal ‑
nikov pri določanju specifičnih ciljev 
projekta in spremljanju operativne 
dejavnosti je vplivala tudi na splošno 
učinkovitost javne porabe. Natanč ‑
neje, organi upravljanja pri podpisu 
sporazumov o dodelitvi nepovratnih 
sredstev niso mogli zagotoviti, da je 
vrednost nepovratnih sredstev iz ESRR 
ali stopnja sofinanciranja sorazmerna 
z rezultati, ki jih je prosilec nameraval 
doseči, ali z učinkom na lokalno pod ‑
jetništvo. Koristi zagotavljanja javnega 
financiranja niso bile količinsko opre ‑
deljene in ocenjene na stopnji izbire 
projektov.Spremljanje projektov in nadaljnje 
ukrepanje
67 
Fizična postavitev inkubatorjev se 
je na splošno pravilno spremljala. 
Organi držav članic so izvedli obiske 
na kraju samem in preglede finančne 
dokumentacije.
68 
Vendar pa organi držav članic niso 
mogli ustrezno izmeriti uspešnosti 
inkubatorjev pri doseganju rezultatov. 
Eden glavnih razlogov za to je bil, da 
niso sprejeli ukrepov za zagotovitev, 
da sistemi upravljanja na ravni inkuba ‑
torja izpolnjujejo svojo osnovno vlogo 
spremljanja smotrnosti poslovanja. 
Pomanjkanje ustreznega spremljanja 
rezultatov je pomenilo, da niso mogli 
sprejeti ustreznih nadaljnjih ukrepov 
za spremljanje doseganja predvidenih 
izidov.
Inkubatorjem, sofinancira -
nim iz ESRR, ni bilo treba 
dovolj dolgo nadaljevati  
izvajanje dejavnosti 
inkubatorja
69 
Sodišče meni, da je treba posebno po ‑
zornost nameniti finančni vzdržnosti 
in operativni trajnosti sofinanciranih 
projektov, kakovosti nudenih storitev 
inkubatorja ter splošnemu pričakova ‑
nemu pozitivnemu učinku na lokalno 
in po možnosti širše gospodarstvo.
27 Opažanja
70 
V tem smislu minimalno obdobje 
trajnosti17 (pet let) ni bilo prilagojeno 
značilnostim procesa podjetniškega 
inkubiranja niti ni natančno odražalo 
življenjskega cikla sredstev, zgrajenih 
in kupljenih s podporo iz ESRR (20–30 
let)18. To je pomenilo, da so se organi 
upravljanja odpovedali nadzoru nad 
sredstvi takoj, ko je preteklo mini ‑
malno obdobje trajnosti, določeno 
v uredbi o strukturnih skladih19. Primer 
države članice, ki je uspešno rešila to 
težavo, je opisan v  okviru 4 .
71 
Subjekta, pristojnega za uresničevanje 
projekta, pogodbene obveznosti po 
preteku obdobja trajnosti niso več 
vezale in je lahko prosto razpolagal 
s sredstvi, ki jih je dobil. Med revidira ‑
nimi projekti je 8 inkubatorjev od 27 
po preteku petletnega obdobja trajno ‑
sti delno ali v celoti prenehalo izvajati 
svoje dejavnosti inkubatorja.72 
V takih primerih so bile dejanske koristi 
javnega financiranja prenesene na la ‑
stnike objektov (npr. zasebna podjetja, 
lokalne organe, trgovinske zbornice in 
univerze), namesto da bi imeli koristi 
lokalni podjetniki in zagonska podje ‑
tja. Sodišče ocenjuje, da lahko skupna 
vrednost takega financiranja znaša pri ‑
bližno dve petini skupnih naložb ESRR 
v revidiranih projektih podjetniških 
inkubatorjev, kar je 30 milijonov EUR.17  Obdobje, v katerem mora 
upravičenec upoštevati zaveze 
iz sporazuma o dodelitvi 
nepovratnih sredstev.
18  Življenjski cikel zadevnih 
sredstev (zlasti stavb) je bil 
določen na podlagi 
amortizacijskih stopenj, ki se 
uporabljajo v posameznih 
državah članicah.
19  Uredba Sveta (ES) 
št. 1260/1999 
z dne 21. junija 1999 o splošnih 
določbah o Strukturnih skladih 
(UL L 161, 26.6.1999, str. 1).
Dobra praksa  – Obdobje trajnosti
Na Poljskem so težavo kratkega obdobja trajnosti rešili v programskem obdobju 2007–2013 v okviru enega 
od ukrepov iz horizontalnega operativnega programa. Obdobje trajnosti, določeno v sporazumu o dodelitvi 
nepovratnih sredstev, je bilo podaljšano na 20 let, upravljavci projektov pa so morali javna sredstva, ki so jih 
prejeli za izgradnjo objekta, v tem obdobju v celoti prenesti na gostujoča MSP v obliki podpore podjetjem.Okvir 4
28 Opažanja
Omejitve, s katerimi se  
je pri razširjanju znanja 
srečevala Evropska  
komisija, so ovirale  
spodbujanje dobrih praks
73 
Sodišče se je pri oceni prispevka Ko ‑
misije osredotočalo na dejavnosti, ki 
naj bi načeloma prispevale k razvoju 
in izvajanju projektov inkubatorjev. 
Sodišče je zlasti ocenilo, ali je Komisija 
zbrala strokovno znanje o dejavnostih 
inkubatorjev in ali so bile smernice 
o dobrih praksah, ki temeljijo na tem 
strokovnem znanju, dane na voljo na 
ravni EU.
Pobude Komisije
74 
Sodišče je med to revizijo pregledalo 
številne pobude Komisije. Osredoto ‑
čilo se je na tiste, ki so bile uvedene 
po začetku leta 2000 in ki so zadevale 
predvsem inkubatorje. Te pobude bi 
lahko prispevale k zbiranju ustreznega 
znanja znotraj Komisije ter tudi k širje ‑
nju tega znanja in relevantnih dobrih 
praks med deležniki ali pristojnimi 
organi.75 
V zvezi z upravljanjem znanja je treba 
omeniti dve pomembni pobudi:
(a) Komisija je leta 2000 objavila pri ‑
merjalno študijo z dragocenimi in ‑
formacijami o stanju inkubatorjev 
v EU. V študiji je bilo priporočeno, 
da se primerjalna analiza ponovi, 
vendar to ni bilo storjeno;
(b) vzporedno s primerjalno analizo 
je Komisija pripravila tudi po ‑
datkovno zbirko inkubatorjev20. 
Podatki so se letno posodabljali do 
leta 2006, ko se je sistem prenehal 
razvijati in posodabljati.
Širjenje znanja
76 
Kar zadeva širjenje strokovnega znanja 
v zvezi z inkubatorji, je Komisija poleg 
poročila o primerjalni analizi, omenje ‑
nega zgoraj, leta 2010 objavila tudi 
vodnik po inkubatorjih, temelječih na 
inovacijah (Smart Guide to innovation‑  
based incubators). V dokumentu, ki 
je nastal na podlagi izkušenj članov 
Evropske mreže poslovnih in inovacij ‑
skih centrov, so opisani glavni dejav ‑
niki in procesi, ki najbolj vplivajo na 
uspeh podjetniškega inkubatorja, ter 
načini za merjenje tega uspeha. Vendar 
pa v vodniku ni nobenih podatkov 
o smotrnosti poslovanja ali informacij 
o uspešnosti tovrstne podpore podje ‑
tjem. Vodnik je bil objavljen prepozno, 
da bi ga lahko revidirani inkubatorji 
upoštevali ob svoji ustanovitvi. Le 
nekaj inkubatorjev je vedelo, da sploh 
obstaja.20  http://cordis.europa.eu/
incubators/about.htm .
29 Opažanja
77 
Zgoraj opisane pobude kažejo, da 
si je Komisija v zadnjem desetletju 
res nekoliko prizadevala za zbiranje 
podatkov o podjetniških inkubatorjih. 
Vendar pa so se pridobljene izkušnje 
in znanje zaradi nestalnega značaja 
pobud Komisije izgubili. Komisija ni 
izvedla nadaljnjih sistematičnih študij 
o podjetniških inkubatorjih, zato ni 
imela ustreznega posodobljenega zna ‑
nja, da bi ga širila naprej. Tako znanje 
bi koristilo zlasti državam članicam, 
ki so intenzivno razvijale svoje mreže 
podjetniških inkubatorjev (npr. države 
članice, ki so k EU pristopile leta 2004 
ali pozneje).
78 
Komisija nima ustrezne baze znanja, na 
podlagi katere bi lahko ocenila uspe ‑
šnost podjetniških inkubatorjev ali 
pa podjetniškim inkubatorjem, zlasti 
tistim, ki so bili sofinancirani iz ESRR, 
zagotovila izpopolnjeno podporo. Ker 
število inkubatorjev raste, je posebej 
pomembno, da Komisija nudi podporo 
tako upravljavcem inkubatorjev kot 
tudi organom upravljanja in državam 
članicam, in sicer predvsem z zago ‑
tavljanjem primerov dobre prakse, 
uspešnih programov inkubiranja ali re ‑
ferenčnih podatkov, ki jih lahko organi 
upravljanja uporabijo pri ocenjevanju 
predlogov za ustanovitev prihodnjih 
inkubatorjev.
