ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.Predmet urejanja predloga

Ta predlog se nanaša na sklep o določitvi stališča, ki naj se v imenu Unije zastopa v Odboru za trgovino, ustanovljenem s Sporazumom o prosti trgovini med Evropsko unijo in Republiko Singapur, glede predvidenega sprejetja poslovnika Odbora za trgovino.

2.Ozadje predloga

2.1.Sporazum o prosti trgovini med Evropsko unijo in Republiko Singapur

Cilj Sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in Republiko Singapur (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je liberalizirati in olajšati trgovino in naložbe med pogodbenicama. Sporazum je začel veljati 21. novembra 2019.

2.2.Odbor za trgovino

Odbor za trgovino zagotovi pravilno delovanje Sporazuma, nadzoruje in olajšuje izvajanje in uporabo tega sporazuma, uresničuje njegove splošne cilje, nadzoruje delo vseh specializiranih odborov, delovnih skupin in drugih organov, ustanovljenih na podlagi tega sporazuma, preučuje načine za nadaljnjo krepitev trgovinskih odnosov med pogodbenicama, si prizadeva za reševanje težav, ki bi se lahko pojavile na področjih, zajetih v tem sporazumu, in obravnava vsa druga interesna področja iz tega sporazuma. Odbor za trgovino se sestane vsaki dve leti izmenično v Uniji ali Singapurju ali nemudoma na zahtevo ene od pogodbenic. Odboru za trgovino sopredsedujeta član Evropske komisije, odgovoren za trgovino, ter singapurski minister za trgovino in industrijo oziroma njuna pooblaščenca. Sklepi se sprejemajo soglasno. Unija in njene države članice so redno obveščane o delovanju Sporazuma prek Odbora za trgovinsko politiko, za sklepe Odbora za trgovino pa se uporablja postopek v skladu s členom 218(9) PDEU.

2.3.Predvideni akt Odbora za trgovino

V skladu s členom 16.1, odstavek 4, točka (f), Sporazuma Odbor za trgovino sprejme sklep o svojem poslovniku (v nadaljnjem besedilu: predvideni akt).

Posvetovanja o osnutku poslovnika so bila dolgotrajna, preden je bilo doseženo soglasje, in do prvega sestanka Odbora za trgovino 7. decembra 2021 še niso bila zaključena.

Namen predvidenega akta je formalizirati delovanje Odbora za trgovino.

Predvideni akt bo za pogodbenici zavezujoč v skladu s členom 16.4, odstavek 1, Sporazuma, ki določa naslednje: pogodbenici lahko sprejmeta sklepe v okviru Odbora za trgovino ali specializiranega odbora, kakor je določeno v Sporazumu. Sklepi, sprejeti v takem odboru, so zavezujoči za pogodbenici, ki sprejmeta potrebne ukrepe za izvajanje teh sklepov.

3.Stališče, ki se zastopa v imenu Unije

Cilj stališča, ki se zastopa v imenu Unije, bi moralo biti sprejetje poslovnika Odbora za trgovino v skladu s Sporazumom.

4.Pravna podlaga

4.1.Postopkovna pravna podlaga

4.1.1.Načela

Člen 218(9) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) ureja sklepe o določitvi „stališč, ki naj se v imenu Unije zastopajo v organu, ustanovljenem s sporazumom, kadar ta organ sprejema akte s pravnim učinkom, razen aktov o spremembah ali dopolnitvah institucionalnega okvira sporazuma“.
PRILOGA

OSNUTEK SKLEPA SKUPNEGA ODBORA EGP

št. […]

z dne […]

o spremembi Priloge II (Tehnični predpisi, standardi, preskušanje in certificiranje) k Sporazumu EGP

SKUPNI ODBOR EGP JE –

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) in zlasti člena 98 Sporazuma EGP,

ob upoštevanju naslednjega:

(1)Direktivo 2014/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic o proizvodnji, predstavitvi in prodaji tobačnih in povezanih izdelkov in razveljavitvi Direktive 2001/37/ES, kakor je bila popravljena z UL L 150, 17.6.2015, str. 24, je treba vključiti v Sporazum EGP.

