SL    SL SL 
SL    SL  EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 9.9.2010 
SEC(2010) 1011 kon č. 
  
ODGOVOR KOMISIJE NA POGLAVJE „ERS“ LETNEGA PORO ČILA ZA LETO 
2009  
EVROPSKI RAZVOJNI SKLADI  
SL 2   SL ODGOVOR KOMISIJE NA POGLAVJE „ERS“ LETNEGA PORO ČILA ZA LETO 
2009  
EVROPSKI RAZVOJNI SKLADI  
UVOD  
5. ERS je namenjen za pomo č državam, ki so v težavah, politike razvojne pomo či pa morajo 
zagotoviti, da so n acionalni organi odgovorni za raz vojne strategije. Nacionalni 
odredbodajalec ima v tem procesu klju čno vlogo. Za zagotovitev sk ladnosti z ustreznimi 
postopki in pravili že vrsto let poteka program  usposabljanja, posebej namenjen osebju v 
uradih nacionalnih odredbodajalcev. 
Poglavje I – Izvajanje osmega, devetega in desetega ERS  
Finančno izvajanje 
6. Čeprav vsak ERS zajema obdobje približno pe tih let, lahko izvajanje projektov in 
programov ter z njimi povezanih pla čil zajema daljše obdobje, ki pa je omejeno s predpisi. 
9. Izredna uspešnost v zvezi s skupnimi in posameznimi obveznostmi pri ča o uspešnosti 
politike, ki jo je sprejela Komisija , da bi pospešila izvajanje programov. 
Povečanje neporavnanih pla čil v letu 2009 pojasnjujeta visoka  stopnja obveznosti v letu 2007 
in projektni cikel ERS, ki v povpre čju traja tri leta, najve čja plačila pa so obi čajno izvedena v 
prvem letu in ob koncu zadnjega leta. 
Zanesljivost ra čunovodskih izkazov 
15. V nekaterih primerih je prehod na novi si stem informacijske tehnologije za projektno 
vodenje povzro čil zmedo pri kodiranju datumov. Urad EuropeAid je organiziral številna 
dodatna izobraževanja v delegacijah in na sede žih, da bi izboljšal uporabo tega sistema. 
Konec leta 2009 so osrednje službe urada Eu ropeAid ustanovile oddelek za spremljanje 
kakovosti informacij, kodiranih v CRIS, kar bi moralo še izboljšati zanesljivost podatkov, ki 
se uporabljajo za pripravo letnih ra čunovodskih izkazov. 
Kot poudarja Sodiš če, to na letne ra čunovodske izkaze ni imelo bistvenega vpliva. 
17. Komisija sprejema to ugotovitev in odredb odajalec je v letu 2010  zabeležil potrebne 
popravke.  
Komisija ugotavlja, da je Sodiš če našlo edino napako v znesku 3,5 milijona EUR v vzorcu 39 
pogodb, ki je bil ekstrapoliran.  
18. Komisija sprejema to ugotovitev, vendar ugotavlja, da je Sodiš če našlo edino napako v 
vzorcu 39 pogodb, ki je bil ekstrapoliran. 
21. Komisija poudarja, da nobeno pla čilo ni bilo izvedeno brez vklju čitve finan čnih jamstev. 
Komisija pozdravlja ugot ovitev, da je bila upravi čenost do prora čunske podpore prikazana na 
formaliziran in strukturiran na čin. 
24. Komisija poudarja, da so bile vse napake pri izra čunu povra čila predpla čil popravljene 
pred iztekom pogodbe. 
25. Komisija pozdravlja opažanje, da je pri de setem ERS razvidno znatno izboljšanje glede 
prikazovanja upravi čenosti zaradi jasnejših okvirov za ocenjevanje, ki se zdaj redno 
uporabljajo. 
