Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o spremembi Sklepa št. 1639/2006/ES o ustanovitvi Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007–2013) ter Uredbe (ES) št. 680/2007 o določitvi splošnih pravil za dodelitev finančne pomoči Skupnosti na področju vseevropskih prometnih in energetskih omrežij /* COM/2011/0659 konč. - 2011/0301 (COD) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. OZADJE PREDLOGA V času fiskalnih omejitev so nujno potrebne inovativne rešitve za uporabo večjega deleža zasebnih prihrankov in povečanje števila finančnih instrumentov, ki so na voljo za infrastrukturne projekte, zlasti v energetskem in prometnem sektorju ter sektorju IKT. Zaradi manjših možnosti dostopa do financiranja pri infrastrukturnih projektih so potrebni nadomestni viri dolžniškega financiranja. Infrastrukturni projekti s komercialnim potencialom naj bi se praviloma financirali s sredstvi EU in sredstvi kapitalskega trga ter bančnega sektorja, zlasti prek Evropske investicijske banke (EIB) kot finančnega organa EU, ustanovljenega s Pogodbo. (a) Pobuda za projektne obveznice Evropa 2020 v okviru instrumenta za povezovanje Evrope (2014–2020) Evropska komisija je 29. junija 2011 sprejela predlog večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020. Eden ključnih sklepov je bil, da se dodeljevanje finančne pomoči za prometno in energetsko infrastrukturo ter infrastrukturo IKT združi v skupni zakonodajni okvir, in sicer instrument za povezovanje Evrope: „Komisija se je [...] odločila predlagati oblikovanje instrumenta za financiranje evropskih povezav, da bi se pospešil razvoj infrastrukture, ki jo potrebuje EU. [...] Iz instrumenta za povezovanje Evrope se bo financirala vnaprej določena prometna in energetska infrastruktura ter infrastruktura na področju IKT, ki je v interesu EU, pa tudi fizična in informacijsko-tehnološka infrastruktura, pri tem pa se bodo upoštevala merila trajnostnega razvoja.“[1] V skladu s tem sklepom bo Komisija pripravila predlog nove uredbe, s katero bo vzpostavila instrument za povezovanje Evrope. Pobuda za projektne obveznice Evropa 2020 bo poleg lastniških instrumentov in nepovratnih sredstev postala eden od dolžniških instrumentov, s katerimi bo mogoče pridobiti sredstva za instrument za povezovanje Evrope. Z instrumentom za povezovanje Evrope bo vzpostavljen dolgoročni ovir, ki bo zagotavljal pravočasen in učinkovit razvoj ter izvedbo energetskih, prometnih in telekomunikacijskih projektov. S celovito strategijo prednostnih priložnosti v zvezi z infrastrukturnimi projekti[2] imajo projekti večjo možnost za pridobitev večjega deleža financiranja iz zasebnega sektorja, hkrati pa ta strategija prispeva k dokončni vzpostavitvi notranjega trga. Finančni instrumenti so potrebni za zmanjšanje nekaterih ovir, ki preprečujejo pretok dolžniških in lastniških finančnih sredstev. Njihov glavni cilj je spodbuditi in olajšati financiranje projektov s strani zasebnega sektorja. Poleg tega večje naložbe v infrastrukturne projekte spodbujajo globalni razvoj finančnih trgov po krizi, pospešujejo okrevanje gospodarstva in spodbujajo rast. Pobuda za projektne obveznice Evropa 2020 bo postala ključni del instrumentov delitve tveganja v okviru instrumenta za povezovanje Evrope za obdobje 2014–2020. Finančni instrumenti v okviru instrumenta za povezovanje Evrope se bodo lahko uporabljali tudi v drugih sektorjih, kot so socialna infrastruktura, obnovljivi viri energije ali nekateri vesoljski projekti, če bodo ti projekti izpolnjevali ustrezna gospodarska in finančna merila, Komisija pa si bo prizadevala, da bi k sodelovanju pri izvajanju finančnih instrumentov po letu 2013 privabila različne partnerje, vključno z mednarodnimi finančnimi institucijami ali finančnimi institucijami držav članic z javnim poslanstvom. (b) Pilotna faza pobude za projektne obveznice Evropa 2020 v obdobju 2012–2013 Glavni cilj pilotne faze v obdobju 2012–2013 je priprava operativne faze pobude v okviru instrumenta za povezovanje Evrope za obdobje 2014–2020 in takojšnja podpora za infrastrukturne projekte. Zaradi resnega javnofinančnega stanja v državah članicah obstaja nevarnost, da se infrastrukturni projekti v interesu EU ne izvajajo s hitrostjo, potrebno za dosego ciljev iz strategije Evropa 2020, kar ogroža okrevanje gospodarstva in gospodarsko rast EU. Poleg tega so banke zaradi težav z likvidnostjo in večjim tveganjem med finančno krizo skrajšale dospelost posojil ter za infrastrukturne projekte določile strožje zahteve glede vrednotenja in zavarovanja posojil. Čeprav se zdi, da trgi bančnega dolga okrevajo, imajo infrastrukturni projekti še vedno velike težave pri pridobivanju dolgoročnega dolžniškega financiranja. Zato so trgi obveznic postali bolj pomemben možni vir financiranja. Ker pa trenutno ni ukrepov za javno izboljšanje kreditne kvalitete, v zadnjih letih projektne obveznice na področju TEN-T, TEN-E ali širokopasovnih povezav niso bile izdane. Infrastrukturni projekti bodo za vlagatelje na kapitalskih trgih nezanimivi, dokler bodo vključevali značilnosti in tveganja, kot so gradnja na nedotaknjenih zemljiščih, negotovo poslovanje v zvezi s prihodnjim tokom prihodkov, regionalni vidiki, vključno z vplivom krize državnega dolga ter čezmejnim učinkom, zaradi česar sta priprava in izvajanje projektov zahtevna ter dolgotrajna. Zato je kot prispevek k dokončni vzpostavitvi enotnega trga predlagan začetek pilotne faze pobude za projektne obveznice Evropa 2020 na področjih prometa, energetike in IKT. Namen te pobude je povečati naložbe na področjih, ki bodo spodbudila rast in ustvarila nova delovna mesta. Zaradi velikih in nujnih potreb po naložbah v infrastrukturo ter dolge priprave projektov so potrebni takojšnji ukrepi, da se odpravi pomanjkanje finančnih sredstev in nadgradi napredek, dosežen z javnim posvetovanjem, s čimer se bo okrepilo zaupanje vlagateljev. Namen pobude za projektne obveznice Evropa 2020 je izboljšati kreditno kvaliteto, ki je potrebna za pridobivanje vlagateljev na kapitalskih trgih, pri čemer bo spodbudila nastanek novega razreda sredstev v zvezi z infrastrukturnimi projektnimi obveznicami. Glede na okrevanje gospodarstva in podporne ukrepe za spodbujanje rasti je treba pobudo uvesti takrat, ko so vlagatelji na kapitalskih trgih začeli iskati nadomestne, dolgoročne naložbene priložnosti s stabilnimi prihodki. Zaradi učinkovitejšega izvajanja finančnih instrumentov v okviru instrumenta za povezovanje Evrope je treba začeti pilotno fazo, da se optimizira oblika in spodbudi zanimanje vlagateljev za obdobje po letu 2013. Čeprav bodo med pilotno fazo obseg, razpoložljivost proračunskih sredstev in število podprtih projektov omejeni, se pričakuje, da bo ravnanje na trgu v splošnem bolj naklonjeno dolžniškemu financiranju infrastrukturnih projektov na kapitalskem trgu, kar bo omogočilo, da se pobuda v obdobju 2014–2020 izvaja v celoti. Uvedba pobude pomeni dodano vrednost EU, saj presega vprašanja v zvezi z razdrobljenostjo trga, ki bi jih bilo treba pri takšni pobudi obravnavati na ravni držav članic. Pobuda ne nadomešča bančnih posojil, ampak jih samo dopolnjuje ter s tem zagotavlja alternativen in konkurenčen vir dolgoročnega dolžniškega financiranja infrastrukturnih projektov. Omejeno financiranje z nepovratnimi sredstvi za projekte, pri katerih ni mogoče pridobiti dovolj zasebnega kapitala, z uvedbo financiranja s sredstvi zasebnega sektorja v okviru finančnih instrumentov EU ne bo ukinjeno. Med pilotno fazo bo Komisija zlasti v sodelovanju z EIB poskušala optimizirati obliko pobude, da bo