POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU - Poročilo Komisije o nadaljnjem izvajanju glede razrešnic 2002

UVOD

V skladu s členom 276 Pogodbe ES in členom 180b Pogodbe ESAE "Komisija ukrene vse potrebno glede ugotovitev, izrazenih v sklepih o razresnici, in drugih ugotovitev Evropskega parlamenta o izvrsevanju odhodkov, pa tudi glede pojasnil, prilozenih priporočilom Sveta, ki se nanasajo na razresnico. Komisija na zahtevo Evropskega parlamenta ali Sveta poroča o ukrepih, ki jih je sprejela na podlagi omenjenih ugotovitev in pripomb, zlasti pa o navodilih, ki jih je dala sluzbam, odgovornim za izvajanje proračuna. Tudi ta poročila se predlozijo Računskemu sodisču.". [1]

[1] Glej tudi člen 147 finančne uredbe.

Komisija na podlagi zahtev Sveta in Parlamenta predstavlja to poročilo o nadaljnjem izvajanju, ki se nanasa na priporočilo Sveta z dne 9. marca 2004 in resolucije, ki jih je Evropski parlament sprejel 21. aprila 2004. To poročilo o nadaljnjem izvajanju se nanasa na razresnice, podane za finančno leto 2002 [2], kot tudi na resolucije EP o "oceni OLAF", o "Boju proti goljufijam in zasčiti finančnih interesov Skupnosti" (poročila g. Böscha) in o resoluciji Eurostat z dne 22. aprila 2004.

[2] 2002 Razresnica splosnega proračuna, 2002 ERS razresnica, 2002 Razresnica agencij, 2002 ESPJ razresnica

To poročilo o nadaljnjem izvajanju se predstavi Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodisču. Povzema vsak sektor ali teme, ki sta jih postavila Evropski parlament in Svet, dejavnosti, ki jih Komisija namerava izvesti ali jih je ze izvedla, in tudi priporočila, glede katerih Komisija ne more ali ne bo mogla nadalje ukrepati.

To povzeto poročilo o nadaljnjem izvajanju je dopolnjeno z delovnim dokumentom Komisije, v katerem so pojasnjeni odgovori na vsako posamezno priporočilo Sveta in Parlamenta.

I Resolucija Evropskega parlamenta o splosnem proračunu

a) Reforma Komisije

Reforma Komisije je bila sprozena v letu 2000 z namenom izboljsanja kulture storitev Komisije, bolj jasnega določanja političnih prioritet Komisije, uvajanja moderne kadrovske politike in obnovitve sistemov Komisije za finančno upravljanje in nadzor.

Dva ključna elementa v postopku reforme sta nova finančna uredba in posodobljeni kadrovski predpisi, ki sta začela veljati 1. januarja 2003 (finančna uredba) in 1. maja 2004 (kadrovski predpisi). Vsi glavni instrumenti reforme so zdaj del vsakdanjega funkcioniranja Komisije in prispevajo k izboljsanju upravljanja Komisije in tudi k povečani odgovornosti in preglednosti.

Komisija se strinja z Evropskim parlamentom, da je reforma nepretrgan postopek, ki se ne konča s sprejetjem zakonodajnih besedil. Zato si je Komisije dobro ogledala priporočila, ki jih vsebuje resolucija o razresnici 2002, in se v veliki meri strinja z idejami, ki so v njej predstavljene. Komisija pa se ne strinja z Evropskim parlamentom, da je ze zdaj primerno predlagati spremembe ključnih elementov finančne reforme, ki je bila uvedena s prenovljeno finančno uredbo. Komisija se je odločila, da bo do 1. januarja 2006 izdelala poročilo o uporabi določb nove finančne uredbe in bo, če bo to potrebno, zakonodajnemu organu v okviru triletnega pregleda, predvidenega v členu 184, predlozila primerne predloge.

Evropski parlament je predlagal tudi spremembe v notranji organizaciji Komisije, tako da bi notranjo revizijsko sluzbo povezal s predsedstvom Komisije. Komisija si je dobro ogledala predloge, ampak meni, da se mora prihajajoča Komisija sama odločiti.

