Novembra 2014 je IASB objavil poročilo posvetovalne skupine za analizo učinkov, ki je bila ustanovljena, da bi IASB svetovala o dobri praksi pri ocenjevanju verjetnih učinkov novega standarda ter tako poskušala okrepiti zaupanje v postopke in njihovo učinkovitost. Priporočila, ki temeljijo na obsežni metodologiji IASB za izvedbo analize učinkov, so se prvič upoštevala pri analizi učinkov, objavljeni z novim MSRP 16, Najemi.

IASB je zavezan načelu odgovornosti ter ocenjuje verjetne stroške in koristi ali učinke predlaganih novih zahtev med razvojem novega standarda ali spremembami standarda. IASB potrdi in objavi svoja stališča glede verjetnih učinkov.

IASB deluje tudi po načelu, da obsežno posvetovanje z zainteresiranimi stranmi izboljša kakovost njegovih standardov. To posvetovanje lahko poteka na različne načine, vključno z individualnimi sestanki in na terenu.

Seje IASB (pa tudi Odbora za pojasnjevanje MSRP) za obravnavo tehničnih vprašanj so odprte za javnost, se snemajo in v živo predvajajo v spletni oddaji. Tehnični delovni dokumenti služb za te seje so na voljo na spletišču Fundacije MSRP skupaj s posnetki sej in spletnimi oddajami. Objavljeni so tudi povzetki odločitev, sprejetih na teh sejah.

V skladu z MRS 1, Predstavljanje računovodskih izkazov, morajo računovodski izkazi pošteno predstaviti finančni položaj, finančno uspešnost in denarne tokove podjetja. Pošteno predstavljanje zahteva zvesto prikazovanje dejanskih učinkov transakcij, drugih dogodkov in stanj v skladu z opredelitvami in pripoznavalnimi sodili za sredstva, obveznosti, prihodke in odhodke iz konceptualnega okvira. Uporaba MSRP in morebitna dodatna razkritja, če so potrebna, naj bi se izražala v računovodskih izkazih, ki zagotavljajo pošteno predstavljanje.

Poročilo obravnava dejavnosti Fundacije MSRP, EFRAG in PIOB v letu 2015. Navedeni pa so tudi nekateri dogodki, ki so se zgodili leta 2016, kadar je to koristno za namene tega poročila.

V skladu s členom 9(3) Uredbe Komisija od leta 2015 dalje pripravi letno poročilo o dejavnosti upravičencev programa, in sicer Fundacije za mednarodne standarde računovodskega poročanja (Fundacija MSRP), Evropske svetovalne skupine za računovodsko poročanje (EFRAG) in Odbora za zaščito javnega interesa (PIOB). Področja, ki jih obravnava poročilo so nadalje opredeljena v členu 9(4), (5) in (6) Uredbe.

Uredba št. 258/2014 Evropskega parlamenta in Sveta, ki je podaljšala program Unije za podpiranje posebnih dejavnosti na področju računovodskega poročanja in revizije za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020, je začela veljati 9. aprila 2014 po objavi v Uradnem listu.

EFRAG je svojih pripombah podprla to, da sta zvesto prikazovanje in ustreznost v konceptualnem okviru še naprej opredeljena kot dve temeljni kvalitativni značilnosti koristnih finančnih informacij. Vendar je trdila, da bi bilo treba v konceptualnem okviru priznati kompromis med ustreznostjo in zvestim prikazovanjem (ali zanesljivostjo), pri čemer je negotovost pri merjenju vključena v pojem „zvesto prikazovanje“ (ali zanesljivost).

Nekateri deležniki IASB so zaskrbljeni zaradi te spremembe. Kot odgovor na to naj bi osnutek za javno obravnavo obravnaval vidike tistega, kar so po mnenju IASB želeli deležniki izraziti v pomislekih glede zanesljivosti. Opis zvestega prikazovanja v osnutku za javno obravnavo je v bistvu enak opisu zanesljivosti v konceptualnem okviru pred letom 2010. V osnutku za javno obravnavo je popolnoma zvesto prikazovanje opisano kot popolno, nevtralno in brez napak. V razširjeni razpravi v osnutku za javno obravnavo so pojasnjeni dejavniki, ki uporabnikom omogočajo, da se lahko zanesejo na finančne informacije, da zagotavljajo zvest prikaz tistega, kar naj bi prikazovale. Po mnenju IASB zato ni treba znova uvesti izraza „zanesljivost“.

