[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 14.7.2009

COM(2009) 357 konč.

2009/0097 (ACC)

Predlog

SKLEP SVETA

o sklenitvi sporazuma v obliki protokola o vzpostavitvi mehanizma za reševanje sporov, ki se uporablja za spore v okviru trgovinskih določb Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi članicami na eni strani ter Republiko Tunizijo na drugi strani

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. Evro-mediteranski sporazumi vsebujejo določbe za liberalizacijo trgovine z blagom, vendar pravila za reševanje sporov, ki se uporabljajo za spore glede teh določb, temeljijo predvsem na diplomatskem pristopu in jih pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, zlahka blokira.

2. V okviru razširitve in posodobitve evro-mediteranskih trgovinskih odnosov je bilo primerno oblikovati mehanizem za reševanje sporov, ki se bo uporabljal za trgovinske spore na podlagi poenostavljenih in učinkovitih postopkov znotraj strogih časovnih rokov ter bo temeljil na mehanizmih za reševanje sporov iz najnovejših sporazumov, ki jih je sklenila Skupnost, in na Dogovoru o reševanju sporov STO. Takšen mehanizem bo povečal varnost in predvidljivost naših dvostranskih trgovinskih odnosov.

3. Svet je 24. februarja 2006 pooblastil Komisijo za začetek pogajanj s partnericami mediteranske regije za vzpostavitev mehanizma za reševanje sporov v zvezi s trgovinskimi določbami (dokument 6489/06 MED 4 WTO 37).

4. Komisija se je z več mediteranskimi partnericami pogajala na regionalni in dvostranski ravni. Pogajanja so bila opravljena ob posvetovanju z odborom, ustanovljenim v skladu s členom 133 Pogodbe, in v okviru pogajalskih smernic, ki jih je izdal Svet.

5. Pogajanja s Tunizijo so dobro napredovala in izdelan je bil osnutek protokola, ki je bil parafiran na ministrski konferenci o trgovini Euromed 2. julija 2008 v Marseillu. Protokol posnema model iz poglavja o reševanju sporov v okviru trenutnih pogajanj o sporazumu o prosti trgovini in temelji na Dogovoru o reševanju sporov STO, prilagojeno dvostranskemu okviru. Področje uporabe mehanizma za reševanje sporov zajema naslov II pridružitvenega sporazuma EU-Tunizija z običajno izjemo člena o protidampingu. Besedilo predvideva tudi poenostavljene in učinkovite postopke (vključno s sestavo senata in izpolnitvijo odločitve) z jasnimi časovnimi roki. Vsebuje tudi možnosti za reševanje sporov s posvetovanji in mediacijo pred ustanovitvijo senata. Nazadnje besedilo vključuje tudi pravila glede odprtosti in transparentnosti (odprta zaslišanja, dopisi amicus curiae, objave poročil senata) ter člen o povezavi z Dogovorom o reševanju sporov STO.

6. Ta predlog je poziv Svetu, da odobri ta sporazum. Po tem, ko Svet in tunizijski organi ta protokol odobrijo, se priloži pridružitvenemu sporazumu.

2009/0097 (ACC)

Predlog

SKLEP SVETA

o sklenitvi sporazuma v obliki protokola o vzpostavitvi mehanizma za reševanje sporov, ki se uporablja za spore v okviru trgovinskih določb Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi članicami na eni strani ter Republiko Tunizijo na drugi strani

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 133 v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[1],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Svet je 24. februarja 2006 pooblastil Komisijo za začetek pogajanj s partnericami mediteranske regije za vzpostavitev mehanizma za reševanje sporov v zvezi s trgovinskimi določbami.

(2) Komisija je vodila pogajanja ob posvetovanju z odborom, ustanovljenim v skladu s členom 133 Pogodbe, in v okviru pogajalskih smernic, ki jih je izdal Svet.

(3) Komisija je zaključila pogajanja o sporazumu v obliki protokola o vzpostavitvi mehanizma za reševanje sporov, ki se uporablja za spore v okviru trgovinskih določb Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Republiko Tunizijo na drugi strani.

(4) Ta sporazum je treba odobriti –

SKLENIL:

Člen 1

Sporazum v obliki protokola o vzpostavitvi mehanizma za reševanje sporov, ki se uporablja za spore v okviru trgovinskih določb Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi članicami na eni strani ter Republiko Tunizijo na drugi strani, se potrdi v imenu Skupnosti.

Besedilo sporazuma je priloženo k temu sklepu.

Člen 2

Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje pooblaščence za podpis sporazuma v obliki protokola iz člena 1, ki je za Skupnost zavezujoč.

V Bruslju, […]

Za Svet

Predsednik […]

PRILOGA

PROTOKOL O REŠEVANJU SPOROV

POGLAVJE I

CILJ IN PODROČJE UPORABE

Člen 1

Cilj

Cilj tega protokola je izogibanje in reševanje morebitnih trgovinskih sporov med pogodbenicami, da se, kjer je to mogoče, doseže sporazumna rešitev.

Člen 2

Uporaba protokola

1. Določbe tega protokola se uporabljajo za vse razlike pri razlagi in uporabi določb naslova II (z izjemo člena 24) Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Republiko Tunizijo na drugi strani (v nadaljevanju „pridružitveni sporazum“), razen če je izrecno določeno drugače[2]. Člen 86 pridružitvenega sporazuma se uporablja za spore v zvezi z uporabo in razlago drugih določb pridružitvenega sporazuma.

2. Postopki iz tega protokola se uporabijo, če pridružitveni svet spora ne uspe rešiti 60 dni po tem, ko mu je bil spor posredovan v skladu s členom 86 pridružitvenega sporazuma.

3. Za namene odstavka 2 se šteje, da je spor rešen, če pridružitveni svet sprejme sklep, kot je določeno v členu 86.2 pridružitvenega sporazuma, ali če izjavi, da spor ne obstaja več.

POGLAVJE II

POSVETOVANJA IN MEDIACIJA

Člen 3

Posvetovanja

1. Pogodbenici si prizadevata rešiti vse razlike glede razlage in uporabe določb iz člena 2 tako, da začneta posvetovanja v dobri veri z namenom hitre, pravične in sporazumne rešitve.

2. Pogodbenica zahteva posvetovanja s pisnim zahtevkom, ki ga predloži drugi pogodbenici, kopijo pa pošlje pododboru za industrijo, trgovino in storitve, v katerem opredeli sporni ukrep in določbe pridružitvenega sporazuma, ki se po njenem mnenju uporabljajo.

3. Če se pogodbenici ne dogovorita drugače, se posvetovanja opravijo v 40 dneh od datuma prejema zahtevka na ozemlju pogodbenice, proti kateri je pritožba vložena. Posvetovanja se štejejo za zaključena v 60 dneh od prejema zahtevka, razen če se pogodbenici strinjata o nadaljevanju posvetovanj. Posvetovanja, zlasti vse razkrite informacije in stališča, ki jih pogodbenici izrazita med temi postopki, so zaupna in ne vplivajo na pravice katere od pogodbenic v nadaljnjih postopkih.