SL 3   SL Da bi okrepila to izboljšanje in odpravila ta kšne napake, Komisija priznava potrebo po 
nadaljnji okrepitvi strukturiranega pristopa k prikazovanju napredka pri upravljanju javnih 
financ. Komisija je zato  razvila spremenjen okvi r za spremljanje in poro čanje o napredku pri 
upravljanju javnih financ, ki se osredoto ča na rezultate, dosežene glede na prvotna osnovna 
pričakovanja. Spremenjena razli čica je bila dokon čana junija 2010 in poro čila držav, ki 
uporabljajo ta spremenjeni pris top, bodo podlaga za oceno upravi čenosti do izpla čil za 
preostanek leta 2010 in naprej . Glede na to Komisija pri čakuje, da bo la hko v zvezi s tem v 
prihodnjih izjavah o zanesljivosti prika zala nadaljnje izboljš anje na ravni koli činsko 
neopredeljivih napak.  
Glede instrumentov za nujno pomo č (mehanizem FLEX za ublažitev posledic krize in 
sredstva B) je Komisija vzpostavila strožji pristop pri ocenjevanju upravi čenosti, kar 
dokazujejo številni tovrstni program i, kjer ni bilo izvedenih izpla čil. 
28. Urad EuropeAid je svoje kontrole zasnoval tako, da zajemajo celotni življenjski cikel 
njegovih ve čletnih projektov. Urad meni, da so nadz orni in kontrolni sistemi uspešni in se 
vsako leto izboljšujej o, kar se odraža v pove čanju deleža v celoti pravilnih pla čil, kot je v 
svojem vzorcu ugotovilo Sodiš če. Priporo čila Sodišča iz preteklih let so bila izvedena in 
Sodišče je priznalo številne izboljšave, zaradi česar so bili pomembni elementi klju čnih 
kontrolnih sistemov ocen jeni kot „uspešni“. 
30. Komisija zagotavlja stalno usposabljanje za os ebje na sedežih in v delegacijah v okviru 
obsežnega programa usposabljanja, prilagoj enega potrebam upravljanja zunanje pomo či. 
32. Komisija pozdravlja dejstvo, da Sodiš če priznava trajno izboljšanje jasnosti okvirov za 
ocenjevanje splošnih pogojev za upravi čenost. 
Komisija priznava pomembnost podobne jasnosti pri posebnih pogojih za izpla čila na podlagi 
uspešnosti. Kjer je primer no, želi Komisija s spremembami posameznih sporazumov o 
financiranju formalno obravnavati posebna opažanja Sodiš ča v zvezi s tem. Hkrati je tej 
zadevi posve čena večja pozornost med postopkom vzajemne ga ocenjevanja urada EuropeAid 
(skupina za zagotavljanje kakovosti ) za obravnavo novih programov. 
33. Komisija pozdravlja priznanje Sodiš ča, da se ta dva pomembna prispevka za zagotavljanje 
proračunske podpore izvajata na bolj str ukturiran in formaliziran na čin. 
35. Poleg podpore in tehni čne pomoči, ki ju nacionalnemu odredbodajalcu zagotavljajo 
delegacije, urad EuropeAid vsako leto izvaja številna dodatna izobraževanja za osebje v 
uradih nacionalnih odredbodajalcev in posebnih ministrstvih. Obsežne informacije o postopkih so na voljo tudi na spletni strani urada EuropeAid. 
36. Komisija ugotavlja, da so kontrolni instru menti in postopki, vzpo stavljeni v preteklih 
letih, uspešni. Kljub temu obljublja, da bo nada ljevala s prizadevanji za usposabljanje osebja 
in razširjala informacije o inst rumentih upravljanja in kontrole. 
a) Komisija pri čakuje, da bo sklop orodij za finan čno poslovodenje upravi čencem na voljo 
proti konca leta 2010. Glavni namen sklopa orodij za finan čno poslovodenje je zagotoviti 
osnovne prakti čne smernice v enostavni obliki, ki bodo upravi čencem pomagale pri 
izpolnjevanju pravil finan čnega poslovodenja v ukrepih zunanje pomo či, ki jih financira EU.  
