Objava zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, v skladu s členom 50(2)(b) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2020/C 214/09)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od dneva te objave.

ZAHTEVEK ZA ODOBRITEV SPREMEMBE SPECIFIKACIJE PROIZVODA ZA ZAJAMČENE TRADICIONALNE POSEBNOSTI, KI NI MANJŠA

Zahtevek za odobritev spremembe v skladu s prvim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012

„PÓŁTORAK STAROPOLSKI TRADYCYJNY“

EU št.: TSG-PL-0034-AM02 – 11.1.2019

1. Skupina vložnikov in pravni interes

Ime skupine: Związek Pracodawców Polska Rada Winiarstwa

Naslov: ul. Świętokrzyska 20 00-002 Varšava POLJSKA Tel. +48 222434176 E-naslov: office@zpprw.pl

Związek Pracodawców Polska Rada Winiarstwa je največja organizacija na Poljskem, ki predstavlja vinski sektor. Med njenimi člani so tudi proizvajalci fermentiranih proizvodov, vključno z medico. Gre za neodvisen subjekt, ki so ga ustanovili člani Krajowa Rada Winiarstwa i Miodosytnictwa przy Stowarzyszeniu Naukowo-Technicznym Inżynierów i Techników Przemysłu Spożywczego, ki je bil vložnik za registracijo tega imena kot zajamčene tradicionalne posebnosti.

2. Država članica ali tretja država

Poljska

3. Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

☐ Ime proizvoda

☒ Opis proizvoda

☒ Metoda pridobivanja

☒ Drugo: Opis ključnih elementov, ki opredeljujejo tradicionalne lastnosti proizvoda

4. Vrsta sprememb

☒ Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZTP, ki se ne šteje za manjšo, v skladu s četrtim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

5. Spremembe

V točki 3.2 je bil stavek

„Ime ‚półtorak‘ izhaja iz števila ‚1‚5‘ (poljsko: ‚półtora‘, poldrugi) ter se neposredno nanaša na zgodovinsko ustaljeno sestavo in metodo pridobivanja medice ‚półtorak‘, v kateri je razmerje medu in vode v medeni raztopini en del medu na pol dela vode.“

nadomeščen z

„Beseda ‚półtorak‘ izhaja iz števila ‚1‚5‘ (poljsko: ‚półtora‘, poldrugi) in se neposredno nanaša na zgodovinsko ustaljeno sestavo in metodo pridobivanja medice ‚półtorak‘, v kateri je razmerje medu in vode v medici en del medu na pol dela vode.“

Informacija, da se beseda półtorak nanaša na razmerje med vodo in medom v medeni raztopini, je bila tako popravljena. Vstavljeno je bilo besedilo, da je ključno razmerje med vodo in medom v medici, tj. končnem proizvodu. Gre za formalno spremembo, ki ne vpliva na posebne lastnosti proizvoda. Sprememba je potrebna, ker je od leta 1948 v nacionalnih predpisih navedeno: „Le medica, ki je proizvedena iz enega dela naravnega medu in pol dela vode, se lahko imenuje półtorak“. Med proizvodnim procesom se med ne dodaja le na stopnji priprave medene raztopine, zaradi česar je treba upoštevati delež medu glede na vodo in/ali sok v končni medici.

Opis proizvoda

Stavek

„Okus medice ‚półtorak staropolski tradycyjny‘ se lahko obogati z okusom uporabljenih začimb.“

je bil nadomeščen z

„Okus medice ‚półtorak staropolski tradycyjny‘ se lahko obogati z okusom uporabljenih začimb, hmelja in sadnih sokov.“

To je formalna sprememba. Prvotna specifikacija proizvoda omogoča dodajanje sadnih sokov pri proizvodnji medice „półtorak staropolski tradycyjny“. Zato je treba upoštevati učinek, ki ga imajo taki sokovi na okus proizvoda. Predlagana je bila vključitev hmelja v oddelek „Surovine“. Učinek hmelja na okus medice „półtorak staropolski tradycyjny“ je zato tudi treba upoštevati.