4. Posvetovanja o nujnih zadevah, vključno s tistimi, ki se nanašajo na pokvarljivo ali sezonsko blago, se skličejo v 15 dneh od datuma prejema zahtevka in se štejejo za zaključena v 30 dneh od datuma prejema zahtevka.

5. Če se pogodbenica, kateri je predložen zahtevek za posvetovanje, nanj ne odzove v 10 dneh od datuma njegovega prejema, ali če se posvetovanja ne opravijo v rokih iz odstavka 3 oziroma 4, ali če po zaključenih posvetovanjih ni bil dosežen dogovor o sporazumni rešitvi, lahko pogodbenica pritožnica zaprosi za ustanovitev arbitražnega senata v skladu s členom 5.

Člen 4

Mediacija

1. Če posvetovanja ne dajo sporazumne rešitve, se lahko pogodbenici z vzajemnim dogovorom zatečeta k mediatorju. Vsak zahtevek za mediacijo mora biti predložen v pisni obliki pododboru za industrijo, trgovino in storitve in navajati ukrep, ki je bil predmet posvetovanj, ter vzajemno dogovorjene pristojnosti in naloge pri mediaciji. Vsaka pogodbenica se zaveže, da bo z razumevanjem proučila zahtevek za mediacijo.

2. Če se pogodbenici v petih delovnih dneh od datuma prejema zahtevka za mediacijo ne sporazumeta o mediatorju, predsednik pododbora za industrijo, trgovino in storitve ali njegov pooblaščenec z žrebom izbere mediatorja iz skupine posameznikov, ki so na seznamu iz člena 19 in niso državljani nobene od pogodbenic. Izbor se opravi v desetih delovnih dneh od prejema zahtevka za mediacijo. Mediator bo sklical sejo s pogodbenicama najkasneje 30 dni po tem, ko je bil izbran. Mediator prejme prispevke vsake od pogodbenic najpozneje 15 dni pred srečanjem in lahko od pogodbenic, strokovnjakov ali tehničnih svetovalcev zahteva dodatne informacije, za katere meni, da so potrebne. Tako pridobljene informacije je treba razkriti vsaki od pogodbenic in jima jih predložiti, da izrazita pripombe. Mediator mnenje uradno sporoči najpozneje 45 dni po tem, ko je bil izbran.

3. Mnenje mediatorja lahko vključuje priporočilo o tem, kako rešiti spor skladno z določbami iz člena 2. Mnenje mediatorja ni zavezujoče.

4. Pogodbenici se lahko dogovorita za spremembo rokov iz odstavka 2. Mediator se za spremembo teh rokov lahko odloči tudi na zahtevo katere koli od pogodbenic glede na posebne težave zadevne pogodbenice ali zapletenost primera.

5. Postopki v zvezi s mediacijo, zlasti mnenje mediatorja ter vse razkrite informacije in stališča, ki jih pogodbenici izrazita med temi postopki, so zaupni in ne vplivajo na pravice katere od pogodbenic v nadaljnjih postopkih.

6. Če se pogodbenici strinjata, se lahko postopki v zvezi z mediacijo nadaljujejo med arbitražnim postopkom.

7. Zamenjava mediatorja je možna samo iz razlogov in v skladu s postopki, ki so podrobneje opisani v točkah 18 do 21 Poslovnika.

POGLAVJE III

POSTOPKI REŠEVANJA SPOROV

ODDELEK I – ARBITRAŽNI POSTOPEK

Člen 5

Začetek arbitražnega postopka

1. Kadar pogodbenicama ne uspe rešiti spora s posvetovanji iz člena 3 ali mediacije iz člena 4, lahko pogodbenica pritožnica zahteva ustanovitev arbitražnega senata.

2. Zahteva za ustanovitev arbitražnega senata se predloži v pisni obliki pogodbenici, proti kateri je vložena pritožba, ter pododboru za industrijo, trgovino in storitve. Pogodbenica pritožnica v svoji zahtevi opredeli konkretni sporni ukrep in pojasni, kako ta ukrep krši določbe iz člena 2. Zahtevek za ustanovitev arbitražnega senata se predloži najpozneje 18 mesecev od datuma prejema zahtevka za posvetovanje, brez poseganja v pravice pogodbenice pritožnice, da o istem vprašanju v prihodnosti zahteva nova posvetovanja.

Člen 6

Ustanovitev arbitražnega senata

1. Arbitražni senat je sestavljen iz treh arbitrov.

2. V 10 delovnih dneh od datuma, ko pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, prejme zahtevek za ustanovitev arbitražnega senata, se pogodbenici posvetujeta, da bi dosegli sporazum o sestavi arbitražnega senata.

3. Kadar se pogodbenici ne moreta sporazumeti o sestavi arbitražnega senata v roku iz odstavka 2, lahko katera koli pogodbenica zaprosi predsednike pododbora za industrijo, trgovino in storitve ali njihovega pooblaščenca, da vse tri člane izbere z žrebom s seznama, sestavljenega na podlagi člena 19, enega izmed oseb, ki jih predlaga pogodbenica pritožnica, enega izmed oseb, ki jih predlaga pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, ter enega izmed oseb, ki sta jih pogodbenici izbrali za opravljanje funkcije predsednika. Kadar se pogodbenici sporazumeta o enem ali več članih arbitražnega senata, se vsi preostali člani izberejo po enakem postopku.

4. Predsedniki pododbora za industrijo, trgovino in storitve ali njihov pooblaščenec izberejo arbitre v petih delovnih dneh od zahtevka iz odstavka 3 katere koli od pogodbenic.

5. Datum ustanovitve arbitražnega senata je datum, ko so trije arbitri izbrani.

6. Zamenjava arbitra je možna samo iz razlogov in v skladu s postopki, ki so podrobneje opisani v točkah 18 do 21 Poslovnika.

Člen 7

Vmesno poročilo senata

Arbitražni senat izda vmesno poročilo za pogodbenici, v katerem navede ugotovitve o dejstvih, uporabi zadevnih določb in osnovna načela, ki so bila podlaga njegovih ugotovitev in priporočil, najpozneje 120 dni od datuma ustanovitve arbitražnega senata. Obe pogodbenici lahko arbitražnemu senatu predložita pisno zahtevo za ponovni pregled določenih vidikov vmesnega poročila v 15 dneh od njegove objave. Ugotovitve dokončne razsodbe senata zajemajo zadovoljivo obrazložitev argumentov iz stopnje vmesnega pregleda in dajejo jasen odgovor na vprašanja in stališča obeh pogodbenic.

