EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 29.4.2021 COM(2021) 219 final SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ EMPTY Boljše pravno urejanje: združujemo moči za pripravo boljše zakonodaje



Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij Boljše pravno urejanje: združujemo moči za pripravo boljše zakonodaje 1.Podpora okrevanju EU z boljšim pravnim urejanjem Sistem Komisije za „boljše pravno urejanje“ je eden najnaprednejših regulativnih pristopov na svetu. Nenehno izboljševanje tega sistema v zadnjih letih nam je očitno pomagalo doseči boljše rezultate. S sistemom se sistematično ocenjujejo gospodarski, družbeni in okoljski učinki ukrepov politike ter zagotavlja dosledno visoka kakovost predlagane zakonodaje. Glede na ambiciozno agendo Komisije in izzive, s kakršnimi se doslej še nismo soočali, je potreba po temeljiti analizi in zanesljivih dokazih večja kot kadar koli prej. Zato predlagamo številne nadaljnje izboljšave, da bi zagotovili, da bodo naše politike na najboljši možen način podpirale okrevanje in odpornost EU ter dvojni prehod. Komisija bo tako: —pozvala države članice, regije in ključne deležnike, naj pomagajo pri odpravljanju ovir in birokracije, ki upočasnjujejo izgradnjo infrastrukture 21. stoletja. To bo pripomoglo k pospešitvi naložb in izvajanju instrumenta NextGenerationEU. Boljše pravno urejanje bo imelo ključno vlogo pri teh prizadevanjih, platforma „Pripravljeni na prihodnost“ pa bo podpirala prizadevanja za poenostavitev zakonodaje EU, ki bo tudi bolje prilagojena prihodnjim potrebam; —z uvedbo pristopa „za enega sprejetega se eden odpravi“, ki je prilagojen postopku oblikovanja politik v EU, povečala osredotočenost oblikovalcev politik na posledice in stroške uporabe zakonodaje, zlasti za mala in srednja podjetja (MSP); —vključevala cilje trajnostnega razvoja Združenih narodov, kar bo pomagalo zagotoviti, da bo vsak zakonodajni predlog prispeval k agendi za trajnostni razvoj do leta 2030, in zagotovila, da se načelo „da se ne škoduje bistveno“ uporablja v vseh politikah v skladu z zavezo o evropskem zelenem dogovoru; —v skladu s sporočilom o digitalnem kompasu do leta 2030 bo boljše pravno urejanje v prihodnji zakonodaji EU spodbujalo načelo „privzete digitalnosti“ kot pomembno orodje za podporo digitalni preobrazbi; —vključitev strateškega predvidevanja v oblikovanje politik bo zagotovila, da bo obstoječa in nova zakonodaja EU primerna za prihodnost. Boljše pravno urejanje je skupni cilj in odgovornost vseh institucij EU. Z Evropskim parlamentom in Svetom se bomo posvetovali o njunih prizadevanjih za ocenjevanje in spremljanje učinka zakonodaje EU in programov porabe EU. Poleg tega bomo pri oblikovanju politik EU tesneje sodelovali z lokalnimi, regionalnimi in nacionalnimi organi ter socialnimi partnerji. Naslednji poudarek bo na izboljšanju razumevanja potreb po zakonodaji EU in njenih učinkov v EU in zunaj nje, tudi z vključitvijo zunanjih partnerjev. Da bi k sodelovanju pritegnili posameznike, podjetja in civilno družbo, bomo povečali ozaveščenost o naših javnih posvetovanjih ter jih poenostavili, da se bodo sodelujoči lažje znašli in sodelovali v njih. In končno, odpravili bomo pomanjkljivosti, ki jih je Sodišče leta 2019 ugotovilo pri pregledu stanja na področju boljšega pravnega urejanja. 2.Skupna prizadevanja Sodelovanje med sozakonodajalcema EU, državami članicami in deležniki, vključno s socialnimi partnerji, je ključnega pomena. Okrepiti moramo naša skupna prizadevanja za izboljšanje preglednosti politik, podprtih z dokazi, ozaveščanje o koristih zakonodaje in zmanjšanje bremena zakonodaje EU. Ocenjevanje učinkov in odpravljanje nepotrebnih stroškov Komisija lahko oceni samo pričakovane učinke, vključno s stroški in prihranki, ki so povezani z njenimi zakonodajnimi predlogi. Spremembe predlogov, sprejete med pogajanji z Evropskim parlamentom in Svetom, lahko bistveno spremenijo učinke zakonodaje EU za ljudi in podjetja. Zato ponovno pozivamo Evropski parlament in Svet, naj upoštevata svoje zaveze iz Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje. Zlasti obe instituciji pozivamo, naj dokumentirata učinek svojih sprememb v smislu pričakovanih učinkov. Ponovni začetek našega političnega dialoga bo olajšal izmenjavo idej, tako da bodo lahko vse strani izpolnile svoje zaveze iz medinstitucionalnega sporazuma. Izvajanje zakonodaje EU v državah članicah lahko prav tako pomembno vpliva na njene učinke za ljudi in podjetja. Države članice prosimo, da nam predložijo povratne informacije o naših ocenah koristi in stroškov, povezanih s specifičnimi zakonodajnimi akti, potem ko so jih začele izvajati. Te bomo uporabili pri vrednotenju in naknadnih revizijah zakonodaje.

