SL    SL SL 
 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 4.8.2009 
COM(2009) 417 kon č. 
  
Predlog 
UREDBA SVETA 
o uvedbi dokon čne protidampinške dajatve na uvoz nekaterega pribora (fitingov) za 
cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Ljuds ke republike Kitajske in Tajske, in tistih, 
poslanih s Tajvana, ki se prijavijo kot izdelki s poreklom s Tajvana ali ne, in 
razveljavitvi izvzetja, odobrenega družbama Chup Hsin Enterprise Co. Ltd. in Nian 
Hong Pipe Fittings Co. Ltd. 
 
SL 2   SL OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM  
Ozadje predloga  
 Razlogi za predlog in njegovi cilji 
Ta predlog zadeva uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o 
zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti, kakor je 
bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 2117/2005 z dne 21. decembra 2005 („osnovna uredba“), v postopku glede uvoza pr ibora (fitingov) za cevi (razen litega 
pribora (fitingov), prirobnic in fitingov z navoj em) iz železa ali jekla (razen nerjavnega 
jekla), z najve čjim zunanjim premerom do vklju čno 609,6 mm, ki se uporablja za čelno 
varjenje ali druge namene, s poreklom iz Ljuds ke republike Kitajske in Tajske in tistih, 
poslanih s Tajvana, ki se prijavijo ko t izdelki s poreklom s Tajvana ali ne. 
 Splošno ozadje  
Ta predlog je nastal pri izvajanju osnovne ure dbe in je posledica preiskave, ki je bila 
izvedena v skladu z vsebinskimi in postopkovnimi zahtevami iz osnovne uredbe. 
 Obstoječe določbe na podro čju, na katero se nanaša predlog 
Uredba Sveta (ES) št. 964/2003 o uvedbi dokon čnih protidampinških ukrepov za uvoz 
določenega pribora (fitingov) za cevi iz že leza ali jekla s poreklom iz Ljudske 
republike Kitajske in Tajske in tistih, poslanih s Tajvana, ki se prijavijo kot izdelki s poreklom s Tajvana ali ne. 
Ukrepi v zvezi z zadevnim izdelkom s poreklom iz LRK so z 
Uredbo Sveta (ES) št. 2052/2004 razširje ni na uvoz, poslan iz Indonezije, z 
Uredbo Sveta (ES) št. 2053/2004 na uvoz, poslan s Šrilanke, in z 
Uredbo Sveta (ES) št. 655/2006 na uvoz, poslan s Filipinov, ne glede na to, ali je njegovo poreklo deklarirano na Filipini h, v Indoneziji in na Šrilanki ali ne. 
 Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije  
Se ne uporabi. 
Posvetovanje z zainteresiran imi strankami in ocena u činka  
 Posvetovanje z zainteresiranimi strankami  
 Zainteresiranim strankam, ki jih zadeva postopek, je bila da na možnost, da zagovarjajo 
svoje interese med preiskavo v skladu z dolo čbami osnovne uredbe. 
 Zbiranje in uporaba izvedenskih mnenj  
 Zunanje izvedensko mnenje ni bilo potrebno. 
 Ocena učinka  
Ta predlog je posledica izvajanja osnovne uredbe. 
 
SL 3   SL Osnovna uredba ne predvideva splošne ocene u činka, pač pa vsebuje iz črpen seznam 
pogojev, ki jih je treba oceniti. 
Pravni elementi predloga  
 Povzetek predlaganih ukrepov  
Ta pregled zaradi izteka ukrepa se je za čel 5. junija 2008, potem ko je Odbor za zaš čito 
interesov industrije fitingov iz jekla za čelno varjenje Evropske unije vložil zahtevek. 
Prvotno so bili dokon čni ukrepi uvedeni leta 1996 in ohranjeni po pregledu zaradi 
izteka ukrepa junija 2003. Veljavna pro tidampinška dajatev za Ljudsko republiko 
Kitajsko je 58,6 %, ki je bila razširjena na izdelke, poslane s Tajvana, razen na izdelke 
družb Chup Hsin Enterprise Co. Ltd, Rigi d Industries Co. Ltd in Nian Hong Pipe 
Fittings Co. Ltd. Dajatev za Tajsko je 58,9 %, razen za družbi Thai Benkan Co. Ltd. in 
Awaji Sangyo Co. Ltd, za kateri je dajatev 0 oz. 7,4 %.  
Vzporedno se je za čel delni vmesni pregled, omejen na dva tajvanska proizvajalca 
izvoznika in na njuno izvzetje iz razširit ve ukrepov na Tajvan. Njuno izvzetje ni ve č 
upravičeno, saj sta družbi tudi vple teni v prakso izogibanja.  
Priloženi predlog za uredbo Sveta o ohranitvi zgoraj navedenih ukrepov temelji na 
ugotovitvah v zvezi z nadaljevanjem ali ponovnim pojavom dampinga ter v zvezi s 
škodo in interesom Skupnosti. 
Zato se predlaga, da Svet sprejme pr iloženi predlog uredbe, ki ga je treba čim prej 
objaviti v Uradnem listu Evropske unije. 
 Pravna podlaga  
Uredba Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaš čiti proti dampinškemu 
uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti, kakor je bila nazadnje spremenjena 
z Uredbo Sveta (ES) št. 2117/ 2005 z dne 21. decembra 2005. 
 Načelo subsidiarnosti  
Predlog je v izklju čni pristojnosti Skupnosti. Na čelo subsidiarnosti se zato ne 
uporablja. 
 Načelo sorazmernosti  
Predlog je v skladu z na čelom sorazmernosti iz naslednjih razlogov: 
 Oblika ukrepanja je opisana v zgoraj  navedeni osnovni uredbi in ne dopuš ča odločanja 
na nacionalni ravni. 
 Navedba o na činu zmanjšanja finan čne in upravne obremenitve Skupnosti, nacionalnih 
vlad, regionalnih in lokalnih organov, gos podarskih subjektov in državljanov ter njeni 
sorazmernosti s ciljem predloga se ne uporablja. 
 Izbira instrumentov  
 
SL 4   SL  Predlagani instrumenti: uredba. 
 Druge oblike ne bi bile us trezne iz naslednjega razloga: 
Navedena osnovna uredba ne predvideva drugih možnosti. 
Proračunske posledice  
 Predlog ne vpliva na prora čun Skupnosti. 
 
 
SL 5   SL  
Predlog 
UREDBA SVETA 
o uvedbi dokon čne protidampinške dajatve na uvoz nekaterega pribora (fitingov) za 
cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Ljuds ke republike Kitajske in Tajske, in tistih, 
poslanih s Tajvana, ki se prijavijo kot izdelki s poreklom s Tajvana ali ne, in 
razveljavitvi izvzetja, odobrenega družbama Chup Hsin Enterprise Co. Ltd. in Nian 
Hong Pipe Fittings Co. Ltd. 
SVET EVROPSKE UNIJE JE – 
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaš čiti proti 
dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti
1 („osnovna uredba“), in 
zlasti členov 11(2) in (3) ter 13(4) Uredbe, 
ob upoštevanju predloga, ki ga je po posve tovanju s svetovalnim odborom predložila 
Komisija, 
ob upoštevanju naslednjega: 
A. POSTOPEK 
1. Veljavni ukrepi in prejšnje preiskave 
(1) Z Uredbo Sveta (ES) št. 584/962 je bila uvedena dokon čna protidampinška dajatev na 
uvoz nekaterega pribora (fitingov) za cevi iz železa ali jekla („pr ibor (fitingi) za 
cevi“ ali „zadevni izdelek“) s poreklom, me d drugim, iz Ljudske republike Kitajske 
(„LRK“) in Tajske („prvotna preiskava“). V skladu s členom 13(3) osnovne uredbe je 
Uredba (ES) št. 763/20003 razširila te ukrepe na dolo čen uvoz zadevnega izdelka, 
poslanega s Tajvana, na podlagi ugotovitev preiskave proti izogibanju tem ukrepom. 
(2) Trenutno veljavni ukrepi so dokon čne protidampinške dajatve, uvedene z 
Uredbo Sveta (ES) št. 964/20034 na uvoz nekaterega pribora (fitingov) za cevi iz 
železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republik e Kitajske (LRK) in Tajske („zadevne 
                                                 
1 UL L 56, 6.3.1996, str. 1, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 2117/2005 (UL 
L 340, 23.12.2005, str. 17). 
2 UL L 84, 3.4.1996, str. 1. 
3 UL L 94, 14.4.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 2314/2000 (UL L 267, 
20.10.2000, str. 15). 
4 UL L 139, 6.6.2003, str. 1, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1496/2004 (UL L 275, 
25.8.2004, str. 1). 
 
SL 6   SL države“) in tistih, poslanih s Tajvana, ki se  prijavijo kot izdelki s poreklom s Tajvana 
ali ne, na podlagi pregleda zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne 
uredbe („prvi pregled zaradi izteka ukr epa“). Veljavna protidampinška dajatev za 
Ljudsko republiko Kitajsko (LRK) je 58,6 % in za Tajsko 58,9 %, razen za družbi 
Thai Benkan Co. Ltd. in Awaji Materia Co. Ltd.5, za kateri je 0 oz. 7,4 %. Tri 
tajvanske družbe, Chup Hsin Enterprise C o. Ltd, Rigid Industries Co. Ltd in Nian 
Hong Pipe Fittings Co. Ltd., so izvz ete iz razširitve ukrepov na Tajvan. 
(3) S Sklepom Komisije 96/252/ES6so bile sprejete zaveze neka terih tajskih proizvajalcev. 
Te zaveze so bile umaknjene leta 2004 z Uredbo Sveta (ES) št. 1496/20047 o 
spremembah Uredbe Sveta (ES) št. 964/20038. 
(4) V skladu s členom 13(3) osnovne uredbe so bili ukrepi v zvezi z zadevnim izdelkom s 
poreklom iz LRK z Uredbo Sveta (ES) št. 2052/20049 razširjeni na uvoz, poslan iz 
Indonezije, z Uredbo Sveta (ES) št. 2053/200410 na uvoz, poslan s Šrilanke, in z 
Uredbo Sveta (ES) št. 655/200611 na uvoz, poslan s Filipinov, ne glede na to, ali je 
njegovo poreklo deklarirano na Filipini h, v Indoneziji in na Šrilanki ali ne. 
(5) Protidampinški ukrepi, uvedeni z Uredbo Sveta (ES) št. 1001/200812, zdaj veljajo tudi 
za uvoz zadevnega izdelka iz Re publike Koreje in Malezije.  
2. Zahtevki za pregled (6) Komisija je po objavi obvestila o bližnjem izteku
13 protidampinških ukrepov, ki 
veljajo za uvoz pribora (fitingov) za cevi s poreklom iz LRK in Tajske, prejela 
zahtevek za pregled v skladu s členom 11(2) in (3) osnovne uredbe. 
(7) Zahtevek je 5. marca 2008 vložil Odbor za zaš čito interesov industrije fitingov iz jekla 
za čelno varjenje Evropske unije („vložnik“) v imenu proizvajalce v, ki predstavljajo 
večji delež, v tem primeru ve č kot 50 % celotne proizvodnj e pribora (fitingov) za cevi 
v Skupnosti. 
(8) Zahtevek v skladu s členom 11(2) je bil utemeljen s tem, da bi se zaradi izteka 
veljavnosti teh ukrepov damping in škoda za in dustrijo Skupnosti verjetno nadaljevala 
ali ponovno pojavila. 
(9) Zahtevek v skladu s členom 11(3) je bil utemeljen z in formacijami vložnika, da ukrep 
ne zadostuje ve č za prepre čevanje škodljivega dampinga pri uvozu zadevnega izdelka 
iz LRK, zlasti, kar zadeva razširitev ukrepa na uvoz, poslan s Tajvana. Vložnik je 
predložil prima facie  dokaze, da izvzetje uvoza, ki ga proizvajata družbi Chup Hsin 
Enterprise Co. Ltd in Nian Hong Pipe Fitt ings Co. Ltd., iz razš irjenega ukrepa ni ve č 
                                                 