(2)Delegirano direktivo Komisije 2014/109/EU z dne 10. oktobra 2014 o spremembi Priloge II k Direktivi 2014/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta z vzpostavitvijo knjižnice slikovnih opozoril, ki se uporabljajo za tobačne izdelke, je treba vključiti v Sporazum EGP.

(3)Direktiva 2014/40/EU razveljavlja Direktivo 2001/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta, ki je vključena v Sporazum EGP in jo je zato treba v okviru Sporazuma EGP razveljaviti.

(4)Norveška bi morala ohraniti svojo prilagoditev Direktive 2001/37/ES v zvezi z izdelkom, opredeljenim v členu 2(8) Direktive 2014/40/EU kot „tobak za oralno uporabo“.

(5)Glede na prilagoditev v zvezi z izdelkom, opredeljenim v členu 2(8) Direktive 2014/40/EU, in na podlagi posebnih nacionalnih okoliščin, podprtih s statističnimi podatki v zvezi z zdravstvenimi tveganji, povezanimi z uporabo tobaka za oralno uporabo in njegovimi vzorci uporabe, bi morala Norveška imeti možnost, da dovoli alternativno dodatno zdravstveno opozorilo za tobak za oralno uporabo, kot je navedeno v členu 1, točka (c) tega sklepa.

(6)Prilogo II k Sporazumu EGP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Besedilo točke 3 (Direktiva 2001/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta) poglavja XXV Priloge II k Sporazumu EGP se nadomesti z naslednjim:

„32014 L 0040: Direktiva 2014/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic o proizvodnji, predstavitvi in prodaji tobačnih in povezanih izdelkov in razveljavitvi Direktive 2001/37/ES (UL L 127, 29.4.2014, str. 1), kakor je bila popravljena z UL L 150, 17.6.2015, str. 24, kakor jo spreminja:

— ‚32014 L 0109: Delegirana direktiva Komisije 2014/109/EU z dne 10. oktobra 2014 (UL L 360, 17.12.2014, str. 22).
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Državljani in podjetja v EU, ki želijo, da se sodna odločba, izdana v EU, prizna in izvrši v državi nečlanici EU, se trenutno soočajo z razdrobljenim pravnim okoljem, saj ni celovitega mednarodnega okvira za priznavanje in izvrševanje tujih sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah. To pomeni, da se morajo izvršilni upniki prebiti skozi labirint nacionalnih zakonov držav nečlanic EU o priznavanju tujih sodnih odločb ter množico veljavnih dvostranskih, regionalnih in večstranskih sporazumov. Zato morajo udeleženci mednarodnih sodnih postopkov v pripravo trdne pravdne strategije investirati sredstva in čas, pogosto pa tudi zunanje strokovno znanje, da bi dosegli izvršitev sodne odločbe. Ta zapletenost ter s tem povezani stroški in pravna negotovost so odvračilni dejavniki, ki lahko povzročijo, da se podjetja in državljani izognejo sodnim postopkom in uporabijo druge oblike reševanja sporov, se odpovejo uveljavljanju svojih zahtevkov ali pa se odločijo, da sploh ne bodo sodelovali v mednarodnih poslih. To pa lahko negativno vpliva na pripravljenost podjetij in državljanov EU, da sodelujejo v mednarodni trgovini in naložbenih dejavnostih. Zaradi negotovosti izvrševanja sodnih odločb, izdanih v EU, v državah nečlanicah EU je poleg tega ovirana pravica dostopa podjetij in državljanov EU do sodnega varstva.

Z rastjo mednarodnih trgovinskih in naložbenih tokov se ta pravna tveganja za podjetja in državljane EU povečujejo, te razmere pa se lahko odpravijo s predvidljivim sistemom čezmejnega priznavanja in izvrševanja sodnih odločb v civilnih ali gospodarskih zadevah. Vendar do nedavnega priznavanje in izvrševanje tujih sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah na mednarodni ravni ni bilo celovito urejeno, čeprav obstajajo nekateri dvostranski in večstranski sporazumi z omejenim področjem uporabe. To se je spremenilo julija 2019, ko je bila sprejeta Konvencija o priznavanju in izvrševanju tujih sodnih odločb v civilnih ali gospodarskih zadevah (v nadaljnjem besedilu: Konvencija o sodnih odločbah).
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Sporazum o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko določa okvir za pravno, okoljsko, gospodarsko in socialno upravljanje ribolovnih dejavnosti, ki jih opravljajo plovila Unije na ribolovnem območju, opredeljenem v členu 1(h) Sporazuma. V Protokolu o izvajanju Sporazuma so določene ribolovne možnosti za plovila Unije v šestih kategorijah.

