EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 19.7.2011 
SEC(2011) 947 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
Povzetek ocene u činka predloga Uredbe o sprememb i Uredbe Sveta (EGS) št. 3821/85 
Spremni dokument k 
predlogu Uredbe o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3821/85  
{COM(2011) 451 kon č.} 
{SEC(2011) 948 kon č.}  
 
SL 1   SL DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
Povzetek ocene u činka predloga Uredbe o spremembi  Uredbe Sveta (EGS) št. 3821/85 
Spremni dokument k 
predlogu Uredbe o spremembi Ur edbe Sveta (EGS) št. 3821/85  
Ta dokument vsebuje povzetek Poro čila o oceni u činka ukrepov za izboljšanje u činkovitosti 
in uspešnosti tahografskega sistema, ki je prilo žen k pripravljeni reviziji Uredbe Sveta (EGS) 
št. 3821/85.  
1. OPREDELITEV PROBLEMA  
(1) Evropska unija (EU)  od leta 1969 dolo ča socialno zakonodajo na podro čju cestnega 
prometa, da bi izboljšala varnost v ces tnem prometu in delovne pogoje voznikov ter 
zagotovila pošteno konkurenco med prevoz nimi podjetji. Uredba (ES) št. 561/20061 
določa najdaljši dnevni in tedenski čas vožnje in najkrajša obdobja dnevnega in 
tedenskega po čitka za voznike. EU je razvila celovito politiko o nadzoru in 
preverjanju skladnosti s socialno za konodajo v cestnem prometu z Direktivo 
2006/22/ES2 in Uredbo Sveta (EGS) št. 3821/853, za katero se uporablja izraz 
„uredba o tahografih“.  
(2) Uredba o tahografih dolo ča tehnične standarde, opredeljuje pravila o uporabi, 
homologaciji, vgradnji in nadzoru ta hografov. Opredeljuje vrsto zakonskih 
obveznosti za proizvajalce, or gane, prevoznike in voznike . Sedaj se uporabljata dva 
tipa tahografov. Poleg digitalnega tahografa, ki  se vgrajuje v vozila , registrirana po 
1. maju 2006, je od leta 1985 v uporabi analogni  tahograf, ki se še vedno uporablja v 
starejših vozilih.  
(3) Na podlagi posvetovanj in pridobljenih poro čil strokovnjakov4 je Komisija opredelila 
dve glavni težavi, ki ju je treba obravnavati na ravni EU: 
                                                 
1 Uredba (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju dolo čene socialne zakonodaje 
v zvezi s cestnim prometom in spremembi uredb Sveta (EGS) št. 3821/85 in (ES) št. 2135/98 ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3820/85, UL L 102, 11.4.2006, str. 1–13. 
2 Direktiva 2006/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta o minimalnih pogojih za izvajanje uredb Sveta 
(EGS) št. 3820/85 in (EGS) št. 3821/85 o socialni zakonodaji v zvezi z dejavnostmi v cestnem prometu 
in razveljavitvi Direktive Sveta 88/599/EGS, UL L 102, 11.3.2006, str. 35–43. 
3 Uredba Komisije (EU) št. 1266/2009 z dne 16. decembra 2009 o deseti pr ilagoditvi Uredbe Sveta 
(EGS) št. 3821/85 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu tehni čnemu napredku, UL L 339, 
22.12.2009, str. 3–23. 
4 Posvetovanja zajemajo posvetovanja v imenovanem odboru z državami članicami in zainteresiranimi 
stranmi (vklju čno z inšpekcijskimi in policijskimi organizaci jami ter proizvajalci ), projekt SMART, 
poročilo Skupnega raziskovalnega središ ča, javno posvetovanje z zainteresiranimi stranmi, ki je 
potekalo od decembra 2009 do marca 2010, posvetovanje s sektorskim odborom za socialni dialog o 
cestnem prometu ter neodvisno strokovno poro čilo, ki ga je potrdila komisija strokovnjakov iz ustreznih 
organizacij. 
 