Med mnogimi vprasanji, ki jih je postavil Evropski parlament, zeli Komisija izpostaviti naslednja:

(i) Računovodske reforme

Modernizacija računovodskega sistema ze poteka. Komisija bo Evropski parlament se naprej redno obvesčala o napredovanju poteka modernizacije. V tem trenutku Komisija nima tezav pri zaposlovanju ustreznega osebja.

(ii) Notranji nadzori

Pri izvajanju standardov notranjega nadzora je bil dosezen velik napredek. Zgodaj v letu 2004 je ocena pripravljenosti GD-jev za ravnanje v skladu s temeljnimi zahtevami 24 standardov pokazala, da je bilo - med GD-ji - 91 odstotkov standardov dosezenih v popolnosti do konca leta 2003 in 8 odstotkov standardov je delno izvedenih, v nekaterih primerih na zaključni fazi. Kar se tiče učinkovitosti, je se vedno treba kaj postoriti. V prihodnosti bo pozornost usmerjena bolj na temeljne sisteme, preverjanje, ali ti sistemi dobro delujejo v praksi, in na to, da bodo dostavljena potrebna zagotovila.

(iii) Letna poročila o delu

Komisija se zaveda, da morajo generalni direktorati ujeti ravnotezje med ustvarjenjem deklaracije, ki na eni strani resnično odraza stanje notranjega nadzora, se posebej na področjih v okviru deljenega upravljanja, in na drugi strani deklaraciji ne odvzema pomena. V letnem poročilu o delu za leto 2003 so GD-ji in sluzbe izrazili svoje pridrzke z uporabo standardnega nabora minimalnih zahtev, zato da bi povečali primerljivost med pridrzki. Komisija je tudi ze drugič izvedla vajo medsebojnih pregledov, t.j. pred dokončanjem letnega poročila o delu osnutke pridrzkov pregledajo strokovnjaki. Obe pobudi sta prispevali k večji dosledosti v pristopu.

b) Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF)

Komisija si je ogledala opombe Evropskega parlamenta glede predloga Komisije (COM(2004) 103) o spremembi Uredbe (ES) st. 1073/1999. Ta vprasanja bodo obravnavana na posvetovanjih zakonodajnega organa.

V zvezi s specifičnim primerom "Blue Dragon" Komisija poudarja, da je varuh človekovih pravic pripravil osnutek priporočila z dne 16. februarja 2004. OLAF-u je bilo nalozeno, da predlozi podrobno mnenje do 31. maja 2004. OLAF je svoj odgovor varuhu človekovih pravic poslal dne 18. marca 2004. Varuh človekovih pravic je svojo odločitev o primeru sprejel dne 22. julija 2004. V njej ugotavlja, da je OLAF uposteval osnutek priporočila varuha, saj je preučil primer in obravnaval moznost obnovitve preiskave oziroma uvedbe nove. Varuh človekovih pravic je zavzel stalisče, da je odločitev OLAF-a, da se preiskava ne obnovi oziroma da se ne uvede nove, razumna, zato je primer zaključil.

Končno, Komisija zeli poudariti, da so vsi primeri, podedovani od Enote za koordinacijo preprečevanja prevar (UCLAF), zaključeni. OLAF bo svoje poročilo o zadevi predlozil nadzornemu odboru OLAF.

c) Korupcija

Komisija se strinja z Evropskim parlamentom, da je treba podpirati protikorupcijske strategije drzav pristopnic, drzav kandidatk in drzav članic. Za nove drzave članice je bilo ze v predpristopni fazi uvedenih več ukrepov.

Nadalje je bila v proračunu 2004 na podlagi zahteve Evropskega parlamenta ustvarjena nova proračunska postavka v visini 3 milijone EUR za posebno podporo NVO-jem v novih drzavah članicah, ki naj delujejo kot čuvaji za civilno druzbo in odkrivajo korupcijo v javni upravi.

