Predlog UREDBA SVETA o apoenih in tehničnih specifikacijah eurokovancev namenjenih obtoku (Prenovitev) /* COM/2013/0184 final - 2013/0096 (NLE) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. Komisija je 1. aprila 1987 sprejela odločitev[1], s katero je svojemu osebju dala navodilo, da bi morali biti vsi zakonodajni akti kodificirani po ne več kot desetih spremembah, ob tem pa poudarila, da je to minimalna zahteva in da bi si morali vsi oddelki prizadevati za kodifikacijo besedil, za katere so odgovorni, v še krajših intervalih, da bi zagotovili, da so predpisi Skupnosti jasni in lahko razumljivi. 2. Komisija je začela s kodifikacijo Uredbe Sveta (ES) št. 975/98 z dne 3. maja 1998 o apoenih in tehničnih specifikacijah eurokovancev namenjenih obtoku[2] in v ta namen zakonodajnemu organu predložila ustrezni predlog[3]. Nova uredba naj bi nadomestila različne akte, ki so vanjo vključeni[4]. 3. V okviru zakonodajnega postopka je Evropska centralna banka (ECB) v svojem mnenju glede predloga kodifikacije[5] priporočila, da se uvedejo nekatere spremembe v zvezi s tehničnimi specifikacijami, določenimi v tabeli iz člena 1 Uredbe (ES) 975/98, in v Prilogi I k osnutku kodificiranega besedila. Ker pa bi takšno preoblikovanje navedene Priloge pomenilo nekatere vsebinske spremembe in bi torej presegalo meje čiste kodifikacije, je bilo potrebno uporabiti točko 8[6] Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 - Pospešeni način dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil[7] - ob upoštevanju skupne izjave glede te točke[8]. 4. Sprememba tabele iz člena 1 Uredbe (ES) št. 975/98 se nanaša na nadomeščanje vseh obstoječih vrednosti v zvezi z debelino eurokovancev z novimi vrednostmi. V tej tabeli je debelina kovancev navedena v tretjem stolpcu, z opombo, da so vrednosti za debelino orientacijske. Kot je bilo poudarjeno v zgoraj omenjenem mnenju ECB, čeprav so bile orientacijske vrednosti za debelino kovancev morda edine vrednosti, ki jih je bilo mogoče določiti leta 1998, ko so bile prvič sprejete tehnične specifikacije eurokovancev, namenjenih obtoku, je sedaj primerno, da se te orientacijske vrednosti nadomestijo z dejanskimi vrednostmi za debelino eurokovancev, ki so dobro poznane in jih kovnice uporabljajo kot referenčne vrednosti za proizvodnjo kovancev. Zaradi te spremembe bi bilo treba črtati uvodno izjavo 13 Uredbe (ES) št. 975/98, ki vsebuje izjavo v zvezi z orientacijsko naravo obstoječih vrednosti za debelino. 5. Da bi se vključile vse spremembe je primerno spremeniti kodifikacijo Uredbe (ES) št. 975/98 v njeno prenovitev. ê 975/98 (prilagojeno) 2013/0096 (NLE) Predlog UREDBA SVETA o apoenih in tehničnih specifikacijah eurokovancev namenjenih obtoku (Prenovitev) SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena Ö 128(2) Õ Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta[9], ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke[10], ob upoštevanju naslednjega: ò novo (1) Uredba Sveta (ES) št. 975/98 z dne 3. maja 1998 o apoenih in tehničnih specifikacijah eurokovancev namenjenih obtoku[11] je bila večkrat bistveno spremenjena[12]. Ker so potrebne