V celoti se zavedamo pomena MSP za gospodarstvo EU in stiske, s katero se ta podjetja soočajo med krizo zaradi COVID‑19. Odposlanec EU za MSP bo pomagal pri pregledu pobud EU, da se ugotovi, kje je treba posebno pozornost nameniti učinkom za MSP. Odposlanec bo tudi pomagal oblikovati delovni program platforme „Pripravljeni na prihodnost“ in skupaj z mrežo RegHub EU Odbora regij osredotočal dejavnosti na zakonodajo, ki je najbolj problematična v praksi. Zbiranje dokazov in omogočanje dostopa do njih Temelj našega pristopa k boljšemu pravnemu urejanju je, da se iz učimo preteklosti tako, da ovrednotimo obstoječo zakonodajo. Spremljanje je ključnega pomena v ciklu politike in zahteva sistematično zbiranje podatkov. Klavzule o spremljanju in pregledu v zakonodaji zagotavljajo zbiranje in vrednotenje potrebnih podatkov. Skupna odgovornost sozakonodajalcev je, da poskrbita, da so te določbe kakovostne, tako da se lahko ustrezno oceni učinkovitost zakonodaje EU v državah članicah. Znanstveni dokazi so še en temelj boljšega pravnega urejanja, ki je bistvenega pomena za natančen opis problema, resnično razumevanje vzročnosti in s tem logike ukrepanja ter vrednotenje učinkov. Visoko kakovostnih raziskav ni mogoče izvesti čez noč, zato je za zagotovitev, da so ustrezni dokazi na voljo, kadar je to potrebno, treba bolje predvideti in uskladiti potrebe po dokazih. To pomeni tudi boljšo mobilizacijo in vključevanje raziskovalne skupnosti v regulativni proces že od samega začetka, kot je to storilo veliko vlad med pandemijo. Komisija ter Evropski parlament in Svet imajo različne podatkovne zbirke, v katerih zbirajo dokaze, uporabljene v zakonodajnem procesu. Skupno prizadevanje za vzpostavitev skupnega registra dokazov, t. i. skupnega zakonodajnega portala, bi vsem, ki jih zanima oblikovanje politik EU, omogočilo enostaven dostop do vseh dokazov, na katerih temelji posamezna politična pobuda. Boljše sodelovanje pri tem skupnem registru bi povezalo različna prizadevanja in omogočilo učinkovitejšo komunikacijo med oblikovalci politik na ravni EU in nacionalni ravni. Vključevanje ljudi v oblikovanje politik EU Povečali bomo prizadevanja za objavo naših javnih posvetovanj, da bi pritegnili več udeležencev in kakovostnih prispevkov. Kot je bilo napovedano v sporočilu o pregledu stanja, bomo tesneje sodelovali z Odborom regij, Evropskim ekonomsko-socialnim odborom, nacionalnimi organi, socialnimi partnerji in drugimi predstavniškimi združenji, da bi povečali ozaveščenost o možnostih prispevanja k oblikovanju politik Komisije. Na primer, prosili jih bomo, da nam pomagajo pri razširjanju naših „pozivov k predložitvi dokazov“ na nacionalni in regionalni ravni. Ta prizadevanja bodo podpirala tudi predstavništva Komisije v državah članicah in delegacije EU. 3.Boljša komunikacija z deležniki in splošno javnostjo Dobro oblikovanje politik vključuje tiste, na katere vplivajo odločitve. Da bi ohranili zaupanje v Evropsko unijo, morajo politike EU upoštevati in odražati vrednote in skrbi državljanov. Dejavno sodelovanje deležnikov, vključno z državljani, je bistvenega pomena, zlasti v obdobjih negotovosti. Hkrati pa posvetovanja ne bi smela ustvarjati nepotrebnih bremen. Zato želimo deležnikom olajšati sodelovanje v naših posvetovanjih. Med krizo so deležniki navedli, da je bilo težko zagotoviti prispevke do danih rokov. Komisija je v odziv na to, kjer je mogoče, za do 6 tednov podaljšala javna posvetovanja in priložnosti za povratne informacije za pobude, ki naj bi bile izvedene v letu 2020 ali na začetku leta 2021. V prihodnje bomo sprejeli bolj racionaliziran, vključujoč in enostavnejši sistem, ki bo temeljil na enem samem „pozivu k predložitvi dokazov“ in jasnejših vprašalnikih, pri čemer bomo spoštovali posebne pravice socialnih partnerjev. Racionaliziran in dostopnejši sistem: pozivi k predložitvi dokazov Po mnenju Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) ima Komisija najboljši pristop k posvetovanjem. Kljub temu ga želimo še izboljšati. Naš obstoječi sistem posvetovanj ponuja številne priložnosti za prispevanje k oblikovanju politik, vključno z obdobji za predložitev povratnih informacij za začetne ocene učinka in časovne načrte, spletnimi javnimi posvetovanji, ciljno usmerjenimi posvetovanji in obdobji za predložitev povratnih informacij o sprejetih zakonodajnih predlogih ter osnutkih izvedbenih in delegiranih aktov. Vendar je lahko več posvetovanj o isti pobudi obremenjujoče in včasih pomeni pritisk na vire deležnikov. Zato zdaj predlagamo, da postane sistem posvetovanj bolj osredotočen, jasnejši in uporabnikom prijazen. Naša javna posvetovanja bomo združili v en sam „poziv k predložitvi dokazov“ na našem spletnem portalu Povejte svoje mnenje. Združili bomo dva, prej zaporedna koraka: obdobja za predložitev povratnih informacij o časovnih načrtih/začetnih ocenah učinka, ki bodo še naprej objavljena na portalu Povejte svoje mnenje kot pozivi k predložitvi dokazov, in javna posvetovanja na podlagi vprašalnikov. Pozivi k predložitvi dokazov bodo zajemali opis pobude in po potrebi vključevali povezavo na javno posvetovanje. Praviloma bodo vsi na voljo v vseh uradnih jezikih EU, za odziv pa bo časa 12 tednov. Olajšanje prispevkov deležnikov Za sodelovanje v javnih posvetovanjih so potrebni čas in viri sodelujočih. Zato želimo čim bolj olajšati prispevke deležnikov in zagotoviti, da se z javnostjo posvetujemo le, kadar je to potrebno. Vrednotenje se bo še naprej opiralo na stališča tistih, na katere vpliva predlog oz. pobuda, vendar se bomo, kjer bo mogoče, posvetovali z javnostjo samo enkrat, ko bomo pregledovali obstoječo zakonodajo in opravljali vmesno vrednotenje programov porabe, namesto da bi imeli ločena posvetovanja za vrednotenje in oceno učinka. Prav tako se bomo izogibali javnim posvetovanjem o zelo tehničnih vprašanjih, ki niso zanimiva za širšo javnost, kadar bo ciljno usmerjeno posvetovanje z deležniki boljši način za zbiranje potrebnih dokazov. Pregled stanja na področju boljšega pravnega urejanja je pokazal, da so vprašalniki za javno posvetovanje trenutno pogosto predolgi in preveč tehnični ter ne dosegajo pravega ravnovesja med vprašanji odprtega in zaprtega tipa. Izboljšali bomo strukturo, vsebino in jezik vprašalnikov, da bi odpravili te pomanjkljivosti. Dosegli bomo še več deležnikov

