SL Uradni list Evropske unije C 193/22

Objava vloge za spremembo v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2011/C 193/11

V skladu s členom 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo za spremembo. Izjave o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih od dneva te objave.

POVZETEK

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„BÉA DU ROUSSILLON“

ES št.: FR-PDO-0005-0548-30.03.2006

ZOP ( X ) ZGO ( )

Ta povzetek zajema glavne elemente specifikacije proizvoda za informativne namene.

1. Pristojna služba v državi članici:

Naziv: Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) Naslov: 51 rue d’Anjou 75008 Paris FRANCE Tel. +33 153898000 Faks +33 142255797 E-naslov: info@inao.gouv.fr

2. Vlagatelj:

Naziv Syndicat de défense de la pomme de terre primeur du Roussillon Naslov Marché de Gros 66200 Elne FRANCE Tel. +33 468359768 Faks +33 468228695 E-naslov: — Sestava: proizvajalci/predelovalci ( X ) drugo ( )

3. Vrsta proizvoda:

Skupina 1.6 Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani.

4. Specifikacija:

(povzetek zahtev v skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 510/2006)

4.1 Ime:

„Béa du Roussillon“

4.2 Opis:

„Béa du Roussillon“ je zgoden krompir, ki se pobira, preden popolnoma dozori, in trži svež.

To je izključno krompir sorte Béa.

Krompir „Béa du Roussillon“ je ovalen, podolgovat, plosk in pravilen. Njegova lupina je bleščeča in gladka, svetlo rumena ter tanka, kar mu daje videz neolupljenega krompirja s tanko lupino. Njegova sredica je bledorumena. Pri okušanju ima močan vonj zgodnje zelenjave. V ustih ima značilen rahlo sladek okus in močno aromo po zgodnji zelenjavi (artičokah, grahu, bobu). Sredica ima teksturo, ki se raztopi.

Krompirji „Béa du Roussillon“ so veliki od vključno 17 do 65 mm. Ob pakiranju je vsebnost suhe snovi nižja od 20 %.

Krompir se trži po pobiranju od 1. maja do 31. julija pod označbo porekla „Béa du Roussillon“.

4.3 Geografsko območje:

Krompir se kali, prideluje, pere, prebira in pakira na geografskem območju pridelave, ki vključuje naslednje občine na ravnini Roussillon (departma Pyrénées Orientales): Alénya, Argelès-sur-Mer, Baho, Bompas, Canet, Corneilla-la-Rivière, Elne, Latour-Bas-Elne, Le Soler, Ortaffa, Palau-del-Vidre, Perpignan, Pezilla-la-Rivière, Pia, Saint-Cyprien, Saint-Estève, Sainte-Marie, Saleilles, Théza, Torreilles, Villelongue-de-la-Salanque in Villeneuve-de-la-Rivière.

Za geografsko območje so značilni zlasti tipično sredozemsko podnebje, terase z novejšimi naplavinami iz kvartarja na prepustni podlagi in posebne pokrajine, ki jih je oblikoval človek.

Krompir se prideluje na geografskem območju pridelave na parcelah ali delih parcel, ki jih je nacionalni odbor za kmetijske proizvode pri Institut National de l'Origine et de la Qualité (nacionalni inštitut za poreklo in kakovost) odobril na seji 19. maja 2005.

Te imajo skupno površino 5 500 ha v 22 občinah na geografskem območju označbe porekla „Béa du Roussillon“.

Območje parcel je omejeno in vpisano v katastrske načrte, ki so shranjeni na sedežih zadevnih občin.

4.4 Dokazilo o poreklu:

Krompir „Béa du Roussillon“ se spremlja in nadzoruje od parcele do končnega proizvoda.

Opredeljeni so vsi nosilci dejavnosti (pridelovalci, središče za pranje, prebiranje in pakiranje) in njihova proizvodna sredstva, ki so vključeni v pridelavo z označbo porekla. Nosilci dejavnosti morajo do 1. novembra prvega leta zahtevka za označbo podpisati identifikacijsko izjavo. Sledljivost proizvoda je zagotovljena z vodenjem registrov (evidenca zalog, gojitveni register) in deklaracijami, v katerih so zapisani vsi premiki proizvoda in opravljeni postopki.

Vsak nosilec dejavnosti, ki vseh ali dela proizvodnih sredstev ne želi nameniti za pridelavo registrirane označbe porekla, mora podpisati izjavo, da zadevnih proizvodnih sredstev ne bo namenil za označbo porekla, in jo vlagatelju poslati do 1. maja leta sajenja.

