[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 4.6.2009

COM(2009) 255 konč.

2009/0073 (CNS)

Predlog

SKLEP SVETA

o sklenitvi dogovora med Evropsko skupnostjo na eni strani ter Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn na drugi strani o podrobnostih sodelovanja teh držav v Evropski agenciji za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije

Predlog

SKLEP SVETA

o podpisu v imenu Skupnosti dogovora med Evropsko skupnostjo na eni strani ter Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn na drugi strani o podrobnostih sodelovanja teh držav v Evropski agenciji za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. POLITIČNI IN PRAVNI OKVIR

V skladu s členom 21(3) Uredbe Sveta (ES) št. 2007/2004 z dne 26. oktobra 2004 o ustanovitvi Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije[1] države, ki so se pridružile izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, sodelujejo pri dejavnostih Agencije. Podrobna pravila njihovega sodelovanja se določijo v dodatnih dogovorih, ki jih sklenejo Evropska skupnost in zadevne države.

Evropska skupnost je z Republiko Islandijo in Kraljevino Norveško 15. februarja 2007 sklenila dogovor o sodelovanju teh držav v Agenciji[2].

Evropska unija, Evropska skupnost in Švicarska konfederacija so 26. oktobra 2004 podpisale Sporazum o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (v nadaljnjem besedilu: Schengenski sporazum). Schengenski sporazum je začel veljati 1. marca 2008[3].

V skladu s členom 16 Schengenskega sporazuma lahko Lihtenštajn pristopi k schengenskemu pravnemu redu s protokolom k temu sporazumu, v katerem se določijo pravice in obveznosti vsake pogodbenice. Protokol je bil podpisan 28. februarja 2008 in naj bi se sklenil leta 2009.

Da se zagotovi učinkovitost in odpravi potreba po ločenih pogajanjih, je bil Lihtenštajn vključen v pogajanja o sodelovanju v Agenciji pred sklenitvijo protokola. Dogovor o podrobnostih sodelovanja v Agenciji se za Lihtenštajn ne bo uporabljal, dokler ne bo začel veljati protokol.

Na podlagi pooblastil, ki jih je Komisija dobila 11. marca 2008, so se začela pogajanja s Švico in Lihtenštajnom. Pogajanja so bila končana 19. januarja 2009 in osnutek dogovora je bil parafiran.

Države članice so bile obveščene, z njimi pa so potekala tudi posvetovanja v okviru delovne skupine Sveta za meje in delovne skupine Sveta za Evropsko združenje za prosto trgovino (Efta).

Pravna podlaga dogovora sta člen 62(2)(a) in člen 66 v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(3) Pogodbe ES.

Priložena predloga sta pravna instrumenta za podpis in sklenitev dogovora. Svet bo odločil s kvalificirano večino. V skladu s členom 300(3) Pogodbe ES bo o sklenitvi dogovora potrebno uradno posvetovanje z Evropskim parlamentom.

2. IZID POGAJANJ

Komisija meni, da so bili cilji, ki jih je Svet določil v svojih pogajalskih direktivah, doseženi ter da je osnutek dogovora o podrobnostih sodelovanja Švicarske konfederacije in Kneževine Lihtenštajn v Evropski agenciji za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije za Skupnost sprejemljiv.

Končno vsebino osnutka dogovora lahko povzamemo:

Namen in področje uporabe

Ta dogovor določa jasne in nedvoumne pravno zavezujoče pravice in obveznosti za zagotovitev učinkovitega sodelovanja Švice in Lihtenštajna v Evropski agenciji za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije.

Dogovor obravnava naslednja vprašanja: omejeno glasovalno pravico predstavnikov Švice in Lihtenštajna v upravnem odboru Agencije, finančne prispevke Švice in Lihtenštajna k proračunu Agencije, varstvo in zaupnost podatkov, pravni položaj Agencije v Švici in Lihtenštajnu, odgovornost Agencije, priznavanje pristojnosti Sodišča Evropskih skupnosti za Agencijo s strani Švice in Lihtenštajna, privilegije in imunitete Agencije in njenega osebja ter možnost za državljane Švice in Lihtenštajna, da jih izvršni direktor Agencije pogodbeno zaposli.

Posebni položaj Danske, Združenega kraljestva in Irske je opredeljen v preambuli.

Izjave

Dogovoru sta priloženi skupni izjavi, ki vključujeta:

– glasovalno pravico in

– uporabo določb o civilni odgovornosti glede razporeditve skupin za hitro posredovanje na mejah.

