Predlog UREDBA SVETA o Skupnem podjetju za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase /* COM/2013/0496 final - 2013/0241 (NLE) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. OZADJE PREDLOGA Splošno ozadje Eden od glavnih ciljev Okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje 2020 za obdobje 2014–2020 je okrepiti evropsko industrijo s sprejemanjem ukrepov za podporo raziskavam in inovacijam v različnih industrijskih panogah. Predvideva zlasti oblikovanje javno-zasebnih partnerstev, ki bodo prispevala k reševanju nekaterih ključnih izzivov, s katerimi se spopada Evropa. V EU bi industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, lahko bistveno prispevale k ciljem Strategije Evropa 2020 ter njenih vodilnih pobud „Unija inovacij“, „Evropa, gospodarna z viri“ in „Industrijska politika za dobo globalizacije“. To je bilo priznano v več nedavnih pobudah politike EU, na primer v evropskem partnerstvu za kmetijsko produktivnost in trajnost[1], strategiji pametne specializacije za države članice in regije[2] in predlogu sedmega okoljskega akcijskega programa. V sporočilu, ki je bilo sprejeto 13. februarja 2012 in v katerem je predstavljena evropska strategija o biogospodarstvu,[3] je kot del akcijskega načrta predlagana ustanovitev javno-zasebnega partnerstva za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase. V sporočilu Komisije, v katerem se spodbuja močnejša evropska industrija za rast in oživitev gospodarstva,[4] je znova poudarjen pomen vzpostavitve javno-zasebnega partnerstva za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, v obliki skupne tehnološke pobude v okviru industrijske politike EU, kar je tudi v skladu s sporočilom Komisije z naslovom „Javno-zasebna partnerstva v Obzorju 2020: močno orodje za inovacije in rast v Evropi“[5]. Pomembno vlogo proizvodov na biološki osnovi in družbe, ki temelji na obnovljivih bioloških virih, je poudaril tudi Odbor regij v mnenju o evropski strategiji o biogospodarstvu, ki ga je izdal konec novembra 2012[6]. Komisija glede na širša vprašanja gospodarske in družbene trajnosti ter posledice za potrošnike zdaj v okviru obširnejše študije o delovanju trga goriv preučuje biogoriva z vidika potrošnikov[7]. Razlogi za skupno tehnološko pobudo na področju industrijskih panog, ki temeljijo na rabi biomase, in njeni cilji Industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, so tiste, ki za proizvodnjo proizvodov na biološki osnovi in biogoriv uporabljajo obnovljive biološke vire. Proizvodnja po navadi poteka v biorafinerijah in pogosto temelji na bioloških postopkih. Pri tem nastajajo nove vrednostne verige, saj se povezujejo primarni proizvajalci (in na primer upravljavci organskih odpadkov) in industrijske panoge, ki prej niso bili povezani, kar številnim uveljavljenim akterjem odpira nove priložnosti. Vedno več predelovalnih industrij, na primer kemična industrija, industrija biogoriv, celuloze in papirja ter sladkorja in škroba, in ponudnikov tehnologij (zlasti v zvezi z industrijsko biotehnologijo in inženiringom) se zanima za delni ali popolni prehod k trajnostnim obnovljivim virom in/ali proizvodom na biološki osnovi. Ta skupna tehnološka pobuda bo osredotočena predvsem na predelavo neužitnih delov rastlin (na primer lesa ter kmetijskih in gozdarskih ostankov) in biološko razgradljivih odpadkov v proizvode na biološki osnovi in biogoriva. Neužitni del rastlin, ki se imenuje tudi lesna celuloza, je običajno heterogen in vsebuje mešanico različnih vrst kompleksnih biomolekul (to je celuloze, hemiceluloze in lignina). Tehnologija, ki je potrebna za predelavo lesne celuloze, velja v primerjavi s sedanjimi tehnologijami za predelavo užitnih delov rastlin za „naprednejšo“ in se še razvija. Njeni proizvodi in postopki se zato imenujejo „napredni“. Industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, so temelj biogospodarstva EU pri ustvarjanju rasti in novih delovnih mest. Čeprav proizvodi na biološki osnovi in biogoriva trenutno predstavljajo samo približno 3 % od 2 bilijonov EUR letnega prometa in 1 % od 22 milijonov delovnih mest, ki jih evropsko biogospodarstvo ustvari danes[8], se pričakuje, da naj bi bila rast v industrijskih panogah, ki temeljijo na rabi biomase, hitrejša in obsežnejša kot v bolj tradicionalnih sektorjih biogospodarstva[9],[10].Ocene iz različnih virov kažejo: · da bi lahko potencialni skupni prihodki v celotni vrednostni verigi na področju biomase za biorafinerije do leta 2020 presegli 200 milijard EUR[11]; · da se bo delež bioloških postopkov v celotni kemični proizvodnji kot taki z manj kot 2 % v letu 2005 verjetno povečal na 25 % v letu 2025[12]; · da bo do leta 2020 stopnja rasti kemičnih proizvodov na biološki osnovi v EU (vključno z bioplastiko, biomazivi, biotopili, biološkimi površinsko aktivnimi snovmi in kemičnimi surovinami) znašala 5,3 % na leto, kar pomeni, da bo trg vreden 40 milijard EUR in bo samo v biokemični industriji zagotavljal več kot 90 000 delovnih mest[13]; ter · da bo do leta 2020 mogoče po konkurenčnih stroških trajnostno proizvesti do 75 milijard litrov bioetanola, kar bo pomenilo približno 15 milijard EUR dodatnih prihodkov za kmetijski sektor[14]. Za uresničitev tega potenciala in zagotovitev konkurenčnosti evropskih industrijskih panog, ki temeljijo na rabi biomase, ter njihovih vrednostnih verig na svetovnih trgih bo treba premagati številne ovire: · surovine biomase bo treba pridobivati v Evropi, in to trajnostno in brez nenačrtovanih negativnih posledic, kot so izguba biotske raznovrstnosti, posredne spremembe rabe zemljišč (ILUC) ali poslabšanje prehranske varnosti; · različni akterji, vključno s kmetijstvom in gozdarstvom, industrijskimi panogami in upravljavci odpadkov, morajo vzpostaviti sodelovanje vzdolž celotnih vrednostnih verig, da bi zmanjšali sedanjo razdrobljenost in ločenost teh sektorjev ter tako povečali učinkovitost rabe virov; · razviti je treba nove postopke za ločevanje, predhodno obdelavo in predelavo teh surovin v proizvode na biološki osnovi in biogoriva. Številne zelo različne tehnološke možnosti (na primer postopke na encimski osnovi v primerjavi s termokemičnimi postopki) bo treba sočasno nadaljevati z zanesljivimi in večplastnimi raziskavami za povečanje učinkovitosti postopkov in optimizacijo donosa; · potrebne so znatne naložbe v širitev tehnologije in infrastrukture, da se ocenijo relativne prednosti bistveno drugačnih tehnoloških možnosti in opredelijo zmagovite možnosti. To bo pomenilo nadgradnjo obstoječih industrijskih panog, ki temeljijo na rabi biomase, (na primer obratov papirne kaše in papirja, biogoriv, škroba, kemikalij itd.) ter razvoj novih in prilagodljivih integriranih modelov biorafinerij; · za uspešno uvedbo novih proizvodov na biološki osnovi in bioenergije/goriv bi bilo treba razviti standarde, označevanje in sisteme potrjevanja ter pri potrošnikih doseči, da sprejmejo te proizvode. V cenah proizvodov bi bilo treba ustrezno upoštevati zunanje dejavnike, potrošnikom pa bi bilo treba omogočiti ozaveščeno izbiranje izdelkov, na primer na podlagi podatkov o prednostih teh izdelkov skozi njihovo celotno življenjsko dobo. Vrednostne verige industrijskih panog, ki temeljijo na rabi biomase (ki segajo od primarne proizvodnje, biorafinerij, industrijskih uporabnikov do blagovnih znamk), so zapletene, takšni pa so tudi tehnološki in inovacijski izzivi, ki jih je treba premagati za sprostitev njihovega družbeno-gospodarskega in okoljskega potenciala. Samo s trdno strateško vizijo, dobro strukturiranim in opredeljenim programom raziskav in inovacij ter dolgoročno in zanesljivo finančno zavezo je mogoče v enem programu združiti različna znanja iz vse Evrope, da bi dosegli potreben preboj ter zagotovili zadostno gotovost in kritično maso za spodbuditev znatnih zasebnih naložb. Cilji predlagane skupne tehnološke pobude za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, so: · prispevati k z viri bolj gospodarnemu in trajnostnemu nizkoogljičnemu gospodarstvu ter povečanju gospodarske rasti in zaposlovanja, zlasti na podeželju, z razvojem trajnostnih in konkurenčnih industrijskih panog, ki temeljijo na rabi biomase, v Evropi, ki bodo temeljile na naprednih biorafinerijah, ki se z biomaso oskrbujejo trajnostno, ter zlasti: · predstaviti tehnologije, ki omogočajo nove kemične sestavine, nove materiale in nove potrošniške izdelke iz evropske biomase ter ne potrebujejo fosilnih virov; · razviti poslovne modele, ki povezujejo gospodarske akterje vzdolž vrednostne verige od dobave biomase v obrate rafinerij do dobave materialov, kemikalij in goriv na biološki osnovi potrošnikom, vključno z vzpostavitvijo novih medsektorskih povezav in podporo medpanožnim grozdom, ter · vzpostaviti vodilne obrate biorafinerij, ki uporabljajo tehnologije in poslovne modele za materiale, kemikalije in goriva na biološki osnovi, ter predstaviti izboljšave stroškov in učinkovitosti na ravní, ki so konkurenčne alternativam na osnovi fosilnih goriv. Izhajanje iz preteklih izkušenj EU je v preteklih desetletjih financirala številne projekte, ki so prispevali k napredku industrijskih panog, ki temeljijo na rabi biomase. Okvirni programi EU za raziskave in tehnološki razvoj zajemajo skoraj 6 % vseh naložb EU v raziskave in razvoj ter 15 % javno financiranih evropskih raziskav in razvoja, ki se financirajo v okviru čezmejnega sodelovanja. V okviru posebnega programa „Sodelovanje“ za izvajanje Sedmega okvirnega programa se na drugem tematskem področju „Prehrana, kmetijstvo in ribištvo ter biotehnologija“ trenutno financira 100 projektov s področja biotehnologije, pri čemer prispevek EU znaša približno 400 milijonov EUR. Generalni direktorat za raziskave in tehnološki razvoj (GD RTD) je glede na multidisciplinarno naravo biorafinerij leta 2008 objavil skupni razpis za biorafinerije, ki je vključeval štiri tematska področja iz programa „Sodelovanje“ (drugo tematsko področje, peto tematsko področje, četrto tematsko področje „Nanoznanosti, nanotehnologije, materiali in nove proizvodne tehnologije“ in šesto tematsko področje „Okolje“). Za financiranje v letu 2009 so bili izbrani trije vodilni projekti sodelovanja (BIOCORE, EUROBIOREF in SUPRABIO), pri čemer je skupni prispevek EU znašal približno 50 milijonov EUR. Izkušnje iz preteklih let potrjujejo, da ima Evropa močno raziskovalno bazo na področju industrijskih panog, ki temeljijo na rabi biomase, z nekaterimi uspešnimi projekti obratov biorafinerij na ravni EU ter regionalni in nacionalni ravni. Mehanizmi financiranja, ki se uporabljajo na ravni EU in regionalni ravni – zlasti obsežni in celoviti projekti v zvezi z biorafinerijami in regionalni biogospodarski grozdi – so korak v pravo smer z uporabo pristopa vrednostne verige, ki zajema raziskave, predstavitvene in uvajalne dejavnosti ter spodbuja čezmejno sodelovanje. Ni pa jim še uspelo doseči zadostne kritične mase, da bi odpravili razdrobljenost in v Evropi vzpostavili celovite vrednostne verige industrijskih panog, ki temeljijo na rabi biomase. Učinek obeh mehanizmov financiranja bi bil lahko še boljši, če bi bili del celovite dolgoročne vizije za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, in če bi se več podpore namenilo predstavitvenim in uvajalnim dejavnostim. 2. REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA Pri pripravi te skupne tehnološke pobude so se upoštevali različni viri: · Od 21. septembra do 14. decembra 2012 je potekalo javno posvetovanje o predlaganem javno-zasebnem partnerstvu na področju industrijskih panog, ki temeljijo na rabi biomase, in prispelo je 638 veljavnih odgovorov. 