SL 2   SL • V skladu s podatki, ki so na voljo, je ugot ovljeno, da velik de l pregledanih vozil 
krši socialne predpise. U gotovljeno je, da približno četrtina teh vozil krši zlasti 
predpise o tahografu. Vsak trenutek v povpre čju okrog 45 000 vozil krši predpise 
EU o tahografih. Ocenjeno je, da takšno vztrajno neizpolnjevanje obveznosti 
glede najkrajšega časa počitka in utrujenost voznikov,  ki je posledica tega, 
povečujeta družbene stroške prometnih nesre č za skoraj 2,8 milijarde EUR. 
Neizpolnjevanje obveznosti zagot avlja tudi nedovoljeno konkuren čno prednost 
tistim, ki kršijo zakon, kar negativno vpliv a na delovanje notranjega trga in ima 
hude posledice na zdravje voznikov. 
• Obstaja možnost za dodatno izboljšanje na čina za lažje delo voznikov in 
podpiranje u činkovitosti prevozov, ki ga omogo ča (digitalni) tahograf. Čeprav je 
uvedba digitalnega tahografa že mo čno zmanjšala upravne obremenitve za 
različne zainteresirane strani, je strošek skla dnosti, ki je ocenjen na približno 2,7 
milijarde EUR, še vedno previsok.  
(4) Ti dve težavi izvirata iz splošne ob čutljivosti tahografskega sistema na goljufije, 
nizke učinkovitosti nadzora in  nezadostnega odvra čilnega učinka sankcij ter dejstva, 
da uporaba tahografskega sistema ni dovolj optimirana. Podro čja problemov v ozadju 
teh treh razlogov so navedena v Preglednica 1 v nadaljevanju.  
(5) Čeprav ugotovljeni problemi vplivajo predvs em na voznike težkih vozil in podjetja, 
ki uporabljajo tahografe, pa  zadevajo tudi države članice in njihove inšpekcijske 
organe, proizvajalce tahografov in druge udeležence v cestnem prometu. 
Preglednica 1 Pregledna tabela voznikov in problemskih podro čij 
Identificirani vozniki Področja problema 
Pečati ne delujejo pravilno kot kazalnik 
zlorabe tahografov  
Občutljivosti tehnologije šifriranja  
Zloraba vozniških kartic  Voznik 1: Ob čutljivost tahografskega sistema  
Goljufive ali nepazljive servisne delavnice  
Neusklajeno usposabljanje nadzornih 
uradnikov  
Obseg podatkov iz digitalnega tahografa, ki 
je na voljo nadzornim uradnikom  Voznik 2: Nizka u činkovitost nadzora in 
nezadostni odvra čilni učinki sankcij  
Politika sankcij  
Voznik 3: Uporaba tahografskega sistema ni 
dovolj optimirana  Neustrezne dolo čbe uredbe o tahografih  
 
