Spremenjeni predlog UREDBA SVETA o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 /* COM/2012/0388 final - 2011/0177 (APP) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. OZADJE SPREMENJENEGA PREDLOGA Evropska komisija je po sprejetju predloga uredbe Sveta o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020[1] (v nadaljnjem besedilu: uredba o finančnem okviru) predložila predloge za vse zakonodajne akte, ki se nanašajo na večletne programe za navedeno obdobje. Kot je podrobno navedeno v točki 2, dva od teh predlogov predvidevata spremembe predloga uredbe o finančnem okviru. Posodobiti je treba tudi razpredelnico z večletnim finančnim okvirom iz Priloge k uredbi o finančnem okviru, da se upoštevajo naslednji elementi: (a) V predlog Komisije za države EU-27 je treba na podlagi Akta o pristopu, podpisanega 9. decembra 2011[2], dodati dodelitve za Hrvaško. (b) Zaradi razpoložljivosti novih podatkov o regionalnem BDP in nacionalnem BND je treba spremeniti regionalno in nacionalno upravičenost v okviru kohezijske politike Unije in posledično tudi ponovno izračunati regionalne in nacionalne dodelitve. (c) Pri izračunu najvišjih dovoljenih nacionalnih dodelitev za države članice z omejitvijo dodeljenih kohezijskih sredstev in določitvi zgornjih mej razpredelnice večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 kot odstotek BND držav EU-28 je treba upoštevati najnovejše makroekonomske napovedi in srednjeročne napovedi. 2. PRAVNI ELEMENTI SPREMENJENEGA PREDLOGA Predlagane spremembe uvodnih izjav in členov so v priloženem spremenjenem predlogu označene s krepkim tiskom in podčrtane. 2.1 Člen 7 Komisija je 15. novembra 2011 predstavila predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o splošnih določbah o Skladu za migracije in azil ter o instrumentu za finančno podporo na področju policijskega sodelovanja, preprečevanja kriminala in boja proti njemu ter kriznega upravljanja[3] (v nadaljnjem besedilu: horizontalna uredba), predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Sklada za migracije in azil[4] ter predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta finančne podpore na področju policijskega sodelovanja, preprečevanja kriminala in boja proti njemu ter kriznega upravljanja v okviru Sklada za notranjo varnost[5]. Komisija je istega dne predstavila predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta finančne podpore na področju zunanjih meja in vizumov v okviru Sklada za notranjo varnost[6]. V teh posebnih uredbah je določeno, da se zanje uporabljajo določbe horizontalne uredbe. Komisija je v horizontalni uredbi napovedala, da bo spremenila predlog uredbe o večletnem finančnem okviru, da se določbe iz člena 7 razširijo na programe, ki se izvajajo pod deljenim upravljanjem v okviru Sklada za migracije in azil ter Sklada za notranjo varnost[7]. To je del prizadevanj Komisije za uskladitev pravil, ki se uporabljajo za deljeno upravljanje. Zato je treba na vsak način zagotoviti, da se v letu 2014 sprejmejo nacionalni programi v okviru obeh skladov, pri čemer je treba omogočiti, da se dodelitve, ki niso bile porabljene v letu 2014, prenesejo na naslednja leta, s čimer se prepreči izguba s tem povezanih odobritev za prevzem obveznosti. 2.2 Člen 8 (in uvodna izjava št. 7) Komisija je 6. oktobra 2011 predstavila predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, ki jih zajema splošni strateški okvir, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1083/2006[8] (v nadaljnjem besedilu: uredba o skupnem strateškem okviru). V členu 21 uredbe o skupnem strateškem okviru so določena pravila za pogojenost v zvezi z usklajenostjo ekonomskih politik držav članic, vključno z morebitno začasno ustavitvijo obveznosti in plačil za programe, ki se financirajo s sredstvi iz skladov, zajetih v skupnem strateškem okviru. V zadnjem odstavku člen 21(8) navedene uredbe je določeno, da če so pogoji za odpravo začasne ustavitve obveznosti ali plačil izpolnjeni, Svet na predlog Komisije hkrati sklene, da se v proračun ponovno vključijo začasno ustavljene obveznosti v skladu s členom 8 Uredbe Sveta (EU) o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020. Zato je treba člen 8 (in uvodno izjavo št. 7) ustrezno spremeniti, da se omogočita prenos začasno ukinjenih obveznosti in njihova ponovna vključitev v proračun. Člen 6 se uporablja za odločitve v zvezi z odpravo začasne ustavitve obveznosti. 