EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 15.11.2011 
SEC(2011) 1359 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
 
Spremni dokument 
 
Sporočilo „Gradimo odprto in varno Evropo: prora čun za notranje zadeve za obdobje 
2014–2020“ 
 
Predlog uredbe o ustanovitvi Sklada za migracije in azil 
 
Predlog uredbe o vzpostavitvi instrumenta finance podpore na podro čju policijskega 
sodelovanja, prepre čevanja kriminala in boja proti njemu ter kriznega upravljanju v 
okviru Sklada za notranjo varnost 
 
Predlog uredbe o vzpostavitvi instrumenta finance podpore na podro čju zunanjih meja 
in vizumov v okviru Skla da za notranjo varnost 
 
Predlog uredbe o splošnih dolo čbah o Skladu za migracije in azil ter o instrumentu 
finance podpore na podro čju policijskega so delovanja, prepre čevanja kriminala in boja 
proti njemu ter kriznega upravljanja 
 
{COM(2011) 749 kon č.} 
{SEC(2011) 1358 kon č.}  
 
SL 2   SL 1. UVOD 
Politike na podro čju notranjih zadev postajajo v zadnjih  letih vedno pomembnejše. Te politike 
so namenjene vzpostavitvi obmo čja brez notranjih meja, v ka terega bodo lahko državljani EU 
in državljani tretjih držav vstopali, se v njem giba li, živeli in delali, prinašali vanj nove ideje, 
kapital, znanje in inovativnost a li zapolnjevali vrzeli na nacionaln ih trgih dela, ne da bi jih 
moralo ob tem skrbeti, ali bodo njihove pravice v celoti upoštevane in ali jim bo zagotovljena 
varnost. Sodelovanje z državami, ki niso članice EU, in mednarodnimi organizacijami, je 
bistveno za doseganje tega cilja. 
2. OPREDELITEV PROBLEMATIKE  
2.1. Izzivi politik 
Med izvajanjem naslednjega ve čletnega finan čnega okvira (2014–2020) se bo EU spopadala z 
resnimi izzivi na podro čju notranjih zadev. Na podro čju azila bodo še naprej obstajali 
dejavniki, ki osebe prisilijo, da prosijo za azil in mednarodno zaš čito v EU, kot so vojne, 
represivnimi režimi in politi čna nestabilnost. Tokovi ljudi, ki prosijo za azil ali neko obliko 
mednarodne zaš čite, se lahko znatno spreminjajo in so  lahko sestavljeni iz številnih razli čnih 
skupin z razli čnimi potrebami in interesi. Obvladovanje teh tokov od držav članic zahteva 
znatna sredstva in zmogljivosti, pri čemer nekatere sprejemajo nesorazmerno število prosilcev 
za azil zaradi svoje zemljepisne lege. 
Vključevanje državljanov tretjih držav, ki zakonito prebivajo v Uniji, je klju čni izziv za EU. 
Njihova slaba vklju čenost lahko povzro či socialne težave, stroške za to pa krije družba kot 
celota. Boljša vklju čenost omogo ča zakonitim priseljencem, da  so dejavni v družbi 
sprejemnici in pomagajo gospodarstvu EU pri re ševanju demografskega izziva, s katerim se 
trenutno spopada. Pri čakovati je, da se bo dotok zakoni tih priseljencev postopoma pove čal, 
zlasti delovne migracije. Zato se bo pove čala tudi potreba po vklju čevanju državljanov tretjih 
držav. 
V nekatere države članice zaradi njihove zemlje pisne lege ali privla čnega gospodarskega 
profila prihaja nesorazmerno število nezakonitih  priseljencev. Nezakonito priseljevanje je 
drago, in sicer ne le  za ciljne države članice, ampak tudi za same priseljence. Število novih 
nezakonitih priseljencev se bo verjetno zmanjšalo, čeprav je manj verjetno, da se bo skupno 
število nezakonitih priseljencev v EU ob čutno zmanjšalo, tudi če bi prišlo do bistvenih 
izboljšav pri odkrivanju in odstranjevanj u nezakonitih priseljencev. Zato se pri čakuje, da bo 
upravljanje vra čanja še naprej izziv. 
Učinkovit, uspešen in varen nadzor meje je bist venega pomena za prosto gibanje oseb v EU in 
za ohranjanje notranje varnosti. Dolžina zunanje meje ter število in narava mejnih prehodov 
se med državami članicami zelo razlikujejo. Zaradi  tega nosijo nekatere države članice 
nesorazmeren delež s tem povezanih stroškov. Ke r se lahko osebe z veljavnimi vizumi ali 
dovoljenji za bivanje svobodno gi bajo v schengenskem obmo čju, je uporaba skupnih 
standardov v interesu držav članic. Pričakovati je, da se bo število mejnih prehodov pove čalo 
in s tem tudi izziv pri upravljanju meja EU. 
Organizirani kriminal v vseh oblikah, tero rizem in druga varnostna tveganja (vklju čno z 
njihovo oceno in upravljanjem) povzro čajo EU velike težave. Pri čakovati je, da bo skupna 
 