izvajanje od leta 2014 čim bolj učinkovito. Na podlagi izkušenj, pridobljenih med pilotno fazo, bodo vlagatelji in sponzorji projektov spoznali strukturo projektnih obveznic, izkušnje pa bodo po potrebi upoštevane tudi pri morebitnih novih pobudah. Za največji možni učinek se lahko pobuda uporabi tudi pri projektih, pri katerih je razpisni postopek že na razmeroma visoki razvojni stopnji, s čimer se omogoči refinanciranje med obdobjem gradnje ali kmalu po njem. Čeprav bo pobuda v pilotni fazi izvedena v sodelovanju z EIB, se bo za izvajanje po letu 2013 poskušalo poiskati širši razpon partnerjev. V okviru sedanjega večletnega finančnega okvira je EU v sodelovanju z EIB že izvajala instrument delitve tveganja, in sicer t. i. instrument garancij za posojila za projekte TEN-T (LGTT). Tehnike delitve tveganja in metode dela v okviru pobude bodo usklajene z LGTT, področje uporabe pa bo razširjeno na energetiko in telekomunikacije. Podobno kot pri LGTT se bo prispevek EU uporabil za delitev tveganja z EIB. Zato se zaradi podobnosti za pobudo za projektne obveznice pričakuje približno od 15 do 20-kratni multiplikacijski učinek. Komisija glede na to, da je na voljo malo časa, poziva Parlament in Svet, naj čim prej sprejmeta predlog za pilotno fazo. 2. REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENA UČINKA Javno posvetovanje o osnovnih načelih pobude se je začelo 28. februarja 2011. Poleg tega je bila 11. aprila 2011 organizirana konferenca o prednostih in pomanjkljivostih načrtovane pobude. Po zaključku posvetovalnega obdobja je bilo prejetih več kot sto odzivov iz različnih sektorjev. Zainteresirane strani so pobudo za projektne obveznice sprejele z odobravanjem. Povratne informacije o ciljih pobude so bile pozitivne, pri čemer so zainteresirane strani menile, da bo pobuda povečala in pospešila financiranje infrastrukture, saj bodo trgi obveznic postali vir dolžniškega kapitala, ki bo zaradi svoje oblike zanimiv za institucionalne vlagatelje. Predlagani mehanizem in ciljna bonitetna ocena A/A– sta bila ocenjena kot primerna. Učinek pobude na stroške financiranja in dospelost naj bi bil razmeroma ugoden, saj naj bi se stroški zmanjšali, dospelost pa podaljšala, pri čemer samo dva odstotka vprašanih menita, da se stroški financiranja ne bodo zmanjšali, ostali pa so mnenja, da bo učinek v najboljšem primeru pozitiven, v najslabšem pa ga ne bo. V zvezi s stopnjo izboljšanja kreditne kvalitete je večina zainteresiranih strani, ki so odgovorile na to vprašanje, izrazila prepričanje, da so instrumenti izboljšanja kreditne kvalitete v višini 20 odstotkov prednostnega dolga primerni, nekateri pa so za vključene sektorje TEN-T, TEN-E in IKT predlagali od 10- do 20-odstotni delež. Skoraj vse zainteresirane strani menijo, da morajo biti financirani zlasti projekti iz teh treh sektorjev. Poleg tega četrtina zainteresiranih strani meni, da bi bilo treba vključiti tudi socialno infrastrukturo, petina vprašanih pa, da bi morala biti upravičena tudi infrastruktura na področju obnovljivih virov. Vendar takšni projekti ne spadajo v okvir TEN-T, TEN-E in IKT, zato bodo obravnavani pozneje. Mnenja o določitvi enotnega obvladujočega upnika so bila deljena. Zato Komisija tega ne bo predpisala, ampak bo spodbujala vlagatelje, sponzorje projektov in druge akterje, da skupaj določijo ureditev, ki bo sprejemljiva za vse. Na splošno pozitivne povratne informacije potrjujejo, da sta Komisija in EIB prepoznali pomembno potrebo na trgu za financiranje projektov, kar zagotavlja, da bo pobuda dobro sprejeta na trgu, če bo pravilno zasnovana. V oceni učinka je ugotovljenih nekaj potencialnih regulativnih ovir pri javnih naročilih in ureditvi kapitalskih trgov. Komisija bo v prihodnosti po potrebi poskušala najti ustrezne rešitve za ta vprašanja. Kljub temu se zdi, da te težave ne bodo ogrozile izvajanja pilotne faze, lahko pa ga bodo upočasnile. Ker trgi projektnih obveznic v Evropi v praksi ne delujejo, so zainteresirane strani poudarile, da je treba pobudo začeti izvajati čim prej. Ker medsektorski finančni instrumenti za infrastrukturo, kot so projektne obveznice, na evropski ravni še ne obstajajo, bo med pilotno fazo v obdobju 2012–2013 mogoče preskusiti njihovo obliko in sprejemanje na trgu, da se bo izboljšala njihova učinkovitost v okviru instrumenta za povezovanje Evrope za obdobje 2014–2020. Med pilotno fazo bo poudarek na razmeroma visoki razvojni stopnji[3], da se pospeši izvajanje in spodbudi oblikovanje portfelja projektov. EIB želi zbrati potrebne izkušnje za hiter začetek uporabe po letu 2013, zato je pripravljena izvajati konkretne ukrepe vzporedno z zakonodajnim postopkom (tj. pred formalno politično odločitvijo), da bodo lahko prve transakcije izvedene že v letu 2012. Odbor za oceno učinka je po zasedanju, ki je potekalo 31. avgusta 2011, 2. septembra 2011 poslal svoje mnenje. Glede na prejeta priporočila je bilo poročilo spremenjeno v zvezi z naslednjimi glavnimi vprašanji: V oceni učinka so analizirane sedanje razmere na trgu v povezavi z oceno učinka, priloženo predlogu instrumenta za povezovanje Evrope, ki vključuje več informacij o možnih instrumentih v okviru instrumenta za povezovanje Evrope, primanjkljaju pri financiranju in nepravilnostih na trgu, ki vplivajo na sedanjo stopnjo infrastrukturnih naložb. Prva ocenjena možnost je povezana z ohranitvijo sedanjega stanja, torej z nadaljevanjem sedanjih programov nepovratne pomoči za energetiko in promet ter sedanjih programov nepovratne pomoči in finančnih instrumentov za promet. Druga možnost je povezana z regulativnimi spodbudami, tretja pa s predlogom izvedbe pobude za projektne obveznice. V zvezi s tem je bilo analizirano potencialno tveganje, ki lahko oteži izvajanje pobude, in določen merljivi pričakovani učinek, izražen z multiplikacijskim učinkom. Ocena opozarja tudi na težave v zvezi z regulativnim okvirom za dolgoročne naložbe, kot so javna naročila, Solventnost II ali kapitalske zahteve. 3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA 3.1. Pravna podlaga Ker predlog obravnava zlasti evropska omrežja na področjih prometa, energetike in telekomunikacij ter spreminja zlasti Uredbo (ES) št. 680/2007, temelji na njihovi pravni podlagi, in sicer na členu 172 in členu 173(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije. 3.2. Subsidiarnost in sorazmernost Predlog je v skladu z načelom subsidiarnosti, ker je uredba EU za financiranje projektov vseevropskih omrežij s projektnimi obveznicami glede upravne obremenitve najprimernejši instrument za zagotavljanje učinkovitega načina za pridobivanje visoke stopnje financiranja iz zasebnega sektorja, pri čemer je pričakovani multiplikacijski učinek v zvezi s prispevkom iz proračuna EU v primerjavi s skupnim financiranjem ocenjen na približno 15–20. S pobudo, v kateri je obravnavana zlasti optimizacija uporabe finančnih sredstev EU, naj bi se povečala učinkovitost ukrepov EU in držav članic. Predlog je skladen tudi z načelom sorazmernosti, saj osnutek uredbe ne presega okvirov, ki so potrebni za dosego ciljev. Medtem ko je LGTT namenjen zgolj prometnim projektom, bo pobuda za projektne obveznice Evropa 2020 prvi finančni instrument EU, ki se bo uporabljal za infrastrukturne projekte v več sektorjih s podobnimi potrebami po financiranju ter bo ugodneje vplival na trg, upravno učinkovitost in uporabo virov. Zainteresiranim stranem na področju infrastrukture, kot so ponudniki financiranja, organi javnega sektorja, gradbena podjetja in upravljavci, bo zagotovil usklajen finančni instrument EU. 3.3. Podrobna obrazložitev