5 Prej Awaji Sangyo Co Ltd., glej UL C 152/2007, str. 16. 
6 UL L 84, 3.4.1996, str. 46. 
7 UL L 275, 25.8.2004, str. 1. 
8 UL L 139, 6.6.2003, str. 1, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1496/2004 (UL L 275, 
25.8.2004, str. 1). 
9 UL L 355, 1.12.2004, str. 4. 
10 UL L 355, 1.12.2004, str. 9. 
11 UL L 116, 29.4.2006, str. 1. 
12 UL L 275, 16.10.2008, str. 18. 
13 UL C 238, 10.10.2007, str. 20. 
 
SL 7   SL upravičeno, saj se za ti družbi zdi, da sta vpleteni v pr akso izogibanja, kot je 
pretovarjanje pribora (fitingov) za cev i s poreklom iz LRK preko Tajvana. 
(10) Komisija je po posvetovanju s svetov alnim odborom ugotovila, da obstajajo zadostni 
dokazi za za četek pregleda zaradi izteka ukrepa in delnega vmesnega pregleda, 
omejenega na izvzetje pribora (fitingov) za cevi, ki ga proizvajata družbi Chup Hsin 
Enterprise Co. Ltd, Kaohsiung (Tajvan) in  Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd, 
Kaohsiung (Tajvan), iz razširitve pro tidampinških ukrepov, uvedenih na uvoz s 
poreklom iz LRK, na uvoz, poslan s Tajvana, zato je za čela preglede14 v skladu s 
členom 11(2) in (3) osnovne uredbe („sedanji pregledi“). 
3. Preiskava 
3.1 Stranke, ki ji h zadeva preiskava 
(11) Komisija je o za četku pregledov uradno obvestila proizvajalce Skupnosti vložnike, 
druge proizvajalce Skupnosti, proizvajal ce izvoznike v zadevnih državah, vklju čno s 
Tajvanom, uvoznike/trgovce, uporabnike in n jihova združenja, za katera je znano, da 
jih to zadeva, ter predstavnike vlad držav izvoznic.  
(12) Komisija je poslala vpraša lnike vsem navedenim strankam te r tistim, ki so se javile v 
roku iz obvestila o za četku. Komisija je zainteresiranim  strankam dala tudi možnost, 
da pisno izrazijo svoja stališ ča in zaprosijo za zaslišanje v roku iz obvestila o za četku. 
(13) Komisija je izpolnjene vprašalnike prej ela od obeh proizvajal cev izvoznikov s Tajvana 
in treh vzor čenih proizvajalcev Skupnosti ter treh vzor čenih nepovezanih uvoznikov v 
Skupnosti (glej uvodne izjave od (14) do (17)). 
3.2 Vzorčenje 
(14) Zaradi o čitno velikega števila proizvajalcev izvoznikov v LRK, nepovezanih 
uvoznikov zadevnega izdelka v Skupnosti in  proizvajalcev S kupnosti, ki podpirajo 
zahtevek, je bilo v skladu s členom 17 osnovne uredbe v obvestilu o za četku 
predvideno vzor čenje. Da bi se Komisija lahko odlo čila, ali je vzor čenje potrebno, in 
da bi v tem primeru izbrala vzorec, je od navedenih strank zahte vala, naj predložijo 
informacije, navedene v obvestilu o za četku v poglavju 5.1.(a) (i) do (iii), in  razposlala 
obrazce za vzor čenje, v katerih so morali vsi zad evni proizvajal ci Skupnosti, 
proizvajalci izvozniki in uvozniki navesti posebne informacije o povpre čnem obsegu 
prodaje ter cenah.  
(15) Noben kitajski ali tajski proizvajalec  izvoznik ni izpolnil vprašalnika, zato vzor čenja 
ni bilo mogo če uporabiti.  
(16) Izpolnjene obrazce za vzor čenje je poslalo devet proizvajalcev Skupnosti. Na podlagi 
obsega njihove prodaje na trgu Skupnosti v obdobju preiskave v zvezi s pregledom je 
bil izbran vzorec štirih proizvajalce v Skupnosti. Komisija je od navedenih 
proizvajalcev zahtevala, naj popolno izpoln ijo vprašalnik. Ena od izbranih družb ni 
popolno izpolnila vprašalnika in je bila zato izklju čena iz vzorca. Kon čni vzorec treh 
                                                 
14 UL C 138, 5.6.2008, str. 42. 
 
SL 8   SL družb je pomenil ve č kot 59 % celotne proizvodnje industrije Skupnosti in 62 % 
obsega prodaje industrije S kupnosti na trgu Skupnosti.  
(17) Izpolnjene obrazce za vzor čenje je poslalo devet uvoznikov zadevnega izdelka. Na 
podlagi obsega njihovega uvoza zadevnih iz delkov iz zadevnih držav v Skupnost v 
obdobju preiskave v zvezi s pregledom je bil izbran vzorec štirih uvoznikov. Vendar 
ena od družb ni popolno izpolnila vp rašalnika in je bila zato izklju čena iz vzorca.  
3.3 Preiskovalni in preveritveni obiski 
(18) Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za 
ugotavljanje verjetnosti nadaljevanja ali ponovnega pojava dampinga in škode ter 
interesa Skupnosti in preverjanje, ali je iz vzetje nekaterega pr ibora (fitingov) za cevi, 
ki ga proizvajata družbi iz  uvodne izjave (9), iz razširitve veljavnih protidampinških 
ukrepov proti LRK še vedno upravi čeno s tem, da prepre čuje škodljiv damping. 
Preveritveni obiski so bili izvedeni  v prostorih naslednjih družb:  
a) Vzorčeni proizvajalci Skupnosti 
– Erne Fittings GmbH, Schlins, Avstrija, vklju čno s povezano družbo Siekmann 
Fittings, GmbH, Lohne, Nem čija  
– Interfit S.A., Maubeuge, Francija 
– Virgilio Cena & Figli S.p.A, Brescia, Italija 
b) Vzorčeni nepovezani uvozniki 
– BSS Group plc, Leicester, Združeno kraljestvo  
– Eurobridas Fittings, S.A., Zaragoza, Španija 
– Manfred Geldbach GmbH & Co., Gelsenkirchen, Nem čija 
c) Proizvajalci izvozniki v Tajvanu 
– Chup Hsin Enterprise Co. Ltd, Kaohsiung  
– Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd, Kaohsiung  
d) Proizvajalec v primerljivi državi, ZDA 
– Weldbend Corporation, Argo, Illinois, ZDA  
3.4 Obdobje preiskave v zvezi s pregledom 
(19) Preiskava nadaljevanja ali ponovnega pojava dampinga je zajela obdobje od 
1. aprila 2007 do 31. marca 2008 („obdobje prei skave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). 
Proučevanje trendov, pomembnih za oceno ve rjetnosti nadaljevanja ali ponovnega 
pojava škode, je potekalo od 1. januarja  2004 do konca OPP („obravnavano obdobje“).  
B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK 
 
SL 9   SL 1. Obravnavani izdelek 
(20) Izdelek, ki se pregleduje, je enak kot  v prvotni preiskavi in prvem pregledu zaradi 
izteka ukrepa: nekateri pribor (fitingi) za cevi (razen litega pribora (fitingov), prirobnic in fitingov z navojem) iz železa ali jekl a (razen nerjavnega jekla), z najve čjim 
zunanjim premerom do vklju čno 609,6 mm, ki se uporablja za čelno varjenje ali druge 
namene, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajske. 
(21) Pribor (fitingi) za cevi se izdeluje predvsem z rezanjem in oblikovanjem cevi. 
Uporablja se za spajanje cevi in je v razli čnih oblikah: v obliki kolena, črke T, 
redukcijskih kosov in kapic ter razli čnih velikosti in kakovosti ma teriala. Uporablja se 
v glavnem v petrokemi čni industriji, gradbeništvu,  pridobivanju energije, 
ladjedelništvu in indust rijskih napeljavah. Pri pr odaji za uporabo v petrokemi čni 
industriji se uporablja svetovni standard ANSI. Za druge namene pa se v Skupnosti 
najpogosteje uporablja standard DIN.  
2. Podobni izdelek (22) Tudi ta preiskava je ko t prvotna preiskava in prvi pr egled zaradi izteka ukrepa 
pokazala, da ima pribor (fitingi) za cevi, proizveden v zadevnih državah, ki se prodaja 
doma in/ali se izvozi v Skupnost, enake osnovne fizikalne, tehni čne in kemi čne 
lastnosti ter kon čne uporabe kot izdelki, ki jih v Skupnosti prodajajo proizvajalci 
Skupnosti vložniki, in se zato šteje za podoben izdelek v smislu člena 1(4) osnovne 
uredbe. 
C. VERJETNOST NADALJEVANJA AL I PONOVNEGA POJAVA DAMPINGA 
(23) V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe se je prou čilo, ali je verjetno, da bi iztek 
ukrepov povzro čil nadaljevanje ali ponovitev dampinga.  
1. Uvodne opombe 
(24) Ta preiskava je morala , kot je navedeno zgoraj, zarad i nesodelovanja proizvajalcev 
izvoznikov iz LRK in Tajske temeljiti na informacijah, ki so bile Komisiji na voljo iz 
drugih virov, kot so zahtevek za pr egled, podatki Eurostata, statisti čni podatki 
kitajskih carinskih organov in informacije, zbrane v primerljivi državi. 
2. Tajska 
a) Normalna vrednost (25) V skladu s členom 18 osnovne uredbe in zaradi ne sodelovanja tajskih proizvajalcev 
izvoznikov je normalna vrednost za Tajsko temeljila na podatkih iz zahtevka, tj. 
ocenjenih proizvodnih stroških na Tajskem, katerim je bilo dodanih 15 % za prodajne, splošne in administrativ ne odhodke ter 11 % za dobi ček. Nič ni kazalo, da bi ta stopnja 
dobička presegala dobi ček, ki ga obi čajno dosegajo drugi izvozniki ali proizvajalci pri 
prodaji izdelkov enake splošn e kategorije na notranjem tr gu države porekla, kot je 
določeno v členu 2(6)(c).  
b) Izvozna cena 
 