SL 3   SL stopnja kriminalitete ostala nespre menjena, spremenila pa naj bi se narava kazniv ih dejanj, saj 
naj bi storilci zanje uporabljali nove tehnolo gije. Prav tako je mogo če pričakovati porast 
čezmejnega in organiziranega kriminala, ki naj bi postal tudi bolj prefinjen in dosegel 
mednarodno razsežnost. Naraslo na j bi tudi število nekaterih vr st kaznivih dejanj, kot so 
goljufije, pranje denarja in kibernetska kriminaliteta. Čeprav bodo stalna prizadevanja držav 
članic in zakonodajni ukrepi EU verjetno zmanjšali teroristi čne dejavnosti, bo nadnacionalni 
značaj teroristi čnih groženj ostal resna težava in le malo možnosti je, da bi se v bližnji 
prihodnosti ta grožnja bistveno zmanjšala. 
Nedavni dogodki na grško-turški meji in v ju žnem Sredozemlju prav tako kažejo, kako 
pomembno je, da ima EU celovit pris top do migracij, ki zajema razli čne vidike, kot so 
okrepljeno upravljanje meja in schengenskega obmo čja, bolje usmerjeno zakonito 
priseljevanje, izboljšano širjen je najboljših praks na podro čju vključevanja, utrjen skupni 
evropski azilni sistem ter bolj strateški pristop do odnosov s tretjimi državami na podro čju 
migracij. 
2.2. Obstoječi finančni instrumenti na podro čju notranjih zadev niso ustrezni za 
prihodnje potrebe in prednostne naloge 
Čeprav na splošno velja, da obstoje či finančni instrumenti na podro čju notranjih zadev 
dosegajo cilje in delujejo u činkovito, ne morejo celovito obravnavati navedenih izzivov. 
Splošni program „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“ (deljeno upravljanje) 
Evropski sklad za begunce nima dovolj sred stev za zagotavljanje ustrezne podpore celoviti 
politiki EU na podro čju preseljevanja in za spodbujanje držav članic, naj sodelujejo pri 
preseljevanju na podlagi napovedi. Prav  tako ne ponuja nobenih dodatnih finan čnih spodbud 
za premestitev upravi čencev do mednarodne zaš čite znotraj EU. 
Evropski sklad za vklju čevanje državljanov tretjih držav obravnava izzive na podro čju 
vključevanja, tako da zagotavlja podporo naci onalnim strategijam. Vendar se pri čakuje, da se 
bo potreba po krepitvi zmogljivosti  na nacionalni ravni zmanjšala,  ker se nekate ri izzivi na 
področju vključevanja rešujejo u činkoviteje na regionalni in loka lni ravni, tj. na ravni, ki je 
bližja posamezniku. U činkoviteje se je treba usmerjati tu di na posebne ukrepe ali skupine 
migrantov, ki jih ni enostavno dose či z glavnimi instrumenti. 
Evropski sklad za vra čanje trenutno ne podpi ra pogojev za spreje m/pridržanje pred 
odstranitvijo ali splošnejših ukrepov za zmanjševanje  nezakonitega priseljevanja. 
Sklad za zunanje meje ne more zagotoviti podp ore za ukrepe glede nadzora prostega gibanja 
(na kopnem) in spremljajo če ukrepe glede prepre čevanja nezakonitega priseljevanja, 
upravljanja dokumentov (zbirk podatkov o dovo ljenjih za bivanje) in ponarejenih 
dokumentov. Prav tako ne podpira sodelovanj a med agencijami in povezovanja razli čnih 
organov pregona, vklju čno s tistimi, ki delujejo na ozemlju EU. 
Splošni program „Varnost in varstvo svoboš čin“ (neposredno centra lizirano upravljanje) 
Posebna programa ISEC (Prepre čevanje kriminala in boj proti njemu) in CIPS 
(Preprečevanje, pripravljenost in obvladovanje pos ledic v zvezi s terorizmom ter drugimi 
tveganji, povezanimi z varnostjo) ne podpirata  preskušanja in potrjevanja opreme organov 
pregona, da bi se zapolnila vrzel med raziskavami in razvojem ter operativnim 
uvajanjem/serijsko uporabo, ali krepitve strukt urne zmogljivosti organov pregona z nakupom 
 