64,6 % odgovorov je prispeval zasebni sektor, 24,6 % akademski krogi, 8,8 % javni sektor in 2 % nevladne organizacije. Odgovori so prišli iz 19 od 27 držav članic, največ iz Poljske, sledijo ji Nizozemska, Nemčija, Španija, Francija, Belgija, Švedska, Finska, Italija, Avstrija, Združeno kraljestvo, Romunija, Češka republika, Portugalska, Danska, Irska, Madžarska, Grčija in Slovaška. Skoraj vsi sodelujoči (94,3 %) so pozvali k posredovanju EU, 86,9 % pa jih je menilo, da je javno-zasebno partnerstvo najprimernejši mehanizem za izvajanje raziskovalnih in inovacijskih programov v industrijskih panogah, ki temeljijo na rabi biomase, v okviru Obzorja 2020 ter da bi imelo pozitivne družbeno-gospodarske učinke. Druga ključna sporočila so bila potreba po povečanju inovacij v EU, izboljšanju konkurenčnosti in določitvi jasnih ciljev posredovanja za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase. Rezultati posvetovanja so bili predstavljeni in obravnavani na srečanju zainteresiranih strani 9. januarja 2013 v Bruslju, ki se ga je udeležilo 162 ljudi. Celotno poročilo o spletnem javnem posvetovanju je del ocene učinka; tiskana različica naj bi bila objavljena v juniju 2013. · V okviru izvajanja strategije o biogospodarstvu je bilo organiziranih več dogodkov, kar je med pripravo ocene učinka omogočilo redne stike z zelo različnimi zainteresiranimi stranmi. Med temi dogodki je bila konferenca „Partnerstvo za biogospodarstvo v evropskih regijah“, ki sta jo 12. oktobra 2012 skupaj pripravila GD RTD in Odbor regij. Na njej so bile zagotovljene informacije o morebitnem javno-zasebnem partnerstvu za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, s primeri regionalnih dejavnosti pa so bile ponazorjene morebitne koristi partnerstev na področju biogospodarstva. Generalni direktorat za regionalni razvoj je udeležence konference posebej seznanil s strategijo pametne specializacije, ki je del politike razvoja podeželja v EU. Predlagal je, naj se naložbe, kjer je primerno, osredotočijo na biogospodarstvo. · Preučenih je bilo več študij, izvedenih v zvezi z biogospodarstvom, proizvodi na biološki osnovi in biogorivi. · K sodelovanju je bila povabljena skupina desetih zunanjih pregledovalcev s strokovnim znanjem s področja različnih delov vrednostne verige za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, da bi GD RTD pomagala pri zbiranju in analiziranju zgoraj navedenih podatkov ter pripravi ocene učinka. Ocena učinka Komisija je v podporo predlagani uredbi pripravila oceno učinka, ki je priložena predlogu. 3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA Povzetek predlaganih ukrepov Ta predlog se nanaša na ustanovitev Skupnega podjetja za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase (Skupno podjetje BBI) na podlagi člena 187 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) za izvajanje skupne tehnološke pobude za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase (skupna tehnološka pobuda BBI). Skupno podjetje BBI bi bilo treba ustanoviti za obdobje do 31. decembra 2024. Sedež bo imelo v Bruslju v Belgiji. Ustanovila ga bosta EU, ki jo zastopa Evropska komisija, in konzorcij industrijskih panog, ki temeljijo na rabi biomase, Biobased Industries Consortium (BIC). Njegove dejavnosti bosta skupno financirala njegova ustanovitelja. Komisija in konzorcij BIC bosta enakovredno prispevala k tekočim stroškom Skupnega podjetja BBI. Raziskovalne in predstavitvene dejavnosti se bodo financirale s prispevki podjetij, ki so člani konzorcija BIC, z denarnimi in nedenarnimi sredstvi (osebje, oprema, potrošno blago itd.) ter denarnimi sredstvi EU. Raven sredstev EU se bo spreminjala v skladu s pravili programa Obzorje 2020, odvisno od vrste zadevne dejavnosti. Skupno podjetje BBI bo odprto za nove člane, če bodo prispevali sredstva za uresničevanje njegovih ciljev. Komisija bo imela v upravnem odboru enake pravice in glasovalne pravice kot člani konzorcija BIC iz industrije. Pravna podlaga Pravna podlaga tega predloga je člen 187 PDEU. Uporabljala se bodo pravila za sodelovanje v programu Obzorje 2020 in razširjanje njegovih rezultatov. Vendar je ob upoštevanju posebnih operativnih potreb te pobude potrebno odstopanje od teh pravil. Kljub temu posebno odstopanje v tej fazi ni vključeno v ta predlog, da to ne bi škodilo medinstitucionalnim razpravam o ustrezni pravni podlagi/postopkovnih pravilih za njihovo sprejetje, ki še potekajo v okviru zakonodajnega dela v zvezi s predlogom Komisije za Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o pravilih za sodelovanje v programu Obzorje 2020 ter razširjanje njegovih rezultatov (COM(2011) 0810 – 2011/0399 (COD). Posebno odstopanje bo ob upoštevanju izida navedenih razprav vključeno pozneje. Na podlagi odstopanja bo mogoče pri ukrepih, ki niso inovacijski, upravičenost do financiranja omejiti na subjekte, kot so MSP ali srednješolske in visokošolske ustanove, ter hkrati doseči optimalni učinek finančnega vzvoda na zasebne naložbe. Subsidiarnost in sorazmernost Predlog se nanaša na področje, na katerem EU nima izključne pristojnosti, zato se uporablja načelo subsidiarnosti. Cilje politike, na katerih temelji predlog, je mogoče doseči samo z ukrepanjem EU, in sicer iz naslednjih bistvenih razlogov: (1) zaradi nadnacionalne in zapletene narave opredeljenega velikega izziva na področju raziskav in inovacij je treba združiti komplementarno znanje in finančne vire iz različnih sektorjev in držav. Nobena posamezna država članica, družba ali zainteresirana stran ne more sama rešiti tega problema; (2) prizadevanja za uskladitev in potrebni viri so tako zelo obsežni, da jih je mogoče verodostojno izvajati samo na evropski ravni; (3) ker se v drugih vodilnih gospodarstvih pripravljajo ali so bile sprožene podobne in konkurenčne pobude (ZDA, Brazilija, Kitajska, Kanada), je samo ukrep velikega obsega, ki se izvaja na evropski ravni, dovolj privlačen za naložbe industrijskih panog v Evropi. V skladu z načelom sorazmernosti določbe te uredbe ne presegajo tistega, kar je potrebno za uresničitev njenih ciljev. Izbira instrumenta Predlagana uredba bo znatno spodbudila javne in zasebne naložbe v raziskave in inovacije, katerih cilj je izboljšati konkurenčnost evropskih industrijskih panog, ki temeljijo na rabi biomase, in ustvarjati nova delovna mesta, zlasti na podeželju. Skupno podjetje BBI lahko s finančnimi sredstvi EU pritegne zasebna sredstva v obsegu, ki ga ni mogoče doseči s tradicionalnimi instrumenti, saj nimajo strateškega dolgoročnega pristopa v zvezi z načrtovanjem in financiranjem. Med delovanjem skupnega podjetja bo 1 EUR sredstev EU pritegnil 2,8 EUR zasebnih sredstev. 4. PRORAČUNSKE POSLEDICE Celotni proračun Skupnega podjetja BBI bo znašal 2 000 milijonov EUR (vključno z denarnimi in stvarnimi prispevki). Poleg tega se je industrija zavezala, da bo 1 800 milijonov EUR vložila v ustanovitev velikih predstavitvenih in vodilnih obratov, ki bodo prispevali k ciljem te skupne tehnološke pobude. Evropska unija (vključno z Efto) bo prispevala največ 1000 milijonov EUR[15], ki se plačajo iz proračuna za program Obzorje 2020. Tekoče stroške Skupnega podjetja BBI bosta v enakih deležih od začetka krila EU in BIC. Upravni stroški med trajanjem skupnega podjetja ne bodo presegli 60 milijonov EUR. Raziskovalne in predstavitvene dejavnosti, ki jih bo izvajalo Skupno podjetje BBI in bodo upravičene do sofinanciranja v okviru Obzorja 2020, bosta skupaj financirala EU in BIC. 5. NEOBVEZNI ELEMENTI Pregled EU bo predložila letno poročilo o napredku Skupnega podjetja BBI in do 31. decembra 2017 izvedla vmesni pregled. Razrešnica za izvrševanje prispevka EU bo del razrešnice, ki jo Evropski parlament na priporočilo Sveta da Komisiji v skladu s postopkom iz člena 319 PDEU. 2013/0241 (NLE) Predlog UREDBA SVETA o Skupnem podjetju za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase (Besedilo velja za EGP) SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 187 in prvega odstavka člena 188 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta,[16] ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora,[17] ob upoštevanju naslednjega: (1) Javno-zasebna partnerstva v obliki skupnih tehnoloških pobud so bila prvotno določena v Sklepu (ES) št. 1982/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013)[18]. (2) V Odločbi Sveta št. 971/2006/ES z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu „Sodelovanje“ za izvajanje Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013)[19] so bila opredeljena posebna javno-zasebna partnerstva, ki jih je treba podpreti. (3) Cilj Uredbe (EU) št. …/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne […] 2013 o okvirnem programu za raziskave in inovacije (2014–2020) Obzorje 2020[20] je doseči večji učinek na raziskave in inovacije z združevanjem sredstev okvirnega programa Obzorje 2020 in sredstev zasebnega sektorja v okviru javno-zasebnih partnerstev na ključnih področjih, na katerih bi lahko raziskave in inovacije prispevale k obsežnejšim ciljem Unije na področju konkurenčnosti in pomagale pri spoprijemanju z družbenimi izzivi. Unija lahko v navedenih partnerstvih sodeluje s finančnimi prispevki za skupna podjetja, ustanovljena na podlagi člena 187 Pogodbe v skladu s Sklepom št. 1982/2006/ES. (4) V skladu s Sklepom Sveta (EU) št. …/2013 z dne […] 2013 o uvedbi posebnega programa za izvajanje Obzorja 2020 (2014–2020)[21] je mogoče skupnim podjetjem, ustanovljenim na podlagi okvirnega programa Obzorje 2020, zagotoviti podporo pod pogoji, določenimi v navedenem sklepu. (5) V strategiji Evropa 2020[22] je poudarjena potreba po razvoju ugodnih pogojev za naložbe v znanje in inovacije za doseganje pametne, trajnostne in vključujoče rasti v Uniji. To strategijo sta potrdila Evropski parlament in Svet. (6) Konzorcij industrijskih panog, ki temeljijo na rabi biomase (Bio-based Industries Consortium, v nadaljnjem besedilu: BIC) je na podlagi obširnega posvetovanja z javnimi in zasebnimi zainteresiranimi stranmi pripravil dokument z vizijo ter strateški raziskovalni in inovacijski program. V slednjem so opisani glavni tehnološki in inovacijski izzivi, ki jih je treba premagati, da bi se v Evropi razvile trajnostne in konkurenčne industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, opredeljene pa so tudi raziskovalne, predstavitvene in uvajalne dejavnosti, ki jih je treba izvesti v okviru skupne tehnološke pobude za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase. (7) Konzorcij BIC je nepridobitna organizacija, ustanovljena za zastopanje skupine podjetij, ki podpira skupno tehnološko pobudo za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase. Njegovi člani prihajajo iz celotne vrednostne verige na področju biomase, vključujejo pa velika podjetja, mala in srednje velika podjetja (MSP), regionalne grozde, evropska trgovinska združenja in evropske tehnološke platforme. Njegov cilj je zagotavljati in spodbujati tehnološki in gospodarski razvoj industrijskih panog, ki temeljijo na rabi biomase, v Evropi. Za članstvo v njem lahko zaprosijo vse zainteresirane strani vzdolž vrednostne verige na področju biomase. Konzorcij sledi splošnima načeloma odprtosti in preglednosti članstva, kar zagotavlja široko vključenost industrije. (8) V sporočilu Komisije z dne 13. februarja 2012 z naslovom „Inovacije za trajnostno rast: biogospodarstvo za Evropo“[23], zlasti pa v njenem akcijskem načrtu se poziva k javno-zasebnemu partnerstvu v podporo ustanovitvi trajnostnih in konkurenčnih industrijskih panog in vrednostnih verig, ki temeljijo na rabi biomase, v Evropi. V skladu s prehodom na družbo brez nafte je cilj sporočila bolje povezati sektorje proizvodnje in predelave biomase, da bi prehransko varnost in omejenost naravnih virov ter okoljske cilje združili z uporabo biomase v industriji in energetiki. (9) V sporočilu Komisije z dne 10. oktobra 2012 z naslovom „Močnejša evropska industrija za rast in oživitev gospodarstva“[24] je potrjen strateški pomen industrijskih panog, ki temeljijo na rabi biomase, za prihodnjo konkurenčnost Evrope, kot je opredeljeno v sporočilu Komisije z dne 21. decembra 2007 z naslovom „Pobuda za vodilni trg za Evropo“[25], poudarjena pa je tudi potreba po skupni tehnološki pobudi za „industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase“. (10) Industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, in njihove vrednostne verige se spopadajo z zapletenimi in obsežnimi tehnološkimi in inovacijskimi izzivi. Kot porajajoči se sektor morajo odpraviti razpršenost tehničnega znanja in omejenost javno dostopnih podatkov o dejanski razpoložljivosti virov, da bi vzpostavili trajnostne in konkurenčne vrednostne verige. Da bi premagali te izzive, je treba osredotočeno in usklajeno doseči kritično maso v smislu obsega dejavnosti, odličnosti in potenciala za inovacije na ravni EU. (11) Skupna tehnološka pobuda za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, bi morala omiliti različne vrste tržnih slabosti, ki odvračajo zasebne naložbe v predkonkurenčne raziskovalne, predstavitvene in uvajalne dejavnosti za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, v Evropi. Zlasti bi morala preveriti razpoložljivost zanesljive oskrbe z biomaso, pri čemer bi bilo treba upoštevati druge konkurenčne družbene in okoljske zahteve, ter podpreti razvoj naprednih predelovalnih tehnologij, obsežnih predstavitvenih dejavnosti in instrumentov politike, da bi se tako zmanjšalo tveganje pri zasebnih naložbah v raziskave in inovacije za razvoj