3. SKLEP

Glede na zgornje izide pogajanj Komisija predlaga, da Svet:

- odloči, da se dogovor podpiše v imenu Skupnosti, in pooblasti predsednika Sveta, da imenuje osebe, ki bodo pooblaščene za podpis v imenu Skupnosti,

- po posvetovanju z Evropskim parlamentom odobri priloženi dogovor med Evropsko skupnostjo na eni strani ter Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn na drugi strani o podrobnostih sodelovanja teh držav v Evropski agenciji za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije.

- Predlog

SKLEP SVETA

o podpisu v imenu Skupnosti dogovora med Evropsko skupnostjo na eni strani ter Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn na drugi strani o podrobnostih sodelovanja teh držav v Evropski agenciji za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti ter zlasti člena 62(2)(a) in člena 66 v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

1. V skladu s členom 21(3) Uredbe Sveta (ES) št. 2007/2004 z dne 26. oktobra 2004 o ustanovitvi Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije[4] države, ki so se pridružile izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, sodelujejo pri dejavnostih Agencije. Podrobnosti njihovega sodelovanja se določijo v dodatnih dogovorih, ki jih sklenejo Skupnost in zadevne države.

2. Na podlagi pooblastil, ki jih je Komisija dobila 11. marca 2008, so bila pogajanja s Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o dogovoru o podrobnostih sodelovanja teh držav v Evropski agenciji za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije zaključena.

3. Ob upoštevanju njegove morebitne poznejše sklenitve je treba dogovor, parafiran 19. januarja 2009, podpisati ter odobriti skupni izjavi.

4. Danska v skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se zanjo ne uporablja. Ker ta sklep nadgrajuje schengenski pravni red po določbah naslova IV tretjega dela Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, se mora Danska v skladu s členom 5 navedenega protokola v šestih mesecih po tem, ko Svet sprejme ta sklep, odločiti, ali ga bo prenesla v svojo nacionalno zakonodajo ali ne.

5. Ta sklep pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda, v katerem Združeno kraljestvo ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda[5]. Združeno kraljestvo zato ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zanj ni zavezujoč in se zanj ne uporablja.

6. Ta sklep pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda, v katerem Irska ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda[6]. Irska zato ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zanjo ni zavezujoč in se zanjo ne uporablja –

SKLENIL:

Člen 1

Podpis dogovora med Evropsko skupnostjo na eni strani ter Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn na drugi strani o podrobnostih sodelovanja teh držav v Evropski agenciji za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije ter priloženi skupni izjavi se v imenu Skupnosti odobrijo ob sklenitvi dogovora.

Besedilo dogovora in skupnih izjav je priloženo temu sklepu.

Člen 2

Predsednik Sveta je s tem pooblaščen za imenovanje oseb, pooblaščenih, da dogovor ob njegovi sklenitvi podpišejo v imenu Skupnosti.

V Bruslju, […]

Za Svet

Predsednik

2009/0073 (CNS)

Predlog

SKLEP SVETA

o sklenitvi v imenu Skupnosti dogovora med Evropsko skupnostjo na eni strani ter Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn na drugi strani o podrobnostih sodelovanja teh držav v Evropski agenciji za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti ter zlasti člena 62(2)(a) in člena 66 v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) in prvega pododstavka člena 300(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta[7],

ob upoštevanju naslednjega:

7. V skladu s členom 21(3) Uredbe Sveta (ES) št. 2007/2004 z dne 26. oktobra 2004 o ustanovitvi Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije[8] države, ki so se pridružile izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, sodelujejo pri dejavnostih Agencije. Podrobnosti njihovega sodelovanja se določijo v dodatnih dogovorih, ki jih sklenejo Skupnost in zadevne države.

8. Na podlagi pooblastil, ki jih je Komisija dobila 11. marca 2008, so bila pogajanja s Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o dogovoru o podrobnostih sodelovanja teh držav v Evropski agenciji za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije zaključena.

9. Danska v skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se zanjo ne uporablja. Ker ta sklep nadgrajuje schengenski pravni red po določbah naslova IV tretjega dela Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, se mora Danska v skladu s členom 5 navedenega protokola v šestih mesecih po tem, ko Svet sprejme ta sklep, odločiti, ali ga bo prenesla v svojo nacionalno zakonodajo ali ne.

10. Ta sklep pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda, v katerem Združeno kraljestvo ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda[9]. Združeno kraljestvo zato ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zanj ni zavezujoč in se zanj ne uporablja.

11. Ta sklep pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda, v katerem Irska ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda[10]. Irska zato ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zanjo ni zavezujoč in se zanjo ne uporablja.

12. Dogovor je treba skleniti –

SKLENIL:

Člen 1

Dogovor med Evropsko skupnostjo na eni strani ter Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn na drugi strani o podrobnostih sodelovanja teh držav v Evropski agenciji za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije se odobri v imenu Skupnosti.