dodatne spremembe, bi bilo zaradi jasnosti treba uredbo prenoviti. ê 975/98 uv. izjava 2 (prilagojeno) (2) V skladu s členom Ö 128(2) Õ Pogodbe lahko države članice izdajajo eurokovance pod pogojem, da jim Evropska centralna banka (ECB) odobri obseg emisije. Ö Na predlog Komisije in po posvetovanju z Evropskim parlamentom ter ECB Õ lahko Svet sprejme potrebne ukrepe za uskladitev apoenov in tehničnih specifikacij vseh kovancev, namenjenih obtoku, da bi omogočil njihovo neovirano kroženje v Ö Uniji Õ. ê 975/98 uv. izjava 3 (prilagojeno) (3) Eurobankovci imajo razpon od 5 do 500 Ö eurov Õ. Apoeni bankovcev in kovancev morajo zagotavljati enostavno izvrševanje gotovinskih plačil zneskov, izraženih v eurih in centih. ê 975/98 uv. izjava 5 (prilagojeno) (4) Enotni sistem kovancev Ö Unije Õ vzbuja zaupanje javnosti in zajema tehnološke inovacije, Ö kar zagotavlja, da je sistem Õ varen, zanesljiv in učinkovit. ê 975/98 uv. izjava 6 (prilagojeno) (5) Sprejemljivost sistema kovancev Ö Unije Õ v javnosti je eden od njegovih glavnih ciljev. Zaupanje javnosti v sistem je odvisno od fizičnih značilnosti eurokovancev, ki naj bi bili čim bolj prijazni uporabniku. ê 975/98 uv. izjava 7 (prilagojeno) (6) Da bi upoštevali posebne zahteve pomembnih kategorij uporabnikov kovancev, so bila opravljena posvetovanja z združenji potrošnikov, Evropsko zvezo slepih in predstavniki industrije prodajnih avtomatov. Da bi zagotovili nemoten prehod na eure in uporabnikom olajšali sprejemljivost novega sistema kovancev, je Ö bilo Õ treba zagotoviti enostavno razlikovanje kovancev po videzu in tudi po otipu. ê 975/98 uv. izjava 8 (prilagojeno) (7) Ö Eurokovance Õ ovance Ö je Õ laže razlikovati in se nanje navaditi, Ö ker Õ obstaja povezava med premerom in imensko vrednostjo. ê 975/98 uv. izjava 9 (8) Za zmanjšanje možnosti ponaredb pri kovancih za 1 in 2 eura, katerih vrednost je velika, so potrebne nekatere posebne varnostne značilnosti. Uporaba tehnike, po kateri je kovanec izdelan iz treh plasti in v kombinaciji dveh različnih barv, se šteje za najučinkovitejšo varnostno značilnost, kar jih je na voljo. ê 975/98 uv. izjava 11 (prilagojeno) (9) Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 94/27/ES z dne 30. junija 1994 dvanajstič spreminja Direktivo 76/769/EGS o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z omejitvami pri trženju in uporabi nekaterih nevarnih snovi in pripravkov[13] omejuje uporabo niklja v nekaterih izdelkih ob spoznanju, da bi lahko nikelj v nekaterih okoliščinah povzročal alergije. Ta direktiva ne velja za kovance. Zaželeno je, da se Ö zaradi javnega zdravja Õ zmanjša vsebnost niklja v kovancih. ê 975/98 uv. izjava 13 Od vseh predpisanih tehničnih specifikacij za eurokovance je samo vrednost za debelino orientacijske narave, saj je dejanska debelina odvisna od predpisanega premera in teže – ê 975/98 uv. izjava 10 (prilagojeno) in 566/2012 uv. izjava 3 (prilagojeno) (10) Oblika kovanca, pri kateri je ena Ö skupna Õ stran evropska, druga Ö posebna stran Õ pa nacionalna, smiselno izraža idejo Evropske monetarne unije med državami članicami. Na skupni evropski strani eurokovancev