SL 4   SL opreme, kot so naprave za odkrivanje in inform acijski sistemi. Nekatere dejavnosti, kot so 
skupne preiskovalne enote ali nove jše politike, ki zahtevajo ve čjo prilagodljivost, na primer 
krizno upravljanje, je težko financirati. 
2.3. Zunanja razsežnost politik na podro čju notranjih zadev ne prejema ustrezne 
pomoči  
Obstoječi programi zunanje pomo či niso zasnovani za zagotavljanje podpore zunanji 
razsežnosti politik na podro čju notranjih zadev, ampak predvsem  drugim ciljem, zlasti politiki 
širitve ter razvojni in sosedski politiki, ki  so namenjene pretežno obravnavanju potreb države 
prejemnice. Tako pomo č je treba ohraniti, vendar je zelo o čitno pomanjkanje vzvodja EU, ki 
bi ji omogo čilo, da si prizadeva za uresni čitev lastnih prednostnih nalog politik in da jih tudi 
dejansko uresni či ter da uveljavi neposredne interese  EU, kot je upravljanje migracijskih 
tokov in varnosti. 
To težavo še zaostruje dejstvo, da sedanja generacija finan čnih programov na podro čju 
notranjih zadev ne zajema zunanje razsežnosti. Čeprav je trenutno mogo če finančno podpreti 
nekatere dejavnosti v tretjih državah, predvs em da se zagotovi ozemeljska kontinuiteta 
financiranja, ki se za čne v EU in nadaljuje v tretjih državah, so te dejavnosti zelo omejene. 
Zato ni zadostnega financiranja za poga janja o sporazumih o ponovnem sprejemu, 
partnerstvih za mobilnost in  regionalnih programih zaš čite in njihovo izvajanje ter 
zagotavljanje pomo či tretjim državam, da bi izboljšale upravljanje svojih meja, ali 
sodelovanje s tretjimi državami na podro čjih, kot so prepre čevanje trgovine z ljudmi, drogami 
in orožjem, razbijanje mednarodnih kriminalnih mrež ter prepre čevanje terorizma in druga 
varnostna tveganja.  
2.4. Operativne omejitve izvedbe nih mehanizmov na podro čju notranjih zadev 
Vsak od štirih skladov z deljenim upravljanj em ima svojo pravno podlago in pravila za 
izvajanje. To povzro ča podvajanje prizadevanj in kopi čenje predpisov, zaradi česar nastaja 
dodatna delovna obremenitev, pr ihaja do tveganja razli čnih razlag in pove ča se tveganje 
napak. Skladi združujejo ve čletni okvir z letnim na črtovanjem, kar je zapleteno, zamudno in 
otežuje upravljanje. V smislu finan čnega poslovodenja ter sistem ov upravljanja in nadzora so 
si podobni, vendar se razlikujej o od drugih skladov v okviru de ljenega upravljanja, zlasti od 
strukturnih skladov, kar povzro ča zmedo. 
Donacije v okviru neposrednega upravljanja (ISEC in CIPS) so praviloma majhne, kar 
preprečuje njihovo strateško uporabo, težave pa so tudi s tem, da se ne porabijo vsa 
predvidena sredstva. Ker so pravila o upravi čenosti zapletena, je skupna stopnja napak v 
zahtevkih za vra čilo stroškov, ki jih predložijo kon čni upravičenci, razmeroma visoka, kar 
zahteva okrepljen predhodni in naknadni nadzor, posledica tega pa je višje upravno breme. 
Postopek odobritve donacij je tudi predolg in organom pregona onemogo ča, da začnejo hitro 
izvajati dejavnosti v odziv na nastajajo če grožnje. 
Nedavni dogodki v južnem Sredozemlju so po kazali, kako pomembno je, da se lahko EU 
hitro in u činkovito odzove na krizne razmere. Obstoje či mehanizem za odzivanje na izredne 
razmere zajema samo krize v zvezi z azilom ter se ne more hitro in u činkovito odzivati na 
krizne razmere. Tudi razpol ožljiva sredstva so preve č omejena. 
 
SL 5   SL 3. ANALIZA SUBSIDIARNOSTI  
3.1. Pravica EU do ukrepanja 
Pravica EU do ukrepanja na podro čju notranjih zadev izhaja pr edvsem iz naslova V Pogodbe 
o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti člena 77(2), člena 78(2) ter člena 79(2) in (4), 
člena 82(1), člena 84 in člena 87(2) PDEU. Sodelovanje s tr etjimi državami in mednarodnimi 
organizacijami ureja člen 212(3) PDEU.  
3.2. Subsidiarnost 
Z izzivi, s katerimi se sre čuje EU na podro čju notranjih zadev, se ne  morejo spopasti države 
članice same. Obvladovanje migracijskih tokov, uprav ljanje zunanjih meja EU in varnost EU 
zahtevajo znatna sredstva  in zmogljivosti držav članic. Financiranje EU je mehanizem, ki 
prinaša finan čne posledice na čela solidarnosti in poštene delitve odgovornosti med državami 
članicami ter brez katerega bi nekatere od njih morale nositi nesorazmerno breme dolgih meja 
ali nenadnega porasta števila priseljencev . Izboljšano operativno s odelovanje, ki vklju čuje 
združevanje virov, ustvarja e konomije obsega in sinergije, s čimer se zagotavlja u činkovitejša 
uporaba javnih sredstev ter krepitev solidar nosti in vzajemnega zaupanja med državami 
članicami. Financiranje EU lahko ustvari tudi vzvodje, ki je potrebno, da se tretje države 
prepričajo k sodelovanju z EU glede vprašanj, ki so ve činoma pomembna za EU in države 
članice. 
4. CILJI 
V sporočilu „Prora čun za strategijo Evropa 2020“1 je napovedana ustanovitev dveh skladov: 
Sklad  Cilj Proračun v 
cenah iz leta 
2011 (v mio. 
EUR)  
Sklad za migracije in azil  Podpora ukrepom v zvezi z azilom in priseljevanjem, 
vključevanjem državljanov tretjih držav in njihovim 
vračanjem.  3 433  
Sklad za notranjo varnost  Zagotavljanje finan čne podpore pobudam na podro čju 
zunanjih meja in notranje varnosti.  4 113 
Splošni in posebni cilji teh skladov so: 
Splošni cilji  Posebni cilji  
Olajšanje zakonitega priseljevanja v EU v skladu z gospodarskimi in socialnimi potrebami držav članic ter podpora vklju čevanju 
državljanov tretjih držav, ki zakonito bivajo v EU.
 