Besedilo dogovora je priloženo temu sklepu.

Člen 2

Predsednik Sveta se s tem pooblasti, da imenuje osebo, pooblaščeno, da v imenu Skupnosti deponira listino o odobritvi, predvideno v členu 9(4) dogovora, s čimer se izrazi soglasje Skupnosti, da jo dogovor zavezuje.

V Bruslju, […]

Za Svet

Predsednik

PRILOGA

DOGOVOR

med Evropsko skupnostjo na eni strani ter Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn na drugi strani o podrobnostih sodelovanja teh držav v Evropski agenciji za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije

EVROPSKA SKUPNOST

na eni strani ter

ŠVICARSKA KONFEDERACIJA (v nadaljnjem besedilu: Švica) in

KNEŽEVINA LIHTENŠTAJN (v nadaljnjem besedilu: Lihtenštajn)

na drugi strani

OB UPOŠTEVANJU Sporazuma, podpisanega 26. oktobra 2004 med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (v nadaljnjem besedilu: Sporazum),

OB UPOŠTEVANJU Protokola, podpisanega 28. februarja 2008 med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (v nadaljnjem besedilu: Protokol),

OB UPOŠTEVANJU skupne izjave Evropske unije, Evropske skupnosti, Švicarske konfederacije in Kneževine Lihtenštajn o Evropski agenciji za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije, ki je priložena zgoraj navedenemu protokolu,

OB UPOŠTEVANJU dogovora med Evropsko skupnostjo ter Republiko Islandijo in Kraljevino Norveško o podrobnostih sodelovanja teh držav v Evropski agenciji za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije[11],

OB UPOŠTEVANJU NASLEDNJEGA:

13. Evropska skupnost je z Uredbo Sveta (ES) št. 2007/2004[12] (v nadaljnjem besedilu: Uredba) ustanovila Evropsko agencijo za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Agencija).

14. Uredba pomeni razvoj schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma in Protokola.

15. Uredba potrjuje, da bi morale države, ki so se pridružile izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, v celoti sodelovati pri dejavnostih Agencije, čeprav imajo omejeno glasovalno pravico.

16. Kneževina Lihtenštajn nima zunanjih meja, za katere se uporablja Zakonik o schengenskih mejah.

17. Sporazum in Protokol ne urejata podrobnosti glede pridružitve Švice in Lihtenštajna k dejavnostim novih organov, ustanovljenih v Evropski uniji v okviru nadaljnjega razvoja schengenskega pravnega reda, nekatere vidike pridružitve k Agenciji pa bi bilo treba urediti z dodatnim dogovorom med pogodbenicami Sporazuma in Protokola –

DOGOVORILE O NASLEDNJEM:

Člen 1

Upravni odbor

1. Švica in Lihtenštajn sta v upravnem odboru Agencije zastopana, kot je določeno v členu 21(3) Uredbe.

2. Švica ima glasovalno pravico:

18. glede odločitev o izvajanju posebnih dejavnosti na svojih zunanjih mejah. Predlogi za take odločitve zahtevajo glasovanje za njihovo sprejetje s strani njenega predstavnika v upravnem odboru;

19. glede odločitev o izvajanju posebnih dejavnosti iz člena 3 (skupne operacije in poskusni projekti na zunanjih mejah), člena 7 (upravljanje tehnične opreme), člena 8 (podpora državam članicam v okoliščinah, ki zahtevajo okrepljeno tehnično in operativno pomoč na zunanjih mejah) in prvega stavka člena 9(1) (skupne operacije vrnitve) s pomočjo človeških virov in/ali opreme, ki jih zagotovi Švica;

20. glede odločitev v zvezi z analizo tveganja (razvoj skupne celovite analize tveganja, splošne in posebne analize tveganja), ki neposredno zadevajo Švico, v skladu s členom 4;

21. glede odločitev o dejavnostih usposabljanja v skladu s členom 5, razen oblikovanja skupnega osnovnega učnega načrta.

3. Lihtenštajn ima glasovalno pravico:

22. glede odločitev o izvajanju posebnih dejavnosti iz člena 3 (skupne operacije in poskusni projekti na zunanjih mejah), člena 7 (upravljanje tehnične opreme), člena 8 (podpora državam članicam v okoliščinah, ki zahtevajo okrepljeno tehnično in operativno pomoč na zunanjih mejah) in prvega stavka člena 9(1) (skupne operacije vrnitve) s pomočjo človeških virov in/ali opreme, ki jih zagotovi Lihtenštajn;

23. glede odločitev v zvezi z analizo tveganja (razvoj skupne celovite analize tveganja, splošne in posebne analize tveganja), ki neposredno zadevajo Lihtenštajn, v skladu s členom 4;

24. glede odločitev o dejavnostih usposabljanja v skladu s členom 5, razen oblikovanja skupnega osnovnega učnega načrta.

