ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

o izvajanju pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov, prenesenega na Komisijo v skladu z Uredbo (EU) 2018/974 o statistiki prevoza blaga po celinskih plovnih poteh

1.UVOD

Uredba (EU) 2018/974 Evropskega parlamenta in Sveta Komisijo pooblašča, da v skladu s členom 10 sprejme delegirane akte za naslednje namene:

Øzvišanje praga za statistično pokrivanje prevoza blaga po celinskih plovnih poteh, da se upoštevajo gospodarski in tehnični trendi (glej člen 2(5));

Øprilagoditev opredelitev ali določitev novih opredelitev, da se upoštevajo ustrezne opredelitve, spremenjene ali sprejete na mednarodni ravni (glej člen 3);

Øupoštevanje sprememb oznak in nomenklature na mednarodni ravni ali v ustreznih zakonodajnih aktih Unije (glej člen 4(4)).

V skladu s členi 2(5), 3 in 4(4) mora Komisija pri izvajanju navedenega pooblastila zagotoviti, da se z delegiranimi akti državam članicam ali dajalcem podatkov ne naloži znatnega dodatnega bremena. Poleg tega mora Komisija utemeljiti ukrepe, določene v navedenih delegiranih aktih, po potrebi z uporabo analize stroškovne učinkovitosti, s katero oceni obremenitve dajalcev podatkov in stroške priprave.

Kot je določeno v členu 10(4), se mora Komisija pred sprejetjem delegiranega akta posvetovati s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

2.PRAVNA PODLAGA

To poročilo se zahteva v skladu z Uredbo (EU) 2018/974, ki v členu 10(2) določa, da se pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov prenese na Komisijo za obdobje petih let od 7. decembra 2016. Komisija mora pripraviti poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. To poročilo prvič izpolnjuje to zahtevo.

3.IZVAJANJE POOBLASTILA

Komisija še ni uporabila pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov, ki je nanjo preneseno z Uredbo (EU) 2018/974.

Komisija redno razpravlja o morebitnih izboljšavah statistike prevoza po celinskih plovnih poteh s skupino strokovnjakov za statistiko prevoza po celinskih plovnih poteh in usklajevalno skupino za statistiko prevoza. Te razprave upoštevajo tudi morebitne stroške in bremena za države in dajalce podatkov.

Za statistične potrebe v okviru strategije za trajnostno in pametno mobilnost ter političnih pobud iz sporočila Komisije o evropskem zelenem dogovoru bo morda potrebno, da Komisija v prihodnosti sprejme delegirane akte. Takšni akti bodo prispevali k prilagoditvi statistike celinskih plovnih poti gospodarskim in tehničnim trendom ter odražali spremembe opredelitev, oznak in nomenklature na ravni EU ali mednarodni ravni.

4.ZAKLJUČEK

Komisija še ni uporabila pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov, ki je nanjo preneseno z Uredbo (EU) 2018/974.

Komisija meni, da bi morala še naprej imeti ta pooblastila, saj bo morda morala v prihodnosti sprejeti delegirane akte v podporo razvoju statistike prevoza po celinskih plovnih poteh.
o izvajanju pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov, prenesenega na Komisijo v skladu z Uredbo (ES) št. 184/2005 o statistiki Skupnosti glede plačilne bilance, mednarodne trgovine s storitvami in neposrednih tujih naložb

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

o izvajanju pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov, prenesenega na Komisijo v skladu z Uredbo (ES) št. 184/2005 o statistiki Skupnosti glede plačilne bilance, mednarodne trgovine s storitvami in neposrednih tujih naložb

1.UVOD

Z Uredbo (EU) 2016/1013 Evropskega parlamenta in Sveta so bila med drugim pooblastila, ki so bila prenesena na Komisijo z Uredbo (ES) št. 184/2005, usklajena s Pogodbo o delovanju Evropske unije (PDEU).