Evropski parlament priporoča, da morajo NVO-ji dosegati določene standarde glede računov in revizij, pa tudi preglednosti. Komisija se strinja, a opozarja, da nima pravice nadzorovati ali posredovati pri notranjem upravljanju NVO-jev. NVO-ji pa morajo - kot vsi drugi prejemniki sredstev iz splosnega proračuna Evropske unije - izpolnjevati zahteve finančne uredbe. To med drugim vključuje obveznost, da predstavijo končna poročila in račune, pa tudi dokaze o postenosti in, kjer je to potrebno, postenosti njihovih pravnih zastopnikov, se pred dodeljevanjem nepovratnih sredstev ali pogodb.

d) Deljeno upravljanje

Komisija se strinja z Evropskim parlamentom, da je deljeno upravljanje vprasanje, ki si zasluzi - in se mu dandanes ze namenja - veliko pozornosti. Mnogo ravni vpletene uprave pa, skupaj z razlikami v upravnih strukturah v drzavah članicah, otezuje nalogo zagotavljanja, da se spostujejo vsa načela dobrega finančnega poslovodenja. Komisija je Evropskemu parlamentu hvalezna, da je izpostavil, da "so drzave članice dolzne izvajati svoj del dela v skladu z smernicami, ki jih je sprejela Unija." [3]

[3] Točka 6 v resoluciji Evropskega parlamenta, prilozeni odločbi v zvezi z razresnico glede izvajanja splosnega proračuna Evropske unije za finančno leto 2002.

Komisija si prizadeva zagotoviti, da bodo temeljna načela, določena v Pogodbi in v finančni uredbi - se posebej načelo dobrega finančnega poslovodenja (člen 274 ES) - vključena v predloge za novo sektorsko zakonodajo ali v predloge za spremembe obstoječe sektorske zakonodaje. Seveda pa lahko samo zakonodajni organ zagotovi, da se načela ohranijo v končni zakonodaji.

Evropski parlament je poudaril potrebo, da Komisija določi skupne standarde in nudi drzavam članicam potrebna navodila. Strategija Komisije za zagotavljanje dobrega finančnega poslovodenja ze sledi pristopu določanja skupnih temeljnih standardov za poslovodenje v drzavah članicah, nadzorovanja njihove uporabe in zagotavljanja vodenja v obliki navodil za uporabo in praktičnih zapiskov. Pridobljeno znanje se bo upostevalo v zakonodaji za novo obdobje.

Komisija je hvalezna Evropskemu parlamentu za pomoč glede uporabe določb o časovni omejitvi in finančnih popravkov. Pokazalo se je, da so časovni roki, kot npr. pravilo, ki zagotavlja prenehanje prevzetih obveznosti leta n + 2, učinkoviti instrumenti za izboljsanje ravni izvajanja, in Komisija bo zato predlagala, da se take določbe v prihodnosti ohranijo in okrepijo. Finančni popravki in odlogi plačila so tudi lahko učinkoviti pri pripravljanju drzav članic do tega, da popravijo slabosti v upravljanju in zato bodo tudi ti ohranjeni.

Komisija pa se z Evropskim parlamentom ne strinja, da mora drzava članica izgubiti svojo pravico do kmetijske pomoči iz jamstvenega sklada EKUJS, če ne izvaja IAKS [4]. Dejstvo je, da vsaka drzava članica izvaja vsaj del IAKS, npr. kaksna komponenta ni (v celoti) izvedena. Glede na to se je Komisija odločila za strategijo izrekanja finančnih popravkov za nazaj. Znesek teh popravkov je povezan z ravnijo tveganja nerednih plačil, ki bi nastala zaradi slabosti v IAKS, kot ga izvaja drzava članica.

[4] Točka 13 v resoluciji Evropskega parlamenta, prilozeni odločbi v zvezi z razresnico glede izvajanja splosnega proračuna Evropske unije za finančno leto 2002.

Končno, Komisija sprejema podporo Evropskega parlamenta za uporabo pristopa enotne revizije, ki lahko pripomore k izboljsanju učinkovitosti celotnega truda revidiranja Komisije in drzav članic.

e) Eurostat

Evropski parlament je izrazil več skrbi v okviru postopka razresnic v primeru Eurostat. Komisija je, kot je ob različnih priloznostih in se posebej na plenarni seji aprila 2004 ze nakazala, sprejela potrebne ukrepe ali je ze na poti, da bo to storila. Komisija bi rada tudi poudarila, da je med različnimi koraki postopka, ki vodijo k odobritvi razresnice, Parlament redno obvesčala preko Odbora za proračunski nadzor.

To se posebej velja, ko je Evropski parlament zahteval, da mora Komisija vzpostaviti varovala proti prikrivanju ključnih informacij, ali ko je zahteval pregled povezav med različnimi dejavniki in posameznimi komisarji, pa tudi samega kolegija, v funkcioniranju verige odgovornosti.