Člen 2

Finančni prispevek

Švica prispeva k proračunu Agencije v skladu z deležem, določenim v členu 11(3) Sporazuma.

Lihtenštajn prispeva k proračunu Agencije v skladu s členom 3 Protokola, ki se nanaša na postopek za izračun prispevka iz člena 11(3) Sporazuma.

Člen 3

Varstvo in zaupnost podatkov

1. Za osebne podatke, ki jih Agencija posreduje organom Švice in Lihtenštajna, se uporablja Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov[13].

2. Za podatke, ki jih organi Švice in Lihtenštajna posredujejo Agenciji, se uporablja Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov[14].

3. Švica in Lihtenštajn spoštujeta pravila o zaupnosti dokumentov, ki jih hrani Agencija, kot je določeno v poslovniku upravnega odbora.

Člen 4

Pravni status

Agencija je v skladu z zakonodajama Švice in Lihtenštajna pravna oseba ter ima v Švici in Lihtenštajnu najširšo pravno in poslovno sposobnost, ki jo pravnim osebam priznavata zakonodaji Švice in Lihtenštajna. Zlasti lahko pridobiva premičnine in nepremičnine ali z njimi razpolaga ter je lahko stranka v sodnem postopku.

Člen 5

Odgovornost

Odgovornost Agencije je urejena, kot je določeno v členu 19(1), (3) in (5) Uredbe.

Člen 6

Sodišče

1. Švica in Lihtenštajn priznavata pristojnost Sodišča Evropskih skupnosti za Agencijo, kot je določeno v členu 19(2) in (4) Uredbe.

2. Spori v zvezi s civilno odgovornostjo se rešujejo v skladu s členom 10b(4) Uredbe, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 863/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. julija 2007 o vzpostavitvi mehanizma za ustanovitev skupin za hitro posredovanje na mejah in o spremembah Uredbe Sveta (ES) št. 2007/2004 glede tega mehanizma ter o ureditvi nalog in pooblastil gostujočih uradnikov[15].

Člen 7

Privilegiji in imunitete

1. Švica in Lihtenštajn uporabljata za Agencijo in njeno osebje Protokol o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti, ki je naveden v Prilogi k temu dogovoru.

2. Priloga k temu dogovoru, vključno z Dodatkom o postopku za uporabo Protokola o privilegijih in imunitetah v Švici, je sestavni del tega dogovora.

Člen 8

Osebje

1. Švica in Lihtenštajn uporabljata pravila, ki se nanašajo na zadeve v zvezi z osebjem Agencije in so bila sprejeta v skladu s Protokolom o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti.

2. Ne glede na člen 12(2)(a) Pogojev o zaposlitvi drugih uslužbencev Evropskih skupnosti lahko izvršni direktor Agencije pogodbeno zaposli državljane Švice in Lihtenštajna, ki uživajo vse državljanske pravice.

3. Državljani Švice in Lihtenštajna pa ne smejo biti imenovani na mesto izvršnega direktorja ali namestnika izvršnega direktorja Agencije.

4. Državljani Švice in Lihtenštajna ne smejo biti izvoljeni za predsednika ali namestnika predsednika upravnega odbora.

Člen 9

Začetek veljavnosti

1. Depozitar tega dogovora je generalni sekretar Sveta Evropske unije.

2. Evropska skupnost, Švica in Lihtenštajn odobrijo ta dogovor v skladu s svojimi postopki.

3. Ta dogovor začne veljati, če ga odobrita Evropska skupnost in vsaj ena od pogodbenic tega dogovora.

4. Za vsako pogodbenico dogovora začne ta dogovor veljati prvi dan prvega meseca po deponiranju listine o odobritvi pri depozitarju.

5. Za Lihtenštajn se ta dogovor uporablja od datuma začetka veljavnosti Protokola.

Člen 10

Veljavnost in prenehanje

1. Ta dogovor se sklene za nedoločen čas.

2. Ta dogovor preneha veljati šest mesecev po odpovedi dogovora s strani Švice ali odpovedi z odločitvijo Sveta Evropske unije ali ko kako drugače preneha veljati v skladu s postopki iz člena 7(4), člena 10 ali člena 17 Sporazuma.

3. Ta dogovor preneha veljati šest mesecev po odpovedi Protokola s strani Lihtenštajna ali odpovedi z odločitvijo Sveta Evropske unije ali ko kako drugače preneha veljati v skladu s postopki iz člena 3, člena 5(4) ter člena 11(1) ali člena 11(3) Protokola.