Člen 8

Odločitev arbitražnega senata

1. Arbitražni senat o svoji odločitvi uradno obvesti pogodbenici in pododbor za industrijo, trgovino in storitve v 150 dneh od datuma ustanovitve arbitražnega senata. Če predsednik arbitražnega senata meni, da tega roka ni mogoče upoštevati, mora o tem pisno obvestiti pogodbenici ter pododbor za industrijo, trgovino in storitve, pri čemer navede razloge za odlog ter datum, ko naj bi senat predvidoma končal svoje delo. Uradno obvestilo o odločitvi pod nobenim pogojem ne sme biti poslano pozneje kot 180 dni od datuma ustanovitve arbitražnega senata.

2. V nujnih primerih, vključno s tistimi, ki so povezani s pokvarljivim ali sezonskim blagom, si arbitražni senat vsestransko prizadeva, da svojo odločitev sporoči v 75 dneh od datuma svoje ustanovitve. Pod nobenim pogojem to ne sme trajati več kot 90 dni od njegove ustanovitve. Arbitražni senat o tem, ali je primer po njegovem mnenju nujen, predhodno odloči v desetih dneh od svoje ustanovitve.

3. Na zahtevo obeh pogodbenic arbitražni senat kadar koli začasno prekine svoje delo, in sicer za dobo, o kateri se dogovorita pogodbenici in ne presega 12 mesecev, ter ga na zahtevo pogodbenice pritožnice po izteku te dogovorjene dobe nadaljuje. Če pogodbenica pritožnica ne zahteva nadaljevanja dela arbitražnega senata pred iztekom dogovorjenega obdobja prekinitve, se postopek zaključi. Začasna prekinitev in zaključek dela arbitražnega senata ne vplivata na pravice katere koli od pogodbenic v drugem postopku o isti zadevi.

ODDELEK II – IZPOLNITEV ODLOČITVE

Člen 9

Izpolnitev odločitve arbitražnega senata

Vsaka od pogodbenic sprejme vse potrebne ukrepe za izpolnitev odločitve arbitražnega senata, pogodbenici pa si prizadevata doseči soglasje glede obdobja za izpolnitev odločitve.

Člen 10

Razumno obdobje za izpolnitev odločitve

1. Najkasneje v 30 dneh po tem, ko pogodbenici prejmeta uradno obvestilo o odločitvi arbitražnega senata, pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, uradno obvesti pogodbenico pritožnico in pododbor za industrijo, trgovino in storitve o obdobju, ki ga bo potrebovala za izpolnitev odločitve (razumno obdobje), če takojšnja izpolnitev ni mogoča.

2. Če se pogodbenici razhajata glede razumnega obdobja za izpolnitev odločitve arbitražnega senata, pogodbenica pritožnica v 20 dneh po tem, ko je od pogodbenice, proti kateri je vložena pritožba, prejela uradno obvestilo v skladu z odstavkom 1, pisno zahteva, da dolžino razumnega obdobja določi arbitražni senat. O taki zahtevi sta hkrati obveščena druga pogodbenica in pododbor za industrijo, trgovino in storitve. Arbitražni senat o svoji odločitvi uradno obvesti pogodbenici ter pododbor za industrijo, trgovino in storitve v 30 dneh od datuma predložitve zahtevka.

3. Razumno obdobje se lahko po vzajemnem dogovoru pogodbenic podaljša.

Člen 11

Proučitev ukrepov, sprejetih za izpolnitev odločitve arbitražnega senata

1. Pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, pred iztekom razumnega časovnega obdobja uradno obvesti drugo pogodbenico in pododbor za industrijo, trgovino in storitve o vseh morebitnih ukrepih, ki jih je sprejela za izpolnitev odločitve arbitražnega senata.

2. Če se pogodbenici razhajata glede obstoja ali neskladnosti ukrepov, uradno sporočenih v skladu z odstavkom 1, z določbami iz člena 2, lahko pogodbenica pritožnica pisno zahteva, da arbitražni senat presodi o zadevi. Taka zahteva mora vsebovati opredelitev konkretnega spornega ukrepa in razlago, zakaj je ta ukrep neskladen z določbami iz člena 2. Arbitražni senat svojo odločitev sporoči v 90 dneh od datuma predložitve zahtevka. V nujnih primerih, vključno s tistimi, ki so povezani s pokvarljivim ali sezonskim blagom, arbitražni senat svojo odločitev sporoči v 45 dneh od datuma predložitve zahtevka.

Člen 12

Začasna pravna sredstva v primeru neizpolnitve odločitve

1. Če pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, o ukrepih za izpolnitev odločitve arbitražnega senata ne obvesti uradno pred iztekom razumnega obdobja, ali če arbitražni senat odloči, da ukrep, uradno sporočen v skladu s členom 11(1), ni skladen z obveznostmi te pogodbenice na podlagi določb iz člena 2, mora pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, na zahtevo pogodbenice pritožnice predložiti ponudbo za začasno nadomestilo.

2. Če dogovor o nadomestilu ni dosežen v 30 dneh po koncu razumnega obdobja ali odločitve arbitražnega senata po členu 11, da sprejeti ukrep za izpolnitev odločitve ni skladen z določbami iz člena 2, je pogodbenica pritožnica upravičena, da se po uradnem obvestilu drugi pogodbenici in pododboru za industrijo, trgovino in storitve, njene obveznosti, ki izhajajo iz katere koli določbe iz člena 2, začasno opustijo na ravni, ki je enakovredna izničenju in poslabšanju, ki ju je povzročila kršitev. Pri sprejemanju takšnih ukrepov pogodbenica pritožnica upošteva njihov učinek na razvoj in gospodarstvo pogodbenice, proti kateri je vložena pritožba. Pogodbenica pritožnica lahko začasno opustitev izvede 10 delovnih dni po datumu prejema uradnega obvestila s strani pogodbenice, proti kateri je vložena pritožba, razen če je slednja zahtevala arbitražo po odstavku 3.

3. Če pogodbenica, proti kateri je pritožba vložena, meni, da raven začasne opustitve ni enakovredna izničenju in poslabšanju, ki ju je povzročila kršitev, lahko pisno zahteva, da o zadevi presodi arbitražni senat. Takšna zahteva mora biti uradno sporočena drugi pogodbenici in pododboru za industrijo, trgovino in storitve pred iztekom obdobja 10 delovnih dni iz odstavka 2. Po tem ko arbitražni senat po potrebi za zaprosi za mnenja strokovnjakov, svojo odločitev glede ravni začasne opustitve obveznosti uradno sporoči pogodbenicama in institucionalnemu organu za trgovinska vprašanja v 30 dneh od datuma predložitve zahtevka. Obveznosti se ne opustijo, dokler arbitražni senat uradno ne sporoči svoje odločitve, in vsaka opustitev mora biti v skladu z odločitvijo arbitražnega senata.