30
 Zaključki in priporočila
79 
ESRR je znatno finančno prispeval 
k ustvarjanju infrastrukture podjetni ‑
ških inkubatorjev, zlasti v državah čla ‑
nicah, v katerih je bila ta vrsta podpore 
podjetjem razmeroma redka. Vendar 
pa Sodišče meni, da je bilo zagotavlja ‑
nje storitev inkubatorjev – in posle ‑
dično njegov širši učinek na lokalna 
podjetja – zaradi finančnih omejitev in 
nizke stopnje dejavnosti inkubatorjev 
omejeno. To je bilo pojasnjeno zlasti 
s pomanjkanjem strokovnega znanja 
o praksah inkubiranja in pomanjklji ‑
vostmi sistemov upravljanja.
Na splošno so bili revidi -
rani inkubatorji, sofinan -
cirani iz ESRR, pravilno 
ustanovljeni, vendar pa je 
bila podpora podjetjem, 
ki so jo nudili uporabni -
kom, le delno uspešna
80 
Smotrnost poslovanja revidiranih 
inkubatorjev je bila nižja kot smotrnost 
poslovanja referenčnih inkubatorjev. 
Čeprav je bil ESRR uspešen pri izgra ‑
dnji infrastrukture inkubatorjev, pa 
je bil manj uspešen pri zagotavljanju, 
da inkubatorji svojim uporabnikom 
nudijo uspešno in učinkovito podporo. 
Inkubatorji, ki so prejeli podporo ESRR, 
so delovali v sodobnih in ustrezno 
prilagojenih sofinanciranih objektih, 
njihovo delovanje pa je bilo dražje in 
za oblikovanje zagonskega podjetja so 
potrebovali več osebja kot referenčni 
inkubatorji.Revidirani inkubatorji, sofi -
nancirani iz ESRR, niso dovolj 
uporabljali dobrih praks
81 
Za to, zakaj so bili revidirani inkubatorji 
manj uspešni in učinkoviti, obstaja več 
možnih razlogov. Večina inkubatorjev 
je začela delovati šele pred razmeroma 
kratkim časom; to pomanjkanje izku ‑
šenj je nedvomno vplivalo na njihovo 
učinkovitost. Najbolj očitna znamenja 
za to so slabosti in vrzeli v programih 
inkubiranja ter neustrezni poslov ‑
ni modeli, zlasti v zvezi s finančno 
vzdržnostjo. Zaradi te omejitve je bila 
pozornost ekip, ki vodijo inkubatorje, 
namesto v zagotavljanje kakovostnih 
storitev za zagonska podjetja z velikim 
potencialom rasti usmerjena v ustvar ‑
janje dohodka. Zaradi tega pristopa, 
usmerjenega v dohodke, so upravljavci 
inkubatorjev znižali merila upravičeno ‑
sti za nova podjetja. Posledično se je 
draga podpora za inkubatorje nudila 
podjetjem z nizkim potencialom rasti. 
To je še nadalje povečalo neučinkovi ‑
tost uporabe javnih virov, investiranih 
v podjetniške inkubatorje.
82 
Inkubatorji svojim uporabnikom niso 
mogli nuditi celovite in posameznemu 
podjetju prilagojene pomoči. Obseg 
nudenih storitev je bil omejen. Večina 
revidiranih inkubatorjev ni nudila pod ‑
pore prihodnjim podjetnikom v pred ‑
inkubacijski fazi ali nerezidenčnim 
uporabnikom. Programi inkubiranja so 
bili osnovne narave in niso upoštevali 
posebnih potreb posameznikov ali 
ciljev poslovnega razvoja uporabnikov. 
Ker inkubatorji med seboj niso tesno 
sodelovali, niso natančno poznali sto ‑
pnje svojega razvoja. To je še dodatno 
negativno vplivalo na kakovost nude ‑
ne podpore podjetjem.
31 Zaključki in priporočila
Priporočilo 1
Komisija naj od držav članic zahteva, 
naj bo odobritev ustanovitve novih 
inkubatorjev z uporabo sofinanciranja 
EU odvisna od naslednjega:
(a) podjetniški inkubatorji naj se usta ‑
novijo na podlagi podrobnih in 
realističnih poslovnih načrtov, pri 
čemer je treba posebno pozornost 
nameniti trajnosti njihovih neprofi ‑
tnih dejavnosti inkubatorja;
(b) dejavnosti inkubatorja naj že od 
začetka izvaja primerno kvalifici ‑
rano osebje, ki lahko zagotavlja 
ustrezno individualno podporo 
uporabnikom in morebitnim priho ‑
dnjim podjetnikom;
(c) inkubatorji naj proaktivno iščejo 
in pridobivajo nove uporabnike ne 
glede na njihov geografski polo ‑
žaj, pri čemer naj se osredotočajo 
na tiste z inovativnimi poslovnimi 
idejami z visokim potencialom 
rasti, da se čim bolj poveča učinko ‑
vitost javnega financiranja in s tem 
dodana vrednost, ki jo zagotavljajo 
sredstva EU;
(d) proces inkubiranja za posamezna 
podjetja uporabnike naj se začne 
z oblikovanjem podrobnega in po ‑
sameznemu podjetju prilagojene ‑
ga programa inkubiranja. Spremlja 
naj se izvajanje tega programa in 
ocenjuje stopnja dosege poslovnih 
ciljev;
(e) inkubatorji naj nudijo svoje sto ‑
ritve nerezidenčnim podjetjem 
ter tako omogočijo širši učinek 
podpore inkubatorja na lokalno 
poslovno skupnost in izboljšanje 
možnosti za mreženje;(f) inkubatorji naj vzpostavijo sis ‑
tem spremljanja, ki bo temeljil na 
podatkih, pridobljenih v okviru 
njihovih lastnih dejavnosti, in 
tudi na poslovnih podatkih, ki jih 
predložijo uporabniki, ki prejemajo 
podporo.
Sistemi upravljanja so  
uspešno zagotavljali  
infrastrukturo, ne pa  
tudi učinkovite podpore  
podjetniškim inkubatorjem
83 
Sistemi upravljanja so v večini prime ‑
rov uspešno zagotavljali, da so bili 
fizični izložki (npr. stavbe) doseženi 
pravočasno in po načrtu. Niso pa 
zagotovili uspešnega in učinkovitega 
nudenja storitev inkubatorja  
(npr. usposabljanja in izobraževanja). 
Bolj bi bilo treba poudariti dolgoročno 
upravljanje storitev inkubatorja.
84 
Organi držav članic, ki so izbirali 
projekte za sofinanciranje, so name ‑
nili premalo pozornosti pričakova ‑
nim izidom dejavnosti inkubatorjev 
in izvedljivosti poslovnih modelov 
inkubatorjev. To je imelo hude posle ‑
dice, saj je vplivalo na cilje, določene 
za posamezne inkubatorje, in nato 
na trajnost dejavnosti inkubatorjev. 
Slednje vprašanje je še posebej zaskr ‑
bljujoče, saj dolžina obdobja trajnosti 
ne odraža ustrezno narave projektov 
inkubatorjev, sofinanciranih iz ESRR. 
Med pomembnimi tveganji, ki iz tega 
izhajajo, je tudi to, da vzpostavljeni 
sistemi omogočajo, da znaten del 
vrednosti javnih sredstev po preteku 
obdobja trajnosti preide na lastnike 
inkubatorjev.
32 Zaključki in priporočila
Priporočilo 2
Komisija naj od organov držav članic 
zahteva, naj pri oblikovanju postopkov 
za izbiro in nadzor projektov inkuba ‑
torjev, sofinanciranih iz ESRR, upošte ‑
vajo naslednje elemente:
(a) pri merilih za izbiro projektov naj 
se več pozornosti nameni pričako ‑
vanim rezultatom projekta in ne 
zagotovitvi fizičnih izložkov;
(b) v postopku ocenjevanja projek ‑
tov in pri določitvi pogodbenih 
obveznosti naj se bolj uporablja 
strokovno znanje dejavnosti podje ‑
tniških inkubatorjev;
(c) raven javne podpore naj temelji na 
opredeljenih rezultatih, ki so bili 
napovedani za projekt inkubatorja. 
Višina plačil iz ESRR bi morala biti 
povezana z rezultati, ki jih doseže 
inkubator;
(d) obdobje trajnosti naj se prilagodi 
tako, da bo ustrezalo dejanskemu 
življenjskemu ciklu sredstev podje ‑
tniškega inkubatorja, sofinancira ‑
nega iz ESRR.Komisija ni sprejela zado -
stnih ukrepov za olajšanje 
izmenjave znanja in dobrih 
praks
85 
Komisija si je v določeni meri prizade ‑
vala za pridobitev informacij o dejav ‑
nostih in značilnostih večjega števila 
podjetniških inkubatorjev v EU, vendar 
pa podpora, ki jo nudi, ni bila najbolje 
izkoriščena. Nedavno objavljeni vodnik 
daje dragocen pregled o načelih 
inkubacije, vendar ni dovolj podroben 
in ne vsebuje pomembnih podatkov 
o procesu inkubiranja (npr. referenčnih 
podatkov za ključne kazalnike). Dejav ‑
nosti Komisije za širjenje zadevnega 
znanja in spodbujanje dobrih praks so 
bile preveč omejene, da bi zmanjšale 
tveganje neuspeha nedavno ustano ‑
vljenih sofinanciranih inkubatorjev.