Ta dogovor in skupni izjavi, ki sta mu priloženi, so sestavljeni v enem izvirniku v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku, pri čemer so vsa besedila enako verodostojna.

V Bruslju, […]

Za Evropsko skupnost

Za Švicarsko konfederacijo

Za Kneževino Lihtenštajn

PRILOGA

(Člen 7)

Protokol o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti

VISOKE POGODBENICE SO SE

OB UPOŠTEVANJU, da skladno s členom 28 Pogodbe o ustanovitvi enotnega Sveta in enotne Komisije Evropskih skupnosti te skupnosti in Evropska investicijska banka na ozemljih držav članic uživajo privilegije in imunitete, ki jih potrebujejo za opravljanje svojih nalog,

DOGOVORILE o naslednjih določbah, ki so priloga k tej pogodbi:

POGLAVJE I

NEPREMIČNINE, SREDSTVA, PREMOŽENJE IN POSLOVANJE EVROPSKIH SKUPNOSTI

Člen 1

Prostori in stavbe Skupnosti so nedotakljivi. Ne smejo se preiskovati, zaseči, zapleniti ali razlastiti. Nepremičnine in premoženje Skupnosti ne morejo biti predmet upravnega ali pravnega prisilnega ukrepa brez dovoljenja Sodišča.

Člen 2

Arhivi Skupnosti so nedotakljivi.

Člen 3

Skupnosti, njihova sredstva, prihodki in drugo premoženje so oproščeni vseh neposrednih davkov. Vlade držav članic vsakokrat, ko je mogoče, sprejmejo ustrezne ukrepe za odpustitev ali vračilo zneskov posrednih davkov ali davkov na promet, ki so vključeni v ceno nepremičnine ali premičnine, če Skupnosti za svoje službene potrebe izvedejo večje nakupe, katerih cena vključuje tovrstne davke. Vendar pa uporaba teh ukrepov ne sme povzročiti izkrivljanja konkurence v Skupnosti.

Ne odobri se oprostitev za davke in dajatve, ki so le plačilo za zagotavljanje javnih storitev.

Člen 4

Skupnosti so oproščene vseh carin, prepovedi in omejitev pri uvozu in izvozu za predmete, namenjene službeni uporabi; tako uvoženih predmetov se na ozemlju države, v katero so bili uvoženi, ne sme odplačno ali neodplačno odstopiti, razen pod pogoji, ki jih je odobrila vlada te države.

Skupnosti so oproščene tudi vseh carin ter prepovedi in omejitev pri uvozu in izvozu za svoje publikacije.

Člen 5

Evropska skupnost za premog in jeklo ima lahko katero koli valuto in račune v kateri koli valuti.

POGLAVJE II

SPORAZUMEVANJE IN PREPUSTNICE

Člen 6

Pri uradnem sporazumevanju in posredovanju vseh svojih dokumentov uživajo institucije Skupnosti na ozemlju vsake države članice tako obravnavanje, kakršno ta država daje diplomatskim predstavništvom.

Uradnega dopisovanja in drugega uradnega sporazumevanja institucij Skupnosti se ne sme cenzurirati.

Člen 7

1. Članom in uslužbencem institucij Skupnosti lahko predsedniki teh institucij izdajo prepustnice v obliki, ki jo bo določil Svet, in ki jih organi držav članic priznajo kot veljavne potne dokumente. Te prepustnice se izdajo uradnikom in drugim uslužbencem pod pogoji, določenimi v kadrovskih predpisih za uradnike in pogojih za zaposlitev drugih uslužbencev Skupnosti. Komisija lahko sklepa sporazume, na podlagi katerih so te prepustnice priznane kot veljavni potni dokumenti na ozemlju tretjih držav.

2. Vendar pa se določbe člena 6 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske skupnosti za premog in jeklo še naprej uporabljajo za člane in uslužbence institucij, ki imajo na dan začetka veljavnosti te pogodbe prepustnice iz navedenega člena, dokler se ne začnejo uporabljati določbe odstavka 1 tega člena.

POGLAVJE III

ČLANI EVROPSKEGA PARLAMENTA

Člen 8

Prosto gibanje članov Evropskega parlamenta, ki potujejo do kraja zasedanja Evropskega parlamenta ali nazaj, se ne sme upravno ali kako drugače omejevati.

Člani Evropskega parlamenta uživajo pri carinskem in deviznem nadzoru:

(a) enake olajšave, kot jih njihove vlade podeljujejo visokim uradnikom, ko potujejo v tujino zaradi začasne uradne naloge;

(b) enake olajšave, kot jih vlade drugih držav članic podeljujejo predstavnikom tujih vlad na začasni uradni nalogi.