4. Opustitev obveznosti je začasna in se uporablja samo, dokler se ukrep, za katerega je ugotovljena neskladnost z določbami iz člena 2, ne odpravi ali spremeni tako, da se uskladi s temi določbami, kakor je določeno v členu 13, ali dokler se pogodbenici ne dogovorita za rešitev spora.

Člen 13

Proučitev kakršnih koli ukrepov, sprejetih za izpolnitev odločitve po opustitvi obveznosti

1. Pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, drugo pogodbenico in pododbor za industrijo, trgovino in storitve uradno obvesti o kakršnih koli ukrepih, sprejetih za izpolnitev odločitve arbitražnega sveta, in o svoji zahtevi, da se opustitev obveznosti za pogodbenico pritožnico preneha.

2. Če pogodbenici v 30 dneh od datuma prejema uradnega obvestila ne dosežeta dogovora glede skladnosti sporočenega ukrepa z določbami iz člena 2, pogodbenica pritožnica pisno zahteva, da o zadevi odloči arbitražni senat. O taki zahtevi sta hkrati uradno obveščena druga pogodbenica ter pododbor za industrijo, trgovino in storitve. Odločitev arbitražnega senata se sporoči pogodbenicama ter pododboru za industrijo, trgovino in storitve v 45 dneh od datuma predložitve zahtevka. Če arbitražni senat odloči, da je morebitni sprejeti ukrep za izpolnitev odločitve v skladu z določbami iz člena 2, se opustitev obveznosti preneha.

ODDELEK III – SKUPNE DOLOČBE

Člen 14

Sporazumna rešitev

Pogodbenici lahko kadar koli dosežeta sporazumno rešitev spora v okviru tega protokola. O takšni rešitvi uradno obvestita pododbor za industrijo, trgovino in storitve ter arbitražni senat. Po uradnem obvestilu o sporazumni rešitvi senat zaključi svoje delo in postopek se konča.

Člen 15

Poslovnik

1. Postopke za reševanje sporov iz poglavja III tega protokola ureja Poslovnik, ki je priložen temu protokolu.

2. Vsa zasedanja arbitražnega senata so v skladu s Poslovnikom odprta za javnost, razen če se pogodbenici ne dogovorita drugače.

Člen 16

Informacije in tehnični nasveti

Na zahtevo pogodbenice ali na lastno pobudo lahko arbitražni senat pridobi informacije, ki so po njegovem mnenju za postopek arbitražnega senata ustrezne. Arbitražni senat ima zlasti pravico pridobiti ustrezno mnenje strokovnjakov, kadar meni, da je to primerno. Pred izbiro teh strokovnjakov se posvetuje s pogodbenicama. Tako pridobljene informacije mora razkriti obema pogodbenicama in jima jih predložiti, da izrazita pripombe. Zainteresirane fizične ali pravne osebe, ustanovljene na ozemlju pogodbenic, so pooblaščene, da arbitražnemu senatu predložijo dopise amicus curiae v skladu s Poslovnikom. Ti dopisi so omejeni na dejstva v zvezi s sporom in ne obravnavajo pravnih vprašanj.

Člen 17

Pravila razlage/ Règles d'interprétation

Arbitražni senat razlaga določbe iz člena 2 v skladu z običajnimi pravili razlage mednarodnega javnega prava, vključno z Dunajsko konvencijo o pogodbenem pravu. Odločitve arbitražnega senata ne morejo dodati ali zmanjšati pravic in obveznosti iz določb člena 2.

Člen 18

Sklepi in odločitev arbitražnega senata

1. Arbitražni senat si vsestransko prizadeva za sprejemanje odločitev s soglasjem. Če odločitve kljub temu ni mogoče doseči s soglasjem, se o sporni zadevi odloča z večino glasov. V nobenem primeru pa se ločena odklonilna mnenja arbitrov ne objavijo.

2. Vsaka odločitev arbitražnega senata je zavezujoča za pogodbenici in ne ustvarja nikakršnih pravic ali obveznosti za fizične ali pravne osebe. V odločitvi se navedejo ugotovitve v zvezi z dejstvi, uporaba zadevnih določb pridružitvenega sporazuma ter osnovna načela, ki so bila podlaga sprejetim ugotovitvam in sklepom. Pododbor za industrijo, trgovino in storitve daje odločitev arbitražnega senata v celoti na voljo javnosti, razen če se odloči drugače, da se zagotovi zaupnost poslovnih zaupnih informacij.

POGLAVJE IV

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 19

Seznami arbitrov

1. Pododbor za industrijo, trgovino in storitve najpozneje šest mesecev po začetku veljavnosti tega protokola oblikuje seznam najmanj 15 oseb, ki so pripravljene opravljati vlogo arbitrov in so zanjo primerne. Vsaka od pogodbenic predlaga najmanj pet posameznikov za opravljanje vloge arbitra. Pogodbenici prav tako izbereta najmanj pet posameznikov, ki niso državljani nobene od pogodbenic in bodo opravljali funkcijo predsednika arbitražnega senata. Pododbor za industrijo, trgovino in storitve zagotavlja, da se seznam vedno vodi na tej ravni.

2. Arbitri imajo strokovno znanje ali izkušnje iz prava in mednarodne trgovine. So samostojni, delujejo v svoji individualni pristojnosti, ne sprejemajo navodil od nobene organizacije ali vlade, niso povezani z vlado katere koli od pogodbenic ter ravnajo v skladu s kodeksom ravnanja, priloženim temu protokolu.

3. Pododbor za industrijo, trgovino in storitve lahko izdela dodaten seznam najmanj 15 posameznikov, ki imajo področno strokovno znanje iz posebnih zadev, ki jih zajema ta pridružitveni sporazum. Če se uporabi postopek izbire iz člena 6(2), lahko predsedniki pododbora za industrijo, trgovino in storitve seznam področij uporabi ob soglasju obeh pogodbenic.

Člen 20

Razmerje do obveznosti STO

1. Uporaba določb o reševanju sporov iz tega protokola ne posega v nobeno dejanje v okviru STO, vključno s postopkom za reševanje sporov.

2. Toda kadar je pogodbenica v zvezi z določenim ukrepom sprožila postopek reševanja spora v skladu s tem protokolom ali Sporazumom STO, ne more sprožiti postopka reševanja spora glede istega ukrepa pri drugem razsodišču, dokler se prvi postopek ne konča. Poleg tega si pogodbenica ne prizadeva pri obeh razsodiščih za popravo kršitve obveznosti, ki v enaki obliki obstaja v skladu s pridružitvenim sporazumom in Sporazumom STO. V tem primeru velja, da po začetku postopka za reševanje spora, pogodbenica ne vloži zahtevka za popravo enake kršitve obveznosti v okviru drugega sporazuma pri drugem razsodišču, razen če izbrano razsodišče iz postopkovnih ali jurisdikcijskih razlogov ne pride do ugotovitev v zvezi z zahtevkom za popravo kršitve te obveznosti.