trajnostnih in konkurenčnih proizvodov na biološki osnovi in biogoriv. (12) Skupna tehnološka pobuda za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, bi morala biti javno-zasebno partnerstvo, namenjeno povečanju naložb v razvoj trajnostnega industrijskega sektorja, ki temelji na rabi biomase, v Evropi. Zagotoviti bi morala okoljske in družbeno-gospodarske koristi za evropske državljane, povečati konkurenčnost Evrope in prispevati k temu, da se uveljavi kot ključni akter pri raziskavah, predstavitvi in uvajanju naprednih proizvodov na biološki osnovi in biogoriv. (13) Cilj skupne tehnološke pobude za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, je izvajati program raziskav in inovacij v Evropi, s katerim se bo ocenila razpoložljivost obnovljivih bioloških virov, ki jih je mogoče uporabiti za proizvodnjo materialov na biološki osnovi, ter na podlagi tega podpreti oblikovanje trajnostnih vrednostnih verig na področju biomase. Te dejavnosti bi bilo treba izvajati v sodelovanju med zainteresiranimi stranmi vzdolž celotnih vrednostnih verig na področju biomase, vključno s primarno proizvodnjo in predelovalnimi industrijami, blagovnimi znamkami, MSP, raziskovalnimi in tehnološkimi središči ter univerzami. (14) Zaradi pomena in obsega ciljev skupne tehnološke pobude za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, obsega potrebnih finančnih in tehničnih sredstev ter potrebe po doseganju učinkovitega sodelovanja in sinergije sredstev in financiranja je potrebno ukrepanje Unije. Skupno podjetje za izvajanje skupne tehnološke pobude za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase (v nadaljnjem besedilu: Skupno podjetje BBI) bi bilo zato treba ustanoviti kot pravni subjekt. (15) Cilj Skupnega podjetja BBI bi bilo treba doseči s podporo raziskovalnim in inovacijskim dejavnostim, in sicer z uporabo sredstev iz javnega in zasebnega sektorja. Skupno podjetje BBI bi moralo v ta namen objaviti javne razpise za zbiranje ponudb v podporo raziskovalnim, predstavitvenim in uvajalnim dejavnostim. (16) Da bi se dosegel največji učinek, bi moralo Skupno podjetje za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, razviti tesne sinergije z drugimi programi Unije, na primer na področju izobraževanja, okolja, konkurenčnosti in MSP, ter s skladi kohezijske politike in politiko za razvoj podeželja, ki lahko posebej pomagajo pri krepitvi nacionalnih in regionalnih raziskovalnih in inovacijskih zmogljivosti v okviru strategij pametne specializacije. (17) Ustanovna člana Skupnega podjetja BBI bi morala biti Unija in konzorcij BIC. (18) Pravila o organizaciji in delovanju Skupnega podjetja BBI bi morala biti določena v Statutu Skupnega podjetja BBI kot delu te uredbe. (19) Konzorcij BIC je dal pisno soglasje, da se raziskovalne dejavnosti na področju Skupnega podjetja BBI izvajajo v okviru strukture, ki je bolje prilagojena javno-zasebnemu partnerstvu. Primerno je, da konzorcij BIC s podpisom potrditvenega dopisa pristopi k Statutu iz Priloge k tej uredbi. (20) Skupno podjetje BBI bi moralo za dosego svojih ciljev zagotavljati finančno podporo, predvsem z dodeljevanjem nepovratnih sredstev udeležencem na podlagi javnih in konkurenčnih razpisov za zbiranje predlogov. (21) Prispevki zasebnih članov ne bi smeli biti omejeni samo na upravne stroške Skupnega podjetja BBI in sofinanciranje, potrebno za izvajanje raziskovalnih in inovativnih ukrepov, ki jih podpira Skupno podjetje BBI. (22) Njihovi prispevki bi se morali nanašati tudi na dodatne dejavnosti, ki jih morajo izvajati zasebni člani, kot je določeno v letnem načrtu dodatnih dejavnosti; da bi dobili ustrezen pregled nad učinkom vzvoda, bi morale navedene dodatne dejavnosti pomeniti prispevke k širši skupni tehnološki pobudi za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase. (23) Sodelovanje v posrednih ukrepih, ki jih financira Skupno podjetje BBI, bi moralo biti skladno z Uredbo (EU) št. … /2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne […] 2013 o pravilih za sodelovanje v „okvirnem programu za raziskave in inovacije Obzorje 2020 ter razširjanje njegovih rezultatov (2014–2020)“[26]. (24) Finančni prispevek Unije za Skupno podjetje BBI bi bilo treba upravljati v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja in zadevnimi pravili o posrednem upravljanju iz Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 ter Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1268/2012 z dne 29. oktobra 2012 o pravilih uporabe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012[27]. (25) Revizije prejemnikov sredstev Unije na podlagi te uredbe bi bilo v skladu z Uredbo (EU) št. …/2013 [okvirni program Obzorje 2020] treba izvajati tako, da se zmanjša upravno breme. (26) Finančne interese Unije in drugih članov Skupnega podjetja BBI bi bilo treba v celotnem ciklusu odhodkov zaščititi s sorazmernimi ukrepi, med katerimi so preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje nepravilnosti, povračilo izgubljenih, napačno plačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi upravne in denarne kazni v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012. (27) Notranji revizor Komisije bi moral imeti v zvezi s Skupnim podjetjem BBI enaka pooblastila kakor v zvezi s službami Komisije. (28) V skladu s členom 287(1) Pogodbe lahko ustanovni akt organov, uradov ali agencij, ki jih je ustanovila Unija, izključuje izvajanje revizij vseh prihodkov in odhodkov navedenih organov, uradov ali agencij s strani Računskega sodišča. V skladu s členom 60(5) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 mora računovodske izkaze organov na podlagi člena 209 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 preveriti neodvisni revizijski organ, ki mora izdati mnenje, med drugim, o zanesljivosti računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij. Zaradi preprečevanja dvojnega preverjanja računovodskih izkazov se računovodski izkazi Skupnega podjetja BBI ne bi smeli predložiti v preverjanje Računskemu sodišču. (29) Za lažjo ustanovitev Skupnega podjetja BBI bi morala biti za njegovo vzpostavitev in začetno delovanje odgovorna Komisija, dokler Skupno podjetje BBI ne bo operativno sposobno za izvrševanje lastnega proračuna. (30) V skladu z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti, kot sta določeni v členu 5 Pogodbe o Evropski uniji, države članice ne morejo zadostno doseči ciljev Skupnega podjetja BBI glede krepitve raziskav in inovacij v Uniji, ampak jih zaradi preprečevanja podvajanja, ohranjanja kritične mase in zagotavljanja optimalne porabe javnih sredstev lahko bolje doseže Unija; ta uredba se omejuje na zahtevani minimum za dosego navedenih ciljev in ne presega tistega, kar je v ta namen potrebno – SPREJEL NASLEDNJO UREDBO: Člen 1 Ustanovitev 1. Za izvajanje skupne tehnološke pobude za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, se za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2024 ustanovi skupno podjetje v smislu člena 187 Pogodbe (v nadaljnjem besedilu: Skupno podjetje BBI). 2. Skupno podjetje BBI je organ, ki je pooblaščen za izvajanje javno-zasebnega partnerstva iz člena 209 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta[28]. 3. Skupno podjetje BBI je pravna oseba. V vseh državah članicah uživa najširšo pravno in poslovno sposobnost, ki jo pravnim osebam priznava zakonodaja navedenih držav članic. Zlasti lahko pridobiva premičnine in nepremičnine ali z njimi razpolaga in nastopa kot stranka v sodnem postopku. 4. Sedež Skupnega podjetja BBI je v Bruslju v Belgiji. 5. Statut Skupnega podjetja BBI je določen v Prilogi. Člen 2 Cilji Skupno podjetje BBI ima naslednje cilje: (a) prispevati k izvajanju Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne [...] 2013 o okvirnem programu Obzorje 2020, in zlasti dela […] Sklepa Sveta št. … /2013 EU z dne […] 2013 o uvedbi posebnega programa za izvajanje Obzorja 2020; (b) prispevati k ciljem skupne tehnološke pobude za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, za z viri bolj gospodarno in trajnostno nizkoogljično gospodarstvo ter povečanje gospodarske rasti in zaposlovanja, zlasti na podeželju, z razvojem trajnostnih in konkurenčnih industrijskih panog, ki temeljijo na rabi biomase, v Evropi, ki bodo temeljile na naprednih biorafinerijah, ki se trajnostno oskrbujejo z biomaso, ter zlasti: (c) predstaviti tehnologije, ki omogočajo nove kemične sestavine, nove materiale in nove potrošniške izdelke iz evropske biomase ter ne potrebujejo fosilnih virov; (d) razviti poslovne modele, ki povezujejo gospodarske akterje vzdolž celotne vrednostne verige od dobave biomase v obrate rafinerij do dobave materialov iz biomase, kemikalij in goriv potrošnikom, vključno z vzpostavitvijo novih medsektorskih povezav in podporo medpanožnim grozdom, ter (e) vzpostaviti vodilne obrate biorafinerij, ki uporabljajo tehnologije in poslovne modele za materiale, kemikalije in goriva na biološki osnovi, ter predstaviti izboljšave stroškov in učinkovitosti na ravní, ki so konkurenčne alternativam na osnovi fosilnih goriv. Člen 3 Finančni prispevek Unije 1. Najvišji prispevek Unije, vključno z odobritvami Efte, je za Skupno podjetje BBI za kritje upravnih stroškov in stroškov poslovanja 1 000 milijonov EUR. Plača se iz sredstev splošnega proračuna Unije, dodeljenih posebnemu programu za izvajanje okvirnega programa Obzorje 2020 v skladu z zadevnimi določbami člena 58(1)(c)(iv) ter členoma 60 in 61 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 za organe iz člena 209 navedene uredbe. 2. Finančni prispevek Unije urejajo sporazum o prenosu pooblastil in sporazumi o letnem prenosu sredstev, ki jih skleneta Komisija v imenu Unije in Skupno podjetje BBI. 3. Sporazum o prenosu pooblastil iz odstavka 2 zajema vidike, določene v členu 58(3), členih 60 in 61 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 ter členu 40 Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1268/2012, med drugim tudi naslednje: (a) zahteve za prispevek Skupnega podjetja BBI v zvezi z ustreznimi kazalniki uspešnosti iz Priloge II k Sklepu št. …/EU [posebni program za izvajanje okvirnega programa Obzorje 2020]; (b) zahteve za prispevek Skupnega podjetja BBI v zvezi s spremljanjem iz Priloge III k Sklepu št. …/EU [posebni program za izvajanje okvirnega programa Obzorje 2020]; (c) posebne kazalnike uspešnosti v zvezi z delovanjem Skupnega podjetja BBI; (d) ureditve v zvezi s predložitvijo podatkov, potrebnih za zagotovitev, da lahko Komisija izpolnjuje svoje obveznosti glede razširjanja in poročanja; (e) uporabo človeških virov in spremembe v zvezi z njimi, zlasti zaposlovanje po funkcionalnih skupinah, razredih in kategorijah, prerazporejanje in vse spremembe števila uslužbencev. Člen 4 Prispevki članov razen Unije 1. Člani Skupnega podjetja BBI razen Unije skupaj prispevajo ali poskrbijo, da njihovi sestavni subjekti skupaj prispevajo najmanj 2 800 milijonov EUR v obdobju, opredeljenem v členu 1. 2. Prispevek iz odstavka 1 je sestavljen iz: (a) prispevkov za Skupno podjetje BBI, kot so določeni v določbi 12(2), določbi 12(3)(b) in določbi 12(3)(c) Statuta iz Priloge; (b) stvarnih prispevkov v višini najmanj 1 800 milijonov EUR v obdobju, opredeljenem v členu 1, ki jih zagotovijo člani razen Unije ali njihovi sestavni subjekti in so sestavljeni iz stroškov, ki jih imajo pri izvajanju dodatnih dejavnosti zunaj delovnega načrta Skupnega podjetja BBI, s katerimi prispevajo k ciljem skupne tehnološke pobude BBI. Z drugimi programi Unije za financiranje je mogoče navedene stroške pokriti v skladu z veljavnimi pravili in postopki. V takih primerih finančna sredstva Unije ne nadomeščajo stvarnih prispevkov članov razen Unije ali njihovih sestavnih subjektov. Stroški iz točke (b) niso upravičeni do finančne podpore Skupnega podjetja BBI. Ustrezne dejavnosti se določijo v letnem načrtu dodatnih dejavnosti, v katerem se navede ocenjena vrednost navedenih prispevkov. 3. Člani Skupnega podjetja BBI razen Unije vsako leto do 31. januarja sporočijo upravnemu odboru Skupnega podjetja BBI višino prispevkov iz odstavka 2, plačanih v vsakem od predhodnih proračunskih let. 4. Za oceno vrednosti prispevkov iz točke (b) odstavka 2 in določbe 12(3)(c) Statuta iz Priloge se stroški določijo v skladu z običajnimi praksami stroškovnega računovodstva zadevnih subjektov, veljavnimi računovodskimi standardi države, v kateri ima posamezni subjekt sedež, in veljavnimi mednarodnimi računovodskimi standardi/mednarodnimi standardi računovodskega poročanja. Stroške potrdi neodvisni zunanji revizor, ki ga imenuje zadevni subjekt. Oceno vrednosti prispevkov preveri Skupno podjetje BBI. Če negotovosti ostajajo, jo lahko Skupno podjetje BBI revidira. 