Komisija potrjuje svojo oceno, ki jo je ob dveh priloznostih, septembra in novembra 2003, predstavila Evropskemu parlamentu; ob teh priloznostih je predsednik Komisije poudaril, da so se vsa glavna dejstva, ki so bila odkrita v revizijskem poročilu in s poizvedbami, zgodila pred mandatom trenutne Komisije in pred reformo, ki jo je le-ta začela izvajati.

Nadalje je priznal tezavo informiranja politične ravni, nakazal vzroke za nastalo situacijo in Komisijo obvezal k iskanju resitve v smislu akcijskega načrta, ki ga je Komisija sprejela 10. februarja 2004. S tem akcijskim načrtom in sprejetimi ukrepi zeli obstoječa pravila o sporočanju občutljivih informacij narediti bolj jasna in vztrajati pri aktivnih informacijah.

Glede zahtev, da mora pripraviti popolno in celotno pisno oceno okolisčin v primeru Eurostat, vključno z vsemi poročili OLAF, do 31. julija 2004, Komisija meni, da nova ocena nezadostnega krozenja informacij znotraj Komisije ni potrebna in ne bi prinesla novih elementov. Treba je zagotoviti izvajanje novih mehanizmov.

Zahteve, naslovljene na Komisijo za zagotovitev popolnega in temeljitega izvajanja specifičnih dejavnosti Bele knjige, rehabilitacije izdajateljev ali načrtovanja letnih poročil o delu s strani generalnih direktoratov, ki odrazajo njihove odgovornosti kot odredbodajalcev, je Komisija ze izvedla.

V nekaterih primerih pa Komisija ni mogla slediti zahtevam Evropskega parlamenta, na primer pri izdaji poročil sluzbe za notranjo revizijo (IAS) in strukture notranje revizije (IAC) ali ustanovitvi centralnega nadzora upravljanja nadzornih sistemov, ki delujejo v posameznih oddelkih.

Kar se tiče revidiranja finančne uredbe, Komisija ni odkrila nobenih slabosti v novi finančni uredbi, ki bi proračun Skupnosti lahko izpostavile tveganju goljufije. V vsakem primeru pa bo Komisija natančno ocenila varovanje finančnih pravil proti goljufijam v prvem pregledu finančne uredbe, ki bo izveden leta 2005 v skladu s členom 184 te Uredbe, ki predvideva pregled vsaka tri leta.

f) Lastna sredstva

Komisija je pripravljena izpolniti večino zahtev Evropskega parlamenta. Zato je Komisija objavila poročilo o moznostih uvedbe bolj neposredne povezave med davkoplačevalci in proračunom EU. Komisija je glede tranzitnega sistema skupnosti junija 2004 predstavila raziskavo, ki prikazuje izvajanje 38-ih priporočil, ki jih je pripravil prvi začasni preiskovalni odbor leta 1997. Nadalje Komisija pospesuje prehod na fazo 3.2 NCTS (Novega računalniskega tranzitnega sistema), ki bi se v vseh drzavah članicah moral zgoditi do 31. decembra 2005. Uporaba NCTS-ja se enakomerno povečuje, kar kazejo tudi poslane stevilke.

Komisija pa meni, da bi bila sprememba carinskega zakonika v zvezi s potrebo po prenehanju prakse, da se nepravilno ali napačno deklarirano blago jemlje kot blago, ki ni vključeno v tranzitni postopek, neprimerna. Sicer bi to pomenilo, da bi bil garant tranzitnih operacij odgovoren za carinski dolg, ki je nastal ze pred tranzitno operacijo, in bi postavilo ravnotezje obstoječe zakonodaje v nevarnost.

V zvezi s stevilom osebja, potrebnega za izvajanje fizičnih nalog v carinski upravi drzav članic v okviru trenutnega pravnega ogrodja, je odgovornost nacionalnih vlad, da vzpostavijo potrebno strukturo in zagotovijo primerno osebje svojih uprav.

g) Kmetijstvo

Komisija je ze izvedla ali načrtuje korektivne ukrepe glede glavnih vprasanj, postavljenih v resoluciji parlamenta. Kar se tiče postavljanja izvoznih stopenj subvencij, je to bilo izvedeno v smislu izvajanja celovitega akcijskega načrta Komisije. Komisija pa ne more predloziti dokumentacije za izbrane informacije pri postavljanju izvoznih stopenj subvencij, saj so te informacije preveč komercialno občutljive, da bi jih lahko izdali.