Priporočilo 3
Komisija naj:
(a) posodobi svoje informacije o uspe ‑
šnosti in učinkovitosti podjetniških 
inkubatorjev ter te informacije 
uporabi za zagotovitev, da je 
podpora iz ESRR dobro prilagojena 
potrebam sektorja podjetniških 
inkubatorjev;
(b) si še naprej prizadeva za podporo 
skupnosti podjetniških inkuba ‑
torjev, zlasti tistih, ki prejemajo 
podporo EU, na primer z organizi ‑
ranjem izmenjave znanja in izku ‑
šenj s pristojnimi organi v državah 
članicah. Ta pobuda bi morala biti 
namenjena vsem podjetniškim 
inkubatorjem, ki bi tako predstavili 
svoje zgodbe o uspehu, izmenjali 
znanje in dostopali do podpore 
kolegov na ravni EU.
33 Zaključki in priporočila
To poročilo je sprejel senat II, ki ga vodi g. Henri GRETHEN, član Evropskega 
računskega sodišča, v Luxembourgu na zasedanju 9. aprila 2014.
Za Računsko sodišče
Vítor  Manuel  da SILVA  CALDEIRA
Predsednik

34
 Priloga 
Seznam revidiranih inkubatorjev
Ime inkubatorja Obiskani Pregledani
Češka
Agentura  pro ekonomický  rozvoj  Vsetínska , o.p.s. Podnikatelský  inkubátor  Vsetín
BIC Ostrava  spol .s r.o.
Podnikatelský  inkubátor  Nymburk  příspěvková  organizace
South  Moravian  Innovation  centre
STEEL  IT Třinec  Institut  EuroSchola , o.s.
TechnoPark  Pardubice , k.s.
Vědeckotechnický  park  Plzeň , a.s.
Vědeckotechnický  park  Roztoky  Trigema  a.s.
VŠB–TU  Ostrava
VÚSH , a.s. Podnikatelský  inkubátor  Brno-JihX
X
X
X
XX
X
X
X
X
X
X
X
X
X
Nemčija
BGI Biotechpark  Gatersleben  Infrastrukturgesellschaft  mbH
Merseburger  Innovations-  und Technologiezentrum  GmbH
Mitteldeutsches  Multimediazentrum  Halle  GmbH
TechnologieZentrum  Dresden  GmbH
TGZ Halle  Technologie-  und Gründerzentrum  Halle  GmbHX
X
X
X
X
Italija
2i3T Società  per la gestione  dell’Incubatore  di Imprese  e per il Trasferimento  Tecnologico  dell’Università’  
degli  Studi  di Torino
BIC Pieve  di Bono
Bioindustry  park  Silvano  Fumero  Spa
Incubatore  Comune  di Ultimo
Incubatore  universitá  degli  studi  di Firenze  (strutture  di Via Nizza  e Strada  del Drosso)
Pépinière  d’Entreprises  Espace  Aosta
Polo  Scientifico  e Tecnologico  di Navacchio
Sistema  di incubazione  policentrico  metropolitano  Comune  di Firenze
Tecnogranda  SpaX
X
X
X
X
X
X
X
X
Poljska
Agencja  Rozwoju  Regionalnego  S.A. Beskidzki  Inkubator  Technologiczny  w Bielsku-Białej
Akademicki  Inkubator  Przedsiębiorczości  Sp. z o.o.
Bełchatowsko  – Kleszczowski  Park  Przemysłowo  – Technologiczny
Fundacja  Uniwersytetu  im. A.Mickiewicza  w Poznaniu
Inkubator  Tecnologiczny  ARTERION /Fundacja  Wspierania  Przedsiębiorczości  i Nauki
Łódzki  Regionalny  Park  Naukowo-Technologiczny  Sp. z o.o.
Śląski  Park  Przemysłowo  – Technologiczny  Sp. z o.o.
Stowarzyszenie  Inicjatyw  Społeczno  – Gospodarczych  Inkubator  Technologiczny  w Białogardzie
Wrocławski  Park  Technologiczny  S.A.X
X
X
X
X
XX
X
X
X
X
X
X
X
XPriloga 
35 Priloga 
Ime inkubatorja Obiskani Pregledani
Španija
BIC Granada
Parque  Tecnológico  de Andalucía
Vivero  de empresas  de Badajoz
Vivero  Castilleja  de la Cuesta
Vivero  de Azuaga
Vivero  de Plasencia
Vivero  de Puertollano
Vivero  de Vigo
Vivero  Nuevo  Torneo  Sevilla
Vivero  de Alcala  de Guadaira
Vivero  Salamanca
Vivero  Talavera  de la ReinaX
X
X
X
X
X
XX
X
X
X
X
X
X
X
X
Združeno kraljestvo
Chester  Innovation  Economy  Centre
Core  Technology  Facility
Daresbury  Incubator
InfoLab 21
Power  Technologies  Innovation  Centre
Technium  Springboard
The Media  Factory
Swansea  Technium  II
Aberystwyth  Technium
PONTIO  – Bangor  UniversityX
X
X
X
X
X
X
X
XX
X
X
X
X
X
XPriloga
36
Povzetek
I
Za povečanje konkurenčnosti MSP sta potrebna 
kombinacija finančne in nefinančne podpore ter 
pravni in upravni okvir, ki je prijazen do MSP . To je 
ustrezno izraženo v regulativnem okviru za novo 
programsko obdobje 2014–2020. Podpora kon ‑
kurenčnosti MSP je ena od glavnih prednostnih 
nalog evropskih strukturnih in investicijskih skladov 
(skladi ESI). Nova generacija programov omogoča 
pregled in boljše usmerjanje podpore za MSP ter 
razvoj celovite in skladne kombinacije politik, ki 
v celoti izkorišča različne razpoložljive instrumente, 
vključno s finančnimi instrumenti, podpornimi stori ‑
tvami za MSP in možnostmi javnega naročanja.
Skupni odgovor na odstavka III in IV
Komisija pozdravlja ugotovitev Sodišča glede 
finančnega prispevka ESRR k ustvarjanju poslovne 
infrastrukture.
Po ugotovitvah Komisije je bila smotrnost poslova ‑
nja revidiranih inkubatorjev opredeljena kot skro ‑
mna na podlagi primerjave rezultatov teh nedavno 
ustanovljenih inkubatorjev in referenčnih meril, ki 
so jih določili uveljavljeni in izkušenejši inkubatorji.
Zlasti v državah članicah, ki so pristopile k EU 
leta 2004 in pozneje, v preteklosti tovrstne 
poslovne infrastrukture ni bilo in se šele zdaj vzpo ‑
stavlja, med drugim tudi s podporo iz strukturnih 
skladov. Zato te države članice nimajo veliko izku ‑
šenj in bi morale okrepiti svoja prizadevanja, da bi 
se naučile učinkoviteje uporabljati te infrastrukture 
in tako ustrezno podpreti nove poslovne ideje/nova 
zagonska podjetja.
IV
Referenčna merila, predstavljena v poročilih Evrop ‑
ske mreže poslovnih in inovacijskih centrov ter 
Mednarodnega združenja znanstvenih parkov in 
inovacijskih območij (IASP), bi pomagala dopolniti 
oceno z dodatnimi podatki.Odgovori  
Komisije
V
Z reformo kohezijske politike za obdobje 2014–2020 
bo imel nadzorni odbor zadevnega operativnega 
programa potrebne spodbude, da odobri merila za 
izbor in tako zagotovi kar največji učinek tovrstnih 
naložb. Države in regije se bodo morale vnaprej 
odločiti, katere cilje nameravajo doseči z razpolo ‑
žljivimi sredstvi, in natančno določiti, kako bodo 
preverjale doseganje teh ciljev za vsako prednostno 
os. To bo omogočilo redno spremljanje in razpravo 
o načinu porabe finančnih sredstev.
VI
Evropska komisija je Evropsko mrežo poslovnih in 
inovacijskih centrov (EC‑BIC) vzpostavila leta 1984. 
Od takrat mreža zagotavlja stalno podporo prek 
sistema zagotavljanja kakovosti EC‑BIC.
Da bi organi upravljanja poglobili svoje znanje na 
tem področju, je Evropska komisija pripravila vodnik 
po regionalnih inovacijskih strategijah (RIS). Poleg 
tega je zagotovila smernice na podlagi izkušenj 
različnih generacij regionalnih inovacijskih strategij. 
Smernice so bile izdane tudi v okviru projektov/
mrež, ki prejemajo podporo. Komisija takšno prakso 
spodbuja s številnimi pobudami, vključno s pobudo 
Regije za gospodarske spremembe (ki se je začela 
izvajati leta 2006). Gre za učno platformo za regije 
EU, ki vključuje letno konferenco z istoimenskim 
naslovom in nagrade RegioStars, podatkovno zbirko 
za seznanjanje s politiko in medregionalne hitre 
mreže, ki se financirajo prek programov Interreg IVC 
in Urbact II.