SL 3   SL Tehnične omejitve digitalnega tahografa  
Tahograf ne olajša dovolj dela voznikov  
2. ANALIZA SUBSIDIARNOSTI  
(6) Ta ocena u činka obravnava ukrepe za izboljšanje u činkovitosti in uspešnosti 
tahografskega sistema, ki se uporabljajo za zagotavljanje skladnosti z navedeno socialno zakonodajo. Raziskuje in  analizira možnosti za revidiranje Uredbe (EGS) št. 
3821/85, ki temelji na členu 71 Pogodbe EGS ( členu 91 Pogodbe o delovanju 
Evropske unije – PDEU). Ko je bila ta uredba uvedena, je bila ugotovljena dodana 
vrednost na ravni EU, in argumenti, ki utem eljujejo to dodano vrednost, še držijo.  
(7) Ti argumenti temeljijo na vedno bolj o čitnem dejstvu, da je cestni promet v EU 
mednarodnega zna čaja. Razloga za to sta pove čanje čezmejnega trgovanja in 
gospodarske rasti, ki sta ju deloma spodbudi la tudi širitev EU in liberalizacija 
dejavnosti cestnega tovornega prometa v Evr opi. Socialna zakonodaja je usklajena na 
ravni EU in preverjanje skladnosti s to  zakonodajo zahteva interoperabilnost 
tahografov med državami članicami. Ob upoštevanju vse bolj mednarodnega zna čaja 
cestnega tovornega prometa v EU in us klajenosti socialne zakonodaje vrnitev 
reguliranja tahografov na naci onalno raven ne bi bila za želena – ne nazadnje zato, 
ker se je tovrstna zakonodaja v zadnj ih 25 letih izvajala na ravni EU. 
(8) V zvezi s sankcijami je Poro čilo Komisije o kaznih
5 pokazalo razhajanja med 
sankcijami, ki jih države članice uporabljajo za krši tve uredbe o tahografih. 
Zakonodaja EU je zlorabo tahografov že razvrs tila kot eno od „najhujših kršitev“ na 
širšem seznamu kršitev pravil komercialnega cestnega prometa6. Vendar brez 
uskladitve minimalne stopnje odvra čilnega učinka sankcij, ki jih nalagajo države 
članice, taka razvrstitev ne privede nujno do strogega upoštevanja pravil, ker podjetja 
reagirajo na dejanske sankcije in ne na razvrstitev kršitev.  
3. CILJI POBUDE EVROPSKE UNIJE  
(9) Splošni cilji socialne zakonodaje v cestnem prometu (pravila o času vožnje in 
obdobjih po čitka) so izboljšati varnost v ce stnem prometu in delovne pogoje 
voznikov ter zagotoviti pošteno konkurenco med prevoznimi podjetji. Socialna 
zakonodaja v cestnem prometu je zato bistve ni element skupne prometne politike za 
doseganje ciljev Pogodbe, kakor so izboljšanje varnosti v prometu ( člen 91.1(c) 
PDEU7), socialni napredek ( člen 3.3 Pogodbe o Evropski Uniji – PEU8) in 
vzpostavitev notranjega trga ( člen 3.3 PEU). Uredba o tahografih je najpomembnejše 
orodje za spremljanje in izvrševanje sk ladnosti s socialno zakonodajo v cestnem 
prometu in splošni cilj predlogov, ki spremljajo to oceno u činka, vklju čuje prispevek 
k omenjenim ciljem Pogodbe. 
                                                 
5 COM(2009)225. 
6 Uredba (ES) št. 1071/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih glede pogojev za 
opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika in o razveljavitvi Direktive Sveta 96/26/ES, UL L 300, 12.11.2009, str. 51–71. 
7 Pogodba o delovanju Evropske unije 
8 Pogodba o Evropski uniji. 
 
SL 4   SL (10) Istočasno je namen Komisije prispevati tudi k ciljem, ki jih je postavila v Sporo čilu o 
bolje oblikovanih predpisih za rast  in delovna mesta v Evropski uniji9 in Strategiji za 
poenostavitev zakonodajnega okolja10. Predlogi morajo prispevati tudi k cilju 
„zmanjšati administrativne obremenitve za gospodarske družbe in izboljšati kakovost 
prava gospodarskih družb“, ki je postavlje n v vodilni pobudi „Indus trijska politika za 
dobo globalizacije“ strategije Evropa 2020 .11  
(11) Iz tega splošnega cilja se lahko iz peljejo naslednji posebni cilji: prvi č, izboljšanje 
zanesljivosti tahografov; drugi č, povečanje učinkovitosti preverjanj skladnosti s 
socialno zakonodajo v cestnem prometu in tretji č, zmanjšanje stroškov uporabe 
tahografov, delno z zmanjšanjem upravnih obremenitev v zvezi z njihovo uporabo.  
(12) Na ravni EU je zbranih nekaj podatkov v zvezi s cestnim prometom, ki se lahko 
uporabijo za spremljanje u činka predlagane uredbe na posebne cilje, navedene 
zgoraj12. V tem okviru so bili zaradi uporabnosti  pri prikazovanju stopnje doseganja 
posebnih ciljev izbrani naslednji operativni cilji: 
• do leta 2020 odpraviti „najhujše kršitve“13 predpisov o tahografih (spremlja 
Komisija na podlagi prihodnjih poro čil, ki jih predložijo države članice za 
dvoletno poro čilo); 
• do leta 2020 podvojiti stopnjo odkritih kršitev socialne zakonodaje na 
kontrolirano vozilo pri cestnem preverja nju v primerjavi z letom 2008 (spremlja 
Komisija na podlagi prihodnjih poro čil, ki jih predložijo države članice za 
dvoletno poro čilo); 
• pred letom 2020 zmanjšati upravne obrem enitve, povezane z uporabo digitalnega 
tahografa, za 20 % v primerjavi z letom 2010 (na podlagi ocen, ki sta jih navedla 
Stoiberjeva skupina in pr ojekt EU o osnovnih merjenjih in zmanjšanju upravnih 
stroškov14). 
4. MOŽNOSTI POLITIK  
(13) Posvetovanje z zainteresiranim i stranmi in strokovna poro čila o temi15 so Komisiji 
omogočila opredelitev številnih posameznih  ukrepov, s katerimi se lahko 
obravnavajo ugotovljeni problemi. Temu  je sledil predhodni pregled možnih 
ukrepov.  
                                                 
