Obvestilo Komisije o načinu določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj

(97/C 273/03)

(Besedilo velja za EGP)

(To obvestilo nadomesti prejšnja obvestila o načinu določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj ter zlasti obvestilo Komisije [1] z dne 10. avgusta 1996)

Komisija z namenom spremljanja državnih pomoči na ravni Skupnosti, kot zahteva Pogodba ES, uporablja različne parametre, vključno z referenčnimi obrestnimi merami in diskontnimi stopnjami.

Te stopnje se uporabljajo za merjenje ekvivalenta dotacije pomoči, ki je izplačana v več obrokih, ter za računanje elementa pomoči, ki izhaja iz shem subvencioniranja obresti. Uporabljajo se tudi pri izvajanju pravila de minimis [2] ter za poplačilo nezakonite pomoči. [3]

Referenčne stopnje naj bi odsevale povprečno raven obrestnih mer, ki se v različnih državah članicah pripisujejo za srednje in dolgoročna posojila (pet do deset let) z običajnim poroštvom.

Komisija je sklenila, da bo nadomestila trenutni sistem določanja referenčnih stopenj in namesto tega uporabljala sistem, ki temelji na petletnih medbančnih menjalnih obrestnih merah ter premiji.

Od 1. avgusta 1997 bodo referenčne obrestne mere določene, kot sledi:

- za vse države članice, razen Italije, Portugalske in Grčije, je okvirna obrestna mera določena kot petletna medbančna menjalna obrestna mera v ustrezni valuti, povišana za premijo 0,75 točke (75 stotink odstotka),

Za Italijo in Portugalsko je okvirna obrestna mera določena kot petletna medbančna menjalna obrestna mera v ustrezni valuti, povišana za premijo 200 stotink odstotka.

Za Grčijo je okvirna obrestna mera določena kot enoletna medbančna obrestna mera (Athibor) v drahmah, povišana za premijo 300 stotink odstotka;

- referenčna obrestna mera se obravnava kot enaka povprečju okvirnih obrestnih mer, zabeleženih prejšnjega septembra, oktobra in novembra,

- referenčna obrestna mera se med letom spet prilagodi, če se za več kot 15 % razlikuje od povprečja okvirnih obrestnih mer, zabeleženih v zadnjih treh mesecih, za katere so na voljo podatki.

Omeniti je treba tudi, da:

- je tako določena referenčna obrestna mera najnižja obrestna mera, ki se lahko poviša v položajih, ki vključujejo posebno tveganje (na primer podjetje v težavah, ali kadar ni na voljo poroštva, ki ga navadno zahtevajo banke). V takih primerih lahko premija znaša do 400 stotink odstotka ali več, če nobena zasebna banka ne bi odobrila zadevnega posojila,

- Komisija si pridržuje pravico, če je to potrebno, za preučitev določenih primerov, do uporabe kratkoročnejše izhodiščne obrestne mere (na primer enoletne obrestne mere Libor) ali dolgoročnejše izhodiščne obrestne mere (na primer obrestne mere vrednostnih papirjev z dospelostjo 10 let) od petletne medbančne menjalne obrestne mere,

- kadar petletne medbančne menjalne obrestne mere ni na voljo, se izhodiščna obrestna mera določi na ravni stopnje donosa državnih vrednostnih papirjev z dospelostjo pet let, povišane za premijo 25 stotink odstotka.

Referenčne obrestne mere bo Komisija objavila na naslednji internetni strani:

http://europa.eu.int/en/comm/dg04/aid/tauxref.htm

[1] UL C 232, 10.8.1996, str. 10.

[2] UL C 68, 6.3.1996, str. 9.

[3] UL C 156, 22.6.1995, str. 5.

--------------------------------------------------