5. Komisija lahko prekliče, sorazmerno zmanjša ali začasno ustavi finančni prispevek Unije za Skupno podjetje BBI ali začne postopek za prenehanje delovanja podjetja iz določbe 20(2) Statuta iz Priloge, če navedeni člani ali njihovi sestavni subjekti prispevkov iz odstavka 2 ne plačujejo, jih plačujejo samo delno ali z zamudo. Člen 5 Finančna pravila Skupno podjetje BBI sprejme posebna finančna pravila v skladu s členom 209 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 in Uredbo (EU) št. […] [delegirana uredba o vzorčni finančni uredbi za javno-zasebna partnerstva]. Člen 6 Osebje 1. Za osebje Skupnega podjetja BBI se uporabljajo Kadrovski predpisi za uradnike in Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije, določeni z Uredbo Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68[29], ter pravila, sprejeta s sporazumom med institucijami Unije za izvajanje navedenih kadrovskih predpisov in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev. 2. Upravni odbor v zvezi z osebjem Skupnega podjetja BBI izvaja pooblastila, ki so s Kadrovskimi predpisi podeljena organu za imenovanja, s Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev pa organu, pristojnemu za sklepanje pogodb o zaposlitvi (v nadaljnjem besedilu: pooblastila organa za imenovanja). Upravni odbor v skladu s členom 110 Kadrovskih predpisov sprejme odločitev na podlagi člena 2(1) Kadrovskih predpisov in člena 6 Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev o prenosu ustreznih pooblastil organa za imenovanja na izvršnega direktorja in opredelitvi pogojev, v skladu s katerimi se lahko ta prenos pooblastil začasno prekine. Izvršni direktor ima dovoljenje za nadaljnji prenos navedenih pooblastil. Upravni odbor lahko zaradi izjemnih okoliščin s sklepom začasno prekine prenos pooblastil organa za imenovanja na izvršnega direktorja in pooblastil, ki jih je ta prenesel naprej, ter jih izvaja sam ali jih prenese na enega od svojih članov ali člana osebja skupnega podjetja, razen izvršnega direktorja. 3. Upravni odbor sprejme ustrezna izvedbena pravila h Kadrovskim predpisom in Pogojem za zaposlitev drugih uslužbencev v skladu s členom 110 Kadrovskih predpisov. 4. Kadrovski viri se v skladu z letnim proračunom skupnega podjetja določijo z načrtom delovnih mest Skupnega podjetja BBI, v katerem sta navedeni število začasnih delovnih mest po funkcionalnih skupinah in razredih ter število pogodbenih uslužbencev v ekvivalentu polnega delovnega časa. 5. Osebje Skupnega podjetja BBI so začasni uslužbenci in pogodbeni uslužbenci. 6. Vse stroške v zvezi z osebjem krije Skupno podjetje BBI. Člen 7 Napoteni nacionalni strokovnjaki in pripravniki 1. Skupno podjetje BBI lahko uporabi napotene nacionalne strokovnjake in pripravnike, ki niso zaposleni v skupnem podjetju. Število napotenih nacionalnih strokovnjakov, izraženo v ekvivalentu polnega delovnega časa, se doda informacijam o osebju iz člena 6(4) te uredbe v skladu z letnim proračunom. 2. Upravni odbor sprejme sklep, s katerim določi pravila o napotitvi nacionalnih strokovnjakov v Skupno podjetje BBI in uporabi pripravnikov. Člen 8 Privilegiji in imunitete Za Skupno podjetje BBI in njegovo osebje se uporablja Protokol o privilegijih in imunitetah Unije. Člen 9 Odgovornost Skupnega podjetja BBI 1. Pogodbeno odgovornost Skupnega podjetja BBI urejajo zadevne pogodbene določbe in pravo, ki se uporablja za zadevni sporazum, sklep ali pogodbo. 2. V primeru nepogodbene odgovornosti Skupno podjetje BBI v skladu s splošnimi pravnimi načeli, ki so skupna vsem državam članicam, nadomesti vso škodo, ki jo je povzročilo njegovo osebje pri opravljanju svojih dolžnosti. 3. Vsako plačilo Skupnega podjetja BBI v zvezi z odgovornostjo iz odstavkov 1 in 2 ter stroški in izdatki, nastali v povezavi s tem, se štejejo za odhodke Skupnega podjetja BBI in se krijejo iz sredstev Skupnega podjetja BBI. 4. Skupno podjetje BBI je edino odgovorno za izpolnjevanje svojih obveznosti. Člen 10 Pristojnost Sodišča in pravo, ki se uporablja 1. Sodišče je pristojno pod pogoji, določenimi v Pogodbi, in v naslednjih primerih: (a) v sporih med člani, ki se nanašajo na predmet te uredbe; (b) na podlagi arbitražnih klavzul v sporazumih, sklepih ali pogodbah, ki jih sklene Skupno podjetje BBI; (c) v sporih v zvezi z nadomestilom škode, ki jo je povzročilo osebje Skupnega podjetja BBI pri opravljanju svojih dolžnosti; (d) v sporih med Skupnim podjetjem BBI in njegovimi uslužbenci v okvirih in pod pogoji, določenimi v Kadrovskih predpisih za uradnike in Pogojih za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije. 2. Za vse zadeve, ki jih ne urejajo ta uredba ali drugi pravni akti Unije, se uporablja pravo države, v kateri je sedež Skupnega podjetja BBI. Člen 11 Ocenjevanje 1. Komisija do 31. decembra 2017 pripravi vmesno oceno Skupnega podjetja BBI. Ugotovitve ocene in pripombe pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu do 30. junija 2018. 2. Komisija lahko na podlagi ugotovitev vmesne ocene iz odstavka 1 ukrepa v skladu s členom 4(5) ali sprejme drug ustrezen ukrep. 3. V šestih mesecih od prenehanja delovanja Skupnega podjetja BBI, vendar najpozneje v dveh letih po začetku postopka za prenehanje delovanja iz določbe 20 Statuta iz Priloge, pripravi končno oceno Skupnega podjetja BBI. Rezultati navedene končne ocene se pošljejo Evropskemu parlamentu in Svetu. Člen 12 Razrešnica 1. Razrešnica glede izvrševanja proračuna v zvezi s prispevkom Unije za Skupno podjetje BBI je del razrešnice, ki jo na priporočilo Sveta Evropski parlament da Komisiji v skladu s postopkom iz člena 319 Pogodbe. 2. Skupno podjetje BBI v celoti sodeluje z institucijami, ki so vključene v postopek razrešnice, in po potrebi zagotovi vse potrebne dodatne informacije. V zvezi s tem se od njega lahko zahteva, naj ima predstavnika na sestankih z institucijami ali organi ter pomaga odredbodajalcu Komisije na podlagi prenosa. Člen 13 Naknadne revizije 1. Naknadne revizije odhodkov za posredne ukrepe opravi Skupno podjetje BBI v skladu s členom 23 Uredbe (EU) št. […] [okvirni program Obzorje 2020] kot del posrednih ukrepov okvirnega programa Obzorje 2020. 2. Komisija se lahko zaradi zagotovitve skladnosti odloči izvesti revizije iz odstavka 1. Člen 14 Zaščita finančnih interesov članov 1. Brez poseganja v določbo 16(4) Statuta iz Priloge Skupno podjetje BBI odobri osebju Komisije in drugim osebam, ki jih ta pooblasti, ter Računskemu sodišču dostop do svojih lokacij in prostorov ter vseh informacij, vključno z informacijami v elektronski obliki, ki so potrebne za izvedbo revizij. 2. Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) lahko v skladu z določbami in postopki iz Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF),[30] in Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi[31] opravi preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi v zvezi s sporazumom, sklepom ali pogodbo, ki se financira na podlagi te uredbe, ugotovil morebitne primere goljufije, korupcije ali drugih nezakonitih ravnanj, ki škodijo finančnim interesom Unije. 3. Brez vpliva na odstavka 1 in 2 pogodbe, sporazumi in sklepi, ki izhajajo iz izvajanja te uredbe, vsebujejo določbe, s katerimi so Komisija, Skupno podjetje BBI, Računsko sodišče in urad OLAF izrecno pooblaščeni za izvajanje takih revizij in preiskav v skladu s svojimi pristojnostmi. 4. Skupno podjetje BBI zagotovi, da so finančni interesi njegovih članov ustrezno zaščiteni, in sicer z izvajanjem ali naročanjem ustreznih notranjih in zunanjih kontrol. 5. Skupno podjetje BBI pristopi k Medinstitucionalnemu sporazumu z dne 25. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo Evropskih skupnosti o notranjih preiskavah urada za boj proti goljufijam (OLAF)[32]. Skupno podjetje BBI sprejme potrebne ukrepe za olajšanje notranjih preiskav, ki jih izvaja urad OLAF. Člen 15 Zaupnost Brez poseganja v člen 16 Skupno podjetje BBI zagotovi varstvo občutljivih informacij, katerih razkritje bi lahko ogrozilo interese njegovih članov ali udeležencev dejavnosti Skupnega podjetja BBI. Člen 16 Preglednost 1. Za dokumente, ki jih hrani Skupno podjetje BBI, se uporablja Uredba (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije[33]. 2. Upravni odbor Skupnega podjetja BBI lahko sprejme praktične rešitve za izvajanje Uredbe (ES) št. 1049/2001. 3. Brez poseganja v člen 10 se lahko zoper sklepe, ki jih Skupno podjetje BBI sprejme v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 1049/2001, pod pogoji, določenimi v členu 228 Pogodbe, vloži pritožba pri varuhu človekovih pravic. Člen 17 Pravila za sodelovanje in razširjanje Za ukrepe, ki jih financira Skupno podjetje BBI, se uporablja Uredba (EU) št. […] [pravila za sodelovanje v programu Obzorje 2020 in razširjanje njegovih rezultatov]. V skladu z navedeno uredbo se Skupno podjetje BBI šteje za organ financiranja in zagotavlja finančno podporo posrednim ukrepom, kot je določeno v določbi 1 Statuta iz Priloge. Člen 18 Podpora države gostiteljice Skupno podjetje BBI in država, v kateri ima sedež, lahko skleneta upravni sporazum o privilegijih in imunitetah ter drugi podpori, ki jo ta država zagotovi Skupnemu podjetju BBI. Člen 19 Začetni ukrepi 1. Komisija je odgovorna za ustanovitev in začetek delovanja Skupnega podjetja BBI, dokler ta ne doseže operativne zmogljivosti za izvrševanje lastnega proračuna. Izvaja vse potrebne ukrepe v skladu s pravom Unije ter v sodelovanju s preostalimi člani in z udeležbo pristojnih organov Skupnega podjetja BBI. 2. V ta namen: (a) lahko Komisija imenuje svojega uradnika za začasnega izvršnega direktorja, ki bo opravljal obveznosti, dodeljene izvršnemu direktorju, in ki mu lahko pomaga omejeno število uradnikov Komisije, dokler upravni odbor v skladu z določbo 8 Priloge ne imenuje izvršnega direktorja in ta ne prevzame svojih dolžnosti: (b) z odstopanjem od člena 6(2) te uredbe začasni direktor izvaja pooblastila organa za imenovanje; (c) Komisija lahko začasno dodeli omejeno število svojih uradnikov. 3. Začasni izvršni direktor lahko po privolitvi upravnega odbora odobri vsa plačila, krita z odobrenimi proračunskimi sredstvi iz letnega proračuna Skupnega podjetja BBI, po sprejetju načrta delovnih mest Skupnega podjetja BBI pa lahko sklepa sporazume, sklepe ali pogodbe, vključno s pogodbami o zaposlitvi. 4. Začasni izvršni direktor v soglasju z izvršnim direktorjem Skupnega podjetja BBI ob soglasju upravnega odbora določi dan, ko Skupno podjetje BBI postane sposobno izvrševati svoj proračun. Komisija od navedenega dne ne prevzema več obveznosti in ne izvršuje plačil za dejavnosti Skupnega podjetja BBI. Člen 20 Začetek veljavnosti Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, Za Svet Predsednik PRILOGA STATUT SKUPNEGA PODJETJA BBI 1 – Naloge Skupno podjetje BBI izvaja naslednje naloge: (a) vzpostavi in trajnostno upravlja skupno tehnološko pobudo za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase; (b) mobilizira potrebne vire iz javnega in zasebnega sektorja; (c) vzpostavi in razvija tesno in dolgoročno sodelovanje med Unijo, industrijo in ostalimi deležniki; (d) zagotavlja učinkovitost skupne tehnološke pobude za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase; (e) doseže kritično maso raziskovalnih prizadevanj za začetek izvajanja dolgoročnega programa; (f) spremlja napredek pri doseganju ciljev Skupnega podjetja BBI; (g) finančno podpira posredne ukrepe na področju raziskav in inovacij, predvsem z nepovratnimi sredstvi; (h) izvaja dejavnosti informiranja, sporočanja, uporabe in razširjanja, pri čemer smiselno uporablja določbe člena 22 Uredbe (EU) št. …/2013 [okvirni program Obzorje 2020]; (i) izvaja vse druge naloge, potrebne za izpolnitev ciljev iz člena 2 te uredbe. 2 – Člani 1. Člani Skupnega podjetja BBI so: (a) Unija, ki jo zastopa Komisija; (b) po sprejetju tega statuta s podpisom potrditvenega dopisa Bio-based Industries Consortium Aisbl (v nadaljnjem besedilu: BIC), nepridobitna organizacija, ustanovljena po belgijskem pravu (matična številka: 0521-857-822), s sedežem v Bruslju v Belgiji. 3 – Spremembe članstva 1. Za članstvo v Skupnem podjetju BBI lahko zaprosi vsak pravni subjekt, ki neposredno ali posredno podpira raziskave in inovacije v državi članici ali državi, pridruženi okvirnemu programu Obzorje 2020, če prispeva k finančnim sredstvom iz določbe 12 za doseganje ciljev Skupnega podjetja BBI iz člena 2 te uredbe in sprejme njegov statut. 