Povzetek (največ 2 strani)

Ocena učinka, priložena smernicam o kolektivnih pogajanjih za samozaposlene osebe brez zaposlenih

A. Nujnost ukrepanja

V čem je težava in zakaj je to težava na ravni EU?

Z vidika konkurenčnega prava EU se šteje, da so delavci vključeni v podjetje, s katerim so v delovnem razmerju. Zato se člen 101 Pogodbe ne uporablja zanje, ampak samo za podjetje, ki jih zaposluje. Samozaposlene osebe se načeloma štejejo za „podjetja“, ki opravljajo svojo dejavnost na trgu kot neodvisni gospodarski subjekti v odnosu do svojega naročnika. Zato spadajo na področje uporabe člena 101 PDEU. Razlikovanje med delavci in samozaposlenimi, na katero se opira uporaba pravil o konkurenci, pomeni, da lahko samozaposleni kršijo pravila EU o konkurenci, če se kolektivno pogajajo o svojih delovnih pogojih. Ta težava pravne negotovosti vpliva zlasti na nekatere samozaposlene, ki delajo sami, tj. brez delavcev, in ki se za preživetje zanašajo na lastno delo (v nadaljnjem besedilu: samozaposlene osebe brez zaposlenih). Ti imajo največ težav pri vplivanju na svoje delovne pogoje. Glede na navedeno je glavna težava, ki naj bi se rešila s to pobudo, ta, da obstaja pravna negotovost glede uporabe konkurenčnega prava EU za kolektivne pogodbe o delovnih pogojih določenih samozaposlenih oseb brez zaposlenih, ki lahko le malo vplivajo na svoje delovne pogoje.

Kaj bi bilo treba doseči?

Splošni cilj pobude je zagotoviti, da konkurenčno pravo EU ne bi oviralo kolektivnih pogajanj in pogodb o delovnih pogojih za samozaposlene osebe brez zaposlenih, ki lahko le malo vplivajo na svoje delovne pogoje. Za dosego tega cilja bo pobuda (i) opredelila tiste samozaposlene osebe brez zaposlenih, ki lahko le malo vplivajo na svoje delovne pogoje in ki ne bi smeli biti ovirani pri pogajanjih in skupnem dogovarjanju o svojih delovnih pogojih; in (ii) pojasnila uporabo konkurenčnega prava EU za kolektivne pogodbe v zvezi z delovnimi pogoji samozaposlenih oseb.

Kakšna je dodana vrednost ukrepanja na ravni EU (subsidiarnost)?

Načelo subsidiarnosti se ne uporablja, saj ima Komisija izključno pristojnost na tem področju. Ukrepi EU so bistvenega pomena za obravnavo negotovosti v zvezi z uporabo pravil EU o konkurenci za kolektivne pogodbe v zvezi z delovnimi pogoji samozaposlenih oseb brez zaposlenih. Brez posredovanja EU se bodo nadaljevali pravna negotovost, tveganja za kršitve in s tem povezani negativni učinki.

B. Rešitve

Katere so različne možnosti za dosego ciljev? Ali ima katera od njih prednost?

Glede na cilje pobude in diskrecijsko pravico Komisije pri njihovem obravnavanju sta bila ocenjena učinka dveh začetnih možnosti politike: Možnost 1 iz člena 101 Pogodbe izključuje kolektivna pogajanja/pogodbe samozaposlenih oseb brez zaposlenih, ki nimajo pogajalske moči, ker niso dovolj neodvisni od nasprotne stranke. Zato so v položaju, primerljivem s položajem delavcev. Kategorije, ki se štejejo za primerljive z delavci, so: (i) ekonomsko odvisne samozaposlene osebe brez zaposlenih; (ii) samozaposlene osebe brez zaposlenih, ki delajo poleg delavcev, in (iii) samozaposlene osebe brez zaposlenih, ki delajo prek digitalnih platform za delo. Možnost 2 iz člena 101 Pogodbe izključuje tudi pogodbe oseb, primerljivih z delavci. Poleg tega zagotavlja, da Komisija ne bo ukrepala proti kolektivnim pogodbam drugih samozaposlenih oseb brez zaposlenih, pri katerih obstaja neuravnotežen pogajalski položaj (tudi če ni primerljiv z delavci), z uporabo svojega pooblastila za določanje prednostnih nalog. Neravnovesje v pogajalski moči se domneva takrat, ko samozaposlene osebe brez zaposlenih: (i) poslujejo z nasprotnimi strankami z določeno gospodarsko močjo ali (ii) imajo pravico do kolektivnih pogajanj v skladu z nacionalno zakonodajo ali zakonodajo EU. Primerjava obeh možnosti politike kaže možnost 2 kot prednostno možnost politike.

Kakšna so stališča različnih deležnikov? Kdo podpira katero možnost?

Deležniki EU na splošno menijo, da je ta pobuda pozitivna. Večina deležnikov (vključno z državljani EU, sindikati in digitalnimi platformami) je podprla najširšo možnost.

C. Učinki prednostne možnosti

Kakšne so koristi prednostne možnosti (če obstaja, sicer glavnih možnosti)?

