SL    SL SL 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 3.12.2008 
SEC(2008) 2909 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
Priložen   
 
Predlog 
  
DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
 
o razveljavitvi osmih direktiv o meroslovju 
 
Povzetek ocene u činka 
  
{COM(2008) 801 final} 
 
{SEC(2008)2910} 
 
{SEC(2008)2968} 
SL 2   SL Ta ocena u činka zadeva razveljavitev os mih direktiv o meroslovju po „starem pristopu“ in po 
potrebi razširitev podro čja uporabe Direktive 2004/22/ES o merilnih instrumentih. To 
vprašanje spada v delovni zakonodajni progr am Komisije za leto 2008 (ENTR/015).  
Zadeva osem direktiv o meroslovju v naslednjih šestih sektorjih:  
– vodomeri za hladno vodo za surovo  vodo, (Direktiva 75/33/EGS)  
– alkoholmetri in alkoholne tablice (Direktivi 75/ 765/EGS in 75/766/EGS),  
– uteži srednje to čnosti in uteži nad srednjo to čnostjo (Direktivi 71/ 317/EGS in 74/148/EGS), 
– merilniki zra čnega tlaka v plaš ču motornih vozil, (Direktiva 86/217/EGS)  
– Masa žita (Direktiva 71/347/EGS)  – umerjanje ladijskih cistern (Direktiva 71/349/EGS). 
Vse te direktive razen ene so tako imenovane di rektive neobvezne vrste. Instrumente, opisane 
v vsaki direktivi, morajo države članice sprejeti, kar je bilo v sedemdesetih letih prejšnjega 
stoletja uporabno, saj so ta krat trgovino ovirali razli čni predpisi držav članic. Poleg uporabe 
direktiv lahko države članice obdržijo nacionalne zakone, ki vsebujejo tehni čne specifikacije.  
V skladu s Sporazumom STO o TBT iz  leta 1995 mora zakonodaja držav članic, ki se 
odločijo za zakonsko urejanje, temeljiti na medn arodnih standardih. N acionalni zakoni bodo 
torej temeljili na mednarodnih standardih, ki so  bili pogosto tudi preneseni v evropske 
standarde. Poleg tega sodba v zadevi „Cassis de Dijon“ Sodiš ča prepoveduje nesorazmerne 
nacionalne zahteve in obvezuje k vzajemnemu priznavanju proizvodov, ki so zakonito trženi v 
drugih državah članicah. Poleg tega od leta 1993 spor azum WELMEC o homologizaciji daje 
okvir za medvladno sodelovanje glede vzajemnega  priznavanja ocene skladnosti, posebej za 
neusklajene merilne instrumente, ki  temeljijo na mednarodnih standardih. 
V skladu s pristopom Komisije k poenosta vitvi (COM(2005) 535) je splošni cilj 
poenostavitev veljavnega evropskega prava z r azveljavitvijo za starelih zakonodajnih aktov, ki 
imajo majhen ali nimajo nikakršnega prakti čnega učinka in so zato postali nepomembni. 
Poseben cilj je poenostavitev pravnega reda EU na podro čjih, ki jih pokriva osem direktiv o 
meroslovju po starem pristopu, pri čemer je ohranjen prosti pretok merilnih instrumentov na 
notranjem trgu, tehnološki na predek pa ni oviran.  
Službe Komisije so  v dokumentu o klju čnih vprašanjih za javno posvetovanje predstavile tri 
možnosti. 
Možnost 1: Direktive po „starem pristopu“ obstaja jo ob nacionalnih pravilih (trenutno stanje). 
Brez kakršnega koli ukre pa EU bi stare direktive obstajale toliko časa, dokler tehni čni 
napredek ne bi prehitel tehni
čnih specifikacij. Pri čakuje se, da se bo trg še naprej hitro 
razvijal, da bi vklju čil tehnološko razvite izdelke, ki jih stare direktive ve č na pokrivajo. 
Možnost 2 je razveljavitev direktiv po st arem pristopu brez spreminjanja Direktive 
2004/22/ES o merilnih instrumentih. Nacionaln a pravila se lahko ohranijo. V skladu s to 
možnostjo bi prosti pretok merilnih instrument ov znotraj notranjega trga implicitno temeljil 
na načelu vzajemnega priznavanja in horizonta lni zakonodaji, ki tv ori okvir za njegovo 
pravilno delovanje. Obstoje či sporazum WELMEC o homologizac iji daje okvir za vzajemno 