3. V odstavku 2 velja, da:

- se postopki reševanja sporov v skladu s Sporazumom STO začnejo, ko pogodbenica predloži zahtevo za ustanovitev senata v skladu s členom 6 Dogovora STO o pravilih in postopkih za reševanje sporov, ter zaključijo, ko organ za reševanje sporov sprejme poročilo senata in poročilo pritožbenega organa, odvisno od primera, v skladu s členoma 16 in 17(14) Dogovora o reševanju sporov;

- se postopki za reševanje sporov v okviru tega protokola začnejo, ko pogodbenica predloži zahtevo za ustanovitev arbitražnega senata v skladu z odstavkom 1 člena 5, ter zaključijo, ko arbitražni senat o svoji odločitvi uradno obvesti pogodbenici in pododbora za industrijo, trgovino in storitve v skladu s členom 8.

4. Nobena določba tega protokola pogodbenici ne preprečuje uporabe opustitve obveznosti, ki jo odobri Organ STO za poravnavo sporov. Sporazum STO se ne uporabi za to, da bi se pogodbenici preprečila opustitev obveznosti v skladu s tem protokolom.

Člen 21

Roki

1. Vsi roki iz tega protokola, vključno z roki, v katerih morajo arbitražni senati uradno sporočiti svoje odločitve, se štejejo v koledarskih dnevih od datuma, ki sledi dejanju oziroma dejstvu, na katerega se nanašajo, razen če je določeno drugače.

2. Kakršen koli rok iz tega protokola se lahko spremeni z vzajemnim dogovorom pogodbenic. Pogodbenici z razumevanjem obravnavata zahtevke za podaljšanje kakršnih koli rokov zaradi težav katere koli od pogodbenic pri izpolnjevanju zahtev postopkov iz tega protokola. Na zahtevo pogodbenice lahko arbitražni senat podaljša roke, ki se uporabljajo v postopkih, pri čemer upošteva različne stopnje razvoja pogodbenic.

Člen 22

Ponovni pregled in sprememba protokola

1. Po začetku veljavnosti tega protokola in njegovih prilog lahko pridružitveni svet kadar koli ponovno pregleda njihovo izvajanje, da se odloči o njihovem nadaljevanju, spremembi ali zaključku.

2. Pri tem ponovnem pregledu se lahko odloči za možnost, da skliče pritožbeni organ, skupen več evro-mediteranskim sporazumom.

3. Pridružitveni svet se lahko odloči za spremembo tega protokola in njegovih prilog. Pogodbenici uporabita to odločitev po izpolnitvi svojih notranjih postopkov.

Člen 23

Začetek veljavnosti

Ta protokol pogodbenici odobrita v skladu s svojimi lastnimi postopki. Ta protokol začne veljati prvi dan drugega meseca, ki sledi dnevu, ko se pogodbenici uradno obvestita, da so postopki iz tega odstavka zaključeni.

PRILOG I

PRILOGA I: POSLOVNIK ARBITRAŽNEGA POSTOPKA

PRILOGA II: KODEKS RAVNANJA ZA ČLANE ARBITRAŽNEGA SENATA

PRILOGA I

POSLOVNIK ARBITRAŽNEGAPOSTOPKASPLOŠNE DOLOČBE

1. V protokolu in v skladu s tem poslovnikom:

„svetovalec“ pomeni oseba, ki jo pogodbenica pooblasti za svetovanje ali pomoč v zvezi s postopki arbitražnega senata;

„pogodbenica pritožnica“ pomeni pogodbenica, ki zahteva imenovanje arbitražnega sveta na podlagi člena 5 tega protokola;

„pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba“ pomeni pogodbenica, ki domnevno krši določbe iz člena 2 tega protokola;

„arbitražni senat“ pomeni senat, ustanovljen po členu 6 tega protokola;

„zastopnik pogodbenice“ pomeni zaposleni ali katera koli oseba, ki jo imenuje ministrstvo, vladni organ ali kateri koli drugi javni subjekt pogodbenice;

„dan“ pomeni koledarski dan, razen če ni drugače določeno.

2. Pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, je zadolžena za logistično upravljanje postopkov za poravnavo spora, zlasti za organizacijo zaslišanj, razen kadar je dogovorjeno drugače. Stroške, nastale zaradi celotne organizacije v zvezi s posvetovanji, mediacijo in arbitražo, pa nosi Evropska skupnost, z izjemo honorarjev za mediatorje in arbitre, ki so deljeni.

OBVESTILA

3. Pogodbenici in arbitražni senat posredujeta vse zahtevke, obvestila, pisna stališča ali druge dokumente po elektronski pošti, isti dan pa en izvod pošljeta po telefaksu, priporočeni pošti, kurirju, po pošti s povratnico ali katerem koli drugem telekomunikacijskem sredstvu, s katerim je mogoče dokazati, da je bila pošta poslana. Če ni dokazano nasprotno, se šteje, da je bilo elektronsko sporočilo prejeto na dan pošiljanja.

4. Pogodbenica pošlje drugi pogodbenici in vsakemu od arbitrov elektronski izvod vseh svojih pisnih stališč. Predloži se tudi izvod dokumenta v tiskani obliki.

5. Preden stopi ta protokol v veljavo, pogodbenici druga drugo obvestita o imenovanih kontaktnih točkah za vsa uradna obvestila.

6. Manjše pisne napake v zahtevkih, obvestilih, pisnih stališčih ali drugih dokumentih v zvezi s postopkom arbitražnega senata, se lahko popravijo s predložitvijo novega dokumenta, v katerem so spremembe jasno navedene.

7. Če je zadnji dan za predložitev dokumenta ravno na uradni državni praznik ali dela prosti dan Tunizije ali Skupnosti, se dokument lahko predloži prvi delovni dan zatem. Pogodbenici si izmenjata seznam datumov svojih uradnih praznikov in dela prostih dni na prvi ponedeljek vsakega decembra za naslednje leto. Nikoli se ne šteje, da so kakršni koli dokumenti, obvestila ali zahtevki prejeti na državni praznik ali dela prosti dan.

8. Odvisno od predmeta sporne določbe, se kopije vseh zahtevkov in obvestil, naslovljenih na pododbor za industrijo, trgovino in storitve v skladu s tem protokolom pošljejo tudi drugim relevantnim pododborom, ustanovljenim v skladu s pridružitvenim sporazumom.