2.3 Člen 11 in novi člen 11a (ter uvodna izjava št. 7 in člen 9(5)) Komisija poleg zgoraj navedenih sprememb, ki izhajajo iz zakonodajnih predlogov o večletnih programih, predlaga tudi spremembo člena 11 predloga uredbe o finančnem okviru: zaradi pravne jasnosti in terminologije predlaga, da se člen 11 razdeli na dva člena, tako da se omogoči razlikovanje med primerom pristopa nove države članice k Uniji in primerom ponovne združitve Cipra. To zahteva ustrezno spremembo uvodne izjave št. 7 in člena 9(5). 2.4 Sprememba uvodne izjave št. 8 in člena 5 Za pojasnitev in glede na razpoložljivost novejših makroekonomskih napovedi sta uvodna izjava št. 8 in člen 5 predloga nekoliko spremenjena. 3. PRORAČUNSKE POSLEDICE 3.1 Vključitev dodelitev za Hrvaško v razpredelnico večletnega finančnega okvira V predlog Komisije za strukturna sklada, Kohezijski sklad, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja, Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo, Sklad za migracije in azil ter Sklad za notranjo varnost je treba dodati posebne dodelitve za Hrvaško. Te dodelitve se izračunajo na podlagi enake metodologije, ki se uporablja za države EU-27, ob upoštevanju prehodnih določb iz Akta o pristopu. Zato se pri zneskih, izračunanih po predlagani metodi dodelitve za obdobje 2014–2020, za strukturna sklada in Kohezijski sklad upoštevata naslednji prilagoditvi: – časovni načrt postopnega uvajanja: 70 % za leto 2014 in 90 % za leto 2015, – dodelitve za leti 2014 in 2015 bi morale znašati 2,33-krat oziroma 3-krat več kot dodelitve za leto 2013, če je to v okviru novega pravnega reda EU (tj. stopnja omejitve v višini 2,5 % nacionalnega BDP ne sme biti presežena). Skupna kmetijska politika: – za tržne ukrepe se dodelitve izračunajo na podlagi uporabe vseh določb pravnega reda EU ob upoštevanju posebnih pogojev za vinski sektor iz Akta o pristopu, – za neposredna plačila se do dosege stopnje, ki za taka plačila velja za države EU-15, uporablja 10-letni časovni načrt postopnega uvajanja, kot je bilo v primeru držav članic, ki so k EU pristopile 1. maja 2004 in 1. januarja 2007, – za razvoj podeželja dodelitve temeljijo na metodologiji, ki jo je Komisija uporabila za skupne zneske za države EU-27. V Aktu o pristopu ni predvideno obdobje postopnega uvajanja. Kar zadeva Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo, se pri dodelitvah upošteva enaka prilagoditev za obdobje 2014–2015 (postopno uvajanje in koeficient) kot pri strukturnih skladih in Kohezijskem skladu. Hrvaška od leta 2014 polno sodeluje v Skladu za migracije in azil. Prejema posebne „schengenske“ dodelitve za leto 2014, zato za to leto ni upravičena do sredstev za zunanje meje in vizume iz Sklada za notranjo varnost. Poleg tega bo Hrvaška prejela začasna „sredstva za denarni tok“, s katerimi naj bi se izboljšala njena neto proračunska pozicija za leto 2014. Hrvaška bo poleg teh sredstev, ki so ji vnaprej dodeljena, polno sodelovala tudi v vseh drugih notranjih politikah. Zato je treba ustrezno prilagoditi vse zneske, ki niso vnaprej dodeljeni. Pri tem je bil uporabljen enak pristop kot za zneske za leto 2013 za zaključek pristopnih pogajanj, kar pomeni, da se zneski izračunajo ob upoštevanju deleža Hrvaške v BDP in številu prebivalcev držav EU-27, zaradi česar se vsi predlagani zneski, ki niso vnaprej dodeljeni, zvišajo za 0,62 %[9]. Posodobiti je treba tudi razdelek 5, da se upoštevajo dodatne zahteve