EFRAG je v svojih pripombah pozdravila odločitev IASB o vnovični vključitvi previdnosti v konceptualni okvir ter soglašala s podlago za sklepne ugotovitve, da lahko previdnost vodi v nesorazmernost pri pripoznavanju sredstev/prihodkov in obveznosti/odhodkov, ne da bi prišlo do neželene pristranskosti pri računovodskem poročanju. EFRAG je kljub temu menila, da je treba te sklepne ugotovitve dodatno pojasniti in priznati v konceptualnem okviru.

V osnutku za javno obravnavo je predlagana vnovična vključitev previdnosti v konceptualni okvir. Previdnost je opisana kot pazljivost pri presojanju v negotovih razmerah. Znano je, da lahko previdnost vodi do nesorazmernosti pri pripoznavanju sredstev/prihodkov in obveznosti/odhodkov. Prav tako je treba opozoriti, da je bil izraz „previdnost“ leta 2010 sicer črtan iz konceptualnega okvira, vendar pa IASB trdi, da se previdnost kaže v njegovih standardih.

IASB je 28. maja 2015 objavil osnutek za javno obravnavo, v katerem so predlagane spremembe njegovega konceptualnega okvira. V konceptualnem okviru so opisani koncepti za računovodsko poročanje za splošne namene. Med drugim so v osnutku za javno obravnavo obravnavani previdnost, zanesljivost, poslovni model podjetja, prednost vsebine pred obliko in dolgoročne naložbe. IASB je v letu 2015 prejel veliko število pripomb različnih deležnikov glede osnutka za javno obravnavo in jih bo obravnaval pri razvoju spremenjenega konceptualnega okvira, da bi ta okvir dokončal v začetku leta 2017.

IASB je decembra 2015 za javno razpravo objavil predloge spremembe veljavnega standarda za zavarovalne pogodbe, MSRP 4, da bi se obravnavale začasne posledice različnih datumov začetka veljavnosti za MSRP 9, Finančni instrumenti, (datum začetka veljavnosti je 1. januar 2018) in novi standard za zavarovalne pogodbe (s katerim se bo nadomestil MSRP 4 in bo začel veljati pozneje). V zvezi s tem so nekatera podjetja, ki izdajajo zavarovalne pogodbe, na različne datume izrazila pomisleke glede potrebe po izvedbi dveh pomembnih sprememb pri računovodstvu Poleg tega so poudarila, da bi lahko uporaba novih zahtev za finančne instrumente pred novimi zahtevami za zavarovalne pogodbe povzročila morebitno povečanje računovodske nestanovitnosti v poslovnih izidih. Zato namerava IASB s svojimi predlogi na tem področju obravnavati te pomisleke in jih uravnotežiti s potrebami uporabnikov računovodskih izkazov. V predlogih IASB je predvideno naslednje:

Komisija je junija 2016 od EFRAG zahtevala, naj predloži svoje mnenje o odobritvi za MSRP 16, podprto z analizo učinka, vključno z analizo stroškov in koristi ter analizo širših ekonomskih učinkov. Ta analiza mora biti neodvisna, objektivna in osredotočena na Evropo.

Odbor je izdal MSRP 16, Najemi, s čimer je zaključil desetletje prizadevanj za prenovitev obračunavanja najemov. MSRP 16 pomeni pomembno spremembo načina, kako podjetja obračunavajo najeme in zahteva, da morajo biti vsi najemi izkazani v bilanci stanja najemnika kot sredstva in obveznosti. Namen novega standarda je bolje odražati dejanske posledice ekonomskih transakcij ter zagotoviti potrebno preglednost v zvezi s sredstvi podjetij v najemu in njihovimi obveznostmi iz najemov, kar pomeni, da zunajbilančni najemi odslej ne bodo več nepripoznani. Po pričakovanjih se bo z MSRP 16 izboljšala primerljivost med podjetji, ki najemajo, in tistimi, ki si za nakupe izposojajo. IASB je skupaj s standardom objavil ločeno in celovito analizo učinkov, ki dokazuje, da so povezane koristi večje od stroškov.