Uredba Sveta (EU) 2019/440, ki na podlagi Sporazuma dodeljuje ribolovne možnosti državam članicam EU, trenutno še vedno vključuje Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska (Združeno kraljestvo). V tej uredbi ima Združeno kraljestvo ribolovne možnosti v kategoriji 6.

Združeno kraljestvo je 31. januarja 2020 izstopilo iz Evropske unije na podlagi člena 50 Pogodbe o Evropski uniji. V sporazumu o izstopu je bilo določeno prehodno obdobje, ki se je končalo 31. decembra 2020. Pravo Unije se zato od 1. januarja 2021 za Združeno kraljestvo ne uporablja.

Ribolovne možnosti, dodeljene Združenemu kraljestvu, bi bilo zato treba umakniti iz Uredbe (EU) 2019/440 in jih prerazporediti od 1. januarja 2021. Ta predlog spreminja zadevno uredbo tako, da prerazporeja ribolovne možnosti Združenega kraljestva med države članice, ki koristijo ribolovne možnosti v isti kategoriji, in sicer sorazmerno z dodelitvami državam članicam. To ne vpliva na prihodnje dodelitve v okviru naslednjega protokola.

Komisija predlaga, da Svet sprejme priloženi predlog uredbe o spremembi Uredbe Sveta (EU) 2019/440.
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.Predmet urejanja predloga

Ta predlog se nanaša na sklep o stališču, ki se v imenu Unije zastopa v Skupnem odboru EGP v zvezi s predvidenim sprejetjem Sklepa Skupnega odbora o spremembi Protokola 31 k Sporazumu EGP o sodelovanju na posebnih področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode

2.Ozadje predloga

2.1.Sporazum EGP

Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) državljanom in gospodarskim subjektom v EGP zagotavlja enake pravice in obveznosti na notranjem trgu. Določa vključitev zakonodaje EU, ki zajema štiri svoboščine, v 30 držav EGP, ki ga sestavljajo države članice EU, Norveška, Islandija in Lihtenštajn. Poleg tega Sporazum EGP zajema sodelovanje na drugih pomembnih področjih, kot so raziskave in razvoj, izobraževanje, socialna politika, okolje, varstvo potrošnikov, turizem in kultura, ki se skupaj imenujejo spremljevalne in horizontalne politike. Sporazum je začel veljati 1. januarja 1994. Evropska unija je skupaj s svojimi državami članicami pogodbenica Sporazuma.

2.2.Skupni odbor EGP

Za upravljanje Sporazuma EGP je odgovoren Skupni odbor EGP. To je forum za izmenjavo mnenj, povezanih z delovanjem Sporazuma EGP. Odločitve sprejema soglasno. V skladu z Lizbonsko pogodbo je za usklajevanje zadev EGP na strani EU odgovorna Evropska služba za zunanje delovanje.

2.3.Predvideni akt Skupnega odbora EGP

Pričakuje se, da bo Skupni odbor EGP sprejel Sklep Skupnega odbora EGP (v nadaljnjem besedilu: predvideni akt) o spremembi Protokola 31 k Sporazumu EGP o sodelovanju na posebnih področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode.

Namen predvidenega akta je zagotoviti nadaljevanje sodelovanja pogodbenic Sporazuma EGP pri ukrepih Unije, ki se financirajo iz splošnega proračuna Unije, v zvezi s prostim gibanjem delavcev, koordinacijo sistemov socialne varnosti in ukrepi za migrante, vključno z migranti iz tretjih držav (proračunska vrstica 07 20 03 01), ki so bili vključeni v splošni proračun Evropske unije za proračunsko leto 2021.

Predvideni akt bo postal zavezujoč za pogodbenice v skladu s členoma 103 in 104 Sporazuma EGP.

3.Stališče, ki se zastopa v imenu Unije

Službe Komisije predložijo osnutek sklepa Skupnega odbora EGP kot stališče Unije Svetu v odobritev. Komisija upa, da bo lahko v najkrajšem možnem času osnutek predstavila v Skupnem odboru EGP.