Komisija je junija 2008 sprejela pobudo za mala in 
srednje velika podjetja v Evropi („Small Business 
Act“ – SBA), tj. celovit okvir politik v zvezi z MSP za 
EU in njene države članice. SBA vključuje podjetni ‑
štvo kot prednostno področje, v okviru te pobude 
pa je bil uveden tudi celovitejši pristop k obravna ‑
vanju najrazličnejših ovir za podjetništvo na ravni 
EU in na nacionalni ravni. To delo je bilo okrepljeno 
z Akcijskim načrtom za podjetništvo 2020, ki je bil 
sprejet na začetku leta 2013. V tem splošnem okviru 
je Komisija še naprej spodbujala sistem oznake 
kakovosti BIC.
Odgovori Komisije 37
VII (a)
Komisija v celoti podpira potrebo po ustanovitvi 
podjetniških inkubatorjev na podlagi podrobnih 
in realističnih poslovnih načrtov. Vključiti bi jih 
bilo treba v splošno strategijo za regionalni razvoj, 
države članice pa se močno spodbujajo k izvajanju 
strategij pametne specializacije.
VII (b)
Veščine v zvezi z inkubacijo poslovnih dejavnosti, 
zlasti v državah članicah, ki so pristopile leta 2004 in 
pozneje, se še razvijajo, glavno vodilo pa je potreba 
po zagotovitvi finančne trajnosti nedavno zgrajene 
infrastrukture inkubatorjev. Teh veščin prej ni bilo, 
novozgrajena infrastruktura inkubatorjev pa omo ‑
goča, da se začnejo razvijati.
VII (c)
Komisija se strinja. V programskem obdobju 2014–
2020 bodo dejavnosti inkubatorjev pogojene 
z obstojem ustrezne strategije za razvoj. Inkubatorji 
se ustanavljajo predvsem zaradi spodbujanja notra ‑
njega gospodarskega razvoja regije ter odzivanja na 
potrebe in potencial, ki so opredeljeni v gospodar ‑
ski (ali inovacijski) strategiji.
VII (d)
Komisija se strinja. Državam članicam bo svetovala, 
da vključijo priporočilo Sodišča kot zahtevo, ki jo je 
treba upoštevati pri izboru dejavnosti ter pripravi 
pogodb o podpori med posredniškimi organi in 
vodstvom objektov inkubatorjev.VII
V skladu z okvirom za kohezijo Komisija ni vklju ‑
čena v izbor projektov, razen za odobritev velikih 
projektov.
Ne glede na to novi regulativni okvir za obdo ‑
bje 2014–2020 na podlagi vsebine sprejetih pro ‑
gramov in logike ukrepanja, vključno s kazalniki 
rezultatov ciljev in vložki, zajetimi s prednostnimi 
osmi, že od samega začetka zagotavlja, da bodo 
projekte izbirale države članice, in sicer čim bolj 
v skladu s priporočilom Sodišča.
Poleg tega bo Komisija na podlagi okvira uspe ‑
šnosti, določenega za vsak operativni program, 
z mejniki in kazalniki lahko spodbujala in pregledo ‑
vala uspešnost programov. Če dokazi, pridobljeni 
s pregledom uspešnosti, kažejo na to, da določena 
prednostna naloga ni izpolnila zastavljenih mej ‑
nikov in da država članica ni sprejela potrebnih 
ukrepov za odpravo težave, lahko Komisija začasno 
ustavi celotno vmesno plačilo ali njegov del ali celo 
uporabi finančne popravke. Rezerva za uspešnost 
takšnemu programu ne bi smela biti dodeljena.
V skladu s pravnim okvirom za obdobje 2014–2020 
Komisija tudi krepi predhodne pogojenosti za sred ‑
stva, da bi zagotovila pogoje, potrebne za njihovo 
učinkovito izvajanje. Kar zadeva MSP , se predhodna 
pogojenost nanaša na posebne ukrepe držav članic 
v podporo spodbujanju podjetništva ob upošteva ‑
nju SBA.
Poleg tega bo Komisija v okviru dejavnega in stal ‑
nega sodelovanja z državami članicami organom 
upravljanja svetovala, da v postopek izbire in merila 
za izbor podjetniških inkubatorjev vključijo pripo ‑
ročila Evropskega računskega sodišča. V merila za 
izbor je zdaj treba vključiti tudi prispevek k pričako ‑
vanim rezultatom prednostne osi.
Odgovori Komisije 38
VII (h)
Komisija se strinja. Strokovno znanje na področju 
podjetniških inkubatorjev se je zlasti v državah čla ‑
nicah, ki so pristopile leta 2004 in pozneje, razvijalo 
predvsem z učenjem skozi prakso. Zdaj so večje 
možnosti, da imajo te države strokovnjake, ki imajo 
določene izkušnje z inkubacijo ter lahko širijo svoje 
znanje in na ta način usposabljajo druge akterje, 
vključene v inkubacijo, kot so npr. službe za zapo ‑
slovanje. Komisija bo državam članicam svetovala, 
da upoštevajo to priporočilo.
VII (i)
Komisija se načeloma strinja. Prispevek ESRR k pro ‑
jektu temelji na analizi stroškov in koristi na pod ‑
lagi poslovnega načrta. Vendar lahko na rezultate 
podjetniškega inkubatorja vplivajo tudi zunanji 
dejavniki, ki niso vedno znani vnaprej, in raven pod ‑
pore javnega sektorja na ustvarjeno delovno mesto. 
Zato bi bilo povezovanje plačil iz ESRR in rezultatov 
zahtevno.
VII (j)
Komisija se s tem ne strinja. Meni, da bi moralo 
obdobje trajnosti, kot ga opredeljuje Sodišče, ustre ‑
zati obdobju trajnosti operacij, kot je opredeljeno 
v členu 71 uredbe o skupnih določbah. Ni pravne 
podlage, v skladu s katero bi lahko Komisija prila ‑
godila obdobje trajnosti dejanskemu življenjskemu 
ciklu sredstev podjetniškega inkubatorja za več kot 
pet let.
Komisija v zvezi z navedenim upošteva dobre pra ‑
kse, ki jih je Sodišče ugotovilo v nekaterih državah 
članicah.
VII (k)
Komisija priznava, da je treba informacije še naprej 
posodabljati. Komisija bo leta 2014 objavila poročilo 
z naslovom „Ustanavljanje, upravljanje in ocenje ‑
vanje znanstvenih in tehnoloških parkov EU“, ki bo 
vsebovalo nasvete in smernice ter bo posredovano 
organom upravljanja.VII (e)
Komisija se načeloma strinja, vendar je v skladu 
z načelom subsidiarnosti to priporočilo v večji meri 
namenjeno državam članicam, ki bi ga morale pro ‑
učiti glede na cilje v zvezi s spodbujanjem notranje 
gospodarske rasti. Komisija bo državam članicam 
priporočila, da spodbujajo inkubatorje k omogoča ‑
nju storitev nerezidenčnim podjetjem na podlagi 
dobro opredeljene strategije, da bi se zagotovile 
koristi za lokalno poslovno skupnost. Komisija bo 
državam članicam priporočila tudi, da vzpostavijo 
mreženje in povezave z drugimi inkubatorji, da bi 
spodbudile izmenjavo znanja in soinkubacijo, zlasti 
čezmejno v EU in zunaj nje.
VII (f)
Komisija se strinja. Državam članicam bo pripo ‑
ročila, da spodbujajo inkubatorje k vzpostavitvi 
takega sistema spremljanja, ne da bi se pri tem 
povečalo upravno breme za uporabnike, ki preje ‑
majo podporo. Glede na to, da bi nekateri poslovni 
subjekti poslovne informacije obravnavali kot 
za upne, je to mogoče storiti le na prostovoljni ravni.
Pri deljenem upravljanju strukturnih skladov ni 
pravne podlage, v skladu s katero bi lahko Komisija 
izrecno zahtevala, da se ti elementi upoštevajo pri 
oblikovanju postopkov.
Komisija bo v okviru svoje nadzorne vloge države 
članice spodbujala k upoštevanju zadevnega pri ‑
poročila. Vendar so pri deljenem upravljanju države 
članice tiste, ki so odgovorne za izbor, izvajanje in 
spremljanje projektov.
Komisija meni, da bi morali biti priporočili Sodišča iz 
točk g) in j) naslovljeni na države članice.
VII (g)
Komisija se strinja. To je v skladu z usmerjenostjo 
reformirane kohezijske politike v rezultate, pri 
čemer bo Evropska komisija svetovala, da se to pri ‑
poročilo vključi v ustrezna merila za izbor.
Odgovori Komisije 39
Opažanja
Skupni odgovor na odstavke od 21 
do 23
Komisija pozdravlja oceno Sodišča.
26
Velikost inkubatorjev je eden od številnih dejavni ‑
kov, ki zagotavljajo primerjavo učinkovitosti med 
revidiranimi inkubatorji, sofinanciranimi iz ESRR, 
in referenčnimi inkubatorji. Komisija poudarja, da 
so pomembni tudi drugi zunanji dejavniki, kot so 
regionalno gospodarstvo, profil inkubatorjev, vrsta 
gostujočih podjetij in načela nedelovanja trga.
