P6_TA(2006)0184
Spodbujanje ve čjezičnosti in u čenja jezikov v EU
Resolucija Evropskega parlamenta o ukrepih za spodbujanje ve čjezičnosti in u čenja jezikov v Evrop-
ski uniji: Evropski kazalnik jezikovnih kompetenc (2005/2213(INI))
Evropski parlament ,
— ob upo števanju sporo čila Komisije z naslovom „Evropski kazalnik jezikovnih kompetenc “
(KOM(2005)0356),
— ob upo števanju sporo čila Komisije z naslovom „Nova okvirna strategija za ve čjezičnost“
(KOM(2005)0596),
— ob upo števanju sporo čila Komisije z naslovom „Spodbujanje u čenja jezikov in jezikovne raznolikosti:
akcijski na črt 2004-2006 “(KOM(2003)0449),
— ob upo števanju programa „Izobra ževanje in usposabljanje 2010: uspeh lizbonske strategije je odvisen od
nujnih reform “(dokument Sveta 6905/04 EDUC 43),
— ob upo števanju sporo čila Komisije z naslovom z naslovom „Osnutek skupnega poro čila Sveta in Komi-
sije o napredku 2006 v izvajanju delovnega programa Izobra ževanje in usposabljanje 2010 “
(KOM(2005)0549),
— ob upo števanju sklepov, ki jih je predsedstvo Evropskega sveta sprejelo v Barceloni 15. in
16. marca 2002,
— ob upo števanju sklepov, ki jih je 24. maja 2005 sprejel Svet ministrov, pristojnih za šolstvo, mladino in
kulturo, o novih kazalnikih v izobra ževanju in usposabljanju,
— ob upo števanju člena 45 svojega Poslovnika,
— ob upo števanju poro čila Odbora za kulturo in izobra ževanje (A6-0074/2006),
A. ker kulturna in jezikovna raznolikost Evropske unije tvorita sestavni del evropske identitete,
B. ker ve čjezičnost pospe šuje komunikacijo in bolj še medsebojno razumevanje,
C. ker je za oblikovanje ljudske Evrope in dru žbe znanja, ki sta cilja Lizbonske strategije, bistvenega
pomena to, da bi vsi dr žavljani obvladovali osnove vsaj dveh tujih jezikov, saj znanje samo enega jezika
komunikacije (lingua franca) ni dovolj,
D. ker so razumevanje in komuniciranje v tujih jezikih in vi šji standardi jezikovnega znanja zelo
pomembni za u činkovitej šo porazdelitev delovne sile v Evropi, saj je obvladanje jezika temeljni pogoj,
ki bo evropskim dr žavljanom omogo čil bolj še izvr ševanje pravic in svobo ščin, ki izvirajo iz mobilnosti
znotraj Evropske unije, in prispeval k izoblikovanju dejanskega evropskega trga delovne sile,
E. ker sta bolj še in bolj raz širjeno znanje tujih jezikov cilja, na katerih se bo ocenjevala kakovost evropskih
sistemov izobra ževanja in usposabljanja, in kriterija za ocenjevanje napredka pri doseganju cilja, po
katerem naj bi Evropska unija postala najbolj dinami čno, na znanju temelje če gospodarstvo na svetu
kot del bolj povezane politi čne unije, zdru žene v raznolikosti,6.12.2006 SL C 296 E/271 Uradni list Evropske unije
Četrtek, 27. april 2006
F. ker se je Evropski svet v Barceloni marca 2002 zavzel za uvedbo kazalnika jezikovnega znanja, s
katerim bi odpravili trenutno popolno pomanjkanje podatkov o jezikovnih in komunikacijskih spretno-stih dr žavljanov Evropske unije,
G. ker mora EU kljub temu, da je akcijski na črt„Spodbujanje u čenja jezikov in jezikovne raznolikosti “
pozitiven korak v smeri doseganja barcelonskega cilja (materni jezik + dva tuja jezika), pove čati priza-
devanja na tem podro čju,
H. ker se po Evropski uniji rabijo številna razli čna spri čevala o znanju tujih jezikov, zaradi česar je te žko
primerjati obseg osvojenega znanja njihovih imetnikov, in katera ne pripomorejo k pozitivnim u čin-
kom, ki naj bi jih dosegli z izmenjavo dobre prakse, kar še nadalje ote žuje prosto gibanje delavcev in
študentov po Evropski uniji,
I. ker je treba dolo čiti zanesljive kazalnike posameznih stopenj znanja tujega jezika, kar še posebej velja za
mladino, da se uvede politiko, katere namen je nuditi kakovostno u čenje jezika,
J. ker po ugotovitvah raziskave javnega mnenja Evrobarometer, opravljene septembra 2005, v povpre čju
samo 50 % dr žavljanov Evropske unije meni, da so se sposobni pogovarjati v jeziku, ki ni njihov
materni jezik, čeprav so med posameznimi dr žavami članicami precej šne razlike,
K. ker je po podatkih Komisije povpre čnoštevilo tujih jezikov, ki se pou čujejo na srednjih šolah, dale čod
cilja, ki ga je zastavil Evropski svet v Barceloni o ve čjem obvladovanju osnovnih ve ščin, predvsem s
poučevanjem dveh tujih jezikov od zgodnjega otro štva,
1. pozdravlja predlog Komisije o tem, da se evropski kazalnik jezikovnih kompetenc vklju či med kriterije,
ki jih bodo dr žave članice uporabljale v okviru programa „Izobra ževanje in usposabljanje 2010 “;
2. želi ob tej prilo ž
nosti izpostaviti pomen evropskih kazalnikov za ocenjevanje napredka pri doseganju