Vsebina in narava osnutka priloženega sklepa Skupnega odbora EGP presegata zgolj tehnične prilagoditve v smislu Uredbe Sveta (ES) št. 2894/94. Stališče Unije zato določi Svet.

V skladu s proračunsko politiko EU je sodelovanje pri ukrepih Unije mogoče šele po plačilu ustreznega finančnega prispevka. Vendar se plačilo lahko izvede, ko bo ta osnutek sklepa Sveta sprejet in ko bo zahtevek EU za sredstva, ki ga pripravi Evropska komisija, poslan državam Efte, ki so del EGP.

Zato se za premostitev obdobja med 1. januarjem 2021 in prejemom zadevnega plačila osnutek sklepa Skupnega odbora uporablja retroaktivno od 1. januarja 2021. Retroaktivnost ne vpliva na pravice in obveznosti zadevnih oseb ter upošteva načelo legitimnega pričakovanja.

4.Pravna podlaga

4.1.Postopkovna pravna podlaga
PRILOGA

Izjava Komisije

V Medinstitucionalnem sporazumu med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev, je v točkah 30 do 33 določeno, da mora Komisija dati na voljo integriran in interoperabilen informacijski sistem in sistem spremljanja, ki bo vključeval enotno orodje za podatkovno rudarjenje in oceno tveganja ter s katerim se bodo ocenjevali in analizirali zahtevani podatki, namen pa je njegova vsesplošna uporaba v državah članicah. Vse tri institucije so se poleg tega dogovorile, da bodo v zakonodajnem postopku v zvezi z zadevnimi temeljnimi akti lojalno sodelovale, da bi zagotovile nadaljnje ukrepanje na podlagi sklepov Evropskega sveta iz julija 2020 v zvezi s tem elementom.

Komisija meni, da dogovor, ki sta ga sozakonodajalca dosegla na podlagi člena 23(1a) o obvezni uporabi enotnega orodja za podatkovno rudarjenje ter zbiranju in analizi podatkov o dejanskih lastnikih prejemnikov sredstev, ne zadostuje za okrepitev zaščite proračuna Unije in instrumenta NextGenerationEU pred goljufijami in nepravilnostmi ter za zagotovitev učinkovitega preverjanja nasprotij interesov, nepravilnosti, primerov dvojnega financiranja in kaznive zlorabe sredstev. Zato pristop, o katerem sta se sozakonodajalca dogovorila v uredbi o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce, ne odraža ustrezno želenega cilja in duha Medinstitucionalnega sporazuma.
COM(2020)697 final of 12.11.2020 downgraded on 25.1.2021

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Komisija predlaga pogajanja za sklenitev dvostranskega sporazuma o geografskih označbah med Evropsko unijo (EU) in Mongolijo.

1.OZADJE PRIPOROČILA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Zaščita geografskih označb EU na mednarodni ravni je ključni element trgovinske politike EU. EU se pogaja, da bi zaščitila geografske označbe EU bodisi s trgovinskimi sporazumi bodisi s posebnimi „samostojnimi“ sporazumi.

EU, njene države članice in Mongolija so podpisnice Okvirnega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju, ki je začel veljati 1. novembra 2017. V členu 27(1) okvirnega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju, ki obravnava varstvo intelektualne lastnine, je določeno, da se pogodbenici strinjata, da bosta čim prej sklenili dvostranski sporazum o geografskih označbah.

Geografske označbe so v Mongoliji znane in uveljavljene; tam je trenutno na nacionalni ravni s posebnim zakonom registriranih 20 geografskih označb. Sloves države, povezan s tradicionalnimi proizvodi, je priložnost za znatne gospodarske koristi od uporabe geografskih označb.

S to pobudo se izvaja obveznost sklenitve dvostranskega sporazuma o geografskih označbah v skladu s sporazumom o partnerstvu in sodelovanju med EU in Mongolijo.

•Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

Sklenitev sporazuma o geografskih označbah z Mongolijo je del splošne strategije EU za spodbujanje politike EU o geografskih označbah. Cilj pobude je zagotoviti visoko raven neposredne zaščite kratkih seznamov geografskih označb EU v Mongoliji in mongolskih geografskih označb v EU. Pobuda bo proizvajalcem proizvodov z geografsko označbo zagotovila konkurenčno prednost. Predvsem bodo mali mongolski proizvajalci pridobili boljši dostop do zelo velikega trga EU. EU ima izključno pristojnost v zvezi z geografskimi označbami za zaščito kmetijskih proizvodov na ravni EU, kot so živila, aromatizirana vina, vina in žgane pijače, vendar trenutno ni vseevropskega sistema zaščite nekmetijskih geografskih označb.

•Skladnost z drugimi politikami Unije

Pogajanja o dvostranskem sporazumu o geografskih označbah z Mongolijo so v skladu z zunanjim delovanjem EU in zlasti s cilji Unije glede strategije EU za spodbujanje politike o geografskih označbah.

2.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA

• Naknadne ocene/preverjanja primernosti obstoječe zakonodaje

Ni relevantno.

• Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi

Ni relevantno.

• Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj
•Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga

Odločba Sveta 2008/971/ES določa pogoje, pod katerimi se gozdni reprodukcijski material kategorij „znanega izvora“, „izbran“ in „kvalificiran“, proizveden v tretji državi iz Priloge I k navedeni odločbi, uvaža v Unijo. Odločba se uporablja, če so izpolnjeni pogoji iz Priloge II k navedeni odločbi in iz direktiv Sveta 2000/29/ES in 2001/18/ES. Sistemi za odobritev in registracijo izhodiščnega materiala ter naknadno proizvodnjo reprodukcijskega materiala iz tega izhodiščnega materiala pod nadzorom organov tretjih držav iz Priloge I k navedeni odločbi ali pod uradnim nadzorom teh organov, ki se izvajajo v tretjih državah s seznama iz navedene priloge, se štejejo za enakovredne sistemom, ki jih izvajajo države članice v skladu z Direktivo 1999/105/ES.

Edina vsebinska določba v predlogu dodaja Združeno kraljestvo na seznam držav, za katere Unija priznava enakovrednost gozdnega reprodukcijskega materiala, zlasti kategorij „znanega izvora“, „izbran“ in „kvalificiran“, z zadevnim materialom, proizvedenim v Uniji. To temelji na preučitvi veljavne zakonodaje Združenega kraljestva in ugotovitvi, da so njegove veljavne zahteve in sistem enakovredni zahtevam in sistemu Unije, zlasti Direktive Sveta 1999/105/ES in Odločbe Sveta 2008/971/ES, ter dajejo enako zagotovilo kot sistem Unije.

Po vključitvi Združenega kraljestva na seznam držav iz Priloge I k Odločbi 2008/971 se dovoli uvoz gozdnega reprodukcijskega materiala iz Združenega kraljestva v Unijo.
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Da se zagotovi potrebna pravna varnost in homogenost notranjega trga, mora Skupni odbor EGP vso ustrezno zakonodajo EU čim prej po njenem sprejetju vključiti v Sporazum EGP ter zagotoviti tudi sodelovanje držav Efte, ki so del EGP, pri ustreznih ukrepih ali programih EU.

Osnutek sklepa Skupnega odbora EGP (priložen predlogu sklepa Sveta) je namenjen spremembi Protokola 31 k Sporazumu EGP o sodelovanju na posebnih področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode. To je potrebno, da se državam Efte, ki so del EGP, omogoči sodelovanje v programih in ukrepih Unije, ki se financirajo iz proračunskih vrstic splošnega proračuna Evropske unije. V tem primeru je namen te spremembe državam Efte, ki so del EGP (Norveška, Islandija in Lihtenštajn), omogočiti sodelovanje pri ukrepih Unije v zvezi s proračunsko vrstico 33 02 03 01: „Pravo gospodarskih družb“, vključeno v splošni proračun Evropske unije za proračunsko leto 2020.
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Predlog zadeva osnutek sklepa Sveta o drugem obroku finančnih prispevkov držav članic v 11. Evropski razvojni sklad (ERS) v letu 2020.