predloga Za začetek izvajanja pilotne faze med sedanjim večletnim finančnim okvirom je treba spremeniti Sklep št. 1639/2006/ES[4] Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007–2013) ter Uredbo (ES) št. 680/2007[5] Evropskega parlamenta in Sveta o dodelitvi finančne pomoči Unije na področju vseevropskih prometnih in energetskih omrežij: S Sklepom št. 1639/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta je ustanovljen Okvirni program za konkurenčnost in inovativnost, ki vključuje IKT. Sklep je treba spremeniti, da se omogoči začetek izvajanja pobude za projektne obveznice Evropa 2020 na področju IKT in zlasti hitrih širokopasovnih povezav. V členu 1(1) tega predloga je v sedanji člen 26(2)(b) Sklepa o PKI dodana beseda „širokopasovno“. Ker se za infrastrukturne projekte v skladu s Sklepom o PKI pričakuje, da bodo namenjeni zlasti razvoju hitrih širokopasovnih povezav, je treba to poudariti. Člen 1(2) nadomešča člen 31(2) Sklepa o PKI. Dodaja opredelitev instrumenta delitve tveganja za projektne obveznice. S tem se bo lahko med pilotno fazo pobuda uporabljala za projekte IKT. Instrument bo predvidoma na voljo do 31. decembra 2014. Obveznost proračuna EU bo strogo omejena na odobrena proračunska sredstva, preostalo tveganje bo prevzela EIB. Člen 1 omogoča tudi prenos največ 20 milijonov EUR iz proračuna za IKT za pobudo za projektne obveznice Evropa 2020. Poleg tega Uredba (ES) št. 680/2007 Evropskega parlamenta in Sveta določa splošna pravila za dodelitev finančne pomoči Unije na področju vseevropskih prometnih in energetskih omrežij ter vzpostavlja tudi instrument delitve tveganja, tj. „instrument garancij za posojila za projekte TEN-T“ (LGTT). Podobno je treba spremeniti tudi Uredbo št. 680/2007, da se Evropski uniji omogoči sprememba področja uporabe sedanjega partnerstva delitve tveganja z EIB v okviru LGTT in da se EIB omogoči podpora za financiranje z obveznicami v skladu s pobudo. V členu 2(1) tega predloga, ki spreminja člen 2 Uredbe (ES) št. 680/2007, je dodana opredelitev instrumenta delitve tveganja in kreditne izboljšave za projektne obveznice. S tem se bo lahko med pilotno fazo pobuda uporabljala za prometne projekte in projekte TEN-E. Člen 2(2) tega predloga spreminja člen 4 Uredbe (ES) št. 680/2007 in predvideva, da se zahtevki za instrument delitve tveganja za projektne obveznice predložijo EIB, kot zdaj velja v okviru LGTT. Člen 2(3) predloga bo omogočal prenos skupaj največ 200 milijonov EUR iz instrumenta garancij za posojila za projekte TEN-T (LGTT) in 10 milijonov EUR iz proračuna za TEN-E, ki bodo na voljo za projektne obveznice Evropa 2020. Obveznost proračuna EU bo strogo omejena na odobrena proračunska sredstva, preostalo tveganje pa bo prevzela EIB. Zaradi hitre izvedbe člen 3 predloga določa, da predlagana uredba začne veljati dan po objavi. 4. PRORAČUNSKE POSLEDICE Pobuda bo v celoti financirana s prerazporeditvijo sredstev obstoječih programov v letih 2012 in 2013. Z Uredbo (ES) št. 680/2007 je za LGTT že določen znesek 500 milijonov EUR, od katerih se lahko za uporabo projektnih obveznic med pilotno fazo na področju prometa prerazporedi največ 200 milijonov EUR, kakor sledi: 06 03 03 TEN-T do 200 milijonov EUR v obdobju 2012–2013 10 milijonov EUR iz proračunske vrstice TEN-E in 20 milijonov EUR iz proračunske vrstice programa za konkurenčnost in inovativnost se lahko prerazporedi, kakor sledi: 32 03 02 TEN-E do 10 milijonov EUR v obdobju 2012–2013 za projekte TEN-E 09 03 01 PKI do 20 milijonov EUR v letu 2013 za projekte IKT in širokopasovne projekte Te prerazporeditve proračunskih sredstev so navedene v oceni finančnih posledic, ki je priložena predlogu. Pogojnih obveznosti za proračun EU ne bo, ker je prispevek EU omejen na znesek, ki bo za ta namen dodeljen v proračunskih vrsticah. 2011/0301 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o spremembi Sklepa št. 1639/2006/ES o ustanovitvi Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007–2013) ter Uredbe (ES) št. 680/2007 o določitvi splošnih pravil za dodelitev finančne pomoči Skupnosti na področju vseevropskih prometnih in energetskih omrežij EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 172 in člena 173(3) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[6], ob upoštevanju mnenja Odbora regij[7], v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1) Sklep št. 1639/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006[8] ustanavlja Okvirni program za konkurenčnost in inovativnost (PKI) z različnimi vrstami izvedbenih ukrepov iz različnih programov, med katerimi „Podporni program izvajanju politike informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT)“ podpira krepitev notranjega trga za proizvode in storitve IKT ter proizvode in storitve, zasnovane na IKT, ter je namenjen spodbujanju inovativnosti s širšo uporabo in povečanjem naložb v IKT. (2) Uredba (ES) št. 680/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2007[9] določa splošna pravila za dodelitev finančne pomoči Skupnosti na področju vseevropskih prometnih in energetskih omrežij ter vzpostavlja tudi instrument delitve tveganja, tj. „instrument garancij za posojila za projekte TEN-T“ (LGTT). (3) V naslednjem desetletju bodo potrebne neprimerljivo večje naložbe v prometna, energetska ter informacijska in telekomunikacijska omrežja v Evropi za podporo vodilnim ukrepom strategije Evropa 2020 ter za razvoj pametne, nadgrajene in medsebojno povsem povezane infrastrukture, da se spodbudi dokončna vzpostavitev notranjega trga. Predvideva se, da bo treba v omrežje TEN-T vložiti 500 milijard EUR. V zvezi z energetskimi infrastrukturnimi projekti evropskega pomena obstaja tveganje, da naložbe v znesku približno100 milijard EUR ne bodo izvedene zaradi ovir v zvezi s podeljevanjem dovoljenj, zakonodajo in financiranjem, pri čemer bo moral dodatnih 100 milijard EUR zagotoviti sektor sam. Za dosego cilja digitalne agende, v skladu s katerim naj bi vsi evropski državljani in podjetja imeli dostop do hitre internetne povezave, bodo predvidoma potrebne naložbe med 181 in 273 milijardami EUR, pri čemer naj bi od 30 do 100 milijard EUR zagotovil zasebni sektor. (4) Evropski parlament je v resoluciji z dne 8. junija 2011 o vlaganju v prihodnost: nov večletni finančni okvir za konkurenčno, trajnostno in vključujočo Evropo[10] poudaril, da mora Unija ukrepati, zlasti da se izboljša uporaba sredstev Unije za spodbujanje iskanja dodatnih virov financiranja pri Evropski investicijski banki (EIB), Evropski banki za obnovo in razvoj (EBRD), drugih mednarodnih finančnih institucijah in v zasebnem sektorju, ter je pozdravil pobudo za projektne obveznice Evropa 2020 kot mehanizem delitve tveganja z EIB, ki zagotavlja omejeno podporo iz proračuna Unije, zaradi česar se bo lahko izkoristilo sredstva Unije ter povečalo zanimanje zasebnih vlagateljev za sodelovanje v prednostnih projektih Unije v skladu s cilji strategije Evropa 2020. (5) Finančni instrumenti lahko povečajo učinkovitost proračunske porabe in dosežejo visoke multiplikacijske učinke pri spodbujanju financiranja zasebnega sektorja ter doseženem obsegu naložb. Pričakovani multiplikacijski učinek pobude za projektne obveznice Evropa 2020 je 15–20. (6) Svet je 12. julija 2011 opozoril, da je treba finančne instrumente oceniti glede na spodbujevalne učinke v primerjavi z obstoječimi instrumenti, dodatno tveganje za vladne bilance stanja in morebitno izrinjanje zasebnih institucij. Sporočilo Komisije[11] o pilotni fazi pobude za projektne obveznice Evropa 2020 in priložena ocena učinka, ki temelji na