po upravnih odhodkih, ki so posledica pristopa Hrvaške. Zaradi pristopa Hrvaške in za upravljanje razširjene Unije bodo zlasti potrebna dodatna sredstva za naloge na področjih jezikovnih in pravnih storitev ter vodenja programov. Samo za Komisijo bo potrebno neto povečanje v obsegu 384 dodatnih ekvivalentov polnega delovnega časa, predvsem v obliki dodatnih delovnih mest, ki jih bo treba vključiti v kadrovski načrt, njihovo postopno uvajanje pa dokončati do leta 2014. Druge institucije bodo dodatna sredstva potrebovale zlasti za odhodke za jezikovne in pravne storitve, opremo in upravne odhodke, dejavnosti komuniciranja in upravljanje IT, za kar bo potrebna neto okrepitev za okoli 274 dodatnih ekvivalentov polnega delovnega časa, predvsem v obliki delovnih mest. Ta dodatna delovna mesta bodo omogočila vključitev Hrvatov v kadrovsko strukturo institucij, da se zagotovi geografska uravnoteženost. Dodatni stroški v obdobju 2014–2020 za vse institucije so ocenjeni na 536 milijonov EUR (v cenah iz leta 2011). Poleg tega je treba vpliv teh dodatnih obveznosti dodati k letnim skupnim zgornjim mejam plačil na podlagi enakih časovnih razporedov plačil, ki se uporabljajo za države EU-27. Končni dodatni zneski so povzeti v razpredelnici spodaj. Predlagane zgornje meje za države EU-27 je treba ustrezno prilagoditi. Dodatni zneski za Hrvaško v večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 3.2 Posodobitev zgornje meje za pametno in vključujočo rast ter posebne zgornje meje za ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo Kohezijske dodelitve v predlogih Komisije temeljijo na najnovejših podatkih, ki so bili na voljo ob sprejetju predlogov, tj. na podatkih o povprečnem regionalnem BDP za obdobje 2006–2008, regionalnih podatkih o izobrazbi in trgu dela za obdobje 2007–2009, povprečnem BND za obdobje 2007–2009, pa tudi na makroekonomski napovedi, objavljeni spomladi 2011, in spremljajočih srednjeročnih napovedih. Po objavi podatkov o regionalnem BDP za leto 2009, regionalnih podatkov o izobrazbi in trgu dela za leto 2010 ter podatkov o BND za leto 2010 je treba te predloge zdaj posodobiti. Za določitev upravičenosti se zdaj za regionalni BDP upošteva triletno povprečje iz obdobja 2007–2009, za BND pa iz obdobja 2008–2010. Poleg tega se najvišji možni zneski za države članice, za katere velja omejitev kohezijskih sredstev na 2,5 % nacionalnega BDP, zdaj izračunajo na podlagi napovedi, objavljene spomladi 2012, in posodobljenih srednjeročnih napovedi. Tako dobimo naslednje spremembe skupne dodelitve sredstev za države EU-27: 3.3 Posodobitev skupne zgornje meje za odobritve plačil Letne skupne zgornje meje za plačila je treba posodobiti na podlagi najnovejših podatkov, ki so na voljo, in sicer o: – izvrševanju proračuna za leto 2011, – sprejetem proračunu za leto 2012, – predlogu proračuna za leto 2013 in spremljajočih revidiranim razporedov plačil. 3.4 Posodobitev skupnih letnih zgornjih mej za obveznosti in plačila, izraženih kot odstotek BND EU Skupne letne zgornje meje za obveznosti in plačila iz razpredelnice večletnega finančnega okvira, kakor je bila spremenjena v točkah 3.1 in 3.2. zgoraj, je treba izraziti v odstotkih BND držav EU-28, izračunanih na podlagi makroekonomske napovedi, ki jo je Komisija objavila spomladi 2012, in posodobljenih srednjeročnih napovedi. 