skupnih ciljev Lizbonske strategije na podro čju izobra ževanja in usposabljanja ter pomen programa „Izobra-
ževanje in usposabljanje 2010 “pri primerjavi in izoblikovanju nacionalnih politik in oblikovanju evropskega
strate škega okvira za prehod v gospodarstvo, temelje če na znanju, s spodbujanjem in izmenjavo dobrih
praks;
3. ugotavlja, da se z jezikovnim kazalnikom sku ša v vseh dr žavah članicah vzpostaviti enotne standarde
znanja tujih jezikov, ti standardi pa naj bi se oblikovali z natan čnostjo, zanesljivostjo in na osnovi redno
izvajanih objektivnih testov;
4. meni, da bi morali preskusi jezika upo števati tudi dvojezi čne in ve čjezične otroke;
5. se strinja s stali ščem Komisije, da se v za četni fazi kazalnik uporabi za ocenjevanje petih najbolj
poučevanih jezikov v Evropski uniji (angle ščine, franco ščine, nem ščine, španščine in italijan ščine) v sistemih
izobra ževanja in usposabljanja; vseeno poziva Komisijo in Svet, da v najkraj šem mo žnem času sprejmeta
potrebne ukrepe za za četek izvajanja naslednje faze, v kateri se bo testiranje raz širilo na ve čuradnih jezikov
Unije, ne da bi to zaviralo u čenje in razvoj jezikov, ki niso testirani s tem kazalnikom;
6. meni, da objektivni kriteriji ugotavljanja ravni jezikovnega znanja in skupni referen čni okvir nikakor
ne omejujejo svobodne izbire ali organizacijskih metod razli čnih nacionalnih izobra ževalnih sistemov, zato
podpira priporo čilo Komisije, da se za namene evropskega kazalnika uporabi skupni evropski referen čni
okvir za jezike Sveta Evrope;C 296 E/272 SL 6.12.2006 Uradni list Evropske unije
Četrtek, 27. april 2006
7. poziva dr žave članice, naj aktivno sodelujejo pri uporabi in razvijanju kazalnika ter dajo nov zagon
jezikovnemu izobra ževanju, tudi s pomo čjo uspe šnih programov za poglobljeno znanje jezikov;
8. odlo čno poziva dr žave članice, naj spodbujajo ve čjezičnost in v ta namen okrepijo ustrezne ukrepe za
pove čanje števila pou čevanih tujih jezikov, s posebno pozornostjo, namenjeno skupnim ciljem, sprejetim z
Lizbonsko strategijo;
9. poziva Komisijo, naj aktivno priporo čaučenje tujih jezikov od zgodnjega otro štva dalje, in meni, da bi
morale pobude za ozave ščanje javnosti o prednostih znanja tujih jezikov, kot je Evropski dan jezikov (26.
september vsako leto, pobuda Sveta Evrope) in Evropsko jezikovno priznanje (pobuda EU) ve čprispevati k
porastu ve čjezičnosti;
10. podpira predlog Komisije o tem, da bi dr žavečlanice in regionalni organi, ki so pristojni za jezikovno
politiko, sodelovali pri celovitem razvoju kazalnika in oblikovale posebni organ, katerega bi sestavljali nji-hovi predstavniki z nalogo svetovanja Komisiji pri vpra šanjih s podro čja jezikovne politike, tehni čnih zadev,
vseh oblik tehni čne podpore in spremljanja napredka pri prakti čni uporabi kazalnika v dr žavah članicah in v
tistih regijah, ki so pristojne za jezikovno politiko;
11. poudarja, da kazalnik, kot ga je predlagala Komisija, prora čuna ne obremenjuje z dodatnimi uprav-
nimi izdatki, ker se predvideni stro ški krijejo iz sredstev za obstoje ča programa Socrates in Leonardo da
Vinci in novega integriranega programa vse življenjskega u čenja;
12. poziva Svet in Komisijo, naj zagotovita, da bodo v novem integriranem programu vse življenjskega
učenja namenjena ustrezna sredstva za spodbujanje u čenja tujih jezikov;
13. poziva Svet in Komisijo, naj zagotovita, da bodo v prihodnji finan čni perspektivi predvidena zadostna
sredstva za ukrepe, ki bodo omogo čali polno uporabo kazalnika;
14. poziva Svet, naj izrazi strinjanje s pristopom, parametri in časovnim razporedom Komisije glede
vzpostavitve in uvedbe evropskega kazalnika jezikovnih kompetenc, kar bo omogo čilo, da se pripravljalna
faza zaklju či v najkraj šem mo žnem času in se pospe ši njeno izvajanje, saj gre za zelo pomemben instrument
politike na tem podro čju;
15. naro či predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom dr žav
članic.
P6_TA(2006)0185
Sladkorna bolezen
Izjava Evropskega parlamenta o sladkorni bolezni
Evropski parlament ,
— ob upo števanju člena 116 svojega Poslovnika,
A. ker je sladkorna bolezen huda kroni čna in progresivna bolezen, ki jo ima ve čkot 25 milijonov ljudi v
EU, in ker se bo to število po pri čakovanjih do leta 2025 pove čalo za 16 %,
B. ker resni in usodni zapleti pri sladkorni bolezni vklju čujejo bolezni srca in o žilja, kap, odpoved ledvic,
amputacijo in slepoto,6.12.2006 SL C 296 E/273 Uradni list Evropske unije
Četrtek, 27. april 2006