SL 10   SL (26) V skladu s členom 18 osnovne uredbe in zaradi ne sodelovanja tajskih proizvajalcev 
izvoznikov je bila izvozna cena izra čunana na podlagi podatkov Eurostata. Te številke 
so bile prilagojene glede na vrsto izdelka sorazmerno s tonažo posamezne vrste izdelka na podlagi informacij v zahtevku.  
c) Primerjava 
(27) Za zagotovitev poštene primerja ve je bila izvozna cena v skladu s členom 2(10) 
osnovne uredbe prilagojena za stroške notranjega in čezmorskega prevoza, 
zavarovanja, provizij in pakiranja.  
d) Stopnja dampinga 
(28) Komisija je za izra čun stopnje dampinga v skladu s členom 2(11) osnovne uredbe 
primerjala tehtano povpre čno normalno vrednost s povpre čno ceno izvoza v Skupnost 
na ravni franko tovarna in na enaki trgovinski  ravni. Ta primerjava je pokazala, da je 
stopnja dampinga za Tajsko 17,8 % in je  enaka znesku, za katerega je dolo čena 
normalna vrednost presegala izvozno ceno. 
3. Ljudska republika Kitajska 
a) Normalna vrednost: primerljiva država  
(29) Obstoje či ukrepi dolo čajo eno samo dajatev na ra vni države za celoten uvoz 
podobnega izdelka s poreklom iz LRK v S kupnost. V skladu s tem je bila normalna 
vrednost dolo čena na podlagi informacij, pri dobljenih v tretji državi s tržnim 
gospodarstvom („primerljiva država“). V prvotni preiskavi je bila za primerljivo državo izbrana Tajska. Venda r so bile v obvestilu o za četku kot primerljiva država 
predvidene Združene države Amerike, saj je industrija Skupnosti v svojem zahtevku 
za pregled navedla, da so Združene države zdaj  ustreznejša izbira kot Tajska. Komisija 
si je prizadevala najti mogo če alternative v drugih tretjih državah, vendar razen ene 
družbe v ZDA ni hotela s odelovati nobena družba. 
(30) V skladu s členom 2(7) osnovne uredbe se je izbira ZDA zdela ustrezna zaradi 
velikosti njihovega trga, ravni uvoza in posledi čne močne konkurence na tem trgu. 
Poleg tega se je glede na to, da pri preisk avi ni sodeloval noben tajski izvoznik, zdelo 
ustreznejše normalno vrednost za LRK osnova ti na preverjenih podatkih sodelujo če 
družbe iz ZDA. Nobena zainteresir ana stranka po objavi obvestila o za četku tudi ni 
poslala pripomb glede predloga, naj se za primerljivo državo uporabijo ZDA. Zato je 
normalna vrednost temeljila na podatkih, ki jih je predložil proizvajalec v ZDA. 
b) Izvozna cena 
(31) Zaradi nesodelovanja pr oizvajalcev izvoznikov iz LRK je  bilo treba ugotovitve glede 
izvoza v Skupnost osnovati na razpol ožljivih dejstvih v skladu s členom 18(1) osnovne 
uredbe. Izvozna cena je bila dolo čena na podlagi enake metodologije kot v prvotni 
preiskavi, tj. statisti čnih podatkov kitajskih carinskih organov. Ti podatki so bili 
preverjeni glede na podatke Eurostata. Ugot ovljene so bile precejšnje razlike pri 
količini in ceni. Na podlagi predhodno dokume ntiranih dokazov o izogibanju v LRK, 
ki kažejo, da podatki Eurostata niso bili dovolj natan čni, se je zdelo primerno, da se v 
tem pregledu ne uporabijo. 
 
SL 11   SL c) Primerjava 
(32) Za namen pravi čne primerjave in v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe so bile v 
obliki prilagoditev ustrezno upošte vane razlike glede prevoza ( čezmorski prevoz), 
stroškov zavarovanja, stroškov kredita in pos redniških provizij, za katere se je štelo, 
da vplivajo na cene in primerljivost cen. 
d) Stopnja dampinga 
(33) V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe se je tehtana povpre čna normalna vrednost 
na osnovi franko tovarna v ZDA primerjala s tehtano povpre čno izvozno ceno na 
osnovi franko tovarna na Kita jskem na enaki trgovinski ra vni. Zgornja primerjava je 
pokazala obstoj 100-odstotne stopnje dampinga za LRK. 
e) Sklep 
(34) Preiskava je pokazala, da se je uvoz iz  obeh držav še naprej nadaljeval ob visokih 
stopnjah dampinga. S preisk avo ni bil ugotovljen noben razlog, zakaj bi raven 
dampinga izginila ali se znižala, če bi razveljavili ukrepe. Za to se sklene, da obstaja 
verjetnost nadaljnjega dampinga. Poleg tega je  treba opozoriti, da se je obseg uvoza iz 
teh držav ob čutno pove čal kljub visoki stopnji protid ampinških dajatev, uvedeni na 
izvoz iz teh držav. Vseeno se je zdelo primerno prou čiti tudi, ali bi se pri ve čjih 
izvoznih koli činah ponovno pojavil damping, če bi se obstoje či ukrepi razveljavili. 
4. Razvoj uvoza ob razveljavitvi ukrepov 
(35) Za namen prou čitve verjetnosti ponovnega pojava dampinga so bili ovrednoteni 
naslednji dejavniki: razvoj izvozne in /ali proizvodne zmogljivosti zadevnih držav, 
ozadje izogibanja v primeru LRK in odz iv izvoznikov na trgih tretjih držav. 
5. Tajska 
(36) Zaradi nesodelovanja pr oizvajalcev izvoznikov iz Tajske je morala ta preiskava 
temeljiti na informacijah, ki so bile Komisiji na  voljo iz drugih virov, tj. zahtevka za 
pregled. Letna proizvodna zmogljivost Tajske je bila na podlagi zahtevka ocenjena na 
63 000 ton, pri čemer je doma ča potrošnja znašala samo 4 200 ton, zaradi česar je bila 
tajska industrija mo čno odvisna od izvoza. Letna proizv odnja je bila ocenjena na 
38 000 ton. Posledi čno so bile neizkoriš čene zmogljivosti  ocenjene na 25 000 ton. 
(37) Preiskava je pokazala, da noben drug svet ovni trg ne bi mogel pokr iti te razpoložljive 
zmogljivosti, saj za Tajsko že veljajo protidampi nški ukrepi. Ti ukrep i se za izdelek, ki 
v veliki meri ustreza izdelku iz te preiskave in je omejen  na notranji premer 14 palcev, 
v ZDA gibljejo med 10,68 % in 52,6 %. Poleg tega se na podlagi preteklih izkušenj in zahtevka za ta pregled zdi, da so po vs em svetu in zlasti v jugovzhodni Aziji na 
splošno neznanske presežne zmogljivosti. 
(38) Zaradi obstoje čih omejitev in visoke stopnje velj avnih ukrepov na dr ugih glavnih trgih 
bi se zato z ukinitvijo ukrepov bistven del tajske presežne zmogljivosti verjetno 
preusmeril na trg EU. 
6. Ljudska republika Kitajska 
 
SL 12   SL a) Proizvodnja in izkoriš čenost zmogljivosti 
(39) Zaradi nesodelovanja ki tajskih proizvajalcev izvoznikov so morale službe Komisije 
poseči po razpoložljivih dejstvih. O kitajski industriji ni veliko informacij, zato se 
naslednje ugotovitve opirajo na informacije iz zahtevka in statisti čnih podatkov 
kitajskih carinskih organov. Te ugotovitve potr jujejo tudi informacije, ki so bile 
objavljene v okviru podobnih postopkov v ZDA. 
(40) V skladu s temi viri je celotna kitajs ka proizvodna zmogljivost za zadevni izdelek 
znašala okrog 365 000 ton letno. Trenutni letn i obseg kitajske proizvodnje je bil v 
zahtevku ocenjen na okrog 291 000 ton. Ta ocena je temeljila na obsegu kitajskega svetovnega izvoza, ki ga prikazuje tr govinska carinska statistika (približno 
70 000 ton/letno), in na doma či potrošnji, ki je ocenjena na približno 221 000 ton/letno. 
(41) Na podlagi tega bi bile neizkoriš čene zmogljivosti Kitajske 74 000 ton, kar bi samo po 
sebi skoraj zadostovalo za preskrbo celotne potrošnje EU (79 813 ton).  
(42) Ker za LRK tako kot za Ta jsko v ZDA tudi veljajo pro tidampinški ukrepi, ki se 
gibljejo med 35,06 % in 182,9 %, bi se bist ven del kitajske presežne zmogljivosti 
verjetno preusmeril na trg EU. 
(43) Dejstvo, da je kitajskim proizvaj alcem izvoznikom kljub obstoju visokih 
protidampinških dajatev (58,6 %), ki so v ve ljavi za uvoz s Kitajske, uspelo bistveno 
povečati izvoz v EU, in sicer z 2 550 ton leta 2004 na 10 268 ton v OPP, kaže na 
nadaljevanje velikega interesa kitajskih izvoznikov za trg EU. 
7. Ozadje izogibanja 
(44) Poleg tega so kitajski izvozni ki pokazali, da so  še naprej odlo čeni izvažati v EU na 
kakršen koli na čin, kot dokazujejo številni poskus i izogibanja ukrepom, uvedenih z 
Uredbo Sveta (ES) št. 964/2003, z zaporedni m izvažanjem prek Tajvana, Indonezije, 
Šrilanke in Filipinov. 
(45) Na podlagi statisti čnih podatkov kitajskih cari nskih organov je še bolj jasno, da je EU 
zelo privla čen trg za kitajske proizvajalce izvoznike, saj so med izvažanjem v EU 
dosegli nekatere svojih najvišjih izvoznih cen ( čeprav dampinških).  
8. Sklep 
(46) Preiskava je pokazala, da so proizvaj alci izvozniki v LRK in na Tajskem v OPP 
nadaljevali dampinško prakso. 
(47) Obe državi skupaj sta dosegli 99 000 ton neizkoriš čenih zmogljivosti, kar je bilo 
bistveno ve č od celotne proizvodnje Skupnosti  v OPP (86 723 ton) in celo ve č od 
celotne potrošnje Skupnosti v enakem obdobju (79 813 ton). 
(48) Ob dejstvu, da ima LRK zelo veliko neizkoriš čenih proizvodnih zmogljivosti in ker se 
je že izogibala ukrepom, obstaja velika verjetno st, da bi kitajski pr oizvajalci izvozniki 
bistveno pove čali svoj dampinški izvoz zadevnega izdelka v Skupnost, če bi obstoje če 
ukrepe razveljavili. 
 