Uredba (ES) št. 184/2005, kakor je bila spremenjena, pooblašča Komisijo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 290 PDEU za naslednje namene:

Øposodobitev ravni geografske razčlenitve, razčlenitve institucionalnih sektorjev in razčlenitve gospodarskih dejavnosti iz tabel 6, 7 in 8 iz Priloge I, da se odrazijo gospodarske ali tehnične spremembe (člen 2(3));

Øodprava ali skrčenje zahtev glede tokov podatkov iz Priloge I, če takšna odprava ali skrčenje ne zmanjša kakovosti statistike, izdelane v skladu s to uredbo (člen 2(3)); ter

Øpodaljšanje roka za poročilo v skladu s členom 5(5) navedene uredbe v zvezi z ugotovitvami iz pilotnih študij o statistiki o neposrednih tujih naložbah na podlagi koncepta končnega lastništva in statistiki neposrednih tujih naložb, ki razlikuje med transakcijami, povezanimi z novimi (greenfield) neposrednimi tujimi naložbami, in prevzemi (člen 5(6)).

Komisija pri izvajanju teh pooblastil zagotovi, da se državam članicam ali dajalcem podatkov z delegiranimi akti ne naloži znatno dodatno breme, ki presega tisto, kar je nujno za namene Uredbe (ES) št. 184/2005, in da se ne spremeni veljavni osnovni konceptualni okvir. S členom 10(4) navedene uredbe je določeno, da se Komisija sistematično posvetuje s strokovnjaki držav članic pri pripravljalnem delu v zvezi z delegiranimi akti v skladu z Medinstitucionalnim sporazumom z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. S členom 10(5) navedene uredbe je določeno, da Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

2.PRAVNA PODLAGA

V skladu s členom 10(2) Uredbe (ES) št. 184/2005 se pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov prenese na Komisijo za obdobje petih let od 19. julija 2016. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za obdobja petih let, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

Komisija mora pripraviti poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja.

To poročilo izpolnjuje to obveznost.
POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU o izvajanju pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov, prenesenega na Komisijo v skladu z Direktivo 2010/75/EU o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja)

1. UVOD

Cilj Direktive 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) je preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja zraka, vode in tal, ki je posledica emisij iz industrijskih obratov.

Člena 48(5) in 74 Direktive 2010/75/EU pooblaščata Komisijo, da sprejme delegirane akte z namenom

(I)določitve datuma, od katerega se opravljajo neprekinjene meritve emisij v zrak za nekatera onesnaževala,

in

(II) prilagoditve več metod za spremljanje emisij in ocenjevanje skladnosti iz prilog k Direktivi znanstvenemu in tehničnega napredku.

2. PRAVNA PODLAGA

Komisija mora v skladu s členom 76(1) Direktive 2010/75/EU poročati o izvajanju pooblastila za sprejemanje ustreznih delegiranih aktov iz členov 48(5) in 74.

V skladu s to določbo se pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov prenese na Komisijo za obdobje petih let z začetkom 6. januarja 2011, ki se samodejno podaljša za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet pooblastilo prekliče v skladu s členom 77 Direktive.

Komisija mora v skladu s členom 76(1) pripraviti poročilo o pooblastilu najpozneje šest mesecev pred koncem petletnega obdobja.

V skladu s tem je Komisija 12. junija 2015 izdala prvo poročilo, ki je zajemalo petletno obdobje od 6. januarja 2011 do 5. januarja 2016. Ker prenos pooblastila ni bil preklican v skladu s členom 77, se je drugo petletno obdobje pooblastitve začelo 6. januarja 2016 in bo trajalo do 5. januarja 2021.

V skladu s tem in na podlagi člena 76(1) to poročilo zajema to drugo petletno obdobje.

3. IZVAJANJE POOBLASTILA

Izvajanje pooblastila je štelo za potrebno za dopolnitev ali prilagoditev več določb, predvidenih v Direktivi, na podlagi morebitnega tehničnega in znanstvenega napredka.
Ob pripravi proračuna za leto 2020 so razpoložljivi namenski prejemki po ocenah Komisije znašali 1 071 milijonov EUR, zajemali pa so:

Komisija je v svojem predlogu za odobritve proračunskih sredstev EKJS za leto 2020 upoštevala skupne pričakovane namenske prejemke in za proračun za leto 2020 zahtevala raven odobritev, izračunanih tako, da so bili ocenjeni namenski prejemki odšteti od ocenjenih potreb. Proračunski organ je sprejel proračun EKJS, v katerem je upošteval pričakovane namenske prejemke.