Podpora izvajanju skupnega evropskega azilnega sistema.  Okrepitev u činkovitega upravljanja 
migracijskih tokov v EU na podro čjih, 
na katerih EU dodaja najve čjo 
vrednost, zlasti s solidarnostjo, 
delitvijo odgovornosti in sodelovanjem 
s tretjimi državami.  
Zmanjšanje nezakonitega priseljevanja in spodbujanje 
                                                 
1 COM(2011) 500 kon č., dela I in II, z dne 29. junija 2011. 
 
SL 6   SL Splošni cilji  Posebni cilji  
prostovoljnega vra čanja. 
Podpora zunanjim vidikom migracijske politike EU.  
Krepitev zunanjih meja EU.  
Olajšanje mobilnosti prek zunanjih meja EU.  
Zmanjšanje tveganja ter izboljšanje odkrivanja in uspešnosti 
kazenskega pregona organiziranega kriminala, terorizma in drugih 
varnostnih groženj.  Izboljšanje notranje varnosti EU z 
upravljanjem zunanjih meja in 
kazenskim pregonom, vklju čno s 
krepitvijo pripravljenosti in odzivanja, 
ki ju je najbolje podpreti s finan čnimi 
sredstvi EU, zlasti prek nadnacionalnega sodelovanja, 
ekonomije obsega, javno-zasebnih 
partnerstev in sodelovanja s tretjimi državami.
 Podpora zunanjim vidikom politike EU na podro čju notranje 
varnosti.  
Pri doseganju teh posebnih ciljev politik je treba ustrezno upoštevati tudi splošni horizontalni 
cilj poenostavitve, zlasti pril agodljivost prihodnjih skladov, hitrejšo sprostitev sredstev ob 
nastopu kriznih razmer in zmanjšanje upravnega bremena. 
5. MOŽNOSTI POLITIKE  
A – prednostne naloge financiranja 
Možnost A.1  – nadaljevanje razdelitve financiran ja iz leta 2013 (nespremenjeno stanje).  
Možnost A.2  – povpre čna razdelitev fina nciranja v obdobju 2007–2013.  
Možnost A.3  – uvedba zunanje razsežnosti v oba sklada  zaradi financiranja ukrepov v tretjih 
državah ali v zvezi z njimi, ki so predvsem namenjeni uveljavljanju interesov in doseganju 
ciljev EU, imajo neposreden vpliv na EU in njene države članice ter zagotavlj ajo kontinuiteto 
z dejavnostmi, ki se izvajajo  na ozemlju EU. To financiranje ne bo namenjeno v podporo 
ukrepom, ki so usmerjeni v razvoj, in bo po potrebi dopolnjevalo finan čno pomo č iz 
instrumentov zunanje pomo či EU. Zmanjšanje financiranja na vseh podro čjih politike, vendar 
bo to najbolj o čitno na podro čjih, na katerih se pri čakujeta višja dodana vrednost in u činek 
podpore dejavnostim zunanje razsežnosti. 
B – deljeno upravljanje 
Možnost B.1  – skupni ve čletni okvir v skladu s splošno opredeljenimi politi čnimi 
prednostnimi nalogami iz strateških sm ernic EU z nacionaln imi letnimi programi 
(nespremenjeno stanje).  
Možnost B.2  – samo ve čletno načrtovanje, kot v okviru  strukturnih skladov.  
Možnost B.3  – dialog na višji ravni o politiki na podro čju notranjih zadev, osredoto čen na 
cilje in financiranje na podro čju notranjih zadev s posameznimi državami članicami za 
podporo razvoju in spremljanju nacionalnih ve čletnih programov v skladu s prednostnimi 
nalogami EU.  
C – centralizirano upravljanje (neposredno in posredno) 
 
SL 7   SL Možnost C.1  – izvajanje kombinacije donacij in javnih naro čil, da se zagotovi finan čna 
podpora nadnacionalnim projektom in nedržavnim akterjem, spodbudijo dejavnosti, ki jih 
usmerjajo politike, ter zagotovijo  storitve (nespremenjeno stanje).  
Možnost C.2  – samo uporaba javnih naro čil s centraliziranim upravljanjem in prenehanje 
dajanja donacij.  
Možnost C.3  – izboljšano in raznovrstno centralizi rano upravljanje na podlagi sporazumov o 
prispevkih z mednarodnimi orga nizacijami, okvirnih partnerste v s civilno družbo in prenosa 
posebnih nalog na obstoje če agencije (posredno upravljanje). Prek razpisov za zbiranje 
predlogov bi se še vedno dodelilo om ejeno število donacij. Javna naro čila bi se ohranila.  
D – mehanizem za odzivanje na izredne razmere 
Možnost D.1  – sedanji mehanizem za odzivanje na  izredne razmere v okviru deljenega 
upravljanja na podro čju azila, ki ne pokriva drugih kriz nih razmer, povezanih z migracijo, ali 
kriznih razmer v zvezi z varnostjo (nespremenjeno stanje). 
Možnost D.2  – izboljšanje sedanjega mehanizma za odz ivanje na izredne razmere, tako da 
uvede zanj centralizirano upravljan je ter se razširi tudi drug e krizne razmere, povezane z 
migracijami, in krizne razmere v zvezi z varnos tjo. Trajanje nujnih ukre pov bi se razširilo s 
trenutnih šest na 18 mesecev, pristojni komisar pa bi bil pooblaš čen, da odobri sprostitev 
sredstev za nujne ukrepe v ne kaj dneh po izrednem dogodku.  
Možnost D.3  – mehanizem v okviru možnosti D.2, razširjen na podro čje migracij, vendar ne 
področje notranje varnosti. Slednjega bi bilo treba vklju čiti v podro čje uporabe 
Solidarnostnega sklada EU.  
6. OCENA U ČINKOV  
A – prednostne naloge financiranja 
Možnost A.1 – razdelitev iz leta 2013 (nespremenjeno stanje): azilni sistemi držav članic 
bi se težje ustrezno odzivali na zapletene in spremenljive migracijske tokove. Nekatere države 
članice bi morale nositi nesor azmerne stroške za sprejem beguncev in prosilcev za azil. 
Sredstev za preselitev ne bi  bilo dovolj, prav tako bi jih primanjkovalo za dodatno podporo 
državam članicam, ki se spopadajo s posebnimi pr itiski na svoje azilne sisteme. Države 
članice bi nadaljevale z oblikovanjem n acionalnih/regionalnih strategij vklju čevanja ali 
krepitvijo obstoje čih strategij. To bi izboljšalo vklju čevanje državljanov tretjih držav ter zato 
imelo pozitivni u činek na socialno kohezijo in gos podarstvo EU, vendar bi se dodana 
vrednost financiranja, namenjenega krepitvi  zmogljivosti, verjetno postopno zmanjšala. 
Zmogljivost za upravljanje vra čanja bi se še naprej izboljš evala, vendar bi se dodala podpora 
za sprejemne objekte / centre za pridržanje. Čeprav bi bile države članice bolje opremljene za 
vračanje številnih nezakonitih priseljencev, bi se  dodana vrednost dodatne / nadaljnje krepitve 
zmogljivosti verjetno postopno zmanjš ala. Prizadevanja tistih držav članic, ki izvajajo nadzor 
meje v imenu in v interesu EU kot celote, bi sistemati čno prejemale podporo iz prora čuna EU, 
kar bi konkretiziralo na čeli solidarnosti in de litve odgovornosti. Uporab a novih tehnologij bi 
izboljšala varnost meja in us tvarila pozitivne gospodarske u činke, saj bi spodbujala inovacije 
ter olajšala potovanja dobrovernih  potnikov v EU in iz nje. Doslednejša uporaba sredstev EU 
za konzularno sodelovanje glede vizumov in podpor a ureditvi obmejnega prometa v posebnih 
obmejnih obmo čjih bi omogo čili povečanje učinkovitosti in s tem pozitivno delovali na 
 
