[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 30.10.2008

COM(2008) 677 konč.

2008/0201 (COD)

Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o spremembi Uredbe (ES) št. 808/2004 o statističnih podatkih Skupnosti v zvezi z informacijsko družbo

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

OZADJE PREDLOGA |

110 | Razlogi za predlog in njegovi cilji Informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) pomenijo znaten delež produktivnosti Evropske unije (EU) in rasti bruto domačega proizvoda (BDP) ter temeljito spreminjajo naše družbe in gospodarstva na način, kot še nikoli poprej. IKT še naprej ostajajo pomembno gonilo gospodarske in družbene posodobitve. Politika Skupnosti je postala proaktivna z namenom oblikovanja vseobsegajoče informacijske družbe, temelječe na široki uporabi informacijskih in komunikacijskih tehnologij v javnih storitvah, malih in srednjih podjetjih (MSP) in gospodinjstvih. Primerjalna analiza je osrednjega pomena za spremljanje politike Skupnosti in njenega napredka proti prenovljenim lizbonskim ciljem. Za to primerjalno analizo je potrebna usklajena, zanesljiva, visokokakovostna in pravočasna statistika Skupnosti o informacijski družbi. |

120 | Splošno ozadje V svojem sporočilu „i2010 – evropska informacijska družba za rast in zaposlovanje“[1] Komisija spodbuja odprto in konkurenčno digitalno gospodarstvo, poudarja IKT kot gonilo vključevanja in kakovosti življenja ter določa obsežno strategijo za področje IKT in medijev. Za to strategijo velja, da igra primerjava osrednjo vlogo pri spremljanju napredka v smeri prenovljenih lizbonskih ciljev. Komisija je v tesnem sodelovanju z državami članicami pripravila okvir za primerjalno analizo i2010[2], ki določa seznam ključnih kazalcev za ustrezni proces spremljanja. Ti kazalci so razdeljeni v skupine po glavnih ciljih strategije i2010, tj. spremljanje evropskega informacijskega prostora, raziskave in inovacije IKT v podjetjih, socialna vključenost, javne storitve in kakovost življenja. Obstaja stalna potreba po zagotavljanju statističnih podatkov na tem področju, saj imajo IKT še vedno velik vpliv na evropska podjetja in družbe. Razvoj participativnega interneta, svetovne računalniške mreže, „interneta stvari“, vsenavzoča povezljivost in mreže naslednje generacije poudarjajo potrebo po statističnih informacijah o informacijski družbi. Poleg tega veljajo IKT in inovacije v zvezi z IKT kot bistvene za razvoj na znanju temelječega gospodarstva. Internet se iz vira informacij spreminja v čedalje bolj participativno svetovno mrežo. Državljani vedno več prispevajo k mreži in jo uporabljajo za spletne dnevnike (bloge), souporabo medijev (media sharing) in socialno mreženje. Očitno je, da se bo internet razvil v svetovno računalniško mrežo, ki bo omogočala dostop na daljavo do varnih računalniških virov ravno ob pravem času (just-in-time). Ta razvoj je zlasti pomemben za evropska podjetja, saj se zaradi boljše razporeditve virov pričakuje znatna rast produktivnosti. V prihodnje bo vedno več naprav, senzorjev in objektov povezanih prek fiksnih ali brezžičnih omrežij. Tako bodo lahko delovali vzajemno z okoljem in samostojno pošiljali informacije drugim napravam. Ta razvoj „interneta stvari“ bo pomemben za promet, okolje, zdravstveno varstvo, sistem za trajnost in varnost ter bo pripomogel k veliki rasti učinkovitosti v gospodarstvu. Mobilne naprave postajajo vse bolj inteligentne in združujejo več funkcij v eni napravi. Ljudje čedalje bolj uporabljajo te mobilne naprave, ki se brezžično povezujejo z internetom, za iskanje in pošiljanje informacij. To bo okrepilo razvoj participativne mreže in spodbudilo storitve, vezane na kraj. Ena od posledic teh trendov je povečanje prometa podatkov, kar bo pospešilo prehod na drugo generacijo širokopasovnih povezav na podlagi internetnega protokola, ki omogočajo znatno večje hitrosti. Premik k omrežjem naslednje generacije je eden od najpomembnejših izzivov, ki bo zaznamoval elektronske komunikacije v prihodnjih letih. Komisija je v posvetovanju z državami članicami razvila indeks razširjenosti širokopasovnega interneta za primerjavo splošne uspešnosti držav članic na podlagi vrste dejavnikov, ki vključujejo različne socialno-ekonomske razsežnosti, kakor tudi razširjanje naprednih storitev. Statistični podatki so zelo pomembni za nadaljnje spremljanje uspešnosti na tem področju. Strukturni kazalci, uporabljeni v letnem pomladanskem poročilu za Evropski svet, potrebujejo kazalce na podlagi skladnih statističnih informacij s področja informacijske družbe. |