Evropski parlament je 27. novembra 2019 sprejel splošni proračun Evropske unije za leto 2020. V proračunu je za odobritve za prevzem obveznosti in plačila EKJS vključen znesek 43 410 milijonov EUR za neposredna plačila in 43 380 milijonov EUR za odhodke, povezane s trgom.

3.1.4.Proizvodi sektorja za pridelavo grozdja

Za ta proračunski člen so do zdaj prijavljeni odhodki za 57 milijonov EUR nižji od profila odhodkov.

Odstopanje velja za začasno, predvideni znesek pa naj bi se predvidoma začel izvajati proti koncu leta.

3.2.Neposredna plačila

Poraba odobritev za neposredna plačila je v skladu s profilom porabe, pri čemer ga je presegla s skoraj 358 milijoni EUR.

3.2.1.Nevezana neposredna plačila

Prijavljeni odhodki za 277 milijonov EUR presegajo vrednost profila (+0,8 odstotne točke).

Odhodki za shemo osnovnega plačila in shemo enotnega plačila so bili nekoliko višji od pričakovanj glede na profil porabe, odhodki za plačilo za kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje, pa so bili nekoliko nižji od pričakovanj.

3.2.2.Druga neposredna plačila

Prijavljeni odhodki za 81 milijonov EUR presegajo vrednost profila (+1,4 odstotne točke): odhodki za shemo prostovoljne vezane podpore in shemo za male kmete so bili nekoliko višji od izračunov glede na profil porabe.

4.Izvajanje namenskih prejemkov za EKJS

Preglednica v prilogi prikazuje, da so zbrani namenski prejemki ob koncu januarja 2020 znašali 64,5 milijona EUR. Natančneje:

·prejemki, ki izvirajo iz popravkov na podlagi sklepov o potrditvi obračunov in skladnosti, so znašali 1,4 milijona EUR, pri čemer bodo po pričakovanjih med proračunskim letom zbrani še dodatni večji zneski;

·prejemki, ki izvirajo iz nepravilnosti, so znašali 62,5 milijona EUR, pri čemer se do konca proračunskega leta pričakujejo še dodatni zneski, in

·nekaj preostalih prejemkov iz dajatve za mleko v višini 0,6 milijona EUR.

Nazadnje, namenski prejemki, preneseni iz leta 2019 v leto 2020, so znašali 348 milijonov EUR, kar je skoraj 4 milijone EUR manj, kot je bilo predvideno ob sprejetju proračuna za leto 2020.

Namenski prejemki, ki so bili na razpolago 31. januarja 2020 za financiranje odhodkov EKJS, so torej skupaj znašali 412,7 milijona EUR, med proračunskim letom pa bodo po pričakovanjih zbrani še dodatni zneski.

5.Zaključek

Začasno izvrševanje proračunskih odobritev EKJS za leto 2020 za obdobje do 31. januarja 2020 kaže, da so mesečna povračila državam članicam za 183,9 milijona EUR višja od izračunanega profila porabe.
Kazalo

1. UVOD

2. PRAVNA PODLAGA

3. METODOLOGIJA IN INFORMACIJE, KI JIH PREDLOŽIJO DRŽAVE ČLANICE

4. SEKTOR NAFTNIH IN PLINSKIH DEJAVNOSTI NA MORJU V EVROPSKI UNIJI

4.1 Naprave in proizvodnja

4.2 Inšpekcijski pregledi, preiskave in izvršilni ukrepi v zvezi z dejavnostmi na morju ter regulativni okvir

5. PODATKI O INCIDENTIH IN RAVEN VARNOSTI DEJAVNOSTI NA MORJU

6. SKLEPNE UGOTOVITVE

1. UVOD

To je drugo poročilo Evropske komisije o varnosti naftnih in plinskih dejavnosti na morju v Evropski uniji (EU). Prvo poročilo se je nanašalo na varnost v letu 2016 in je bilo objavljeno avgusta 2018.