sta navedena ime enotne valute in apoen kovanca. Na nacionalni strani kovancev se ne bi smela ponoviti niti ime enotne valute niti apoen kovanca. ê 566/2012 uv. izjava 4 (11) Na nacionalni strani kovanca bi moralo biti jasno navedeno ime države članice izdajateljice, da bi jo lahko zainteresirani uporabniki kovancev zlahka prepoznali. ê 566/2012 uv. izjava 5 (12) Napis na robu eurokovancev bi moral biti smatran kot del nacionalne strani, zato na njem ne bi smel biti ponovno naveden apoen, razen pri kovancu za 2 eura, pri tem pa sme biti uporabljena le številka „2“ ali izraz „euro“ v ustrezni abecedi ali oboje. ê 566/2012 uv. izjava 6 (13) Motive na nacionalnih straneh eurokovancev določi vsaka država članica, katere valuta je euro in upoštevala naj bi, da eurokovanci krožijo po celotnem euroobmočju in ne samo v državi članici izdajateljici. Za zagotovitev, da so kovanci takoj prepoznavni kot eurokovanci tudi na nacionalni strani, bi moralo motiv popolnoma obkrožati 12 zvezd zastave Unije. ê 566/2012 uv. izjava 7 (14) Države članice bi smele za lažjo prepoznavnost tečajnih kovancev in zagotavljanje ustrezne kontinuitete pri kovanju motive, uporabljene na nacionalnih straneh običajnih tečajnih kovancev, spremeniti samo vsakih petnajst let, razen če se spremeni voditelj države, upodobljen na kovancu. To pa ne bi smelo posegati v spremembe, ki so nujne za preprečevanje ponarejanja denarja. O spremembah motiva na skupni evropski strani tečajnih kovancev bi moral odločati Svet, pri čemer bi morale imeti glasovalno pravico le države članice, katerih valuta je euro. ê 566/2012 uv. izjava 8 (15) Posamezne države članice bi morale imeti možnost izdaje spominskih kovancev v spomin na dogodke, ki imajo velik nacionalni ali evropski pomen, medtem ko bi morali biti spominski kovanci, ki jih skupaj izdajo vse države članice, katerih valuta je euro, pridržani za dogodke, ki imajo izjemen evropski pomen. Kovanec za 2 eura je najprimernejši apoen za ta namen, zlasti zato, ker velikost premera kovanca in njegove tehnične značilnosti omogočajo primerno zaščito pred ponarejanjem. ê 566/2012 uv. izjava 9 (prilagojeno) (16) Ob upoštevanju dejstva, da eurokovanci krožijo v celotnem euroobmočju, in za preprečitev uporabe neprimernih motivov, bi se morale države članice izdajateljice Ö medsebojno Õ obvestiti in obvestiti tudi Komisijo o osnutkih nacionalnih strani eurokovancev pred načrtovanim datumom izdaje. Komisija bi morala preveriti skladnost motivov s tehničnimi zahtevami iz te uredbe. Predložitev osnutkov motivov Komisiji bi se morala izvesti dovolj zgodaj pred načrtovanim datumom izdaje, da bi lahko države članice izdajateljice spremenile motiv, če bi se to izkazalo za potrebno. ê 566/2012 uv. izjava 10 (17) Treba bi bilo tudi določiti enotne pogoje za odobritev motivov na nacionalnih straneh eurokovancev, da bi se izognili izbiri motivov, ki bi jih lahko v nekaterih državah članicah označili za neprimerne. Glede na to, da so za tako občutljivo vprašanje, kot je motiv na nacionalnih straneh eurokovancev, pristojne države članice izdajateljice, bi bilo treba izvedbena pooblastila podeliti Svetu. Izvedbeni