Dodan je bil naslednji stavek:

„Po uporabljeni metodi priprave medene raztopine obstajata dve vrsti medice ‚półtorak staropolski tradycyjny‘: varjena in nevarjena.“

Obstajata dve vrsti medice „półtorak staropolski tradycyjny“: varjena in nevarjena. V prvotni specifikaciji proizvoda je omenjena zgolj varjena medica. Namen predlagane spremembe je vključiti nevarjeno medico v specifikacijo proizvoda. Utemeljitev te spremembe je mogoče najti v zgodovinskih virih. Informacije v pisnih virih iz 19. stoletja (npr. Najdokładniejszy sposób sycenia różnych gatunków miodów, Józef Ambrożewicz, 1891; Miodosytnictwo – czyli nauka przerabiania miodu i owoców na napoje, Teofil Ciesielski, 1892) kažejo, da se je pijača iz medu pridobivala po dveh metodah: s kuhanjem ali brez toplotne obdelave. Tudi vir Mała encyklopedia rolnicza (1964) razlikuje med varjenimi in nevarjenimi medicami.

Proizvodnja nevarjenih medic je tradicija, ki sega več stoletij v preteklost, vendar je tehnološko zapleten postopek, saj se medena raztopina pripravlja brez toplotne obdelave. Razlog za opustitev te metode je bilo precejšnje tveganje onesnaženja medenega mošta, zlasti med vrenjem in stabilizacijo. Vendar je bila metoda pred kratkim obujena, zato jo je treba pri specifikaciji proizvoda upoštevati kot enakovredno proizvodnji varjene medice.

Razlika v metodi pridobivanja obeh vrst medice (varjene in nevarjene) izhaja le iz različne metode priprave medene raztopine. Pri nevarjenih medicah metoda ne vključuje uporabe visokih temperatur, medtem ko se medena raztopina za pridobivanje varjenih medic kuha. Nadaljnji koraki v proizvodnem postopku so enaki za obe vrsti.

Metoda pridobivanja

V oddelku „Surovine“ je bila alinea

„Zelišča in začimbe: klinčki, cimet, muškatni orešek ali ingver“

nadomeščena z

„Zelišča in začimbe ali hmelj“.

Namen predlagane spremembe je razširiti obseg zelišč in začimb (poleg štirih iz prvotne specifikacije) ter omogočiti dodatek hmelja. To je zgodovinsko upravičeno, saj se v področnih delih od 19. stoletja omenjajo hmelj ter številna zelišča in začimbe. Nacionalni predpisi od leta 1948 dovoljujejo dodajanje različnih sestavin, kar je skladno s predlagano spremembo.

Alinea

„Etilni alkohol kmetijskega izvora (neobvezno).“

je bila nadomeščena z

„Etilni alkohol kmetijskega izvora ali medeni destilat (neobvezno)“.

Poleg etilnega alkohola kmetijskega izvora je dovoljeno dodati tudi medeni destilat, visokokakovosten proizvod, katerega uporaba ima pozitiven učinek na okus medice.

Dodana je bila naslednja alinea: „Vinska ali citronska kislina.“

Uporabo vinske ali citronske kisline je treba omeniti iz tehnoloških razlogov. Njuna uporaba je zgodovinsko upravičena, saj je bila dovoljena že v nacionalnih pravilih iz leta 1948.

Pri „1. koraku“ v oddelku „Metoda pridobivanja“ je bilo besedilo

„Varjenje (kuhanje) medice pri temperaturi 95–105 °C.“

nadomeščeno z

„Priprava medene raztopine: pri varjenih medicah se medena raztopina segreva (kuha) pri temperaturi 95–105 °C; pri nevarjenih medicah se med raztopi v mlačni vodi pri temperaturi 20–30 °C.“

Namen te spremembe je navesti informacije o obeh metodah priprave medene raztopine za pridobivanje medice, odvisno od tega, ali gre za varjeno ali nevarjeno medico.