Pravna podlaga za to poročilo je Direktiva 2013/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. junija 2013 o varnosti naftnih in plinskih dejavnosti na morju in spremembi Direktive 2004/35/ES (v nadaljnjem besedilu: direktiva o varnosti na morju). Cilj te zakonodaje je doseči visoko raven varnosti pri izvajanju naftnih in plinskih dejavnosti na morju v korist delavcev, okolja, morskih ploščadi in opreme ter gospodarskih dejavnosti, kot sta ribolov in turizem. Določbe direktive, kot jih izvajajo države članice, bodo prispevale k: (i) preprečevanju večjih nesreč, (ii) zmanjšanju števila incidentov ter (iii) zagotovitvi učinkovitega spremljanja nesreč in incidentov za ublažitev njihovih posledic.

Tako kot pri poročilu za leto 2016 je namen tega poročila: (i) zagotoviti podatke o številu in vrsti naprav v EU ter (ii) zagotoviti informacije o incidentih pri naftnih in plinskih dejavnostih na morju ter o njihovi ravni varnosti. V prihodnjih letih, ko bodo na voljo dodatna poročila, se bo s serijo letnih poročil zagotovilo evidentiranje ravni varnosti pri naftnih in plinskih dejavnostih držav članic na morju.

To poročilo temelji na letnih poročilih in podatkih, ki so jih sporočile države članice v skladu z zahtevami direktive o varnosti na morju. Komisija je prejela podatke od Bolgarije, Hrvaške, Cipra, Danske, Nemčije, Grčije, Irske, Italije, Nizozemske, Poljske, Romunije, Španije in Združenega kraljestva. Večina naprav je v Severnem morju in Atlantskem oceanu (378), 166 naprav je v Sredozemskem morju, 8 v Črnem morju in 2 v Baltskem morju.

Pristojni organi držav članic so v letu 2017 v svojih jurisdikcijah opravljali redne inšpekcijske preglede naprav na morju. Tri države članice (Združeno kraljestvo, Danska in Nizozemska) so po nekaterih incidentih izvedle preiskave v obdobju poročanja. Združeno kraljestvo je izvedlo 16 preiskav v zvezi z varnostnimi in okoljskimi pomisleki ter 2 preiskavi v zvezi z večjima nesrečama. Ena od preiskav Združenega kraljestva v zvezi z večjima nesrečama je v času poročanja še vedno potekala. Danska in Nizozemska sta vsaka izvedli eno preiskavo v zvezi z večjo nesrečo.

Podatki, ki so jih predložile države članice, zlasti o številu in resnosti sporočenih nesreč glede na število naprav, kažejo, da je bila tudi leta 2017 raven varnosti v evropskem sektorju dejavnosti na morju visoka.

2. PRAVNA PODLAGA
(f) Prerazporeditve v razvoj podeželja (EKSRP), navedene v opombah od (a) do (d), vključujejo: 4 milijone EUR, letno prerazporejenih za celotno obdobje 2014–2020 iz sektorja bombaža (Grčija) na podlagi člena 66(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013, 296,3 milijona EUR za prostovoljno prilagoditev, prerazporejenih za finančno leto 2014 (UK) na podlagi člena 10b in člena 10c(2) Uredbe (ES) št. 73/2009, 51,6 milijona EUR za neporabljene zneske, prerazporejene vsako leto za proračunski leti 2014 in 2015 (SE in DE) na podlagi členov 136 in 136b Uredbe (ES) št. 73/2009, ter 4 313,9 milijona EUR za zmanjšanje plačil in prilagodljivost med stebri na podlagi člena 7(2) in člena 14(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013.
UVOD

Uredba Sveta (ES) št. 2271/96 (v nadaljnjem besedilu: Uredba) zagotavlja varstvo in preprečuje učinke ekstrateritorialne uporabe zakonov in drugih predpisov iz Priloge k tej uredbi ter dejanj, ki na njih temeljijo ali iz njih izhajajo, kadar takšna uporaba škodi interesom fizičnih in pravnih oseb iz člena 11 Uredbe, ki se ukvarjajo z mednarodno trgovino in/ali prostim pretokom kapitala in sorodnimi trgovskimi dejavnostmi med EU in tretjimi državami.