Glavna vloga inkubatorjev, sofinanciranih iz ESRR, 
je spodbujati razvoj zagonskih podjetij. Podporo, 
zagotovljeno podjetjem zunaj obsega fizične inku ‑
bacije, je mogoče doseči tudi na drugačne načine. 
Podporo podjetjem v Združenem kraljestvu na pri ‑
mer zagotavljajo storitvena podjetja, ki nudijo širok 
obseg storitev poslovnega svetovanja.
27
Kar zadeva primer, ki ga navaja Sodišče, Komisija 
ugotavlja, da se lahko stroški na ustvarjeno delovno 
mesto za oceno učinkovitosti inkubatorja razlikujejo 
od države do države, saj je ta kazalnik odvisen od 
stroškov ustanovitve, amortizacije, računovodskih 
politik in stopnje plač v različnih državah članicah.
28
Sorazmerno slabo smotrnost poslovanja inkubator ‑
jev, podprtih iz ESRR, v vzorcu Sodišča je mogoče 
pripisati tudi dejstvu, da se za inkubatorje BIC upo ‑
rablja preverjanje kakovosti v okviru sistema potrje ‑
vanja EC‑BIC. Glej tudi odgovor na odstavek 16.
29
Notranja uspešnost je odvisna od veščin upravljanja, 
organizacije, sistema spodbud in lokalnega inovacij ‑
skega sistema. Komisija bo državam članicam pripo ‑
ročila, da izvajajo akreditacijske sisteme ali sisteme 
kakovosti v inkubatorjih, financiranih iz ESRR.VII (l)
Komisija se strinja in poudarja, da nova usmerjenost 
Evropske podjetniške mreže (2015–2021) že upo ‑
števa ta priporočila. Evropska podjetniška mreža bo 
imela vlogo pri povezovanju regionalnih podpornih 
storitev za MSP (vključno z inkubatorji) in dobre 
prakse na evropski ravni.
Poleg tega morajo sedanji partnerji Evropske pod ‑
jetniške mreže sodelovati z drugimi evropskimi mre ‑
žami ter izvajati ukrepe, kot sta skupna promocija in 
zagotavljanje informacij.
Uvod
01
Komisija je pomembno vlogo MSP v gospodarstvu 
opisala v regulativnem okviru za novo programsko 
obdobje 2014–2020, v skladu s katerim bi bilo treba 
MSP podpirati predvsem iz evropskih strukturnih in 
investicijskih skladov (skladi ESI).
Obseg in cilji revizije
16
Komisija pozdravlja priznanje Sodišča, da sistem 
potrjevanja EBN, ki ga Komisija podpira, spodbuja 
dobro prakso. Inkubatorji iz vzorca Sodišča, sofinan ‑
cirani iz ESRR, se primerjajo z inkubatorji EC‑BIC, ki 
so potrjeni na podlagi veliko različnih meril.
Odgovori Komisije 40
37
Inkubatorji imajo različne faze življenjskega cikla, 
njihova ponudba pa je odvisna od njihove zrelosti 
in ekosistema, v katerem delujejo. Komisija se sicer 
strinja, da bi bilo treba zagotoviti širok razpon stori ‑
tev, da se omogoči nemotena inkubacija, vendar se 
storitve, ki bi jih bilo treba zagotoviti, razvijajo skozi 
čas v skladu z življenjskim ciklom inkubatorjev.
38
ESRR je sicer podpiral gradnjo podjetniških inku ‑
batorjev, vendar se je premalo pozornosti name ‑
njalo sodelovanju med podjetji in podjetniškimi 
inkubatorji. V državah članicah, ki so pristopile k EU 
leta 2004 in pozneje, je to bila posledica pomanj ‑
kanja poslovnega znanja (poslovnega načrtovanja, 
veščin upravljanja itd.) pri obeh straneh, tj. pri pod ‑
jetniških inkubatorjih (nova infrastruktura, vendar 
brez usposobljene delovne sile, ki bi jo upravljala) 
in podjetjih. Enako velja za države članice EU ‑15, 
v katerih so bile naložbe namenjene kot dopolnitev 
k ustvarjanju infrastrukture inovacijskega sistema.
Poleg tega gostujoča podjetja niso obvezana sode ‑
lovati z osebjem inkubatorja, saj se lahko za obliko ‑
vanje razvojnega načrta obrnejo na zunanje službe. 
Če ni podpisanega dogovora o zaupnosti, ima lahko 
izmenjava občutljivih podatkov za gostujočo podje ‑
tje negativne posledice.
Za poslovne storitve je namesto osebja inkuba ‑
torja mogoče pooblastiti tudi zunanje ponudnike 
storitev.
39
Komisija se sklicuje na svoj odgovor na odstavek 38.
40
Kot je izpostavilo Sodišče, uporabnike bolj kot 
storitve, ki se zagotavljajo, pritegne subvencioniran 
pisarniški prostor. Najemnike bi bilo treba skrbno 
izbrati v skladu s profilom iz programa inkubiranja. 
Ker sta izbor projektov in opredelitev meril za izbor 
v nacionalni pristojnosti, bo Komisija državam člani ‑
cam priporočila, da upoštevajo te vidike.32
Komisija pozdravlja oceno Sodišča, da je bil 
v okviru 22 od 27 revidiranih projektov pripravljen 
poslovni načrt v skladu z obveznostmi iz zakono ‑
daje, ki ureja podporo iz ESRR.
Komisija priznava, da so v poslovnih načrtih, ki so 
bili sicer v skladu s formalnim merilom za izbor, 
v nekaterih primerih manjkali količinsko opredeljivi 
cilji in ustrezni kazalniki rezultatov. Vendar so pri 
deljenem upravljanju za izbor projektov odgovorne 
države članice. To pomeni, da bi pri izboru podje ‑
tniških inkubatorjev morala biti predvsem država 
članica (organ upravljanja) tista, ki preveri kakovost 
projektne vloge in dokazil (npr. kakovost poslovnih 
načrtov).
33
Kot je navedeno v odgovoru na odstavek 32, so pri 
deljenem upravljanju za izbor projektov odgovorne 
države članice. Preverjanje vseh teh podrobnosti 
za vsako projektno vlogo ni vloga Komisije niti ni 
Komisija za to pristojna.
34
V nekaterih državah članicah, zlasti tistih, ki so 
pristopile k EU leta 2004 in pozneje, je bil zaradi 
pomanjkanja predhodnih izkušenj z izvajanjem 
podjetniških inkubatorjev poudarek predvsem na 
gradnji fizične infrastrukture. Za popolno delova ‑
nje podjetniškega inkubatorja sta potrebna čas in 
dobro delujoč lokalni inovacijski ekosistem. To je 
proces, ki se bo izvajal v okviru novega pristopa 
kohezijske politike, ki je usmerjen v rezultate.
36
Kot je pojasnjeno v odstavku 34, je poslovna infra ‑
struktura (npr. podjetniški inkubatorji) preslabo 
razvita v večini držav članic, ki so pristopile k EU 
leta 2004 in pozneje. ESRR je v obdobju 2007–2013 
prvič podpiral gradnjo podjetniških inkubatorjev 
in zagotavljanje osnovnih „mehkih storitev“. Kmalu 
je postalo jasno, da je podpora „mehkih storitev“ 
podcenjena, pri čemer se za programsko obdo ‑
bje 2014–2020 načrtujejo izboljšave.
Odgovori Komisije 41
48
Vloga, ki jo imajo inkubatorji v poslovni infrastruk ‑
turi v posamezni regiji, se razlikuje glede na državo 
članico in posebne nacionalne razmere.
V novem programskem obdobju je oblikovanje 
strategije pametne specializacije, vključno z obse ‑
žnim posvetovanjem z akterji na področju inovacij, 
predpogoj za dostop do podpore iz ESRR.
49
Ker je treba v merila za izbor zdaj vključiti tudi 
prispevek k pričakovanim rezultatom prednostne 
osi, bo Komisija organom upravljanja svetovala, 
da v izbirni postopek in merila za izbor vključijo 
priporočilo Evropskega računskega sodišča v zvezi 
z vzpostavitvijo sistema spremljanja v vsakem pod ‑
jetniškem inkubatorju.
53
Po izteku sofinanciranja iz ESRR bi morala biti 
dejavnost inkubatorja trajnostna. Merilo v zvezi 
s trajnostjo je vključeno v merila za izbor projektov. 
V skladu z načelom dobrega finančnega poslovode ‑
nja bi bilo treba nadaljevanje dejavnosti zagotoviti 
brez zanašanja zgolj na javno financiranje.
56
Inkubator zagotavlja predvsem najemniški prostor 
za gostujoča podjetja, zlasti v zgodnji fazi poslov ‑
nega življenjskega cikla. Za zagotovitev finančne 
vzdržnosti so potencialni prosilci pozvani, da naja ‑
mejo razpoložljive prostore.
