ODGOVORI KOMISIJE NA POSEBNO POROČILO EVROPSKEGA RAČUNSKEGA SODIŠČA „ALI JE BILO UPRAVLJANJE PODPORE EU ZA PREPREČEVANJE IN OBNAVLJANJE ŠKODE V GOZDOVIH, KI SO JO POVZROČILI POŽARI IN NARAVNE NESREČE, DOBRO?“ /* COM/2015/032 final */





ODGOVORI KOMISIJE NA POSEBNO POROČILO EVROPSKEGA RAČUNSKEGA SODIŠČA „Ali je bilo upravljanje podpore EU za preprečevanje in obnavljanje škode v gozdovih, ki so jo povzročili požari in naravne nesreče, dobro?“ Povzetek IV. Komisija meni, da so ukrepi za preprečevanje nesreč v gozdovih na splošno prispevali k izpolnjevanju ciljev programov za razvoj podeželja. Doseženi so bili konkretni rezultati, poleg tega je bilo tudi manj požarov. Prav tako je bilo pridobljeno novo znanje, ki se bo uporabilo v obdobju 2014–2020, zlasti v zvezi z obsegom ukrepa in boljšimi navodili. V. Uredba o razvoju podeželja[1] določa, da morajo preventivni ukrepi varstva pred požarom zajeti območja, ki jih države članice v svojih načrtih za varstvo gozdov uvrščajo med območja z veliko ali srednjo požarno ogroženostjo. Ti načrti za varstvo gozdov in nacionalni ali podnacionalni programi držav članic za gozdove ali enakovredni instrumenti so bili ustrezna podlaga za ciljno usmerjenost in določanje prednostnih nalog med izborom. Komisija je proučila razmere v gozdarskem sektorju, vključno z vidiki preprečevanja in spremljanja nesreč v gozdovih, v delovnem dokumentu služb Komisije iz leta 2005, priloženem Sporočilu o izvajanju gozdarske strategije EU[2]. V uredbi o razvoju podeželja se zahteva, da morajo gozdarski ukrepi prispevati k izvedbi gozdarske strategije Skupnosti. Ta gozdarska strategija zajema gospodarske, okoljske in družbene vidike trajnostnega gospodarjenja z gozdovi. Kar zadeva novo programsko obdobje, je Komisija proučila razmere v gozdarskem sektorju v delovnem dokumentu služb Komisije iz leta 2013, priloženem Sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: „Nova gozdarska strategija EU: za gozdove in gozdarski sektor“[3]. VI. V okviru praks za trajnostno gospodarjenje z gozdovi se lahko gozdne ceste (ali druge naložbe), zgrajene predvsem za preprečevanje požarov, uporabljajo tudi za preventivne ukrepe v zvezi z drugimi tveganji ter za obnovo, odpravo škode, rekreacijske in gospodarske namene. Ustvarjanje ustrezne mreže gozdnih cest ne prispeva samo k boljšemu varstvu gozdov pred požari, ampak tudi k trajnostnemu gospodarskemu vrednotenju gozdnih virov v mnogih regijah. Te ukrepe je pogosto treba izvesti, da se prepreči popolna izguba družbeno-gospodarske vrednosti gozdnih območij, ki lahko vodi do opustitve teh območij in navsezadnje do večjega tveganja požara. Kar zadeva novo programsko obdobje, so bili pripravljeni podatkovni listi z navodili, da bi se zagotovila pravilna uporaba ukrepa v državah članicah/regijah. Poleg tega bodo morale države članice/regije bolje opredeliti svoje potrebe in razloge, če bodo želele povečati gostoto svojih cestnih sistemov. VII. Komisija v okviru deljenega upravljanja sprejme nacionalne ali regionalne programe za razvoj podeželja, države članice in njihovi organi upravljanja pa so odgovorni za izvajanje ter zagotavljanje stroškovne učinkovitosti in učinkovite podpore. Kar zadeva uporabo ročnega dela namesto strojev, so take izbire včasih lahko povezane z značilnostmi zemljišča (orografija, okoljski vidiki itd.) in bi jih bilo treba obravnavati v širšem okviru razvoja podeželja. VIII. Doseči je treba pravo ravnotežje med stroški spremljanja in vrednotenja ter njunimi morebitnimi koristmi. Zlasti pri vrednotenju preventivnih ukrepov je težko in zato tudi drago vzpostaviti vzročno verigo. Poleg tega je učinkovitost določenih posredovanj na področju gozdarstva mogoče oceniti samo po več letih ali celo desetletjih. Za obdobje 2014–2020 so že bile uvedene izboljšave. V skupni sistem spremljanja in vrednotenja bo na primer vključen nov kazalnik „območje podprto“ za preventivne ukrepe. Poleg tega je za leto 2019 predvideno izboljšano letno poročilo o izvajanju za pridobivanje dragocenih rezultatov vrednotenja. V okviru tega poročila se bo izvedlo vrednotenje programa za razvoj podeželja in zagotovili se bodo prvi rezultati glede njegove učinkovitosti. IX. Prva alinea (b) Komisija meni, da imajo gozdovi Natura 2000 visoko okoljsko vrednost ter zagotavljajo pomembne in raznolike ekosistemske storitve. Poleg tega se nekatere določbe omrežja Natura 2000 uporabljajo za vse gozdove v EU, tako za tiste na območju Natura 2000 kot za tiste zunaj njega, zato je v zvezi s tem vloga slednjih tudi zelo pomembna. (c) Komisija meni, da je v novo uredbo o razvoju podeželja zajet spremenjen ukrep o varstvu in obnovi gozdov. Novi ukrep lahko zagotovi podporo za