priznavanje nacionalnih ocen skladnosti. V skladu z obveznostmi iz Sporazuma STO o TBT 
bi morala zakonodaja držav članic temeljiti na mednarodnih st andardih. Alternativno bi se 
lahko države članice namesto na nacionalne predpise  naslonile na prostovoljno uporabo 
evropskih standardov. Za posodabljanje in razv oj takšnih standardov bi Komisija lahko po 
potrebi pooblastila evropske orga nizacije za standardizacijo.  
Možnost 3 je dodajanje novih prilog za vsak in strument k Direktivi 2004/22/ES o merilnih 
instrumentih za razveljavitev di rektiv. Ta možnost ne omogo ča nobenih nacionalnih pravil, 
čeprav države članice prosto izberejo naloge, za kate re želijo predpisati zakonsko urejeni 
SL 3   SL meroslovni nadzor. Za izvedbo teh nalog lahko na svojem obmo čju dovolijo samo 
instrumente z ocenjeno skladnostjo glede na os novne zahteve iz direktive. Usklajevanje po 
novem pristopu dolo ča osnovne zahteve in omogo ča kakršno koli specifika cijo, ki izpolnjuje 
te zahteve. Upoštevati je treba, da člen 2 Direktive 2004/22/ES o merilnih instrumentih 
državam članicam omogo ča, da so izvzete iz zahteve po uporabi instrumentov v skladu s to 
direktivo na njihovem obmo čju, vendar uporaba izvzetja ne omogo ča nobenih alternativnih 
nacionalnih pravil, kar po meni popolno odsotnost pravil. 
Na podlagi javnega posvetovanja in zunanje ra ziskave kaže, da ni nobenih ovir v trgovini v 
šestih sektorjih, ki jih pokriva osem direktiv po starem pristopu. Prav tako je razvidno, da se 
direktive vedno manj uporabljajo in da njihovo podro čje uporabe v celoti pokrivajo 
mednarodni standardi. Sedanje stan je (možnost 1) ni omejilo tehni čnega napredka in tam, kjer 
je dodatna nacionalna zakonodaja, o čitno upošteva vzajemno priznavanje in mednarodne 
standarde. 
Naslednji možnosti sta možna rezultata cilja poenostavitve: razveljavitev (možnost 2) ali 
ponovno reguliranje (možnost 3). Obe bi ustrezali cilju poenostavitve, zato so bila za lažjo 
primerjavo dodana druga merila. Zdi se, da osta ja le vprašanje ravnovesja med visoko ravnijo 
zaščite in upravnimi stroški, ki jih ustvarjajo razli čni učinki obeh možnosti. Visoko raven 
zaščite zagotavlja nacionalna zakonodaja, ki te melji na mednarodnih standardih (možnosti 1 
in 2), ali uskladitev (možnost 3). Alternativno, kadar ni nacionalnih za konov (možnosti 1 in 2) 
ali kadar države članice zahtevajo izvzetje  iz zahtevanih usklajenih  instrumentov (možnost 3), 
ni zajamčene zaščite in upravnih stroškov.  
Vsi stroški so enaki za vse možnosti, se pravi, da zaš čitne koristi od n acionalnega zakona 
povzročijo nizke do srednje visoke up ravne stroške, ki so enaki st roškom uskladitve. Kadar ni 
zakonov, ni zaš čitnih koristi in up ravnih stroškov. 
Na podlagi ocene u činka se ne da dolo čiti možnosti, ki bi izstopala. Ker ni ovir v trgovini, 
možnost 3 za uskladitev ne daje nobenih ko risti, ki jih ne bi bilo možno dose či z 
nereguliranim trgom ali z nacionalnimi predpisi , ki temeljijo na mednarodnih standardih ob 
polnem upoštevanju vzajemnega priznava nja. Poleg tega je kar nekaj držav članic navedlo, da 
morda ne bi predpisale uskladitve, če bi se podro čje uporabe Direktive 20 04/22/ES o merilnih 
instrumentih razširilo, kar bi dejansko  ogrozilo cilj uskladitve kot take.  
Iz razlogov poenostavitve in subsidiarnosti se lahko zdi možnost 2 o razveljavitvi brez 
razširitve podro čja uporabe Direktive 2004/22/ES o meriln ih instrumentih najprimernejša.  
To poročilo je zavezujo če le za službe Komisije, ki sodeluje jo pri pripravah, in ne vpliva na 
končno obliko katere koli odlo čitve Komisije.  Extension of