javnem posvetovanju, prispevata k reševanju navedenih vprašanj. (7) Pobuda za projektne obveznice Evropa 2020 ima dva cilja: prvi je pomoč pri financiranju projektov prednostnih nalog evropske politike, drugi pa spodbujanje večje udeležbe zasebnega sektorja v dolgoročnem financiranju infrastrukturnih projektov s sredstvi kapitalskih trgov. Del porabe proračunskih sredstev EU bo preusmerila v področja, ki spodbujajo rast, ob upoštevanju proračunske discipline Unije ter zgornjih mej v skladu s sedanjim večletnim finančnim okvirom. (8) Pobuda bo prvi finančni instrument, ki se bo uporabljal za infrastrukturne projekte v več sektorjih s podobnimi potrebami po financiranju ter bo zato ugodneje vplival na trg, upravno učinkovitost in uporabo virov. Zainteresiranim stranem na področju infrastrukture, kot so ponudniki financiranja, organi javnega sektorja, gradbena podjetja in upravljavci, bo zagotovil usklajen instrument. (9) V skladu s pobudo za projektne obveznice Evropa 2020 bodo obveznice izdajale projektne družbe, s proračunom Unije in finančnimi sredstvi finančnega partnerja pa bi se izboljšala kreditna kvaliteta obveznic, kar bi privabilo vlagatelje na trgih dolžniškega kapitala, kot so pokojninski skladi in zavarovalnice. (10) Podpora Unije mora ublažiti tveganje, povezano s projektnimi obveznicami, da bodo udeleženci na kapitalskih trgih pripravljeni vlagati v večji obseg infrastrukturnih projektnih obveznic, kakor bi bilo možno brez podpore Unije. (11) Zaradi težav pri dostopu do dolgoročnega zasebnega ali javnega financiranja infrastrukturnih projektov ne sme priti do vse večjih prometnih zastojev, manjkajočih energetskih povezav in upočasnitve pri širjenju širokopasovne povezave, saj bi to lahko ogrozilo okrevanje evropskega gospodarstva. (12) Ponovna ocena programov infrastrukturnih naložb držav članic glede na njihovo resno javnofinančno stanje in strukturne reforme ne bo prispevala k nujnim hitrejšim naložbam v infrastrukturo. Poleg tega so dolgoročna bančna posojila za infrastrukturne projekte še vedno nezadostna in cenovno neugodna, zato je treba poiskati alternativne ter konkurenčne vire dolžniškega financiranja. (13) Vendar financiranje na trgu dolžniškega kapitala v Uniji za infrastrukturne projekte ni ustrezno zagotovljeno. Zaradi razdrobljenosti trgov obveznic v EU ter velikosti in zapletenosti infrastrukturnih projektov, pri katerih je potrebna dolga priprava, je obravnavanje tega vprašanja na ravni Unije po pospešenem postopku in precej pred sprejetjem instrumenta za povezovanje Evrope pravočasno in primerno. (14) Zato je treba pilotno fazo pobude za projektne obveznice Evropa 2020 začeti izvajati med sedanjim finančnim okvirom, da se bolj splošno razvije financiranje na trgu dolžniškega kapitala na področju infrastrukture in poveča obseg finančnih instrumentov, ki so zdaj na voljo za prometne projekte. (15) Za izvajanje pilotne faze pobude za projektne obveznice Evropa 2020 je treba spremeniti Sklep št. 1639/2006/ES in Uredbo (ES) št. 680/2007. Pilotna faza je namenjena podpiranju infrastrukturnih projektov s komercialnim potencialom v prometnem in energetskem sektorju ter sektorju IKT, pri čemer se lahko pobuda po letu 2013 razširi tudi na druge sektorje. (16) Glede na dolgoletne izkušnje EIB, ki zagotavlja znatna finančna sredstva za infrastrukturne projekte, in glede na njen status finančnega organa EU, ustanovljenega s Pogodbo, mora Komisija EIB vključiti v izvajanje te pilotne faze. Posebne pogoje sodelovanja, vključno z delitvijo tveganja in plačilom EIB, je treba določiti v sporazumu, sklenjenem med Komisijo in EIB. (17) Pilotno fazo pobude za projektne obveznice Evropa 2020 je treba začeti izvajati v okviru priprav na predlagani instrument za povezovanje Evrope. Pilotna faza bo prispevala k delovanju finančnega instrumenta delitve tveganja v okviru instrumenta za povezovanje Evrope. (18) Za zahtevek za podporo, izbiro in izvajanje vseh projektov velja zakonodaja Unije, zlasti glede državne pomoči, pri čemer je treba preprečiti izkrivljanje trgov ali povečanje takšnega izkrivljanja trgov. (19) Pilotna faza bo financirana s prerazporeditvijo proračunskih sredstev v letih 2012 in 2013 iz obstoječih prometnih, energetskih in telekomunikacijskih programov. V ta namen bo za to pobudo prerazporejenih največ 200 milijonov EUR iz proračuna za TEN-T, največ 20 milijonov EUR iz proračuna Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost in največ 10 milijonov EUR iz proračuna za TEN-E. Zaradi razpoložljivih proračunskih sredstev sta omejena področje uporabe in število projektov, ki se jih lahko podpre. (20) EIB bo proračunska sredstva zahtevala na podlagi obsega projektov, za katere bo menila, da so primerni in bodo verjetno izvedeni. Rok za oddajo zahtevkov je 31. december 2013. Zaradi zapletenosti velikih infrastrukturnih projektov se lahko zahtevki odobrijo pozneje, vendar najpozneje 31. decembra 2014. (21) Za zagotovitev učinkovitosti ukrepov, določenih s to uredbo, mora ta uredba začeti veljati dan po objavi – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: Člen 1 Spremembe Sklepa št. 1639/2006/ES Sklep št. 1639/2006/ES se spremeni: 1. V členu 26(2) se točka (b) nadomesti z naslednjim: „(b) spodbujanje inovativnosti s širšo uporabo in povečanjem naložb v IKT ter širokopasovne povezave;“ 2. Člen 31 se spremeni: (a) Odstavek 2 se nadomesti z naslednjim: „2. Projekti so namenjeni pospeševanju inovacij, prenosu tehnologije in razširjanju novih tehnologij, pripravljenih za vstop na tržišče. Unija lahko dodeli nepovratna sredstva v proračun projektov iz odstavka 1(a). Poleg tega lahko Unija EIB zagotovi finančni prispevek k rezervacijam in kapitalu za posojila ali garancije, ki jih bo EIB izdala iz lastnih virov v okviru instrumenta delitve tveganja za projektne obveznice iz odstavkov od 2a do 2d.“ (b) Vstavijo se naslednji odstavki od 2a do 2d: „2a. Instrument delitve tveganje za projektne obveznice pomeni izboljšanje kreditne kvalitete, ki izpolnjuje naslednja merila: (a) je v obliki posojila ali garancije EIB za financiranje projektov na področjih IKT in širokopasovnih povezav; (b) zajema tveganje dolžniške obveznosti projekta in zmanjšuje kreditno tveganje imetnikov obveznic; (c) uporablja se le za projekte, katerih finančna zmogljivost temelji na prihodkih projekta. 2b. Dostopnost Unije do instrumenta delitve tveganja za projektne obveznice, vključno s provizijami za upravljanje in drugimi upravičenimi stroški, se strogo omeji na višino prispevka Unije instrumentu delitve tveganja za projektne obveznice in s tem se odgovornost splošnega proračuna Unije konča. Preostalo tveganje za vsa posojila prevzame EIB. 2c. Podrobne zahteve in pogoji za izvajanje instrumenta delitve tveganja za projektne obveznice, vključno z njegovim spremljanjem in nadzorom, se določijo v sporazumu o prenosu pooblastil med Komisijo in EIB. 2d. V letu 2013 se lahko iz proračuna, dodeljenega za izvajanje politike IKT in širokopasovnih povezav, uporabi največ 20 milijonov EUR v skladu s pravilom iz točke (b) Priloge I. Vsi prihodki, ustvarjeni v naložbenem obdobju, se lahko v okviru instrumenta delitve tveganja uporabijo za nova posojila in garancije.“ Člen 2 Spremembe Uredbe (ES) št. 680/2007 Uredba (ES) št. 680/2007 se spremeni: (1) Členu 2 se dodata naslednji točki 14 in 15: „14. ,instrument delitve tveganja za projektne obveznice‘ pomeni izboljšanje kreditne kvalitete za projekte skupnega interesa. Instrument delitve tveganja za projektne obveznice zajema tveganje dolžniške obveznosti projekta in zmanjšuje kreditno tveganje imetnikov obveznic. Uporablja se le za projekte, katerih finančna zmogljivost temelji na prihodkih projekta; 15. ,izboljšava kreditne kvalitete‘ pomeni uporabo posojila EIB ali garancije EIB za izboljšanje kreditne kvalitete projektnega dolga.