V osnutku za javno obravnavo je opredeljeno, kako so lahko računovodski izkazi ustreznejši, če IASB

pri razvoju standardov upošteva, kako podjetje opravlja svoje poslovne dejavnosti. S to spremembo se priznava vloga, ki bi jo poslovni model moral imeti pri določanju, kako se izmerijo postavke za poslovni izid in bilanco stanja.

Prednost vsebine pred obliko

Osnutek za javno obravnavo znova uvaja načelo prednosti vsebine pred obliko, kar je dobrodošlo, saj je potrebno za prikaz gospodarskih posledic transakcij.

Dolgoročne naložbe

IASB je pri pripravi osnutka za javno obravnavo sklenil, da sveženj predlogov v osnutku za javno obravnavo zagotavlja zadostna orodja, da lahko IASB ustrezno upošteva potrebe dolgoročnih vlagateljev po informacijah in način, kako bi moralo podjetje obračunavati dolgoročne naložbe. Komisija pozdravlja dejstvo, da IASB izrecno obravnava to temo, in bo spremljala vprašanje, ali se dolgoročni vlagatelji strinjajo z mnenjem IASB o tej zadevi.

3.EFRAG

3.1.Upoštevanje načela resničnega in poštenega prikaza ter okrepitev ocen učinka novega MSRP na javno dobro, ki jih izvaja EFRAG

EFRAG med celotnim postopkom določanja standardov s pripombami o objavah IASB in proaktivnim delom prispeva k spodbujanju razprave o pomembnih računovodskih vprašanjih v Evropi. Pripombe in proaktivne dejavnosti so ključne za zagotavljanje, da so evropska stališča glede razvoja računovodskega poročanja v postopku določanja standardov pravilno in jasno izražena s ciljem, da so oblikovani standardi primerni za Evropo.

EFRAG je po reformi upravljanja iz leta 2014 še naprej izvajala ocenjevanje odobritve v zvezi s tem, ali MSRP izpolnjujejo vsa tehnična merila iz uredbe o MRS, vključno z načelom resničnega in poštenega prikaza, poleg tega pa je okrepila svojo oceno glede tega, ali nove ali predlagane zahteve za računovodsko poročanje spodbujajo javno dobro. V zvezi s tem je treba poudariti, da Komisija namerava med letom 2016 dodatno pojasniti pojem merila o javnem dobrem.

EFRAG je v letu 2015 Komisiji predložila svoje mnenje o odobritvi glede dveh pomembnih standardov, in sicer MSRP 15, Prihodki iz pogodb s kupci, in MSRP 9, Finančni instrumenti. Svet EFRAG je pri končnem oblikovanju mnenja o odobritvi za MSRP 15 upošteval povratne informacije članov in menil, da novi standard spodbuja evropsko javno dobro, saj je ugotovil, da bi bilo mogoče pričakovati, da bo MSRP 15 pozitivno vplival na stroške kapitala, medtem ko ni ugotovil morebitnih negativnih učinkov za evropsko gospodarstvo. Končno mnenje o odobritvi, izdano marca 2015, je vključevalo to oceno.

Komisija je po posvetovanju s članom Računovodskega regulativnega odbora v zahtevi za mnenje o odobritvi v zvezi z MSRP 9, Finančni instrumenti, opredelila številna posebna vprašanja, vključno z vprašanji javnega dobrega, ki jih mora analizirati EFRAG. Zlasti je zaprosila za oceno tega standarda ob upoštevanju načela previdnosti. Zaprosila je tudi za oceno uporabe poštene vrednosti, tudi v zvezi s potrebami dolgoročnih vlagateljev, in tega, ali bi lahko uvedene spremembe škodljivo vplivale na finančno stabilnost. EFRAG je septembra 2015 Komisiji predložila svoje mnenje o odobritvi MSRP 9, Finančni instrumenti. V tem mnenju je sklenila, da MSRP 9 spodbuja evropsko javno dobro, razen kar zadeva učinek na zavarovalniško panogo, ki bi ga imela uporaba MSRP 9 pred dokončanjem prihodnjega standarda za zavarovalne pogodbe. Poleg tega je EFRAG sklenila, da bi uporaba MSRP 9 vodila v previdno računovodstvo.