2011/0177 (APP) Spremenjeni predlog UREDBA SVETA o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 312 PDEU v povezavi s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 106a Pogodbe Euratom, ob upoštevanju predloga Evropske komisije[10], ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta[11], po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, v skladu s posebnim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1) Letne zgornje meje odobritev za prevzem obveznosti po kategorijah odhodkov in letne zgornje meje odobritev plačil, določene v tej uredbi, morajo spoštovati zgornje meje za obveznosti in lastna sredstva iz [Sklepa Sveta XXXX/XX/EU, Euratom]. (2) Ob upoštevanju potrebe po ustrezni stopnji predvidljivosti za pripravo in izvajanje srednjeročnih naložb bi bilo treba določiti, da finančni okvir zajema sedem let od 1. januarja 2014, z vmesno oceno njegovega izvajanja. Rezultate te ocene bi bilo treba upoštevati v zadnjih treh letih, ki jih zajema finančni okvir. (3) Posebni instrumenti, tj. rezerva za nujno pomoč, Solidarnostni sklad Evropske unije, instrument prilagodljivosti, Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji, rezerva za krize v kmetijskem sektorju in varnostna rezerva, so potrebni, saj Uniji omogočajo, da se odzove na posebne nepredvidene okoliščine ali financira jasno opredeljene odhodke, ki jih ne bi bilo mogoče financirati iz razlik do zgornjih mej na razpolago za enega ali več razdelkov iz finančnega okvira. Posebne določbe so zato potrebne za vključitev možnosti, da se v proračun vnesejo odobritve za prevzem obveznosti nad zgornjimi mejami iz finančnega okvira, kadar bi bilo treba uporabiti enega od posebnih instrumentov. (4) Če je treba uveljavljati jamstva proračuna Unije za posojila, odobrena v okviru aranžmaja za plačilne bilance in evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo, ki sta določena v Uredbi Sveta (ES) št. 332/2002 z dne 18. februarja 2002 o ustanovitvi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic[12] in Uredbi Sveta (EU) št. 407/2010 z dne 11. maja 2010 o vzpostavitvi Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo[13], bi bilo treba potrebni znesek uporabiti nad zgornjimi mejami odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil iz finančnega okvira, hkrati pa spoštovati zgornjo mejo lastnih sredstev. (5) Zneske v finančnem okviru bi bilo treba določiti v cenah iz leta 2011. Določiti bi bilo treba tudi pravila za tehnične prilagoditve finančnega okvira, po katerih bi se preračunavale zgornje meje in razpoložljive razlike do zgornjih mej. (6) V finančnem okviru se ne bi smele upoštevati proračunske postavke, ki se financirajo z namenskimi prejemki v smislu Uredbe (EU) št. [xxx/201x] Evropskega parlamenta in Sveta z dne […] o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za letni proračun Unije[14]. (7) Določiti bi bilo treba pravila tudi za druge primere, ko bi bilo treba prilagoditi finančni okvir. Te prilagoditve so lahko povezane z izvrševanjem proračuna, makroekonomskimi pogojenostmi v zvezi z usklajenostjo ekonomskih politik držav članicčezmernim javnofinančnim primanjkljajem, spremembo Pogodb, širitvami, ponovno združitvijo Cipra ali zamudami pri sprejemanju novih pravil, ki urejajo nekatera področja. (8) Sredstva za kohezijsko politiko za rast in zaposlovanje za posamezne države so določena na podlagi napovedi bruto domačega proizvoda (v nadaljnjem besedilu: BDP) iz pomladi 20121. Glede na negotovosti pri napovedih in učinek na države članice z omejitvijo dodeljenih kohezijskih sredstev bi bilo treba pripraviti vmesno oceno za primerjavo napovedanega in dejanskega BDP ter njegovega učinka na ta sredstva. Če se BDP za obdobje 2014–2016 razlikuje za več kot +/–5 % od napovedi, uporabljene leta 20121, je treba sredstva za obdobje 2018–2020 za zadevne države članice prilagoditi. Določiti je treba pravila za to prilagoditev. (9) Lahko se zgodi, da bi bilo treba v nepredvidenih okoliščinah, na katere se ne bi bilo mogoče odzvati v okviru sprejetih zgornjih mej finančnega okvira, spremeniti finančni okvir. Zato bi bilo treba predvideti možnost spremembe finančnega okvira v takih primerih. (10) Določiti bi bilo treba splošna pravila za medinstitucionalno sodelovanje v proračunskem postopku. (11) Za nemoten potek proračunskega postopka bi bilo treba določiti osnovna pravila za vključitev odhodkov za skupno zunanjo in varnostno politiko v proračun ter skupni znesek za obdobje, ki ga zajema finančni okvir. (12) Podrobna ureditev medinstitucionalnega sodelovanja v proračunskem postopku ter vključevanja odhodkov za skupno zunanjo in varnostno politiko v proračun je določena v Medinstitucionalnem sporazumu z dne [...] 