Povejte svoje mnenje je spletni portal, prek katerega lahko deležniki, vključno z javnostjo ter znanstvenimi in tehničnimi strokovnjaki, prispevajo k pobudam med njihovim oblikovanjem pred sprejetjem s strani Komisije in po njem. Vzpostavitev te enotne vstopne točke leta 2017 je bil pomemben mejnik. Julija 2020 je bila uvedena nova različica z bolj intuitivno uporabniško izkušnjo in opazno izboljšano funkcijo iskanja. V skladu z našo strategijo za pravice invalidov je portal zdaj tudi dostopnejši za invalide. Vendar moramo povečati ozaveščenost o portalu Povejte svoje mnenje, da bi spodbudili več ljudi, tudi tistih, ki nimajo poglobljenega znanja o oblikovanju politik EU, in tistih iz znanstvene skupnosti, da prispevajo k našim „pozivom k predložitvi dokazov“. Zato bomo portal Povejte svoje mnenje promovirali širše. Povečali bomo prizadevanja za sodelovanje z znanstveno-raziskovalno skupnostjo, da bi jo spodbudili k predložitvi ustreznih znanstvenih raziskav na začetku zakonodajnega procesa. Konferenca o prihodnosti Evrope je prav tako odlična priložnost za razpravo z državljani o izzivih in prednostnih nalogah Evrope. Spletna posvetovalna platforma konference je nov pristop k sodelovanju z ljudmi pri vprašanjih, ki jih zanimajo. Sodelujoči bodo prejeli povratne informacije Upoštevanje prispevka sodelujočega k javnemu posvetovanju pomeni, da morajo biti na voljo informacije o tem, kako se je ta uporabil v procesu oblikovanja politike. Zato jih bomo obveščali o povratnih informacijah, ki jih bomo prejeli, in o tem, kaj se bo zgodilo pozneje. Praviloma bomo v osmih tednih od zaključka vsakega javnega posvetovanja objavili zbirno poročilo. Poročila s povzetki, priložena vsaki oceni učinka in vrednotenju, bodo zagotavljala pregled in analizo vseh posvetovalnih dejavnosti. Med prispevki različnih vrst deležnikov (lokalnih, regionalnih in nacionalnih organov, združenj, civilne družbe, podjetij različnih velikosti, znanstvene skupnosti in posameznikov) se bo bolj razlikovalo. Spoznanja, ki smo jih pridobili s posvetovanji, bodo bolje upoštevana v ocenah učinka in vrednotenjih. Deležniki bodo med celotnim procesom prejemali tekoče informacije z obvestili o novostih v zvezi s posameznimi pobudami, kot je objava predloga Komisije ali sprejetje končne zakonodaje po pogajanjih med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo. 4.Večja preglednost Preglednost je bistvena za zagotovitev, da lahko ljudje aktivno sodelujejo v procesu oblikovanja politik in da institucije EU odgovarjajo za svoje odločitve. Poleg tega je dostop do znanstvenih dokazov ključen tudi za reševanje svetovnih izzivov. V skladu s cilji digitalne strategije Komisije bomo izboljšali dostop do dokazov, na katerih temelji vsak zakonodajni predlog. Cilj je zagotoviti, da bo za vsak zakonodajni akt enostavno najti vse povezane objavljene študije, vrednotenja, nabore podatkov itd. ter dostopati do njih. Izboljšali bomo različne registre in portale dokazov, kot so publikacije EU, EUR-Lex in portal Povejte svoje mnenje, ter povezave med njimi. Poleg tega bomo v skladu z našo politiko preglednosti podatkov javnosti postopoma omogočili dostop do notranjih podatkovnih zbirk in odložišč podatkov. Evropski parlament in Svet bomo pozvali, naj vzpostavita skupen register dokazov, tj. skupni zakonodajni portal, ki bo vsem, ki jih zanima oblikovanje politik EU, omogočil, da zlahka najdejo vse dokaze, na katerih temelji določena pobuda. Za okrepitev zaupanja javnosti je bistvenega pomena tudi omogočanje javnega nadzora nad znanstvenimi dokazi. Javnosti smo že omogočili dostop do sistema MIDAS (Modelling Inventory and Knowledge Management System, odložišče modelov Komisije), da bi lahko vsi zainteresirani razumeli metode in predpostavke, uporabljene pri naših analizah. 5.Novi instrumenti za nadaljnjo poenostavitev in zmanjšanje bremena Namen zakonodaje EU je prinašati koristi tako, da konkretno in pozitivno prispeva k življenju državljanov, olajšuje poslovanje podjetij in pomaga pri soočanju z aktualnimi in prihodnjimi izzivi. To lahko pomeni dodatne stroške, vendar morajo ti ostati razumni in sorazmerni. Končna oblika zakonodaje je rezultat političnih pogajanj in kompromisov, zaradi katerih je zakonodaja bolj zapletena in draga. Poleg tega zakonodaja včasih nima pričakovanih učinkov, ko se izvaja v praksi. Skupen učinek zakonodaje je odvisen od teh treh ravni (predlogi Komisije, končni izpogajani zakonodajni akti in izvajanje na nacionalni, regionalni in lokalni ravni). Komisija ima že več let politiko za izboljšanje obstoječe zakonodaje EU (glej okvir 1). Cilj programa ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT) je čim bolj povečati koristi za ljudi, podjetja in družbo na splošno ter hkrati odpraviti birokracijo in zmanjšati stroške. Prizadeva si tudi za enostavnejšo in razumljivejšo zakonodajo EU. Zdaj bomo še okrepili prizadevanja za zmanjšanje bremena s pristopom „za enega sprejetega se eden odpravi“, pri katerem si bomo pri uvajanju novih bremen sistematično in proaktivno prizadevali zmanjšati bremena, ki jih nalaga obstoječa zakonodaja. Da bi podprla prizadevanja za poenostavitev zakonodaje, je