130 | Obstoječe določbe na področju, na katero se nanaša predlog Uredba (ES) št. 808/2004 z dne 21. aprila 2004 o statističnih podatkih Skupnosti v zvezi z informacijsko družbo[3] opredeljuje letno zagotavljanje statističnih podatkov za dva modula – „podjetja in informacijske družbe“ ter „gospodinjstva/posamezniki in informacijska družba“. Uredba vsebuje maksimalno časovno omejitev 5 let po začetku njene veljavnosti. Glavne zainteresirane strani priznavajo, da so bili ključni cilji sedanje uredbe v veliki meri doseženi. S tem povezan proces usklajevanja v Evropski uniji je močno vplival na razvoj statistike IKT po svetu, tako da sta Statistični urad Evropskih skupnosti (Eurostat) in Evropski statistični sistem prevzela vodilno vlogo. Predlog spremembe Uredbe (ES) št. 808/2004 bo zagotovil predložitev statističnih podatkov o uporabi IKT v gospodinjstvih, pri posameznikih in v podjetjih za namene okvira za primerjalno analizo in njegovega nadaljnjega razvoja v okviru lizbonske strategije. Hkrati se želi s to spremembo aktualizirati teme zagotavljanja statističnih podatkov za prilagoditev novemu razvoju na področju IKT. Poleg tega bi se s ciljem boljše uporabe statističnih podatkov in razbremenitve anketirancev izboljšale možnosti za analizo podatkov. To bo doseženo z uvedbo novih metod za analizo podatkov kot del predlaganega Programa posodobitve evropske statistike podjetij in trgovine (MEETS)[4]. Predlagana uredba je v skladu z novim pristopom Komisije k poenostavitvi zakonodaje in boljši pravni ureditvi, kakor je navedeno v sporočilih z dne 14. novembra 2006 o „strateškem pregledu boljše pravne ureditve v Evropski uniji“[5] in o „zmanjšanju obremenitve poročanja, poenostavitvi in določanju prednostnih nalog na področju statistike Skupnosti“[6]. Je eden od hitrih postopkov iz Priloge III k sporočilu z dne 24. januarja 2007 o „Akcijskem programu za zmanjševanje upravnih obremenitev v Evropski uniji“[7]. |

140 | Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije Storitve informacijske družbe veljajo kot bistvene za razvoj evropskega notranjega trga[8]. Zlasti elektronsko trgovanje ponuja znatne priložnosti za zaposlitev, spodbuja rast podjetij in njihove investicije v inovacije ter lahko prispeva k večji konkurenčnosti. Zato je pomembno spremljati razvoj elektronskega trgovanja na notranjem trgu s statističnimi kazalci. Skladne statistične informacije so koristne za opredelitev kazalcev zmogljivosti IKT in poročanje o njih ter s tem za vzpostavitev skladnega okvira kazalcev in meril za spremljanje napredka pri doseganju lizbonskih ciljev v izobraževanju in usposabljanju[9]. Predlog je v skladu s prednostnimi nalogami Komisije in pobudo, usmerjeno v boljšo pravno ureditev, poenostavitev in zmanjšanje obremenitve za anketirance. |

POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENA UčINKA |

Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi |

211 | Posvetovalne metode, glavni ciljni sektorji in splošni profil anketirancev O predlogu je potekala razprava s proizvajalci podatkov v Evropskem statističnem sistemu, v ustrezni delovni skupini ter z vodji statističnih uradov in direktorji za področje poslovne in socialne statistike. Drugič, potekalo je posvetovanje z zadevnimi GD-ji Komisije in njenimi službami (GD INFSO, GD ENTR, GD MARKT, GD SANCO, GD REGIO, GD EAC, GD EMPL in GD JRC). Tretjič, o predlogu je potekala razprava z mednarodnimi organizacijami (OECD – Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj). |