SL 8   SL gospodarstvo EU. Vzpostavitev sistema Eurosur bi  tudi zmanjšala neza konito priseljevanje, 
čezmejni kriminal in umiranje priseljencev na morju. Glavne prednostne naloge na podro čju 
notranje varnosti bi se finan čno podprle. Po pri čakovanjih naj bi to dolgoro čno izboljšalo 
varnost EU, čeprav bi bilo še naprej težko financirati dejavnosti  skupnih preiskovalnih enot 
ali novejših politik, kot so nujna pomo č in krizno upravljanje, pri katerih je pr ilagodljivost 
ključnega pomena. Zunanja r azsežnost politike na podro čju notranjih zadev se  še naprej ne bi 
obravnavala, posledice tega pa so razložene zgoraj. 
Možnost A.2 – povpre čna razdelitev iz obdobja 2007–2013: azilni standardi bi se 
izboljšali, države članice pa bi lahko obvladovale zaple tene in spremenljive migracijske 
tokove ter se uspešno spopadale z nesorazmerni mi pritiski na svoje azilne sisteme. Vendar 
podpora ne bi zadostovala za vzpostavitev preselitvene sheme EU ali spodbujanje držav 
članic k sodelovanju pri premeš čanju upravi čencev do mednarodne zaš čite znotraj EU. 
Pričakovati je, da bi bili u činki glede vklju čevanja državljanov tretjih držav, ki zakonito 
bivajo v EU, podobni tistim v možnos ti A.1. Z manjšo podporo EU za vra čanje nezakonitih 
priseljencev bi se verjetno zmanjšalo število vrnitev in pove čalo število nezakonitih 
priseljencev, ki ostanejo v EU. Države članice bi lahko sodelovale na dvostranski ravni z 
državami, ki se spopadajo s podobnimi izzivi, ali neposredno s tretjimi državami, da bi imele 
nekaj vpliva na število prihodnjih  priseljencev; zaradi tega bi  se lahko migracijski tokovi 
preusmerili na druge države članice in se tam pove čali. Razmere nezakonitih priseljencev, ki 
se pogosto zaposlujejo kot nezakonita delovna si la, bi se predvidoma poslabšale. Zmanjšanje 
financiranja za upravljanje zunanjih meja bi  zahtevalo odmik od prizadevanj za splošno 
krepitev zmogljivosti in prehod na posamezne projekte, kot st a izvajanje sistema Eurosur 
in/ali razvoj novih informacijskih sistemov. To bi omogo čilo ohranjanje sedanje ravni 
varnosti meja, vendar ne bi zadostovalo za podpor o izvajanju nadzora meje kot „javni službi“. 
Z večjo finančno podporo za krepitev prakti čnega sodelovanja med orga ni pregona bi se lahko 
države članice učinkoviteje borile proti resnemu in orga niziranemu kriminalu v vseh njegovih 
oblikah. Zunanja razsežnost podro čja notranjih zadev bi še vedno v veliki meri ostala 
nepokrita. EU zato ne bi mogla pove čati svojega vpliva pri tretjih državah in jih spodbuditi k 
sodelovanju z EU glede vprašanj, ki so pomembne zanjo in države članice ter morda niso 
prednostne naloge tretjih držav (ponovni spreje m, boj proti nezakonitemu priseljevanju, 
krepitev upravljanja meja itd.). 
Možnost A.3 – prerazporeditev s ko mponento zunanje razsežnosti: azilni standardi bi se 
izboljšali, EU in države članice pa bi lahko obvladovale zaplete ne in spremenljive migracijske 
tokove ter se uspešno spopadale z nesorazmernimi pritiski na svoje azilne sisteme, vzpostavile 
bi preselitveno shemo EU in  zagotovile dodatne finan čne spodbude za premeš čanje 
upravičencev do mednarodne zaš čite znotraj EU. Regionalni programi zaš čite bi zmanjšali 
breme teh držav ter poskrbeli za njegovo pravi čno porazdelitev med EU in državami 
članicami pri iskanju trajnih reš itev v okviru sistema mednarodne zaš čite beguncev. Prehod na 
podporo za bolj usmerjene strategije, ki  so oblikovane za spodbujanje vklju čevanja 
državljanov tretjih držav na l okalni ravni ter jih izvajajo pr edvsem regionalni ali lokalni 
organi in nedržavni akterji, naj bi ugodno vplival na socialno kohezijo in gospodarstvo EU na 
splošno, še zlasti pa na možnosti zaposlovanj a državljanov tretjih držav. Celovitejša podpora 
izvajanju partnerstev za mobilnost, skupaj z okrepljenim sodelovanj em EU z mednarodnimi 
organizacijami, bi pripomogla k najve čjemu možnemu pove čanju operativnih sinergij in ve čji 
učinkovitosti. Preusmeritev vra čanja na podporo prostovoljnemu vra čanju, ukrepi ponovnega 
vključevanja in izboljšan je objektov držav članic za pridržanje bi bistveno izboljšali kakovost 
upravljanja zadev v državah članicah, slednjim bi omogo čili, da vsem morebitnim 
povratnikom ponudijo smiselno spodbudo za vrni tev v domovino in zagotovili popolno 
 