Člen 9

Zoper člana Evropskega parlamenta se ne sme začeti preiskava, ne sme biti priprt niti se zoper njega ne sme začeti sodni postopek zaradi mnenja ali glasu, ki ga je izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti.

Člen 10

Med zasedanjem Evropskega parlamenta njegovi člani uživajo:

(a) na ozemlju svoje države imunitete, priznane članom parlamenta te države;

(b) na ozemlju vseh drugih držav članic imuniteto pred kakršnim koli priporom in sodnim postopkom.

Za člane velja imuniteta tudi medtem, ko potujejo do kraja zasedanja Evropskega parlamenta in nazaj.

Kadar je član zaloten pri kaznivem dejanju, sklicevanje na imuniteto ni mogoče in Evropskemu parlamentu ne preprečuje uresničevanja pravice do odvzema imunitete svojemu članu.

POGLAVJE IV

PREDSTAVNIKI DRŽAV ČLANIC, KI SODELUJEJO PRI DELU INSTITUCIJ EVROPSKIH SKUPNOSTI

Člen 11

Predstavniki držav članic, ki sodelujejo pri delu institucij Skupnosti, njihovi svetovalci in tehnični strokovnjaki pri opravljanju svojih nalog in medtem, ko potujejo do kraja zasedanja in nazaj, uživajo običajne privilegije, imunitete in olajšave.

Ta člen se uporablja tudi za člane svetovalnih organov Skupnosti.

POGLAVJE V

URADNIKI IN DRUGI USLUŽBENCI EVROPSKIH SKUPNOSTI

Člen 12

Uradniki in drugi uslužbenci Skupnosti na ozemlju vsake države članice in ne glede na svoje državljanstvo:

(a) uživajo, ob upoštevanju določb pogodb, ki se nanašajo na odgovornost uradnikov in drugih uslužbencev do Skupnosti in na pristojnost Sodišča v sporih med Skupnostmi in njihovimi uradniki in drugimi uslužbenci, imuniteto pred sodnimi postopki za dejanja, storjena pri opravljanju uradnih dolžnosti, vključno z izgovorjenimi ali zapisanimi besedami. To imuniteto uživajo tudi po prenehanju funkcije;

(b) so oproščeni omejitev glede priseljevanja ali formalnosti glede registriranja tujcev, kar velja tudi za njihove zakonce in vzdrževane družinske člane;

(c) uživajo enake olajšave, kot jih imajo običajno uradniki mednarodnih organizacij glede monetarnih ali deviznih predpisov;

(d) imajo pravico, da brez carine uvozijo pohištvo in druge predmete za osebno uporabo, ko prvič prevzemajo dolžnost v zadevni državi, in jih potem ob prenehanju dolžnosti v tej državi brez carin ponovno izvozijo; v obeh primerih pod pogoji, ki jih vlada države, v kateri uresničujejo to pravico, šteje za potrebne;

(e) imajo pravico uvoziti brez carine avtomobil za osebno uporabo, pridobljen v državi njihovega zadnjega prebivališča ali državi njihovega državljanstva, pod pogoji, ki veljajo na domačem trgu te države, ter ga ponovno izvoziti brez carine, v obeh primerih pod pogoji, ki jih vlada države, v kateri uresničujejo to pravico, šteje za potrebne.

Člen 13

Uradniki in drugi uslužbenci Skupnosti so dolžni plačevati davek v korist Skupnosti od plač, mezd in prejemkov, ki jih prejemajo od Skupnosti, v skladu s pogoji in postopki, ki jih določi Svet na predlog Komisije.

Oproščeni so nacionalnih davkov od plač, mezd in prejemkov, ki jih plačujejo Skupnosti.

Člen 14

Pri izvajanju davka od dohodka, od premoženja in od dediščin ter pri uporabi konvencij o izogibanju dvojnega obdavčevanja, sklenjenih med državami članicami Skupnosti, se za uradnike in druge uslužbence Skupnosti, ki imajo izključno zaradi opravljanja svojih dolžnosti v službi Skupnosti prebivališče na ozemlju države članice, ki ni država njihovega davčnega domicila v času, ko nastopijo službo pri Skupnosti, šteje tako v državi njihovega dejanskega prebivališča kot v državi njihovega davčnega domicila, da so obdržali domicil v slednji državi, če je ta država članica Skupnosti. Ta določba se uporablja tudi za zakonca, če ta sam ne opravlja pridobitne dejavnosti, in za vzdrževane otroke, za katere skrbijo osebe iz tega člena.

Premičnine oseb iz prejšnjega odstavka, ki so na ozemlju države bivanja, so v tej državi oproščene davka od dediščin; pri odmeri tega davka se ob upoštevanju pravic tretjih držav in ob morebitni uporabi določb mednarodnih konvencij o dvojnem obdavčevanju šteje, da so take premičnine na ozemlju države davčnega domicila.