Vsak pridelovalec na koncu pridelovalnega leta sestavi prijavo pridelka, ki jo vlagatelju pošlje do 31. avgusta leta pridelave. Nosilci dejavnosti zbiranja, prebiranja in pakiranja pripravijo zbirno prodajno deklaracijo in jo vlagatelju pošljejo do 31. avgusta leta pridelave.

Celotni postopek se zaključi z analitičnim in organoleptičnim pregledom vzorca, s katerim se potrdijo kakovost in tipične značilnosti proizvoda. Ta pregled se opravi na serijah zgodnjega krompirja, ki je zapakiran ali pripravljen za pakiranje.

4.5 Metoda pridobivanja:

Vse postopke v zvezi s pridelavo, pranjem, prebiranjem in pakiranjem je treba izvajati znotraj opredeljenega geografskega območja.

Vse tehnike pridelave ter pranje, prebiranje in pakiranje morajo prispevati k pridobitvi in ohranjanju značilnosti zgodnjega krompirja, to je videz neolupljenega krompirja s tanko lupino.

Certificiran semenski krompir sorte Béa najprej od konca decembra ali začetka januarja dalje od 4 do 12 tednov kali v luknjičastih zabojčkih v toplih gredah ali svetlih in zračnih rovih.

Krompir se sadi v ogone v golo ali s slamo pokrito zemljo med 25. januarjem in 20. aprilom. Sadi se ročno.

Gostota zasaditve za semenski krompir velikosti od 28 do 35 mm je od 60 000 do 78 000 semenskih krompirjev na hektar. V tem primeru je razmik med vrstami od 70 do 80 cm, razmik med krompirji v vrsti pa od 17 do 20 cm.

Gostota zasaditve za semenski krompir, večji od 35 mm, je od 42 000 do 53 000 semenskih krompirjev na hektar. V tem primeru je razmik med vrstami od 70 do 80 cm, razmik med krompirji v vrsti pa od 25 do 32 cm.

Pridelava v topli gredi ali rovu je prepovedana. Dovoljeno je samo začasno pokrivanje za zaščito pred pozebo ali vetrom.

Zalivanje brazd, namakanje z razprševanjem ali lokalno namakanje je dovoljeno od 100-odstotnega izrasta poljščin do osmega dne pred pobiranjem. Presuho zemljo se sme zaliti dan pred pobiranjem ali celo na dan pobiranja krompirja.

Razprševanje mineralnih ali organskih gnojil je prepovedano.

Dovoljeno je kemično zatiranje plevela (s polovičnimi količinami za tla, pokrita s slamo).

Cikel pridelave traja največ 100 dni. Kemično zatiranje krompirjevih zeli pred pobiranjem krompirja je prepovedano. Dovoljeno je le mletje krompirjevih zeli na dan pobiranja krompirja. Pobiranje krompirja na parceli se začne, ko je 70 % gomoljev velikih od 28 do 55 mm. Krompir se pobira ročno ali s stroji, ki izpolnjujejo natančno opredeljena merila za ohranjanje celih krompirjev in zlasti za preprečevanje udarcev in padcev. Krompir se ročno zloži v največ 30-kilogramske zaboje in še isti dan prepelje v središča za zbiranje, pranje, prebiranje in pakiranje.

Največji dovoljeni pridelek je neto 30 ton na hektar.

Pranje, prebiranje in pakiranje morajo potekati na območju pridelave krompirja „Béa du Roussillon“, da se ohranijo kakovost in značilnosti te sveže in občutljive povrtnine, ki je zlasti občutljiva na udarce in svetlobo (ožig sonca, hitra pozelenitev). Zato se krompir „Béa du Roussillon“, zlasti da se ohrani njegov videz neolupljenega krompirja s tanko lupino, pakira v 24 urah po pobiranju. To pomeni, da je treba postopke pred pranjem in prebiranjem opraviti v kratkem času. Pranje gomoljev na robu polja je prepovedano. Za pranje, prebiranje in pakiranje je potrebno lokalno znanje, ki se kaže v uporabi prilagojenih naprav (pranje, prebiranje in pakiranje), ki naj preprečijo kakršne koli udarnine na pridelku. Tako med celotnim postopkom gomolji ne padejo več kot s 50 cm višine. Padce z višine nad 30 cm ublaži predpasnik ali pa padejo na mehko prevleko.