Komisija meni tudi, da je bil eden od glavnih ciljev 
inkubatorjev, podprtih iz ESRR, ustvarjati delovna 
mesta in ne le visokotehnološka MSP .41
Posebne storitve lahko nudijo zunanji ponudniki, saj 
so notranje storitve bolj splošne narave. Razvoj stro ‑
kovnega znanja osebja inkubatorja je lahko drag, 
inkubator pa morda nikoli ne bo imel želenih koristi.
43
Komisija meni, da je pomanjkanje sodelovanja med 
inkubatorji in uporabniki morda neposredna posle ‑
dica dejstva, da uporabniki ne želijo izmenjevati 
občutljivih podatkov.
44
Komisija meni, da črpana sredstva EU pozitivno 
vplivajo na razvoj subjektov, ki niso fizično prisotni 
v prostorih inkubatorja, vendar uporabljajo njegove 
storitve in sodelujejo z najemniki.
45
Podjetniški inkubatorji so bili ustanovljeni le 
v državah članicah, ki so pristopile leta 2004 in 
pozneje v tem programskem obdobju, pri čemer 
je bil potreben čas za nadaljnji razvoj sodelovanja 
med inkubatorjem in njegovimi uporabniki ter 
tudi s potencialnimi uporabniki. Drug dejavnik, ki 
je oviral sodelovanje, je bila kakovost osebja, ki je 
upravljalo podjetniške inkubatorje, saj člani ose ‑
bja pogosto niso imeli ustreznih poslovnih veščin. 
Poleg tega nekateri inkubatorji niso imeli zadostne 
organizacijske zmogljivosti, da bi zagotavljali pod ‑
poro v predinkubacijski fazi, saj so za to običajno 
potrebni dodatni lastni viri.
Enako velja za države članice EU ‑15, v katerih so bile 
naložbe namenjene kot dopolnitev k ustvarjanju 
infrastrukture inovacijskega sistema.
47
V državah članicah, ki so pristopile k EU leta 2004 
in pozneje, je slabo sodelovanje med poslovnim 
sektorjem, univerzami ter ustanovami za raziskave 
in razvoj znano dejstvo, pri čemer je Komisija 
v sedanjem programskem obdobju poskušala rešiti 
to težavo z vzpostavljanjem ustreznih mehanizmov 
za usklajevanje, kadar je bilo to mogoče. Ta težava 
posledično vpliva na dejavnosti podjetniških inku ‑
batorjev ter njihove poskuse mrežnega povezovanja 
s partnerskimi ustanovami za raziskave in razvoj ter 
univerzami.
Odgovori Komisije 42
60
Komisija za programsko obdobje 2014–2020 od 
držav članic zahteva, da izpolnijo predhodno pogo ‑
jenost v zvezi z uvedbo strategije pametne spe ‑
cializacije, razvite v okviru podjetniškega procesa 
iskanja in ob zelo tesnem sodelovanju s podjetji, 
da se uskladijo prednosti na področju raziskav 
s poslovnimi potrebami.
Skupni odgovor na odstavek 62  
in odstavek 62 (c)
V skladu s pravnim okvirom za obdobje 2007–2013 
so za postopek ocene in izbora projektov odgo ‑
vorni nacionalni organi, organ upravljanja in odbor 
za spremljanje, pri čemer Komisija slednjemu le 
svetuje.
V skladu s pravnim okvirom za obdobje 2014–2020 
je treba v merila za izbor zdaj vključiti tudi prispe ‑
vek dejavnosti k pričakovanim rezultatom predno ‑
stne osi.
62 (d)
Naložbe v podjetniške inkubatorje bolj omogočajo 
rast, kot jo spodbujajo. Podjetniški inkubatorji sami 
ne morejo ustvarjati gospodarske rasti, zato jih je 
treba kombinirati z drugimi zunanjimi dejavniki. 
Poleg tega imajo lahko ukrepi znatne zunanje 
učinke, ki tako negativno kot tudi pozitivno vplivajo 
na razvoj regije. Zato je za vzpostavitev neposredne 
povezave med naložbo v podjetniški inkubator in 
regionalnimi koristmi potrebna podrobna ocena.
Komisija oceni navedene cilje prednostnih osi 
operativnih programov. Ti cilji ne zajemajo nujno 
le ustvarjanja delovnih mest, ampak na primer tudi 
razvoj novih izdelkov in izvoz.
64
Države članice, ki so pristopile leta 2004 in pozneje, 
se še vedno (nenehno) učijo, kako pravilno opre ‑
deliti kazalnike in oceniti izvajanje. To vpliva tudi 
na spremljanje podjetniških inkubatorjev, ki so del 
novozgrajene poslovne infrastrukture.58
Ponudbo inkubatorja je mogoče obravnavati z dveh 
vidikov, in sicer z vidika storitev, ki se zagotavljajo, 
in prostorov. Kar zadeva slednje, je ESRR dosegel 
cilje v zvezi z zagotavljanjem primernih pisarniških 
prostorov. Storitve lahko zagotavljajo zunanji ponu ‑
dniki storitev.
Pomanjkanje zunanjega financiranja pri podpiranju 
MSP ali dejavnosti na področju raziskav in razvoja je 
pogosta težava. Podjetniški inkubatorji so bili zgra ‑
jeni v regijah, po obdobju trajnosti, kot je oprede ‑
ljeno v uredbi o ESRR, pa jim je bil dovoljen prehod 
na druge dejavnosti. To je bila predvsem posle ‑
dica nepravilne opredelitve meril za izbor, zaradi 
česar bo Komisija v novem programskem obdobju 
v skladu z načelom subsidiarnosti organom upra ‑
vljanja priporočila, da namenijo več pozornosti zla ‑
sti temu vidiku, in sicer tako, da v postopku izbora 
projektov določijo zahtevnejša merila za izbor.
59
Pri deljenem upravljanju Komisija ni vključena 
v izbor projektov, razen za odobritev velikih 
projektov.
V skladu s členom 125 uredbe o skupnih določbah 
(Uredba (EU) št. 1303/2013 z dne 17. decembra 2013) 
je za določanje meril za izbor dejansko odgovoren 
organ upravljanja, vendar mora merila potrditi 
odbor za spremljanje.
V skladu s členom 48(3) uredbe o skupnih določbah 
Komisija svetuje odboru za spremljanje.
Zato bo Evropska komisija organom upravljanja 
svetovala, da v postopek izbora in merila za izbor 
podjetniških inkubatorjev vključijo priporočila 
Evropskega računskega sodišča. Poleg tega je treba 
v merila za izbor zdaj vključiti tudi prispevek k priča ‑
kovanim rezultatom prednostne osi.
Odgovori Komisije 43
Poslovni in inovacijski centri morajo za pridobitev 
te oznake opraviti akreditacijski postopek, v okviru 
katerega se preverja njihova skladnost s posebnimi 
merili za to oznako (sistem kakovosti EBN).
EBN že od leta 2002 ureja podlicence za to oznako, 
in sicer na podlagi pogodbe o licenciranju oznak, 
sklenjene s Komisijo. Sedanja pogodba o licencira ‑
nju je bila sklenjena leta 2009 za obdobje petih let, 
pri čemer Komisija zdaj proučuje možnosti za pri ‑
hodnost. EBN je bila pozvana, da okrepi ukrepe za 
obsežnejšo promocijo svojega sistema primerjave in 
spodbujanje nadaljnje uporabe.
75 (b)
Podatkovna zbirka inkubatorjev se je izvajala v okviru 
projekta mrežnega povezovanja za inkubatorje, 
financirane iz šestega okvirnega programa, ter vzpo ‑
redno s podobnimi projekti mrežnega povezovanja 
za urade za prenos tehnologije in sklade tveganega 
kapitala. Države članice so v okviru programskih 
odborov za Okvirni program za konkurenčnost in 
inovativnost vse pogosteje dvomile v vrednost „pro ‑
jektov izključno mrežnega povezovanja“ ter pozvale 
k projektom, ki podpirajo „sodelovanje v zvezi 
s temami“ skupnega interesa, kot so „standardiza ‑
cija in inovacije“, „inovacije v storitvah“ in podobno. 
V okviru teh projektov je bila prednost dana verti ‑
kalnemu povezovanju različnih akterjev na podro ‑
čju inovacij (MSP , podjetniki, akademska skupnost, 
uprava itd.) pred mrežnim povezovanjem podobnih 
organizacij po vsej Evropi. Za inkubatorje je bil ta 
novi pristop s projekti EurOffice 1+2 (danes EBN – 
mreža za „nežni pristanek“) uporabljen za poglobitev 
sodelovanja s skupnostjo in ne za njegovo širitev. 
V okviru projektov so se med sodelujočimi inkuba ‑
torji razvijali in preskušali usklajeni svežnji storitev, 
kar je prispevalo k hitri internacionalizaciji zagonskih 
podjetij, ki so bili najemniki teh inkubatorjev.
Poleg tega lahko podjetniki kljub odsotnosti pri ‑
merjalne analize zaradi izboljšav spletnih tehnologij 
enostavno dostopajo do informacij o posameznih 
inkubatorjih neposredno na njihovih spletnih mestih.