SL 13   SL (49) Glede Tajske je treba omeniti, da sta tajski družbi izvozno usmerjeni in glede na 
dejstvo, da je trg Skupnosti zelo privla čen, je zelo verjetno, da bi v primeru 
razveljavitve obstoje čih ukrepov ti družbi ponovno izvaža li obravnavani izdelek na trg 
Skupnosti v znatnih koli činah in po dampinških cenah. 
(50) Nazadnje je treba omeniti še dampinško prakso kitajskih in tajskih proizvajalcev 
izvoznikov na trgu ZDA in oktobra 2005 obnovl jene protidampinške ukrepe ZDA. 
(51) Skratka, zelo verjetno je, da se bo iz delek v primeru razveljavitve ukrepov ponovno 
uvažal iz zadevnih držav v Skupnost v znatnih koli činah in po dampinških cenah. 
D. OPREDELITEV INDUSTRIJE SKUPNOSTI 
(52) Industrijo Skupnosti so v skladu s členom 4(1) osnovne uredbe sestavljali trije 
proizvajalci Skupnosti, v imenu katerih je bil vložen zahtevek in ki so bili tudi izbrani 
v vzorcu, ter šest proizvajalcev Skupnosti, ki  podpirajo zahtevek. Na podlagi tega je 
industrija Skupnosti predstavljala ve čji delež celotne proizvo dnje Skupnosti, tj. v tem 
primeru ve č kot 76 %.  
E. RAZMERE NA TRGU SKUPNOSTI 
1. Potrošnja na trgu Skupnosti 
(53) Celotna proizvodnja Skupnosti je bila dolo čena na podlagi informacij, ki jih je 
predložilo devet proizvajalcev Skupnosti, ki  podpirajo pritožbo, in ocenjenega obsega 
proizvodnje nesodelujo čih proizvajalcev Skupnosti, navedenega v zahtevku.  
(54) Preiskava je pokazala, da je šel pr ecejšen del prodaje proizvajalcev Skupnosti 
distributerjem z lastnim skladiš čem, ki so zadevni izdelek nato izvozili iz Skupnosti, tj. 
ta prodaja ni bila namenj ena potrošnji na trgu Skupnosti. Med preiskavo ni bilo 
mogoče ugotoviti obsega izvoza teh dist ributerjev z lastnim skladiš čem na druge trge 
tretjih držav. O čitna potrošnja Skupnosti se je zato  ugotavljala na podlagi celotnega 
obsega proizvodnje v Skupnosti, kakor je dolo čeno v uvodni izjavi (53), ter na podlagi 
skupnega obsega uvoza in izvoza Skupnosti zadevnega izdelka, ki temelji na podatkih 
Eurostata. 
(55) Na podlagi tega se je v obravnavanem obdobju potrošnja Skupnosti pove čala za 28 %, 
in sicer z 62 317 ton v letu 2004 na 79 813 ton v OPP.  
PREGLEDNICA 1 – Potrošnja Skupnosti 
Potrošnja Skupnosti 2004 2005 2006 2007 OPP 
V tonah 62 317 57 492 64 919 77 095 79 813
Indeks (2004=100) 100 92 104 124 128
Letni trend −8 12 20 4
Vir: Eurostat, zahtevek in preverjeni iz polnjeni vprašalniki industrije Skupnosti. 
2. Trenutni uvoz iz zadevnih držav 
 
SL 14   SL a) Obseg in tržni delež 
(56) Za dolo čitev celotnega obsega uvoza zadevnega iz delka iz LRK se je zdelo primerno 
vključiti uvoz iz tistih držav, na katere so bi li sedanji protidampinški ukrepi razširjeni 
v skladu s členom 13(3) osnovne uredbe, to so Šrila nka, Indonezija, Filipini in Tajvan 
(glej uvodni izjavi (2) in (4)). Dejansko se je štelo, da so bili uvoženi izdelki iz teh 
držav v resnici izdelki s porek lom iz LRK. Na podlagi tega  se je celoten obseg uvoza 
pribora (fitingov) za cevi  iz LRK in Tajske pove čal s 6 861 ton v letu 2004 na 
17 605 ton v OPP, tj. za 157 %. Tržni delež te ga uvoza, izražen kot odstotek potrošnje 
Skupnosti, se je pove čal z 11 % v letu 2004 na 22 % v OPP. 
PREGLEDNICA 2 – Uvoz iz zadevnih držav 
Uvoz (v tonah) 2004 2005 2006 2007 OPP 
LRK, vklju čno s Šrilanko, 
Indonezijo, Filipini in Tajvanom  6 083 6 705 10 621 15 326 16 004
Tržni delež 10 % 12 % 16 % 20 % 20 %
Tajska  778 558 1 623 1 700 1 601
Tržni delež 1 % 1 % 2 % 2 % 2 %
Zadevne države skupaj  6 861 7 263 12 244 17 026 17 605
Tržni delež 11 % 13 % 19 % 22 % 22 %
Vir: Evropski statisti čni urad 
b) Cene uvoza in nelojalno nižanje cen 
(57) Zaradi nesodelovanja pr oizvajalcev izvoznikov v LRK in na Tajskem je bila izvozna 
cena izra čunana na podlagi podatkov Eurostata. Iz razlogov iz uvodne izjave (56) 
zgoraj, je bila povpre čna izvozna cena iz LRK izra čunana tudi na podlagi povpre čnih 
izvoznih cen s Šrilanke, iz Indonezije in s Fi lipinov, tj. držav, na katere so bili ukrepi 
razširjeni zaradi prakse izogibanja. Na podlagi tega se je v obravnavanem obdobju 
povprečna izvozna cena zadevnega izdelka iz LRK, vklju čno z izogibanjem, zvišala za 
17 %, tj. z 997 EUR/tono na 1 169 EUR/tono, s Tajske za 69 %, tj. s 1 223 EUR/tono 
na 2 067 EUR/tono, in s Tajvana za 22 %,  tj. s 1 412 EUR/tono na 1 718 EUR/tono. 
Skupno se je povpre čna cena izdelka iz zadevnih držav, vklju čno s Tajvanom, zvišala 
s 1 137 EUR v letu 2004 na 1 479 EUR v OPP, tj. za 30 %. St roški proizvodnje so se v 
enakem obdobju zaradi zvišanja cene os novne surovine, tj. jeklena cev, bistveno 
povečali.  
(58) Primerjava med cenami franko tovarna vzor čenih proizvajalcev Skupnosti in primerno 
prilagojenimi cenami Eurostata je pokazala povpre čno nelojalno nižanje cen 54,8 % za 
LRK, 20 % za Tajsko in 33,5 % za Tajvan. 
3. Uvoz iz drugih tretjih držav 
 
SL 15   SL (59) Protidampinške dajatve ve ljajo za uvoz iz Republike Kore je in Malezije ; uvoz iz teh 
dveh držav se je, kot poro ča Eurostat, v obravnavanem obdobju zmanjšal na zelo nizek 
odstotek (tj. manj kot 1 % potrošnje Skupnosti).  
(60) Celotni obseg uvoza pribora (fitingov) za ce vi iz tretjih držav, r azen tistih, navedenih v 
prejšnji uvodni izjavi, se je pove čal s 4 679 ton v letu 2004 na 10 563 ton na koncu 
OPP, tj. za 126 %. Tržni delež tega uvoza je dosegel 13 % potrošnje Skupnosti. To 
pomeni, da se je v obravnavanem obdobju pove čal za 76 %, in sicer z 8 % na 13 %.  
PREGLEDNICA 3 – Uvoz in tržni de lež uvoza iz drugih tretjih držav 
 2004 2005 2006 2007 OPP 
Uvoz iz drugih tretjih 
držav (v tonah) 4 679 6 134 6 795 9 993 10 563 
Indeks (2004=100) 100 131 145 214 226 
Tržni delež 8 % 11 % 10 % 13 % 13 % 
Indeks (2004=100) 100 142 139 173 176 
Vir: Eurostat in informacije o trgu, ki so jih predložili vložniki 
PREGLEDNICA 4 – Glavni uvoz v Skupnost 
Glavni uvoz iz drugih 
tretjih držav v tonah in po državah 2004 2005 2006 2007 OPP 
Izrael 78 945 1 231 2 455 3 293 
Turčija 650 506 467 1 991 2 138 
Vietnam 767 695 1 225 1 748 2 134 
Indija 1 537 1 763 1 553 1 703 1 065 
Vir: Eurostat in informacije o trgu, ki jih je predložil vložnik 
4. Gospodarski položaj industrije Skupnosti 
4.1 Uvodna opomba 
(61) Gibanja gospodarskih kazalcev, kot so proizvodnja, proizvodna zmogljivost, 
izkoriščenost zmogljivosti, zaposlovanje, produktivnos t, prodaja, tržni delež in rast, so 
bila ocenjena na podlagi informacij, zbrani h od vseh proizvajalcev Skupnosti, medtem 
ko so bila gibanja cen, dobi čkonosnosti, denarnega toka, zm ožnosti zbiranja kapitala 
in naložb, zalog, donosnosti naložb in pla č ocenjena na podlagi preverjenih informacij, 
ki so jih vzor čeni proizvajalci Skupnosti predloži li v popolno izpolnjenih vprašalnikih. 
4.2 Podatki, ki se nanašajo na celotno industrijo Skupnosti 
 