ZAČETEK ARBITRAŽNEGA POSTOPKA

9. (a) Če so v skladu s členom 6 tega protokola ali točkami 19, 20 ali 49 tega poslovnika člani arbitražnega senata izbrani z žrebom, so med žrebanjem prisotni zastopniki obeh pogodbenic.(b) Če se pogodbenici ne dogovorita drugače, se sestaneta z arbitražnim senatom v sedmih delovnih dneh po datumu njegove ustanovitve, da določijo zadeve, ki se zdijo pogodbenicama ali arbitražnemu senatu primerne, vključno s honorarji in stroški za arbitre, ki so običajno v skladu s standardi STO. Člani arbitražnega senata in zastopniki pogodbenic se lahko teh sestankov udeležijo prek telefona ali video konference.

10. (a) Če se pogodbenici v petih delovnih dneh od datuma izbora arbitrov ne dogovorita drugače, je obseg pooblastil arbitražnega senata naslednji: „ob upoštevanju ustreznih določb pridružitvenega sporazuma proučiti zadevo, na katero se nanaša zahtevek za ustanovitev arbitražnega senata, odločiti o združljivosti zadevnega ukrepa z določbami iz člena 2 protokola in sprejeti odločitev v skladu s členom 8 Protokola o reševanju sporov.“ (b) Pogodbenici morata sporočiti dogovorjeni obseg pooblastil arbitražnemu senatu v treh delovnih dneh po svojem dogovoru.

ZAČETNA STALIŠČA

11. Pogodbenica pritožnica predloži svoja začetna pisna stališča najpozneje 20 dni po datumu ustanovitve arbitražnega senata. Pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, predloži svoj odgovor najpozneje 20 dni po datumu prejema začetnega pisnega stališča.

DELO ARBITRAŽNIH SENATOV

12. Predsednik arbitražnega senata predseduje vsem njegovim sejam. Arbitražni senat lahko predsednika pooblasti za odločanje o upravnih in postopkovnih zadevah.

13. Razen kadar je v tem protokolu določeno drugače, lahko arbitražni senat opravlja svoje dejavnosti prek katerih koli sredstev, tudi telefona, telefaksa ali računalniških povezav.

14. Posvetovanj arbitražnega senata se lahko udeležijo le arbitri, arbitražni senat pa lahko dovoli, da se posvetovanj udeležijo tudi njihovi pomočniki.

15. Oblikovanje odločitev je v izključni pristojnosti arbitražnega senata in prenos pristojnosti ni dovoljen.

16. Kadar se pojavi postopkovno vprašanje, ki ga določbe tega protokola in njegove priloge ne zajemajo, lahko arbitražni senat po posvetovanju s pogodbenicama sprejme ustrezen postopek, ki je v skladu z temi določbami.

17. Kadar arbitražni senat meni, da bi bilo treba spremeniti katerega od rokov, ki se v postopkih uporablja, ali da bi bila potrebna kakršna koli postopkovna ali upravna prilagoditev, pisno obvesti pogodbenici o razlogih za spremembo ali prilagoditev in o obdobju ali prilagoditvi, ki sta potrebna. Arbitražni senat tako spremembo ali prilagoditev lahko sprejme po posvetovanju s pogodbenicama. Roki iz člena 8(2) tega protokola se ne spreminjajo.

NADOMESTITEV

18. Kadar se arbiter ne more udeležiti postopka, odstopi ali mora biti zamenjan, je nadomestni arbiter izbran v skladu s členom 6(3).

19. Če katera od pogodbenic meni, da arbiter ne izpolnjuje zahtev kodeksa ravnanja in da ga je treba zato zamenjati, ta pogodbenica drugo pogodbenico o tem uradno obvesti v 15 dneh od trenutka, ko je izvedela za okoliščine, ki kažejo na arbitrovo resno kršitev kodeksa ravnanja.

Kadar katera od pogodbenic meni, da arbiter, ki ni predsednik, ne izpolnjuje zahtev kodeksa ravnanja, se pogodbenici posvetujeta in, če se o tem sporazumeta, arbitra nadomestita z novim po postopku iz člena 6(3) tega protokola.

Kadar se pogodbenici ne strinjata glede potrebe po zamenjavi arbitra, lahko katera koli od njiju zahteva, da se zadeva predloži predsedniku arbitražnega senata, ki sprejme končno odločitev.

Če predsednik meni, da kateri od arbitrov ne izpolnjuje zahtev kodeksa ravnanja, z žrebom izbere novega arbitra izmed skupine posameznikov iz člena 19(1) tega protokola, katere član je bil prvotni arbiter. Če sta pogodbenici prvotnega arbitra izbrali v skladu s členom 6(2)tega protokola, je nadomestni arbiter izbran z žrebom izmed skupine posameznikov, ki sta jih v skladu s členom 19(1) tega protokola predlagali pogodbenica pritožnica in pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba. Novi arbiter je izbran v petih delovnih dneh od predložitve zahteve predsedniku arbitražnega senata.

20. Kadar katera od pogodbenic meni, da predsednik arbitražnega senata ne izpolnjuje zahtev kodeksa ravnanja, se pogodbenici posvetujeta in, če se o tem sporazumeta, predsednika zamenjata in izbereta nadomestnega po postopku iz člena 6(3) tega protokola.

Če se pogodbenici ne moreta dogovoriti glede potrebe po zamenjavi predsednika, lahko katera koli od njiju zahteva, da se zadeva predloži enemu od ostalih članov skupine posameznikov, izbranih za delovanje v funkciji predsednika v skladu s členom 19(1) tega protokola. Ime te osebe izberejo z žrebom predsedniki pododbora za industrijo, trgovino in storitve ali njihovi pooblaščenci. Odločitev te osebe o potrebi za zamenjavo predsednika je dokončna.

Če ta oseba odloči, da prvotni predsednik ne izpolnjuje zahtev kodeksa ravnanja, z žrebom izbere novega predsednika izmed preostale skupine posameznikov v skladu s členom 19(1) tega protokola, ki bi lahko prevzel funkcijo predsednika. Novi predsednik je izbran v petih delovnih dneh od predložitve zahteve iz tega odstavka.

21. Postopki arbitražnega senata se prekinejo za obdobje, potrebno za izvedbo postopkov iz točk 18, 19 in 20.

ZASLIŠANJA

22. Predsednik določi datum in uro zaslišanja v dogovoru s pogodbenicama in drugimi člani arbitražnega senata ter to pisno potrdi pogodbenicam. Pogodbenica, ki je zadolžena za logistično upravljanje postopkov, te podatke tudi javno objavi, kadar je zaslišanje odprto za javnost. Arbitražni senat lahko odloči, da zaslišanja ne bo sklical, če se pogodbenici s tem strinjata.

23. Če se pogodbenici ne dogovorita drugače, zaslišanje poteka v Bruslju, če je pogodbenica pritožnica Tunizija, in v Tunisu, če je pogodbenica pritožnica Skupnost.