Pri predfinanciranju izvoznih nadomestil je Komisija izvedla pregled sistema in se odločila, da bo predfinanciranje obdrzala, a omejila obseg njegove uporabe. Učinkovitost teh novih pravil bo ocenjena pred kakrsno koli novo odločbo.

Shema območij z omejenimi moznostmi za kmetijsko dejavnost je bila ocenjena v smislu ocene za nazaj Uredbe (ES) st. 950/97, dokončane julija 2003. Končno poročilo te studije je bilo objavljeno na spletni strani Komisije [5]. Komisija trenutno pripravlja specifično oceno Sheme območij z omejenimi moznostmi za kmetijsko dejavnost v okviru uredbe o razvoju podezelja. Rezultati te studije bodo na voljo konec leta 2005. Učinkovito izvajanje sistema upravljanja, nadzora in sankcij s strani drzav članic je ocenjeno med revizijami, ki jih izvajajo sluzbe Komisije. Komisija bo glede te zadeve nadalje ukrepala, kot se ji bo zdelo primerno.

[5] Glej stran: http://europa.eu.int/comm/agriculture/eval/reports/950/index_en.htm

h) Strukturni skladi

Komisija organ za razresnice redno obvesča o ukrepih, ki jih je izvedla za boljse izvajanje proračuna. Priprava naslednjih uredb o strukturnih skladih bo vsebovala pridobljena znanja in vsi ukrepi, kot na primer pravilo n + 2, ki pospesuje izvajanje, se bodo, z zahtevanimi izboljsavami, nadaljevali, kjer je to primerno.

Komisija meni, da so mehanizmi sankcij za drzave članice za slabe proračunske ocene, določanje SAPARD opomb v vseh jezikih drzav pristopnic in četrtletne razčlenitve stanja glede uporabe pravila n + 2, neprimerni. Komisija Parlament ze zdaj vsako leto obvesča o dejanski uporabi pravila n + 2, takoj ko so znane končne stevilke.

Končno, Komisija razsirja dobre prakse, ki temeljijo na rezultatih opazovanja in ocenjevanja, a izkusnje kazejo, da je uspesno upravljanje strukturnih skladov odvisno od siroke palete dejavnikov.

i) Notranje politike in raziskave

Komisija pri notranjem nadzoru redno pregleduje svoje ogrodje notranjega nadzora, z namenom narediti izvajanje standardov notranjega nadzora bolj učinkovito. V tem smislu raziskovalni GD-ji prispevajo k vajam samoocenitve, ki so namenjene odkrivanju področij, kjer je treba okrepiti trud za izvajanje.

Pripravljajo se ze ukrepi za okrepitev postopka povrnitve zneskov, ki so bili neupravičeno plačani: Komisija je preučila izboljsave, za katere so se odločili na področju povračil na srečanju v Cocobuju dne 3. novembra 2003. Izboljsave, vpeljane na področju povračil, so trojne: zadevajo nove postopke, nova IT orodja in organizacijske strukture.

Upravljanje in koordinacija revizij na mestu se izvaja na usklajen način v vseh raziskovalnih GD-jih. Mesečne sestanke imajo revizijske enote iz petih raziskovalnih GD-jev, ki razpravljajo o revizijskih praksah, izvajanju revizijskih ugotovitev, revizijskih strategijah in izmenjavi revizijskih izkusenj.

Komisija bo ob koncu zadevnih dejavnosti gotovo poročala o revizijah, izvedenih v povezavi s 5. raziskovalnim okvirnim programom. Zelo veliko informacij o situaciji revidiranja za nazaj je ze na voljo v letnih poročilih o delu.

j) Širitev

Komisija podpira mnenje Evropskega parlamenta, da morajo biti informacije, ki jih bo Komisija posredovala organu za razresnice in javnosti, čim bolj dostopne in razumljive - tudi po siritvi. Komisija meni, da ze zdaj izpolnjuje večino priporočil, ki jih je navedel Evropski parlament. Nekatera priporočila se vedno niso izpolnjena, npr. struktura letnega poročila o izvrsevanju proračuna in finančnem poslovodenju bo spremenjena le zato, da bo odrazala politična področja od leta 2004, ki je bilo prvo leto, kjer je bil proračun osnovan na aktivnostih (ABB format proračuna).