SL 16   SL a) Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriš čenost zmogljivosti 
(62) Celotna proizvodnja industrije Skupnosti se je v obravnavanem obdobju pove čala za 
8 %, proizvodna zmogljivost pa za 5 %. V istem obdobju se je izkoriš čenost 
zmogljivosti rahlo pove čala. Vendar je pri tem treba upoštevati 28-odstotno pove čanje 
potrošnje v Skupnosti.  
PREGLEDNICA 5 – Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriš čenost zmogljivosti 
 2004 2005 2006 2007 OPP 
Obseg proizvodnje v tonah 80 044 73 049 82 950 85 536 86 723
Proizvodna zmogljivost v 
tonah 154 840 155 740 160 890 162 910 163 210
Izkoriščenost zmogljivosti v % 52 % 47 % 52 % 53 % 53 %
Vir: Eurostat, zahtevek in preverjeni iz polnjeni vprašalniki industrije Skupnosti. 
b) Zaposlovanje in produktivnost 
(63) Stopnja zaposlenosti v industriji Skupnosti je ostala sorazmerno stabilna, razen v 
letu 2005, pri čemer se je v celotnem obravna vanem obdobju zmanjšala za 1 %. 
Produktivnost, izmerjena kot proizvodnja v tonah na zaposlenega, se je pove čala za 
9 %. 
PREGLEDNICA 6 – Zapos lenost in produktivnost 
 2004 2005 2006 2007 OPP 
Zaposlenost (na podro čju 
zadevnega izdelka) 1 297 1 073 1 268 1 289 1 287 
Produktivnost (ton/zaposlenega) 62 68 65 66 67 
 
c) Obseg prodaje in tržni delež 
(64) Obseg prodaje industrije Skupnosti nepovezanim strankam na trgu Skupnosti se je 
povečal za 4 %, z 59 399 ton v letu 2004 na 61 991 ton v OPP. Vendar so tržni deleži 
industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju stal no padali. Tako se je celotni tržni 
delež industrije Skupnosti zm anjšal za 21 %. Kot je bilo obrazloženo zgoraj, se 
precejšen del izdelkov Skupnosti proda distributerjem z lastnim skladiš čem, ki jih 
izvozijo. Zato je bil tržni delež izražen  kot delež celotne proizvodnje Skupnosti, 
zmanjšan za celoten izvoz v o čitni potrošnj i Skupnosti. 
PREGLEDNICA 7 – Obseg pr odaje in tržni delež 
 2004 2005 2006 2007 OPP 
 
SL 17   SL Obseg prodaje v EU 
nepovezanim strankam v 
tonah 59 399 51 461 57 299 60 193 61 991 
Tržni delež 81 % 77 % 71 % 65 % 65 % 
Indeks (2004=100) 100 94 87 80 79 
d) Rast 
(65) Medtem ko se je potrošnja  Skupnosti med letom 2004 in OPP pove čala za 28 %, 21-
odstotno zmanjšanje tržnega deleža industrije Skupnosti in vzporedno pove čanje 
uvoza iz zadevnih držav jasno kažeta, da i ndustrija Skupnosti ni mogla sodelovati pri 
rasti trga. 
e) Višina stopnje dampinga  
(66) Vpliv dejanskih stopenj dampinga na industrijo Skupnosti se glede na obseg, tržni 
delež in cene dampinškega uvoza iz zadevni h držav ne more šteti kot zanemarljiv. 
f) Okrevanje od u činkov dampinga  
(67) Kot kaže pozitiven razvoj ve čine zgoraj navedenih kazalcev, je finan čni položaj 
industrije Skupnosti v letih od 2004 do za četka 2008 delno okreval od škodljivih 
učinkov dampinškega uvoza s poreklom iz zadevnih držav. 
4.3 Podatki, ki se nanašajo le na vzor čene proizvajalce Skupnosti 
a) Zaloge 
(68) V celotnem obravnava nem obdobju so se zaloge pove čale za 3 %. Obseg zalog je bil 
leta 2007 zaradi rasto čih cen jeklenih cevi, zaradi ka terih so si podjet ja ustvarile ve čje 
zaloge, bistveno ve čji.  
PREGLEDNICA 8 – Zaloge 
Obseg kon čnih 
zalog 2004 2005 2006 2007 OPP 
V tonah 7 449 7 206 7 580 8 510 7 703 
Vir: preverjeni odgovori vzor čenih proizvajalcev S kupnosti na vprašalnik. 
b) Povpre čne prodajne cene 
(69) V obravnavanem obdobju so se povpre čne prodajne cene, ki so jih na trgu Skupnosti 
zaračunavali vzor čeni proizvajalci Skupnosti, post opoma povišale. Celotno povišanje 
je med letom 2004 in OPP znašalo 57 %.  Ta rast se deloma razlaga s pove čanjem 
stroškov glavne surovine, jeklenih cevi, delo ma pa z dejstvom, da sta dva proizvajalca 
Skupnosti proizvodnjo preusmerila na posebne, dražje vrste izdelka.  
PREGLEDNICA 9 – Povpre čna prodajna cena 
 
SL 18   SL Prodajna cena 2004 2005 2006 2007 OPP 
EUR/tono 1 779 2 128 2 482 2 738 2 790 
Indeks (2004=100) 100 120 139 154 157 
Vir: preverjeni odgovori vzor čenih proizvajalcev S kupnosti na vprašalnik. 
c) Povpre čni stroški proizvodnje 
(70) Tudi povpre čni stroški proizvodnje so se v obravnavanem obdobju postopoma 
povečali, predvsem zaradi višjih cen jekla. Povpre čni stroški proizvodnje so se v OPP 
povečali s 1 628 EUR/tono na 2 401 EUR/tono, to je za 48 %.  
PREGLEDNICA 10 – Povpre čni stroški proizvodnje 
Stroški na enoto 2004 2005 2006 2007 OPP 
EUR/tono 1 628 2 059 1 998 2 040 2 401 
Indeks (2004=100) 100 127 123 125 148 
Vir: preverjeni odgovori vzor čenih proizvajalcev S kupnosti na vprašalnik. 
d) Dobičkonosnost in denarni tok 
(71) Dobi čkonosnost vzor čenih proizvajalcev Skupnosti se je gibala pozitivno, v skladu z 
zvišanjem prodajnih cen. Kljub velikim težavam v letih 2004 in 2005 je skupna 
dobičkonosnost v OPP dosegla 9,1 %. Delni razlog za to je bila preusmeritev na 
proizvodnjo izdelkov z višjo dodano vrednostjo v obravnavanem obdobju. 
(72) Med letoma 2004 in 2006 je denarni tok znatno nihal, nato pa  se je do konca 
obravnavanega obdobja izrazito in postopoma pove čeval. 
PREGLEDNICA 11 – Dobi čkonosnost in denarni tok 
 2004 2005 2006 2007 OPP 
Dobičkonosnost 1,8 % 1,2 % 7,2 % 10,6 % 9,1 % 
Indeks (2004=100) 100 70 403 598 514 
Denarni tok (v 1 000 EUR) 3 320 1 425 7 577 10 100 12 308 
Indeks (2004=100) 100 43 228 304 371 
Vir: preverjeni odgovori vzor čenih proizvajalcev S kupnosti na vprašalnik. 
e) Naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala 
 
SL 19   SL (73) Vzor čeni proizvajalci Skupnosti so v obravnavanem obdobju pove čali naložbe za 
115 %. Vlagali so predvsem v razvoj  strojev in izboljšanje logisti čnih zmogljivosti za 
povečanje produktivnosti.  
(74) Donosnost naložb, izražena kot dobi ček/izguba zadevnega izdelka glede na neto 
knjigovodsko vrednost naložb, se je  v obravnavanem obdobju bistveno pove čala in se 
je razvijala enako kot dobi čkonosnost. 
(75) Komisija ni prejela nobenih dokazov v zvezi z zmanjšanjem ali pove čanjem zmožnosti 
zbiranja kapitala v obravnavanem obdobju. 
PREGLEDNICA 12 – Naložbe in donosnost naložb 
 2004 2005 2006 2007 OPP 
Naložbe (v 
1 000 EUR) 2 567 4 448 3 930 4 986 5 524 
Indeks (2004=100) 100 173 153 194 215 
Donosnost naložb 4 % 2 % 29 % 44 % 38 % 
Vir: preverjeni odgovori vzor čenih proizvajalcev S kupnosti na vprašalnik. 
5. Sklep o položaju industrije Skupnosti (76) Kot je pokazal pozitiven razvoj ve čine kazalcev od leta 2004, so protidampinški 
ukrepi v obdobju ugodnega gospodarskega cikla pozitivno vplivali na položaj 
vzorčenih proizvajalcev Skupnosti.  Industrija Skupnosti je pove čala obseg prodaje ter 
cene. Tudi kazalci škode, kot so proizvodnja, proizvodna zmogljivost, dobi čkonosnost, 
naložbe, donosnost naložb ter produk tivnost, so se razvijali pozitivno. Ve čje naložbe, 
namenjene izboljšanju proizvodnih obratov, so  kljub izgubi znat nih tržnih deležev 
neposredno vplivale na dobi čkonosnost vzor čenih proizvajalcev.  
(77) Vendar je treba upoštevati, da mo rajo proizvajalci Skupnosti ohraniti dolo čeno raven 
proizvodnje in obseg prodaje, da lahko pokrijej o stalne stroške. Pribor (fitingi) za cevi 
se proizvajajo s posebnimi prilagojenimi st roji, ki so pomemben stroškovni dejavnik. 
Vzorčene družbe so v obravnavanem obdobju poslovale s približno 50-odstotno 
zmogljivostjo in niso mogle znatno pove čati svoje izkoriš čenosti zmogljivosti. Zato 
zmanjšanja proizvodnje še vedno ogrožajo dobi čkonosnost. 
(78) Industrija Skupnosti je ne glede na z goraj opisan pozitiven razvoj v obravnavanem 
obdobju izgubila znaten del svojega tržnega deleža, in sicer se je z 81 % v letu 2004 zmanjšal na 65 % v OPP. Proizvajalcem Skupnosti je po zmanjšanju obsega prodaje uspelo ponovno dose či raven obsega prodaje izleta 2004, celotna potrošnja Skupnosti 
pa se je v istem obdobju pove čala za 28 %. O čitno industriji Skupn osti ni uspelo 
izkoristiti znatne rasti potrošnje v Skupnosti.  Nekateri pozitivni dejavniki so tudi 
posledica prevzema pomembnega proizvaj alca Skupnosti iz Združenega kraljestva, 
čigar dejavnosti sta prevzeli dve družbi, ki podpirata zahtevek. 
(79) Glede na navedeno se lahko sklene, da je imela uvedba ukrepov proti LRK in Tajski 
določen pozitiven u činek na finan čni položaj industrije Skupnosti, ki je lahko ponovno 
 