212 | Povzetek odgovorov in njihovo upoštevanje Ta predlog je rezultat intenzivnih pogajanj vseh zainteresiranih strani. Glede na hitro spreminjajoče se IKT, je v predlogu pomembno ohraniti prožnost glede tem, za katere je treba zagotoviti statistične podatke. V tej zvezi obstaja potreba po hitri zagotovitvi statističnih podatkov. Za zagotovitev usklajenosti s pričakovanim razvojem tehnologij informacijske družbe so bile teme posodobljene. Sprejeti so bili ukrepi za zagotovitev usklajenosti z drugo socialno statistiko, s predložitvijo individualnih podatkovnih zapisov pa bo večja možnost za analizo statističnih podatkov. |

Zbiranje in uporaba izvedenskih mnenj |

221 | Zadevna strokovna področja in izvedenska mnenja Nacionalni predstavniki in predstavniki Komisije (GD JRC, GD INFSO, GD ENTR, GD MARKT, GD SANCO), ki so sodelovali na srečanjih delovne skupine GD Eurostat „Statistika informacijske družbe“, so bili strokovnjaki, ki poznajo obstoječo zakonodajo, nacionalne sisteme zbiranja in urejanja statistike informacijske družbe ter nove trende v razvoju IKT. |

222 | Uporabljena metodologija Strokovnjaki so prispevali k srečanjem delovne skupine in pisnemu posvetovanju med postopkom priprave. |

223 | Glavne organizacije/strokovnjaki, vključeni v posvetovanja Glavni strokovnjaki so bili z nacionalnih statističnih uradov in z GD JRC, GD INFSO, GD ENTR, GD MARKT, GD SANCO, GD REGIO, GD EAC GD EMPL. |

2249 | Povzetek prejetih in uporabljenih nasvetov Obstoj morebitnih resnih tveganj z nepovratnimi posledicami ni bil omenjen. |

225 | Strokovnjaki so prispevali k opredelitvi novih tem v zvezi z uporabo računalnikov in interneta, za katere bo v prihodnosti treba zbrati statistične podatke. |

226 | Sredstva, uporabljena za javno objavo izvedenskih mnenj Delovni dokumenti in zapisniki srečanj delovnih skupin so na voljo preko CIRCA. |

230 | Analiza učinkov in posledic Opredeljeni sta bili dve možnosti: Možnost 1: (Ta uredba bo prenehala veljati v letu 2009) – Ne bi bilo mogoče izvesti raziskav o uporabi IKT v družbah in gospodinjstvih ter prejeti usklajenih podatkov na evropski ravni, temelječih na izvrševanju evropskega prava. Posledica bi bil postopen povratek na stanje pred letom 2005. Statistični kazalci niso bili usklajeni med državami in zato niso bili primerljivi. Niz kazalcev ni bil prilagojen potrebam politike na evropski ravni. Glede na to, da še vedno obstajajo znatne razlike v uporabi IKT med državami članicami, bi se te zelo verjetno osredotočile na različne kazalce v zvezi z IKT. Med zbiranjem statističnih podatkov na nacionalni ravni in objavo na evropski ravni je prišlo do znatnega časovnega zamika. Uporabljeni standardi kakovosti bi se od države do države razlikovali. To bi privedlo do položaja, ko bi ločeno zbiranje statističnih podatkov, najverjetneje iz zasebnega sektorja, nadomestilo uradne statistične podatke na evropski ravni, kar bi povzročilo izgubo kredibilnosti statističnih podatkov na evropski ravni in na ravni držav članic. Usklajen pristop institucij evropskih politik in držav članic bi postajal vse težji. Možnost 2: (Ta uredba bo spremenjena) – sprememba te uredbe bi zagotovila stalno pošiljanje statističnih podatkov o informacijski družbi. Opredelitev statističnih kazalcev bi se znotraj Evropske unije uskladila. Nadaljnja uskladitev bi se dosegla z opredelitvijo skupnega vzorčnega vprašalnika in posodobitvijo metodološkega priročnika, ki bi opredelil tudi skupna načela kakovosti. Niz kazalcev bi bil prilagojen ustreznim potrebam politike na evropski ravni. Obdobje zbiranja podatkov bi bilo usklajeno v državah članicah, kar je pomembno za izravnavo sezonskih učinkov. Zagotovljena bi bila hitra objava statističnih podatkov na evropski ravni. Odobravanje in kredibilnost statističnih podatkov na evropski ravni in na ravni držav članic bi bila večja kakor pri možnosti 1. Primerjalna analiza evropskih in nacionalnih politik bi bila bistveno olajšana. Prenehanje veljavnosti te uredbe ne bi bistveno zmanjšalo bremena za anketirance, saj bi države članice nadaljevale z zbiranjem statističnih podatkov o informacijski družbi na nacionalni ravni. |

PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA |

305 | Povzetek predlaganih ukrepov Cilj spremenjene uredbe je zagotoviti nadaljevanje obstoječega skupnega okvira za sistematično proizvodnjo zanesljivih, usklajenih, pravočasnih in visokokakovostnih statističnih podatkov Skupnosti o informacijski družbi in zagotavljanje letnih statističnih podatkov o uporabi IKT v podjetjih in gospodinjstvih. Poleg tega namerava predlog posodobiti uredbo v skladu s potrebami hitro razvijajočega se področja. |

310 | Pravna podlaga Pravna podlaga za statistiko Skupnosti je člen 285 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti. V skladu s postopkom soodločanja Svet sprejme ukrepe za proizvodnjo statističnih podatkov, kadar je to potrebno, o izvajanju dejavnosti Skupnosti. Ta člen določa zahteve v zvezi s pripravo statističnih podatkov Skupnosti in navaja, da morajo biti skladni s standardi nepristranskosti, zanesljivosti, objektivnosti, znanstvene neodvisnosti, stroškovne učinkovitosti in zaupnosti statističnih podatkov. |

320 | Načelo subsidiarnosti Načelo subsidiarnosti se uporablja, če predlog ni v izključni pristojnosti Skupnosti. |

Države članice ne morejo v zadostni meri doseči ciljev predloga iz razlogov v nadaljnjem besedilu. |

321 | Države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev tega predloga, in sicer vzpostavitve skupnega okvira za sistematično pripravo statističnih podatkov Skupnosti o informacijski družbi. |

Ukrep Skupnosti je iz naslednjih razlogov bolj prilagojen doseganju ciljev predloga. |

324 | Te cilje je laže doseči na ravni Skupnosti na podlagi pravnega akta Skupnosti, saj lahko samo Komisija koordinira potrebno uskladitev statističnih informacij na ravni Skupnosti, medtem ko lahko zbiranje podatkov in urejanje primerljivih statističnih podatkov o informacijski družbi organizirajo države članice. Zato lahko Skupnost s tem namenom sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kakor je določeno v členu 5 Pogodbe. |

325 | Oblikovanje politik na evropski ravni in primerjalna analiza teh evropskih politik bosta bistveno olajšana. Z metodami primerjalne analize bo laže primerjati države članice med seboj. |

327 | Cilj Uredbe je vzpostaviti skupni okvir za sistematično pripravo statističnih podatkov Skupnosti o informacijski družbi na evropski ravni. To je najlaže doseči z usklajevanjem na evropski ravni. |

Predlog je zato skladen z načelom subsidiarnosti. |

Načelo sorazmernosti Predlog je v skladu z načelom sorazmernosti iz naslednjih razlogov. |

331 | V skladu z načelom sorazmernosti je ta uredba omejena na najmanj, kar je potrebno za dosego njenega cilja, in ne presega tistega, kar je nujno. Ta uredba ne opredeljuje mehanizmov za zbiranje podatkov za vsako državo članico, temveč samo podatke, ki jih je treba predložiti, tako da se zagotovita usklajena struktura in časovni okvir. |

332 | Predlagana sprememba Uredbe (ES) 808/2004 Evropskega parlamenta in Sveta ne zavezuje držav članic k spremembi sistema proizvodnje statistike o informacijski družbi. V zvezi s skupnim nizom karakteristik s socialno-ekonomskim ozadjem predlog vsebuje prilagoditev drugi socialni statistiki. Hkrati bi predložitev individualnih podatkovnih zapisov pomenila manjšo obremenitev za nacionalne statistične urade. Obremenitev za podjetja je po precejšnjem nazadovanju programa izvedbenih ukrepov za 2007[10] stabilna. |