201x med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju[15]. (13) Posebna pravila so potrebna tudi v zvezi z obsežnimi infrastrukturnimi projekti, katerih trajanje daleč presega obdobje, določeno za finančni okvir. Treba je določiti najvišje mogoče zneske za prispevke iz proračuna Unije k tem projektom. Zahtevki v zvezi z njimi ne bi smeli vplivati na druge projekte, ki se financirajo iz proračuna Unije. (14) Komisija bi morala predstaviti predlog novega večletnega finančnega okvira do 1. januarja 2018, da bi ga institucije lahko sprejele dovolj časa pred začetkom trajanja naslednjega finančnega okvira. Če uredba o novem finančnem okviru ne bi bila sprejeta pred koncem trajanja finančnega okvira iz te uredbe, bi bilo treba še naprej uporabljati finančni okvir iz te uredbe – SPREJEL NASLEDNJO UREDBO: Člen 1 Večletni finančni okvir Večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020 (v nadaljnjem besedilu: finančni okvir) je določen v Prilogi. Člen 2 Spoštovanje zgornjih mej finančnega okvira 1. Evropski parlament, Svet in Komisija v vsakem proračunskem postopku in pri izvrševanju proračuna za navedeno leto spoštujejo letne zgornje meje odhodkov iz finančnega okvira. 2. V proračun se lahko vključijo odobritve za prevzem obveznosti nad zgornjimi mejami ustreznih razdelkov iz finančnega okvira, kadar je treba uporabiti sredstva iz rezerve za nujno pomoč, Solidarnostnega sklada Evropske unije, instrumenta prilagodljivosti, Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji, rezerve za krize v kmetijskem sektorju in varnostne rezerve v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2012/2002[16], Uredbo (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta[17], Uredbo št. xxxx/201x Evropskega parlamenta in Sveta[18] ter Medinstitucionalnim sporazumom z dne […] 201x o sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (v nadaljnjem besedilu: medinstitucionalni sporazum). 3. Kadar se uveljavlja jamstvo za posojilo, ki ga krije proračun Unije v skladu z Uredbo (ES) št. 332/2002 ali Uredbo (EU) št. 407/2010, se uveljavlja nad zgornjimi mejami iz finančnega okvira. Člen 3 Spoštovanje zgornje meje lastnih sredstev 1. V vsakem letu, ki ga zajema finančni okvir, skupne zahtevane odobritve plačil po letni prilagoditvi ter ob upoštevanju vseh drugih prilagoditev in sprememb ter uporabe člena 2(2) in (3), ne smejo biti tolikšne, da bi vpoklicna stopnja za lastna sredstva presegla zgornjo mejo lastnih sredstev, določeno v skladu s [Sklepom XXXX/XX/EU, Euratom]. 2. Po potrebi se zgornje meje iz finančnega okvira znižajo, da se zagotovi spoštovanje zgornje meje lastnih sredstev, določene v skladu s [Sklepom XXXX/XX/EU, Euratom]. Člen 4 Tehnične prilagoditve 1. Komisija vsako leto pred začetkom proračunskega postopka za leto n+1 opravi naslednje tehnične prilagoditve finančnega okvira: (a) revalorizacijo zgornjih mej ter skupnih zneskov odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil v cenah iz leta n+1; (b) izračun razpoložljive razlike do zgornje meje lastnih sredstev, določene v skladu s [Sklepom XXXX/XX/EU, Euratom]; (c) izračun absolutnega zneska varnostne rezerve iz točke 15 medinstitucionalnega sporazuma. 2. Komisija opravi tehnične prilagoditve iz odstavka 1 na podlagi fiksnega 2-odstotnega letnega deflatorja. 3. Komisija sporoči rezultate tehničnih prilagoditev iz odstavka 1 ter gospodarske napovedi, ki so podlaga zanje, Evropskemu parlamentu in Svetu. 