ukrepe, povezane s preprečevanjem in odpravo škode v gozdovih zaradi gozdnih požarov, naravnih nesreč in katastrofičnih dogodkov, ter za preventivne ukrepe v zvezi s škodljivci in boleznimi, če je tveganje zadevnega pojava podprto z znanstvenimi dokazi in so ga potrdile javne znanstvene organizacije. (e) V zvezi s podprtimi ukrepi so že na voljo številni okoljski zaščitni ukrepi. V omrežju Natura 2000 ureditev varstva v skladu s členom 6(2) in (3) direktive o habitatih[4] na primer določa, da je treba preprečiti kakršno koli večje slabšanje stanja teh območij. Presoje vplivov na okolje na drugih območjih bodo tudi prispevale k preprečevanju nasprotnih učinkov na okolje. Za vse ukrepe, ki naj bi se sofinancirali s sredstvi EU, pa bi se od pristojnih nacionalnih organov lahko zahtevalo potrdilo o dobri okoljski praksi ali trajnostnem gospodarjenju z gozdovi, ki bi bil predpogoj za sofinanciranje EU. V novem programskem obdobju bo okoljska učinkovitost upravičencev v ospredju izvajanja različnih ukrepov. (f) Komisija meni, da v zvezi s standardnimi stroški v programih države članice/regije zagotovijo, da so zadevni izračuni ustrezni in natančni ter pripravljeni vnaprej na podlagi poštenega, pravičnega in preverljivega izračuna. Določiti bi bilo treba neodvisen organ za izračun vseh standardnih stroškov ali potrditev ustreznosti izračunov. (g) Trenutno se pripravljajo smernice o nadzoru in kaznih na področju razvoja podeželja, o katerih se razpravlja z državami članicami. V Prilogi I tega dokumenta je kontrolni seznam, ki ga države članice lahko uporabijo za oceno razumnosti stroškov. Druga alinea (a) Komisija trenutno izvaja to priporočilo. Potreba po ustreznem opisu preventivnih ukrepov je zajeta v razdelek o analizi potreb v strategiji iz programa za razvoj podeželja za obdobje 2014–2020, v nekaterih primerih pa tudi na ravni partnerskih sporazumov. Komisija prouči predložene programe za razvoj podeželja, preveri intervencijsko logiko in potrebe po preventivnih ukrepih v obdobju odobritve programa ter zahteva, da preventivni ukrepi temeljijo na načrtu za varstvo zadevnega območja. (b) Komisija sprejema to priporočilo. Komisija bo z nacionalnimi organi proučila možnost ustrezne ravni ukrepov na področju skupnih osnovnih meril za uvrščanje gozdnih območij med območja z majhno, srednjo ali veliko požarno ogroženostjo. (c) Komisija trenutno izvaja to priporočilo. Komisija v državah članicah izvaja revizije skladnosti, da bi preverila, ali so plačani odhodki v skladu s pravili. Če se med revizijo ugotovijo nepravilnosti, se sprejmejo finančni popravki. Ukrepi in plačilne agencije, ki se revidirajo, se določijo na podlagi analize tveganja. Pri količinskem opredeljevanju izpostavljenosti tveganju ima veliko vlogo finančni vidik. To pomeni, da za območje revizije z visokimi odhodki obstaja večja verjetnost visoke uvrstitve in izvedbe revizije. Leta 2014 se je izvedla revizija za ukrep 226 in je zanj predvidena tudi v letu 2015. (d) Komisija trenutno izvaja to priporočilo na podlagi pravnega okvira programov za razvoj podeželja in dodatnih smernic. Novi ukrep zajema širši obseg tveganj in škode. Zadevni podatkovni list z navodili za obdobje 2014–2020 zajema podrobne zahteve in pojasnila, države članice pa ga lahko uporabijo kot orodje za ustrezno zasnovo ukrepa. Države članice/regije so bile opozorjene, da so v primeru negotovosti glede namena ukrepov na voljo tudi drugi ukrepi, ki so ciljno usmerjeni predvsem v povečanje gospodarske vrednosti gozdov. (e) Komisija sprejema to priporočilo. Nekatere prilagoditve so že bile uvedene, in sicer bo v skupni sistem spremljanja in vrednotenja za obdobje 2014–2020 na primer vključen kazalnik „območje podprto“ za preventivne ukrepe. Leta 2019 se bo uvedlo izboljšano letno poročilo o izvajanju, da bi se hitreje pridobili dragoceni rezultati vrednotenja. To izboljšano letno poročilo o izvajanju zagotavlja oceno rezultatov programa in, kadar je to mogoče, presojo vpliva. Uvod 1. Komisija meni, da funkcij gozdov ni mogoče povsem ločiti, saj so večnamenski in imajo na podlagi zagotavljanja ključnih ekosistemskih storitev gospodarsko, družbeno in okoljsko funkcijo. Gozdarski ukrepi, ki so ciljno usmerjeni predvsem v gospodarske namene, lahko torej prispevajo tudi k družbenim ali okoljskim ciljem. Posredovanja, ki so namenjena predvsem varstvu gozdov, imajo lahko tudi družbene, gospodarske in druge okoljske koristi. Posebno naravo gozdarskih procesov bi bilo treba upoštevati pri zasnovi, upravljanju in nadzoru gozdarskih ukrepov. 