24. Arbitražni senat lahko samo v izjemnih okoliščinah skliče eno dodatno zaslišanje. Za postopke v skladu s členi 10(2), 11(2), 12(3) in 13(2) tega protokola ni dodatnih zaslišanj.

25. Vsi arbitri morajo biti prisotni ves čas vsakega zaslišanja.

26. Ne glede na to, ali je postopek odprt za javnost ali ne, se zaslišanj se lahko udeležijo naslednje osebe:

(a) zastopniki pogodbenic;

(b) svetovalci pogodbenic;

(c) upravno osebje, tolmači, prevajalci in sodni zapisnikarji in

(d) pomočniki arbitrov.

Pred arbitražnim senatom se lahko izrekajo le zastopniki in svetovalci pogodbenice.

27. Vsaka od pogodbenic najpozneje pet delovnih dni pred datumom zaslišanja arbitražnemu senatu predloži seznam imen oseb, ki bodo na zaslišanju v imenu te pogodbenice ustno predstavile argumente, ter drugih zastopnikov ali svetovalcev, ki bodo navzoči na zaslišanju.

28. Zaslišanja arbitražnega senata so javna, razen če pogodbenici določita drugače. Če se pogodbenici odločita, da je zaslišanje zaprto za javnost, je del zaslišanj lahko kljub temu javen, če na zahtevo pogodbenic arbitražni senat tako odloči. Vendar se arbitražni senat sestane za zaprtimi vrati, kadar stališče in argumenti pogodbenice vsebujejo zaupne poslovne informacije.

29. Arbitražni senat zaslišanje izvede na naslednji način:

Argument

(a) argument pogodbenice pritožnice;

(b) argument pogodbenice, proti kateri je vložena pritožba.

Protiargument

(a) argument pogodbenice pritožnice;

(b) replika pogodbenice, proti kateri je vložena pritožba.

30. Arbitražni senat lahko kadar koli med zaslišanjem naslovi vprašanja neposredno na katero koli pogodbenico.

31. Arbitražni senat poskrbi za zapisnik vsakega zaslišanja in ga čim prej predloži pogodbenicama.

32. Vsaka od pogodbenic lahko v 10 delovnih dneh od datuma zaslišanja predloži dopolnilno pisno stališče v zvezi s vsakim vprašanjem, ki se je pojavilo med zaslišanjem.

PISNA VPRAŠANJA

33. Arbitražni senat lahko kadarkoli med postopki naslovi pisna vprašanja na eno ali obe pogodbenici. Vsaka od pogodbenic prejme kopijo vseh vprašanj arbitražnega senata.

34. Pogodbenica izvod svojih pisnih odgovorov na vprašanja arbitražnega senata zagotovi tudi drugi pogodbenici. Vsaka pogodbenica ima možnost, da v petih delovnih dneh od datuma prejema vprašanja pisno izrazi svoje pripombe na odgovor druge pogodbenice.

ZAUPNOST

35. Pogodbenici spoštujeta zaupnost zaslišanj arbitražnega senata, če so opravljena na zaprti seji v skladu s točko 28. Vsaka od pogodbenic obravnava informacije, ki jih druga pogodbenica predloži arbitražnemu senatu, kot zaupne, če jih ta pogodbenica označi za zaupne. Kadar pogodbenica v sporu predloži arbitražnemu senatu zaupno različico svojega pisnega stališča, predloži na zahtevo druge pogodbenice tudi nezaupni povzetek informacij iz svojih stališč, ki se lahko razkrije javnosti, in sicer najpozneje 15 dni po datumu bodisi zahtevka bodisi stališča, kar je poznejše. Ta poslovnik ne preprečuje pogodbenici, da bi javnosti razkrila svoja stališča.

ENOSTRANSKI STIKI

36. Arbitražni senat se ne sestaja oziroma ne vzpostavi stika s pogodbenico v odsotnosti druge pogodbenice.

37. Noben član arbitražnega senata ne sme razpravljati o kakršnih koli vidikih sporne zadeve postopka s pogodbenico ali pogodbenicama v odsotnosti drugih arbitrov.

STALIŠČA AMICUS CURIAE

38. Razen kadar se pogodbenici v petih dneh po datumu ustanovitve arbitražnega senata dogovorita drugače, arbitražni senat lahko sprejema nezahtevana pisna stališča, če se predložijo v desetih dneh od datuma ustanovitve arbitražnega senata, če so jedrnata in v nobenem primeru niso daljša od 15 tipkanih strani, vključno s prilogami, in če so neposredno pomembna za stvarno vprašanje, ki ga proučuje arbitražni senat.

39. Stališče vsebuje opis osebe, ki stališče predloži, bodisi fizične ali pravne, vključno z vrsto njenih dejavnosti in virom financiranja, ter opredeli, kakšen interes ima ta oseba v arbitražnem postopku. Napisano je v jeziku, ki ga izbereta pogodbenici v skladu s točkama 42 in 43 tega poslovnika.

40. Arbitražni senat navede v svojih odločitvah vsa prejeta stališča, ki so v skladu z zgornjimi točkami Poslovnika. Arbitražni senat v svoji odločitvi ni dolžan obravnavati argumentov iz predloženih stališč. Vsako stališče, ki ga prejme arbitražni senat v skladu s to točko, se predloži pogodbenicama, da izrazita svoje pripombe.

NUJNI PRIMERI

41. V nujnih primerih iz tega protokola arbitražni senat po posvetovanju s pogodbenicama ustrezno prilagodi roke iz tega poslovnika in o teh prilagoditvah uradno obvesti pogodbenici.

PREVAJANJE IN TOLMAČENJE

42. Med posvetovanji iz člena 6(2) tega protokola in najpozneje na seji iz točke 9(b) tega poslovnika si pogodbenici prizadevata za dogovor o skupnem delovnem jeziku za postopke pred arbitražnim senatom.

43. Če se pogodbenici ne moreta dogovoriti o skupnem delovnem jeziku, vsaka od njiju poskrbi za prevod svojih pisnih stališč v jezik, ki ga izbere druga pogodbenica, in krije stroške prevoda.

44. Pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, poskrbi za tolmačenje ustnih stališč v jezike, ki jih izbereta pogodbenici.

45. Odločitve arbitražnega senata se uradno sporočijo v jeziku oziroma jezikih, ki jih izbereta pogodbenici.

46. Vsaka pogodbenica lahko izrazi pripombe na vsak prevod dokumenta, ki je napisan v skladu s tem poslovnikom.

IZRAČUN ROKOV

47. Kadar pogodbenica zaradi uporabe točke 7 tega poslovnika prejme dokument na datum, ki se razlikuje od datuma, ko isti dokument prejme druga pogodbenica, se rok, katerega izračun je odvisen od prejema tega dokumenta, izračuna od datuma prejema zadnjega takšnega dokumenta.