“ (2) Prvemu odstavku člena 4 se doda naslednji stavek: „Zahtevki za instrument delitve tveganja za projektne obveznice iz člena 6(1)(g) se naslovijo na EIB v skladu z običajnim prijavnim postopkom EIB“. (3) Člen 6(1) se spremeni: (a) Točki (d) se doda naslednji stavek: „V letih 2012 in 2013 se lahko prerazporedi največ 200 milijonov EUR za instrument delitve tveganja za projektne obveznice v prometnem sektorju.“ (b) Doda se naslednja točka (g): „(g) finančni prispevek za EIB k rezervacijam in kapitalu za posojila ali garancije, ki jih bo EIB izdala iz lastnih virov v okviru instrumenta delitve tveganja za projektne obveznice na področjih TEN-T in TEN-E. Izpostavljenost Unije do instrumenta delitve tveganja za projektne obveznice, vključno s provizijami za upravljanje in drugimi upravičenimi stroški, se strogo omeji na višino prispevka Unije instrumentu delitve tveganja za projektne obveznice, s čimer se odgovornost splošnega proračuna Unije konča. Preostalo tveganje za vsa posojila prevzame EIB. Podrobne zahteve in pogoji za izvajanje instrumenta delitve tveganja za projektne obveznice, vključno z njegovim spremljanjem in nadzorom, se določijo v sporazumu o prenosu pooblastil med Komisijo in EIB. V letih 2012 in 2013 se iz proračunskih vrstic za TEN-T (LGTT) in TEN-E prerazporedi največ 210 milijonov EUR, od tega največ 200 milijonov EUR za prometne projekte in največ 10 milijonov EUR za energetske projekte, za instrument delitve tveganja za projektne obveznice v skladu s postopkom iz člena 15(2). Vsi prihodki, ustvarjeni v naložbenem obdobju, se lahko v okviru instrumenta delitve tveganja za projektne obveznice uporabijo za nova posojila in garancije.“ Člen 3 Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, Za Evropski parlament Za Svet Predsednik Predsednik OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1. OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1 Naslov predloga/pobude 1.2 Zadevna področja v okviru ABM/ABB 1.3 Vrsta predloga/pobude 1.4 Cilji 1.5 Utemeljitev predloga/pobude 1.6 Trajanje ukrepa in finančnega vpliva 1.7 Načrtovani načini upravljanja 2. UKREPI UPRAVLJANJA 2.1 Določbe glede spremljanja in poročanja 2.2 Sistem upravljanja in nadzora 2.3 Ukrepi preprečevanja goljufij in nepravilnosti 3. OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1 Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in proračunske vrstice odhodkov 3.2 Ocenjeni učinek na odhodke 3.2.1 Povzetek ocenjenega učinka na odhodke 3.2.2 Ocenjeni učinek na odobritve za poslovanje 3.2.3 Ocenjeni učinek na odobritve upravne narave 3.2.4 Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom 3.2.5 Udeležba tretjih oseb pri financiranju 3.3 Ocenjeni vpliv na prihodke OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1. OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1 Naslov predloga/pobude Predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Sklepa št. 1639/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007–2013) ter Uredbe (ES) št. 680/2007 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi splošnih pravil za dodelitev finančne pomoči Skupnosti na področju vseevropskih prometnih in energetskih omrežij 1.2 Zadevna področja v okviru ABM/ABB[12] Področje: Gospodarske in finančne zadeve Dejavnost v okviru ABB: Finančni posli in instrumenti Področje: Mobilnost in promet Dejavnost v okviru ABB: Vseevropska omrežja Področje: Informacijska družba in mediji Dejavnosti: Uporaba IKT (0903) Področje: Energetika Dejavnost v okviru ABB: Vseevropska omrežja (3203) 1.3 Vrsta predloga/pobude Predlog/pobuda se nanaša na ukrep z novo usmeritvijo. 1.4 Cilji 1.4.1 Večletni strateški cilji Komisije, ki naj bi bili doseženi s predlogom/pobudo Priprava instrumenta za povezovanje Evrope Podpora razvoju energetske infrastrukture, ki zagotavlja stalno in varno oskrbo z energijo ter s tem pravilno delovanje gospodarstva. Zagotavljanje medsebojne povezljivosti in interoperabilnosti prometnih omrežij Podpora uporabi IKT 1.4.2 Specifični cilji in zadevne dejavnosti v okviru ABM/ABB Specifični cilj: Število podprtih prometnih, energetskih in širokopasovnih projektov. Dejavnost v okviru ABB: ECFIN: Finančni posli in instrumenti MOVE: Medsebojna povezljivost in interoperabilnost z odpravo ozkih grl INFSO: Uporaba IKT (0903) ENER: Izboljšanje zanesljivosti oskrbe z energijo z infrastrukturo 1.4.3 Pričakovani izid in učinki Navedite, kako naj bi predlog/pobuda učinkovala na upravičence/ciljne skupine. Cilj pobude je podpreti oživitev evropskih trgov projektnih obveznic in olajšati dostop do financiranja infrastrukturnih projektov. Pobuda za projektne obveznice Evropa 2020 je nov finančni instrument delitve tveganja, ki bo uveden v politiko vseevropskih omrežij za promet, energetiko in telekomunikacije, zlasti širokopasovne povezave. Njen cilj je spodbuditi dolžniško financiranje zasebnega sektorja za ukrepe iz evropskih infrastrukturnih projektov. Kot del proračuna za TEN-T, TEN-E ter Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (PKI) se proračunska sredstva EU, namesto, da bi se uporabila kot nepovratna sredstva, vlagajo v obliki rezervacij in dodelitev kapitala pri Evropski investicijski banki (EIB), da bi se prevzel del tveganja EIB pri financiranju infrastrukturnih projektov v okviru te pobude. Izvajanje instrumenta mora omogočati: a) financiranje EIB za večji obseg posojil za infrastrukturne projekte in bolj tvegane, vendar kljub temu „za banke zanimive“ infrastrukturne projekte; b) ustvarjanje multiplikacijskega učinka financiranja iz proračuna EU na zasebne naložbe v infrastrukturo, tako da bi lahko z 1 EUR sredstev EU, dodeljenih pobudi, zagotovili od 15 EUR do 20 EUR naložb v evropske infrastrukturne projekte. Vendar se ob upoštevanju zneskov, ki so na voljo v proračunskih postavkah, in njihove nezamenljivosti med pilotno fazo, ocenjuje, da se lahko podpre le 5–14 infrastrukturnih projektov. Predvideno število projektov bo odvisno predvsem od njihove velikosti in tržnega sprejemanja. 1.4.4 Kazalniki izida in učinkov Cilj je povečati dolžniško financiranje na kapitalskem trgu, ki je na voljo za infrastrukturne projekte, upravičene do pomoči v skladu z Uredbo št. 690/2007 in Sklepom št. 1639/2006/ES. Zato se bodo uporabljali naslednji kazalniki: – število projektov TEN-T, TEN-E in širokopasovnih projektov, ki so prejeli finančna sredstva EIB v okviru pobude; – doseženi multiplikacijski učinek, skupen in za posamezen sektor. Pričakovani multiplikacijski učinek znaša največ 15–20 glede na proračunsko podporo EU v primerjavi s skupnimi naložbami za projekte, ki so podprti v okviru pobude, in pogoji transakcij; – obseg financiranja trgov dolžniškega kapitala za te projekte, skupno in za zadevni sektor. Spremljanje rezultatov bo temeljilo na poročilih EIB in tržnih raziskavah. 