4. Dobro izvajanje sistemov za preprečevanje gozdnih požarov, ki jih je spodbudil ukrep, je morda prispevalo k manjši površini pogorišč. Statistike morda kažejo, da je velikost površine pogorišč zdaj bolj ali manj stabilna, kar pa ne pomeni, da ne obstaja vedno večja nevarnost gozdnega požara ali drugih nesreč. 5. Gozdni požari imajo lahko tudi pomemben družbeno-gospodarski učinek, saj vplivajo na gospodarstva, odvisna od gozdov, izkrivljajo trge z lesom in povzročajo smrtne žrtve. opažanja 21. Prva alinea: Komisija meni, da trenutno delo strokovne skupine Evropske komisije za gozdne požare in Stalnega odbora za gozdarstvo, ki deluje kot platforma za posvetovanje in izmenjavo informacij z državami članicami, zanjo zagotavlja ustrezne informacije o gozdnih požarih in drugih nesrečah, vključno s škodljivci in boleznimi. Predloženi programi za razvoj podeželja vključujejo poglavje z opisom gozdov in okoljskih razmer, te informacije pa se upoštevajo pri oceni predlogov programa. Poleg tega bo vzpostavitev modula o motnjah v gozdovih v okviru evropskega informacijskega sistema za gozdove (FISE) na podlagi nedavnega sporočila o gozdarski strategiji EU okrepila pregled naravnih nesreč, povezanih z gozdovi. Druga alinea: Programi za razvoj podeželja vključujejo analizo SWOT, ki je vodilo držav članic in regij pri strateškem odločanju glede prednostnih nalog, ciljev in ukrepov, ki naj bi se vključili v program, morala pa bi tudi postaviti izhodišče za spremljanje in vrednotenje programa. Skupni odgovor na točke 22–24: Za države članice od nordijskih držav to Indijskega oceana (otok Reunion, francosko čezmorsko ozemlje) so značilne velike bio-geografske in podnebne razlike, zato bi klasifikacija gozdnih požarov morala upoštevati značilnosti regije, ki je izpostavljena tveganju požara. Uredba št. 2158/92 je zahtevala, da bi to klasifikacijo morale predlagati države članice, odobriti pa Komisija. V okviru trenutnega Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) se od držav članic ne zahteva, da Komisiji predlagajo uvrstitev območij v različne ravni požarne ogroženosti. Za tako uvrstitev območij so pristojne države članice. Vse nove države članice so del strokovne skupine za gozdne požare in sodelujejo v dejavnostih evropskega informacijskega sistema za gozdne požare (EFFIS). Informacije o gozdnih požarih so torej na voljo. Te določbe izražajo skupne namene Komisije in držav članic, da bi bili ukrepi za preprečevanje gozdnih požarov še nadalje čim bolj ciljno usmerjeni in usklajeni ter pri tem upoštevali precejšnje razlike v bio-geografskih pogojih med državami članicami. Eden od ciljev vzpostavitve evropskega informacijskega sistema za gozdne požare je pridobiti usklajene informacije o gozdnih požarih po Evropi. Te informacije so ključnega pomena za dejavnosti vzajemnega sodelovanja pri preprečevanju gozdnih požarov in odzivanju nanje. 25. Službe Komisije se zavedajo splošnega tveganja gozdnega požara v državah članicah ali regijah na podlagi analize programa za razvoj podeželja. Komisija je predlagala metodologijo za oceno tveganja gozdnega požara v okviru dejavnosti evropskega informacijskega sistema za gozdne požare. Vendar je za pripravo usklajenega zemljevida tveganj gozdnega požara v Evropi potrebno dodatno delo v sodelovanju z državami članicami. 26. Komisija je med pogajanji o programu za razvoj podeželja za obdobje 2014–2020 v pismu z opažanji pozvala slovaške organe, naj temeljito proučijo metodologijo klasifikacije gozdnih območij, izpostavljenih tveganju požara. Komisija bo s slovaškimi organi skrbno proučila opredelitev potreb za obdobje 2014–2020, pri čemer bo upoštevala dolgoročne podatke o pojavu požarov in sorazmernost financiranja in preprečevanja. 27. Komisija meni, da ima na voljo obsežne informacije o zgodovinskem razvoju in napovedih razvoja naravnih nesreč in drugih katastrofičnih dogodkov, morebitnem razvoju škodljivcev in bolezni v okviru evropskega informacijskega sistema za gozdove in na podlagi študij (npr. študije o prilagajanju gozdov na podnebne spremembe[5] ali druge študije o nesrečah[6]). Te informacije še niso usklajene v okviru držav članic. Komisija upošteva tudi zahteve držav članic za sprostitev sredstev iz Solidarnostnega sklada Evropske unije po večjih nesrečah in njihove zahteve po spremembah programov za razvoj podeželja. Poleg tega države članice redno obveščajo Stalni odbor za gozdarstvo o večjih izrednih dogodkih. 28. Komisija trenutno vzpostavlja evropski informacijski sistem za gozdove (FISE). Model sistema bo na voljo decembra 2014 in bo takrat tudi predstavljen Stalnemu odboru za gozdarstvo. 29. Komisija meni, da ima ustrezno raven znanja o vrstah naravnih nesreč, ki vplivajo na gozdove, in tudi o potrebah po preprečevanju nesreč za analizo programov za razvoj podeželja na podlagi neposrednega sodelovanja z državami članicami in regijami, rednih srečanj direktorjev EU s področja gozdov ter trenutnega dela Stalnega odbora za gozdarstvo in evropskega informacijskega sistema za gozdove (FISE). 