S členom 1 Uredbe se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov, da se v Prilogo k tej uredbi dodajo zakoni in drugi predpisi tretjih držav, ki imajo ekstrateritorialno uporabo in negativne učinke na interese Unije ter interese fizičnih in pravnih oseb, ki uveljavljajo pravice na podlagi Pogodbe o delovanju Evropske unije, ter da se črtajo zakoni, uredbe ali drugi zakonodajni instrumenti, ki nimajo več takšnih učinkov.

PRAVNA PODLAGA

To poročilo se zahteva v skladu s členom 11a Uredbe. V skladu z navedeno določbo se pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov prenese na Komisijo za obdobje petih let od 20. februarja 2014, Komisija pa mora pripraviti poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja.

IZVAJANJE PRENOSA POOBLASTILA

Od začetka veljavnosti Uredbe je Komisija uporabila pooblastilo enkrat. Združene države Amerike so 8. maja 2018, po odstopu od Skupnega celovitega načrta ukrepanja, naznanile, da bodo ukinile izvzetja, ki so jih v svojih nacionalnih omejevalnih ukrepih uvedle v zvezi z Iranom. Nekateri od teh ukrepov imajo ekstrateritorialno uporabo in lahko škodijo interesom Unije ter interesom fizičnih in pravnih oseb, ki uveljavljajo pravice na podlagi Pogodbe o delovanju Evropske unije.

V odgovor na zgoraj navedeno je Komisija 6. junija 2018 sprejela delegirani akt o spremembi Priloge k Uredbi zaradi vključitve omejevalnih ukrepov Združenih držav Amerike, ki bodo po ponovni uvedbi negativno vplivali na gospodarske subjekte EU, ki zakonito poslujejo z Iranom. Od tega datuma imata Evropski parlament in Svet na voljo dvomesečno obdobje nenasprotovanja.

Razlogi, zaradi katerih sta sozakonodajalca prenesla pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov na Komisijo, še vedno veljajo in Komisija bo v prihodnosti morda dejansko uporabila pooblastilo.

SKLEPNA UGOTOVITEV

Komisija je v preteklih petih letih enkrat izvršila pooblastilo, ki ji je bilo podeljeno v skladu z Uredbo. Komisija meni, da je treba podaljšati pooblastilo, ker razlogi, zaradi katerih sta sozakonodajalca prenesla pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov na Komisijo, še vedno veljajo. S tem poročilom Komisija izpolnjuje obveznost poročanja iz člena 11a Uredbe in poziva Evropski parlament in Svet, da se seznanita s tem poročilom.
EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 7.5.2018 COM(2018) 263 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU o izvajanju pooblastil za sprejemanje delegiranih aktov, ki so bila na Komisijo prenešena z Direktivo 2013/55/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 o spremembi Direktive 2005/36/ES o priznavanju poklicnih kvalifikacij in Uredbe (EU) št. 1024/2012 o upravnem sodelovanju prek informacijskega sistema za notranji trg (uredba IMI)



