MNENJE 6. Sodišče je revidiralo: (a) zaključni račun Odbora, ki ga sestavljajo računovodski izkazi (4) in poročila o izvrševanju proračuna (5) za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2016, ter (b) zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih s tem zaključnim računom, kot zahteva člen 287 pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Zanesljivost zaključnega računa Mnenje o zanesljivosti zaključnega računa 7. Po mnenju Sodišča zaključni račun Odbora za leto, ki se je končalo 31. decembra 2016, v vseh pomembnih pogledih pošteno predstavlja njegov finančni položaj na dan 31. decembra 2016 ter njegov poslovni izid, denarne tokove in gibanje kapitala za tedaj končano leto v skladu z njegovo finančno uredbo in računovodskimi pravili, ki jih je sprejel računovodja Komisije. Ta pravila temeljijo na mednarodno sprejetih računovodskih standardih za javni sektor. Zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z zaključnim računom Prihodki Mnenje o zakonitosti in pravilnosti prihodkov, povezanih z zaključnim računom 8. Sodišče meni, da so prihodki, povezani z zaključnim računom za leto, ki se je končalo 31. decembra 2016, v vseh pomembnih pogledih zakoniti in pravilni. Plačila Mnenje o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z zaključnim računom 9. Sodišče meni, da so plačila, povezana z zaključnim računom za leto, ki se je končalo 31. decembra 2016, v vseh pomembnih pogledih zakonita in pravilna. Odgovornosti poslovodstva in odgovornih za upravljanje 10. V skladu s členi 310 do 325 PDEU in finančno uredbo Odbora je poslovodstvo odgovorno za pripravo in predstavitev zaključnega računa na podlagi mednarodno sprejetih računovodskih standardov za javni sektor ter za zakonitost in pravilnost z izkazi povezanih transakcij. Ta odgovornost vključuje zasnovo, izvajanje in vzdrževanje notranje kontrole, ki se uporablja za pripravo in predstavitev računovodskih izkazov brez pomembno napačne navedbe zaradi goljufije ali napake. Poslovodstvo je odgovorno tudi za zagotavljanje skladnosti dejavnosti, finančnih transakcij in informacij v računovodskih izkazih s pravili, ki veljajo zanje. Končno odgovornost za zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z zaključnim računom, ima poslovodstvo Odbora. 11. Pri pripravi zaključnega računa je poslovodstvo odgovorno za oceno zmožnosti Odbora, da nadaljuje s poslovanjem, razkritje zadev, povezanih z nadaljevanjem poslovanja, kadar je to ustrezno, ter uporabo računovodstva na osnovi predpostavke o zmožnosti nadaljnjega poslovanja. 12. Naloga odgovornih za upravljanje je nadzor nad procesom računovodskega poročanja subjekta. Revizorjeva odgovornost za revizijo zaključnega računa in z njim povezanih transakcij 13. Cilj Sodišča je pridobiti sprejemljivo zagotovilo o tem, ali je zaključni račun Odbora brez pomembno napačne navedbe in ali so transakcije, povezane z zaključnim računom, zakonite in pravilne, ter na podlagi svoje revizije Evropskemu parlamentu in Svetu ali drugim organom za razrešnico zagotoviti izjavo o zanesljivosti zaključnega računa ter o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij. Sprejemljivo zagotovilo je visoka raven zagotovila, vendar ni nujno, da se z revizijo vedno odkrije obstoječa pomembno napačna navedba ali neskladnost. Do napačne navedbe ali neskladnosti lahko pride zaradi goljufije ali napake, za pomembne pa štejejo, če se lahko utemeljeno pričakuje, da bodo ločeno ali skupaj vplivale na ekonomske odločitve, ki bi jih uporabniki sprejeli na podlagi tega zaključnega računa. 14. Revizija zajema izvajanje postopkov za pridobitev revizijskih dokazov o zneskih in razkritjih v zaključnem računu ter o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij. Postopki so odvisni od revizorjeve presoje, vključno z oceno tveganja pomembno napačne navedbe v zaključnem računu in pomembne neskladnosti med transakcijami, povezanimi z zaključnim računom, in zahtevami pravnega okvira Evropske unije, ne glede na to, ali gre za goljufijo ali napako. Pri oceni tega tveganja se upošteva notranja kontrola, ki se izvaja za pripravo in pošteno predstavitev zaključnega računa ter zakonitost in pravilnost z njim povezanih transakcij, da se pripravijo okoliščinam primerni revizijski postopki, vendar ne za izrekanje mnenja o uspešnosti notranjih kontrol. Revizija vključuje tudi ovrednotenje ustreznosti uporabljenih računovodskih usmeritev in utemeljenosti računovodskih ocen poslovodstva ter ovrednotenje celotne predstavitve zaključnega računa. 15. Sodišče v zvezi s prihodki Odbora preverja postopke za izračun in pobiranje prispevkov v Sklad in morebitnih drugih prihodkov (6). Naše preverjanje prispevkov v Sklad je temeljilo na informacijah, ki so jih kreditne institucije sporočile preko nacionalnih organov za reševanje. Zanesljivost teh informacij pa ni bila preverjena. Prispevkov v Sklad, ki so predmet upravnih pritožb ali sodnih postopkov med nekaterimi kreditnimi institucijami in nacionalnimi organi za reševanje ter sodnih postopkov med nekaterimi kreditnimi institucijami in Odborom na Splošnem sodišču Evropske unije, Sodišče ni revidiralo, da ne bi vplivalo na položaj strank v teh postopkih. Podrobne informacije o upravnih pritožbah ali sodnih postopkih so predstavljene v odstavku 7(i) zaključnega računa Odbora. 16. Pri odhodkih Sodišče preuči plačilne transakcije ob nastanku, evidentiranju in sprejetju odhodkov. Ta preučitev zajema vse kategorije plačil razen predujmov ob njihovem nastanku. Predplačila so preučena, ko prejemnik sredstev utemelji njihovo pravilno porabo in Odbor sprejme utemeljitev z obračunom predplačila v istem letu ali pozneje. 17. Sodišče je pri pripravi tega poročila in izjave o zanesljivosti upoštevalo revizijsko delo v zvezi z zaključnim računom Odbora, ki ga je opravil neodvisni zunanji revizor, kot je določeno v členu 102(1) finančne uredbe Odbora. Poudarjena zadeva 18. Ne da bi bilo zato vprašljivo mnenje iz odstavkov 6 do 17, Sodišče poudarja, da se prispevki v Sklad izračunajo na podlagi informacij, ki jih Odboru posredujejo kreditne institucije preko nacionalnih organov za reševanje. Kljub temu pa uredba o enotnem mehanizmu ne omogoča celovitega in usklajenega okvira kontrole za zagotovitev zanesljivosti informacij. Sodišče ugotavlja, da je metodologija iz pravnega okvira, ki se uporablja za izračun prispevkov, zelo zapletena in lahko privede do tveganja v zvezi s točnostjo. Poleg tega pa Odbor ne sme objavljati podrobnosti o prispevkih, izračunanih na podlagi ocene tveganja, po kreditnih institucijah, saj so te medsebojno povezane in vključujejo zaupne informacije o drugih kreditnih institucijah. To vpliva na preglednost teh izračunov.