4. Dodatne tehnične prilagoditve za zadevno leto, bodisi med zadevnim letom bodisi kot naknadni popravki v naslednjih letih, niso mogoče. Člen 5 Prilagoditve sredstev za kohezijsko politiko 1. Če se ugotovi, da se kumulativni bruto domači proizvod (v nadaljnjem besedilu: BDP) katere koli države članice z omejitvijo dodelitve kohezijskih sredstev za obdobje 2014–2016 razlikuje za več kot +/–5 % od ocene kumulativnega BDP iz leta 20121, uporabljene za določitev sredstev za kohezijsko politiko za države članice za obdobje 2014–2020, Komisija v tehnični prilagoditvi za leto 2018 prilagodi zneske, dodeljene zadevni državi članici za navedeno obdobje iz skladov, ki podpirajo kohezijo. 2. Skupni neto učinek prilagoditev iz odstavka 1, naj bo pozitiven ali negativen, ne sme presegati 3 milijarde EUR. 3. Potrebne prilagoditve se v enakih deležih razporedijo po letih obdobja 2018–2020 in zadevne zgornje meje finančnega okvira se ustrezno spremenijo. Člen 6 Prilagoditve, povezane z izvrševanjem Komisija hkrati z obvestilom o rezultatih tehničnih prilagoditev finančnega okvira Evropskemu parlamentu in Svetu predstavi predloge za prilagoditve skupnih odobritev plačil, ki so po njenem mnenju glede na izvrševanje potrebne, da se zagotovi skladen razvoj odobritev plačil glede na razvoj odobritev za prevzem obveznosti. Odločitve o navedenih predlogih se sprejmejo pred 1. majem leta n. Člen 7 Prilagoditve, povezane s strukturnima skladoma, Kohezijskim skladom, Evropskim kmetijskim skladomSkladom za razvoj podeželja, in Evropskim skladom za pomorstvo in ribištvo, Skladom za migracije in azil ter Skladom za notranjo varnost 1. Če so po 1. januarju 2014 sprejeta nova pravila ali programi v okviru deljenega upravljanja, za, ki urejajo strukturna sklada, Kohezijski sklad, Evropski kmetijski skladSklad za razvoj podeželja, in Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo, Sklad za migracije in azil ter Sklad za notranjo varnost, se finančni okvir prilagodi, da se omogoči prenos dodelitev, ki niso porabljene v letu 2014, na naslednja leta, in sicer dodatno na ustrezne zgornje meje odhodkov. 2. Prilagoditev, povezana s prenosom neporabljenih dodelitev za leto 2014, se sprejme pred 1. majem 2015. Člen 8 Prilagoditve, povezane z makroekonomskimi pogojenostmi v zvezi z usklajenostjo ekonomskih politik držav članics čezmernim javnofinančnim primanjkljajem Če se v postopku v zvezi z makroekonomskimi pogojenostmi, povezanimi z usklajenostjo ekonomskih politik držav članic,s čezmernim javnofinančnim primanjkljajem sprostijo zamrznjene proračunske obveznosti iz Evropskega sklada za regionalni razvoj, Evropskega socialnega sklada, Kohezijskega sklada, Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja ter Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo, Svet v skladu s Pogodbo in ustreznim temeljnim aktom odobri prenos zamrznjenih obveznosti na naslednja leta. Zamrznjenih obveznosti za leto n ni mogoče ponovno vključiti v proračun po letu n+2. Člen 9 Sprememba finančnega okvira 1. V nepredvidenih okoliščinah se lahko finančni okvir spremeni ob upoštevanju zgornje meje lastnih sredstev, določene v skladu s [Sklepom XXXX/XX/EU, Euratom]. 2. Pri vsaki spremembi finančnega okvira v skladu z odstavkom 1 se upoštevajo možnosti za prerazporeditev odhodkov med programi, ki jih zajema razdelek, na katerega se nanaša sprememba, pri čemer se zlasti upoštevajo vsakršna pričakovanja, da se odobritve ne bodo porabile v celoti. Kadar je to izvedljivo, se do obstoječe zgornje meje zadevnega razdelka ohrani znaten znesek, in sicer v absolutnem smislu in kot delež novih načrtovanih odhodkov. 3. Pri vsaki spremembi finančnega okvira v skladu z odstavkom 1 se upoštevajo možnosti za izravnavo vsakega zvišanja zgornje meje enega razdelka z znižanjem zgornje meje drugega razdelka. 4. Pri vsaki spremembi finančnega okvira v skladu z odstavkom 1 se ohrani ustrezno razmerje med obveznostmi in plačili. 