sklepi, ki jih na podlagi tega sprejme Svet, so tesno povezani z ukrepi, ki jih Svet sprejme v skladu s členom 128(2) Pogodbe. Zato pri sprejemanju tovrstnih sklepov v Svetu, glasovalne pravic članov Sveta, ki predstavljajo države članice, katerih valuta ni euro, mirujejo, kot je določeno v členu 139(4) Pogodbe. Postopek bi moral državam članicam izdajateljicam omogočiti, da svoj motiv po potrebi pravočasno spremenijo – ê 975/98 SPREJEL NASLEDNJO UREDBO: ê 975/98 (prilagojeno) Člen 1 Serija eurokovancev Ö zajema Õ osem apoenov v razponu od 1 centa do 2 eurov, Ö s tehničnimi specifikacijami, kot so opredeljene v Prilogi I. Õ ê 566/2012 čl. 1 (prilagojeno) Člen 2 Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: 1. „tečajni kovanci“ pomeni eurokovance, namenjene obtoku, katerih apoeni in tehnične specifikacije so opredeljeni v členu 1; 2. „običajni kovanci“ pomenijo tečajne kovance, razen spominskih kovancev; 3. „spominski kovanci“ pomenijo tečajne kovance, namenjene spominu na posebne dogodke, kot je določeno v členu 9. Člen 3 Tečajni kovanci imajo skupno evropsko stran in posebno nacionalno stran. Člen 4 1. Na nacionalni strani tečajnih kovancev se ne ponovi nobena oznaka ali del oznake apoena. Prav tako se ne ponovi ime enotne valute ali njena podenota, razen če se uporabi drugačna abeceda. 2. Z odstopanjem od odstavka 1, se lahko pri napisu na robu kovanca za 2 eura apoen kljub temu navede, če se uporabi samo številka „2“ ali izraz „euro“ v ustrezni abecedi ali oboje. Člen 5 Na nacionalni strani vseh apoenov tečajnih kovancev je navedena država članica izdajateljica z. imenom države članice ali okrajšavo imena. Člen 6 1. Na nacionalni strani tečajnih kovancev je krog 12 zvezd, ki popolnoma obkrožajo nacionalni motiv, vključno z letnico in navedbo imena države članice izdajateljice. Nekateri elementi motiva lahko kljub temu segajo v krog zvezd, če so slednje jasno in v celoti vidne. 12 zvezd mora biti upodobljenih kot na zastavi Unije. 2. Pri izbiri motiva na nacionalni strani tečajnih kovancev se upošteva, da eurokovanci krožijo v vseh državah članicah, katerih valuta je euro. Člen 7 1. Motivi, uporabljeni na nacionalnih straneh običajnih kovancev, se lahko spremenijo le vsakih petnajst let, kar pa ne posega v spremembe, ki so nujne za preprečevanje ponarejanja denarja. 2. Brez poseganja v odstavek 1, se lahko motiv na nacionalni strani običajnega kovanca spremeni, če se spremeni voditelj države, upodobljen na kovancu. Vendar pa če funkcija voditelja države začasno ni zasedena ali je zasedena le začasno, države članice nimajo dodatne pravice do te spremembe. Člen 8 Države članice izdajateljice z namenom popolne skladnosti s to uredbo do 20. junija 2062 posodobijo nacionalne strani običajnih kovancev. Člen 9 1. Spominski kovanci imajo drugačen nacionalni motiv od običajnih kovancev in so namenjeni samo spominu na dogodke, ki imajo velik nacionalni ali evropski pomen. Spominski kovanci, ki jih skupaj izdajo vse države članice, katerih valuta je euro, so namenjeni samo spominu na dogodke, ki imajo izjemen evropski pomen, njihov motiv pa ne posega v morebitna ustavna pravila teh držav članic. 