1 Odločitve o izdaji licence EC‑BIC novim organizacijam 
kandidatkam; obnovitev ali odvzem obstoječih licenc; izbor 
poslovnih in inovacijskih centrov za revizijo; predlogi sprememb 
sistema potrjevanja in kakovosti EC‑BIC; spremembe in prilagoditve 
notranjih predpisov. 66
Komisija ugotavlja, da je bil sistem za izbor projek ‑
tov, za katerega so odgovorne države članice, sicer 
pravilen, vendar ni zagotavljal, da je stopnja sofi ‑
nanciranja sorazmerna z učinkom na lokalno podje ‑
tništvo. Organi upravljanja so določili sklop kazalni ‑
kov za spremljanje uspešnosti izvajanja operativnih 
programov in ne njihovih dejavnosti. Komisija bo 
državam članicam priporočila, da namenijo več 
pozornosti spremljanju dejavnosti.
68
Komisija se sklicuje na svoj odgovor v odstavku 66.
70
Priporočilo Sodišča presega regulativno obveznost 
iz uredbe o ESRR, ki določa petletno obdobje 
trajnosti.
71
Ni pravne podlage, v skladu s katero bi lahko 
Komisija upravičencem naložila dodatne obveznosti 
v zvezi z dejavnostmi inkubatorjev, ki bi presegale 
petletno obdobje trajnosti.
Nacionalni organi so tisti, ki se lahko v okviru meril 
za izbor in pogojev za odobritev projekta odločijo 
za podaljšanje obdobja trajnosti za več, kot je dolo ‑
čeno v zadevni uredbi.
75 (a)
Prejšnja primerjalna analiza se je nadaljevala z bolj 
usmerjenimi ukrepi za primerjavo in spodbuja ‑
nje dobre prakse v evropskih inkubatorjih, ki so 
zaprosili za akreditacijo v okviru sistema za oznako 
EC‑BIC, in tistih, ki želijo ohraniti svoje članstvo. 
Komisija kot lastnica oznake EC‑BIC in članica 
odbora za oznako kakovosti BIC (BQMC)1 prispeva 
k prizadevanju za spodbujanje poslovnih in ino ‑
vacijskih centrov po vsej Evropi in zunaj nje, da 
izboljšajo svojo kakovost in prakse ter tako dobijo 
oznako EC‑BIC.
Odgovori Komisije 44
82
Inkubatorji imajo različne faze življenjskega cikla, 
njihova ponudba pa je odvisna od njihove zrelosti 
in ekosistema, v katerem delujejo. Komisija se sicer 
strinja, da bi bilo treba nuditi širok razpon storitev, 
da se omogoči nemotena inkubacija, vendar se 
storitve, ki bi jih bilo treba nuditi, razvijajo skozi čas 
v skladu z življenjskim ciklom inkubatorjev.
Priporočilo 1
V skladu z okvirom za kohezijo Komisija ni vklju ‑
čena v izbor projektov, razen za odobritev velikih 
projektov.
Ne glede na to novi regulativni okvir za obdo ‑
bje 2014–2020 na podlagi vsebine sprejetih pro ‑
gramov in logike ukrepanja, vključno s kazalniki 
rezultatov ciljev in vložki, zajetimi s prednostnimi 
osmi, že od samega začetka zagotavlja, da bodo 
projekte izbirale države članice, in sicer čim bolj 
v skladu s priporočilom Sodišča.
Poleg tega bo lahko Komisija na podlagi okvira 
uspešnosti, določenega za vsak operativni program, 
prek mejnikov in kazalnikov spodbujala in pregle ‑
dovala uspešnost programov. Če dokazi, pridobljeni 
s pregledom uspešnosti, kažejo na to, da določena 
prednostna naloga ni izpolnila zastavljenih mej ‑
nikov in da država članica ni sprejela potrebnih 
ukrepov za odpravo težave, lahko Komisija začasno 
ustavi celotno vmesno plačilo ali del njega ali celo 
uporabi finančne popravke. Rezerva za uspešnost 
takšnemu programu ne bi smela biti dodeljena.
V skladu s pravnim okvirom za obdobje 2014–2020 
Komisija tudi krepi predhodne pogojenosti za sred ‑
stva, da bi zagotovila pogoje, potrebni za njihovo 
učinkovito izvajanje. Kar zadeva MSP , se predhodna 
pogojenost nanaša na posebne ukrepe držav članic 
v podporo spodbujanju podjetništva ob upošteva ‑
nju SBA.77
Komisija sistematično pripravlja smernice, da bi 
jih bilo mogoče uporabiti v programskem obdo ‑
bju 2014–2020. Poleg tega morajo države članice 
vsako leto za vsak operativni program predložiti 
letno poročilo o izvajanju, ki vsebuje pregled uspe ‑
šnosti izvajanja strukturnih skladov.
78
Komisija priznava, da je treba informacije še naprej 
posodabljati. Leta 2014 bo objavila poročilo z naslo ‑
vom „Ustanavljanje, upravljanje in ocenjevanje 
znanstvenih in tehnoloških parkov EU“, ki bo vsebo ‑
valo nasvete in smernice ter bo v prihodnjih mese ‑
cih posredovano organom upravljanja.
Zaključki in priporočila
80
Po ugotovitvah Komisije je bila smotrnost poslova ‑
nja revidiranih inkubatorjev opredeljena kot skro ‑
mna na podlagi primerjave rezultatov teh nedavno 
ustanovljenih inkubatorjev in referenčnih meril, ki 
so jih določili uveljavljeni in izkušenejši inkubatorji.
Na splošno so imeli inkubatorji v vzorcu Sodišča raz ‑
meroma manjše osebje kot referenčni inkubatorji, in 
sicer z vidika vseh glavnih nalog, vključno s smerni ‑
cami in podporo za podjetnike.
81
Komisija se strinja s Sodiščem glede pomanjkanja 
izkušenj nekaterih inkubatorjev. V državah članicah, 
ki so pristopile k EU leta 2004 in pozneje, v preteklo ‑
sti tovrstne poslovne infrastrukture ni bilo in se šele 
zdaj gradi, med drugim tudi s podporo iz struktur ‑
nih skladov. Zato te države članice nimajo veliko 
izkušenj, pri čemer bi morale okrepiti svoja priza ‑
devanja, da bi se naučile učinkoviteje uporabljati 
te infrastrukture in tako ustrezno podpreti nove 
poslovne ideje/nova zagonska podjetja.
Odgovori Komisije 45
Priporočilo 1 (e)
Komisija se načeloma strinja, vendar je v skladu 
z načelom subsidiarnosti to priporočilo v večji meri 
namenjeno državam članicam, ki bi ga morale pro ‑
učiti glede na cilje v zvezi s spodbujanjem notranje 
gospodarske rasti. Komisija bo državam članicam 
priporočila, da spodbujajo inkubatorje k nudenju 
storitev nerezidenčnim podjetjem na podlagi dobro 
opredeljene strategije, da bi se zagotovile koristi za 
lokalno poslovno skupnost. Komisija bo državam 
članicam priporočila tudi, da vzpostavijo mreženje 
in povezave z drugimi inkubatorji, da bi spodbudile 
izmenjavo znanja in soinkubacijo, zlasti čezmejno 
v EU in zunaj nje.
Priporočilo 1 (f)
Komisija se strinja. Državam članicam bo pripo ‑
ročila, da spodbujajo inkubatorje k vzpostavitvi 
takega sistema spremljanja, ne da bi se pri tem 
povečalo upravno breme za uporabnike, ki preje ‑
majo podporo. Glede na to, da bi nekateri poslovni 
subjekti poslovne informacije obravnavali kot 
za upne, je to mogoče storiti le na prostovoljni ravni.
83
ESRR je v obdobju 2007–2013 prvič podpiral gradnjo 
podjetniških inkubatorjev in zagotavljanje osnov ‑
nih „mehkih storitev“. Kmalu je postalo jasno, da je 
podpora „mehkih storitev“ podcenjena, pri čemer 
se za programsko obdobje 2014–2020 načrtujejo 
izboljšave.
Komisija bo v novem programskem obdobju 
v skladu z načelom subsidiarnosti organom upra ‑
vljanja priporočila, da namenijo več pozornosti 
zlasti temu vidiku, in sicer tako, da v postopku 
izbora projektov za programsko obdobje 2014–2020 
določijo zahtevnejša merila za izbor.Poleg tega bo Komisija v okviru dejavnega in 
stalnega sodelovanja z državami članicami orga ‑
nom upravljanja svetovala, da v postopek izbora in 
merila za izbor podjetniških inkubatorjev vključijo 
priporočila Evropskega računskega sodišča. V merila 
za izbor je zdaj treba vključiti tudi prispevek k priča ‑
kovanim rezultatom prednostne osi.
Priporočilo 1 (a)
Evropska komisija v celoti podpira potrebo po 
ustanovitvi podjetniških inkubatorjev na podlagi 
podrobnih in realističnih poslovnih načrtov. Vključiti 
bi jih bilo treba v splošno strategijo za regionalni 
razvoj, države članice pa se močno spodbujajo 
k izvajanju strategij pametne specializacije, ki se 
razvijajo.