SL 9   SL spoštovanje dvojnih na čel primarnosti prostovoljne vrnitve v skladu s standardi EU ter 
humane in spoštljive obravnave vseh pot encialnih povratnikov. Podpora za izvajanje 
sporazumov o ponovnem sprejemu bi znatno prispevala k boju proti nezakonitemu 
priseljevanju. Skupni u činki preselitvene sheme EU , regionalnih programov zaš čite, 
partnerstev za mobilnost in sporazumov o ponovne m sprejemu bi lahko zmanjšali potrebo po 
nujnih sredstvih za nenadne migracijske  pritiske, potrebo po mednarodni zaš čiti v državah 
izvora in državah članicah, število nezakonitih vstopov v EU ter potrebo po financiranju 
postopkov vra čanja. Pričakovati je, da bi bili u činki na zunanjih mejah enaki kot pri 
možnosti 1, vendar prek komponente zunanje razsežnosti, u činkovitejše sodelovanje med 
agencijo Frontex in tretjimi državami na podro čju upravljanja meja pa bi verjetno pove čalo 
stopnjo odkrivanja nezakonitih priseljencev ali prepre čilo njihov vstop v EU. Glavne 
prednostne naloge na podro čju notranje varnosti bi bile iz polnjene, s tem pa bi se dolgoro čno 
izboljšala tudi varnost EU. Podpora z unanji razsežnosti politik na podro čju notranje varnosti 
bi izboljšala razumevanje varnostnih groženj, ki izhajajo iz tretjih držav. Tako bi se skupaj s 
sodelovanjem s temi državami na drugih podro čjih, kot je upravljanje migracij, pove čala 
učinkovitost ukrepov, namenjenih prepre čevanju in odkrivanju potencialnih teroristi čnih 
groženj in groženj organiziranega kriminala. 
B – deljeno upravljanje 
Možnost B.1 – ohranitev trenutnega stanja: ohranitev letnega na črtovanja v ve čletnem 
okviru bi omogo čala izbiro in izvajanje ukrepov, ki so usklajeni s spreminjajo čimi se 
prednostnimi nalogami EU. Čeprav je zmanjšanje števila letnih programov za približno 50 % 
na okoli 392 napredek, bi sistem ostal zap leten, zamuden in težko upravljiv z velikim 
upravnim bremenom. Postopek zaklju čka bi bil prav tako neskladen s postopkom, 
predvidenim v revidirani razli čici finančne uredbe.  
Možnost B.2 – ve čletno načrtovanje: zaradi skupaj približno 56 ve čletnih programov, ki bi 
jih bilo treba upravljati, bi se upravno breme Komisije in držav članic občutno zmanjšalo. 
Načrtovanje bi se uskladilo z drugimi instrumenti deljenega upravljanja, s čimer bi se 
povečali njegova skladnost in jasnost za vse zain teresirane strani. Ve čletno načrtovanje kljub 
svoji večji prilagodljivosti ne zajema vseh posebnosti podro čja notranjih zadev. 
Možnost B.3 – ve čletno načrtovanje z dialogom o politiki: zaradi skupaj približno 56 
večletnih programov, ki bi jih bilo treba upravlj ati, bi se upravno breme Komisije in držav 
članic občutno zmanjšalo. Dialog o politiki na višji ra vni bi prinesel bolj ciljno usmerjen 
pristop. Zaradi kombinacije poeno stavitve in ciljno usmerjenega na črtovanja bi se s tem zelo 
izboljšalo trenutno stanje. 
C – centralizirano upravljanje (neposredno in posredno) 
Možnost C.1 – ohranitev trenutnega stanja: veliki zneski bi se porabili v okviru 
centraliziranega upravlj anja, zlasti na podro čju notranje varnosti. Brez prizadevanja za 
poenostavitev pravil in racionalizacijo post opkov bi se upravno breme Komisije in kon čnih 
upravičencev pove čalo, kar bi verjetno pove čalo tudi tveganje napak. 
Možnost C.2 – samo javna naro čila: nobena sredstva ne bi bi la potrebna za upravljanje 
izvajanja donacij. Vendar ne bi bilo mogo če dajati podpore inovativnim ukrepom, ki temeljijo 
na politiki, spodbujati nadnacionalnega sodelova nja ter dajati podpore civilni družbi in je 
krepiti. Sposobnost EU, da hitro in u činkovito ukrepa ob krizah, se ne bi izboljšala. 
 