Pri uporabi določb tega člena se ne upošteva domicil, pridobljen izključno zaradi opravljanja dolžnosti v službi drugih mednarodnih organizacij.

Člen 15

Svet na predlog Komisije soglasno določi sistem socialnovarnostnih dajatev za uradnike in druge uslužbence Skupnosti.

Člen 16

Svet na predlog Komisije in po posvetovanju z drugimi zadevnimi institucijami določi kategorije uradnikov in drugih uslužbencev Skupnosti, za katere se v celoti ali delno uporabljajo določbe člena 12, drugega odstavka člena 13 in člena 14.

Vladam držav članic se redno sporočajo imena, službeni položaji in naslovi uradnikov in drugih uslužbencev, vključenih v take kategorije.

POGLAVJE VI

PRIVILEGIJI IN IMUNITETE PREDSTAVNIŠTEV TRETJIH DRŽAV PRI EVROPSKIH SKUPNOSTIH

Člen 17

Država članica, na ozemlju katere imajo Skupnosti sedež, priznava predstavništvom tretjih držav, ki so akreditirana pri Skupnostih, običajne diplomatske imunitete in privilegije.

POGLAVJE VII

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 18

Uradnikom in drugim uslužbencem Skupnosti se priznajo privilegiji, imunitete in olajšave izključno v interesu Skupnosti.

Vsaka institucija Skupnosti uradniku ali drugemu uslužbencu odvzame priznano imuniteto, kadar meni, da odvzem imunitete ni v nasprotju z interesi Skupnosti.

Člen 19

Institucije Skupnosti sodelujejo s pristojnimi organi zadevnih držav članic pri uporabi tega protokola.

Člen 20

Členi 12 do 15 in člen 18 se uporabljajo za člane Komisije.

Člen 21

Členi 12 do 15 in člen 18 se uporabljajo za sodnike, generalne pravobranilce, sodnega tajnika in pomožne poročevalce Sodišča ter za člane in sodnega tajnika Sodišča prve stopnje, ne da bi to posegalo v določbe člena 3 Protokola o Statutu Sodišča, ki se nanaša na imuniteto sodnikov in generalnih pravobranilcev pred sodnimi postopki.

Člen 22

Ta protokol se uporablja tudi za Evropsko investicijsko banko, za člane njenih organov, njene zaposlene in za predstavnike držav članic, ki sodelujejo pri njenem delu, ne da bi to posegalo v določbe Protokola o statutu banke.

Poleg tega je Evropska investicijska banka oproščena vseh davkov in podobnih dajatev ob povečanju svojega kapitala ter raznih formalnosti, ki so s tem lahko povezane v državi, v kateri ima banka sedež. Ob njenem prenehanju delovanja ali likvidaciji prav tako ni nikakršnih dajatev. Od dejavnosti banke in njenih organov, ki se izvajajo v skladu z njenim statutom, se ne plačuje nikakršen davek od prometa.

Člen 23

Ta protokol se uporablja tudi za Evropsko centralno banko, za člane njenih organov in zaposlene, brez poseganja v določbe Protokola o Statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke.

Poleg tega je Evropska centralna banka oproščena vseh davkov in podobnih dajatev ob povečanju svojega kapitala ter raznih formalnosti, ki so s tem lahko povezane v državi, v kateri ima banka sedež. Od dejavnosti banke in njenih organov, ki se izvajajo v skladu s Statutom Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke, se ne plačuje nikakršen davek od prometa.

Zgornje določbe se uporabljajo tudi za Evropski monetarni inštitut. Ob njegovem prenehanju delovanja ali likvidaciji ni nikakršnih dajatev.

Dodatek k PRILOGI

Postopek za uporabo Protokola o privilegijih in imunitetah v Švici

1. Razširitev uporabe na Švico

Kadar koli Protokol o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti (v nadaljnjem besedilu: Protokol) vsebuje sklicevanja na „države članice“, se razume, da se ta sklicevanja enako uporabljajo za Švico, razen kadar naslednje določbe določajo drugače.

2. Izvzetje Agencije iz posredne obdavčitve (vključno z DDV)

Blago in storitve, izvoženi iz Švice, niso predmet švicarskega davka na dodano vrednost (DDV). Če gre za blago in storitve, dobavljene Agenciji v Švici za njeno službeno uporabo, se v skladu z drugim odstavkom člena 3 Protokola oprostitev plačila DDV izvrši z vračilom. Oprostitev plačila DDV se odobri, če dejanska nakupna cena blaga in storitev, navedenih v računu ali enakovrednem dokumentu, znaša vsaj 100 švicarskih frankov (vključno z davkom).