SL 20   SL postala dobi čkonosna. Industrija Skupnosti je sicer rahlo pove čala proizvodnjo in 
obseg prodaje, a je izgubila tržne deleže,  medtem ko se je povpraševanje na trgu 
Skupnosti mo čno povečalo. To kaže, da je industrija Skupnosti kljub naložbam v 
posodobitev proizvodnih obratov na splošno še vedno šibka in da je za pokritje velikih 
stalnih stroškov mo čno odvisna tako od zadostne ravni cen kot od zadostnega obsega 
proizvodnje. 
F. VERJETNOST PONOVNEGA POJAVA ŠKODE 
(80) Pri oceni verjetnih u činkov izteka veljavnih ukrepov so se upoštevali naslednji 
elementi: 
(81) Glede na znatne stopnje nelojalnega nižanja cen, ugotovljene v OPP, je cenovni pritisk 
na trgu Skupnosti še vedno zelo velik. Me dtem ko so se stroški proizvodnje 
proizvajalcev Skupnosti v obravnavanem obdobju pove čali za 48 % (zlasti zaradi 
zvišanja cene surovine, tj. jeklena cev), se je povpre čna cena uvoza iz zadevnih držav 
zvišala samo za 30 %.  
(82) Zato se je tržni delež uvoza iz zad evnih držav v obravnava nem obdobju bistveno 
povečal. To kaže, da je industrija Skupnosti ve čji del svojega tržnega deleža izgubila 
zaradi uvoza iz zadevnih držav po dampin ških cenah, ki je kljub veljavnim 
protidampinškim dajatvam znatno nelojal no nižal prodajne cene industrije Skupnosti.  
(83) Poleg tega so razpoložljive neizkoriš čene proizvodne zmogljivosti, kot je navedeno v 
uvodnih izjavah (40) in (36), v zadevnih državah bistveno ve čje od celotne 
proizvodnje Skupnosti v OPP ali celotne pot rošnje Skupnosti v enakem obdobju. Zato 
se lahko pri čakuje, da bodo v primeru razveljavitve ukrepov na trg Skupnosti za čele 
prodirati velike koli čine izdelkov, proizvedenih v teh državah. Zaradi visokih 
protidampinških ukrepov, ki veljajo na dr ugih morebitnih izvoz nih trgih, je lažje 
prodreti na trg Skupnosti. Po leg tega številni poskusi iz ogibanja protidampinškim 
ukrepom potrjujejo veliko zanimanje proi zvajalcev izvoznikov iz zadevnih držav za 
trg Skupnosti. 
(84) Glede na preteklo in sedanje dolo čanje cen proizvajalcev izvoznikov v zadevnih 
državah se pri čakuje, da bo uvoz poceni in bo ta ko znatno neloja lno nižal cene 
industrije Skupnosti. Poceni uvoz bi zagot ovo negativno vplival  na industrijo 
Skupnosti, ki je okrevala samo zato, ker je lahko ohranila dolo čeno raven cen, vendar 
pa je še vedno ob čutljiva za masiven uvoz po nizk ih in dampinških cenah.  
(85) Glede na zgoraj navedeno se sklene, da bi ukinitev ukrepov po vsej verjetnosti 
povzročila ponoven pojav škode industriji Skupnos ti zaradi dampinškega uvoza. Zlasti 
se pričakuje, da se bo raven cen v Skupnosti bistveno znižala in  zelo negativno 
vplivala na stopnje dobi čka proizvajalcev Skupnosti, kar ne bi ogrozilo samo znatnih 
naložb, opravljenih od leta 2004, temve č bi tudi prepre čilo nadaljnje naložbe. To bi 
neizogibno povzro čilo tudi pomembno izgubo delovnih mest v industriji Skupnosti. 
Verjetnost ponovnega pojava škode se je za radi sedanjega položaja, ki ga je povzro čila 
gospodarska recesija, nedavno pove čala. 
G. INTERES SKUPNOSTI 
1. Uvod 
 
SL 21   SL (86) V skladu s členom 21 osnovne uredbe se je prou čilo, ali bi bilo podaljšanje veljavnosti 
obstoječih protidampinških ukrepov v naspro tju z interesi i ndustrije Skupnosti kot 
celote. Ugotovitev interesa Skupnosti je temeljila na oceni vseh razli čnih vpletenih 
interesov, kot so interes industrije Skupnosti, uvoznikov/trgovcev ter uporabnikov 
zadevnega izdelka.  
(87) Da bi Komisija ocenila verjetni vpliv nadaljevanja ali odprave  ukrepov, je zahtevala 
informacije od vseh zgoraj navedenih zaint eresiranih strank. Komisija je poslala 
vprašalnike za vzor čenje 62 uvoznikom zadevnega izde lka in prejela devet odgovorov. 
Komisija je izbrala vzorec št irih družb, od katerih so tri predložile popolno izpolnjen 
vprašalnik. Uporabniki niso predložili informacij. 
(88) Poudariti je treba, da je  v prejšnji preiskavi veljalo, da  sprejetje ukrepov ni v nasprotju 
z interesi Skupnosti. Dejstvo, da je sedanj a preiskava pregled, torej analiza stanja, v 
katerem že veljajo protidampinški ukrepi, poleg tega omogo ča oceno vseh 
neprimernih negativnih u činkov sedanjih protidampinških ukrepov na zadevne stranke. 
(89) Na podlagi tega se je prou čilo, ali kljub ugotovitvam o nadaljevanju dampinga in 
verjetnosti ponovnega pojava škode obstajajo nu jni razlogi, na podlagi katerih bi bilo 
mogoče skleniti, da v tem primeru ohranite v ukrepov ni v interesu Skupnosti.  
2. Interesi industrije Skupnosti (90) Industrija Skupnosti je dokazala, da je st rukturno sposobna preživeti. To je potrdil 
pozitiven razvoj njenega gospodarskega položaja po uvedbi trenutno veljavnih protidampinških ukrepov, ko je bila ponovno vzpostavljena u činkovita konkurenca. 
Dejansko so v zadnjih dveh letih obravnava nega obdobja prizadev anja industrije 
Skupnosti za racionaliz acijo proizvodnje in  krepitev konkuren čnosti prinesla primeren 
dobiček. Tudi dobi čkonosna izvozna dejavnost industr ije Skupnosti se je razvijala 
pozitivno in dokazala, da je konkuren čna na trgih tretjih držav (izvoz vzor čenih 
proizvajalcev se je v obravnavanem obdobju pove čal za 21 %).  
(91) Iz razlogov iz uvodne izjave (77) mora industrija Skupnosti, da bi dosegla ekonomijo 
obsega in tako ostala konkuren čna, proizvesti dolo čeno količino standardnih izdelkov. 
Standardni izdelki so zato v neposredni  konkurenci z uvozom iz LRK in s Tajske. 
Ekonomija obsega in s tem dobi čkonosnost dejavnosti v Skupnosti bi se znatno 
zmanjšali, če bi na trg prišli izdelki po dampinških cenah. Zato je smiselno pri čakovati, 
da bo industrija S kupnosti imela še naprej koristi  od trenutno uvedenih ukrepov. 
Če se 
ukrepi ne bodo ohranili, je verjetno, da bo industrija Skupnosti ut rpela znatno škodo.  
3. Interesi uvoznikov/trgovcev (92) Nobeden od sodelujo čih uvoznikov ni uvozil zadevnega izdelka iz LRK ali s Tajske, 
temveč samo s Tajvana. Preiskava ni zagotov ila dokazov, da so veljavni ukrepi znatno 
prizadeli uvoznike. Glede na tržni de lež drugih tretjih držav (13 %) je o čitno, da so 
uvozniki lahko našli druge vire dobave, kar kaže, da so konkuren čni pogoji na trgu 
Skupnosti zagotovljeni. 
(93) Kot je opisano spodaj v uvodnih izjavah od ( 98) do (105), je bilo sedanje izvzetje dveh 
proizvajalcev izvoznikov s Tajvana zaradi domnevne prakse izogibanja na novo 
ocenjeno. Uvozniki so bili prepri čani, da bi v primeru razveljavitve izvzetja teh družb 
 