30. Glede na to, da ni skupne opredelitve za „najdragocenejša gozdna območja“, želi Komisija podpreti vzpostavitev neke vrste ‚okvira prednostih ukrepov‘ za sofinanciranje EU, ki bi bil podoben tistemu, ki v vseh državah članicah že obstaja za financiranje Nature 2000 z različnimi sredstvi EU. Prednostne naloge držav članic iz tega okvira bi bile potem upoštevane v izboru. Skupni odgovor na točke 31–33: Eno od meril, ki ga je za izbiro operacij določil organ upravljanja, je usklajenost z regionalnim gozdarskim načrtom in drugimi instrumenti načrtovanja za gozdove. To zagotavlja določeno kakovost izbranih operacij, prednost pa imajo posredovanja na območjih z višjim tveganjem gozdnega požara. Kar zadeva programe preprečevanja gozdnih požarov, ki so od leta 1992 podprti s sredstvi EU, pa so države članice pridobile precejšnje strokovno znanje v zvezi z določanjem prednostnih projektov. Na ravni regij/držav članic načrti za varstvo gozdov vsebujejo informacije o obravnavanju gozdnih požarov in drugih nesreč. Informacije o lokaciji, velikosti in vzroku gozdnega požara so na voljo tudi na upravni ravni pokrajin (raven NUTS 3). Za novo programsko obdobje je Komisija zahtevala, da je treba preprečevanje in varstvo v programih za razvoj podeželja izvajati z načrtom za varstvo gozdov. 34. Avstrija je vzpostavila sistem za izbiro projektov, ki ga je 19. junija 2014 odobril odbor za spremljanje. Sistem temelji na tristopenjskem pristopu, in sicer na pogojih za upravičenost, opisanih v ukrepih, dodatnih nacionalnih pravnih določbah in, če je to potrebno, podrobnejših merilih. Ta novi sistem naj bi zagotovil visoko kakovost operacij, izbranih za programsko obdobje 2014–2020. 35. Države članice od leta 2012 vzpostavljajo okvire prednostnih ukrepov za financiranje svojih omrežij Natura 2000. Ti okviri bodo v novem finančnem obdobju najuporabnejše orodje za določanje prednostnih ukrepov na območjih Natura 2000. Komisija bo zagotovila, da so ukrepi, predlagani za območja Natura 2000, v skladu z okviri prednostnih ukrepov zadevnih držav članic, prednostno pa bodo obravnavani tudi ukrepi na drugih območjih, ki so dragocena za okolje, na primer v nacionalnih parkih. Komisija meni, da so gozdovi večnamenski in da bi bilo treba njihovo okoljsko vrednost obravnavati v pravem okviru. Merila za izbor, oblikovana v programih, bi torej morala zajemati tudi druge vidike trajnostnega gospodarjenja z gozdovi. Poleg tega se nekatere določbe omrežja Natura 2000 uporabljajo za vse gozdove v EU, bodisi znotraj območja Natura 2000 ali zunaj njega. Okvir 1 – Dajanje prednosti okoljskim potrebam Slovaški organi so predlagali vključitev okoljskih meril v merila za izbor podukrepov 8.3 in 8.4 (preprečevanje in odprava škode v gozdovih) v okviru programa za razvoj podeželja za obdobje 2014–2020. Kar zadeva določena posredovanja v Franciji, bi jih bilo treba izbrati v skladu z lokalnimi pogoji. V primeru suhe peščene prsti z zelo nizko vsebnostjo organskih snovi v zgornjem sloju je uporaba buldožerjev morda primerna in hitra rešitev za odpravo škode na območju. Na nekaterih območjih je glede na posebne bio-geografske pogoje potreben hiter odziv, da se prepreči širjenje škodljivcev in bolezni (kar bi lahko negativno vplivalo na nepoškodovane ali zaščitene gozdove), pomembna prednostna naloga pa bi morala biti zmanjševanje tveganja gozdnega požara in preprečevanje širjenja puščav. 37. Gozdne ceste, namenjene preprečevanju požarov, se lahko uporabijo tudi za druge namene. Imajo pomembno vlogo pri obnovi in preprečevanju negativnih vplivov nesreč. Poleg tega bi bila gradnja dve vrst cest, ene za preprečevanje gozdnih požarov in druge za preostale namene, neučinkovita naložba z visokimi stroški. Gozdne ceste na Slovaškem, ki so bile zgrajene za preprečevanje gozdnih požarov v okviru programov za razvoj podeželja, so bile učinkovito uporabljene za hitre ukrepe obnove po nedavnih nevihtah in viharjih. Boljši in ustrezen dostop je prispeval k zmanjšanju tveganja za nadaljnje nesreče (požare in izbruhe škodljivcev) ter čim manjšemu mešanju prsti, kar je ohranilo organske snovi v prsti in blagodejno vplivalo na rastline in talne živali. Učinkoviti mehanizmi za varstvo gozdov pred nesrečami, ki jih povzroča veter ali sneg, ne obstajajo. Zato so ukrepi usmerjeni predvsem v preprečevanje gozdnih požarov. Preventivni ukrepi niso nikoli povezani z nastalo abiotsko škodo, ampak s preprečevanjem te škode. Zato deleža javne podpore ukrepom za preprečevanje požarov ni mogoče neposredno povezati s škodo zaradi požara. Glej tudi odgovor na točko 50. 