Evropski parlament je nadalje pravilno poudaril, da je zelo pomembno zagotoviti, da se deljeno upravljanje izvaja v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja. Kot je navedel Evropski parlament, je to zapletena naloga, ki vključuje več upravnih teles v vsaki drzavi članici. Res pa je, da so primerni standardi namesčeni in se bodo neprenehoma razvijali in izboljsevali, če bo to potrebno.

Komisija zeli izpostaviti tudi zadevo tesnega medinstitucionalnega sodelovanja. Pregledana navodila za projekte tesnega medinstitucionalnega sodelovanja so začela veljati 1. maja 2004 in vsebujejo med drugim poenostavljene plačilne postopke, kakor tudi nove zahteve za postavljanje ciljev in rezultatov. Globalno poročilo o projektih, odobrenih med letoma 1998 in 2001, je bilo izdelano in je na voljo na http://europa.eu.int/comm/enlargement/phare_evaluation_pdf/interim_s_zz_eur_01006_fv.pdf

k) Zunanje politike

Komisija si je dodobra ogledala priporočila Evropskega parlamenta v zvezi s kontrolami, ki se nanasajo na zunanje ukrepe. Komisija (EuropeAid) je leta 2002 lansirala veliko pobudo, namenjeno izboljsanju obsega in kakovosti revizij, ki jih izvajajo zunanji revizorji. Med drugim je pripravila letne načrte revizij za leti 2003 in 2004 in poostrila splosne zahteve v zvezi z izbiro revizorjev in njihovo skladnostjo z mednarodnimi standardi, se posebej neodvisnostjo revizorjev.

Nadalje je Komisija izvedla ali izvaja priporočene aktivnosti v zvezi s programoma Neighbourhood in PHARE, pa tudi v zvezi s pomočjo, dodeljeno za izobrazevanje in zdravje. Sistematično pregleduje neizvedene obveznosti, da bi zmanjsala količino starih neporavnanih prevzetih obveznosti (RAL) ali RAL-ov v mirujočem stanju. Komisija je za izvajanje humanitarne pomoči ze izbrala več kot 160 partnerskih humanitarnih organizacij znotraj okvirnega sporazuma o partnerstvu, ki je začel veljati 1. januarja 2004.

II. Resolucija Evropskega parlamenta o Evropskem razvojnem skladu (ERS)

Komisija sprejema priporočila Parlamenta in je ze izvedla ali trenutno izvaja potrebne aktivnosti. Komisija prav tako sprejema pomoč Parlamenta za predlog vključitve ERS-ja v proračun, t.j. vključevanje ERS-ja v splosni proračun Evropske unije. O predlogu trenutno razpravlja Svet.

Komisija zeli med priporočili, ki jih je podal Parlament, poudariti naslednja:

(i) Proračunska podpora

Komisija se strinja, da sredstva proračunske podpore, potem ko so sprosčena v drzavo AKP, če le-ta izpolnjuje pogoje, določene v finančnem sporazumu, postanejo del proračuna drzave prejemnice, in se zato z njimi upravlja in jih porablja v skladu z nacionalnimi (in ne ERS) postopki finančnega poslovodenja. Komisija je spremenila svoje sisteme nadzora in kontrole, zato da bi upostevala določene izzive, ki so nastali pri povečani uporabi instrumenta proračunske podpore. Delegacijam v drzavah AKP, ki prejemajo proračunsko podporo, je bilo med drugim naročeno, da vsakih sest mesecev natančno poročajo o kakovosti javnega finančnega poslovodenja, z uporabo standardov, ki jih je razvil sedez Komisije. To dopolnjuje analize in preglede javnega finančnega poslovodenja, ki jih drugi donatorji v sodelovanju s Komisijo redno izvajajo.

(ii) Strategija revidiranja in ocenjevanja

Evropski parlament je poudaril potrebo, da mora Komisija zagotoviti koordinacijo in sodelovanje med delegacijami in sedezem. Komisija podpira ta cilj in je med drugim izvedla potrebne ukrepe za zagotovitev boljsega obsega in kakovosti revizij, ki jih izvajajo zunanji revizorji. Tudi nove smernice za ocenjevanje so začele veljati julija 2003. Strategija revidiranja in ocenjevanja je povezana z oceno tveganja, ki je bila Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodisču posredovana 12. marca 2004 (SEC(2004) 318).