DRUGI POSTOPKI

48. Ta poslovnik se uporablja tudi za postopke v skladu s členi 10(2), 11(2), 12(3) in 13(2) tega protokola. Vendar je treba roke iz tega poslovnika prilagoditi v skladu s posebnimi roki, ki so arbitražnemu senatu na voljo za sprejetje odločitve v teh drugih postopkih.

49. Če se prvotni senat ali nekateri njegovi člani ne morejo več ponovno sestati v zvezi s postopki iz členov 10(2), 11(2), 12(3) in 13(2) tega protokola, se uporabijo postopki iz člena 6 tega protokola. Rok za uradno obvestilo o ugotovitvi se podaljša za 15 dni.

PRILOGA II

KODEKS RAVNANJA ZA ČLANE ARBITRAŽNEGA SENATA IN MEDIATORJE

Opredelitve pojmov

1. V tem kodeksu ravnanja,

(a) „član“ ali „arbiter“ pomeni član arbitražnega senata, ustanovljenega v skladu s členom 6 tega protokola;

(b) „mediator“ pomeni oseba, ki izvaja mediacijo v skladu s členom 4 tega protokola;

(c) „kandidat“ pomeni posameznik, katerega ime je na seznamu arbitrov iz člena 19 tega protokola in ki se upošteva pri imenovanju za člana arbitražnega senata v skladu s členom 6 tega protokola;

(d) „pomočnik“ pomeni oseba, ki v okviru mandata nekega člana opravlja raziskave zanj ali ga podpira;

(e) „postopki“, razen kadar je drugače določeno, pomeni postopki arbitražnega senata v skladu s tem protokolom;

(e) „osebje“ nekega člana pomeni osebe, ki delujejo po navodilih in pod nadzorom tega člana, razen pomočnikov.

Odgovornosti v okviru postopka

2. Vsak kandidat in član se izogiba neprimernemu ravnanju in dajanju vtisa neprimernega ravnanja, je neodvisen in nepristranski, izogiba se neposrednim in posrednim navzkrižjem interesov ter upošteva visoke standarde vedenja, da se ohrani neoporečnost in nepristranskost postopka za poravnavo spora. Nekdanji člani morajo izpolnjevati obveznosti iz odstavkov 15, 16, 17 in 18 tega kodeksa ravnanja.

Obveznost razkritja informacij

3. Preden se potrdi izbor člana arbitražnega senata v skladu s tem protokolom, mora kandidat razkriti vse svoje interese, odnose ali zadeve, ki bi lahko vplivali na njegovo neodvisnost ali nepristranskost ali ki bi lahko ustvarjali vtis neprimernega ravnanja ali pristranskosti v postopkih. V ta namen si kandidat čim bolj prizadeva razjasniti obstoj tovrstnih interesov, odnosov in zadev.

4. Kandidat ali član obvešča o zadevah v zvezi z dejanskimi ali morebitnimi kršitvami tega kodeksa ravnanja le pododbor za industrijo, trgovino in storitve, da jih lahko pogodbenici proučita.

5. Ko je član izbran, si še naprej čim bolj prizadeva razjasniti obstoj kakršnih koli interesov, odnosov ali zadev, na katere se nanaša točka 3 tega kodeksa ravnanja, in jih tudi razkrije. Obveznost do razkritja velja neprekinjeno, zato mora član razkriti vse tovrstne interese, odnose in zadeve, ki bi se lahko pojavili med postopkom. Član razkrije te interese, odnose in zadeve tako, da o njih pisno obvesti pododbor za industrijo, trgovino in storitve, pogodbenici pa jih nato proučita.

Dolžnosti članov

6. Izbrani član po izboru opravlja dolžnosti in obveznosti skrbno, hitro in pošteno ves čas postopka.

7. Član obravnava le tista vprašanja v zvezi s postopkom, ki so potrebna za sprejetje odločitve, in te naloge ne prenaša na druge osebe.

8. Član sveta izvede vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da njegovi pomočniki in osebje poznajo kodeks ravnanja in ravnajo v skladu z odstavki 2, 3, 4, 5, 16, 17 in 18 tega kodeksa.

9. Član ne vzpostavlja enostranskih stikov v zvezi s postopkom.

Neodvisnost in nepristranskost članov

10. Član je neodvisen in nepristranski ter se izogiba ustvarjanju vtisa neprimernosti ali pristranskosti in ne dovoli, da bi nanj vplivali lastni interesi, zunanji pritiski, politični pomisleki, zahteve javnosti in zvestoba pogodbenici ali strah pred kritiko.

11. Član ne sprejema, neposredno ali posredno, nobenih obveznosti in ne sprejema ugodnosti, ki bi na kakršen koli način vplivale ali dajale vtis, da vplivajo, na ustrezno izpolnjevanje njegovih obveznosti.

12. Član ne izrablja svojega položaja v arbitražnem senatu, da bi ugodil lastnim ali zasebnim interesom in se izogiba vsem dejanjem, ki bi lahko ustvarjala vtis, da so drugi v posebnem položaju, s katerega lahko nanj vplivajo.

13. Član ne dovoli, da bi finančni, poslovni, poklicni, družinski ali socialni odnosi ali odgovornosti vplivali na njegovo ravnanje ali presojo.

14. Član sveta se mora izogibati vzpostavljanju odnosov ali pridobivanju finančnih interesov, ki bi lahko vplivale na njegovo nepristranskost ali ustvarjale vtis neprimernosti ali pristranskosti.

Obveznosti nekdanjih članov

15. Vsi nekdanji člani se morajo izogibati dejavnostim, ki lahko ustvarjajo vtis, da je bil član pri opravljanju svojih dolžnosti pristranski ali da se je okoriščal z odločitvijo arbitražnega senata.

Zaupnost

16. Član ali nekdanji član nikdar ne razkrije ali uporabi informacij, ki niso javne in so povezane s postopkom ali pridobljene med postopkom, razen za namene postopka, in v nobenem primeru ne razkrije ali uporabi katere koli takšne informacije za pridobitev osebnih koristi ali koristi za druge ali za škodovanje interesom drugih oseb.

17. Član ne razkrije odločitve arbitražnega senata ali njenega dela, dokler se ne objavi v skladu s tem protokolom.

18. Član ali nekdanji član nikdar ne razkrije posvetov arbitražnega senata ali stališč članov.

Stroški

19. Vsak član si beleži ter izstavi končni obračun za čas, ki ga je porabil za postopek, in stroške, ki so pri tem nastali.

Mediatorji

20. Pravila iz tega kodeksa, ki veljajo za člane ali nekdanje člane, se smiselno uporabljajo tudi za mediatorje.

* *

*

[1] UL C […], […], str. […].

[2] Določbe tega protokola ne vplivajo na člen 34 protokola glede opredelitve pojma „izdelki s poreklom“ in načinov upravnega sodelovanja.