Izbira instrumentov |

341 | Predlagani instrument: uredba. |

342 | Drugi instrumenti zaradi razlogov v nadaljevanju ne bi bili primerni. Izbira ustreznega instrumenta je odvisna od zakonodajnega cilja. Glede na potrebe po informacijah na evropski ravni obstaja na področju statističnih podatkov Skupnosti trend, da se za temeljne akte raje uporabijo uredbe kot direktive. Uredba je bolj priporočljiva, saj določa enako zakonodajo v celotni Skupnosti in zagotavlja njeno natančno in dosledno uporabo v državah članicah. Uporablja se neposredno, kar pomeni, da je ni treba prenesti v nacionalno pravo. Nasprotno so direktive, katerih cilj je uskladitev nacionalnih zakonov, obvezujoče za države članice glede ciljev, nacionalnim organom pa prepuščajo izbiro oblike in metod za dosego teh ciljev. Poleg tega jih je treba prenesti v nacionalno pravo. Uporaba uredbe je v skladu z drugimi statističnimi pravnimi akti, sprejetimi od leta 1997. |

PRORAčUNSKE POSLEDICE |

401 | Predlog nima novih posledic za proračun Skupnosti. |

DODATNE INFORMACIJE |

510 | Poenostavitev |

511 | Predlog predvideva poenostavitev upravnih postopkov za javne organe (EU ali nacionalne) in zasebne stranke. |

513 | Predlog podrobno določa področja, za katera je treba zbirati podatke o informacijski družbi ter opredeljuje razčlenitve ali socialno-ekonomske karakteristike v ozadju za predložitev podatkov. Izrecno je navedeno, da bi predložitev letnih podatkov zajemala samo podniz področij in razčlenitev. Predložitev individualnih podatkovnih zapisov za modul o posameznikih/gospodinjstvih namesto zbirnih podatkov zmanjšuje breme nacionalnih statističnih uradov, saj jim ni treba pripravljati zbirnih podatkov. |

514 | Ta predlog je eden od hitrih postopkov iz Priloge III k sporočilu o „akcijskem programu za zmanjševanje upravnih obremenitev v Evropski uniji“. Delovni dokument Komisije (COM(2008) 35) poroča o precejšnjem napredku pri zmanjševanju obremenitev za podjetja zaradi poenostavitve in krajšega seznama statističnih kazalcev v izvedbeni uredbi za leto 2007. |

E-13485 |

2008/0201 (COD)

Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o spremembi Uredbe (ES) št. 808/2004 o statističnih podatkih Skupnosti v zvezi z informacijsko družbo (Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 285(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[11],

ob upoštevanju mnenja Odbora za statistični program, ustanovljenega s Sklepom Sveta 89/382/EGS, Euratom[12],

v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe[13],

ob upoštevanju naslednjega:

1. Letna predložitev statističnih podatkov o informacijski družbi, kakor je določeno z Uredbo (ES) 808/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004[14], je omejena na največ pet let po začetku veljavnosti Uredbe in se bo iztekla leta 2009. Vendar obstaja na evropski ravni stalna potreba po letni predložitvi skladnih statističnih informacij s področja informacijske družbe.

2. Na spomladanskem zasedanju Evropskega sveta marca 2005 je bil poudarjen pomen vseobsegajoče informacijske družbe, temelječe na široki uporabi informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) v javnih storitvah, malih in srednjih podjetjih (MSP) ter gospodinjstvih.

3. Na spomladanskem zasedanju Evropskega sveta marca 2006 je bil potrjen ključni pomen bolj produktivne uporabe informacijskih in komunikacijskih tehnologij v poslovnih in upravnih organizacijah, Komisija in države članice pa so bile pozvane k intenzivnemu izvajanju strategije i2010. Ta spodbuja odprto in konkurenčno digitalno gospodarstvo in poudarja IKT kot gonilo vključevanja in kakovosti življenja. Šteje kot ključni dejavnik prenovljenega lizbonskega partnerstva za rast in zaposlovanje.