Komisija vzpostavila platformo „Pripravljeni na prihodnost“, prek katere bo prejemala nasvete o tem, kako zagotoviti, da bo zakonodaja EU enostavna za izvajanje, učinkovita in primerna za prihodnost. Zgodovina prizadevanj EU za zmanjšanje regulativnega bremena Komisija že dolgo zmanjšuje regulativno breme, s čimer je začela leta 2002. Pristop k zmanjševanju bremena se je z leti razvil, izkušnje pa so bile pridobljene zlasti z akcijskim programom za zmanjšanje upravnega bremena za obdobje 2007–2012. Takrat je bilo ugotovljeno, da ima pristop, ki temelji izključno na zmanjšanju stroškov, znatne pomanjkljivosti, zato je Komisija leta 2012 začela z izvajanjem programa REFIT, ki se osredotoča na ravnovesje med stroški in (količinsko opredeljenimi ali drugimi) koristmi pri revizijah zakonodaje. To zagotavlja, da so prvotni razlogi za zakonodajo, tj. njene koristi, ustrezno upoštevani. Pristop „za enega sprejetega se eden odpravi“ bo dopolnjeval program REFIT, saj bo posebno pozornost namenil skupnim stroškom za posameznike in podjetja na določenem področju politike ter bo zajemal nove pobude. 2002 – Program „boljšega pravnega urejanja“ je bil prvi korak k poenostavitvi in izboljšanju zakonodaje EU. Uvedel je obvezne ocene učinka in posvetovanja z deležniki za nove pobude, ki jih predlaga Komisija. 2005 – Začel se je izvajati postopen program poenostavitve; zajemal je 164 ukrepov v obdobju 2005–2009 in postal del letnega delovnega programa Komisije. 2007 – Komisija je začela izvajati akcijski program za zmanjšanje upravnega bremena; ustanovljena je bila skupina na visoki ravni za svetovanje o njegovem izvajanju. 2012 – Komisija je do izteka akcijskega programa dosegla svoj cilj zmanjšanja upravnega bremena za podjetja, ki izhajajo iz zakonodaje EU, za 25 % (ocena letnih prihrankov: 30,8 milijarde EUR). Izvedeno je bilo posvetovanje „Top 10“ o zakonih EU, ki najbolj obremenjujejo MSP. 2012 – Začel se je izvajati program REFIT. 2015 – Komisija je objavila študijo (ABRplus), da bi preučila, kako se je izvedlo 12 ukrepov iz akcijskega programa in v kolikšnem obsegu so bile dosežene obljubljene koristi. 2015 – Komisija je ustanovila skupino na visoki ravni, ki ji svetuje o tem, kako poenostaviti zakonodajo (platforma REFIT). 2017 – Komisija je izboljšala delovanje programa REFIT, in sicer tako, da se pri vrednotenju in reviziji zakonodaje vedno upoštevata poenostavitev in zmanjšanje bremena. 2018 – Komisija je objavila prvo letno študijo bremena. 2020 – Komisija je vzpostavila platformo „Pripravljeni na prihodnost“, da bi podprla prizadevanja za poenostavitev in zmanjšanje bremena. 2021 – Za obvladovanje ponavljajočih se bremen je Komisija program REFIT dopolnila s pristopom „za enega sprejetega se eden odpravi“. 5.1.Pristop „za enega sprejetega se eden odpravi“

Predsednica Ursula von der Leyen se je v svojih političnih usmeritvah zavezala, da bo Evropa postala bolj zelena, bolj digitalna in odpornejša, da bomo pripravljeni na soočanje z izzivi našega časa in izkoriščanje priložnosti, ki jih ponuja tehnološki napredek. Komisija je bolj kot kadar koli prej zavezana oblikovanju politik in predlogov, ki bodo ljudem in podjetjem olajšali življenje oziroma poslovanje. Zagotoviti moramo, da bodo predpisi zagotavljali koristi in da bodo ciljno usmerjeni, enostavni za izpolnjevanje ter ne bodo predstavljali dodatnih nepotrebnih regulativnih bremen. Pristop „za enega sprejetega se eden odpravi“ (glej okvir 2) vključuje izravnavanje novih bremen, ki izhajajo iz zakonodajnih predlogov Komisije, z enakovrednim zmanjšanjem obstoječih bremen na istem področju politike. Poleg tega bo pristop razširil osredotočenost z bremen, ki izhajajo iz specifičnih zakonodajnih aktov, na kopičenje bremen na posameznih področjih politike in tako vsako leto zagotovil boljši pregled stroškov na vseh področjih politike. Izkušnje v državah članicah so pokazale, da uvedba pristopov, kot je „za enega sprejetega se eden odpravi“, oblikovalce politik spodbuja, da se ne omejujejo zgolj na cilje politike. Njihovo pozornost usmerja na praktične vidike izvajanja politik. Z uvedbo pristopa „za enega sprejetega se eden odpravi“ želimo podpreti kulturo oblikovanja politik, ki ne zagotavlja le doseganja naših ciljev politike, temveč posveča več pozornosti tudi temu, kako to počnemo. V zvezi s tem bomo preučili, kako bi lahko poenostavili postopke, ki vodijo do pričakovanih rezultatov politike, hkrati pa razmislili o uporabi digitalnih rešitev za spodbujanje bolj tekočega in cenejšega izvajanja politik. S to spremembo bi morali ne le zmanjšati breme, ki ga nalaga zakonodaja, temveč na splošno izboljšati kakovost specifične zakonodaje in s tem tudi celotne zakonodaje. To bo privedlo do večje osredotočenosti na učinkovitost zakonodaje in izogibanje bremenom, ki niso nujno potrebna za doseganje ciljev politike. V okviru programa REFIT že sistematično pregledujemo obstoječo zakonodajo, da bi našli priložnosti za poenostavitev in zmanjšanje bremen ob hkratnem ohranjanju doseženih koristi, npr. z iskanjem digitalnih rešitev. Več držav članic je na različne načine že uporabilo pristop „za enega sprejetega se eden odpravi“. Komisija ga mora prilagoditi značilnostim pravnega in upravnega okvira EU, saj zakonodaja EU pogosto vpliva na zakonodajo držav članic. V ta namen si pomagamo z izkušnjami držav članic in deležnikov ter rednimi medsebojnimi pregledi, da bi kar najbolje izmerili stroške zakonodaje in izboljšali njeno splošno kakovost. Pristopa ne bomo uporabljali samodejno, tj. ob vsakem na novo predlaganem aktu ne bomo predlagali umika obstoječega. Namesto tega si bomo prizadevali za izravnavo bremen za ljudi in podjetja v nekaterih zakonodajnih predlogih s prihranki na drugih področjih