Po prebiranju so gomolji „Béa du Roussillon“:

— celi, tj., ne manjka jim noben del ali so brez poškodb, zaradi česar ne bi bili neoporečni;

— zdravi;

— trdni;

— nerazpočeni, tj. nimajo razpok, ki nastanejo med rastjo;

— praktično čisti, brez vidnih tujkov, zlasti prilepljene zemlje;

— brez poškodb zaradi vročine ali pozebe;

— brez zeleno obarvanih delov;

— brez hudih notranjih nepravilnosti;

— brez neobičajne zunanje vlažnosti;

— brez nenavadnih vonjev in/ali okusov.

Pakiranje na geografskem območju poleg tega, da prispeva k ohranjanju kakovosti in značilnosti proizvoda, olajšuje tudi obvladovanje njegove sledljivosti.

Pakiranje: krompir „Béa du Roussillon“ se pakira v togo, največ 15-kilogramsko embalažo. Spremljanje proizvoda še olajša pripomoček, ki se ga namesti na vsako embalažo in ki ob prodaji končnemu potrošniku razpade. Krompir se pakira glede na naslednje velikosti:

— od 17 do 28 mm se gomolji lahko tržijo pod imenom „grenaille“;

— od 28 do 65 mm.

Trženje: krompir z označbo porekla „Béa du Roussillon“ se trži od 1. maja do vključno 31. julija v letu pridelave.

4.6 Povezanost z geografskim območjem:

Z umetnim namakanjem, ki so ga uvedli Vizigoti, ter krčenjem in izsuševanjem ribnikov, kar so izvedli Mavri, so se v Roussillonu zelo zgodaj pojavili hortas (vrtovi).

Površine s krompirjem, zasajene v 18. stoletju, so že leta 1855 obsegale 500 hektarjev.

Pod polsuhim sredozemskim podnebjem in v zemlji, ugodni za pridelavo zgodnjega krompirja, se je sorta Béa uveljavila z vpisom v katalog leta 1954. Danes ta sorta zgodnjega krompirja uspeva samo v Sredozemlju (v Franciji, Italiji in Španiji).

Površine, namenjene kulturi „Béa du Roussillon“, so zlahka prepoznavne. To so kamnite terase, prekrite z naplavinami. Tla so malo razvita, globoka, prepustna, blatne ali peščene strukture, zelo rahla in odcedna, brez kamnov in peska, kar omogoča usklajen razvoj gomoljev.

Tla dajejo sorti „Béa du Roussillon“ skupaj s podnebnimi razmerami poseben videz: gomolji so podolgovati, ploski, gladki, bledorumeni in bleščeči. Nesporno je bilo ugotovljeno, da drugačna sestava tal daje čisto drugačne značilnosti (hrapavost, bolj okroglo obliko).

Krompir „Béa du Roussillon“ uspeva v sredozemskem polsuhem podnebju z izrazitim sušnim obdobjem. Povprečna temperatura se giblje med 15 in 16 °C. Poletja so zelo vroča s povprečno 2 530 ur letne osončenosti. Padavin je na splošno malo, med 550 in 650 mm, vendar z močnimi nihanji od leta do leta in pogostimi neurji.

Vsi naravni pogoji skupaj z edinstveno osončenostjo, blago zimo in vročim poletjem, ki ga blaži bližina morja, omogočajo usklajen razvoj rastlin, ki ugodno vpliva na pravilno rast gomoljev.

Veter „tramontana“, ki v Roussillonu piha vsak tretji dan, pogosto močno, bi lahko škodil, v resnici pa je prav nasprotno, saj blagodejno vpliva na kulturo, ker njegov učinek omejuje razvoj bolezni, ki jih povzročajo škodljivi organizmi in prizadenejo obliko ter pravilnost in enotnost gomoljev „Béa du Roussillon“. Poleg tega je človek s svojim znanjem znal omejiti njegov učinek: za preprečitev njegovih neposrednih učinkov (lomljenje stebel) je gostota stebel visoka, da se doseže učinek množice, parcele pa so razmejene z živimi mejami, ki jih varujejo pred vetrom. Poganjki se namreč na začetni stopnji rasti zlahka zlomijo, čeprav se ta sorta z debelimi stebli in proti drgnjenju odpornimi listi, ko se enkrat ukorenini, bolje upira vetru.

Ustvarjena pokrajina z majhnimi parcelami, visokimi živimi mejami ter starodavnim omrežjem dovodnih in odvodnih kanalov je nekaj čisto posebnega. Ta pokrajina, ne da bi bila otrpla, se zelo malo in zelo previdno spreminja. Njeno propadanje ima za posledico opuščanje gojenja krompirja „Béa du Roussillon“.