Pri „1. koraku“ v oddelku „Metoda pridobivanja“ je bil stavek

„Ker je koncentracija sladkorja previsoka, da bi kvasovke lahko opravljale svojo nalogo med vrenjem, se pripravi medena raztopina z naslednjimi deleži sestavin: en del medu na dva dela vode, ki ji je mogoče dodati zelišča in začimbe.“

nadomeščen z

„Ker je koncentracija sladkorja previsoka, da bi kvasovke lahko opravljale svojo nalogo med vrenjem, se pripravi medena raztopina z naslednjimi deleži sestavin: en del medu na dva dela vode, ki ji je mogoče dodati zelišča in začimbe ali hmelj.“

Tako je bila vključena možnost dodajanja hmelja ter zelišč in začimb. Ta sprememba je bila opravljena zaradi dopolnitve seznama dovoljenih surovin.

Stavek

„Za medeno raztopino se uporabi poseben kotel z vodnim plaščem, s katerim se natančno vzdržuje razmerje med vodo in medom ter pridobi potrebni ekstrakt.“

je bil nadomeščen z

„Pri varjenih medicah se za medeno raztopino uporabi poseben kotel z vodnim plaščem, s katerim se natančno vzdržuje razmerje med vodo in medom ter pridobi potrebni ekstrakt.“

Dodana je bila informacija za pojasnitev, da to zadeva varjene medice. Pri pripravi nevarjenih medic ni treba uporabiti kotlov z vodnim plaščem, saj sladkor med pripravo medene raztopine pri nizkih temperaturah ne karamelizira.

Pri „2. koraku“ v oddelku „Metoda pridobivanja“ je bilo besedilo

„Medena raztopina se ohladi na 20–22 °C, kar je optimalna temperatura za razmnoževanje kvasovk.“

nadomeščeno z

„Pri varjenih medicah se medena raztopina ohladi na 20–22 °C, kar je optimalna temperatura za razmnoževanje kvasovk.“

Namen te spremembe je pojasniti, da se pri proizvodnji varjenih medic medena raztopina ohladi. Pri nevarjenih medicah to ni potrebno, ker se medena raztopina pripravlja pri nizki temperaturi.

Pri „5. koraku“ v oddelku „Metoda pridobivanja“ je bilo besedilo

„Odciąg odfermentowanego nastawu znad osadu drożdżowego.“

v poljščini popravljeno in se zdaj glasi:

„Obciąg odfermentowanego nastawu znad osadu drożdżowego.“ (Pretakanje prevretega medenega mošta z droži)

Beseda odciąg je bila nadomeščena s pravilno besedo za zadevni proces: obciąg (pretakanje).

Pri „7. koraku“ v oddelku „Metoda pridobivanja“ je bilo besedilo spremenjeno, tako da vključuje hmelj, vinsko ali citronsko kislino in medeni destilat, v skladu z dopolnitvami seznama dovoljenih surovin.

Alinea

„dodajanjem ekstraktov zelišč in začimb“

je bila nadomeščena z

„dodajanjem ekstraktov zelišč in začimb ali hmelja,“.

Dodana je bila naslednja alinea:

„dodajanjem vinske ali citronske kisline.“

Alinea

„dodajanjem etilnega alkohola kmetijskega izvora“

je bila nadomeščena z

„dodajanjem etilnega alkohola kmetijskega izvora in/ali medenega destilata. Količina dodanega alkohola se izračuna s preračunom v ekvivalent medu.“

Informacija o preračunu v ekvivalent medu je vzeta iz veljavnih nacionalnih predpisov. To besedilo je smiselno vstaviti, saj je vidik pretvorbe vključen v poljske sektorske predpise, proizvodi ZTP pa se lahko proizvajajo zunaj države vložnika.

Opis ključnih elementov, ki opredeljujejo tradicionalne lastnosti proizvoda

V oddelku „Posebne lastnosti proizvoda“ je bil stavek

„Posebne lastnosti medice półtorak izhajajo zlasti iz uporabe in doslednega upoštevanja ustaljenih deležev medu in vode – en del medu na pol dela vode – v medeni raztopini.“

nadomeščen z

„Posebne lastnosti medice ‚półtorak staropolski tradycyjny‘ izhajajo zlasti iz uporabe in doslednega upoštevanja ustaljenega razmerja medu in vode – en del medu na pol dela vode – v medici.“

Vneseno je bilo besedilo, da je ključno razmerje med vodo in medom v medici, ne v medeni raztopini zanjo; to ustreza spremembam v točki 3.2.