politike. V letni študiji bremena bomo poročali o letnem izvajanju pristopa „za enega sprejetega se eden odpravi“. Komisija bo že v drugi polovici leta 2021 preizkusila pristop „za enega sprejetega se eden odpravi“ in ga začela izvajati z delovnim programom Komisije za leto 2022, ki je že v pripravi. Nadzor nad bremeni in njihova količinska opredelitev nista sama sebi namen. Komisija bo še naprej predlagala novo zakonodajo, katere glavni cilj je zagotoviti dolgoročne gospodarske, socialne in okoljske koristi za ljudi in podjetja. Glavno vodilo bo še vedno, ali koristi odtehtajo stroške, kar je v skladu z dobro prakso našega mednarodno priznanega sistema „boljšega pravnega urejanja“. Načeli subsidiarnosti in sorazmernosti se bosta uporabljali kot običajno. Zato izvajanje pristopa „za enega sprejetega se eden odpravi“ nikakor ne bo povzročilo znižanja visokih gospodarskih, socialnih in okoljskih standardov ter ciljev EU niti preprečilo sprejetja novih pobud z jasno dodano vrednostjo, s katerimi se učinkovito uresničujejo prednostne naloge politike. Podjetja morajo pogosto vlagati v nadgradnjo proizvodnih linij, zmanjšanje škodljivih vplivov na okolje, izboljšanje javnega zdravja ali dvig ravni varstva potrošnikov ali delavcev, da bi zagotovila skladnost s temi standardi in uživala koristi, ki izhajajo iz tega. Čeprav podjetja nimajo vedno neposrednih koristi od teh sprememb, lahko izkoristijo nove poslovne priložnosti, pridobijo konkurenčno prednost ali imajo posredne koristi, kot so enaki konkurenčni pogoji na enotnem trgu. Kadar so potrebe po naložbah še posebej velike in odražajo pomembne cilje politike, EU in/ali države članice nudijo posebne instrumente za podporo potrebnim prilagoditvam. Ti instrumenti prispevajo k temu, da bodo gospodarstva in družbe EU bolj trajnostni, odporni in bolje pripravljeni na izzive ter priložnosti zelenega in digitalnega prehoda, pri čemer nihče ne bo prezrt. Nova zakonodaja lahko na primer zahteva naložbe v odpornost zaradi vse večjih gospodarskih ali okoljskih učinkov, odvisnosti in povezanih tveganj, vključno s sistemskimi tveganji. In končno, namen zakonodaje na ravni EU je običajno odpraviti regulativno razdrobljenost med različnimi državami članicami z nadomestitvijo 27 različnih nacionalnih sistemov. Ta povečanja učinkovitosti se bodo upoštevala kot tisti deli zakonodaje, ki se odpravijo. Da bi čim bolj zmanjšali breme, povezano z doseganjem ciljev politike EU, in izvajali pristop „za enega sprejetega se eden odpravi“, bodo pričakovani stroški skladnosti z zakonodajo EU v ocenah učinka količinsko bolj pregledno opredeljeni in sistematično predstavljeni. Pregledal jih bo Odbor za regulativni nadzor in o njih bosta obveščena Evropski parlament in Svet v okviru predlogov Komisije, to pa bo podlaga za politično razpravo. Stroški, ki jih imajo podjetja in državljani s pridobivanjem informacij, registracijo, spremljanjem in nadzorom, se bodo izravnali z odpravo enakovrednih obstoječih bremen na istem področju politike. Za stroške, ki bodo izravnani na podlagi pristopa „za enega sprejetega se eden odpravi“, se bodo uvedle naslednje ureditve, da bi bil sistem bolj prožen: ·prožnost v obdobju poročanja – če v delovnem programu istega leta ni mogoče opredeliti elementa zakonodaje, ki bo odpravljen, se o njem poroča v naslednjem letu; ·„trgovanje“ med različnimi področji politike v nekaterih izjemnih okoliščinah – če se šteje, da je predlagani zakonodajni akt, ki nalaga stroške („sprejet“), potreben, vendar ni mogoče najti zakonodajnega akta, ki bi se „odpravil“ na istem področju, se lahko Komisija odloči, da odpravi zakonodajni akt z drugega področja politike; ter ·izjeme v nekaterih izjemnih okoliščinah – če obstaja politična volja za urejanje, vendar ni mogoče določiti izravnave na istem področju (na primer urejanje na nastajajočih področjih politike, kjer je treba zapolniti regulativno vrzel), se lahko Komisija odloči, da bo urejanje na tem področju izključila iz pristopa „za enega sprejetega se eden odpravi“. Oris pristopa „za enega sprejetega se eden odpravi“ v Komisiji (operativne in metodološke podrobnosti bodo na voljo v revidiranih smernicah in zbirki orodij za boljše pravno urejanje) Cilji na ravni EU: Øčim manj bremen, ki izhajajo iz zakonodaje EU, za posameznike in podjetja; Øvečja ozaveščenost oblikovalcev politike o stroških in koristih zakonodaje EU; ter Øprimerljive ocene stroškov med področji politike. Področje uporabe: ·pobude, tako nove kot revizije, ki povzročajo znatne stroške ali jih odpravljajo, spremlja pa jih ocena učinka; ·pilotna faza v drugi polovici leta 2021; vsi ustrezni zakonodajni predlogi Komisije, z začetkom z delovnim programom Komisije za leto 2022; ·če pobuda nalaga nekatera bremena in druga odpravlja, se ta upoštevajo kot „sprejeta“ (novi stroški) oziroma kot „odpravljena“ (prihranek pri stroških); ·vsi stroški zagotavljanja skladnosti (tj. stroški prilagajanja in upravni stroški) bodo analizirani in količinsko opredeljeni v ocenah učinka, če bo to izvedljivo in sorazmerno. oupravni stroški bodo izravnani; ostroški prilagajanja bodo pregledno in sistematično predstavljeni v ocenah učinka, če bo to izvedljivo in sorazmerno. Sprejeti bodo tudi drugi ukrepi za zagotovitev čim večjega nadomestila za te stroške; ·vse stroške zagotavljanja skladnosti bo pregledal Odbor za regulativni nadzor, javno bodo objavljeni in o njih se bo razpravljalo v zakonodajnem procesu. Poročanje: ·poročanje se bo izvedlo v letni študiji bremena; ·v nujnih primerih, če bo Komisija sprejela pobudo brez ocene učinka, se bodo informacije o povezanih stroških zagotovile po objavi zakonodajnega predloga, tako da jih bo mogoče vključiti v izvajanje pristopa „za enega sprejetega se eden odpravi“.