Pri gojenju je za ohranjanje in rast številnih poganjkov bistvena faza kaljenja. Sajenje je ročno, gostota zasaditve pa odvisna od števila poganjkov. Zaradi boja proti posledicam vetra je zasaditev gosta. Zalivanje brazd, ki se še uporablja, se nadomešča z zalivanjem z razprševanjem, pri katerem je poraba vode manjša.

Znanje pridelovalcev se kaže tudi med pobiranjem pridelka. Pridelovalci so namreč izumili stroje za pobiranje krompirja, ki so prilagojeni občutljivi sorti Béa in krompir zagrabijo skupaj z zemljo, v nasprotju s klasičnimi stroji za pobiranje krompirja, katerih namen je odstraniti čim več zemlje, ne pa zaščititi gomolj.

To preprečuje udarce tega občutljivega gomolja z zelo tanko lupino. Ti stroji za pobiranje so zelo počasni, spremljati pa jih mora veliko delavcev, saj se vsak krompir ročno položi v zabojček.

Enako velja za pranje, prebiranje in pakiranje, kajti gomolji se z drčami ali plastičnimi ali gumijastimi predpasniki ščitijo pred udarci pri padcih z omejene višine in se ne pakirajo v tradicionalne mrežaste vreče, ampak v togo, največ 15-kilogramsko embalažo, da ostanejo celi.

Analitske značilnosti, videz in okus krompirja „Béa du Roussillon“ so povezani z ozemljem pridelave in znanjem pridelovalcev. Organoleptična testiranja v letih od 1995 do 2004 so jasno pokazala, da se posebne značilnosti krompirja „Béa du Roussillon“ ohranjajo iz leta v leto in da ta krompir, pridelan drugje, nima istih značilnosti. Na pogled je debelejši, bolj okrogel, hrapav in temnejše rumene barve. Aroma po zgodnji zelenjavi izgine ali pa je precej manj izrazita, namesto tega pa prevladujeta okus in vonj po dimu in zažganem.

Najvišja vsebnost suhe snovi krompirja „Béa du Roussillon“ se lahko zdi relativno visoka v primerjavi z drugimi območji pridelave, vendar to pojasnjuje več dejavnikov: sredozemsko podnebje z malo padavinami, veliko sonca (zlasti spomladi, ko gomolj raste, in poleti, ko zori), obdobja, ko se izmenjavata dež (tipična spomladanska deževna obdobja z veliko padavinami) in močno sonce, visoke temperature ter trajanje dobe rasti. Sčasoma se tudi z dobo rasti, ki je blizu 100 dni, povečuje vsebnost suhe snovi in se približuje vrednosti 20 %, pri čemer se kakovost proizvoda ne spremeni.

Nad tem pragom pa se lupina odebeli in krompir izgubi značilnosti zgodnjega krompirja. Organoleptična testiranja so namreč pokazala, da se značilnosti proizvoda „Béa du Roussillon“ ohranijo in se ne spremenijo, kadar je vsebnost suhe snovi nižja od 20 % (zlasti tekstura, ki se raztopi, in arome zgodnje zelenjave).

Vsi dejavniki, ki povezujejo tla, podnebje in znanje ljudi, so prispevali k slovesu krompirja „Béa du Roussillon“. Sloves mu priznavajo strokovnjaki in potrošniki. Krompir „Béa du Roussillon“ je na trgu težko pričakovan in čim se pojavi, izpodrine druge lokalne zgodnje sorte.

Tako se ta tipični proizvod, tesno povezan z ozemljem pridelave, že od sredine petdesetih let prejšnjega stoletja in še danes omenja v številnih lokalnih, regionalnih in nacionalnih časopisnih člankih.

4.7 Nadzorna organa:

Ime Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) Naslov 51 rue d’Anjou 75008 Paris FRANCE Tel. +33 153898000 Faks +33 142255797 E-naslov: info@inao.gouv.fr

Ime DGCCRF Naslov 59 boulevard Vincent Auriol 75703 Paris Cedex 13 FRANCE Tel. +33 144871717 Faks +33 144973037 E-naslov: —

4.8 Označevanje:

Poleg obveznih navedb, določenih v predpisih o označevanju in predstavljanju živil, oznaka zgodnjega krompirja z označbo porekla „Béa du Roussillon“ na vsaki posamezni embalaži vsebuje naslednje navedbe:

— ime označbe porekla „Béa du Roussillon“, zapisano s črkami, ki so velike vsaj kot največji znaki na etiketi;

— po registraciji v Skupnosti navedbo „Appellation d’origine protégée“ (zaščitena geografska označba) ali „AOP“ (ZGO);

— po registraciji v Skupnosti logotip Skupnosti AOP (ZGO).

(1) UL L 93, 31.3.2006, str. 12.