37. Delegacije izvajajo številne dodatne pr eglede za odpravo pomanjkljivosti nacionalnih 
služb za odobritev. 
39. Komisija je zadovoljna, da Sodiš če ceni ukrepe, ki jih je sp rejel urad EuropeAid glede 
nadaljevanja revizij in iz vajanja nadzornih misij. 
SL 4   SL 40. V okolju ni čelne rasti delovnih mest pri Komisiji  do leta 2013 obravna va urad EuropeAid 
kadrovske zadeve v delegacijah z dejavno kadr ovsko politiko v okviru svojih pristojnosti. 
Problem prostih delovnih mest se nanaša pr edvsem na pogodbene uslužb ence; težava ni toliko 
v pogostem menjavanju osebja, temve č v pridobivanju uslužbencev z ustreznim strokovnim 
znanjem. Da bi skrajšali ta dolgotrajen postope k, je bil izbor uslužbencev prenesen s sedeža 
na vodje delegacij. Hkrati urad EuropeAid še  naprej zahteva redne rezervne sezname z 
ustreznim številom kandidatov, da se omogo či zaposlovanje za vse profile in vsako kategorijo 
države. 
44. V letu 2009 je bilo ve č kot 95 % revizijskih poro čil osnovnih ponudnikov predstavljenih v 
obliki „po 1. oktobru 2007“ v nasprotju s prib ližno 40 % v letu 2008 (glej opombo 38 letnega 
poročila o delu v oddelku 3.1.2.1.2). 
45. Res je, da lahko kadrovske om ejitve negativno vplivajo na tr ajanje postopka revizijskega 
razčiščevanja, vendar mora ve čina revizijskih poro čil prispeti, preden Komisija izvede kon čna 
plačila, zaradi česar je tveganje, da sredstva pos tanejo neizterljiva, zelo omejeno. 
V letu 2009 je urad EuropeAid nadaljeval s prizadevanji na revizijskem podro čju in izvedel 
šest programov usposabljanja ERS, ki so vklju čevali 15 delegacij, udeležilo pa se jih je 180 
članov osebja delegacij in 220 zunanjih s odelavcev (osebje iz uradov nacionalnih 
odredbodajalcev, ministrstva, vodje projektov, nevl adne organizacije in revizijske družbe). 
46. Delegacije se redno opo zarja na potrebo po pravo časnem posodabljanju revizijskih 
zapisov CRIS, tudi med revizijskimi seminar ji in usposabljanjem. Od februarja 2010 se ob 
vsakem podpisu pogodbe za revizijo (pogodba CRIS) datum podpisa samodejno prenese v 
revizijo CRIS. Poleg tega je nova tabela z rezultati popolnejša in jo je lažje izpol niti, revizije 
pa ni mogo če zaključiti, če to polje ni izpolnjeno. To vklju čuje revizijsko mnenje in znesek 
neupravičenih odhodkov. Informacije o izdanih nalogih za izterjavo na podlagi revizije so 
vključene v modul izdanih nal ogov CRIS. Za namene konsolidacije bi bilo mogo če predvideti 
nekatere izboljšave, vendar bi to zahteval o nadaljnji razvoj inform acijske tehnologije. Na 
voljo so informacije o znesku kon čnih neupravi čenih odhodkov, ugotovljenih in popravljenih 
v času končnega plačila. V letu 2009 so predstavljali 0,7 % vrednosti fakturiranih zneskov. 
47. Komisija meni, da je bila notranja revizi ja urada EuropeAid – kljub moteni operativni 
zmogljivosti v letu 2009 – v tem letu uspešna. Čeprav je bilo delovno mesto vodje enote 
oddelka za notranjo revizijo med 1. julije m in 15. novembrom prosto, je enota zaklju čila 9 
naknadnih revizij (v primerjavi z 8 na črtovanimi). Glede novih revi zij je bilo od štirih 
načrtovanih za leto 2009 v le tu 2009 predloženo eno kon čno revizijsko poro čilo in dva 
osnutka revizijskega poro čila (kar je v skladu z metodologijo Službe za notranjo revizijo 
enakovredno 85 % kon čnega revizijskega poro čila). 