K opisu elementov, ki opredeljujejo tradicionalne lastnosti proizvoda, so bili dodani citati, ki izkazujejo tradicionalne lastnosti obeh metod priprave medene raztopine za varjene in nevarjene medice.

Popravki so bili narejeni tudi pri imenu: kadar je bilo primerno, je bila beseda półtorak nadomeščena z imenom proizvoda, tj. „półtorak staropolski tradycyjny“.

SPECIFIKACIJA PROIZVODA ZA ZAJAMČENO TRADICIONALNO POSEBNOST

„PÓŁTORAK STAROPOLSKI TRADYCYJNY“

EU št.: TSG-PL-0034-AM02 – 11.1.2019

Poljska

1. Ime

„Półtorak staropolski tradycyjny“

2. Vrsta proizvoda

Skupina 1.8 Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itn.)

3. Razlogi za registracijo

3.1 Gre za proizvod:

☒ katerega način proizvodnje, predelava ali sestava ustreza tradicionalni praksi za zadevni proizvod ali živilo,

☐ ki je proizveden iz surovin ali sestavin, ki se tradicionalno uporabljajo.

Medica se na Poljskem proizvaja že več kot 1 000 let, kot potrjujejo številni zgodovinski viri. Prvi pisni viri so iz 10. stoletja, dela iz 17. in 18. stoletja pa vsebujejo informacije o različnih vrstah medice. Stoletja stara proizvodna tehnika se je le malo spreminjala. „Półtorak staropolski tradycyjny“ je ena od štirih vrst medice. Pridobiva se po tradicionalnih recepturah ob natančnem upoštevanju ustaljenih razmerij medu in vode.

3.2 Gre za ime:

☒ ki se tradicionalno uporablja za označevanje specifičnega proizvoda,

☒ ki opredeljuje tradicionalne ali posebne lastnosti proizvoda.

Beseda półtorak izhaja iz števila ‚1‚5‘ (poljsko: półtora, poldrugi) in se neposredno nanaša na zgodovinsko ustaljeno sestavo in metodo pridobivanja medice półtorak, v kateri je razmerje medu in vode v medici en del medu na pol dela vode. Ime zato izraža posebne značilnosti proizvoda. Ker se beseda półtorak uporablja le za poimenovanje posebne vrste medice, je treba to ime obravnavati kot specifično samo po sebi.

4. Opis

4.1 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1, vključno z njegovimi glavnimi fizikalnimi, kemičnimi, mikrobiološkimi ali organoleptičnimi značilnostmi, ki dokazujejo posebne lastnosti proizvoda (člen 7(2) te uredbe)

„Póltorak staropolski tradycyjny“ je medica, bistra pijača, pridobljena s vrenjem medene raztopine, z značilno aromo medu in okusom po uporabljenih surovinah.

Okus medice „półtorak staropolski tradycyjny“ se lahko obogati z okusom uporabljenih začimb, hmelja in sadnih sokov. Barva medice „półtorak staropolski tradycyjny“ je lahko med zlato in temno jantarjevo in je odvisna od vrste medu, ki se uporablja za njegovo proizvodnjo.

Po metodi priprave medene raztopine obstajata dve vrsti medice „półtorak staropolski tradycyjny“: varjena in nevarjena.

Fizikalno-kemični kazalniki, značilni za medico „półtorak staropolski tradycyjny“, so:

— delež alkohola: 15–18 vol. %,

— reducirajoči sladkorji po inverziji: > 300 g/l,

— skupne kisline, izražene kot jabolčna kislina: 3,5–8 g/l,

— hlapne kisline, izražene kot ocetna kislina: največ 1,4 g/l,

— skupni sladkor v gramih: številka, ki po prištetju deležu dejanskega alkohola (vol. %), pomnoženemu z 18, znaša najmanj 600,

— ekstrakt brez sladkorja: ne manj kot: — 30 g/l, — 35 g/l pri sadni medici,

— pepel: najmanj 1,3 g/l – pri sadni medici.