38. Ocene tveganj za gozdove se financirajo s sredstvi EU in nacionalnih skladov. Avstrija prispeva določeno količino (kvot) sredstev EU za različne regije. Preostalo se financira iz nacionalnih skladov. Skupni odgovor na točke 39–41: Proračun ukrepa 226 je na voljo za vse vrste javnih in zasebnih gozdov. Čeprav so med izvajanjem programa javni gozdovi prejeli višjo finančno podporo, je bilo to nevtralizirano v smislu podprtih hektarov. Iz letnega poročila o napredku za leto 2013 za Andaluzijo je razvidno, da je bilo 78 % podprtih gozdnih območij zasebnih. Komisija meni, da so države članice in organi upravljanja pristojni za to, da izberejo najboljše projekte, pri čemer upoštevajo družbeno-gospodarske in geografske pogoje, ter da utemeljijo ustreznost izračuna uporabljenih stroškov. Podporo za delovno intenzivne dejavnosti je mogoče povezati z značilnostmi zemljišča (orografija, okoljski vidiki itd.) in treba jo je obravnavati v širšem okviru razvoja podeželja. 42. Komisija meni, da je požig, ki se uporablja kot metoda čiščenja območij, zelo tvegana operacija. Zanjo veljajo zelo strogi upravni pogoji in ni družbeno sprejemljiva. 44. Komisija meni, da so se zaradi pogostejših in močnejših vročinskih valov in dolgotrajnih suš („glavni vzrok“), ki jih je pod določenimi pogoji mogoče razglasiti tudi za naravne nesreče, v nekaterih programih uvedli ukrepi v zvezi s „sekundarno škodo“,(škodljivci in boleznimi), za preprečevanje obsežnejšega širjenja škode s hudimi okoljskimi in družbeno-gospodarskimi posledicami. Zato je mogoče predvidevati, da so posredovanja, podprta z ukrepi za razvoj podeželja, uspešno prispevala k izpolnjevanju ciljev ukrepa in zadevnih programov. 45. Komisija je ugotovila, da je imela Avstrija v programskem obdobju težave z izvajanjem ukrepov 224 in 225. Kljub stalnim spodbudam ta dva ukrepa nista bila uspešno izvedena. Zato je Avstrija odobrila projekte, katerih cilj je izboljšanje proizvodnega potenciala gozdov tudi v okviru ukrepa 226. 46. Komisija na podlagi znanja, ki je na voljo o vzajemnem delovanju gozdov in podnebja, meni, da bi lahko diverzifikacija gozdov in uvedba raznolikih drevesnih vrst izboljšala odpornost gozdov na številne nesreče in požare, morda pa tudi prilagodljivost na podnebne spremembe. Te diverzifikacije bi bilo treba izvesti pred nesrečami na podlagi strokovnih mnenj, načrtov za varstvo gozdov in dolgoročnih strategij za gozdove ali prilagajanje podnebnih spremembam. 47. V poročilu Medvladnega foruma za podnebne spremembe (IPCC)[7] je predvidena večja pogostost ali moč izrednih meteoroloških dogodkov, zato Komisija meni, da je to ustrezen ukrep za zagotavljanje hitrega odziva na prihodnje nesreče. Kar zadeva bukov les, ga lahko poškodujejo žuželke in tudi razne glive ter s tem povzročijo precejšnje izgube vrednosti in širjenje tveganja škodljivcev in bolezni v nepoškodovane gozdove, kar škodi doslej zdravim ekosistemom. Primer, ki ga je navedlo Sodišče, bo Komisija proučila. Okvir 3 – Primeri nezadostnih informacij ali dokumentacije, povezanih z dodelitvijo podpore v okviru ukrepa 226 To stanje je odpravljeno. V Akvitaniji se zdaj za opazovanje poškodovanih območij uporabljajo satelitski posnetki. Vsako poškodovano zemljišče preveri strokovnjak, ki ugotovi obseg škode, preden se zahteva nadomestilo. Nato državne službe obravnavajo vloge in pred izplačilom nadomestila izvedejo preglede na kraju samem na podlagi vzorčenja. Slovaški organi so priznali upravno napako in obvestili Komisijo, da so zadevni notranji postopki že posodobljeni. 50. Gozdne ceste so lahko večnamenske, in sicer lahko olajšajo dostop v primeru gozdnih požarov, zagotovijo dostop v primeru operacij za preprečevanje požarov ter omogočajo pridobivanje lesa in drugih gozdnih proizvodov. Komisija meni, da se lahko gozdne ceste, zgrajene za preprečevanje požarov, uporabljajo tudi za druge namene, če taka uporaba ne ovira njihove prvotne funkcije. Glej tudi odgovor na točko 51. 51. Uporaba gozdnih cest za gospodarske namene ne ovira njihove vloge pri preprečevanju gozdnih požarov. Redčenje in odstranjevanje biomase je pomemben del ukrepov za preprečevanje gozdnih požarov. Ceste se uporabljajo tudi za prevoz lesa v okviru potrebnih preventivnih dejavnosti. Na splošno večnamenska uporaba teh cest krepi stroškovno učinkovitost naložbe. 52. Uporaba gozdnih cest za gospodarske namene ne ovira njihove zmogljivosti za preprečevanje nesreč v gozdovih. 