2. Vsaka prošnja za novo članstvo v Skupnem podjetju BBI se naslovi na upravni odbor, priloži pa se ji predlog za prilagoditev sestave upravnega odbora, določene v določbi 5. 3. Upravni odbor obravnava prošnjo ob upoštevanju ustreznosti in možne dodane vrednosti kandidata za doseganje ciljev Skupnega podjetja BBI. Nato sprejme odločitev o prošnji. 4. Vsak član lahko prekine svoje članstvo v Skupnem podjetju BBI. Prekinitev članstva začne veljati in postane nepreklicna šest mesecev po uradnem obvestilu drugih članov. Od takrat je nekdanji član razrešen vseh obveznosti, razen tistih, ki jih je Skupno podjetje BBI odobrilo ali so mu nastale pred prekinitvijo članstva. 5. Članstva v Skupnem podjetju BBI ni dovoljeno prenesti na tretjo osebo brez predhodnega soglasja upravnega odbora. 6. Skupno podjetje BBI takoj po spremembi članstva v skladu s to določbo na svoji spletni strani objavi posodobljen seznam članov Skupnega podjetja BBI in datum začetka veljavnosti take spremembe. 4 – Organizacija Skupnega podjetja BBI 1. Organi Skupnega podjetja BBI so: (a) upravni odbor; (b) izvršni direktor; (c) znanstveni odbor; (d) skupina predstavnikov držav. 2. Znanstveni odbor in skupina predstavnikov držav sta svetovalna organa Skupnega podjetja BBI. 5 – Sestava upravnega odbora 1. Upravni odbor sestavlja: – pet predstavnikov Komisije; – pet predstavnikov zasebnih članov, od katerih mora biti vsaj eden predstavnik malih in srednje velikih podjetij. 6 – Delovanje upravnega odbora 1. Komisija ima 50 % glasovalnih pravic. Glas Komisije je nedeljiv. Zasebni člani imajo enako število glasov. Člani poskušajo po svojih najboljših močeh doseči soglasje. Če to ni doseženo, upravni odbor sprejema odločitve z vsaj 75-odstotno večino vseh glasov, vključno z glasovi tistih, ki niso navzoči. 2. Upravni odbor izvoli svojega predsednika za dve leti. 3. Upravni odbor se redno sestaja dvakrat letno. Na zahtevo Komisije ali večine predstavnikov zasebnih članov ali na zahtevo predsednika se lahko sestane na izrednem sestanku. Sestanke upravnega odbora sklicuje njegov predsednik in običajno potekajo na sedežu Skupnega podjetja BBI. Izvršni direktor ima pravico sodelovati v razpravah, vendar nima glasovalne pravice. Predsednik skupine predstavnikov držav ima pravico, da se sestankov upravnega odbora udeležuje kot opazovalec. Upravni odbor lahko glede na posamezne primere povabi druge osebe, naj se udeležijo njegovih sestankov kot opazovalci, kar velja zlasti za predstavnike regionalnih organov Unije in predstavnike civilne družbe. Predstavniki članov niso osebno odgovorni za ukrepe, ki so jih sprejeli v vlogi predstavnikov v upravnem odboru. Upravni odbor sprejme svoj poslovnik. 7 – Naloge upravnega odbora 1. Upravni odbor je v celoti odgovoren za strateško usmeritev in delovanje Skupnega podjetja BBI ter nadzira izvajanje njegovih dejavnosti. 2. Opravlja zlasti naslednje naloge: (a) ocenjuje, sprejema ali zavrača prošnje za novo članstvo v skladu z določbo 3; (b) odloča o prekinitvi članstva v Skupnem podjetju BBI v zvezi z vsakim članom, ki ne izpolnjuje obveznosti; (c) sprejme finančna pravila Skupnega podjetja BBI v skladu s členom 5 te uredbe; (d) sprejme letni proračun Skupnega podjetja BBI, vključno z načrtom delovnih mest, v katerem sta navedeni število začasnih delovnih mest po funkcionalnih skupinah in razredih ter število pogodbenih uslužbencev in napotenih nacionalnih strokovnjakov, izraženo v ekvivalentu polnega delovnega časa; (e) v zvezi z osebjem izvaja pooblastila organa za imenovanja v skladu s členom 6(2) te uredbe; (f) imenuje in razreši izvršnega direktorja, mu podaljša mandat in zagotavlja smernice ter spremlja njegovo delo; (g) na podlagi priporočila izvršnega direktorja odobri organizacijsko strukturo programske pisarne iz določbe 9(5); (h) po posvetovanju z znanstvenim odborom in skupino predstavnikov držav sprejme letni delovni načrt in ustrezne ocene odhodkov, kot jih predlaga izvršni direktor; (i) odobri letni načrt dodatnih dejavnosti iz člena 4(2)(b) te uredbe na podlagi predloga zasebnih članov in po potrebi po posvetovanju z ad hoc svetovalno skupino; (j) odobri letne računovodske izkaze; (k) odobri letno poročilo o dejavnostih, vključno z ustreznimi odhodki; (l) po potrebi poskrbi za vzpostavitev službe za notranjo revizijo Skupnega podjetja BBI; (m) odobri razpise in po potrebi s tem povezana pravila za postopke oddaje ponudb, vrednotenja, izbire, oddaje naročil in revizije; (n) odobri seznam ukrepov, izbranih za financiranje; (o) na podlagi priporočila izvršnega direktorja določi politiko komuniciranja Skupnega podjetja BBI; (p) po potrebi določi izvedbena pravila v skladu s členom 6(3) te uredbe; (q) po potrebi določi pravila o napotitvi nacionalnih strokovnjakov v Skupno podjetje BBI in uporabi pripravnikov v skladu s členom 7 te uredbe; (r) po potrebi ustanavlja svetovalne skupine poleg organov Skupnega podjetja BBI; (s) po potrebi Komisiji predloži zahtevo za spremembo te uredbe, ki jo predlaga kateri koli član Skupnega podjetja BBI; (t) je odgovoren za vse naloge, ki niso posebej dodeljene kateremu od organov Skupnega podjetja BBI in jih lahko dodeli enemu od njih. 8 – Imenovanje, razrešitev ali podaljšanje mandata izvršnega direktorja 1. Izvršnega direktorja imenuje upravni odbor s seznama kandidatov, ki jih predlaga Komisija, po javnem in preglednem izbirnem postopku. Komisija v izbirni postopek vključi predstavnike drugih članov Skupnega podjetja BBI, kadar je to primerno. Ustrezna zastopanost drugih članov Skupnega podjetja BBI se zlasti zagotovi v fazi predizbora v izbirnem postopku. Za to zasebni člani soglasno imenujejo predstavnika in opazovalca v imenu upravnega odbora. 2. Izvršni direktor je član osebja in je zaposlen kot začasni uslužbenec Skupnega podjetja BBI na podlagi točke (a) člena 2 Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Unije. Skupno podjetje BBI za sklenitev pogodbe z izvršnim direktorjem zastopa predsednik upravnega odbora. 3. Mandat izvršnega direktorja traja tri leta. Ob koncu tega obdobja Komisija z vključitvijo zasebnih članov, kadar je to primerno, oceni njegovo delo ter prihodnje naloge in izzive Skupnega podjetja BBI. 4. Upravni odbor lahko na predlog Komisije, pri katerem se upošteva ocena iz odstavka 3, podaljša mandat izvršnega direktorja enkrat, in sicer za največ štiri leta. 5. Izvršni direktor, čigar mandat je bil podaljšan, ne sme sodelovati v drugem izbirnem postopku za isto delovno mesto ob koncu celotnega obdobja. 6. Izvršni direktor je lahko razrešen samo na podlagi odločitve upravnega odbora, ki ukrepa na predlog Komisije z vključitvijo zasebnih članov, kadar je to primerno. 9 – Naloge izvršnega direktorja 1. Izvršni direktor je glavni vodstveni delavec, ki je odgovoren za vsakodnevno vodenje Skupnega podjetja BBI v skladu z odločitvami upravnega odbora. 2. Izvršni direktor je pravni zastopnik Skupnega podjetja BBI. Odgovarja upravnemu odboru. 3. Izvršni direktor izvršuje proračun Skupnega podjetja BBI. 4. Neodvisno izvaja zlasti naslednje naloge: (a) pripravi osnutek letnega proračuna, vključno z načrtom delovnih mest, v katerem sta navedeni število začasnih delovnih mest po funkcionalnih skupinah in razredih ter število pogodbenih uslužbencev in napotenih nacionalnih strokovnjakov, izraženo v ekvivalentu polnega delovnega časa, in ga predloži upravnemu odboru v sprejetje; (b) pripravi letni delovni načrt in ustrezne ocene odhodkov ter jih predloži upravnemu odboru v sprejetje; (c) letne računovodske izkaze predloži upravnemu odboru v odobritev; (d) pripravi letno poročilo o dejavnostih, vključno z ustreznimi odhodki, in ga predloži upravnemu odboru v odobritev; (e) upravnemu odboru v odobritev predloži seznam ukrepov, izbranih za financiranje; (f) podpisuje posamezne sporazume ali sklepe; (g) podpisuje pogodbe o javnih naročilih; (h) izvaja politiko komuniciranja Skupnega podjetja BBI; (i) organizira, usmerja in nadzira dejavnosti in osebje Skupnega podjetja BBI v okviru omejitev prenosa pooblastil s strani upravnega odbora, kot je določeno v členu 6(2) te uredbe; (j) vzpostavi in zagotovi delovanje uspešnega in učinkovitega sistema notranje kontrole ter o kakršni koli pomembni spremembi tega sistema poroča upravnemu odboru; (k) zagotavlja izvajanje ocene tveganja in upravljanja tveganja; (l) sprejema druge ukrepe, potrebne za oceno napredka Skupnega podjetja BBI pri doseganju njegovih ciljev; (m) opravlja druge naloge, ki mu jih zaupa ali za katere ga pooblasti upravni odbor. 5. Izvršni direktor ustanovi programsko pisarno, ki pod njegovo odgovornostjo izvaja vse podporne naloge, izhajajoče iz te uredbe. Sestavlja jo osebje Skupnega podjetja BBI, ki izvaja zlasti naslednje naloge: (a) zagotavlja podporo pri vzpostavitvi in vodenju ustreznega računovodskega sistema v skladu s finančnimi pravili Skupnega podjetja BBI; (b) vodi razpise, kot je določeno v letnem delovnem načrtu, in upravlja sporazume ali sklepe, vključno z njihovim usklajevanjem; (c) članom in drugim organom Skupnega podjetja BBI zagotavlja informacije in podporo, ki jih potrebujejo za izvajanje svojih nalog in ki ustrezajo njihovim posebnih zahtevam; (d) deluje kot sekretariat organov Skupnega podjetja BBI in zagotavlja podporo vsem svetovalnim skupinam, ki jih ustanovi upravni odbor. 10 – Znanstveni odbor 1. Znanstveni odbor sestavlja največ deset članov. Izmed svojih članov izvoli predsednika. 2. Pri članstvu so uravnoteženo zastopani svetovno priznani strokovnjaki iz akademskih krogov, industrije, malih in srednje velikih podjetij, nevladnih organizacij in regulatornih organov. Člani znanstvenega odbora skupaj razpolagajo s potrebnimi znanstvenimi kompetencami ter strokovnim znanjem in izkušnjami, ki pokrivajo tehnično področje, potrebno za oblikovanje znanstveno utemeljenih priporočil za Skupno podjetje BBI. 3. Upravni odbor določi posebna merila in izbirni postopek za sestavo znanstvenega odbora ter imenuje njegove člane. Pri tem upošteva možne kandidate, ki jih predlaga skupina predstavnikov držav za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase. 4. Znanstveni odbor izvaja naslednje naloge: (a) svetuje glede znanstvenih prednostnih nalog, ki jih je treba obravnavati v letnih delovnih načrtih; (b) svetuje glede znanstvenih dosežkov, opisanih v letnem poročilu o dejavnostih. 5. Znanstveni odbor se sestane najmanj enkrat na leto. Sestanke sklicuje njegov predsednik. 6. V dogovoru s predsednikom lahko k udeležbi na sestankih povabi druge osebe. 7. Znanstveni odbor sprejme svoj poslovnik. 11 – Skupina predstavnikov držav 1. Skupino predstavnikov držav za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, sestavlja po en predstavnik vsake države članice in vsake države, pridružene okvirnemu programu Obzorje 2020. Skupina izmed svojih članov izvoli predsednika. 2. Skupina predstavnikov držav se sestane najmanj enkrat na leto. Sestanke sklicuje njen predsednik. Udeležita se jih izvršni direktor in predsednik upravnega odbora ali njuna predstavnika. Predsednik skupine predstavnikov držav lahko k udeležbi na sestankih kot opazovalce povabi druge osebe, zlasti predstavnike regionalnih organov Unije, predstavnike civilne družbe ali predstavnike združenj MSP. 3. Skupina predstavnikov držav zlasti preučuje informacije in zagotavlja mnenja o naslednjih zadevah: (a) napredku pri programu Skupnega podjetja BBI in doseganju njegovih ciljev; (b) posodobitvah strateške usmeritve; (c) povezavah z okvirnim programom Obzorje 2020; (d) letnih delovnih načrtih; (e) sodelovanju MSP. 4. Skupina predstavnikov držav zagotavlja tudi informacije za Skupno podjetje BBI in deluje kot povezava z njim v zvezi z naslednjimi zadevami: (a) stanjem ustreznih nacionalnih ali regionalnih raziskovalnih in inovacijskih programov ter opredelitvijo morebitnih področij sodelovanja, vključno z uporabo zadevnih tehnologij; (b) posebnimi ukrepi, sprejetimi na nacionalni ali regionalni ravni v zvezi s širjenjem izsledkov, specializiranimi tehničnimi delavnicami in dejavnostmi sporočanja; (c) posebnimi ukrepi, sprejetim na nacionalni ali regionalni ravni v zvezi z dejavnostmi uvajanja na področju skupne tehnološke pobude za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase. 5. Skupina predstavnikov držav lahko za Skupno podjetje BBI na lastno pobudo pripravlja priporočila o tehničnih, vodstvenih in finančnih zadevah, zlasti če te zadevajo nacionalne ali regionalne interese. Skupno podjetje BBI obvesti skupino predstavnikov držav o ukrepih, ki jih sprejme na podlagi takih priporočil. 6. Skupina predstavnikov držav sprejme svoj poslovnik. 