Pri proizvodnji medice „półtorak staropolski tradycyjny“ je prepovedana uporaba konzervansov, stabilizatorjev in umetnih barvil ter arom.

4.2 Opis metode proizvodnje proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1, ki jo morajo proizvajalci upoštevati, po potrebi vključno z vrsto in značilnostmi uporabljenih surovin ali sestavin, in metode, po kateri je proizvod pripravljen (člen 7(2) te uredbe)

Surovine:

— naravni med z naslednjimi parametri: — vsebnost vode: največ 20 % (m/m), — vsebnost reducirajočega sladkorja: najmanj 70 % (m/m), — skupna vsebnost saharoze in melecitoze: največ 5 % (m/m), — skupne kisline – 1 mol/l raztopine NaOH na 100 g medu: v razponu 1–5 ml, — vsebnosti 5-hidroksi-metil-furfurola (HMF): največ 4,0 mg na 100 g medu;

— močno vrelne kvasovke za medico – primerne za pridobitev velikega deleža ekstrakta v prevretem moštu;

— zelišča in začimbe ali hmelj;

— naravni sadni sokovi ali sveže sadje;

— etilni alkohol kmetijskega izvora ali medeni destilat (neobvezno);

— vinska ali citronska kislina.

Metoda pridobivanja:

1. korak

Priprava medene raztopine:

pri varjenih medicah se medena raztopina segreva (kuha) pri temperaturi 95–105 °C;

pri nevarjenih medicah se med raztopi v mlačni vodi pri temperaturi 20–30 °C.

Zahtevano razmerje med medom in vodo za „półtorak staropolski tradycyjny“ je en del medu na pol dela vode (ali vode, mešane s sadnim sokom) v končnem proizvodu. Ker je koncentracija sladkorja previsoka, da bi kvasovke lahko opravljale svojo nalogo med vrenjem, se pripravi medena raztopina z naslednjimi deleži sestavin: en del medu na dva dela vode, ki ji je mogoče dodati zelišča in začimbe ali hmelj. Pri sadni medici se najmanj 30 % vode nadomesti s sadnim sokom. Da bi ohranili ustrezno razmerje medu glede na vodo, ki je značilno za „półtorak staropolski tradycyjny“, se preostanek medu doda v zadnji fazi vrenja ali med staranjem.

Pri varjenih medicah se za medeno raztopino uporabi poseben kotel z vodnim plaščem, s katerim se natančno vzdržuje razmerje med vodo in medom ter pridobi potrebni ekstrakt. Ta metoda varjenja preprečuje karamelizacijo sladkorja.

2. korak

Pri varjenih medicah se medena raztopina ohladi na 20–22 °C, kar je optimalna temperatura za razmnoževanje kvasovk. Medeno raztopino je treba ohladiti na dan proizvodnje, čas hlajenja pa je odvisen od učinkovitosti hladilnika. Ohlajanje zagotavlja mikrobiološko varnost medene raztopine.

3. korak

Cepljenje – dodajanje vrelnega nastavka v medeno raztopino v vrelnem kotlu.

4. korak

A. Burno vrenje – 6–10 dni Ohranjanje temperature pri največ 28 °C omogoča pravilen potek vrenja.

B. Tiho vrenje – 3–6 tednov Obdobje tihega vrenja omogoča doseganje primernih fizikalno-kemičnih parametrov.

Pri tem koraku se lahko doda preostala količina medu, da se zagotovi zahtevano razmerje v medici „półtorak“.

5. korak

Pretakanje prevretega medenega mošta z droži

Ko se doseže delež alkohola vsaj 12 vol. %, je treba medeni mošt pretočiti z droži pred začetkom staranja. S tem se zagotovi, da ima medica ustrezne fizikalno-kemične in organoleptične značilnosti. Če se medeni mošt po koncu tihega vrenja pusti na drožeh, lahko to negativno vpliva na organoleptične značilnosti, ker pride do avtolize kvasovk.