5.2.Platforma „Pripravljeni na prihodnost“ Komisija zelo ceni pomoč držav članic, socialnih partnerjev in deležnikov (svetovanje in praktične izkušnje) pri ugotavljanju, kje zakonodaja ne ustreza več svojemu namenu, nalaga nepotrebna bremena, zahteva dodatno ukrepanje za doseganje predvidenih ciljev ali jo je mogoče poenostaviti. Zaradi krize, ki jo je povzročila pandemija COVID-19, in njenih posledic bo morda potrebne nekaj dodatne zakonodaje. Platforma REFIT je do leta 2019 podpirala prizadevanja Komisije za izboljšanje zakonodaje EU v okviru programa REFIT. Platforma je zagotavljala dragocene informacije o praktičnem izvajanju in učinkih zakonodaje. Kljub temu je bila prepoznavnost njenega dela omejena, njen potencial pa ni bil vedno v celoti izkoriščen; zaradi tega je Komisija maja 2020 vzpostavila platformo „Pripravljeni na prihodnost“. Platforma „Pripravljeni na prihodnost“ si še naprej prizadeva za poenostavitev in zmanjšanje bremena. Obstoječo zakonodajo pregleduje tudi z vidika nastajajočih svetovnih trendov in izzivov. Na ta način pomaga Komisiji zagotavljati, da so politike EU pripravljene na izzive prihodnosti, da podpirajo inovacije, prepoznavajo priložnosti za digitalizacijo in posebno pozornost namenjajo „zgoščenosti zakonodaje“. Platforma „Pripravljeni na prihodnost“ združuje strokovno znanje javnih uprav, socialnih partnerjev, malih in velikih podjetij, tehničnih strokovnjakov ter potrošniških, zdravstvenih, okoljskih in drugih nevladnih organizacij na rednih srečanjih za izboljšanje obstoječe zakonodaje EU. Odbor regij in Evropski ekonomsko-socialni odbor imata pomembno vlogo, saj prvi sodeluje v vladni skupini platforme, drugi pa v skupini deležnikov. Mreža RegHub 2.0 Odbora regij bo sistematično vključena v delo platforme. Platforma deluje na podlagi letnega delovnega programa, da bi zagotovila pravočasne, opazne in uporabne rezultate. Njen delovni program za leto 2021 se osredotoča na odkrivanje možnosti za digitalizacijo, podpiranje učinkovitih obveznosti glede označevanja, dovoljenj in poročanja ter izboljšanje kakovosti zakonodaje, da bi se izognili prekrivanju in nedoslednostim, hkrati pa zagotovili, da bo še naprej kos izzivom prihodnosti. Letni delovni program pripravijo člani platforme, k njemu pa prispevajo tudi mreža odposlancev za MSP (ki jo zastopa odposlanec EU za MSP), države članice, Ekonomsko-socialni odbor, Odbor regij in mreža RegHub 2.0. 6.Izboljšanje zbirke orodij V 20 letih od izvedbe prvih ocen učinka in vrednotenj so ta orodja postala sestavni del procesa oblikovanja politik Komisije. Vendar ta prizadevanja ne bi smela biti omejena na začetne predloge Komisije, temveč bi jih bilo treba uporabljati tudi za zakonodajo, kot je sprejeta ob koncu pogajalskega procesa. Evropski parlament in Svet sta k temu se zavezala v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje iz leta 2016. Sami načrtujemo izboljšave vrednotenj in ocen učinka. Z zanimanjem pričakujemo informacije o tem, kako nameravata naša institucionalna partnerja okrepiti svoja prizadevanja, zlasti glede na njune zaveze iz medinstitucionalnega sporazuma. 6.1.Vključevanje strateškega predvidevanja v oblikovanje politik Pandemija COVID-19 je pokazala, da mora EU poleg obvladovanja aktualnih izzivov storiti več, da bo lahko predvidela tudi izzive v prihodnosti. Potrebujemo dobro zasnovane politike za krepitev odpornosti EU, izkoriščanje priložnosti v strateških sektorjih in obravnavanje ranljivosti v skladu z glavnimi cilji EU. Zagotoviti želimo, da bodo politike EU primerne za prihodnost, na primer v smislu upoštevanja nastajajočih megatrendov, kot so pospešene tehnološke spremembe, hiperpovezljivost, pomembna demografska gibanja in drugi, pa tudi z uporabo analize perspektiv za predvidevanje možnega prihodnjega razvoja dogodkov na specifičnih področjih. V tem okviru bo imelo strateško in znanstveno podprto predvidevanje ključno vlogo pri oblikovanju politik EU, ki bodo kos izzivom prihodnosti, saj bo zagotovilo, da bodo odločitve, sprejete danes, temeljile na dolgoročnejši perspektivi, ter prispevale tudi k dolgoročnim zavezam, kot so cilji trajnostnega razvoja. Zagotovilo bo tudi dinamično obravnavanje sinergij in kompromisov med cilji politik EU ter tako podprlo njihovo medsebojno povezanost. Ker strateško predvidevanje vpliva na pomembne politične pobude, bo postalo sestavni del agende Komisije za boljše pravno urejanje. Na področjih politik, na katerih prihaja do hitrih strukturnih sprememb, se bodo pri ocenah učinka, preverjanjih primernosti in obsežnejših vrednotenjih v največji možni meri upoštevali glavni trendi, kot so tisti, navedeni v letnem poročilu o strateškem predvidevanju za leto 2020 in nadaljnjih izdajah poročila. Javna posvetovanja bi lahko vključevala tudi vprašanja, povezana s predvidevanjem, da bi se pridobila pričakovanja deležnikov na danem področju politike. Odbor za regulativni nadzor bo pri pregledu ocen učinka, preverjanj primernosti in obsežnejših vrednotenj Komisije upošteval pomembnejšo vlogo strateškega predvidevanja. Poleg tega bo strateško predvidevanje prispevalo k oceni, kako zakonodaja EU ostaja še naprej primerna za prihodnost, in omogočalo inovacije, ki so v skladu s cilji politik EU. In končno, pri vrednotenju in preverjanjih primernosti se bo upoštevala dolgoročna ustreznost politik glede na morebiten prihodnji razvoj dogodkov. 