1.5 Utemeljitev predloga/pobude 1.5.1 Potrebe, ki jih je treba kratkoročno ali dolgoročno zadovoljiti Zaradi resnega javnofinančnega stanja v državah članicah obstaja nevarnost, da se infrastrukturni projekti v interesu EU ne izvajajo s hitrostjo, potrebno za dosego ciljev iz strategije Evropa 2020, kar ogroža okrevanje gospodarstva in gospodarsko rast EU. Poleg tega so se banke na težave z likvidnostjo in tveganji med finančno krizo odzvale s skrajšanjem rokov dospelosti posojil ter so za infrastrukturne projekte določile strožje zahteve glede vrednotenja in zavarovanja posojil. Čeprav se zdi, da trgi bančnega dolga okrevajo, imajo infrastrukturni projekti še vedno težave pri pridobivanju dolgoročnega dolžniškega financiranja. Zato so trgi obveznic postali bolj pomemben možen vir financiranja. Ker pa ni stalnih ukrepov za javno izboljšanje kreditne kvalitete, se v zadnjih letih niso izvajale dejavnosti v zvezi s projektnimi obveznicami na področju TEN-T, TEN-E ali na področju širokopasovnih povezav. Namen pobude za projektne obveznice Evropa 2020 je izboljšati kreditno kvaliteto, ki je potrebna za pridobivanje vlagateljev na kapitalskih trgih, pri čemer bo spodbudila nastanek novega razreda sredstev v zvezi z infrastrukturnimi projektnimi obveznicami. Glede na okrevanje gospodarstva in podporne ukrepe za spodbujanje rasti je treba pobudo uvesti takrat, ko so vlagatelji na kapitalskih trgih začeli iskati nadomestne, dolgoročnejše in razmeroma varne naložbene možnosti. Zaradi spodbujanja ravnanja na trgu in učinkovitejšega izvajanja finančnih instrumentov v okviru instrumenta za povezovanje Evrope je treba tudi zaradi tržnega preskušanja začeti pilotno fazo, da se optimizira njena oblika za obdobje po letu 2013. 1.5.2 Dodana vrednost vključevanja EU Pobuda ne nadomešča bančnih posojil, ampak jih samo dopolnjuje ter s tem zagotavlja alternativen in konkurenčen vir dolgoročnega dolžniškega financiranja projektov. Podobni instrumenti, ki bi spodbudili financiranje kapitalskega trga za ključne infrastrukturne projekte EU, ne obstajajo. Inovativne rešitve so potrebne za uporabo večjega deleža zasebnih prihrankov EU in tujih prihrankov za infrastrukturne projekte ter ublažitev pritiska na nacionalne javne proračune. Financiranje EIB v okviru pobude za projektne obveznice Evropa 2020 bo dopolnjevalo dejavnosti, ki se izvajajo v okviru sedanjih lastniških in dolžniških instrumentov, sklada Marguerite ter instrumenta garancij za posojila za projekte TEN-T (LGTT). Financiranje EIB je zelo prepoznaven in učinkovit način za podporo infrastrukturnim projektom na področju prometa, energetike in IKT, ki so pomembni za izvajanje strategije Evropa 2020. EIB v celoti prenaša finančne prednosti, ki izhajajo iz podpore EU in ugodnih stroškov financiranja EIB, na končne upravičence v obliki konkurenčnih obrestnih mer. Ta instrument delitve tveganja zagotavlja potrebno finančno podporo EU za projekte, za katere standardnih smernic in meril EIB običajno ne bi bilo mogoče uporabiti. 1.5.3 Glavna spoznanja iz podobnih izkušenj Ugotovitve so povzete in analizirane v oceni učinka, priloženi temu predlogu. Na podlagi izkušenj z instrumentom garancij za posojila za projekte TEN-T (LGTT) je ugotovljeno, da potrebujejo finančni trgi, finančni in pravni svetovalci, javni organi, sponzorji in izvajalci projektov veliko časa, da sprejmejo nove zamisli in spoznajo ugodne učinke navedenega instrumenta na finančno strukturiranje projektov. LGTT je bil leta 2007 uveden kot nov, namenski instrument za kritje operativnih tveganj po obdobju gradnje prometnih infrastrukturnih projektov. Zato je treba začeti pilotno fazo pobude za projektne obveznice Evropa 2020, da se ohrani pripravljenost teh zainteresiranih strani, ki so pobudo sprejele z odobravanjem. 1.5.4 Skladnost z drugimi ustreznimi instrumenti in možnosti dopolnjevanja Ta pobuda je skladna s strategijo Evropa 2020, predlogom za izvajanje instrumenta za povezovanje Evrope in letnim pregledom rasti. Instrument za povezovanje Evrope bo vzpostavil dolgoročni okvir, ki bo zagotavljal, da se projekti na področju energetike, prometa in telekomunikacij razvijajo ter izvajajo pravočasno in učinkovito. S celovito strategijo prednostnih priložnosti v zvezi z infrastrukturnimi projekti, kot jo je Komisija predlagala 29. junija 2011[13], imajo projekti veliko možnost za pridobitev obsežnejšega financiranja iz zasebnega sektorja, hkrati pa ta strategija dopolnjuje notranji trg. Strategija, vključno z izborom projektov, upravičenih do financiranja, je pregledna, zato zagotavlja visoko raven varnosti za vse zainteresirane strani. V okviru te strategije so opredelitev prednostnih nalog politik, predpisi, sistemi spodbud, tesno sodelovanje zainteresiranih strani, kampanje za obveščanje in ozaveščanje potrebni za vzpostavitev splošnih okvirnih pogojev za naložbe v infrastrukturo, uveljavljanje sprememb ravnanja zainteresiranih strani in pospeševanje ukrepov. Nepovratna sredstva in finančni instrumenti, za katere se uporabljajo ločeni finančni predpisi, se bodo lahko usklajeno uporabljali. Finančni instrumenti so potrebni za zmanjšanje nekaterih ovir, ki preprečujejo pretok dolžniških in lastniških finančnih sredstev. Njihov glavni cilj je spodbuditi in olajšati financiranje projektov s strani zasebnega sektorja. Poleg tega večje naložbe v infrastrukturne projekte spodbujajo globalni razvoj finančnih trgov po krizi, pospešujejo okrevanje gospodarstva in spodbujajo rast. Pobuda za projektne obveznice Evropa 2020 bo postala ključni del instrumentov delitve tveganja v okviru instrumenta za povezovanje Evrope za obdobje 2014–2020. Glavni cilj pilotne faze v obdobju 2012–2013 je takojšnja podpora za infrastrukturne projekte in priprava operativne faze pobude za obdobje 2014–2020. 1.6 Trajanje ukrepa in finančnega vpliva Izvedba z začetnim obdobjem od leta 2012 do leta 2013. 1.7 Načrtovani načini upravljanja[14] Skupno upravljanje s prenosom izvrševanja na EIB. Predlog v skladu z obstoječimi določbami določa, da EIB financira investicijske projekte v skladu s svojimi predpisi in postopki. Za upravljanje odobrenih proračunskih sredstev je pristojna Komisija. EIB in Komisija skleneta sporazum, v katerem podrobno opredelita določbe in postopke za izvajanje predlaganega sklepa. 2. UKREPI UPRAVLJANJA 2.1 Določbe glede spremljanja in poročanja, upravljanje in nadzor Financiranje EIB bo upravljala EIB v skladu s svojimi predpisi in postopki, vključno z ustreznimi ukrepi za revizijo, nadzor in spremljanje. Kot predvideva statut EIB, je revizijska komisija EIB, ki ji pomagajo zunanji revizorji, pristojna za preverjanje, ali sta se financiranje in knjigovodstvo EIB pravilno izvajala. Finančna poročila EIB vsako leto potrdi njen svet guvernerjev. Če Komisijo zastopa direktor ali namestnik direktorja, upravni odbor EIB odobri vsako financiranje EIB in spremlja, ali upravljanje EIB poteka v skladu s statutom in splošnimi navodili, ki jih določi svet guvernerjev. Obstoječi tristranski sporazum med Komisijo, Računskim sodiščem in EIB iz oktobra 2003, ki je bil leta 2007 podaljšan za štiri leta, podrobno določa pravila, v skladu s katerimi mora Računsko sodišče opraviti revizije financiranja EIB na podlagi jamstva EU. V skladu s členom 49 Medinstitucionalnega sporazuma Komisija proračunskemu organu vsako leto poroča o dejavnostih EIB. EIB Komisiji zagotovi tudi potrebne statistične, finančne in računovodske podatke o posameznih financiranjih EIB, da izpolni svoje poročevalske dolžnosti ali zahteve Evropskega računskega sodišča, in revizijsko potrdilo o neporavnanih zneskih posojil za financiranje EIB. Spremljanje s strani Komisije v skladu z dobrim finančnim poslovodenjem vključuje pripravo rednih poročil o doseženem napredku pri izvajanju pobude, pri čemer se navedejo finančno izvajanje ter kazalniki izida in učinka. Poročanje v skladu s členom 49 Medinstitucionalnega sporazuma bo vključevalo oddelek o tej pobudi. Poleg tega Komisija načrtuje, da bo v drugi polovici leta 2013 izvedla oceno pilotne faze, da bo ocenila njeno uspešnost v kratkem obdobju delovanja in kakršna koli spoznanja za izvajanje po letu 2013 v okviru instrumenta za povezovanje Evrope. 