1.UVOD

Svetovne pandemije COVID-19 ni konec. Pozorno spremljanje in pripravljenost sta še naprej ključnega pomena.

Čeprav število primerov po Evropi niha, pa njihov porast ne vodi več tako pogosto do hujšega poteka bolezni in smrti kot prej. Trenutno prevladujoča različica omikron ni tako huda kot prejšnje različice. Prav tako se je znatno izboljšala imunost prebivalstva proti virusu, najsi bo naravna ali pridobljena s cepljenjem.

V zadnjih dveh letih se je obenem pokazalo, da so stopnje incidence v poletnih mesecih navadno nižje. Pritisk pandemije bo tako v naslednjih mesecih najverjetneje popustil. S tem se odpira še kako potrebna priložnost, da se pripravimo na morebitno prihodnje poslabšanje pandemičnih razmer. Ukrepati moramo hitro in enotno, da v celoti izkoristimo to priložnost za pripravo na prihajajočo jesen in zimo ter kasnejše obdobje.

Število okužb po svetu še vedno dosega milijone. Mnogi ljudje po svetu se soočajo z omejitvami gibanja. Številni še vedno trpijo ali umirajo zaradi COVID-19. Zmanjšanje imunosti proti okužbi in morebitna sezonska pojavnost v zimskem času povečujeta verjetnost, da bi se pojavile in razširile nove različice virusa SARS-CoV-2, ki povzroča bolezen COVID-19.

Ob upoštevanju te možnosti so številne države članice začele izvajati nove pristope k obvladovanju trenutne pandemije COVID-19 v smeri trajnostnega in odpornega okrevanja.

Medtem ko države članice uvajajo nove pristope k obvladovanju trenutne pandemije, pa bi neenotne strategije za pripravljenost in odzivanje lahko ogrozile koristi, ki so bile doslej dosežene z usklajevanjem ukrepov zdravstvene varnosti na ravni EU. Strategija EU za cepiva je zagotovila dostop do zadostnih količin varnih in učinkovitih cepiv za vse. SZO in Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC) sta ocenila, da so cepiva proti COVID-19 rešila skoraj pol milijona življenj v vsej Evropi ter bistveno preprečila hujše poteke bolezni.

EU je s skupnim ukrepanjem ohranila delovanje svojega enotnega trga, poskrbela, da so bila potovanja kar najmanj omejena, in aktivirala zmogljivosti za proizvodnjo kritičnih proizvodov, ko so bile dobavne verige motene, zahvaljujoč neumornemu delu ljudi v ospredju boja proti pandemiji. V tej novi fazi pandemije bo usklajevanje ponovno ključnega pomena.

V tem sporočilu je predstavljen pristop k upravljanju pandemije v naslednjih mesecih, ki z obvladovanja izrednih razmer prehaja na bolj trajnosten način upravljanja. Sporočilo države članice poziva, naj še pred jesenjo sprejmejo ukrepe na podlagi uspešnega usklajevanja pripravljenosti in odzivanja na področju zdravja na ravni EU. Skupen cilj bi moral biti varovanje javnega zdravja ob hkratnem ohranjanju odprtosti in odpornosti družbe in gospodarstva.

2.TRENUTNI OKVIR IN IZZIVI

Kar zadeva cepljenje, pred jesenjo zbujata skrb dva dejavnika: stagniranje precepljenosti in/ali nezadostna precepljenost v številnih državah članicah EU ter manjša učinkovitost cepiv pri posameznikih, ki še niso prejeli poživitvenega odmerka. Več kot 90 milijonov upravičencev v EU/EGP je še vedno necepljenih, med njimi okoli 9 milijonov, starih 60 let ali več, kar povečuje tveganje smrtnosti in pojava novih različic. Obenem so med državami članicami EU/EGP velike razlike v stopnjah precepljenosti. V nekaterih je celotno primarno cepljenje prejelo skoraj 85 % celotne populacije; v drugih državah je ta številka nižja od 50 %. Drugič, odstotek odraslih nad 18 let v EU/EGP, ki so prejeli poživitveni odmerek, je začel stagnirati in je trenutno pri okoli 64 %.

Čeprav je prihodnji potek pandemije težko napovedati, pa je jasno eno: COVID-19 bo ostal med nami. Virus se bo še naprej razvijal in zelo verjetno se bodo pojavljale nove različice. Odzvati se moramo tako, da ohranjamo visoke ravni pripravljenosti na izbruhe COVID-19 in pojave novih različic virusa ter da pospešimo precepljenost s ciljnimi prizadevanji za dosego tistih, ki so še necepljeni.

Države prilagajajo svoje strategije testiranja, npr. tako da testiranje osredotočajo na hude primere in osebe z dejavniki tveganja za hujši potek bolezni. S temi spremembami se bo število testiranih oseb v državah članicah najverjetneje zmanjšalo. Razlage epidemioloških podatkov bodo tako še večji izziv. Ključno je torej, da so nove strategije testiranja oblikovane tako, da zagotavljajo reprezentativnost in da na uporaben način predstavljajo epidemiološke trende.