6.2.Celovitejše in preglednejše ocene učinka Objava utemeljitve za vse relevantne predloge Ocene učinka se izvedejo za pobude, pri katerih so na voljo različne možnosti politike, pri katerih je mogoče vnaprej jasno opredeliti pričakovane učinke in ki imajo pomembne učinke za družbo. Vendar včasih zaradi nujnosti zakonodajnih ukrepov ni na voljo dovolj časa za vse korake, določene v smernicah Komisije za boljše pravno urejanje. Med krizo zaradi COVID‑19 je morala Komisija predlagati več pobud po nujnem postopku. Večina je bila sklepov ali aktov, za katere ocena učinka v nobenem primeru ne bi bila potrebna. Za druge bi se običajno izvedla javna posvetovanja in ocene učinka, vendar je bilo časa premalo. Obrazložitveni memorandumi vsebujejo glavne razloge za predloge, vendar učinkov zaradi pomanjkanja časa in hitro spreminjajočih se razmer ni bilo mogoče v celoti oceniti vnaprej. Odsotnost ocene učinka v zadevnih zakonodajnih predlogih (tj. tistih brez pregleda Odbora za regulativni nadzor) bomo še naprej pojasnjevali v obrazložitvenem memorandumu. V takih primerih bodo analiza in vsa ustrezna dokazila navedeni v delovnem dokumentu služb Komisije, objavljenem skupaj s predlogom, ali najpozneje v 3 mesecih po njegovi objavi. V tem dokumentu bo jasno navedeno, kako in kdaj bo akt naknadno ovrednoten. Boljša analiza učinkov in poročanje o njih

Okrevanje po sedanji krizi bo povzročilo spremembe paradigem pri oblikovanju politik in naložbah v neslutenem obsegu, kar bo oblikovalo svet za naslednjo generacijo. Tega se je treba lotiti strateško, tako da ne bomo zgolj okrevali, temveč tudi pospešili dvojni prehod ter zagotovili, da bo svet boljši, odpornejši in bolj enakopraven kot prej. Zato bi morali vsi naši zakonodajni predlogi prispevati h glavnim ciljem. Da bi to zagotovili, bomo za vsak predlog določili ustrezne cilje trajnostnega razvoja OZN in preučili, kako bo pobuda podprla njihovo doseganje. Povezave s cilji trajnostnega razvoja bodo vključene v vsako vrednotenje in oceno učinka. Poleg tega morajo ocene učinka odražati različne učinke krize zaradi COVID‑19. Zlasti pri opredeljevanju problemov, analizi subsidiarnosti in sorazmernosti, izhodiščnem scenariju in ocenjevanju možnosti politike bi bilo treba upoštevati spremenjene okoliščine, vključno s predvidenimi dolgoročnejšimi učinki, in potrebo po krepitvi odpornosti. Kriza je močno prizadela MSP. Natančna ocena učinkov predlogov Komisije na MSP bo zagotovila, da bodo ukrepi ciljno usmerjeni, da bodo dosegli svoje cilje in da ne bodo povzročali nepotrebnih stroškov. K doseganju tega cilja bo pripomogla bolj sistematična in sorazmerna uporaba „testa za MSP“. In končno, prenoviti nameravamo povzetke ocen učinka, da bi postali privlačno branje za širšo javnost. Poskrbeli bomo tudi, da bodo obrazložitveni memorandumi jasno opisovali osnovne razloge, na katerih temeljijo zadevni zakonodajni predlogi. Preglednica za oceno subsidiarnosti Pri boljšem pravnem urejanju gre deloma za ukrepanje na ravni EU le, kadar in kolikor je to potrebno. Načeli subsidiarnosti in sorazmernosti sta temelja pogodb EU in se sistematično uporabljata za zakonodajne predloge Komisije. Projektna skupina za subsidiarnost in sorazmernost z vodilom „storiti manj, a učinkoviteje“ in pregled stanja na področju boljšega pravnega urejanja sta poudarila potrebo, da Komisija bolje utemelji, zakaj meni, da so v posameznih primerih potrebni ukrepi na ravni EU. Odbor regij je oblikoval sklop standardnih vprašanj o subsidiarnosti in sorazmernosti, da bi omogočil enotno razumevanje teh načel. V skladu s prejšnjimi zavezami bomo skupaj z vsemi politično občutljivimi ali pomembnimi predlogi s priloženo oceno učinka objavili preglednico za oceno subsidiarnosti. Na podlagi tega bi moralo biti političnim institucijam lažje razumeti, kateri vidiki nujnosti in oblike ukrepanja EU so sporni. Tako bi se razprava osredotočila na te točke. Dvojni prehod Evropski zeleni dogovor je Komisijo zavezal, da izboljša način, na katerega boljše pravno urejanje obravnava in podpira trajnostnost. Boljše pravno urejanje je tudi pomembno orodje za podpiranje napredka k razvoju skupne vizije in ustreznih ukrepov za zagotavljanje, da je EU uspešna v digitalnem desetletju. Digitalno preobrazbo in načelo „da se ne škoduje bistveno“ bo podpiralo na naslednji način: —posvetovanja z deležniki bodo izrecno zajemala okoljske in digitalne vidike, kjer je to ustrezno; —ocena najprimernejše možnosti v ocenah učinka bo razširjena tako, da bo zajemala analizo načel „da se ne škoduje bistveno“ in „privzete digitalnosti“; —vsako relevantno vrednotenje bo vsebovalo posebno vprašanje, ali bi bilo mogoče dodatno zmanjšati vplive na okolje in ali bi bilo mogoče storiti več za uspešno digitalno preobrazbo; —v obrazložitvenem memorandumu, priloženem vsem zakonodajnim predlogom, bo pojasnjeno, kako vsaka pobuda podpira načelo „da se ne škoduje bistveno“ in prispeva k evropskemu načinu doseganja digitalne družbe in gospodarstva. Komisija bo pri tem zagotovila, da bo spoštovala obveznosti iz evropskih podnebnih pravil ter uresničila cilje in načela iz sporočila o digitalnem kompasu do leta 2030. 6.3.Izboljšanje vrednotenj za boljšo uporabo njihovih ugotovitev Velika večina zakonodajnih predlogov Komisije so revizije obstoječe zakonodaje, tudi za programe porabe. Da bi dosegli najboljše rezultate, moramo preveriti, ali so politike in programi financiranja EU uresničili načrtovane cilje ter ali so še vedno ustrezni in primerni za svoj namen. Tako se učimo. Zato bomo še naprej čim bolj zavezani načelu „najprej ovrednotiti“. Že zdaj več kot 80 % ocen učinka Komisije, na katerih temeljijo revizije zakonodaje, temelji na vrednotenju.