4. Aprila 2006 je skupina na visoki ravni za i2010 odobrila okvir za primerjalno analizo i2010, ki določa seznam ključnih kazalcev za primerjavo razvoja evropske informacijske družbe, kakor je določena v strategiji i2010.

5. Sklep št. 1639/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o ustanovitvi Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007–2013)[15] pomaga krepiti konkurenčnost in inovativnost v Skupnosti, spodbujati napredek družbe znanja in trajnostni razvoj na podlagi uravnovešene gospodarske rasti. Sklep zahteva od Skupnosti, da pridobi zanesljivo analitično podlago na zadevnih področjih v podporo oblikovanju politike. Program podpira ukrepe za analizo politike na podlagi uradnih statistik.

6. Med razpravo na ministrski ravni o e-vključenosti decembra 2007 je bilo sporočilo Komisije o evropski pobudi o e-vključenosti „Biti del informacijske družbe“[16] pozdravljeno v sklepih predsedstva. Priznan je bil pomen spodbujanja e-vključenosti kot pomembnega evropskega cilja. Komisija in ministri so bili zlasti pozvani k vključitvi e-vključenosti kot nove razsežnosti socialnih politik. Politike e-vključenosti morajo obravnavati ovire e-dostopnosti, premostiti vrzeli digitalne pismenosti in spodbuditi učinkovito sodelovanje posameznikov, ki v informacijski družbi zaostajajo.

7. Kazalci za primerjalno analizo razvoja informacijske družbe, kakor so izraženi v političnih strategijah Skupnosti, kakršen je okvir za primerjalno analizo i2010 strategije i2010 in njen nadaljnji razvoj v okviru lizbonske strategije, morajo temeljiti na skladnih statističnih informacijah.

8. Uredbo (ES) št. 808/2004 je zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 808/2004 se spremeni:

9. V členu 3 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1. Statistični podatki, ki se zbirajo, vključujejo informacije, potrebne za primerjavo političnih strategij Skupnosti o razvoju evropskega informacijskega prostora, poslovnih informacij in evropske informacijske družbe, kakor je okvir za primerjalno analizo i2010 in njegov nadaljnji razvoj v okviru lizbonske strategije, ter koristne za strukturne kazalce, kakor tudi druge informacije, potrebne za zagotovitev enotne podlage za analizo informacijske družbe.“

10. V členu 6 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1. Države članice Komisiji (Eurostatu) pošiljajo podatke in metapodatke, ki jih zahtevajo ta uredba in izvedbeni ukrepi v zvezi z njo, vključno z zaupnimi podatki, v skladu z veljavnimi določbami Skupnosti o pošiljanju zaupnih statističnih podatkov. Če rezultati vsebujejo zaupne podatke, se pri njihovi obravnavi uporabljajo omenjene določbe Skupnosti.“

11. V členu 7 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2. V tej uredbi se za poslane podatke uporabljajo naslednja merila ocene kakovosti:

12. „relevantnost“, ki označuje stopnjo, do katere statistika izpolnjuje sedanje in potencialne potrebe uporabnikov;

13. „natančnost“, ki označuje približek ocenjenih vrednosti neznanim pravim vrednostim;

14. „pravočasnost“, ki označuje časovni razpon med dostopnostjo informacij in dogodkom ali pojavom, ki ga opisujejo;

15. „točnost“, ki označuje časovni razpon med datumom objave podatkov in ciljnim datumom, ko naj bi bili predloženi;

16. „dostopnost“ in „jasnost“, ki označujeta pogoje in načine, na podlagi katerih lahko uporabniki pridobivajo, uporabljajo in razlagajo podatke;

17. „primerljivost“, ki označuje merjenje vpliva razlik v uporabljenih statističnih konceptih ter merskih orodjih in postopkih pri primerjavi statistike med geografskimi območji, sektorskimi področji ali pri primerjavi v daljšem časovnem obdobju;

18. „Skladnost“, ki se nanaša na primernost za zanesljivo združevanje na različne načine in za različne rabe.