SL 10   SL Možnost C.3 – izboljšano in raznovrstnejše centralizirano upravljanje: donacije, ki bi jih 
učinkoviteje in uspešneje izvajali najprimernejši akterji na tere nu, bi podpirale ukrepe, ki jih 
usmerjajo politike. Čeprav bi to lahko na za četku povzro čilo zmerno pove čanje upravnega 
bremena, bi se dolgoro čno izboljšali odnosi s klju čnimi zainteresiranimi stranmi in zmanjšalo 
skupno upravno breme. Uporaba omejenega števila  javnih razpisov za zb iranje predlogov bi 
tudi zmanjšala upravno breme. Prenos izva janja posebnih nalog na  agencije za notranje 
zadeve, tudi v tretjih državah, naj bi  izboljšal sinergije in skladnost. 
D – mehanizem za odzivanje na izredne razmere 
Možnost D.1 – ohranitev trenutnega stanja: EU se ne bi mogla hitro in u činkovito odzvati 
na krize v zvezi z azilom ali na druge krizne  razmere, povezane z migracijami, ali krizne 
razmere v zvezi z varnostjo. 
Možnost D.2 – izboljšanje mehanizma in njegova razširitev na druge krizne razmere, 
povezane z migracijami, in kr izne razmere v zvezi z varnostjo: EU bi se lahko hitro in 
učinkovito odzivala na migracijske krize (razen aziln ih) in varnostne krize. Ukrepanje bi bilo 
učinkovitejše, saj bi omogo čilo izbiro najprimernejšega izve dbenega partnerja za financiranje 
v izrednih razmerah, hitrejšo sprostitev nujnih sr edstev in podaljšanje trajanja nujnih ukrepov, 
da bi se celoviteje spopadli z nadaljnjimi potre bami, ki izhajajo iz ukrepanja v izrednih 
razmerah.  
Možnost D.3 – izboljšanje mehanizma, razš irjenega na krizne razmere, povezane z 
migracijami, in vklju čitev varnosti v Solidarnostni sklad EU: učinki bi bili enaki tistim iz 
možnosti D.2. Vklju čitev varnostnih kriz, ki jih povzro či človek, v podro čje uporabe 
Solidarnostnega sklada EU verjetno ne bi povzro čila znatnega pove čanja upravnega bremena, 
vendar bi lahko prišlo do razdrobitve pozornosti Solid arnostnega sklada EU, česar Svet ne bi 
sprejel z odobravanjem. 
7. PRIMERJAVA MOŽNOSTI  
7.1. Primerjalna analiza možnosti 
A – prednostne naloge financiranja 
Možnosti A.1 in A.2 ne vklju čujeta posebne komponente financir anja za zunanjo razsežnost 
politike na podro čju notranjih zadev. Čeprav bi bilo tako ve č sredstev na voljo za „notranje“ 
vidike teh politik, ne bi bila vedno porabljena na podro čjih, na katerih imajo najve čji učinek. 
Nasprotno pa bi vklju čitev znatne zunanje razsežnosti v oba  sklada v okviru možnosti A.3 
imela znaten „prepre čevalni“ u činek na vse politike na podro čju notranjih zadev in bi zato 
lahko zmanjšala splošno raven financiranja, ki je  potrebno za notranje vidike teh politik. Prav 
tako bi zagotavljala boljšo zaš čito interesov EU zunaj nje, zlasti s podporo ukrepom, ki se 
začnejo v EU in se nato izvajajo v tretjih državah. To ne bi EU omogo čilo samo odpravljanja 
posledic migracijskih tokov in organiziranega kr iminala ter terorizma, ampak tudi izvajanje 
preventivnih ukrepov v tretjih državah. Med poz itivne posledice taki h ukrepov lahko spadata 
zmanjšanje števila oseb, ki potrebuje jo azil in druge oblike mednarodne zaš čite, in števila 
nezakonitih priseljencev, ki pre čkajo zunanje meje EU, ter zmanjšanje čezmejnih kaznivih 
dejanj, kot je trgovina z ljudm i, drogami in orožjem. Pove čanje sodelovanja s tretjimi 
državami bi tudi omogo čilo boljše upravljanje zakonitega pris eljevanja/priseljevanja delavcev 
in s tem boljše reševanje poma njkanja delovne sile v EU. 
 