12 – Viri financiranja 1. Skupno podjetje BBI skupaj financirajo Unija in člani razen Unije prek svojih sestavnih subjektov s finančnimi prispevki, ki se plačujejo v obrokih, in prispevki, sestavljenimi iz stroškov, ki so jim nastali pri izvajanju posrednih ukrepov in jih Skupno podjetje BBI ne povrne. 2. Upravni stroški Skupnega podjetja BBI ne presegajo 60 milijonov EUR in se krijejo s finančnimi prispevki, ki so na letni ravni razdeljeni enakovredno med Unijo in zasebne člane razen Unije. Če se del prispevka za upravne stroške ne porabi, se lahko uporabi za kritje stroškov poslovanja Skupnega podjetja BBI. 3. Stroški poslovanja Skupnega podjetja BBI se krijejo s: (a) finančnim prispevkom Unije; (b) finančnim prispevkom drugih članov razen Unije; (c) stvarnimi prispevki drugih članov razen Unije ali njihovih sestavnih subjektov, sestavljenimi iz stroškov, ki so jim nastali pri izvajanju posrednih ukrepov, v kar niso vključeni prispevek Skupnega podjetja BBI in drugi prispevki Unije k navedenim stroškom. 4. Finančni prispevek članov razen Unije k stroškom poslovanja, naveden v odstavku 3(b), znaša v obdobju iz člena 1 te uredbe vsaj 182,50 milijona EUR. 5. Sredstva Skupnega podjetja BBI, vključena v njegov proračun, so sestavljena iz naslednjih prispevkov: (a) finančnih prispevkov članov k upravnim stroškom; (b) finančnih prispevkov članov k stroškom poslovanja; (c) prihodkov, ki jih ustvari Skupno podjetje BBI; (d) drugih finančnih prispevkov, sredstev in prihodkov. Obresti na prispevke, ki jih za Skupno podjetje BBI plačajo njegovi člani, se štejejo za njegove prihodke. 6. Vsi viri Skupnega podjetja BBI in njegove dejavnosti se namenijo uresničevanju ciljev iz člena 2 te uredbe. 7. Skupno podjetje BBI ima v lasti vsa sredstva, ki jih ustvari ali so mu bila dodeljena za izpolnjevanje ciljev iz člena 2 te uredbe. 8. Prihodki, ki presegajo odhodke, se ne izplačajo članom Skupnega podjetja BBI, razen v primeru prenehanja delovanja Skupnega podjetja BBI v skladu z določbo 20. 13 – Finančne obveznosti Finančne obveznosti Skupnega podjetja BBI ne smejo biti višje od zneska finančnih sredstev, ki je na razpolago ali ki ga v njegov proračun dodelijo njegovi člani. 14 – Proračunsko leto Proračunsko leto traja od 1. januarja do 31. decembra. 15 – Operativno in finančno načrtovanje 1. Izvršni direktor upravnemu odboru vsako leto v sprejetje predloži osnutek letnega delovnega načrta, ki vključuje podroben načrt raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti ter upravnih dejavnosti in ustrezne ocene odhodkov za prihodnje leto. Vključuje tudi ocenjeno višino prispevkov, ki jih je treba zagotoviti v skladu z določbo 12(3)(c). 2. Letni delovni načrt za posamezno leto se sprejme do konca predhodnega leta. Načrt je javno dostopen. 3. Izvršni direktor pripravi osnutek letnega proračuna za naslednje leto in ga predloži upravnemu odboru v sprejetje. 4. Letni proračun za posamezno leto sprejme upravni odbor do konca predhodnega leta. 5. Letni proračun se prilagodi zaradi upoštevanja zneska prispevka Unije, kot je določen v proračunu Unije. 16 – Operativno in finančno poročanje 1. Izvršni direktor letno poroča upravnemu odboru o opravljanju svojih nalog v skladu s finančnimi pravili Skupnega podjetja BBI. Vsako leto do 15. februarja upravnemu odboru v odobritev predloži letno poročilo o dejavnostih in napredku Skupnega podjetja BBI v preteklem koledarskem letu, zlasti v zvezi z letnim delovnim načrtom za navedeno leto. Poročilo med drugim vsebuje informacije o naslednjih zadevah: (a) raziskavah, inovacijah in drugih izvedenih ukrepih ter z njimi povezanih odhodkih; (b) predloženih ukrepih, vključno z razčlenitvijo po vrsti udeležencev, vključno z MSP, in po državah; (c) ukrepih, izbranih za financiranje, vključno z razčlenitvijo po vrsti udeležencev, vključno z MSP, in po državah ter z navedbo prispevka Skupnega podjetja BBI za posamezne udeležence in ukrepe. 2. Letno poročilo o dejavnostih je po odobritvi upravnega odbora javno dostopno. 3. Skupno podjetje BBI letno poroča Komisiji v skladu s členom 60(5) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. 4. Računovodske izkaze Skupnega podjetja BBI pregleda neodvisni revizijski organ, kot je določeno v členu 60(5) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. Računovodski izkazi Skupnega podjetja BBI se ne predložijo v pregled Računskemu sodišču. 17 – Notranja revizija Notranji revizor Komisije bi moral imeti v zvezi s Skupnim podjetjem BBI enaka pooblastila kakor v zvezi s službami Komisije. 18 – Odgovornost članov in zavarovanje 1. Finančna odgovornost članov za dolgove Skupnega podjetja BBI je omejena na njihov že vplačani prispevek za upravne stroške. 2. Skupno podjetje BBI sklene in vzdržuje ustrezno zavarovanje. 19 – Navzkrižje interesov 1. Skupno podjetje BBI, njegovi organi in osebje se pri delovanju izogibajo navzkrižju interesov. 2. Upravni odbor Skupnega podjetja BBI lahko sprejme pravila za preprečevanje in obvladovanje navzkrižij interesov, ki se uporabljajo za njegove člane, organe in osebje. V teh pravilih se zagotovi preprečevanje navzkrižja interesov za predstavnike članov v upravnem odboru. 20 – Prenehanje delovanja 1. Skupno podjetje BBI preneha delovati ob koncu obdobja, opredeljenega v členu 1 te uredbe. 2. Postopek prenehanja delovanja se samodejno začne, če Komisija ali vsi zasebni člani izstopijo iz Skupnega podjetja BBI. 3. Za vodenje postopkov v zvezi s prenehanjem delovanja Skupnega podjetja BBI upravni odbor imenuje enega ali več likvidacijskih upraviteljev, ki ravnajo v skladu z odločitvami upravnega odbora. 4. Ko Skupno podjetje BBI preneha delovati, se njegova sredstva uporabijo za kritje njegovih obveznosti in odhodkov, povezanih z njegovim prenehanjem delovanja. Vsi presežki se porazdelijo med člane, ki so bili ob prenehanju delovanja udeleženi v skupnem podjetju, sorazmerno z njihovim finančnim prispevkom k Skupnemu podjetju BBI. Vsi presežki v korist Unije se vrnejo v proračun Unije. 5. Vzpostavi se ad hoc postopek za zagotovitev ustreznega upravljanja sporazuma, ki ga je sklenilo Skupno podjetje BBI, ali sklepa, ki ga je sprejelo, ter pogodbe o javnem naročilu za obdobje, daljše od obdobja trajanja Skupnega podjetja BBI. OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1. OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1. Naslov predloga/pobude Predlog uredbe Sveta o Skupnem podjetju za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase 1.2. Zadevna področja v strukturi ABM/ABB[34] Področje: Obzorje 2020 – okvirni program za raziskave in inovacije Dejavnost: družbeni izzivi „Prehranska varnost, trajnostno kmetijstvo, morsko in pomorsko raziskovanje ter biogospodarstvo“ in vodilni položaj v industriji „Ključne omogočitvene tehnologije (BIOKET)“ 1.3. Vrsta predloga/pobude X Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep. ¨ Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep na podlagi pilotnega projekta / pripravljalnega ukrepa[35]. ¨ Predlog/pobuda se nanaša na podaljšanje obstoječega ukrepa. ¨ Predlog/pobuda se nanaša na obstoječ ukrep, preusmerjen v nov ukrep. 1.4. Cilji 1.4.1. Večletni strateški cilji Komisije, ki naj bi bili doseženi s predlogom/pobudo Ustanoviti Skupno podjetje BBI kot novo obliko javno-zasebnega partnerstva med Komisijo in industrijo za financiranje raziskav in inovacij. Organizirati konkurenčne razpise za zbiranje predlogov, ocenjevanje in izbiranje projektov, pri katerih bo industrija sofinancirala izbrane skupne raziskovalne projekte, ki bodo potekali v državi članici ali državi, pridruženi Obzorju 2020, v sodelovanju z akademskimi krogi, malimi in srednje velikimi podjetji ter drugimi partnerji, podprtimi s finančnimi sredstvi Skupnega podjetja BBI. 1.4.2. Posamezni cilji in zadevne dejavnosti v strukturi ABM/ABB (a) predstaviti tehnologije, ki omogočajo nove kemične sestave, nove materiale in nove potrošniške izdelke iz evropske biomase ter ne potrebujejo fosilnih virov; (b) razviti poslovne modele, ki povezujejo gospodarske akterje vzdolž celotne vrednostne verige od dobave biomase v obrate rafinerij do dobave materialov, kemikalij in goriv na biološki osnovi potrošnikom, vključno z vzpostavitvijo novih medsektorskih povezav in podporo medpanožnim grozdom, ter (c) vzpostaviti vodilne obrate biorafinerij, ki uporabljajo tehnologije in poslovne modele za materiale, kemikalije in goriva na biološki osnovi, ter predstaviti izboljšave stroškov in učinkovitosti na ravní, ki so konkurenčne alternativam na osnovi fosilnih goriv. Zadevne dejavnosti v strukturi ABM/ABB (a) spremljanje in nadaljevanje finančnih in znanstvenih vidikov projektov, ki so predmet sklenjenega sporazuma o dodelitvi sredstev s Skupnim podjetjem BBI; (b) organizacija javnih razpisov, ki so potrebni za delovanje Skupnega podjetja BBI; (c) vzpostavitev in izvajanje vseh postopkov Skupnega podjetja BBI; (d) organizacija dejavnosti razširjanja Skupnega podjetja BBI; (e) organizacija drugih dejavnosti, povezanih s Skupnim podjetjem BBI. 1.4.3. Pričakovani rezultati in posledice Navedite, katere posledice naj bi imel(-a) predlog/pobuda za upravičence/ciljne skupine. Znatno povečanje zasebnih naložb v razvoj: – s petimi novimi kemičnimi sestavinami za kemično industrijo do leta 2020; – s 50 novimi materiali na biološki osnovi do leta 2020; – s petimi vodilnimi obrati biorafinerij do leta 2020. Krajši čas do uvedbe na trg: – s 30 novimi potrošniškimi izdelki do leta 2020; – z desetimi novimi vrednostnimi verigami na področju biomase do leta 2020; – s široko udeležbo MSP. 1.4.4. Kazalniki rezultatov in posledic Navedite, s katerimi kazalniki se bo spremljalo izvajanje predloga/pobude. Za spremljanje izvajanja Skupnega podjetja BBI bo uvedenih več kvantitativnih in kvalitativnih kazalnikov uspešnosti (ključni kazalniki uspešnosti – KKU). Z njimi se bo meril vpliv skupnega podjetja na konkurenčnost EU in raziskovalno okolje za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase in obnovljivih virih energije. Kvantitativni kazalniki bodo merjeni v velikem obsegu na primerjalen in sistematičen način, kvalitativni pristop pa bo vključeval študije primerov in tehnične revizije. KKU naj bi se primerjali s stanjem v letih pred začetkom skupnega podjetja, kar naj bi pripomoglo k oceni učinkov dodatnosti v času trajanja skupnega podjetja. Napredek skupnega podjetja se bo nenehno spremljal z vrsto objektivno preverljivih kazalnikov, ki vključujejo: – spremljanje javnega (ES in drugi) in zasebnega financiranja; – spremljanje dodatnosti; – izbiro projektov in dodelitev finančnih sredstev; – tehnično spremljanje z dobro opredeljenimi posebnimi mejniki programa; – upoštevanje časovnega načrta; – količinsko spremljanje prodora na trg v ciljnih sektorjih; – raven udeležbe MSP in udeležbe iz novih držav članic; – kazalnike trajnosti. Skupno podjetje bo predmet vmesne ocene, ki jo bodo izvedli neodvisni strokovnjaki v imenu Komisije. Ta ocena bo zajemala kakovost in učinkovitost skupnega podjetja ter njegov napredek pri doseganju ciljev, podala pa bo tudi priporočila za potrebne prilagoditve programa in po potrebi premislek o izhodni strategiji. 1.5. Utemeljitev predloga/pobude 1.5.1. Potrebe, ki jih je treba zadovoljiti kratkoročno ali dolgoročno Ustanoviti skupno podjetje kot novo obliko partnerstva med Komisijo in industrijo za financiranje raziskav in inovacij. Organizirati konkurenčne razpise za zbiranje predlogov, ocenjevanje in izbiranje projektov, pri katerih bo industrija sofinancirala izbrane skupne raziskovalne projekte. Spremljati in nadaljevati finančne in znanstvene vidike projektov, ki so predmet sklenjenega sporazuma o dodelitvi sredstev s Skupnim podjetjem BBI. Vzpostaviti in izvajati vse postopke Skupnega podjetja BBI, vključno s finančno revizijo. Organizirati dejavnosti razširjanja in obveščanja Skupnega podjetja BBI. Organizirati druge dejavnosti, povezane s Skupnim podjetjem BBI. 1.5.2. Dodana vrednost ukrepanja EU Za razvoj industrijskih panog, ki temeljijo na rabi biomase, je pomemben tudi usklajen pristop na ravni EU, saj je treba za vzpostavitev njihovih vrednostnih verig zainteresirane strani na območjih z močnim kmetijskim in gozdarskim sektorjem povezati z zainteresiranimi stranmi, ki imajo močno tehnološko in industrijsko podlago. Ti niso nujno v isti regiji ali državi članici, kar lahko še dodatno zaplete že tako zapleteno stanje. 