6. korak

Staranje (zorenje) in odlivanje (dekantiranje) – slednje se ponavlja tolikokrat, kot je potrebno, da se preprečijo nezaželeni procesi v drožeh (avtoliza kvasovk). Med staranjem se lahko opravita pasterizacija in filtracija. Pri tem koraku se lahko doda preostala količina medu, potrebna za zagotovitev zahtevanega razmerja v medici „półtorak“, če to še ni bilo opravljeno v končni fazi vrenja. Ta korak je pomemben za zagotovitev pravih organoleptičnih lastnosti proizvoda.

Pri medici „półtorak staropolski tradycyjny“ to obdobje traja vsaj tri leta.

7. korak

Uravnavanje okusa (sestave) – pri tem koraku se pripravi končni proizvod z organoleptičnimi in fizikalno-kemičnimi značilnostmi, značilnimi za medico „półtorak staropolski tradycyjny“. Za doseganje zahtevanih parametrov je mogoče organoleptične in fizikalno-kemične značilnosti popraviti z:

— dodajanjem medu za sladkanje medice,

— dodajanjem zelišč in začimb ali hmelja,

— dodajanjem etilnega alkohola kmetijskega izvora in/ali medenega destilata. Količina dodanega alkohola se izračuna s preračunom v ekvivalent medu,

— dodajanjem vinske ali citronske kisline.

Cilj tega koraka je proizvesti proizvod z značilno cvetico medice „półtorak staropolski tradycyjny“.

8. korak

Prelivanje v posamezne posode pri temperaturi 18–25 °C. Priporoča se, da se „półtorak staropolski tradycyjny“ ponudi v tradicionalni embalaži, kot so steklene pletenke, keramične posode ali hrastovi sodi.

4.3 Opis ključnih elementov, ki opredeljujejo tradicionalne lastnosti proizvoda (člen 7(2) te uredbe)

Posebne lastnosti proizvoda

Posebne lastnosti medice „półtorak staropolski tradycyjny“ izhajajo iz:

— priprave medene raztopine (sestava in medsebojna razmerja surovin),

— staranja in zorenja,

— njenih fizikalno-kemičnih in organoleptičnih značilnosti.

Priprava medene raztopine (sestava)

Posebne lastnosti medice „półtorak staropolski tradycyjny“ izhajajo zlasti iz uporabe in doslednega upoštevanja ustaljenih deležev medu in vode – en del medu na pol dela vode – v medici. Ta delež je odločilni dejavnik pri vseh poznejših korakih proizvodnje medice „półtorak staropolski tradycyjny“, ki ji dajejo edinstvene značilnosti.

Staranje in zorenje

Po stari tradicionalni poljski recepturi so lastnosti proizvoda odvisne od tega, ali se ta stara in zori ustrezno obdobje. Pri medici „półtorak staropolski tradycyjny“ to obdobje traja vsaj tri leta.

Fizikalno-kemične in organoleptične značilnosti

Upoštevanje vseh korakov proizvodnje, vključenih v specifikacijo, zagotavlja, da dobi proizvod edinstven okus in aromo. Edinstven okus in vonj medice „półtorak staropolski tradycyjny“ nastaneta zaradi ustrezne vsebnosti sladkorja in alkohola:

— reducirajoči sladkorji po inverziji: > 300 g/l,

— skupni sladkor v gramih: številka, ki po prištetju deležu dejanskega alkohola (vol. %), pomnoženemu z 18, znaša najmanj 600,

— delež alkohola: 15–18 vol. %

Zaradi natančno opredeljenih deležev sestavin, ki se uporabljajo pri njeni proizvodnji, je medica „półtorak staropolski tradycyjny“ značilno lepljiva in tekoča, zaradi česar se razlikuje od drugih vrst medice.

