Splošni cilj strategije je vzpostavitev kakovostnega, večplastnega pristopa k obvladovanju tveganja, ki je uspešen in učinkovit. V strategiji je opredeljenih sedem ključnih ciljev, in sicer:

Komisija je v sklepih Sveta z dne 4. decembra 2014 o odobritvi strategije in akcijskega načrta EU za obvladovanje tveganja na carinskem področju iz leta 2014 (v nadaljnjem besedilu: strategija in akcijski načrt) pozvana, naj Svetu v 18 mesecih poroča o izvajanju strategije in akcijskega načrta ter doseženih rezultatih.

2.6Cilj 5 – Spodbujanje sodelovanja med organi in izmenjave informacij med carinskimi in drugimi organi na ravni držav članic in na ravni EU

2.4Cilj 3 – Izvajanje ukrepov za nadzor in zmanjšanje tveganj, kadar je to potrebno („ocena vnaprej, nadzor po potrebi“)

Izboljšanje kakovosti podatkov in načinov dokumentacijske obdelave ter zagotavljanje razpoložljivosti in izmenjave podatkov o dobavni verigi in informacij, pomembnih za oceno tveganja, med carinskimi organi sta odvisni od razvoja in razpoložljivosti potrebnih sistemov IT, tj. predvsem novega sistema nadzora uvoza.

Cilj celovitega pravnega okvira, v katerem so določene zahteve za večkratno dokumentacijsko obdelavo in izboljšanje kakovosti podatkov, je torej dosežen, doseči je treba samo še njegovo izvajanje.

V strategiji in akcijskem načrtu se zahteva vzpostavitev pravnega okvira, ki bo zagotavljal, da so na voljo visokokakovostni podatki o predhodnih informacijah o tovoru, ki se nanašajo na gibanja blaga v dobavni verigi, ter da jih carinski in drugi pristojni organi pravilno uporabljajo za obvladovanje tveganja. Pri zagotavljanju kakovosti podatkov sta najpomembnejši uvedba „večkratne dokumentacijske obdelave“ – informacije, povezane z isto določeno nalogo, dokumentacijsko obdelajo različni subjekti – ter odprava sedanjih oprostitev za poštne pošiljke in pošiljke majhne vrednosti. Pravni okvir sestavljajo carinski zakonik Unije ter podrobna pravila iz delegiranega in izvedbenega akta. Ta nova zakonodaja se uporablja od 1. maja 2016, razvoj in nadgradnja ustreznih sistemov IT, potrebnih za njeno izvajanje, pa bosta potekala v skladu s časovnim razporedom, določenim v delovnem programu za carinski zakonik Unije.

Raziskava je pokazala, da se je med pripravo tega poročila, tj. po 18 mesecih izvajanja, velika večina ukrepov in podukrepov, določenih v akcijskem načrtu, že začela izvajati in poteka.

Informacije, predstavljene v tem poročilu, so bile pridobljene z raziskavo, opravljeno v okviru Komisije in v državah članicah. Zajemala je izvajanje posameznih ukrepov (tistih, ki so se že začeli, in tistih, ki se šele bodo začeli izvajati), Komisiji pa omogočila, da je opredelila zgodbe o uspehu in izzive, ki so se pojavili, ter zbrala pripombe in predloge glede postopka izvajanja na splošno.

To poročilo vsebuje splošno kvalitativno oceno izvajanja strategije. V njem je predstavljen napredek, dosežen pri vsakem od sedmih ključnih ciljev, oblikovane pa so tudi nekatere predhodne sklepne ugotovitve. Glede na to, da je od začetka izvajanja ukrepov minilo šele malo časa, si to poročilo ne prizadeva oceniti njihovega učinka.

V.spodbujanje sodelovanja med organi in izmenjave informacij med carinskimi in drugimi organi na ravni držav članic in na ravni EU;

III.izvajanje ukrepov za nadzor in zmanjšanje tveganj, kadar je to potrebno;

V okviru carinskega zakonika Unije bodo razviti ali nadgrajeni tudi sistemi IT za druge carinske postopke.

Sistem nadzora uvoza

Eden od prednostnih ukrepov, opredeljenih v strategiji, je priprava in izvedba ustreznih rešitev IT za izboljšanje kakovosti podatkov in načinov dokumentacijske obdelave ter razpoložljivosti podatkov za odkrivanje tveganj za varnost in varstvo na vstopni točki blaga. Razvoj novega sistema nadzora uvoza je glavni uresničljivi cilj tega prednostnega ukrepa. Komisija je s podporo držav članic na podlagi zunanje analize stroškov in koristi ter študij izvedljivosti pripravila poslovni primer in dokument o viziji.

Z novim sistemom nadzora uvoza se bo obvladovanje tveganja na carinskem področju v EU bistveno izboljšalo. Skupna zbirka predhodnih informacij o tovoru je v ospredju zahtevanega izboljšanja kakovosti in razpoložljivosti podatkov ter temeljni pogoj za to. Ob uvedbi večkratne dokumentacijske obdelave in pričakovanem povečanju količine predhodnih informacij o tovoru – s približno 40 milijonov deklaracij letno v sedanjem sistemu na približno 400 milijonov na podlagi novega sistema nadzora uvoza – bi bil decentralizirani pristop za carinske organe in gospodarske subjekte zelo obremenjujoč. Z analizo stroškov in koristi, opravljeno leta 2013, in nadaljnjo analizo možnosti je že bilo ugotovljeno, da lahko le centralizirani pristop izpolnjuje potrebo po visoki ravni razpoložljivosti sistema in bo zagotovil usklajen pristop k obvladovanju tveganja na carinskem področju na podlagi predhodnih informacij o tovoru. Skupna zbirka bo omogočila shranjevanje in obdelavo povečane količine predhodnih informacij o tovoru, vsem državam članicam pa, da bodo lahko v kateri koli dobavni verigi z uporabo informacij iz zbirke neposredno in sočasno opravile učinkovito in uspešno oceno tveganja. Omogočila bo tudi izmenjavo informacij, pomembnih za oceno tveganja, in rezultatov nadzora med državami članicami.