53. Komisija meni, da bi bila vzpostavitev meril v zvezi z minimalnimi zahtevami na ravni EU lahko težavna, saj se lokalni gozdovi ter bio-geografski, geološki in ekološki pogoji v EU med seboj zelo razlikujejo. Take minimalne zahteve bi bilo treba vzpostaviti na najustreznejši ravni. Poleg tega ustvarjanje ustrezne mreže gozdnih cest ne prispeva samo k boljšemu varstvu gozdov pred požari, ampak tudi k trajnostnemu gospodarskemu vrednotenju gozdnih virov v mnogih regijah. To je pogosto potrebno, da se prepreči popolna izguba družbeno-gospodarske vrednosti gozdnih območij, kar lahko vodi do opustitve teh območij in navsezadnje do večjega tveganja požara. 54. Komisija meni, da je gostota gozdnih cesta lahko višja ali nižja glede na lokalne bio-geografske in geološke pogoje. Poleg tega se lahko gozdne ceste uporabljajo za več območij in posestev ter lahko se zgodi, da so nekateri odseki gozdne ceste na območjih, kjer je raven gostote cest že ustrezna. Komisija je pozvala slovaške organe, naj v programe za razvoj podeželja za obdobje 2014–2020 kot eno od meril za izbor vključijo gostoto cest na določenem območju. Okvir 5 – Primeri nezadostne utemeljitve standardnih stroškov Spremenljive stopnje pomoči niso bile izključene iz preteklega programskega obdobja. V novem programskem obdobju pa niso dovoljene. Primer 2 Glej odgovor na točko 57. 57. Podporo za delovno intenzivne dejavnosti je mogoče povezati z značilnostmi zemljišča (orografija, okoljski vidiki itd.) in treba jo je obravnavati v širšem okviru razvoja podeželja. Uporaba delovne sile bi lahko pomenila bolj okolju prijazne metode in pomembne družbeno-gospodarske koristi, kar je tudi eden od ciljev politike za razvoj podeželja. Okvir 6 – Primer drage dejavnosti zaradi uporabe fizičnega dela Ravni stroškov se lahko razlikujejo glede na različne ekološko-geografske in geološke pogoje ter druge dejavnike. Zaradi določenih razlogov morda tudi sploh ni mogoče uporabiti strojev ali pa se lahko uporabijo samo dražji stroji, na primer zaradi pobočij, težkega dostopa, okoljskih pravil itd. 58. Komisija je pozvala slovaške organe, naj v programe za razvoj podeželja za obdobje 2014–2020 vključijo preverjanje razumnosti stroškov. 60. Na nekaterih območjih je število ponudnikov storitev za nekatere posebne naloge omejeno. 61. Komisija meni, da so organi upravljanja odgovorni za zagotavljanje učinkovite podpore na ravni projektov. Mrtve izgube bi bilo treba preprečiti z zagotavljanjem, da se naložbe izvedejo samo po vložitvi vloge za podporo ali dodelitvi podpore. V nasprotnem primeru lahko ocena mrtve izgube postane zelo pristranska in vodi do neenake obravnave vložnikov. 62. V obdobju 2014–2020 se v skladu s členom 60(2) Uredbe št. 1305/2013 v zvezi z naložbenimi projekti za upravičene štejejo samo izdatki, ki so nastali po predložitvi vloge upravičenca. Države članice lahko celo določijo poznejši datum za upravičenost, na primer datum sklepa o nepovratnih sredstvih. 63. Komisija meni, da bi bilo treba nadalje proučiti odgovor upravičenca, da se pojasni, pod kakšnimi pogoji in kako učinkovito bi bilo mogoče izvesti tako naložbo in ali bi bilo brez podpore v okviru tega ukrepa sploh mogoče doseči prvotni cilj. 64. V določenih mejah je lahko na „upravičenem hektarju“ za aktiviranje pravice do plačila nekaj dreves in grmovja. Omejitev pretiranega razraščanja takih dreves, grmičevja ali grmovja lahko zmanjša tveganje gozdnih požarov na posestvu na okoliških gozdnih območjih. Skupni odgovor na točke 65–67: Komisija meni, da bi bilo treba ukrepe za preprečevanje nesreč v gozdovih obravnavati v širšem in dolgoročnem okviru razvoja podeželja, saj so naravni procesi v gozdovih zapleteni, vplive določenih posredovanj pa je mogoče ovrednotiti samo po več letih ali desetletjih. Popisi gozdov v državah članicah, ki bi se lahko znova izvedli čez 10 do 20 let, in drugi programi za spremljanje gozdov bi lahko zagotovili informacije o spremembah. Gozdarski ukrepi so zasnovani in se izvajajo na podlagi informacij in spoznanj, pridobljenih z modeli za gospodarjenje z gozdovi, ki so vzpostavljeni že 100–150 let in jih upravljajo gozdarski inštituti in univerze v državah članicah. 68. Zaradi sorazmernosti je skupni okvir spremljanja in vrednotenja za obdobje 2007–2013 vključeval sklop skupnih kazalnikov učinka, ki zagotavljajo združevanje in primerjanje v programu za razvoj podeželja ter so zasnovani tako, da jih je mogoče uporabiti v veliki večini primerov. Države članice lahko za opis posebnosti po potrebi uporabijo dodatne kazalnike. V skupni sistem spremljanja in vrednotenja za obdobje 2014–2020 bo na primer vključen kazalnik „območje podprto“ za preventivne ukrepe. To bo odpravilo pomanjkljivost, opredeljeno v skupnem okviru spremljanja in vrednotenja za obdobje 2007–2013. 