POROČILU KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU o izvajanju pooblastil za sprejemanje delegiranih aktov, ki so bila na Komisijo prenešena z Direktivo 2013/55/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 o spremembi Direktive 2005/36/ES o priznavanju poklicnih kvalifikacij in Uredbe (EU) št. 1024/2012 o upravnem sodelovanju prek informacijskega sistema za notranji trg (uredba IMI) 1. UVOD Direktiva 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij je združila sistem vzajemnega priznavanja, ki je prvotno temeljil na 15 direktivah. Komisija je v svojem sporočilu z dne 27. oktobra 2011 ugotovila, da bi bilo treba posodobiti pravo Unije na tem področju. Temu je 20. novembra 2013 sledilo sprejetje Direktive 2013/55/EU. Direktiva 2013/55/EU o spremembi direktive 2005/36/ES za doseganje svojih ciljev na podlagi člena 290 PDEU Komisijo pooblašča za sprejemanje delegiranih aktov na številnih področjih, ki so navedena v členu 57c(2) Direktive 2005/36/ES (v nadaljnjem besedilu: Direktiva), in pod pogoji iz tega člena. 2. PRAVNA PODLAGA Člen 57c(2) Direktive 2005/36/ES, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2013/55/EU, za pet let od 17. januarja 2014 na Komisijo prenaša pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov o zadevah, ki so tam navedene. Poleg tega Komisiji nalaga obveznost priprave poročila o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za petletna obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je na Komisijo prenašeno pod pogoji iz člena 57c Direktive 2005/36/ES, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2013/55/EU. Evropski parlament ali Svet ga lahko kadar koli prekliče. Člen 57c(2) Direktive 2005/36/ES, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2013/55/EU, pooblašča Komisijo za sprejemanje delegiranih aktov zlasti na naslednjih področjih: a)posodabljanje nazivov za dokazila o formalnih kvalifikacijah in po potrebi organa, ki izdaja navedena dokazila, priložena spričevala in ustrezni poklicni naziv, iz točk 5.1.1–5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2, 5.6.2 in 5.7.1 Priloge V; b)posodabljanje minimalnih zahtev usposobljenosti za šest poklicev iz Direktive; c)vzpostavljanje skupnih okvirov za usposabljanje ali skupnih preizkusov usposobljenosti. Komisija takoj, ko sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet (člen 57c(4) Direktive 2005/36/ES, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2013/55/EU).
o izvajanju skupnega sistema spremljanja in vrednotenja za Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo

FAME: spremljanje in vrednotenje ribištva in akvakulture





1Uvod

Uredba o ESPR zahteva vzpostavitev skupnega sistema spremljanja in vrednotenja (v nadaljnjem besedilu: CMES) za operacije, sofinancirane iz ESPR v okviru deljenega upravljanja. Namen tega dokumenta je poročati Evropskemu parlamentu in Svetu o izvajanju CMES. To poročilo je treba predložiti vsaka štiri leta, prvič konec leta 2017. Zagotavlja priložnost za pregled prednosti in slabosti sistema ter pridobivanje spoznanj za prihodnost.

Cilji CMES so navedeni v členu 108 uredbe o ESPR in so naslednji:

a)prikazati napredek in dosežke SRP in CPP, preučiti splošni učinek ter oceniti učinkovitost, uspešnost in pomen operacij ESPR;

b)prispevati k bolj usmerjeni podpori za SRP in CPP;

c)podpirati skupni proces pridobivanja znanja, povezan s spremljanjem in vrednotenjem;

d)zagotoviti zanesljivo, z dokazi podprto vrednotenje operacij ESPR, ki bo podlaga za postopek odločanja.

Da bi dosegli te cilje, je bil v Uredbi opredeljen skupni sistem spremljanja in vrednotenja, ki je sestavljen iz sedmih elementov:

1)logike ukrepanja, ki kaže medsebojne vplive med prednostnimi nalogami, posebnimi cilji in ukrepi;

2)sklopa skupnih kazalnikov;

3)kumulativnih podatkov o operacijah, izbranih za financiranje;

4)letnega poročila o izvajanju operativnega programa;

5)načrta vrednotenja;

6)predhodnega in naknadnega vrednotenja ter vseh drugih dejavnosti vrednotenja, povezanih s programom ESPR;

7)pregleda uspešnosti.

O vsakem od teh elementov se je na sestankih strokovne skupine razpravljalo z državami članicami, sprejeti pa so bili v okviru delegiranih in izvedbenih uredb. Ta pristop sodelovanja se je nadaljeval po sprejetju zakonodajnega okvira, vključenost organov upravljanja v nadaljnji razvoj CMES pa je olajšala podrobno določitev elementov CMES in hkrati omejila s tem povezano upravno breme. S tem se je zagotovilo sprejetje sistema in podprla gradnja zmogljivosti organov upravljanja in Komisije za spremljanje in vrednotenje.

Da bi CMES dosegel svoje cilje in zagotovil primerljive podatke, ki jih je mogoče združiti in ovrednotiti na ravni Evropske unije, ga je treba v državah članicah dosledno uporabljati. Da bi zagotovili skladnost in nadaljnji razvoj CMES, je Komisija vzpostavila sistem tehnične pomoči FAME (spremljanje in vrednotenje ribištva in akvakulture), ki ga v sedemletnem programskem obdobju podpira zunanji izvajalec.