9 Sporo čilo Komisije, Boljši predpisi za rast in oblikovanje delovnih mest v Evropski uniji, COM(2005) 
97 konč. 
10 Sporo čilo Komisije, Izvajanje programa Skupnosti iz Lizbone: Strategija za poenostavitev 
zakonodajnega okolja, COM(2005) 535 kon č. 
11 Sporo čilo Komisije, Celostna industrijska po litika za dobo globalizacije – Konkuren čnost in trajnost v 
središču pozornosti, COM(2010) 614. 
12 Prim. predvsem statistike Eurostata te r številke o energetiki in prometu za EU. 
13 Najhujše kršitve so opredeljene v Prilogi IV k Ured bi (ES) št. 1071/2009: „2. Tahograf in/ali omejilnik 
hitrosti ni nameš čen ali se uporablja naprava, s katero se lahko z goljufijo spremenijo podatki opreme za 
beleženje in/ali omejilnika hitrosti ali ponaredijo  tahografski vložki oziroma podatki, preneseni s 
tahografa in/ali voznikove kartice; (…) 6. Voznik uporablja ponarejeno voznikovo izkaznico ali 
izkaznico, ki ni njegova last, ali ki je bila pridobljena na podlagi lažnega prikazovanja in/ali ponarejenih dokumentov.“. 
14 Cap Gemini, EU project on baseline measurements and reduction of administrative costs, 2009. 
15 Ibid, opomba pod črto 4. 
 
SL 5   SL (14) Nato so bili oblikovani paketi politik , ki predstavljajo uspešne politi čne alternative za 
doseganje ciljev. Oblikovanj e paketov politik je bilo potrebno, ker je z vidika 
varnosti zanesljivost sistema odvisna od var nosti številnih njegovih elementov in ker 
so potrebni razli čni zakonodajni postopki (postopek komitologije oziroma postopek s 
soodločanjem). Paketi politik se lahko na  kratko opišejo na naslednji na čin:  
• Paket politik 1 (PP1) je tehni čni paket, ki je prepro sto namenjen izboljšavam 
sedanje tahografske naprave. 
• Tudi paket politik 2 (PP2) je  paket tehnoloških ukrepov, ki pa bo znatno razširil 
funkcionalnosti digitalnega tahografa, kar bo privedlo do novega tipa digitalnega 
tahografa.  
• Paket politik 3 (PP3) vklju čuje poleg ukrepov v PP1 tudi netehni čne ukrepe.  
• Paket politik 4 (PP4) je kombinacija tehni čnih ukrepov in ukrepov za izboljšanje 
sistema (PP2+PP3).  
(15) Preglednica 2 v nadaljevanju prikazuje  pregled ukrepov politik, ki so vklju čeni v 
posamezne pakete politik. 
Preglednica 2 Podrobna vsebina paketov politik 
5. ANALIZA U ČINKOV  
(16) Preglednica 3 v nadaljevanju povzema oceno ekonomskih in socialnih u činkov ter 
vplivov na okolje.  Paket politik 1 (PP1) 
 Paket politik 2 (PP2) 
 Paket politik 3 (PP3)  
 Paket politik 4 (PP4)  
 