5. Tudi prilagoditve iz člena 3(2) ter členov 6, 7, 8, 10, 11, 11a in 16 pomenijo spremembo finančnega okvira. Člen 10 Prilagoditev finančnega okvira zaradi spremembe Pogodb Če se v obdobju, ki ga zajema finančni okvir, Pogodbi spremenita tako, da ima sprememba proračunske posledice, se skladno s tem opravijo potrebne prilagoditve finančnega okvira. Člen 11 Prilagoditev finančnega okvira zaradi širitev in zaradi združitve Cipra Če v obdobju, ki ga zajema finančni okvir, k Uniji pristopijo nove države članice, se finančni okvir prilagodi, da se upoštevajo potrebe po odhodkih, ki izhajajo iz rezultatov pristopnih pogajanj. Člen 11a Prilagoditev finančnega okvira zaradi ponovne združitve Cipra V primeru ponovne združitve Cipra v obdobju, ki ga zajema finančni okvir, se finančni okvir prilagodi, da se upošteva ta celovita rešitev ciprskega vprašanja in dodatne finančne potrebe, ki izhajajo iz ponovne združitve. Člen 12 Medinstitucionalno sodelovanje v proračunskem postopku Evropski parlament, Svet in Komisija (v nadaljnjem besedilu: institucije) sprejmejo vse ukrepe za lažji potek letnega proračunskega postopka. Institucije sodelujejo v dobri veri med celim postopkom, da bi dosegle uskladitev svojih stališč. Sodelujejo prek ustreznih medinstitucionalnih stikov, da spremljajo napredovanje dela in analizirajo stopnjo zbliževanja na vseh stopnjah postopka. Institucije zagotovijo čim večjo usklajenost svojih časovnih razporedov dela, da se omogoči neprekinjena in usklajena izvedba postopkov, ki bi privedla h končnemu sprejetju proračuna. Na vseh stopnjah postopka se lahko med predstavniki z različnih hierarhičnih ravni, odvisno od narave pričakovane razprave, skličejo tristranski sestanki. Vsaka institucija v skladu s svojim poslovnikom določi svoje udeležence za vsak sestanek in svoj mandat za pogajanja ter drugi instituciji pravočasno obvesti o ureditvi za sestanke. Člen 13 Financiranje skupne zunanje in varnostne politike Skupni znesek odhodkov iz poslovanja skupne zunanje in varnostne politike se v celoti vključi v eno proračunsko poglavje o skupni zunanji in varnostni politiki. Ta znesek zajema dejanske predvidljive potrebe, ocenjene pri določitvi predloga proračuna na podlagi napovedi, ki jih vsako leto pripravi visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, ter razumen znesek za nepredvidene ukrepe. Sredstev ni mogoče vključiti v rezervo. Člen 14 Prispevek k financiranju obsežnih projektov V obdobju 2014–2020 je iz proračuna EU za evropska satelitska navigacijska programa (EGNOS in Galileo) na razpolago največ 7 000 milijonov EUR v cenah iz leta 2011. Člen 15 Vmesna ocena izvajanja finančnega okvira Leta 2016 Komisija predstavi oceno izvajanja finančnega okvira, po potrebi skupaj z ustreznimi predlogi. Člen 16 Prehod na naslednji finančni okvir Komisija predstavi predlog novega večletnega finančnega okvira do 1. januarja 2018. Če Svet do 31. decembra 2020 ne sprejme uredbe o novem večletnem finančnem okviru, se do sprejetja uredbe o novem finančnem okviru uporabljajo zgornje meje in druge določbe, ki veljajo za zadnje leto, ki ga zajema ta finančni okvir. Če po letu 2020 k Uniji pristopijo nove države članice, se podaljšani finančni okvir po potrebi prilagodi, da se upoštevajo rezultati pristopnih pogajanj. Člen 17 Začetek veljavnosti Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, Za Svet Predsednik PRILOGA Razpredelnica z večletnim finančnim okvirom (EU-28) [1] COM(2011) 398 final, 29.6.2011. [2] UL L 112, 24.4.2012, str. 21. [3] COM(2011) 752 final. [4] COM(2011) 751 final. [5] COM(2011) 753 final. [6] COM(2011) 750 final. [7] COM(2011) 752 final, točka 5.1 obrazložitvenega memoranduma, str. 7, zadnja alinea. [8] COM(2011) 615 final. [9] Delež Hrvaške v prebivalstvu in BND EU-27 znaša 0,62 %. Ta delež je bil uporabljen za določitev zneskov za leto 2013 skupnega stališča EU o poglavju 33 – finančne in proračunske določbe. [10] UL C …, …, str. … [11] UL C …, …, str. … [12] UL L 53, 23.2.2002, str. 1. [13] UL L 118, 12.5.2010, str. 1. [14] UL L …, …, str. … [15] UL C …, …, str. … [16] UL L 311, 14.11.2002, str. 3. [17] UL L 406, 30.12.2006, str. 1. [18] UL C …, …, str. …