1.5.3. Spoznanja iz podobnih izkušenj v preteklosti S številnimi manjšimi pobudami držav članic ali regij se je priznalo, da je uspešen razvoj biogospodarstva zelo odvisen od učinkovitega nadnacionalnega sodelovanja. To se kaže z vedno več sodelovanji med nacionalnimi in regionalnimi grozdi na področju biogospodarstva, na primer med podjetjem IAR in grozdom Wagralim ali grozdom CLIB2021 in partnerstvom BE-BASIC. Čeprav se taka sodelovanja med regijami in grozdi na prvi pogled zdijo obetavna, pa nanje pogosto vplivajo tudi razlike v ravneh in pravilih financiranja. 1.5.4. Skladnost in možnosti sinergij z drugimi zadevnimi instrumenti Za podporo dejavnostim raziskav in tehnološkega razvoja – zlasti v zvezi z inovacijami – je mogoče usmeritve v Obzorju 2020 in strukturnih skladih zelo dobro povezati. Upoštevati je treba različne nove pravne okvire, mehanizme načrtovanja in pristope v smislu udeležbe. Mogoče so sinergije med ukrepi financiranja v Obzorju 2020 ter sredstvi držav članic in regij. Ker je javno-zasebno partnerstvo ključni dejavnik povezovanja raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti z regionalnimi grozdi, oblikovanimi v okviru strategije pametne specializacije, lahko pomembno pripomore k združevanju teh virov financiranja in povečanju učinkovitosti ukrepa. S sinergijami bi bilo mogoče dostopati tudi do novih finančnih instrumentov za uvajanje, kot je RSFF (Risk Sharing Funding Facility) EIB. 1.6. Trajanje ukrepa in finančnih posledic X Časovno omejen(-a) predlog/pobuda: X trajanje predloga/pobude od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2024, X finančne posledice od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020 za odobritve za prevzem obveznosti, X finančne posledice od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2024 za odobritve plačil. ¨ Časovno neomejen(-a) predlog/pobuda: izvajanje z obdobjem uvajanja med letoma LLLL in LLLL, ki mu sledi izvajanje predloga/pobude v celoti. 1.7. Načrtovani načini upravljanja[36] ¨ Neposredno upravljanje s strani Komisije prek: ¨ izvajalskih agencij. ¨ Deljeno upravljanje z državami članicami: X Posredno upravljanje s prenosom nalog izvrševanja proračuna na: ¨ mednarodne organizacije in njihove agencije (navedite); ¨ Evropsko investicijsko banko; X organe iz člena 209 finančne uredbe; ¨ subjekte javnega prava; ¨ subjekte zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve, kolikor ti subjekti zagotavljajo ustrezna finančna jamstva; ¨ subjekte zasebnega prava države članice, ki so pooblaščeni za izvajanje javno-zasebnih partnerstev in ki zagotavljajo ustrezna finančna jamstva; ¨ osebe, pooblaščene za izvajanje določenih ukrepov SZVP v skladu z naslovom V PEU in opredeljene v zadevnem temeljnem aktu. 2. UKREPI UPRAVLJANJA 2.1. Pravila o spremljanju in poročanju Navedite pogostost in pogoje. Skupno podjetje BBI se bo spremljalo prek posrednih stikov in kot je določeno v določbah 6 in 16 Statuta. 2.2. Upravljavski in kontrolni sistem 2.2.1. Okvir notranje kontrole Komisija bo prek odredbodajalca na podlagi pooblastila zagotovila, da so pravila, ki se uporabljajo za skupno podjetje v okviru skupne tehnološke pobude BBI, popolnoma v skladu z zahtevami iz člena 60 in 61 finančne uredbe. Z ureditvijo spremljanja skupnega podjetja v okviru skupne tehnološke pobude BBI, vključno s članstvom v upravnem odboru, in ureditvijo poročanja bo zagotovljeno, da bodo lahko službe Komisije izpolnjevale zahteve glede odgovornosti kolegiju in proračunskemu organu. Okvir notranje kontrole za skupno podjetje v okviru skupne tehnološke pobude BBI bo temeljil na: – izvajanju standardov notranje kontrole, ki zagotavljajo jamstva, vsaj enakovredna jamstvom Komisije; – postopkih za izbiro najboljših projektov na podlagi neodvisne ocene in za njihov prenos v pravne instrumente; – upravljanju projektov in pogodb v celotnem življenjskem ciklu vsakega projekta; – predhodnem nadzoru vseh terjatev, vključno s prejemom revizijskih potrdil in predhodnim potrjevanjem metod za izračun stroškov; – naknadnih revizijah vzorca terjatev v okviru naknadnih revizij programa Obzorje 2020; – znanstvenem vrednotenju rezultatov projektov. Vzpostavljeni bodo različni ukrepi za ublažitev notranjega tveganja navzkrižja interesov v skupnem podjetju v okviru skupne tehnološke pobude BBI, zlasti enakopravni glasovi Komisije in industrijskih partnerjev v upravnem odboru, izbira direktorja s strani upravnega odbora na podlagi predloga Komisije, neodvisnost osebja, ocene neodvisnih strokovnjakov na podlagi objavljenih izbirnih meril ter pritožbeni mehanizmi in popolne izjave o kakršnih koli interesih. Določitev etičnih in organizacijskih vrednot bo ena od ključnih nalog skupnega podjetja v okviru skupne tehnološke pobude, ki jo bo spremljala Komisija. 2.2.2. Stroški in koristi kontrol Notranji revizor Komisije bi moral imeti v zvezi s Skupnim podjetjem BBI enaka pooblastila kakor v zvezi s službami Komisije. Poleg tega lahko upravni odbor po potrebi poskrbi za vzpostavitev službe za notranjo revizijo skupnega podjetja. Izvršni direktor skupnega podjetja v okviru skupne tehnološke pobude BBI bo moral kot odredbodajalec uvesti stroškovno učinkovit sistem notranje kontrole in upravljanja. O sprejetem okviru notranje kontrole bo moral poročati Komisiji. Komisija bo tveganje neskladnosti spremljala s sistemom poročanja, ki ga bo razvila, in spremljanjem rezultatov naknadnih revizij prejemnikov sredstev EU iz skupne tehnološke pobude BBI v okviru naknadnih revizij, ki bodo zajemale celotni program Obzorje 2020. Pri uvedenem kontrolnem sistemu bo treba upoštevati močan občutek med prejemniki sredstev EU in tudi zakonodajnimi organi, da je obremenitev v zvezi s kontrolami, ki je potrebna za omejitev napak na največ 2 odstotka, prevelika. Zaradi tega obstaja tveganje, da se bo zmanjšala privlačnost raziskovalnega programa Unije, kar bo negativno vplivalo na raziskave in inovacije Unije. Evropski svet je 4. februarja 2011 sklenil, da je „[k]ljučno […], da se zlasti z dogovorom med ustreznimi institucijami o novem ravnotežju med zaupanjem in nadzorom ter med prevzemanjem tveganja in izogibanjem temu poenostavijo instrumenti EU, namenjeni spodbujanju raziskav, razvoja in inovacij, da bi najboljšim znanstvenikom in najinovativnejšim podjetjem olajšali njihovo uporabo“ (glej EUCO 2/1/11 REV1, Bruselj, 8. marca 2011). Evropski parlament v resoluciji z dne 11. novembra 2010 (P7_TA(2010)0401) o poenostavitvi izvajanja raziskovalnih okvirnih programov izrecno podpira večje tveganje napak pri financiranju raziskav in „je zaskrbljen, da sta sedanji sistem in praksa upravljanja sedmega okvirnega programa preveč nadzorno usmerjena, zato povzročata zapravljanje virov, manjše sodelovanje in manj privlačne raziskovalne pokrajine; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se sedanji sistem upravljanja z nično stopnjo dovoljenega tveganja izogiba tveganju, namesto da bi ga obvladoval“. Med zainteresiranimi stranmi in institucijami torej velja prepričanje, da je treba ob stopnji napake upoštevati tudi celotni obseg ciljev in interesov, zlasti uspeh raziskovalne politike, mednarodno konkurenčnost in znanstveno odličnost. Obenem pa obstaja jasna potreba po učinkovitem in uspešnem upravljanju proračuna ter preprečevanju goljufij in zapravljanja. Kot je navedeno zgoraj, bo Komisija tveganje neskladnosti spremljala s sistemom poročanja, ki ga bo vzpostavila, in spremljanjem rezultatov naknadnih revizij prejemnikov sredstev EU iz skupnega podjetja v okviru skupne tehnološke pobude BBI v okviru naknadnih revizij, ki bodo zajemale celotni program Obzorje 2020. 2.2.3. Pričakovana stopnja tveganja neskladnosti Kot je Komisija navedla v oceni finančnih posledic zakonodajnega predloga za Obzorje 2020, končni cilj ostaja doseganje stopnje preostalih napak, manjše od 2 % skupnih odhodkov med trajanjem programa, zato je uvedla številne ukrepe za poenostavitev. Vendar je treba upoštevati druge cilje, navedene zgoraj, in tudi stroške kontrol. Ker so pravila za sodelovanje v skupnem podjetju v okviru skupne tehnološke pobude BBI v bistvu enaka pravilom, ki jih bo uporabljala Komisija, profil tveganja skupine upravičencev pa je podoben profilu tveganja upravičencev Komisije, je mogoče pričakovati, da bo stopnja napake podobna tisti, ki jo je Komisija določila za program Obzorje 2020, tj. ki bo dala razumno zagotovilo, da je tveganje napake v večletnem obdobju odhodkov v razponu 2–5 % letno s končnim ciljem, da se stopnja preostalih napak ob zaključku večletnih programov čim bolj približa 2 %, potem ko so bili upoštevani finančni vpliv vseh revizij ter popravni ukrepi in ukrepi za izterjavo. Za podrobne informacije o pričakovani stopnji napake v zvezi s prejemniki glej oceno finančnih posledic zakonodajnega predloga za program Obzorje 2020. 2.3. Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti Komisija bo zagotovila, da bo skupno podjetje v okviru skupne tehnološke pobude BBI v vseh fazah upravljanja izvajalo postopke za boj proti goljufijam. Predlogi za Obzorje 2020 so bili preverjeni glede dopustnosti za goljufije, pri čemer se je ocenil njihov učinek. Na splošno bi morali imeti predlagani ukrepi pozitiven učinek na boj proti goljufijam, zlasti večji poudarek na reviziji na podlagi tveganja ter okrepljena znanstveno vrednotenje in nadzor. Komisija bo poskrbela za sprejetje ustreznih ukrepov za zagotovitev, da so pri izvajanju ukrepov, ki se financirajo na podlagi te uredbe, finančni interesi Evropske unije zaščiteni z izvajanjem preventivnih ukrepov proti goljufijam, korupciji in drugemu protipravnemu ravnanju ter z učinkovitim preverjanjem, ob odkritju nepravilnosti pa z izterjavo neupravičeno izplačanih zneskov ter po potrebi z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi. Komisija bo zagotavljala tesno sodelovanje s svojimi službami iz skupnega podjetja v okviru skupne tehnološke pobude BBI pri zadevah v zvezi z goljufijami in nepravilnostmi. Računsko sodišče je pristojno za izvedbo revizij na podlagi dokumentacije in na kraju samem pri vseh prejemnikih nepovratnih sredstev, izvajalcih in podizvajalcih, ki so prejeli sredstva Unije na podlagi programa. Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) lahko v skladu s postopki iz Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 izvaja preglede in inšpekcije na kraju samem pri gospodarskih subjektih, ki jih tako financiranje neposredno ali posredno zadeva, da bi ugotovil, ali je v povezavi s sporazumom ali sklepom o dodelitvi sredstev ali pogodbo o financiranju Unije prišlo do goljufije, korupcije ali drugega protipravnega ravnanja, ki škodi finančnim interesom Unije. 3. OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1. Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice · Zahtevane nove proračunske vrstice Po vrstnem redu razdelkov večletnega finančnega okvira in proračunskih vrstic. Razdelek večletnega finančnega okvira || Proračunska vrstica || Vrsta odhodkov || Prispevek Razdelek 1A – Konkurenčnost za rast in zaposlovanje || dif./ nedif. || držav Efte || držav kandidatk || tretjih držav || po členu 18(1)(aa) finančne uredbe 1A || 08 02 07 32 – Družbeni izzivi – skupna tehnološka pobuda za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase || dif. || DA || DA || DA || DA Letni proračun odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil skupnega podjetja za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, se financira z: – 08.020201 Vodilni položaj v nanotehnologijah, naprednih materialih, biotehnologiji ter napredni proizvodnji in predelavi: 15 % – 08.020302 Izboljšanje prehranske varnosti, razvoj trajnostnega kmetijstva, morskega in pomorskega raziskovanja ter biogospodarstva: 85 % Letni finančni prispevek po proračunskih vrsticah je naveden v spodnji preglednici. v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Proračunska vrstica || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Skupaj 08.020201 Vodilni položaj v nanotehnologijah, naprednih materialih, biotehnologiji ter napredni proizvodnji in predelavi || 7,793 || 30,314 || 24,411 || 20,768 || 21,318 || 21,529 || 23,867 || 150,000 08.020302 Izboljšanje prehranske varnosti, razvoj trajnostnega kmetijstva, morskega in pomorskega raziskovanja ter biogospodarstva || 44,162 || 171,782 || 138,332 || 117,685 || 120,803 || 121,998 || 135,238 || 850,000 Skupaj || 51,955 || 202,096 || 162,743 || 138,453 || 142,121 || 143,527 || 159,105 || 1.000,000 3.2. Ocenjene posledice za odhodke 3.2.1. Povzetek ocenjenih posledic za odhodke Razdelek večletnega finančnega okvira || 1A || Razdelek 1A – Konkurenčnost za rast in zaposlovanje Proračunska vrstica: 08 02 07 32 – Družbeni izzivi – skupna tehnološka pobuda