Ta prizadevanja so še pomembnejša, ker je zdravje povezano z gospodarsko blaginjo. Mednarodni denarni sklad je svetovno gospodarsko izgubo zaradi pandemije ocenil na 12,25 bilijona EUR. Z doslej nevidenimi gospodarskimi in proračunskimi ukrepi je bilo mogoče znatno ublažiti gospodarske in družbene posledice. Pripravljenost na področju zdravstvene varnosti ter odporni zdravstveni sistemi in sistemi socialne zaščite so naložba v rast, stabilnost in gospodarsko odpornost, kar je ponovno postalo očitno v zadnjih tednih, ko Kitajska doživlja dramatičen porast števila primerov in ponovno uvaja stroge ukrepe, ki spominjajo na prve dni epidemije. Več deset milijonov prebivalcev na Kitajskem se je v začetku aprila 2022 soočilo s strogimi omejitvami gibanja. Kot kažejo prvi dokazi, je to vplivalo na logistiko in skladiščenje, pa tudi na nekatere ključne dobavitelje, zaradi česar se je upočasnila proizvodnja, na primer v sektorju elektronike. Zaradi razmer, kakršne so trenutno na Kitajskem, bi se lahko povečalo tveganje negativnih učinkov na svetovno gospodarstvo in svetovne vrednostne verige ter na dobavo strateških proizvodov iz Kitajske, od katerih je EU odvisna. Odpornost dobavne verige mora zato ostati prednostna naloga.

V zadnjih dveh letih smo videli, kako ključna je vloga odpornih dobavnih verig v našem odzivanju na pandemijo. S spremljanjem dobavnih verig kritičnih vhodnih materialov za cepiva, podporo širjenju proizvodne zmogljivosti EU in tesnim sodelovanjem z mednarodnimi partnerji je projektna skupina Komisije za povečanje industrijske proizvodnje cepiv odpravila ozka grla v dobavni verigi in podprla doslej nevideno povečanje proizvodne zmogljivosti. Ker se ozka grla lahko še naprej pojavljajo, je nadaljevanje tega dela ključnega pomena.

Javno zdravje ter zmogljivost za skupno, usklajeno pripravljenost in odzivanje morata biti še naprej na prvem mestu programa EU, če želimo zagotoviti nadaljnjo gospodarsko rast v dobi pandemij. Hkrati je treba izboljšati kakovost in odpornost zdravstvenih sistemov, zlasti v najmanj razvitih regijah, kjer je bila smrtnost zaradi COVID-19 višja kot v razvitejših regijah, kot je navedeno v osmem kohezijskem poročilu. Za ta namen so nacionalnim organom na voljo kohezijski skladi. V obdobju 2014–2020 je bil znaten del financiranja iz Evropskega socialnega sklada namenjen podpori zdravstvenim storitvam in storitvam socialnega varstva, doslej zgrajeni ali prenovljeni zdravstveni objekti pa so s podporo Evropskega sklada za regionalni razvoj zagotovili izboljšane storitve za 53,3 milijona ljudi.

Ruska vojaška agresija proti Ukrajini bo v naslednjih mesecih dodatno obremenila zdravstvene sisteme držav članic. Med milijoni prebivalcev, ki so morali zapustiti Ukrajino, so mnogi ranljivi in potrebujejo nujno medicinsko pomoč, zlasti podporo za duševno zdravje, zdravljenje kroničnih bolezni in rutinsko zdravstveno varstvo, kot je cepljenje otrok. Begunci in razseljene osebe potrebujejo dostop do zdravstvenega varstva, med drugim do cepiv proti COVID-19, ter do podpore za duševno zdravje in psihosocialne podpore.

Center za usklajevanje nujnega odziva je uskladil najrazličnejše ukrepe v Ukrajini in njenih sosednjih državah za reševanje izrednih zdravstvenih razmer zaradi vojne. Komisija je na primer vzpostavila namenski evropski solidarnostni mehanizem, prek katerega lahko države članice zaprosijo za podporo za premestitev pacientov, ki potrebujejo specializirano bolnišnično zdravljenje in oskrbo. Operativna priporočila ECDC obenem usmerjajo države članice EU in zdravstvene delavce pri preprečevanju in obvladovanju nalezljivih bolezni v takih okoliščinah, da se lahko nadaljujejo ustaljeni programi cepljenja za razseljene osebe, pa tudi cepljenje proti COVID-19 in drugim boleznim.

Komisija obenem skrbno ocenjuje morebitne prihodnje grožnje za zdravje ter razpoložljivost in dostopnost zdravstvenih protiukrepov za obravnavo posebnih zdravstvenih potreb, ki so nastale zaradi ruske invazije na Ukrajino in trenutne vojne v njej. S povečanjem števila cepljenih, tudi med begunci, se bo omilil pritisk na naše zdravstvene sisteme. Posledično se bo sprostil prostor za pomoč ranjenim, kronično bolnim ali psihološko travmatiziranim beguncem, ki bežijo pred vojno.