SL 22   SL lahko našli druge vire dobave. Zato ohran itev ukrepov zaradi drugih dobavnih kanalov 
ne bo imela znatnega negativnega u činka na uvoznike. Vendar je treba omeniti, da bi 
lahko nastale nekatere težave za tržno nišo britanskih standardni h izdelkov, ki jih, kot 
je znano, dobavljata samo en evropski  in en tajvanski proizvajalec. Ta u činek pa se bo 
najbrž ob čutil samo kratkoro čno, dokler se ne pojavijo drugi viri. 
(94) Zato se sklene, da uvedba trenutno veljavnih protidampinških ukrepov ni znatno 
negativno vplivala na gospodarski položaj uvo znikov zadevnega izdelka. To potrjuje 
dejstvo, da so uvozniki še  naprej trgovali z zadevni m izdelkom v znatnih koli činah in 
v obravnavanem obdobju celo pove čali obseg uvoza. Zato tudi ni verjetno, da bi 
podaljšanje veljavnosti ukrepov povzro čilo poslabšanje njihovega gospodarskega 
položaja v prihodnosti.  
4. Interesi uporabnikov 
(95) Uporabnici zadevnega izdelka sta predvsem petrokemi čna in gradbena industrija. 
Komisija je razposlala vprašalnike deve tim uporabnikom. Pri se danji preiskavi ni 
sodeloval ali se javil noben uporabnik. Pomanj kanje sodelovanja potrjuje, da je pribor 
(fitingi) za cevi zelo majhen de l njihovih celotnih proizvodni h stroškov in zdi se, da 
jim veljavni ukrepi niso povzro čili nikakršne izgube konkuren čnosti. 
5. Sklep o interesu Skupnosti (96) Preiskava je pokazala, da so obstoje či protidampinški ukrepi industriji Skupnosti 
omogočili, da postane dobi čkonosna, čeprav je zaradi nadaljevanja dampinškega 
uvoza izgubila znatni del tržnega deleža. Morebitna ukinitev ukrepov bi ogrozila 
okrevanje industrije Skupnosti in mogo če povzročila njeno izginotje.  
(97) Poleg tega se zdi, da obstoje či ukrepi v preteklosti niso imeli ve čjega negativnega 
vpliva na gospodarski in finan čni položaj uporabnikov in u voznikov. Zato se sklene, 
da ni nobenih nujnih razlogov pr oti nadaljevanju veljavnosti obstoje čih 
protidampinških ukrepov.  
H. VMESNI PREGLED V ZVEZI Z IZVZETIMI TAJVANSKIMI DRUŽBAMI 
1. Ozadje 
(98) Z Uredbo Sveta (ES) št. 763/2000 so bili protidampinški ukrepi, uvedeni na uvoz s 
poreklom iz LRK, leta 2000 razširjeni na uvoz nekaterega pribora (fitingov) za cevi iz 
železa ali jekla, poslanega s Tajvana, razen na tistega, ki ga proizvajajo in izvažajo 
družbe Chup Hsin Enterprise Co. Ltd („Chup Hsin“), Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd, 
(„Nian Hong“) in Rigid I ndustries Co., Ltd. (Kaohsiung, Ta jvan), ker je bilo za te 
družbe ugotovljeno, da se niso izogibale ukrepom. 
(99) Sedanji delni vmesni preg led je bil omejen na pregle d nerazširitve dajatev, odobrene 
družbama Chup Hsin in Nian Hong.  
(100) Obe družbi sta sodelovali pri tej preiskav i tako, da sta izpolnili vprašalnik Komisije in 
sprejeli preveritveni obisk  v svojih prostorih. 
(101) Ena od družb je na dokument o kon čnem razkritju odgovorila, da za četek sedanje 
preiskave ni bil utemeljen. Konkretno je druž ba navedla, da pro ti njej ne veljajo 
 
SL 23   SL nobeni ukrepi, ki bi se lahko pregledali, saj je bila leta 2000 izvzeta iz razširjenih 
ukrepov. V zvezi s tem se je družba sklicevala na poro čilo pritožbenega organa STO v 
zadevi mehiškega govejega mesa in riža. V tem poro čilu je razložen člen 5(8) 
protidampinškega sporazuma, kot se uporab lja za nove preiskave, pri katerih imajo 
izvozniki stopnjo dampinga de minimis . Člen 5(8) se dejansko izrecno nanaša na 
„uporabo v skladu s členom 5(1) “. Vendar je bila v tem primeru proti družbi Chup 
Hsin in drugima dvema družbama za četa preiskava proti izogibanju na podlagi 
člena 13 osnovne uredbe in ne nova protidam pinška preiskava. Dejansko je bilo pri 
uvozu s Tajvana za leto 2000 ugotovljeno izogib anje ukrepom, uvedenim za LRK, pri 
čemer se je tri družbe izvzelo, ker takrat  niso uvažale zadevnega izdelka iz LRK. 
Osnovna uredba ne izklju čuje pregleda takega izvzetja, če obstajajo dokazi o 
izogibanju. Zato je bil za četek tega vmesnega pregleda dejansko utemeljen in pravno 
veljaven. Na podlagi tega se trditev družbe zavrne. 
(102) Ker je bila nerazširitev dajatev dolo čena na podlagi ugotovitev prvotne preiskave proti 
izogibanju, se je v sedanjem pregledu prou čilo, ali so navedene ugotovitve še vedno 
resnične. V skladu s členom 13(1) osnovne uredbe se je prou čilo, ali so izpolnjeni 
pogoji za izogibanje. 
2. Sprememba v vzorcu trgovanja (103) Glede družbe Nian Hong je bilo ugotov ljeno, da iz LRK uvaža pribor (fitinge) za cevi 
vseh vrst (v obliki kolena, redukcijskih kosov, kapic in črke T). Družba je trdila, da ne 
uvaža zadevnega izdelka, temve č polizdelke. Vendar s preiskavo ni bilo mogo če 
potrditi teh trditev. Poleg tega je bilo ugotov ljeno, da je vložek družbe Nian Hong v te 
izdelke omejen na prirezovanje robov, ozna čevanje logotipa družbe  in pakiranje, kar 
pomeni manj kot 10 % celotnih stroškov proizv odnje. Poleg tega je  bila na tajvanski 
carinski deklaraciji o uvozu iz LRK navede na oznaka KN zadevnega izdelka (730793), 
tj. končni izdelek. 
(104) V izpolnjenem vprašalniku družbe Chup Hsin niso bili  navedeni nobeni nakupi ali 
ustrezne nadaljnje prodaje pr ibora (fitingov) za cevi s kita jskim poreklom. Šele med 
preveritvenim obiskom na kraju samem je bilo ugotovljeno, da družba uvaža pribor 
(fitinge) za cevi iz LRK. Zbrani dokazi so  pokazali, da navedeni uvoz poteka prek 
japonske družbe. Družba je po preveritve nem obisku trdila, da ves uvoz pribora 
(fitingov) za cevi s kitajskim poreklom prodaja  na tajvanskem notranjem trgu. Družba 
je predložila popravljene podatke iz neka terih preglednic izpolnjenega vprašalnika. 
Vendar se je dejstvo, da so bile informacije o uvozu iz LRK prvotno izpuš čene, štelo 
kot zavajajo če v smislu člena 18 osnovne uredbe in  je zbudilo resne dvome o 
zanesljivosti informacij, predloženih pr ed preveritvenim obiskom in po njem. 
(105) Kot je bilo navedeno zgoraj, je bil razlog za prvotno odobrite v izvzetja družbama 
Chup Hsin in Nian Hong, da družbi takrat  nista kupovali pribora (fitingov) za cevi iz 
LRK, kar pa ni ve č res. Glede na razkrito prakso izogibanja se ugotavlja sprememba v 
vzorcu trgovanja, saj izdelke s poreklom iz LRK sedaj prek Tajvana pošiljata tudi 
zgoraj navedeni družbi.  
3. Nezadosten ustrezen vzrok ali nezadostna ekonomska upravi čenost 
 
SL 24   SL (106) Praksa ponovnega izvažanja uvoženih k itajskih izdelkov za nobeno družbo ni imela 
drugega ustreznega vzroka a li zadostne ekonomske upravi čenosti, kot je izogibanje 
protidampinškim ukrepom. 
(107) V primeru družbe Nian Hong so bili izde lki samo malce spremenj eni in je bila dodana 
vrednost k zadevnemu izdelku tako zelo majhna. 
(108) Pri družbi Chup Hsin se je dejstvo, da dr užba v izpolnjenem vpraš alniku ni navedla, da 
uvaža kitajski izdelek, po eni strani štelo kot zavajajo če, po drugi strani pa kot kazalec 
za to, da je vedela, da se izogiba ukrepom , uvedenim na uvoz pribora (fitingov) za cevi 
s poreklom iz LRK. Poleg tega je bilo na podlagi dokazil, ki sta jih  predložili družbi, 
med preiskavo ugotovljeno, da je mogo če uvoziti izdelke iz tretje države na Tajvan in 
jih ponovno izvoziti s tajvansk im potrdilom o poreklu, ne da bi bili bistveno 
spremenjeni. 
4. Razvrednotenje popravljalnih u činkov dajatve v smislu cen in/ali koli čin podobnih 
izdelkov 
(109) Na podlagi podatkov Eurostata se je  celoten izvoz s Tajvana v Skupnost pove čal za 
209 %, in sicer z 2 372 ton v letu 2003 na  7 335 ton v OPP. Vendar je obseg izvoza 
med letoma 2003 in 2005 ostal bolj ali manj stabilen, od leta 2006 do konca OPP pa se 
je občutno pove čal. Tajvanski družbi, ki sta skoraj  celoten tajvanski izvoz zadevnega 
izdelka v EU v OPP izvedli sami, sta med letom 2005 in OPP svoj izvoz v EU povečali za 206 %. 
(110) Obseg zadevnega uvoza je pomenil 9 % pot rošnje Skupnosti, kar se šteje za znaten 
delež. Zato je jasno, da je ta izraz ita sprememba v trgovinskih tokovih oslabila 
popravljalne u činke ukrepov glede na koli čine, uvožene na trg Skupnosti.  
(111) Glede cen izdelkov, poslanih s Tajvan a, so podatki Eurostata pokazali, da so 
povprečne izvozne cene uvoza s Tajvana v OPP dosegle 1 718 EUR/tono, kar je bilo 
znatno manj od cen industrije Skupnosti ( −33,5 %). Primerjava med cenami franko 
tovarna vzor čenih proizvajalcev Skupnosti in prev erjenimi izvoznimi cenami družb 
Chup Hsin in Nian Hong je pokazala povpre čno prodajo pod ceno 86,6 % oziroma 
71 %, tj. odstotek, za katerega so bile izvoz ne cene teh družb nižje od neškodljivih cen 
industrije Skupnosti. Zato popravljalni u činki uvedene protidampinške dajatve 
cenovno slabijo. 
(112) Na podlagi zgoraj navedenega se sklene , da sta sprememba v trgovinskih tokovih ter 
znatno pove čanje uvoza s Tajvana po zelo nizkih  cenah oslabila popravljalne u činke 
protidampinških ukrepov glede na koli čino in cene podobnega izdelka. 
5. Dokazi o dampingu v zvezi z normalnimi vrednostmi, ki so bile pred tem dolo čene 
za podobne izdelke 
(113) Da bi ugotovili, ali je mogo
če najti dokaze za damping v zvezi z zadevnim izdelkom, 
ki sta ga tajvanski družbi izvažali v Skupnost v OP, so bile izvozne cene dolo čene na 
podlagi podatkov družb. 
(114) V skladu s členom 13(1) osnovne uredbe so se te izvozne cene primerjale s predhodno 
določeno normalno vrednostjo za podobni izdelek. V prejšnjem pregledu zaradi izteka 
 