11. ERS in drugi še vedno odprti ERS (to so 8., 9. in 10. ERS) se upravljajo v skladu z naslednjimi pravili:

sedanjim Sporazumom o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP) na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o partnerstvu AKP-EU), kakor je bil nazadnje spremenjen,

Notranjim sporazumom med predstavniki vlad držav članic Evropske unije, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju pomoči Evropske unije v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 v skladu s Sporazumom o partnerstvu AKP-EU in o dodelitvi finančne pomoči čezmorskim državam in ozemljem, za katere se uporablja četrti del Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Notranji sporazum za 11. ERS),

Uredbo Sveta (EU) 2018/1877 o finančni uredbi, ki se uporablja za 11. Evropski razvojni sklad (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba za 11. ERS).

Zgoraj navedeni dokumenti vsebujejo večletne obveznosti držav članic za finančno podporo zakladnici ERS. Finančna uredba za 11. ERS določa redne prispevke držav članic v zakladnico ERS glede na vnaprej določene finančne obveznosti. Redni prispevki se vpokličejo s tehničnimi sklepi Sveta, ki odražajo izvrševanje prej določenih finančnih obveznosti.

Nekateri naslovi obrazložitvenega memoranduma zato niso relevantni za redne zahtevke za prispevke, kot je ta.
o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v Odboru SGP, ustanovljenem z Vmesnim sporazumom o gospodarskem partnerstvu med Slonokoščeno obalo na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani, v povezavi s sprejetjem seznama razsodnikov

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.Predmet urejanja predloga

Ta predlog se nanaša na sklep o stališču, ki se v imenu Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Unija) zastopa v Odboru SGP, ustanovljenem z Vmesnim sporazumom o gospodarskem partnerstvu med Slonokoščeno obalo na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), v povezavi s predvidenim sprejetjem seznama posameznikov, ki so pripravljeni in sposobni opravljati funkcijo razsodnika.

2.Ozadje predloga

2.1.Vmesni sporazum o gospodarskem partnerstvu med EU in Slonokoščeno obalo

Cilj Sporazuma je vzpostaviti začetni okvir za sporazum o gospodarskem partnerstvu, skladen s Sporazumom iz Cotonouja. Sporazum se začasno uporablja od 3. septembra 2016.

2.2.Odbor SGP

Odbor SGP je skupni institucionalni organ Sporazuma. V členu 73 Sporazuma je določeno, da je Odbor SGP odgovoren za upravljanje vseh področij, zajetih v Sporazumu, in izvajanje vseh nalog, navedenih v njem. Odbor SGP sprejema odločitve s soglasjem. Delovanje Odbora SGP je opisano v poslovniku.

2.3.Predvideni akt Odbora SGP

Odbor SGP mora na svoji peti seji dne [datum] sprejeti odločitev o sprejetju seznama razsodnikov (v nadaljnjem besedilu: predvideni akt) v skladu s členom 64 Sporazuma. Člen 64(1) Sporazuma določa, da „Odbor SGP izdela seznam 15 posameznikov, ki so pripravljeni in sposobni opravljati funkcijo razsodnika. “ S predvidenim aktom naj bi se izdelal seznam petnajstih posameznikov, ki bi lahko opravljali funkcijo razsodnika v okviru postopka za reševanje sporov v skladu z naslovom V Sporazuma. Sprejetje tega seznama je ključno za dokončanje operativnega okvira za določbe Sporazuma, povezane s preprečevanjem in reševanjem sporov.

3.Stališče, ki se zastopa v imenu Unije

Ta predlog sklepa Sveta določa stališče, ki se v imenu Evropske unije zastopa v Odboru SGP, ustanovljenem z Vmesnim sporazumom o gospodarskem partnerstvu med Slonokoščeno obalo na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani, v povezavi z izdelavo seznama posameznikov, ki so pripravljeni in sposobni opravljati funkcijo razsodnika v skladu s členom 64 Sporazuma. Pogodbenici Sporazuma sta se dogovorili o tem osnutku sklepa, ga parafirali na četrtem zasedanju Odbora SGP dne 27. in 28. novembra 2019 ter bi ga morali ob upoštevanju postopkov odločanja Evropske unije sprejeti na naslednji seji Odbora SGP, ki naj bi potekala konec leta 2020. Ta sklep je bistven za uveljavljanje določb iz naslova V o preprečevanju in reševanju sporov ter posledično za zagotavljanje nemotenega izvajanja Sporazuma.

4.Postopkovna pravna podlaga

4.1.Postopkovna pravna podlaga

4.1.1 Načela