(iii) Poročilo o finančnem poslovodenju

Evropski parlament je zahteval, da se v poročilo o finančnem poslovodenju vključi več novih zadev. Komisija je vsa ta priporočila sprejela v poročilu o finančnem poslovodenju za leto 2003 o 6., 7., 8. in 9. Evropskem razvojnem skladu, ki je bilo Evropskemu parlamentu posredovano 22. junija 2004.

III. Resolucija Evropskega parlamenta o ESPJ

Komisija si je ogledala priporočila, ki jih je pripravil Evropski parlament o ESPJ, in bo izvedla potrebne aktivnosti, ko bo to primerno. Še posebej se je odločila izvesti studijo o delu ESPJ-ja v prvih petdesetih letih njegovega delovanja, z namenom, da bi do konca leta 2004 izdala pregled, primeren za javnost.

IV. Resolucija Evropskega parlamenta o agencijah

Odločbe Evropskega parlamenta o razresnicah v zvezi z agencijami so namenjene direktorjem vsake posamezne agencije. Še več, resolucije, ki so odločbi o razresnici prilozene, vsebujejo stevilna horizontalna priporočila tako glede agencij kot tudi Komisije. Tako so institucionalni odnosi med agencijami in Komisijo močno okrepljeni v novih finančnih uredbah in zadevajo, med drugim, računovodstvo in notranje revizije.

Komisija v splosnem pripravlja redne sestanke z agencijami, da razpravlja o računovodskih zadevah, se posebej, da zagotavlja nove informacije o napredku projekta modernizacije. Komisija je za računovodske zadeve namenila kontaktno točko za agencije, kjer odgovarjajo na morebitna vprasanja.

V skladu s členom 185 nove finančne uredbe bo imel notranji revizor Komisije (IAS) v agencijah, ki prejemajo finančno podporo Skupnosti, enaka pooblastila, kot jih ima znotraj Komisije. Glede na začetne nivoje osebja se je IAS najprej osredotočil na analiziranje in oceno struktur v notranjem nadzoru, zato da bi opredelil prednostno nadaljnje revizijsko delo in zagotovil začetno svetovanje.

Nadalje Komisija izvaja priporočene aktivnosti v zvezi s, med drugim, harmoniziranim operacijskim ogrodjem za agencije, politiko osebja in drugo pomočjo posameznim agencijam. Komisija pa tudi meni, da nadaljnje splosne studije aktivnosti agencij, pa tudi njihovih upravnih odhodkov, niso potrebne. Nadalje Komisija poudarja, da so finančni prispevki drzave članice, ki gosti agencijo, v celoti prostovoljni.

V Priporočilo Sveta o splosnem proračunu

Komisija si je dodobra ogledala pripombe, prilozene priporočilu Sveta, v katerih Svet priporoča Evropskemu parlamentu, da Komisiji izda razresnico v zvezi z izvajanjem proračuna v Evropskih skupnostih za finančno leto 2002.

Komisija se pridruzuje Svetu v upanju, da se bodo rezultati izboljsanj, ki jih je Komisija naredila v zvezi s pravno veljavnostjo in pravilnostjo temeljnih transakcij, v najkrajsem moznem času odrazali v praksi, zato da bo mogoče pridobiti pozitivno izjavo o zavarovanju (DAS). Tako si bo Komisija se naprej prizadevala zagotoviti, da bodo njeni nadzorni sistemi zagotavljali razumno jamstvo glede njenega upravljanja s tveganjem napak v temeljnih transakcijah.

Komisija se s Svetom tudi strinja, da je sodelovanje z nacionalnimi nadzornimi organi pomembno sredstvo za izboljsanje deljenega upravljanja. Zato isče aktivnosti, ki bi okrepile to sodelovanje. Komisija v strukturnih skladih zeli napredovati k pristopu "enotne revizije", ki temelji na povečani izmenjavi informacij in usklajevanju revizijskega dela.

Nadalje Komisija izvaja potrebne aktivnosti za nadaljnje ukrepanje glede pripomb Sveta v zvezi s posameznimi poglavji letnega poročila Računskega sodisča.