Začetek faze formalne podrobne priprave za ICS 2.0 je bil preložen, vendar se rešujejo nerešena vprašanja, povezana s proračunom, upravljanjem, strategijo in načrtovanjem zagotovitve sistema, načinom delovanja, posebnim izvedbenim aktom za sistem IT in zmogljivostjo projekta. Za njegov nadaljnji razvoj in izvajanje je treba uporabiti pragmatičen postopni pristop (z uporabo „gradnikov“).

2.4Cilj 3 – Izvajanje ukrepov za nadzor in zmanjšanje tveganj, kadar je to potrebno („ocena vnaprej, nadzor po potrebi“)

Napredek, dosežen na tem področju, je treba večinoma pripisati napredku pri dejavnostih, ki so ob sprejetju strategije že potekale, to je dejavnostim, povezanim s prepovedmi in omejitvami. Za izbrane dele zakonodaje, s katerimi so določene prepovedi in omejitve glede uvoza in izvoza blaga, ki jih je treba preverjati na zunanji meji EU, je bil (v sodelovanju z državami članicami) pripravljen sklop informativnih listov. V njih so opisani zakonodajni okvir, vloga carinskih organov ter pregledi dokumentacije in fizični pregledi, ki jih je treba izvajati. Ti listi so podlaga, na kateri se določi čas carinskih kontrol in ali so potrebna dodatna priporočila za carinske in druge organe.

Službe Komisije so pripravile navodila za podporo pripravi ali pregledu pravnih aktov EU o tem, kako je treba predvideti sodelovanje carinskih organov, vključno z upoštevanjem obvladovanja tveganja na carinskem področju.

2.5Cilj 4 – Krepitev zmogljivosti za zagotovitev učinkovitega izvajanja skupnega okvira za obvladovanje tveganja ter večjo odzivnost na novo ugotovljena tveganja

Napredek je bil počasen kljub izvajanju številnih ukrepov, namenjenih povečanju zmogljivosti držav članic in EU za izvajanje sedanjega okvira za obvladovanje tveganja na carinskem področju. Čeprav so države članice dejavno odkrivale nedoslednosti pri izvajanju skupnega okvira za obvladovanje tveganja na nacionalni ravni in iskale rešitve za odpravo teh pomanjkljivosti, obstajajo vprašanja, povezana z zmožnostjo držav članic, da izvedejo rešitve, in sposobnostjo EU, da državam članicam s pobudo za novi sistem nadzora uvoza zagotovi ustrezno podporo in zmogljivosti za analize tveganja.

Komisija in strokovnjaki iz držav članic so leta 2015 ocenili in opredelili potrebo po izboljšanem sistemu IT za izmenjavo informacij o tveganjih, tj. naslednji generaciji sistema za obvladovanje tveganja na carinskem področju.

Skupna merila tveganja so bila ocenjena na ravni držav članic in ravni EU. Države članice so začele pilotne projekte za oceno in preskus izvajanja skupnih meril tveganja. Sočasno so bili na podatkih, razpoložljivih na ravni EU, preskušeni orodja za podatkovno rudarjenje in načrti za analize podatkov. Cilj teh preskusov je bil opredeliti morebitne nadaljnje zmogljivosti za obvladovanje tveganja in izboljšati ciljno usmerjenost, zlasti za kontejnerski prevoz.

Komisija in države članice so v okviru tekočega postopka razvoja skupnih meril za vsa tveganja začele pripravljati opredelitve za različna finančna tveganja in pregledovati obstoječa merila tveganja za varnost in varstvo, zlasti v zvezi z varnostjo zračnega tovora.

Komisija in države članice so tudi sprejele ukrepe za zagotovitev usklajenega izvajanja meril tveganja.

Pri spremljanju in ocenjevanju izvajanja jim je uspelo doseči sinergije z izvajanjem sistema uspešnosti carinske unije.





2.6Cilj 5 – Spodbujanje sodelovanja med organi in izmenjave informacij med carinskimi in drugimi organi na ravni držav članic in na ravni EU

Sodelovanje med organi se je na splošno izboljšalo, zlasti na necarinskih področjih politike.

Tako je bila izdelana metodologija za izmenjavo informacij o tveganjih med carinskimi organi in organi za nadzor trga na področju varnosti proizvodov. Ta metodologija je bila državam članicam na kratko predstavljena decembra 2015.

Izboljšanja so mogoča pri sodelovanju med carinskimi in drugimi mejnimi organi v zvezi z izmenjavo informacij glede kontrol blaga, ki ga prenašajo potniki ali člani posadke. To je bilo poudarjeno v sporočilu iz aprila 2016 z naslovom Trdnejši in pametnejši informacijski sistemi za meje in varnost.