69. Iz opažanj je razvidno, da kazalnikov rezultatov zaradi zapletenosti in obstoječe medsebojne povezanosti različnih ukrepov v mnogih primerih ni smiselno preveč podrobno razčleniti. Komisija se je zato odločila, da bo v okviru za spremljanje in vrednotenje za programsko obdobje 2014–2020 rezultate ocenila na ravni prednostnih področij. 70. Ta kazalnik je eden od elementov sistema vrednotenja. Novi sistem vrednotenja bi bilo treba obravnavati na svetovni ravni. 71. Komisija je priznala, da ima v okviru programov za razvoj podeželja vmesno vrednotenje omejeno dodano vrednost. Zato se v programskem obdobju 2014–2020 izvedba vmesnega vrednotenja ne zahteva. 72. Glej odgovore na točki 69 in 71. 73. Čeprav se povprečna velikost pogorišč v EU ne povečuje, so letne škode zaradi požara pogosto zgoščene samo v nekaterih državah. To so vsako leto druge države (npr. Portugalska in Španija leta 2003, Portugalska leta 2005, Italija in Grčija leta 2007, Španija leta 2012 itd.). Vsako leto se lahko v določenih regijah pojavi izredna nevarnost požara zaradi lokalnega vročega in suhega vremena ter močnih vetrov. Določene države se torej v zadevnem letu morda soočajo z izredno požarno dejavnostjo, ki nastane zaradi prevladujočih meteoroloških pogojev za nevarnost požarov na območjih v Sredozemlju ali drugod po Evropi. Vzrok opaženih razlik v gibanjih na ravni držav članic je pogosto izredna nevarnost požara, ki se je pojavila v letih v okviru proučenega časovnega obdobja, kot je razvidno iz analize podatkov na letni osnovi v primerjavi z meteorološkimi kazalniki nevarnosti požara[8]. 74. Komisija meni, da obstajajo precejšnje izkušnje v zvezi z naravo preventivnih ukrepov, vključno z znanjem o njihovi učinkovitosti in uspešnosti v posameznih programskih področjih. V zadnjih 20 letih so bili s sredstvi EU podprti številni projekti in programi za preprečevanje nesreč v gozdovih ter izvedene so bile številne študije in raziskovalni projekti. Zaključki in priporočila 76. Komisija meni, da so ukrepi za preprečevanje nesreč v gozdovih na splošno uspešno prispevali k izpolnjevanju ciljev programov za razvoj podeželja. Doseženi so bili konkretni rezultati, poleg tega je bilo tudi manj požarov. Prav tako so bila pridobljena znanja, ki se bodo uporabila v obdobju 2014–2020, zlasti v zvezi z obsegom ukrepa in boljšimi navodili. 78. Uredba o razvoju podeželja[9] določa, da morajo preventivni ukrepi varstva pred požarom zajeti območja, ki jih države članice v svojih načrtih za varstvo gozdov uvrščajo med območja z veliko ali srednjo požarno ogroženostjo. Ti načrti za varstvo gozdov in nacionalni ali podnacionalni programi držav članic za gozdove ali enakovredni instrumenti so bili ustrezna podlaga za ciljno usmerjenost in določanje prednostnih nalog med izborom. Komisija je proučila razmere v gozdarskem sektorju, vključno z vidiki preprečevanja in spremljanja nesreč v gozdovih, v delovnem dokumentu služb Komisije iz leta 2005, priloženem Sporočilu o izvajanju gozdarske strategije EU. Uredba o razvoju podeželja zahteva, da morajo gozdarski ukrepi prispevati k izvedbi gozdarske strategije Skupnosti. Ta gozdarska strategija zajema gospodarske, okoljske in družbene vidike trajnostnega gospodarjenja z gozdovi. Kar zadeva novo programsko obdobje, je Komisija proučila razmere v gozdarskem sektorju v delovnem dokumentu služb Komisije iz leta 2013, priloženem Sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: „Nova gozdarska strategija EU: za gozdove in gozdarski sektor“[10]. Priporočilo 1 Države članice bi morale: Druga alinea: Komisija meni, da imajo gozdovi Natura 2000 visoko okoljsko vrednost ter zagotavljajo pomembne in raznolike ekosistemske storitve. Poleg tega se nekatere določbe omrežja Nature 2000 uporabljajo za vse gozdove v EU, tako za tiste na območju Natura 2000 kot za tiste zunaj njega, zato je v tem okviru vloga slednjih tudi zelo pomembna. Komisija bi morala: Prva alinea: Komisija trenutno izvaja to priporočilo. Potreba po ustreznem opisu preventivnih ukrepov je zajeta v razdelek o analizi potreb v strategiji iz programa za razvoj podeželja za obdobje 2014–2020, v nekaterih primerih pa tudi na ravni partnerskih sporazumov. Komisija prouči predložene programe za razvoj podeželja, preveri intervencijsko logiko in potrebe po preventivnih ukrepih v obdobju odobritve programa ter zahteva, da preventivni ukrepi temeljijo na načrtu za varstvo zadevnega območja. Druga alinea: Komisija sprejema to priporočilo. Komisija bo s pristojnimi nacionalnimi organi proučila možnost ustrezne ravni ukrepov na področju skupnih osnovnih meril za uvrščanje gozdnih območij med območja z majhno, srednjo ali veliko požarno ogroženostjo. 