Tradicionalna metoda pridobivanja

Na Poljskem je proizvodnja medice tradicija, ki je stara več kot tisoč let in je zelo raznolika. Razvoj in izboljševanje metode pridobivanja skozi stoletja sta omogočila proizvodnjo številnih različnih vrst medice. Zgodovina proizvodnje medice sega do začetkov poljske države. Leta 966 je španski diplomat, trgovec in popotnik Ibrahim ibn Yaqub zapisal: „Poleg hrane, mesa in ornih zemljišč ima država Mieszka I. obilo medice, kot se imenujejo slovanska vina in opojne pijače“ (Mieszko I. je bil prvi zgodovinski vladar Poljske). Tudi kronike Gallusa Anonymusa, ki je beležil poljsko zgodovino na prelomu 11. in 12. stoletja, vsebujejo številne omembe proizvodnje medice.

Poljska narodna epska pesem Adama Mickiewicza Pan Tadeusz, ki pripoveduje zgodbo o plemstvu v letih 1811 in 1812, vsebuje veliko informacij o proizvodnji, uživanju in različnih vrstah medice. Medica je omenjena tudi v pesmih Tomasza Zana (1796–1855) in trilogiji Henryka Sienkiewicza, ki opisuje dogajanje na Poljskem v 17. stoletju (Z ognjem in mečem (Ogniem i mieczem), objavljen leta 1884; Potop (Potop), objavljen leta 1886, in Mali vitez (Pan Wołodyjowski), objavljen leta 1887 in 1888).

Viri, ki opisujejo kulinarično tradicijo na Poljskem v 17. in 18. stoletju, ne vsebujejo le splošnih omemb medice, ampak tudi različnih vrst medice. Po metodi pridobivanja se vrste medice imenujejo półtorak, dwójniak, trójniak in czwórniak. Vsako od teh imen se uporablja za različno vrsto medice, proizvedeno z različnimi deleži medu in vode ali soka ter različnim obdobjem staranja. Tehnika priprave medice półtorak se z manjšimi spremembami uporablja že stoletja.

Tradicionalna sestava

Tradicionalna razvrstitev medic na półtorak, dwójniak, trójniak in czwórniak na Poljskem obstaja že več stoletij in jo potrošniki poznajo še danes. Po drugi svetovni vojni je prišlo do poskusov zakonske ureditve tradicionalne delitve medic v štiri kategorije. Ta razvrstitev je bila končno uradno določena v poljski zakonodaji leta 1948 z zakonom o proizvodnji vina, vinskega mošta, medice in o trgovini s takšnimi proizvodi (Uradni list Republike Poljske z dne 18. novembra 1948). Ta zakon vsebuje pravila za proizvodnjo medice, ki določajo natančne deleže medu in vode ter tehnološke zahteve. Delež vode in medu za medico półtorak mora biti naslednji: „Le medica, ki se pripravi iz enega dela naravnega medu in pol dela vode, se lahko imenuje półtorak“.

Metodi priprave medene raztopine:

Medena raztopina za pripravo tradicionalnih medic se lahko pripravi na dva načina: s segrevanjem (varjenjem) ali izpustitvijo tega koraka. Številni pisni viri razlikujejo med tema metodama pridobivanja, na primer:

— „Najdokładniejszy sposób sycenia różnych gatunków miodów“, Fr. Józef Ambrożewicz, Varšava, 1891. V tem delu sta opisani metodi priprave medice.

„Medico lahko iz medu pripravimo na dva načina:

1) z ognjem oziroma varjenjem ali kuhanjem;

2) brez ognja oziroma kuhanja.“ — „Miodosytnictwo – czyli nauka przerabiania miodu i owoców na napoje“ avtorja Teofila Ciesielskega, objavljeno leta 1892 v Lvovu, v katerem so medice razvrščene po načinu priprave medene raztopine za vrenje: „Iz medu lahko pripravimo pijačo na dva načina, in sicer:

a) z ognjem oziroma varjenjem ali kuhanjem;

b) na hladno.“ — „Mała encyklopedia rolnicza“, ki jo je leta 1964 v Varšavi izdalo Państwowe Wydawnictwa Rolnicze i Leśne in v kateri je na strani 410 opisana delitev medic v kategorije: „Po metodi priprave medene raztopine obstajajo nevarjene medice, pridobljene iz medene raztopine, ki ni bila segreta, in varjene medice, pridobljene iz segrete (kuhane) medene raztopine.“

(1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.