Priporočilo 1 (b)
Veščine v zvezi z inkubacijo poslovnih dejavnosti, 
zlasti v državah članicah, ki so pristopile leta 2004 in 
pozneje, se še razvijajo, glavno vodilo pa je potreba 
po zagotovitvi finančne trajnosti nedavno zgrajene 
infrastrukture inkubatorjev. Teh veščin prej ni bilo, 
novozgrajena infrastruktura inkubatorjev pa omo ‑
goča, da se začnejo razvijati.
Priporočilo 1 (c)
Komisija se strinja. V programskem obdobju 2014–
2020 bodo dejavnosti inkubatorjev pogojene 
z obstojem ustrezne strategije za razvoj. Inkubatorji 
se ustanavljajo predvsem zaradi spodbujanja notra ‑
njega gospodarskega razvoja regije ter odzivanja na 
potrebe in potencial, ki so opredeljeni v gospodar ‑
ski (ali inovacijski) strategiji.
Priporočilo 1 (d)
Komisija se strinja. Državam članicam bo svetovala, 
da vključijo priporočilo Sodišča kot zahtevo, ki jo 
je treba upoštevati pri izbiri dejavnosti ter pripravi 
pogodb o podpori med posredniškimi organi in 
vodstvom objektov inkubatorjev.
Odgovori Komisije 46
Priporočilo 2 (c)
Komisija se načeloma strinja. Prispevek ESRR k pro ‑
jektu temelji na analizi stroškov in koristi na pod ‑
lagi poslovnega načrta. Vendar lahko na rezultate 
podjetniškega inkubatorja vplivajo tudi zunanji 
dejavniki, ki niso vedno znani vnaprej, in raven pod ‑
pore javnega sektorja na ustvarjeno delovno mesto. 
Zato bi bilo povezovanje plačil iz ESRR in rezultatov 
zahtevno.
Priporočilo 2 (d)
Komisija se s tem ne strinja. Meni, da bi moralo 
obdobje trajnosti, kot ga opredeljuje Sodišče, ustre ‑
zati obdobju trajnosti operacij, kot je opredeljeno 
v členu 71 uredbe o skupnih določbah. Ni pravne 
podlage, v skladu s katero bi lahko Komisija prila ‑
godila obdobje trajnosti dejanskemu življenjskemu 
ciklu sredstev podjetniškega inkubatorja za več kot 
pet let.
Komisija v zvezi z navedenim upošteva dobre pra ‑
kse, ki jih je Sodišče ugotovilo v nekaterih državah 
članicah.
85
Evropska komisija je Evropsko mrežo poslovnih in 
inovacijskih centrov (EC‑BIC) vzpostavila leta 1984. 
Od takrat mreža zagotavlja stalno podporo prek 
sistema zagotavljanja kakovosti EC‑BIC.
Da bi organi upravljanja poglobili svoje znanje na 
zadevnem področju, je Evropska komisija pripra ‑
vila „Vodnik po regionalnih inovacijskih strategijah 
(RIS)“. Poleg tega je Komisija zagotovila smernice 
na podlagi izkušenj različnih generacij regionalnih 
inovacijskih strategij. Smernice so bile izdane tudi 
v okviru projektov/mrež, ki prejemajo podporo. 
Komisija takšno prakso spodbuja s številnimi pobu ‑
dami, vključno s pobudo Regije za gospodarske 
spremembe (ki se je začela izvajati leta 2006). Gre za 
učno platformo za regije EU, ki vključuje letno kon ‑
ferenco z istoimenskim naslovom in nagrade Regio ‑
Stars, podatkovno zbirko za seznanjanje s politiko 
in medregionalne hitre mreže ter je financirana 
s programoma Interreg IVC in Urbact II.84
Komisija meni, da je izjava Evropskega računskega 
sodišča naslovljena na subjekte zunaj pristojnosti 
Komisije, in sicer na države članice.
Ni pravne podlage, v skladu s katero bi lahko 
Komisija upravičencem naložila dodatne obveznosti 
v zvezi z dejavnostmi inkubatorjev, ki bi presegale 
petletno obdobje trajnosti.
Nacionalni organi so tisti, ki se lahko v okviru meril 
za izbor in pogojev za odobritev projekta odločijo 
za podaljšanje obdobja trajnosti za več, kot je dolo ‑
čeno v zadevni uredbi.
Priporočilo 2
Pri deljenem upravljanju strukturnih skladov ni 
pravne podlage, v skladu s katero bi lahko Komisija 
izrecno zahtevala, da se ti elementi upoštevajo pri 
oblikovanju postopkov.
Komisija bo v okviru svoje nadzorne vloge države 
članice spodbujala k upoštevanju zadevnega pri ‑
poročila. Vendar so pri deljenem upravljanju države 
članice tiste, ki so odgovorne za izbor, izvajanje in 
spremljanje projektov.
Komisija meni, da bi morali biti priporočili Sodišča iz 
točk a) in d) naslovljeni na države članice.
Priporočilo 2 (a)
Komisija se strinja. To je v skladu z usmerjenostjo 
reformirane kohezijske politike v rezultate, pri 
čemer bo Evropska komisija svetovala, da se to pri ‑
poročilo vključi v ustrezna merila za izbor.
Priporočilo 2 (b)
Komisija se strinja. Strokovno znanje na področju 
podjetniških inkubatorjev se je zlasti v novih drža ‑
vah članicah razvijalo predvsem z učenjem skozi 
prakso. Zdaj so večje možnosti, da imajo te države 
strokovnjake, ki imajo določene izkušnje z inkuba ‑
cijo ter lahko širijo svoje znanje in na ta način uspo ‑
sabljajo druge akterje, vključene v inkubacijo, kot 
so npr. službe za zaposlovanje. Komisija bo državam 
članicam svetovala, da upoštevajo to priporočilo.
Odgovori Komisije 47
Komisija je junija 2008 sprejela pobudo za mala in 
srednje velika podjetja v Evropi („Small Business 
Act“ – SBA), tj. celovit okvir politik v zvezi z MSP za 
EU in njene države članice. SBA vključuje podjetni ‑
štvo kot prednostno področje, v okviru te pobude 
pa je bil uveden tudi celovitejši pristop k obravna ‑
vanju vseh različnih ovir za podjetništvo na ravni 
EU in nacionalni ravni. To delo je bilo okrepljeno 
z Akcijskim načrtom za podjetništvo 2020, ki je bil 
sprejet na začetku leta 2013. V tem splošnem okviru 
je Komisija še naprej spodbujala sistem za oznako 
kakovosti BIC.
Priporočilo 3 (a)
Komisija priznava, da je treba informacije še naprej 
posodabljati. Komisija bo leta 2014 objavila poročilo 
z naslovom „Ustanavljanje, upravljanje in ocenjeva ‑
nje znanstvenih in tehnoloških parkov EU“, v kate ‑
rem bo zagotovila nasvete in smernice ter ki bo 
posredovano organom upravljanja.
Priporočilo 3 (b)
Komisija se strinja in poudarja, da nova usmerjenost 
Evropske podjetniške mreže (2015–2021) že upo ‑
števa ta priporočila. Evropska podjetniška mreža 
ima vlogo pri povezovanju regionalnih podpornih 
storitev za MSP (vključno z inkubatorji) in dobre 
prakse na evropski ravni.
Poleg tega morajo sedanji partnerji Evropske pod ‑
jetniške mreže sodelovati z drugimi evropskimi mre ‑
žami ter izvajati ukrepe, kot sta skupna promocija in 
zagotavljanje informacij.

KAKO DO PUBLIKACIJ EVROPSKE UNIJE
Brezplačne publikacije:
•  en izvod:  
na spletni strani EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu );
•  več kot en izvod ter plakati in zemljevidi:  
pri predstavništvih Evropske unije ( http://ec.europa.eu/represent_sl.htm ), 
pri delegacijah v državah, ki niso članice EU ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_sl.htm ), 
pri službi Europe Direct ( http://europa.eu/europedirect/index_sl.htm ) ali  
s klicem na telefonsko številko 00 800 6 7 8 9 10 11 (brezplačna številka za celotno EU) (*).
(*) Informacije so brezplačne, kakor tudi večina klicev (nekateri operaterji, telefonske govorilnice ali hoteli lahko klic zaračunajo).
Publikacije, ki so naprodaj:
• na spletni strani EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu ).
Plačljive naročnine:
•  pri prodajnih zastopnikih Urada za publikacije Evropske unije  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_sl.htm ).
QJ‑AB‑14‑007‑SL‑C ISSN 1831 ‑094X
Evropska unija je v okviru kohezijske politike 
s podporo iz Evropskega sklada za regionalni 
razvoj v zadnjih letih sofinancirala projekte 
podjetniških inkubatorjev. To je skladno 
s političnimi prednostnimi nalogami EU, zlasti ob 
upoštevanju lizbonske strategije in strategije 
Evropa 2020, ki podpirata ustanavljanje in razvoj 
malih in srednje velikih podjetij, saj imajo ta 
pomembno vlogo pri ustvarjanju rasti in novih 
delovnih mest. Evropsko računsko sodišče v tem 
poročilu ocenjuje, ali so ti projekti podjetniških 
inkubatorjev uspešno podpirali zagonska mala 
in srednje velika podjetja.
EVROPSKO 
RAČUNSKO
SODIŠČE