Pri uporabi meril za oceno kakovosti Komisija (Eurostat) ob tesnem sodelovanju z državami članicami razvija podrobna merila za ocenjevanje kakovosti in skupne standarde, katerih namen je zagotoviti kakovost poslanih podatkov. Ti standardi se objavijo v metodološkem priročniku.“

19. Prilogi I in II se nadomestita s prilogama I in II k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,

Za Evropski parlament Za Svet

Predsednik Predsednik

„PRILOGA I

Modul 1: Podjetja in informacijska družba

20. CILJI

Cilj tega modula je pravočasna predložitev statističnih podatkov o podjetjih in informacijski družbi. Ta modul določa okvir za zahteve v smislu zajetja in pogostosti, zajetih področij, razčlenitve predložitve podatkov, vrste predložitve podatkov in kakršnih koli potrebnih pilotnih študij.

21. Zajetje

Ta modul zajema poslovne dejavnosti iz področij C do N in R ter oddelek 95 statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti v Evropski skupnosti (NACE Rev. 2).

Statistični podatki se pripravijo za enote podjetij.

22. Pogostost predložitve podatkov

Statistični podatki bodo predloženi enkrat na leto po datumu začetka veljavnosti te uredbe. Ni nujno, da bo treba vse karakteristike zagotoviti vsako leto; pogostost predložitve za vsako karakteristiko bo določena z dogovorom v okviru izvedbenih ukrepov iz člena 8.

23. Zajete teme

Karakteristike, ki se zagotovijo, se pripravijo na podlagi naslednjega seznama področij:

- sistemi IKT in njihova uporaba v podjetjih,

- uporaba interneta in drugih elektronskih omrežij v podjetjih,

- e-trgovanje,

- e-poslovanje in organizacijski vidiki,

- uporaba IKT v podjetjih za izmenjavo informacij in storitev z vladami in javnimi upravami (e-vlada),

- usposobljenost za IKT v enoti podjetja in potreba po znanju na področju IKT,

- ovire za uporabo IKT, interneta in drugih elektronskih omrežij ter e-trgovanja in e-poslovanja,

- izdatki in naložbe v zvezi z IKT,

- varnost IKT in zaupanje vanje,

- IKT in trajnostni razvoj,

- vpliv IKT na produktivnost, gospodarsko rast, zaposlovanje, poslovno organizacijo in okolje,

- uporaba IKT za olajšanje nacionalnega in mednarodnega gospodarskega povezovanja,

- dostop do interneta in drugih omrežnih tehnologij ter njihova uporaba za povezovanje predmetov in naprav (internet stvari),

- dostop do tehnologij, ki omogočajo priključitev na internet ali druga omrežja od koder koli in kadar koli (vsenavzoča povezljivost), in njihova uporaba,

Ni nujno, da bodo vsako leto zajeta vsa področja.

24. Razčlenitve predloženih podatkov

Vse razčlenitve ne bodo nujno potrebne vsako leto; o potrebnih razčlenitvah bo dosežen dogovor v okviru izvedbenih ukrepov, pripravijo pa se na podlagi naslednjega seznama:

- po velikostnih razredih,

- po oznaki NACE,

- po regijah: regionalne razčlenitve bodo omejene na največ tri skupine.

- Vrsta predložitve podatkov

Države članice bodo poslale zbirne podatke Komisiji (Eurostatu).

25. Pilotne študije

Kadar koli se ugotovijo pomembne nove potrebe po podatkih, če velja pričakovati nezadostno kakovost podatkov ali se zahtevajo novi, zapleteni kazalci, Komisija pripravi pilotne študije ali ukrepe za preizkušanje, ki jih države članice prostovoljno izvedejo pred vsakršnim zbiranjem podatkov. S temi pilotnimi študijami se bo ocenila izvedljivost pridobivanja zadevnih podatkov, upoštevajoč koristi razpoložljivosti podatkov glede na stroške zbiranja in obremenitev anketirancev. Rezultati pilotnih študij ali ukrepov za preizkušanje prispevajo k opredelitvi novih kazalcev.

PRILOGA II

Modul 2: Posamezniki, gospodinjstva in informacijska družba

26. CILJI

Cilj tega modula je pravočasna predložitev statističnih podatkov o posameznikih, gospodinjstvih in informacijski družbi. Ta modul določa okvir za zahteve v smislu zajetja in pogostosti, zajetih področij, razčlenitve predložitve podatkov, vrste predložitve podatkov in kakršnih koli potrebnih pilotnih študij.