za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Skupno podjetje BBI || || Leto 2014 || Leto 2015 || Leto 2016 || Leto 2017 || Leto 2018 || Leto 2019 || Leto 2020 || Leto 2021–2024 || SKUPAJ Naslov 1 – Odhodki za zaposlene || obveznosti || (1) || 0,498 || 0,651 || 0,664 || 0,.678 || 0,691 || 0,705 || 3,745 || 0 || 7,632 plačila || (2) || 0,498 || 0,651 || 0,664 || 0,678 || 0,691 || 0,705 || 0,719 || 3,026 || 7,632 Naslov 2 – Odhodki za infrastrukturo in obratovanje || obveznosti || (1a) || 1,457 || 1,445 || 1,579 || 1,775 || 1,930 || 1,822 || 2,36 || 0 || 12,368 plačila || (2a) || 1,457 || 1,445 || 1,579 || 1,775 || 1,930 || 1,822 || 1,.292 || 1,068 || 12,368 Naslov 3 – Odhodki iz poslovanja || obveznosti || (3a) || 50,000 || 200,000 || 160,500 || 136,000 || 139,500 || 141,.000 || 153,.000 || 0 || 980,000 plačila || (3b) || 0 || 130,000 || 94,660 || 95,680 || 106,996 || 119,776 || 216,444 || 216,444 || 980,000 Odobritve za Skupno podjetje BBI SKUPAJ || obveznosti || = 1 + 1a + 3a || 51,955 || 202,096 || 162,.743 || 138,453 || 142,121 || 143,527 || 159,105 || 0 || 1 000,000 plačila || = 2 + 2a + 3b || 1,955 || 132,096 || 96,903 || 98,133 || 109,617 || 122,303 || 218,455 || 220,538 || 1 000,000 Skupno podjetje za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, temelji na delitvi stroškov z industrijo. Razdelek večletnega finančnega okvira || 1A || „Upravni odhodki“ || || || Leto 2014 || Leto 2015 || Leto 2016 || Leto 2017 || Leto 2018 || Leto 2019 || Leto 2020 || Leta 2021–2024 || SKUPAJ GD: RTD || ||  Človeški viri || 0,393 || 0,400 || 0,408 || 0,417 || 0,425 || 0,433 || 0,441 || p.m. || 2,917  Drugi upravni odhodki || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 GD RTD SKUPAJ || odobritve || 0,393 || 0,400 || 0,408 || 0,417 || 0,425 || 0,433 || 0,441 || p.m. || 2,917 Odobritve iz RAZDELKA 1A večletnega finančnega okvira SKUPAJ || (obveznosti skupaj = plačila skupaj) || 0,393 || 0,400 || 0,408 || 0,417 || 0,425 || 0,433 || 0,441 || p.m. || 2,917 || || || Leto 2014 || Leto 2015 || Leto 2016 || Leto 2017 || Leto 2018 || Leto 2019 || Leto 2020 || Leta 2021-2024 || SKUPAJ Odobritve iz RAZDELKOV od 1 do 5 večletnega finančnega okvira SKUPAJ || obveznosti || 52,348 || 202,496 || 163,151 || 138,870 || 142,546 || 143,960 || 159,546 || || 1 002,917 plačila || 2,348 || 132,496 || 97,311 || 98,550 || 110,042 || 122,736 || 218,896 || 220,538 || 1 002,917 3.2.2. Ocenjene posledice za odobritve za Skupno podjetje BBI ¨ Za predlog/pobudo niso potrebne odobritve za poslovanje. X Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za poslovanje, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: Cilji in realizacije ò || || Leto 2014 || Leto 2015 || Leto 2016 || Leto 2017 || Leto 2018 || Leto 2019 || Leta 2020-2024 || skupaj || || || || || vrsta[37] || povprečni stroški || število || stroški || število || stroški || število || stroški || število || stroški || število || stroški || število || stroški || število || stroški || || POSAMEZNI CILJ št. 1[38] Na predstavitveni ravni nadgraditi in validirati popolnoma nove sestavine za kemično industrijo || || || || || || || || || || || || || || || || - Realizacija: Pet novih sestavin za kemično industrijo || Sestavine || 30,000 || || 22,000 || || 75,000 || || 57,500 || || 52,000 || || 50,000 || || 50,000 || || 83,000 || 389,500 || Vmesni seštevek za posamezni cilj št. 1 || || 22,000 || || 75,000 || || 57,500 || || 52,000 || || 50,000 || || 50,000 || || 83,000 || 389,500 || POSAMEZNI CILJ št. 2 Razviti nove materiale na biološki osnovi || || || || || || || || || || || || || || || || - Realizacija: 50 novih materialov na biološki osnovi || Materiali || 2,500 || || 9,000 || || 35,000 || || 36,500 || || 24,000 || || 27,000 || || 29,500 || || 36,000 || 197,000 || Vmesni seštevek za posamezni cilj št. 2 || || 9,000 || || 35,000 || || 36,500 || || 24,000 || || 27,000 || || 29,500 || || 36,000 || 197,000 || POSAMEZNI CILJ št. 3 Predstaviti nove potrošniške izdelke, ki so blizu trgu || || || || || || || || || || || || || || || || - Realizacija: 30 novih potrošniških izdelkov || Izdelki || 2,500 || || 10,000 || || 21,500 || || 21,500 || || 15,500 || || 17,500 || || 19,000 || || 31,500 || 136,500 || Vmesni seštevek za posamezni cilj št. 3 || || 10,000 || || 21,500 || || 21,500 || || 15,500 || || 17,500 || || 19,000 || || 31,500 || 136,500 || POSAMEZNI CILJ št. 4 Ustanoviti vodilne biorafinerije || || || || || || || || || || || || || || || - Realizacija: pet vodilnih obratov biorafinerij || Rafinerije || 25,000 || || 19,000 || || 70,000 || || 47,000 || || 51,000 || || 53,000 || || 51,000 || || 65,000 || 356,000 || Vmesni seštevek za posamezni cilj št. 4 || || 19,000 || || 70,000 || || 47,000 || || 51,000 || || 53,000 || || 51,000 || || 65,000 || 356,000 || POSAMEZNI CILJ št. 5 Vzpostaviti nove vrednostne verige, ki temeljijo na rabi biomase || || || || || || || || || || || || || || || - Realizacija: deset novih vrednostnih verig, ki temeljijo na rabi biomase || Vr. verige, ki temeljijo na rabi biomase || 4,000 || || 7,500 || || 16,000 || || 15,500 || || 11,000 || || 9,500 || || 9,000 || || 15,000 || 83,500 || Vmesni seštevek za posamezni cilj št. 5 || || 7,500 || || 16,000 || || 15,500 || || 11,000 || || 9,500 || || 9,000 || || 15,000 || 83,500 || || || || || || || || || || || || || || || || STROŠKI SKUPAJ || 67,500 || 217,500 || 178,000 || 153,500 || 157,000 || 158,500 || 230,500 || 1.162,500 Prispevek EU k stroškom poslovanja znaša 980 milijonov EUR. 3.2.3. Ocenjene posledice za človeške vire 3.2.3.1. Povzetek za Skupno podjetje BBI ¨ Za predlog/pobudo niso potrebne odobritve za upravne zadeve. X Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za upravne zadeve, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: Število zaposlenih (v EPDČ)[39] || Leto 2014 || Leto 2015 || Leto 2016 || Leto 2017 || Leto 2018 || Leto 2019 || Leto 2020 || Leto 2021 || Leto 2022 || Leto 2023 || Leto 2024* Uradniki (razredi AD) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 Uradniki (razredi AST) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 Pogodbeni uslužbenci || 12 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 Začasni uslužbenci || || || || || || || || || || || Napoteni nacionalni strokovnjaki || || || || || || || || || || || SKUPAJ || 16 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22 *Če izvajanje skupne tehnološke pobude ne bo podaljšano, se bo število zaposlenih v obdobju postopnega prenehanja izvajanja (po letu 2020) ustrezno zmanjšalo. V tej preglednici je prikazan scenarij najvišje možne stopnje izvajanja. v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) || Leto 2014 || Leto 2015 || Leto 2016 || Leto 2017 || Leto 2018 || Leto 2019 || Leto 2020 || Leto 2021 || Leto 2022 || Leto 2023 || Leto 2024 Uradniki (razredi AD) || 0,216 || 0,220 || 0,224 || 0,229 || 0,233 || 0,238 || 0,243 || 0,247 || 0,252 || 0,257 || 0,263 Uradniki (razredi AST) || 0,216 || 0,220 || 0,224 || 0,229 || 0,233 || 0,238 || 0,243 || 0,247 || 0,252 || 0,257 || 0,263 Pogodbeni uslužbenci || 0,564 || 0,863 || 0,880 || 0,898 || 0,916 || 0,934 || 0,953 || 0,972 || 0,991 || 1,011 || 1,031 Začasni uslužbenci || || || || || || || || || || || Napoteni nacionalni strokovnjaki || || || || || || || || || || || SKUPAJ || 0,996 || 1,303 || 1,328 || 1,356 || 1,382 || 1,410 || 1,439 || 1,466 || 1,495 || 1,525 || 1,557 3.2.3.2. Ocenjene potrebe po človeških virih za matični GD (GD RTD) - Za predlog/pobudo niso potrebni človeški viri. X Za predlog/pobudo so potrebni človeški viri, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: Ocena, izražena v številkah || Leto 2014 || Leto 2015 || Leto 2016 || Leto 2017 || Leto 2018 || Leto 2019 || Leto 2020*  Delovna mesta v skladu s kadrovskim načrtom (uradniki in začasni uslužbenci) XX 01 01 01 (sedež in predstavništva Komisije) || || || || || || || XX 01 01 02 (delegacije) || || || || || || || 08 01 05 01 (posredne raziskave) || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 10 01 05 01 (neposredne raziskave) || || || || || || ||  Zunanji sodelavci (v ekvivalentu polnega delovnega časa: EPDČ)[40] XX 01 02 01 (PU, NNS, ZU iz „splošnih sredstev“) || || || || || || || XX 01 02 02 (PU, LU, NNS, ZU in MSD na delegacijah) || || || || || || || XX 01 04 ll[41] || - na sedežu[42] || || || || || || || - na delegacijah || || || || || || || XX 01 05 02 (PU, NNS, ZU za posredne raziskave) || || || || || || || 10 01 05 02 (PU, NNS, ZU za neposredne raziskave) || || || || || || || Druge proračunske vrstice (navedite) || || || || || || || SKUPAJ || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 * Število zaposlenih za obdobje po letu 2020 bo določeno pozneje. Potrebe po človeških virih se krijejo z osebjem GD, ki je že dodeljeno za upravljanje ukrepa in/ali je bilo prerazporejeno znotraj GD, po potrebi skupaj z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v okviru postopka letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve. Opis nalog: Uradniki in začasni uslužbenci || Kot je opisano v Statutu Skupnega podjetja BBI, določbi 4 in 6 Zunanji sodelavci || Ni relevantno. Opis izračuna stroškov za EPDČ bi bilo treba vključiti v oddelek 3 Priloge. Ocenjene potrebe po človeških virih za Skupno podjetje BBI[43] ¨ Za predlog/pobudo niso potrebni človeški viri. X Za predlog/pobudo so potrebni človeški viri, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: a. Ocenjene potrebe po človeških virih, ki naj bi se financirale z odobritvami na podlagi večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 Ocena, izražena v številkah || Leto 2014 || Leto 2015 || Leto 2016 || Leto 2017 || Leto 2018 || Leto 2019 || Leto 2020*  Delovna mesta v skladu s kadrovskim načrtom (začasni uslužbenci) || || || || || || || 08 02 07 32 – Družbeni izzivi – skupna tehnološka pobuda za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase || || || || || || || Uradniki (razredi AD) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 Uradniki (razredi AST) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2  Zunanji sodelavci (v ekvivalentu polnega delovnega časa: EPDČ)[44] 08 02 07 32 – Družbeni izzivi – skupna tehnološka pobuda za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase || || || || || || || TP || || || || || || || PU || 12 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 NNS || || || || || || || ZU || || || || || || || SKUPAJ || 16 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22 * za obdobje 2021-2024 glej preglednico 3.2.3.1 Opis nalog: Uradniki in začasni uslužbenci || Kot je opisano v Statutu Skupnega podjetja BBI, določbi 4 in 6 Zunanji sodelavci || Kot je opisano v Statutu Skupnega podjetja BBI, določbi 4 in 6 Opis izračuna stroškov za EPDČ bi bilo treba vključiti v oddelek 3 Priloge. 3.2.4. Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom X Predlog/pobuda je v skladu z veljavnim večletnim finančnim okvirom (2014–2020). ¨ Za predlog/pobudo je potrebna sprememba zadevnega razdelka večletnega finančnega okvira. Pojasnite zahtevano spremembo ter navedite zadevne proračunske vrstice in ustrezne zneske. ¨ Za predlog/pobudo je potrebna uporaba instrumenta prilagodljivosti ali sprememba večletnega finančnega okvira[45]. Pojasnite te zahteve ter navedite zadevne razdelke in proračunske vrstice ter ustrezne zneske. 3.2.5. Udeležba tretjih oseb pri financiranju ¨ V predlogu/pobudi ni načrtovano sofinanciranje tretjih oseb. X V predlogu/pobudi je načrtovano sofinanciranje, kot je ocenjeno v nadaljevanju: odobritve v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) || Leto 2014 || Leto 2015 || Leto 2016 || Leto 2017 || Leto 2018 || Leto 2019 || Leta 2020-2024 || Skupaj Navedite organ, ki bo sofinanciral predlog/pobudo – denarni prispevek k upravnim stroškom || 1,955 || 2,096 || 2,243 || 2,453 || 2,621 || 2,527 || 6,105 || 20,000 Navedite organ, ki bo sofinanciral predlog/pobudo – denarni prispevek k stroškom poslovanja* || 17,500 || 17,500 || 17,500 || 17,500 || 17,500 || 17,500 || 77,500 || 182,500 Sofinancirane odobritve SKUPAJ || 19,455 || 19,596 || 19,743 || 19,953 || 20,121 || 20,027 || 83,605 || 202,500 Denarni prispevki bodo vključevali prispevek industrije v višini najmanj 182,5 milijona EUR k stroškom poslovanja. Skupni prispevek članov razen Unije je določen v členu 4 Uredbe Sveta o Skupnem podjetju BBI. 3.3. Ocenjene posledice za prihodke X Predlog/pobuda nima finančnih posledic za prihodke. [1] COM(2012) 79. [2] GD REGIO (2012) Connecting Smart and Sustainable Growth through Smart Specialisation: A practical guide