SL 11   SL B – deljeno upravljanje 
Možnost B.1 (nespremenjeno stanje) bi imela zelo negativen u činek na upravno breme in ne 
bi izpolnila zahtev držav članic glede poenostavitve. Prehod na ve čletno načrtovanje, 
predlagano v možnosti B.2, bi pomenil bistveno izboljšanje sedanjega stanja, saj bi se 
zmanjšalo število programov, ki jih morajo upravljati Komisija in države članice. Uskladitev 
z drugimi instrumenti EU v okviru deljenega upravljanja bi pove čala skladnost in jasnost za 
vse zainteresirane strani. Čeprav možnost B.2 ponuja ve čjo prilagodljivost, ne bi upoštevala 
nenehne potrebe po odzivanju na spremembe v državah članicah in tretjih državah, zna čilne 
za področje notranjih zadev. Dialog o politiki, ki  se predlaga v okviru možnosti B.3, bi 
obravnaval to potrebo in omogo čil večjo ciljno usmerjenost deljene ga upravljanja. V prvih 
dveh letih, ko se bi stari in novi instrumenti prekrivali, se pri čakuje, da bi pristop do 
načrtovanja postal bolj fleksibilen in da bi se upravno breme ob čutno zmanjšalo za vse 
zainteresirane strani. 
C – centralizirano upravljanje (neposredno in posredno) 
Od vseh treh možnosti, ki so bile prou čene v zvezi z izvajanjem centraliziranega upravljanja, 
je možnost C.1 (nespremenjeno stanje) najm anj zanimiva, ker ponuja le malo ali ni č možnosti 
za poenostavitev in zmanjšanje upravnega bremen a. Glede tega bi možnost C.2 (samo javna 
naročila) pomenila bistveno izboljšanje, čeprav bi v celoti odpravil a možnost spodbujanja 
ukrepov, ki jih usmerjajo politike, krepitve nadn acionalnega sodelovanj a in podpiranja civilne 
družbe prek donacij. Možnost C.3 bi s pomo čjo okvirnih partnerstev, sporazumov o 
prispevkih, posrednega upravljanja in omejen e uporabe javnih razpisov za zbiranje predlogov, 
ki bi jih izvajali najprimernejši akterji, omogo čila bolj ciljno usmerjeno in raznovrstnejše 
centralizirano upravljanje, ki zahteva manj virov. 
D – mehanizem za odzivanje na izredne razmere 
Možnost D.1 (nespremenjeno stanje) nedvomno ne  izpolnjuje potrebe EU , da se hitreje in 
učinkoviteje odziva na krize na podro čju migracij in varnosti. Čeprav pomeni možnost D.3 
izboljšanje v primerjavi z možnostjo D.1, ker pr edvideva hitrejšo sprostitev sredstev v okviru 
centraliziranega upravljanja na podro čju migracij, bi države članice verjetno nasprotovale 
razširitvi podro čja uporabe Solidarnostnega skla da EU na krize na podro čju varnosti zaradi 
tveganja, da bi se usmerjenost instrumenta r azdrobila. Možnost D.2 bi  predstavljala znatno 
izboljšanje sedanjega stanja, ker bi omogo čila hitro sprostitev sredst ev ob izrednih razmerah, 
povezanih s priseljevanjem, poleg tega pa bi Sklad za notranjo varnost zajemal namenski mehanizem za odzivanje na izredne razmere.  
7.2. Najprimernejša rešitev in  organizacijski vidiki 
Najprimernejša rešitev je kombinacija možnos ti A.3, B.3, C.3 in D.2. Deljeno upravljanje bo 
glavna metoda upravljanja za zagot avljanje financiranja na podro čju notranjih zadev, čeprav 
se bo centralizirano upravljanje ohranilo in izboljšalo za nadnacionalne ukrepe, inovativne 
projekte, podporo civilni družbi , informacijske sisteme, študije, dogodke in ukrepe z zunanjo 
razsežnostjo in/ali ukrep e, ki zahtevajo hitro črpanje sredstev EU. Agencijam bo zaupano 
izvajanje posebnih operativnih nalog v skladu z njihovimi nalogami in njihovimi delovnimi 
programi. 
Najprimernejša rešitev se bo izva jala v popolni usklajenosti z odlo čitvijo, da je treba 
zmanjšati število finan čnih instrumentov na dva, s čimer se bo pove čala prepoznavnost 
 
SL 12   SL sredstev na podro čju notranjih zadev in olajšalo fina nciranje ukrepov, ki so trenutno na 
presečišču med ve č skladi. Še ena klju čna značilnost prihodnje struktur e financiranja na 
področju notranjih zadev bo vzposta vitev horizontalnega instru menta, ki bo skupen skladoma 
ter bo vseboval vsa pravila o na črtovanju, poro čanju, finan čnem poslovodenju in nadzoru. To 
prinaša dve vidni prednosti: prva je, da se izogne podvajanju in bistveno zmanjša število 
(sicer identi čnih vzporednih) dolo čb v obeh skladih, druga pa, da zagotavlja poenostavitev in 
doslednost, ker se bodo ista pr avila uporabljala za vse upravi čence, ne glede na to, iz katerega 
instrumenta prihaja financiranje, s čimer se olajša razumevanje skladov in dostop do njiju. 
8. SPREMLJANJE IN VREDNOTENJE  
Določena bo izvedba vmesnega pregleda in naknadnega vrednotenja obeh skladov. Časovni 
razpored vmesnega pregleda ne bo dolo čen vnaprej, da bi se zagotovila čim večja 
prilagodljivost. Za spremljanje napr edka ter merjenje  rezultatov in u činkov sredstev EU za 
notranje zadeve, bo oblikovan niz kazalnikov, ki se bodo uporabljali za sledenje u činkovitosti 
financiranja na podro čju notranjih zadev v smislu vl ožkov, izložkov in rezultatov, če je 
mogoče.