27. Zajetje

Ta modul zajema statistične podatke o posameznikih in gospodinjstvih.

28. Pogostost predložitve podatkov

Statistični podatki bodo predloženi enkrat na leto po datumu začetka veljavnosti te uredbe. Ni nujno, da bo treba vse karakteristike zagotoviti vsako leto; pogostost predložitve za vsako karakteristiko bo določena z dogovorom v okviru izvedbenih ukrepov iz člena 8.

29. Zajete teme

Karakteristike, ki se zagotovijo, se pripravijo na podlagi naslednjega seznama področij:

- dostop posameznikov in/ali gospodinjstev do IKT in njihova uporaba,

- uporaba interneta in drugih elektronskih omrežij za različne namene s strani posameznikov in/ali gospodinjstev,

- varnost IKT in zaupanje vanje,

- usposobljenost za IKT in strokovno znanje o IKT,

- ovire za uporabo IKT in interneta,

- zaznani učinki uporabe IKT na posameznike in/ali gospodinjstva,

- uporaba IKT s strani posameznikov za izmenjavo informacij in storitev z vladami in javnimi upravami (e-vlada),

- dostop do tehnologij, ki omogočajo priključitev na internet ali druga omrežja od koder koli in kadar koli (vsenavzoča povezljivost), in njihova uporaba,

Ni nujno, da bodo vsako leto zajeta vsa področja.

30. Socialno-ekonomske karakteristike predložitve podatkov v ozadju

Ni nujno, da bo treba vsako leto predložiti podatke o vseh karakteristikah v ozadju; o karakteristikah v ozadju bo dosežen dogovor v okviru izvedbenih ukrepov, pripravijo pa se na podlagi naslednjega seznama:

31. statistični podatki o gospodinjstvih:

32. po vrsti gospodinjstva,

33. po dohodkovni skupini,

34. po regiji.

35. statistični podatki o posameznikih:

36. po starostni skupini,

37. po spolu,

38. po stopnji izobrazbe,

39. po zaposlenosti,

40. po dejanskem zakonskem stanu,

41. po državi rojstva, državljanstvu,

42. po regiji.

43. Vrsta predložitve podatkov

Države članice bodo Komisiji (Eurostatu) poslale posamezne podatkovne zapise, ki ne bodo omogočali neposredne identifikacije zadevnih statističnih enot.

44. Pilotne študije

Kadar koli se ugotovijo pomembne nove potrebe po podatkih, če velja pričakovati nezadostno kakovost podatkov ali se zahtevajo novi, zapleteni kazalci, Komisija pripravi pilotne študije ali ukrepe za preizkušanje, ki jih države članice prostovoljno izvedejo pred vsakršnim zbiranjem podatkov. S temi pilotnimi študijami se bo ocenila izvedljivost pridobivanja zadevnih podatkov, upoštevajoč koristi razpoložljivosti podatkov glede na stroške zbiranja in obremenitev anketirancev. Rezultati pilotnih študij ali ukrepov za preizkušanje prispevajo k opredelitvi novih kazalcev.“

[1] COM(2005) 229 konč.

[2] http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/benchmarking/index_en.htm

[3] UL L 143, 30.4.2004, str. 49.

[4] COM(2007) 433 konč.

[5] COM(2006) 689 konč.

[6] COM(2006) 693 konč.

[7] COM(2007) 23 konč.

[8] UL L 178, 17.7.2000, str. 1: Direktiva 2000/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2000 o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja na notranjem trgu (Direktiva o elektronskem poslovanju).

[9] COM(2007) 61 konč.

[10] COM(2008) 35 konč.: Glej delovni dokument Komisije z dne 30. januarja 2008 „Zmanjševanje upravnih obremenitev v Evropski uniji v letu 2007, poročilo o napredku in napoved za leto 2008“.

[11] UL C […], […], str. […].

[12] UL L 181, 28.06.1989, str. 47.

[13] UL C […], […], str. […].

[14] UL L 143, 30.4.2004, str. 49. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1893/2006 (UL L 393, 30.12.2006, str. 1).

[15] UL L 310, 9.11.2006, str. 15.

[16] COM(2007) 694 konč.