EFRAG je leta 2015 sodelovala v postopku posvetovanja IASB in po javnem posvetovanju izdala pripombe glede drugih objav IASB, vključno s konceptualnim okvirom. Poleg tega je nadaljevala posvetovanja o projektu v zvezi z MSRP 4, Zavarovalne pogodbe, in dejavno sodelovala pri posvetovanjih o predlogih, ki jih je objavil IASB, za spremembo veljavnega standarda za zavarovalne pogodbe, MSRP 4, da bi se obravnavale začasne posledice različnih datumov začetka veljavnosti za MSRP 9, Finančni instrumenti, in novi standard za zavarovalne pogodbe.

3.2.Upoštevanje raznovrstnosti računovodskih in gospodarskih modelov ter stališč v Evropski uniji

EFRAG je od svoje ustanovitve vzpostavila pregleden predpisani postopek, ki se je sčasoma še nadalje razvil. Ta predpisani postopek vsem evropskim članom omogoča, da svoja stališča predložijo v obravnavo EFRAG, ter zagotavlja, da se upošteva raznovrstnost računovodskih in gospodarskih modelov in stališč v Evropi ter da se novi MSRP odzivajo na potrebe Unije.

EFRAG v okviru svojega predpisanega postopka objavlja osnutke stališč za javno posvetovanje, izvaja preskuse na terenu in druge oblike analize učinka, organizira dogodke za ozaveščanje (pri čemer so nekateri posebej namenjeni uporabnikom računovodskih izkazov) in izvaja posebne raziskave, objavlja rezultate v poročilih o odzivih in objavlja svoja končna stališča.

Seje sveta EFRAG in skupine tehničnih izvedencev EFRAG so javne, dnevni red in povzetki sej pa so objavljeni na spletišču EFRAG in kot spremni dokumenti k dnevnemu redu sej sveta EFRAG. Razprave so nadalje podprte z informacijami, ki jih zagotavljajo posvetovalni forum nacionalnih oblikovalcev standardov v okviru EFRAG in specializirane delovne skupine EFRAG. Informacije, ki jih zagotovi uporabniški odbor EFRAG, so ključne za delo EFRAG. Geografsko in poklicno raznovrstna sestava teh skupin ter sveta EFRAG in TEG EFRAG poleg predpisanega postopka zagotavlja, da EFRAG ustrezno upošteva vse različne vidike.

3.3.Izvajanje reforme upravljanja v skladu s priporočili Maystadtovega poročila

Z reformo upravljanja EFRAG, ki je bila izvedena 31. oktobra 2014, sta se povečali legitimnost in reprezentativnost organizacije, zagotovljen pa je bil tudi skladnejši postopek za sodelovanje EU pri določanju standardov. Poudariti je treba, da so bile vse sklepne ugotovitve EFRAG v letu 2015 sprejete soglasno, ne da bi bilo treba o njih glasovati.

Novi svet EFRAG je po prvem letu delovanja opravil svoj pregled uspešnosti in učinkovitosti, pri čemer je za povratne informacije zaprosil tudi organizacije članice. Pregled, ki je vključeval strateška in operativna vprašanja ter vprašanja upravljanja, je pokazal, da je nova struktura upravljanja na splošno dobro delovala, zaradi česar se je povečala verodostojnost organizacije. Sprejeta so bila številna priporočila za dodatno izboljšanje učinkovitosti dejavnosti EFRAG v prihodnje. Zlasti je bila okrepljena vloga uradnih opazovalcev (evropskih nadzornih organov in Evropske centralne banke) pri postopku sveta za sprejemanje odločitev.