Pravni 
instrument(-
i) Načrt za prilagoditev 
tehničnih specifikacij Načrt za prilagoditev 
tehničnih specifikacij 
Pregled Uredbe 
3821/85 zaradi 
vključitve novih 
funkcionalnih zahtev  
 Pregled Uredbe 
3821/85 samo zaradi 
vključitve novih pravil 
o uporabi in nadzoru 
tahografov Načrt za prilagoditev 
tehničnih specifikacij 
Pregled Uredbe št. 
3821/85  
Vsebina 
paketov 
politik  
Tehnologija šifriranja 
Pečati  
Vmesnik z uporabniki PP1 +  
Funkcije tahografa 
(avtomatsko in ro čno 
zapisovanje)  
Brezžična 
komunikacija za 
cestna preverjanja 
Vmesnik z drugimi 
aplikacijami ITS PP1 + 
Delavnice 
Vozniške kartice 
Sankcije 
Usposabljanje 
inšpektorjev 
Pravila o uporabi  PP2 + PP3  
 
SL 6   SL Preglednica 3 Zbirna preglednica u činkov 
 Učinki 
 Paket politike 1 Paket politike 2 Paket politike 3 Paket politike 4 
Upoštevanje socialne zakonodaje Majhno in odloženo izboljšanje  
omejeno na goljufije s tahografi 
(1/4 vseh kršitev socialne 
zakonodaje) Učinek PP1 + veliko potencialno  
izboljšanje  
Velika negotovost glede obsega 
rezultatov ( kompromisi  z 
učinkom na prora čun) Učinek PP1 + veliko 
potencialno izboljšanje  
Velika negotovost glede obsega 
rezultatov ( kompromisi  z 
učinkom na prora čun) Učinek PP1 + veliko potencialno  
izboljšanje  
Manjša negotovost rezultatov 
kot za PP2 in PP3 ( veliki 
kompromisi  z učinkom na 
proračun) 
Ekonomski u činki     
Delovanje notranjega trga in 
konkurenca Majhno in odloženo izboljšanje  
omejeno na goljufije s tahografi 
(1/4 vseh kršitev socialne 
zakonodaje)  
Enaka ocena kot za upoštevanje socialne zakonodaje 
Konkuren čnost Pozitivni  za proizvajalce 
tahografov Zelo pozitivni  za proizvajalce 
tahografov Pozitivni  za proizvajalce 
tahografov   
Negotovi  za servisne delavnice 
Pozitivni  za podjetja, v katerih 
prevoz ni glavna dejavnost Zelo pozitivni  za proizvajalce 
tahografov 
Negotovi  za servisne delavnice 
Pozitivni  za podjetja, v katerih 
prevoz ni glavna dejavnost 
Upravne obremenitve in MSP Zanemarljivi - 383,5 milijona EUR - 142 milijonov EUR -515,5 milijona EUR 
Učinek na prora čun javnih 
organov Majhni  negativni na ravni EU Učinek PP1 +  potencialno 
negativni (do 7 500 000 EUR) na 
nacionalni ravni, vendar so 
odvisni od odlo čitev držav članic 
(kompromisi  z drugimi u činki) Potencialno zelo negativni (do 
7 500 000) na nacionalni ravni, 
vendar so odvisni od odlo čitev 
držav članic ( kompromisi  z 
drugimi u činki) Učinek PP1 + potencialno 
največji negativni  na nacionalni 
ravni, vendar so odvisni od 
odločitev držav članic 
(kompromisi  z drugimi u činki) 
 
SL 7   SL Majhni pozitivni  učinki sankcij Majhni pozitivni  učinki sankcij 
Socialni u činki     
Delovni pogoji, zdravje in 
življenjski slog voznikov Pozitivni, vendar odloženi  na 
podlagi ve čje prijaznosti naprave 
za uporabnika Enaka ocena kot za upoštevanje socialne zakonodaje 
 