SL 25   SL ukrepa leta 2003 je bilo ugotovljeno, da je Tajska država z ustreznim primerljivim 
tržnim gospodarstvom za primerjavo z LRK za namen dolo čitve normalne vrednosti. 
(115) Zaradi poštene primerjave so bile me d normalno vrednostjo in izvozno ceno narejene 
ustrezne prilagoditve za razlike, ki so vplivale na cene in primerljivost cen. Te 
prilagoditve so bile na podl agi informacij, zbranih me d preveritvenimi obiski, 
opravljene v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe glede na stroške prevoza in kredita. 
(116) V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je  primerjava tehtane povpre čne normalne 
vrednosti, dolo čene v prvotni preiskavi, in tehtanega povpre čja izvoznih cen v tej 
preiskavi v zvezi s pregledom, izraženih kot odstotek cene CIF na meji Skupnosti brez plačane dajatve, pokazala, da je uvoz pribor a (fitingov) za cevi teh dveh tajvanskih 
družb dampinški. Ugotovljeni stopnji da mpinga, izraženi kot odstotek cene CIF na 
meji Skupnosti brez pla čane dajatve, sta bili 56,09 % oziroma 44,77 %. 
6. Sklep o pregledu izvzetij iz ra zširitve ukrepov na uvoz s Tajvana 
(117) Glede na zgoraj ugotovljeno izogibanje in v skladu s prvim stavkom člena 13(1) 
osnovne uredbe je treba obstoje če protidampinške ukrepe na uvoz zadevnih izdelkov s 
poreklom iz LRK razširiti na uvoz enakih izdelkov, poslanih od družb Chup Hsin in 
Nian Hong. 
7. Trajna narava spremenjenih okoliš čin 
(118) V skladu s členom 11(3) osnovne uredbe se je prou čevalo tudi, ali se spremenjene 
okoliščine lahko obravnavajo kot trajne. 
(119) Preiskava je glede družbe Nian Hong pokazala, da ta družba  že nekaj let nima 
dejanske proizvodnje in da v Skupnost izvaža samo pribor (fitinge ) za cevi, uvožene iz 
LRK. Glede na to, da je dejanska proizvodnj a že nekaj let zaustavljena, ni razloga, da 
bi verjeli, da ta položaj ni trajen.  
(120) V zvezi z družbo Chup Hsin so se informac ije, ki jih je predloži la, kot je navedeno v 
uvodni izjavi (104), štele kot nezanesl jive. Dejstvo, da družba v odgovoru na 
vprašalnik Komisije ni navedl a izdelkov, uvoženih iz Kitajs ke, se šteje kot dokaz, da 
se je zavedala izogibanja, poleg tega pa ni informacij, ki bi kazale, da družba ne namerava nadaljevati te prakse v prihodnosti. 
(121) V teh okoliš činah se ugotovitve iz OPP lahko štejejo za trajne. Kon čno in v skladu s 
členom 11(3) je glede na prakso izogiba nja, ugotovljeno pri dveh proizvajalcih 
izvoznikih s Tajvana, in sicer Chup Hsin in  Nian Hong, primerno umakniti ti izvzetji 
iz razširjenih ukrepov. 
I. PROTIDAMPINŠKI UKREPI 
(122) O bistvenih dejstvih in  premislekih, na podlagi ka terih se namerava priporo čiti 
ohranitev obstoje čih ukrepov in razveljav itev izvzetja iz razš iritve dajatve na uvoz 
zadevnega izdelka, ki ga proizvajata druž bi Chup Hsin Enterprise Co. Ltd, Kaohsiung 
in Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd, Kaohsiung, so bile obveš čene vse zadevne stranke. 
Po razkritju jim je bil dan tudi rok za predložitev stališ č. 
 
SL 26   SL (123) Eden od proizvajalcev izvoznikov, za katerega  je bilo umaknjeno izvzetje, je po zgoraj 
navedenem razkritju ponudil zavezo v skladu s členom 8(1) osnovne uredbe. 
(124) Ta ponudba je bila prou čena in ugotovljeno je bilo, da je bila uradna ponudba dana po 
izteku roka za predložitev stališ č z nezadostno utemeljitvijo zamude. Ponudba je 
domnevno temeljila na obsegu izvoza v OPP, omejenem na lastno proizvodnjo družbe in proizvodnjo, dobavljeno od izvajalca na Tajvanu, za katero do koli činske zgornje 
meje ne bi veljale protidampinške dajatve. 
(125) Vendar glede na to, da družba med pr eiskavo na kraju samem ni mogla dokazati, 
koliko njene prodaje v Skupnost je bilo proi zvedene na Tajvanu in koliko uvožene iz 
LRK, trditev družbe, da se  podatki o izvozu lahko prev erijo v ustreznih podatkovnih 
zbirkah, ni resni čna, saj izvoz v Skupnost lahko vklju čuje izdelke s poreklom iz LRK. 
Poleg tega se je dejstvo, da družba ni poro čala o uvozu iz LRK v OPP, štelo kot 
zavajajoče v smislu člena 18 osnovne uredbe in je zbudilo resne dvome o zanesljivosti 
informacij, ki jih je družba predložila  pred preveritvenim obiskom in po njem. 
(126) Iz zgoraj navedenih razlogov ponujena zav eza zadevnega proizv ajalca izvoznika ni 
sprejemljiva. 
(127) Iz navedenega sledi, da bi bilo treba v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe 
protidampinške dajatve na uvoz pribora (f itingov) za cevi s po reklom iz LRK in 
Tajske ali poslanega s Tajvana, uvedene z Uredbo (ES) št. 964/2003, ohraniti.  
(128) Zato bi bilo treba ohraniti tudi razš iritev ukrepov v zvezi z zadevnim izdelkom s 
poreklom iz LRK na uvoz, poslan iz I ndonezije, z Uredbo Sveta (ES) št. 2052/2004
15, 
na uvoz, poslan s Šrilanke, z Uredbo Sveta (ES) št. 2053/200416 in na uvoz, poslan s 
Filipinov, z Uredbo Sveta (ES) št. 655/200617 ne glede na to, ali je njegovo poreklo 
deklarirano na Filipinih, v Indoneziji in na Šrilanki ali ne. 
(129) Izvzetje nekaterega pribora (fitingov) za cevi, ki ga proizvajata družbi Chup Hsin in 
Nian Hong, iz razširitve protidampinških ukr epov se umakne. Zato bodo za ti družbi v 
skladu s členom 13(1) osnovne uredbe veljale en ake protidampinške dajatve kot za 
proizvajalce v LRK –  
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO: 
Člen 1 
1. Uvede se dokon čna protidampinška dajatev na uvoz pr ibora (fitingov) za cevi s poreklom iz 
Ljudske republike Kitajske in Tajske (razen litega pribora (fitingov), prirobnic in fitingov z 
navojem) iz železa ali jekla (razen nerjavnega jekla), z najve čjim zunanjim premerom do 
vključno 609,6 mm, ki se uporablja za čelno varjenje ali druge namene, ter se trenutno uvrš ča 
v oznake KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19, ex 7307 99 30 in ex 7307 99 90 (oznake TARIC 7307 93 11 91, 7307 93 11 93, 7307 93 11 94, 7307 93 11 95, 7307 93 11 99, 7307 93 19 91, 
7307 93 19 93, 7307 93 19 94, 7307 9319 95, 7307 93 19 99, 7307 99 30 92, 7307 99 30 93, 
                                                
 
15 UL L 355, 1.12.2004, str. 4. 
16 UL L 355, 1.12.2004, str. 9. 
17 UL L 116, 29.4.2006, str. 1. 
 
SL 27   SL 7307 99 30 94, 7307 99 30 95, 7307 99 30 98, 7307 99 90 92, 7307 99 90 93, 7307 99 90 94, 
7307 99 90 95, 7307 99 90 98). 
2. Stopnja veljavne dokon čne protidampinške dajatve za neto ceno franko meja Skupnosti 
pred plačilom dajatev za izdelke iz odstavka 1, ki jih  proizvajajo spodaj navedene družbe, je:  
Država Družba Stopnja 
dajatve 
(%) Dodatna 
oznaka 
TARIC 
Ljudska republika Kitajska Vse družbe 58,6 − 
Tajska Awaji Materia (Thailand) 
Co. Ltd. Samutprakarn 7,4 8850 
 Thai Benkan Co. Ltd. 
Prapadaeng - Samutprakarn 0 A 118 
 Vse druge družbe 58,9 A 999 
3. Če ni druga če določeno, se uporabljajo veljavne dolo čbe o carinskih dajatvah.  
Člen 2 
Dokončna protidampinška dajatev, uvedena s členom 1 na uvoz s poreklom iz Ljudske 
republike Kitajske, se s tem razširi na uvoz en akega pribora (fitingov), poslanega s Tajvana 
(oznake TARIC: 7307 93 11 91, 7307 93 19 91, 7307 99 30 92 in 7307 99 90 92; dodatna oznaka TARIC A999), iz Indonezije (ozn ake TARIC: 7307 93 11 93, 7307 93 19 93, 7307 99 
30 93 in 7307 99 90 93), s Šrilanke (ozn ake TARIC: 7307 93 11 94, 7307 93 19 94, 7307 99 
30 94 in 7307 99 90 94) in s Filipinov (o znake TARIC: 7307 93 11 95, 7307 93 19 95, 7307 
99 30 95 in 7307 99 90 95), ne glede na to, ali je  njegovo poreklo deklarirano na Tajvanu, v 
Indoneziji, na Šrilanki in na Filipinih ali ne, razen tistega, ki ga proizvaja družba Rigid 
Industries Co. Ltd, Kaohsiung (T ajvan) (dodatna oznaka TA RIC A098). Razveljavi se 
izvzetje iz razširitve dajatve na  uvoz enakega pribora (fitingov), ki ga proizvajata družbi Chup 
Hsin Enterprise Co. Ltd, Kaohsiung (Tajvan)  (dodatna oznaka TARIC A099) in Nian Hong 
Pipe Fittings Co. Ltd, Kaohsiung (Taj van) (dodatna oznaka TARIC A100). 
Člen 3 
Ta uredba za čne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije . 
Ta uredba je v celoti zavezujo ča in se neposredno upor ablja v vseh državah članicah. 
V Bruslju, […]  
 Za Svet 
 Predsednik  […]