Uporabnejše klavzule o spremljanju in pregledu Jasno je, da se lahko zakonodajni akt EU ovrednoti le ob sodelovanju tistih, na katere vpliva, in šele potem, ko ga države članice v celoti izvajajo. Zato mora preteči dovolj časa, da lahko Komisija zbere dovolj podatkov in dokazov za oceno učinkovitosti zakonodaje. Vendar sozakonodajalca pogosto uvedeta spremembe, na podlagi katerih zakonodaja vsebuje nejasne zahteve glede vrste pregleda, ki ga je treba izvesti, ali določa roke za ovrednotenje (delov) zakonodaje, ki potečejo, preden je na voljo dovolj praktičnih izkušenj in informacij o njenem izvajanju in učinkih. Evropsko računsko sodišče je to vprašanje izpostavilo pri oceni politike vrednotenja EU. Naši zakonodajni predlogi bodo vključevali klavzule o pregledu, ki so v skladu s priporočili revizorjev, vendar končen rezultat ostaja večinoma v rokah sozakonodajalcev. Da bi bile klavzule o pregledu doslednejše, Komisija predlaga sozakonodajalcema, naj se jasneje razlikuje med poročili o izvajanju in vrednotenji. Poročila o izvajanju bi zajemala napredek pri prenosu, izvajanju in uporabi zakonodaje, vključno z vsemi težavami, ki se pojavijo pri tem. Pri vrednotenju bi se ocenila zakonodaja (vključno s programi porabe) nekaj let po začetku izvajanja in njeni učinki glede na uveljavljena merila vrednotenja. Vrednotenje in naknadne ocene učinka so v veliki meri odvisni od kakovosti, razpoložljivosti in ponovne uporabe podatkov. Zato je bistveno spremljati učinkovitost zakonodajnih določb v praksi. Hkrati takšno spremljanje in s tem povezane obveznosti poročanja nalagajo upravno breme podjetjem in javnim organom. Zato je treba vzpostaviti ravnotežje med zbiranjem samo tistih podatkov, ki so nujno potrebni, in zagotavljanjem zadostnih podatkov za prihodnja vrednotenja. Zato sozakonodajalca pozivamo, naj zagotovita, da vsa zakonodaja vsebuje klavzule o spremljanju in poročanju, ki zagotavljajo, da bo na voljo dovolj ustreznih podatkov za njeno ovrednotenje. Da bi bile klavzule o pregledu dosledne in klavzule o spremljanju izvedljive, pozivamo Evropski parlament in Svet, naj v okviru rednega dialoga v okviru Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje razvijeta skupne opredelitve in določita dobre prakse. V odziv na krizo zaradi COVID‑19 so nacionalni statistični organi sprejeli začasne ukrepe za zmanjšanje bremena poročanja za podjetja, na primer s prilagoditvijo nekaterih vprašalnikov in načinov predložitve informacij. Hkrati Eurostat in nacionalni statistični organi še naprej zagotavljajo visokokakovostne statistične podatke, potrebne za podpiranje prizadevanj za okrevanje z informacijami in vsakodnevno spremljanje uspešnosti zakonodaje EU. Izboljšanje vrednotenj in preverjanj primernosti za boljše oblikovanje politik Vrednotenje je najbolj poučno, kadar ustvari trdno dokazno podlago o uspehih in pomanjkljivostih, hkrati pa opredeli področja, na katerih so potrebne izboljšave glede na nastajajoče trende in izzive. Pomembno je, da pove več o tem, zakaj so ali niso zakonodajni akti dosegli pričakovane rezultate. Zato je treba pri vrednotenju natančno predstaviti z dokazi podprte ugotovitve o doseženih rezultatih zakonodaje, in izpeljati sklepe, ki se jasno navezujejo na oceno. Jasneje bomo poročali o vseh nenačrtovanih posledicah ali premajhni uspešnosti zakonodaje EU (v primerjavi s predvidenimi cilji), da bo vrednotenje bolje prispevalo k oblikovanju politik. V okviru pristopa „za enega sprejetega se eden odpravi“ se bodo z vrednotenjem preverili prvotno ocenjeni stroški in koristi glede na dejanske rezultate, in sicer po spremembah s strani sozakonodajalcev in izvajanju na nacionalni ravni. V zvezi s tem so zlasti koristna preverjanja primernosti celotnih področij politike (namesto vrednotenja posameznih zakonodajnih aktov). Poleg ocene, v kolikšni meri pobuda politike dosega svoje cilje, se v njih obravnavajo kumulativni učinki zakonodaje, prekrivanja in nedoslednosti, s čimer se pridobi celovitejša slika koristi in bremen za podjetja, posameznike in javne uprave. Preverjanja primernosti horizontalnih vprašanj, kot so obveznosti poročanja, so že bila izvedena na omejenem številu področij politike (npr. okolje, kmetijstvo), z njimi pa se je ugotovil znaten potencial za poenostavitev zahtev in zmanjšanje stroškov poročanja. V prihodnje si bomo prizadevali izvesti več takih horizontalnih preverjanj primernosti, saj so se izkazala za zelo koristna, čeprav zahtevajo veliko organizacije. Preverjanja primernosti in obsežnejša vrednotenja nadzoruje Odbor za regulativni nadzor, ki preverja kakovost ocene uspešnosti zakonodaje. Poleg tega bomo tako kot pri ocenah učinka zagotovili, da bodo povzetki dostopnejši in bodo vsebovali več informacij o uspešnosti zakonodaje. 6.4.Vpliven Odbor za regulativni nadzor Odbor za regulativni nadzor v okviru Komisije ocenjuje kakovost ocen učinka, obsežnejših vrednotenj in preverjanj primernosti, ki vplivajo na politično odločanje (vendar ga ne nadomeščajo). Odbor ne sme dvomiti in ne dvomi o političnih ciljih in izbirah, predstavljenih v poročilih, ki spremljajo osnutke predlogov, vendar upošteva kakovost dokazov, analizo in logiko posredovanja. Odbor bo v svoji svetovalni vlogi še naprej svetoval glede uporabe in razlage smernic za boljše pravno urejanje, kakor bodo spremenjene po tem sporočilu, vključno z uporabo izjem. Če odbor ugotovi, da ocena učinka ali vrednotenje ne izpolnjuje standardov, določenih v smernicah za boljše pravno urejanje, izda negativno mnenje. Zadevno poročilo je treba nato revidirati. Če odbor izda dve negativni mnenji o določeni oceni učinka, lahko pobudo v morebitno sprejetje komisarskemu kolegiju predloži le podpredsednik za medinstitucionalne odnose in predvidevanje. Noben organ za regulativni nadzor v državah članicah nima tako velikega vpliva. Predsednica Ursula von der Leyen je revidirala sklep o ustanovitvi odbora, da bi zagotovila njegovo neprekinjeno delovanje, ko se konča mandat njegovih članov, in okrepila dejavnosti ozaveščanja, tako da bi bila javnost bolje seznanjena z njegovo vlogo. Odbor lahko zdaj izvaja tudi neodvisne dejavnosti ozaveščanja. Prizadeval si bo povečati ozaveščenost o svojem delu zunaj političnih institucij EU in tako okrepiti zaupanje v kakovost dela Komisije. Poleg tega bo bolj sodeloval s podobnimi organi v državah članicah, da bi spodbujal skupni pristop k boljšemu pravnemu urejanju. In končno, odbor bo imel pomembno vlogo pri pregledovanju ocen učinka in vrednotenj glede uporabe pristopa „za enega sprejetega se eden odpravi“, strateškega predvidevanja in različnih učinkov krize zaradi COVID‑19. 7.Ključna vloga izvrševanja