2. Napis na robu spominskih kovancev je enak kot pri običajnih kovancih. 3. Spominski kovanci imajo lahko samo nominalno vrednost 2 eurov. Člen 10 1. Države članice se Ö medsebojno Õ obveščajo o osnutkih motivov na novih nacionalnih straneh tečajnih kovancev, vključno o napisu na robu kovanca, za spominske kovance pa tudi o predvidenem obsegu izdaje, preden se ti motivi formalno odobrijo. 2. Pooblastila za odobritev motivov na novih ali spremenjenih nacionalnih straneh tečajnih kovancev se prenesejo na Svet, ki o tem odloča s kvalificirano večino v skladu s postopkom iz odstavkov od 3 do 7. Pri sprejemanju odločitev iz tega člena glasovalne pravice držav članic, katerih valuta ni euro, mirujejo. 3. Država članica izdajateljica za namene odstavka 1 osnutke motivov tečajnih kovancev načeloma predloži Svetu, Komisiji in drugim državam članicam, katerih valuta je euro, vsaj tri mesece pred načrtovanim datumom izdaje. 4. Katera koli država članica, katere valuta je euro, lahko v sedmih dneh po predložitvi iz odstavka 3 v utemeljenem mnenju, naslovljenem na Svet in Komisijo, nasprotuje osnutku motiva, ki ga je predlagala država članica izdajateljica, če je verjetno, da bo ta osnutek motiva vzbudil negativne odzive med njenimi državljani. 5. Če Komisija meni, da osnutek motiva ne ustreza tehničnim zahtevam iz te uredbe, v sedmih dneh po predložitvi iz odstavka 3 Svetu predloži negativno oceno. 6. Če v roku, navedenem v odstavkih 4 oziroma 5, Svetu ni bilo predloženo utemeljeno mnenje ali negativna ocena, se šteje, da je Svet sklep o odobritvi motiva sprejel na dan po izteku roka, navedenega v odstavku 5. 7. Svet v vseh drugih primerih nemudoma odloči o odobritvi osnutka motiva, razen če država članica izdajateljica v sedmih dneh po predložitvi utemeljenega mnenja ali negativne ocene svoj predlog umakne in Svet obvesti, da namerava predložiti nov osnutek motiva. 8. Komisija vse pomembne informacije o novih nacionalnih motivih tečajnih kovancev objavi v Uradnem listu Evropske unije. Člen 11 Členi 4, 5, 6 in 9(2): (a) se ne uporabljajo za tečajne kovance, ki so bili izdani ali izdelani pred 19. Junijem 2012; (b) se v prehodnem obdobju, ki se konča 20. junija 2062, ne uporabljajo za motive, ki se že zakonito uporabljajo na tečajnih kovancih 19. junija 2012. Tečajni kovanci, ki so bili izdani ali izdelani v prehodnem obdobju, lahko ostanejo zakonito plačilno sredstvo za nedoločen čas. ê Člen 12 Uredba (ES) št. 975/98 se razveljavi. Sklici na razveljavljeno uredbo, se upoštevajo kot sklici na to uredbo in se berejo v skladu s primerjalno tabelo v Prilogi III. ê 975/98 (prilagojeno) Člen 13 Ta uredba začne veljati Ö dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije Õ. Ta uredba je v skladu s Pogodbama v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah. V Bruslju, Za Svet Predsednik ê 975/98 (prilagojeno) è1 423/1999 čl. 1, tč. 1(a) è2 423/1999 čl. 1, tč. 1(b) è3 423/1999 čl. 1, tč. 1(c) è4 423/1999 čl. 1, tč. 2 ð novo PRILOGA I Ö Tehnične specifikacije iz člena 1 Õ Imenska vrednost (euro) || Premer v mm || Debelina v mm (1) || Teža v gr || Oblika || Barva || Sestava || Rob 2 || 25,75 || 1,95 ð 2,20 ï || 8,5 || okrog-la || zunanji del: bela || baker-nikelj (Cu75Ni25) || napis na robu fino nazobčan notranji del: rumena || triplastni: nikelj-medenina/nikelj/ nikelj-medenina CuZn20Ni5/Ni12/CuZn20Ni5 1 || 23,25 || 2,125 ð 2,33 ï || 7,5 || okrog-la || zunanji del: rumena || nikelj-medenina (CuZn20Ni5) || nazobčan s prekinitvami notranji del: bela || triplastni: Cu75Ni25/Ni7/Cu75Ni25 0,50 || 24,25 || è1 1,88 ç ð 2,38 ï || è2 7,8 ç || okrog-la || rumena || Nordijsko zlato Cu89AI5Zn5Sn1 || è3 oblikovan, valovito nazobčan rob ç 0,20 || 22,25 || 1,63 ð 2,14 ï || 5,7 || „špan-ska roža“ || rumena || Nordijsko zlato Cu89AI5Zn5Sn1 || navaden 0,10 || 19,75 || 1,51 ð 1,93 ï || 4,1 || okrog-la || rumena || Nordijsko zlato Cu89AI5Zn5Sn1 || è4 oblikovan, valovito nazobčan rob ç 0,05 || 21,25 || 1,36 ð 1,67 ï || 3,9 || okrog-la || rdeča || jeklo, prevlečeno z bakrom || gladek 0,02 || 18,75 || 1,36 ð 1,67 ï || 3 || okrog-la || rdeča || jeklo, prevlečeno z bakrom || gladek z zarezo 0,01 || 16,25 || 1,36 ð 1,67 ï || 2,3 || okrog-la || rdeča || jeklo, prevlečeno z bakrom || gladek (1) Vrednosti za debelino so orientacijske. ___________ é PRILOGA II Razveljavljena uredba s seznamom njenih zaporednih sprememb Uredba Sveta (ES) št. 975/98 || (UL L 139, 11.5.1998, str. 6) || || Uredba Sveta (ES) št. 423/1999 || (UL L 52, 27.2.1999, str. 2) || Uredba Sveta (EU) št. 566/2012 || (UL L, 169, 29.6.2012, str. 8) ____________ PRILOGA III Primerjalna Tabela Uredba Sveta (ES) št. 975/98 || Ta uredba Člen 1, uvodno besedilo Člen 1a Člen 1b Člen 1c Člen 1d Člen 1e Člen 1f Člen 1g Člen 1h Člen 1i Člen 1j, uvodno besedilo, točka (a) in prvi stavek točke (b) Člen 1j, drugi stavek točke (b) - Člen 2 Člen 1, tabela - - Člen 1 Člen 2 Člen 3 Člen 4 Člen 5 Člen 6 Člen 7 Člen 8 Člen 9 Člen 10 Člen 11, prvi odstavek Člen 11, drugi odstavek Člen 12 Člen 13 Priloga I Priloga II Priloga III _____________ [1] COM(87) 868 PV. [2] Izvedena v skladu s sporočilom Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu – Kodifikacija pravnega reda Skupnosti, KOM(2001) 645 konč. [3] COM(2010) 691 konč. [4] Glej Prilogo II, k temu predlogu. [5] Mnenje Evropske centralne banke z dne 4. marca 2011 o predlogu uredbe Sveta o apoenih in tehničnih specifikacijah eurokovancev namenjenih obtoku (kodifikacija) (UL C 114, 12.4.2011, str.1). [6] „Če se med zakonodajnim postopkom izkaže, da je treba preseči zgolj kodifikacijo in vključiti vsebinske spremembe, je Komisija pristojna za to, da po potrebi poda predlog oziroma predloge.‟ [7] UL C 102, 4.4.1996, str. 2. [8] „Evropski parlament, Svet in Komisija ugotavljajo, da vkolikor se izkaže, da je treba preseči zgolj kodifikacijo in vključiti vsebinske spremembe, bo imela Komisija možnost izbire, od primera do primera, da predlog prenovi oziroma predloži ločen predlog za spremembe medtem, ko ohrani svoj predlog kodifikacije in ga potem, ko so bile vsebinske spremembe sprejete, vključi v predlog kodifikacije.‟ [9] UL C […], […], str. […]. [10] UL C […], […], str. […]. [11] UL L 139, 11.5.1998, str. 6. [12] Glej Prilogo II. [13] UL L 188, 22.7.1994, str. 1.