OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

Zadevni predlog se navezuje na sklenitev Sporazuma o strateškem partnerstvu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kanado na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).

Svet je 8. decembra 2010 sprejel sklep o pooblastitvi Evropske komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko za pogajanja o okvirnem sporazumu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kanado na drugi strani. Pogajanja o Sporazumu so se začela septembra 2011 in zaključila z njegovim parafiranjem septembra 2014. V pogajalski proces sta bili vključeni Evropska služba za zunanje delovanje in Komisija. V celotnem pogajalskem procesu so potekala posvetovanja z državami članicami, in sicer v okviru sej zadevnih delovnih skupin Sveta. Evropski parlament je bil redno obveščan o poteku pogajanj.

Po sprejetju sklepa Sveta o podpisu in začasni uporabi Sporazuma dne 28. oktobra 2016 je bil Sporazum podpisan 30. oktobra 2016 na 16. vrhu med EU in Kanado.

Po mnenju visoke predstavnice in Komisije so bili cilji, ki jih je Svet določil v pogajalskih smernicah za Sporazum, doseženi, zato je Sporazum mogoče predložiti v sklenitev. Ta skupni predlog je pravni instrument o sklenitvi Sporazuma.

2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

•Cilj in vsebina sporazuma

EU in Kanado veže dolgoletno sodelovanje, ki sega v leto 1976, ko je bil podpisan Okvirni sporazum o trgovinskem in gospodarskem sodelovanju.

Sodelovanje med EU in Kanado se je sčasoma razvilo in danes zajema politični dialog ter vprašanja, povezana s skupno zunanjo in varnostno politiko, ter širok razpon sektorjev, med drugim okolje, pravosodje in varnost, migracije in vključevanje, ribištvo, izobraževanje, kulturo, človekove pravice, razvoj kanadskega severa in vprašanje avtohtonih ljudstev, izmenjave mladih in varnost prometa.

Namen Sporazuma o strateškem partnerstvu je okrepiti politične vezi ter sodelovanje na področju zunanjih in varnostnih zadev med EU in Kanado ter spodbuditi sodelovanje na številnih področjih politik poleg trgovine in gospodarstva.

Sporazum med EU in Kanado potrjuje skupne demokratične vrednote, pospešil pa bo tudi sodelovanje na dvostranski in večstranski ravni. Sporazum o strateškem partnerstvu bo okrepil politični dialog na področjih, kot so podnebne spremembe, energija, okolje, razvoj, raziskave in inovacije, izobraževanje in kultura, migracije, boj proti terorizmu ter boj proti organiziranemu kriminalu in kibernetski kriminaliteti. Ponovno potrjuje zavezanost pogodbenic k ohranjanju mednarodnega miru in varnosti s preprečevanjem širjenja orožja za množično uničevanje ter izvajanjem ukrepov za obravnavo nezakonite trgovine z osebnim in lahkim orožjem.

Določa mehanizem za politični dialog z organizacijo letnih srečanj na ravni voditeljev držav ali vlad ter posvetovanj na ministrski ravni. Prav tako določa ustanovitev skupnega ministrskega odbora, ki bo nadomestil prejšnji čezatlantski dialog, ter skupnega odbora za sodelovanje, ki bo spremljal razvoj strateških odnosov med pogodbenicama.

Sporazum določa možnost začasne prekinitve njegove uporabe zaradi kršitve bistvenih določb Sporazuma, kot so človekove pravice in neširjenje orožja. Pogodbenici poleg tega priznavata, da lahko tudi posebej resna in znatna kršitev človekovih pravic ali neširjenja orožja predstavlja razlog za prenehanje uporabe celovitega gospodarskega in trgovinskega sporazuma v skladu s členom 30(9) navedenega sporazuma.

Sporazum o strateškem partnerstvu bo po pričakovanjih skupaj s celovitim gospodarskim in trgovinskim sporazumom državljanom EU in Kanade prinesel oprijemljive koristi in priložnosti.

•Pravna podlaga

Člen 218(6)(a)(iii) PDEU določa, da pri sporazumih, ki z uvedbo postopkov sodelovanja vzpostavljajo poseben institucionalni okvir, Svet sprejme sklep o sklenitvi sporazuma po odobritvi Evropskega parlamenta. Poleg tega drugi pododstavek člena 218(8) PDEU določa, da Svet s soglasjem odloča, takrat kadar sporazum zadeva področje, za katero je pri sprejemanju akta Unije potrebno soglasje.

Evropsko sodišče je glede ukrepa, ki hkrati sledi več ciljem ali ima več sestavnih delov, ki so neločljivo povezani, ne da bi bil eden v primerjavi z drugim le stranski, razsodilo, da mora tak ukrep, če je mogoče uporabiti različne določbe Pogodbe, izjemoma temeljiti na različnih ustreznih pravnih podlagah, razen če postopka, predvidena za eno ali drugo od teh podlag, nista združljiva (zadeva Parlament proti Svetu C-490/10, ECLI:EU:C:2012:525, točka 46).

Sporazum ima cilje in sestavne dele s področja skupne zunanje in varnostne politike ter tehničnega sodelovanja z razvitimi državami. Ti vidiki Sporazuma so med seboj neločljivo povezani, ne da bi bil eden v primerjavi z drugim postranski.