Vračilo DDV se odobri ob predložitvi temu namenjenih švicarskih obrazcev Glavnemu oddelku za DDV Zvezne davčne uprave. Praviloma je treba zahtevke za vračilo obravnavati v treh mesecih od dneva, ko so bili vloženi skupaj s potrebnimi dokazili.

3. Postopek za uporabo pravil, ki se nanašajo na osebje Agencije

V zvezi z drugim odstavkom člena 13 Protokola Švica v skladu z načeli svoje zakonodaje uradnike in druge uslužbence Agencije v smislu člena 2 Uredbe Sveta (Euratom, ESPJ, EGS) št. 549/69 z dne 25. marca 1969 (UL L 74, 27.3.1969, str. 1) oprosti zveznih, kantonskih in občinskih davkov na plače, mezde in prejemke, ki jim jih izplača Skupnost in za katere velja notranji davek v dobro Skupnosti.

Za uporabo člena 14 Protokola se Švica ne šteje za državo članico v smislu točke 1 zgoraj.

Uradniki in drugi uslužbenci Agencije ter njihovi družinski člani, ki so vključeni v sistem socialnega zavarovanja za uradnike in druge uslužbence Skupnosti, se niso dolžni vključiti v švicarski sistem socialne varnosti.

Sodišče Evropskih skupnosti ima izključno pristojnost za vse zadeve, ki se nanašajo na odnose med Agencijo ali Komisijo in njunim osebjem, v zvezi z uporabo Uredbe Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 z dne 29. februarja 1968 (UL L 56, 4.3.1968, str. 1) in drugih določb prava Skupnosti, ki določajo pogoje dela.

SKUPNA IZJAVA EVROPSKE SKUPNOSTI, VLADE ŠVICARSKE KONFEDERACIJE IN VLADE KNEžEVINE LIHTENšTAJN GLEDE DOGOVORA O PODROBNOSTIH SODELOVANJA ŠVICARSKE KONFEDERACIJE IN KNEžEVINE LIHTENšTAJN V EVROPSKI AGENCIJI ZA UPRAVLJANJE IN OPERATIVNO SODELOVANJE NA ZUNANJIH MEJAH DRžAV čLANIC EVROPSKE UNIJE

Evropska skupnost,

vlada Švicarske konfederacije

in

vlada Kneževine Lihtenštajn,

ki so sklenile dogovor o podrobnostih sodelovanja Švicarske konfederacije in Kneževine Lihtenštajn v Evropski agenciji za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije v skladu s členom 21(3) Uredbe Sveta (ES) št. 2007/2004,

skupno izjavljajo naslednje:

Glasovalna pravica, določena v dogovoru, je upravičena zaradi posebnih odnosov s Švico in Lihtenštajnom, ki izvirajo iz pridružitve teh držav k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda.

Ta glasovalna pravica je posebne narave, ki je povezana s posebno naravo schengenskega sodelovanja in posebnim položajem Švice in Lihtenštajna.

Zato te pravice ni mogoče šteti za pravni ali politični precedens za vsako drugo področje sodelovanja med pogodbenicami dogovora ali za sodelovanje drugih tretjih držav v drugih agencijah Unije.

Ta glasovalna pravica se pod nobenim pogojem ne sme uresničevati v zvezi z odločitvami regulativne ali zakonodajne narave.

SKUPNA IZJAVA POGODBENIC O UPORABI DOLOčB O CIVILNI ODGOVORNOSTI

Če se v okviru Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije razporedi skupina za hitro posredovanje na mejah se glede civilne odgovornosti uporablja člen 10(4) Uredbe (ES) št. 863/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. julija 2007 o vzpostavitvi mehanizma za ustanovitev skupin za hitro posredovanje na mejah in o spremembah Uredbe Sveta (ES) št. 2007/2004 glede tega mehanizma ter o ureditvi nalog in pooblastil gostujočih uradnikov.

[1] UL L 349, 25.11.2004, str. 1.

[2] UL L 188, 20.7.2007, str. 15.

[3] UL L 53, 27.2.2008, str. 52.

[4] UL L 349, 25.11.2004, str. 1.

[5] UL L 131, 1.6.2000, str. 43.

[6] UL L 64, 7.3.2002, str. 20.

[7] UL C …

[8] UL L 349, 25.11.2004, str. 1.

[9] UL L 131, 1.6.2000, str. 43.

[10] UL L 64, 7.3.2002, str. 20.

[11] UL L 188, 20.7.2007, str. 19.

[12] UL L 349, 25.11.2004, str. 1.

[13] UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

[14] UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

[15] UL L 199, 31.7.2007, str. 30.