2.2 Ukrepi preprečevanja goljufij in nepravilnosti Ker ta pobuda vključuje operativno upravljanje s strani EIB, temelji na že vzpostavljenem nadzoru in spremljanju za instrument garancij za posojila za projekte TEN-T (LGTT). EIB ima glavno odgovornost za sprejetje ukrepov za preprečevanje goljufij, zlasti z izvajanjem „politike EIB za preprečevanje in odvračanje od korupcije, goljufij, dogovarjanja, izsiljevanja, pranja denarja in financiranja terorizma pri dejavnostih Evropske investicijske banke“, ki je bila sprejeta aprila 2008, za financirane ukrepe. Predpisi in postopki EIB poleg podrobnih ureditev za boj proti goljufijam in korupciji vključujejo tudi pristojnost OLAF za izvajanje notranjih preiskav. Svet guvernerjev EIB je julija 2004 sprejel sklep „o pogojih za notranje preiskave v zvezi s preprečevanjem goljufij, korupcije in vseh nezakonitih dejavnosti, ki škodujejo finančnim interesom Skupnosti“. 3. OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1 Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in proračunske vrstice odhodkov · Obstoječe proračunske vrstice odhodkov. Financiranje instrumenta bo zagotovljeno s prerazporeditvijo proračunskih sredstev EU v okviru sedanjih programov na istih področjih (MOVE, ENER in INFSO), na katera se nanaša novi instrument, in na podlagi istih proračunskih vrstic. Razdelek večletnega finančnega okvira || Proračunska vrstica || Vrsta odhodkov || Prispevek številka [poimenovanje…...…......................................] || dif./nedif. [15] || držav Efte[16] || držav kandidatk[17] || tretjih držav || v smislu člena 18(1)(aa) finančne uredbe 1A || 06.03.03 TEN-T || dif. || NE || NE || NE || NE Razdelek večletnega finančnega okvira || Proračunska vrstica || Vrsta odhodkov || Prispevek številka [poimenovanje…...…......................................] || dif./nedif. || držav Efte || držav kandidatk || tretjih držav || v smislu člena 18(1)(aa) finančne uredbe 1A || 32.03.02 TEN-E || dif. || NE || NE || NE || NE Razdelek večletnega finančnega okvira || Proračunska vrstica || Vrsta odhodkov || Prispevek || || || || številka [poimenovanje…...…......................................] || dif./nedif. || držav Efte || držav kandidatk || tretjih držav || v smislu člena 18(1)(aa) finančne uredbe 1A || 09.03.01 Podporni program izvajanju politike IKT Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost || dif. || DA || DA || DA || NE 3.2 Ocenjeni učinek na odhodke 3.2.1 Povzetek ocenjenega učinka na odhodke To odločitev o sredstvih, dodeljenih temu ukrepu, bo sprejel proračunski organ v okviru letnega postopka. Zato je razdelitev odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil po posameznih letih le okvirna. Vendar je skupen proračun EU, ki je na voljo za pilotno fazo pobude za projektne obveznice Evropa 2020, omejen na 230 milijonov EUR. V zvezi z GD MOVE in izvajalsko agencijo za TEN-T se pričakuje, da bo potrebno upravno prizadevanje ostalo stabilno in na isti ravni kot upravno prizadevanje, ki je zdaj potrebno za upravljanje instrumenta garancij za posojila za projekte TEN-T. Zato ni neto učinka na kadrovanje. Za GD ENER in GD INFSO pomeni to nov ukrep, medtem ko je v primeru ECFIN za izvajanje in nadaljnje spremljanje potrebno upravno prizadevanje. Zato v teh generalnih direktoratih ta ukrep vpliva na kadrovanje, čeprav je učinek različen in odvisen od različnih nalog. v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Razdelek večletnega finančnega okvira || 1A || Konkurenčnost za rast in zaposlovanje GD: MOVE, ENER in INFSO || || || 2012[18] || 2013 || 2014 || SKUPAJ  Odobritve za poslovanje || || || || 06.03.03 || obveznosti || (1) || 100 || 100 || 0 || 200 plačila || (2) || 40 || 60 || 100 || 200 32.03.02 || obveznosti || (1a) || 0 || 10 || 0 || 10 plačila || (2a) || 0 || 10 || 0 || 10 09.03.01 || obveznosti || (1a) || 0 || 20 || 0 || 20 plačila || (2a) || 0 || 20 || 0 || 20 Odobritve upravne narave, ki se financirajo iz sredstev za posebne programe[19] || 0 || 0 || 0 || Številka proračunske vrstice || || (3) || || || || Odobritve za GD MOVE, ENER in INFSO SKUPAJ || obveznosti || = 1 + 1a + 3 || 100 || 130 || 0 || 230 plačila || = 2 + 2a +3 || 40 || 90 || 100 || 230  Odobritve za poslovanje SKUPAJ || obveznosti || (4) || 100 || 130 || 0 || 230 plačila || (5) || 40 || 90 || 100 || 230  Odobritve upravne narave, ki se financirajo iz sredstev za posebne programe, SKUPAJ || (6) || 0 || 0 || 0 || 0 Odobritve za RAZDELEK 1A večletnega finančnega okvira SKUPAJ || obveznosti || = 4 + 6 || 100 || 130 || 0 || 230 plačila || = 5 + 6 || 40 || 90 || 100 || 230 Razdelek večletnega finančnega okvira || 5 || „Upravni odhodki“ v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) || || || 2012 || 2013 || 2014 || 2015 || … vstavite ustrezno število let glede na trajanje učinka (prim. točka 1.6) || SKUPAJ GD: MOVE, ENER, INFSO in ECFIN ter izvajalska agencija TEN-T ||  Človeški viri || 0,5 osebje (ECFIN) + 0,1 osebje (ENER) = 0,0762 (0,6*127 000 standardni stroški na delovno mesto) || 0,1 osebje (ECFIN) + 0,1 osebje (ENER) + 0,5 osebje (INFSO) = 0,0889 (0,7*127 000 standardni stroški na delovno mesto) || 0,1 osebje (ECFIN) + 0,1 osebje (ENER) = 0,0254 (0,2*127 000 standardni stroški na delovno mesto) || || || || ||  Drugi upravni odhodki || – (ENER) || – (ENER) || – (ENER) || || || || || GD <….> SKUPAJ || odobritve || 0,0762 || 0,0889 || 0,0254 || || || || || Odobritve za RAZDELEK 5 večletnega finančnega okvira SKUPAJ || (obveznosti SKUPAJ = plačila SKUPAJ) || 0,0762 (ENER + ECFIN + INFSO) || 0,0889 (ENER + ECFIN + INFSO) || 0,0254 (ENER + ECFIN + INFSO) || || || || || || || || v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) || || || Leto 2012[20] || Leto 2013 || Leto 2014 || Leto 2015 || … vstavite ustrezno število let glede na trajanje učinka (prim. točka 1.6) || SKUPAJ Odobritve za RAZDELKE 1 do 5 večletnega finančnega okvira SKUPAJ || obveznosti || 100,0762 || 130,0889 || 0,0254 ) || || || || || 230,1905 plačila || 40,0762 || 90,0889 ) || 1000,0254 ) || || || || || 230,1905 3.2.2 Ocenjeni učinek na odobritve za poslovanje – ¨ Predlog/pobuda ne zahteva uporabe odobritev za poslovanje. – x Predlog/pobuda zahteva uporabo odobritev za poslovanje, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: Vendar se bodo te potrebe krile s prerazporeditvijo. Poleg tega ni fiksnih stroškov na projekt, ker bo potrebni proračun EU odvisen od velikosti projekta in drugih pogojev. Zato so spodnje številke le ocene in približki, s katerimi se poskuša prikazati, da bo število podprtih projektov omejeno. – Realizacije so število okrepljenih projektov in zahtevani prispevek iz proračuna EU za EIB. odobritve za prevzem obveznosti v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Navedba ciljev in realizacij ò || || || Leto 2012 || Leto 2013 || Leto 2014 || Leto N + 3 || … vstavite ustrezno število let glede na trajanje učinka (prim. točka 1.6) || SKUPAJ || REALIZACIJA || Vrsta realizacije[21] || Povprečni stroški realizacije bodo odvisni od velikosti projekta in njegove razvrstitve tveganja, dospelosti itd. || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij skupaj || stroški skupaj || SPECIFIČNI CILJ št. 1[22] … || Število podprtih prometnih, energetskih in širokopasovnih projektov. || Realizacija MOVE || število projektov || ocenjeno na 20 || 1–2 || 40 || 1–3 || 60 || 1–6 || 100 || || || || || || || || || 3–11 || 200 Realizacija ENER || število projektov || ocenjeno na 10 || || || 1 || 10 || || || || || || || || || || || 1 || 10 Realizacija INFSO || število projektov || ocenjeno na 20 || || || 1–2 || 20 || || || || || || || || || || || 1–2 || 20 Vmesni seštevek za specifični cilj št. 1 || 1– || 40 || 3-6 || 90 || 1–6 || 100 || || || || || || || || || || SPECIFIČNI CILJ št. 2 … || || Realizacija || || || || || || || || || || || || || || || || || || Vmesni seštevek za specifični cilj št. 2 || || || || || || || || || || || || || || || || STROŠKI SKUPAJ || 1–2 || 40 || 1–6 || 90 || 1–6 || 100 || || || || || || || || || 5–14 || 230 STROŠKI SKUPAJ || 1–2 || 40 || 1–6 || 90 || 16 || 100 || || || || || || || || || 5–14 || 230 3.2.3 Ocenjeni učinek na odobritve upravne narave 3.2.3.1 Povzetek – ¨ Predlog/pobuda ne zahteva uporabe odobritev upravne narave. – X Predlog/pobuda zahteva uporabo odobritev upravne narave, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: || Leto 2012 [23] || Leto 2013 || Leto 2014 || Leto 2015 || … vstavite ustrezno število let glede na trajanje učinka (prim. točka 1.6) || SKUPAJ v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) RAZDELEK 5 večletnega finančnega okvira || || || || || || || || Človeški viri || 0,0762 || 0,0889 || 0,0254 || || || || || 0,1905 Drugi upravni odhodki || || || || || || || || Vmesni seštevek za RAZDELEK 5 večletnega finančnega okvira || 0,0762 || 0,0889 || 0,0254 || || || || || 0,1905 Odobritve zunaj RAZDELKA 5[24] večletnega finančnega okvira || || || || || || || || Človeški viri || || || || || || || || Drugi odhodki upravne narave || || || || || || || || Vmesni seštevek za odobritve zunaj RAZDELKA 5 večletnega finančnega okvira || || || || || || || || SKUPAJ || 0,0762 || 0,0889 || 0,0254 || || || || || 0,1905 3.2.3.2 Ocenjene potrebe po človeških virih – Predlog/pobuda zahteva uporabo človeških virov, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: || || 2012 || 2013 || 2014 || 2015 || Vstavite ustrezno število let glede na trajanje učinka (prim. točka 1.6) ||  Kadrovski načrt (za uradnike in začasno osebje) || ECFIN: 01 01 01 01, ENER 32.01.01, INFSO 09.01.01 (sedež in predstavništva Komisije) || 0,1 (ENER) + 0,5 (ECFIN) || 0,1 (ENER) + 0,1 ECFIN + 0,5 INFSO || 0,1 (ENER) + 0,1 INFSO || || || ||  Zunanje osebje (v ekvivalentu polnega delovnega časa: EPDČ)[25] || || XX 01 02 01 (PU, ZU, NNS iz „splošnih sredstev“) || – (ENER) || – (ENER) || – (ENER) || || || || XX 01 02 02 (PU, ZU, MSD, LU in NNS na delegacijah) || – (ENER) || – (ENER) || – (ENER) || || || || XX 01 04 yy [26] || na sedežu[27] || – (ENER) || - (ENER) || – (ENER) || || || || na delegacijah || – (ENER) || – (ENER) || – (ENER) || || || || XX 01 05 02 (PU, ZU, NNS – posredne raziskave) || – (ENER) || – (ENER) || – (ENER) || || || || 10 01 05 02 (PU, ZU, NNS – neposredne raziskave) || – (ENER) || – (ENER) || – (ENER) || || || || Druge proračunske vrstice (navedite) || – (ENER) || – (ENER) || – (ENER) || || || || SKUPAJ || || || || || || ocena, izražena v celih številkah (ali na največ eno decimalno mesto natančno) XX je zadevno področje politike ali proračunski naslov. Potrebe po človeških virih se krijejo z osebjem generalnih direktoratov, ki je že dodeljeno za upravljanje tega ukrepa in/ali prerazporejeno v generalnih direktoratih, po potrebi dopolnjeno z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v okviru postopka letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve. Opis nalog: Uradniki in začasno osebje || Ker ima glavno operativno odgovornost EIB, službe Komisije opravljajo naslednje naloge: – pogajanja za pogodbeno ureditev itd.; – vodenje proračunskega postopka (na podlagi projektne strukture, ki jo pripravi EIB); – ocena splošnih informacij, ki jih predloži EIB, in priprava poročil za proračunski organ, npr. v skladu s členom 49 Medinstitucionalnega sporazuma; – udeležba na srečanjih usmerjevalne skupine zaradi spremljanja izvajanja; – računovodenje; – odnosi z Računskim sodiščem, Parlamentom in Svetom; – zagotavljanje smernic glede upravičenosti za EIB v zvezi s posameznimi projekti. Zunanje osebje || / 3.2.4 Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom – Predlog/pobuda je skladna z veljavnim večletnim finančnim okvirom. Ti zneski bodo zagotovljeni s prerazporeditvijo znotraj obstoječih programov. 3.3 Ocenjeni vpliv na prihodke Obresti in drugi prihodki, ustvarjeni z instrumentom, kot so pristojbine, ki jih plačajo upravičenci, in prejeti do 31. decembra 2013, se lahko prištejejo k sredstvom pobude. Po 1. januarju 2014 se prihodki vrnejo v proračun Unije. V tej fazi ni mogoče oceniti toka in časovnega okvira morebitnih prihodkov. – ¨ Predlog/pobuda nima finančnega vpliva na prihodke. – X Predlog/pobuda ima vpliv, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: – ¨ na lastna sredstva, – X na razne prihodke. v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Proračunska vrstica prihodkov || Odobritve, ki so na voljo za tekoče proračunsko leto || Učinek predloga/pobude[28] 2012 || 2013 || 2013 || Leto N + 3 || … vstavite ustrezno število let glede na trajanje učinka (prim. točka 1.6) Člen …. || || || || || || || || Za razne prihodke, na katere bo vplival predlog/pobuda, navedite zadevne proračunske vrstice odhodkov. Navedite metodo izračuna vpliva na prihodke. [1] COM(2011) 500 konč. [2] COM(2011) 500 Proračun za strategijo Evropa 2020 in ustrezni delovni dokumenti služb Komisije. [3] Npr. projekti, ki so že v fazi izbire prednostnega ponudnika, in/ali refinanciranje projektov med gradnjo. [4] UL L 310, 9.11.2006, str. 15. [5] UL L 162, 22.6.2007, str. 1. [6] UL C , ,str. . [7] UL C , ,str. . [8] UL L 310, 9.11.2006, str. 15. [9] UL L 162, 22.6.2007, str. 1. [10] COM(2011) 500. [11] COM(2011) 660. [12] ABM: upravljanje po dejavnostih – ABB: oblikovanje proračuna po dejavnostih. [13] COM(2011) 500 Proračun za strategijo Evropa 2020 in ustrezni delovni dokumenti služb Komisije. [14] Pojasnitve načinov upravljanja in sklicevanje na finančno uredbo so na voljo na spletišču BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [15] Dif. = diferencirana sredstva / nedif. = nediferencirana sredstva. [16] Efta: Evropsko združenje za prosto trgovino. [17] Države kandidatke in, če je ustrezno, potencialne države kandidatke z zahodnega Balkana. [18] Leto N je leto začetka izvajanja predloga/pobude. [19] Tehnična in/ali upravna pomoč ter odhodki za podporo izvajanju programov in/ali ukrepov EU (prej vrstice BA), posredne raziskave, neposredne raziskave. [20] Leto N je leto začetka izvajanja predloga/pobude. [21] Realizacije se nanašajo na dobavljene proizvode in opravljene storitve (npr.: število financiranih izmenjav študentov, število kilometrov novo zgrajenih cest itd.). [22] Kakor je opisan v oddelku 1.4.2 „Specifični cilji“. [23] Leto N je leto začetka izvajanja predloga/pobude. [24] Tehnična in/ali upravna pomoč ter odhodki za podporo izvajanju programov in/ali ukrepov EU (prej vrstice BA), posredne raziskave, neposredne raziskave. [25] PU = pogodbeni uslužbenec; ZU = začasni uslužbenec (Intérimaire); MSD = mlajši strokovnjak v delegaciji (Jeune Expert en Délégation); LU = lokalni uslužbenec; NNS = napoteni nacionalni strokovnjak. [26] V okviru zgornje meje za zunanje osebje iz odobritev za poslovanje (prej vrstice BA). [27] Zlasti za strukturne sklade, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) in Evropski sklad za ribištvo (ESR). [28] V zvezi s tradicionalnimi lastnimi sredstvi (carinske dajatve, prelevmane za sladkor) morajo biti navedeni neto zneski, tj. bruto zneski po odbitku 25 % stroškov pobiranja.