Neposredna korist prednostne možnosti je povečanje pravne varnosti za samozaposlene in njihove nasprotne stranke ter za države članice. Posredno se pričakuje tudi, da bo ta možnost: (i) do leta 2030 povečala število samozaposlenih oseb brez zaposlenih, ki bodo zajeti v kolektivnih pogodbah; (ii) zvišala povprečno plačo tistih, za katere veljajo take kolektivne pogodbe, in (iii) zmanjšala število samozaposlenih oseb brez zaposlenih in njihovih družinskih članov, ki jim grozi revščina.

Kakšni so stroški prednostne možnosti (če obstaja, sicer glavnih možnosti)?

Pričakovana povečana uporaba kolektivnih pogodb lahko posledično privede do višjega plačila za samozaposlene osebe brez zaposlenih in nazadnje do zvišanja cen končnih storitev. Vendar je prenos na potrošnike odvisen od številnih dejavnikov, kot so učinki na spremenljive stroške opravljenih storitev in struktura trga. Pričakuje se tudi negativen vpliv na dobiček podjetij, ki se opirajo na samozaposlene osebe brez zaposlenih, čeprav ta vpliv blažita prenos na potrošnike in po možnosti večja produktivnost samozaposlenih oseb brez zaposlenih, ki prejemajo višje plačilo.

Kakšni so učinki na mala in srednja podjetja ter konkurenčnost?

Prednostna možnost bi pripomogla k enakim konkurenčnim pogojem v smislu konkurenčnosti, saj bi odpravila neravnovesje med podjetji, ki se opirajo na model samozaposlenih oseb brez zaposlenih, in tistimi, ki se opirajo na zaposlitveni model. Kljub temu se MSP bolj opirajo na storitve samozaposlenih oseb brez zaposlenih kot druga podjetja v nespletnem gospodarstvu, zato lahko zvišanje stroškov bolj vpliva nanje kot na večja podjetja. Vendar prednostna možnost obravnava in preprečuje tveganje nesorazmernega bremena za MSP. Z vzpostavitvijo boljših plačnih in delovnih pogojev bi se lahko povečala produktivnost samozaposlenih oseb brez zaposlenih, kar bi spodbudilo skupno rast produktivnosti podjetij. Ne pričakujejo se nobeni znatni učinki na notranji trg in konkurenčnost. Možnost vpliva na mednarodno konkurenčnost je zanemarljiva. Medtem ko bi povečanje stroškov dela za samozaposlene osebe brez zaposlenih v EU lahko privedlo do tega, da bi določene dejavnosti postale privlačnejše zunaj EU, bi to vplivalo le na dejavnosti, ki se v celoti izvajajo prek spleta in v zvezi z njimi že poteka selitev dela v države zunaj EU.

Ali bo prišlo do znatnih učinkov na nacionalne proračune in uprave?

Višje plačilo za samozaposlene osebe brez zaposlenih, ki delajo za profesionalne stranke, lahko prav tako pozitivno vpliva na državni proračun v obliki zmanjšanja odhodkov za minimalno dohodkovno podporo in dajatve socialne varnosti zaposlene ter večjih prihodkov od davkov. Pojasnitev, da konkurenčno pravo ne bo oviralo kolektivnih pogodb dobro opredeljenih skupin samozaposlenih oseb brez zaposlenih, bo bolj verjetno odpravila stroške izvrševanja pravil konkurence. Verjetno bodo omejeni tudi upravni stroški, povezani s kolektivnimi pogajanji za podjetja in samozaposlene osebe brez zaposlenih.

Bo imela pobuda druge pomembnejše učinke?

Poleg neposredne odprave negativnih učinkov na samozaposlene osebe brez zaposlenih in njihove nasprotne stranke se pričakuje, da bo prednostna možnost povzročila predvsem posredne učinke. Na gospodarski ravni bi imela prednostna možnost kljub povečanju stroškov dela, ki bi lahko nastali zaradi sklenitve kolektivnih pogodb za samozaposlene osebe brez zaposlenih (posredni gospodarski učinek), omejen učinek na zaposlovanje in ustvarjanje delovnih mest na splošno. S socialnega vidika bi lahko prednostna možnost države članice spodbudila k uvedbi bolj vključujočega socialnega dialoga.

Sorazmernost

Prednostna možnost bi bila sorazmerna, če bi zajela „samozaposlene osebe brez zaposlenih“, opredeljene kot posameznike, ki: (i) nimajo pogodbe o zaposlitvi ali niso v delovnem razmerju; (ii) ne zaposlujejo delavcev in (iii) se pri opravljanju zadevnih storitev opirajo predvsem na lastno delo. Poleg tega bi zajemala le kolektivna pogajanja / pogodbe (i) med samozaposlenimi osebami (ali njihovimi zastopniki) in digitalnimi platformami / profesionalnimi strankami (ali njihovimi zastopniki), katerim oziroma prek katerih je bila storitev opravljena; (ii) ki so omejeni na izboljšanje delovnih pogojev samozaposlenih oseb brez zaposlenih, vključno z njihovimi plačili. Vendar kolektivna pogajanja / pogodbe o cenah in pogojih, ki veljajo za končnega potrošnika, ne bi bili zajeti.

D. Spremljanje

Kdaj se bo politika pregledala?