Varnost v cestnem prometu Pozitivni, vendar odloženi 
zaradi lažje dostopnosti med 
vožnjo Enaka ocena kot za upoštevanje socialne zakonodaje 
Kriminal in varnost Majhni učinki Majhni pozitivni  učinki zaradi ustreznejših glob 
Temeljne pravice Ni učinka Nepomembni negativni  učinki na svobodo gospodarske pobude 
Vplivi na okolje Nepomembni pozitivni 
Večji učinek vseh ukrepov za podjetja iz držav članic z visokimi pla čami (EU–15), veliko stopnjo samozaposlenosti. 
Večji učinek za države članice z mo čnim prevoznim sektorjem ali velikim deležem prevoznih podjetij v gospodarstvu (Nem čija, Poljska, 
Španija, Nizozemska, Romunija, Litva, Češka republika) Učinki na posamezne regije 
 Večji učinki ustreznejših sankcij v državah članicah z manj strogimi 
sankcijami danes 
Tretje države Odloženi, vendar podobni u činki na države AETR . 
 
 
SL 8   SL 6. PRIMERJAVA PAKETOV POLITIK  
(17) Kot prikazuje Preglednica 4 v nadaljev anju, je ugotovljeno, da je z vidika 
učinkovitosti najprivla čnejši paket PP4, saj omogo ča najvišjo možno stopnjo 
doseganja dveh posebnih ciljev. Analiza sk ladnosti kaže, da PP4 predstavlja tudi 
najbolj kompromisne rešitve med pozitivnimi ekonomskimi in socialnimi u činki na 
eni strani in u činki na prora čun javnih organov na drugi stra ni. Z vidika skladnosti je 
najvišje uvrš čen PP1. PP4 je tudi najdražji z vidika potrebnih naložb, PP1 pa 
najcenejši in se najlažje izvaja, ker se lahko sprejme brez uporabe normalnega zakonodajnega postopka. 
Preglednica 4 Primerjava možnosti politik 
 Tehtana uspešnost Učinkovitost Skladnost 
PP0 - - - 
PP1 Precej nizka Brez stroškov Visoka 
PP2 Srednja 7,5 milijona EUR Kompromisi 
PP3 Srednja 39 milijonov EUR Kompromisi 
PP4 Visoka 46,5 milijona EUR Največji kompromisi 
 
(18) Ob upoštevanju vseh teh vidikov in ob odsot nosti celotne analize st roškov in koristi 
se zdi, da pozitivni u činki PP4 mo čno odtehtajo njegove stroške. Možnost 
zmanjšanja upravne obremenitve samo s PP4 dosega 515,5 milijona EUR in precej presega skupne stroške njegovega celotne ga izvajanja. Zato opravljena analiza 
predlaga paket politik 4 kot prednostno možnost. 
7. S
PREMLJANJE IN OCENJEVANJE  
(19) Komisija bo spremljala sklop kazalnikov, prikazanih v Preglednica 5. 
 
SL 9   SL Preglednica 5 Kazalniki za spremljanje 
Operativni cilji Spremljanje 
Odprava „najhujših kršitev“ predpisov o tahografu do 
leta 2020 Spremljanje se bo izvajalo z uporabo podatkov, ki 
jih morajo države članice sporo čati Komisiji vsaki 
dve leti v skladu s členom 17 Uredbe (ES) št. 
561/2006 
Do leta 2020 podvojiti stopnjo odkritih kršitev socialne 
zakonodaje na kontrolirano vozilo pri cestnem preverjanju 
v primerjavi z letom 2008  Spremljanje se bo izvajalo z uporabo podatkov, ki 
jih morajo države članice sporo čati Komisiji vsaki 
dve leti v skladu s členom 17 Uredbe (ES) št. 
561/2006 
Pred letom 2020 zmanjšati upravne obremenitve, 
povezane z uporabo digitalnega tahografa, za 20 % v 
primerljivi z letom 2010  Uporaba tehni čnih posodobitev tahografov se bo 
spremljala na podlagi razprav z zainteresiranimi 
stranmi in na podlagi ocen, ki sta jih navedla 
Stoiberjeva skupina in projekt EU o osnovnih 
merjenjih in zmanjšanju upravnih stroškov