50. Komisija meni, da kakovostni in koli činski kazalniki, navedeni v štirih temeljnih 
gradnikih zanesljivosti iz letnega poro čila o dejavnostih, zagotavljaj o dokaz, ki podpira izjavo 
generalnega direktorja glede razumnega zagotov ila. Vendar urad EuropeAid priznava, da bi 
lahko še naprej delali na razvoj u posebnih kazalnikov v zvezi z ve čletnim kontrolnim 
okvirom, in v letu 2010 se je za čelo proučevanje možnih metodologij za ocenjeni finan čni 
učinek preostale stopnje napak. 
54. Urad EuropeAid je svoje kontrole zasnoval tako, da zajemajo celotni življenjski cikel 
njegovih ve čletnih projektov. Urad meni, da so nadz orni in kontrolni sistemi uspešni in se 
vsako leto izboljšujej o, kar se odraža v pove čanju deleža v celoti pravilnih pla čil, kot je v 
svojem vzorcu ugotovilo Sodiš če. Priporo čila Sodišča iz preteklih let so bila izvedena in 
Sodišče je priznalo številne izboljšave, zaradi česar so bili pomembni elementi klju čnih 
kontrolnih sistemov ocen jeni kot „uspešni“. 
SL 5   SL (a) Komisija je za čela proučevati možne metodologije za razvoj klju čnega kazalnika za 
ocenjeni finan čni učinek preostale stopnje napak v letu 2010, kot je navedeno v odgovorih 
Komisije na letno poro čilo za leto 2008. 
(b) Komisija je za čela s pregledom svoje kontr olne strategije na za četku leta 2010, kot je 
navedeno v odgovorih Komisije na letno poro čilo za leto 2008. V letu 2010 bo pripravila 
sporočilo o dopustnem tveganju napake na podro čju zunanje pomo či. 
(c) Sklop orodij za finan čno poslovodenje bo kon čan v letu 2010 in ustrezno se bodo 
upoštevala vprašanja, ki jih je izpostavilo Sodiš če. 
(d) Urad EuropeAid si bo še naprej prizadev al zagotoviti, da bodo informacije v reviziji CRIS 
kodirane natan čno in pravo časno. 
(e) Znesek neupravi čenih odhodkov mora biti v revi zijo CRIS vnesen pred zaklju čitvijo 
revizijskega zapisa (obvezno polje od februa rja 2010). Informacije o izdanih nalogih za 
izterjavo na podlagi revizije so vklju čene v modul izdanih nalogov CRIS. Za namene 
konsolidacije bi bilo mogo če predvideti nekatere izboljšave, vendar bi to zahtevalo nadaljnji 
razvoj informacijske tehnologije. Na voljo so informacije o znesku kon čnih neupravi čenih 
odhodkov, ugotovljenih in popravljenih v času končnega plačila. V letu 2009 so predstavljali 
0,7 % vrednosti fakturiranih zneskov. 
55. (a) Komisija priznava pomen ve čje strogosti pri opredeljevanju ciljev uspešnosti, metod 
izračunavanja in virov preverja nja. Tej zadevi je posve čena večja pozornost med postopkom 
vzajemnega ocenjevanja urada EuropeAid (skupi na za zagotavljanje kakovosti) za obravnavo 
novih programov. 
(b) Komisija je razvila spremenjen okvir za spremljanje in poro čanje o napredku pri 
upravljanju javnih financ, ki se osredoto ča na rezultate, dosežene glede na prvotna osnovna 
pričakovanja. Spremenjena razli č
ica je bila dokon čana junija 2010 in poro čila držav, ki 
uporabljajo ta spremenjeni pris top, bodo podlaga za oceno upravi čenosti do izpla čil za 
preostanek leta 2010 in naprej.