79. V okviru praks za trajnostno gospodarjenje z gozdovi se lahko gozdne ceste (ali druge naložbe), zgrajene predvsem za preprečevanje požarov, uporabljajo tudi za preventivne ukrepe v zvezi z drugimi tveganji ter za obnovo, odpravo škode, rekreacijske in gospodarske namene. Ustvarjanje ustrezne mreže gozdnih cest ne prispeva samo k boljšemu varstvu gozdov pred požari, ampak tudi k trajnostnemu gospodarskemu vrednotenju gozdnih virov v mnogih regijah. Te ukrepe je pogosto treba izvesti, da se prepreči popolna izguba družbeno-gospodarske vrednosti gozdnih območij, ki lahko vodi do opustitve teh območij in navsezadnje do večjega tveganja požara. Kar zadeva novo programsko obdobje, so bili pripravljeni podatkovni listi z navodili, da bi se zagotovila pravilna uporaba ukrepa v državah članicah/regijah. Poleg tega bodo morale države članice/regije bolje opredeliti svoje potrebe in razloge, če bodo želele povečati gostoto svojih cestnih sistemov. Priporočilo 2 Države članice bi morale: Prva alinea: Komisija meni, da je v novo uredbo o razvoju podeželja zajet spremenjen ukrep o varstvu in obnovi gozdov. Novi ukrep lahko zagotovi podporo za ukrepe, povezane s preprečevanjem in odpravo škode v gozdovih zaradi gozdnih požarov, naravnih nesreč in katastrofičnih dogodkov, ter za preventivne ukrepe v zvezi s škodljivci in boleznimi, če je tveganje zadevnega pojava podprto z znanstvenimi dokazi in so ga potrdile javne znanstvene organizacije. Tretja alinea: Komisija meni, da so v zvezi s podprtimi ukrepi na voljo že številni okoljski zaščitni ukrepi. V omrežju Natura 2000 ureditev varstva v skladu s členom 6(2) in (3) direktive o habitatih[1] na primer določa, da je treba preprečiti kakršno koli večje slabšanje stanja teh območij. Presoje vplivov na okolje na drugih območjih bodo tudi prispevale k preprečevanju nasprotnih učinkov na okolje. Za vse ukrepe, ki naj bi se sofinancirali s sredstvi EU, pa bi se od pristojnih nacionalnih organov lahko zahteval potrdilo o dobri okoljski praksi ali trajnostnem gospodarjenju z gozdovi, ki bi bil predpogoj za sofinanciranje EU. V novem programskem obdobju bo v ospredju izvajanja različnih ukrepov okoljska učinkovitost upravičencev. Komisija bi morala: Prva alinea: Komisija trenutno izvaja to priporočilo. Komisija v državah članicah izvaja revizije skladnosti, da bi preverila, ali so plačani odhodki v skladu s pravili. Če se med revizijo ugotovijo nepravilnosti, se sprejmejo finančni popravki. Ukrepi in plačilne agencije, ki se revidirajo, se določijo na podlagi analize tveganja. Pri količinskem opredeljevanju izpostavljenosti tveganju ima veliko vlogo finančni vidik. To pomeni, da za območje revizije z visokimi odhodki obstaja večja verjetnost visoke uvrstitve in izvedbe revizije. Leta 2014 se je izvedla revizija za ukrep 226 in je zanj predvidena tudi v letu 2015. Druga alinea: Komisija trenutno izvaja to priporočilo na podlagi pravnega okvira programov za razvoj podeželja in dodatnih smernic. Novi ukrep zajema širši obseg tveganj in škode. Zadevni podatkovni list z navodili za obdobje 2014–2020 zajema podrobne zahteve in pojasnila, države članice pa ga lahko uporabijo kot orodje za ustrezno zasnovo ukrepa. Države članice/regije so bile opozorjene, da so v primeru negotovosti glede namena ukrepov na voljo tudi drugi ukrepi, ki so ciljno usmerjeni predvsem v povečanje gospodarske vrednosti gozdov. 80. Komisija v okviru deljenega upravljanja sprejme nacionalne ali regionalne programe za razvoj podeželja, države članice in njihovi organi upravljanja pa so odgovorni za izvajanje ter zagotavljanje stroškovne učinkovitosti in učinkovite podpore. Kar zadeva uporabo ročnega dela namesto strojev, so take izbire včasih povezane z značilnostmi zemljišča (orografija, okoljski vidiki itd.) in jih je treba obravnavati v širšem okviru razvoja podeželja. Priporočilo 3 Države članice bi morale: Prva alinea: Komisija meni, da v zvezi s standardnimi stroški v programih države članice/regije zagotovijo, da so zadevni izračuni ustrezni in natančni ter pripravljeni vnaprej na podlagi poštenega, pravičnega in preverljivega izračuna. Določiti bi bilo treba neodvisen organ za izračun vseh standardnih stroškov ali potrditev ustreznosti izračunov. Druga alinea: Trenutno se pripravljajo smernice o nadzoru in kaznih na področju razvoja podeželja, o katerih se razpravlja z državami članicami. V Prilogi I tega dokumenta je kontrolni seznam, ki ga države članice lahko uporabijo za oceno razumnosti stroškov. 81. Doseči je treba pravo ravnotežje med stroški spremljanja in vrednotenja ter njunimi morebitnimi koristmi. Zlasti pri vrednotenju preventivnih ukrepov je težko vzpostaviti vzročno verigo. Poleg tega je učinkovitost določenih posredovanj na področju gozdarstva mogoče oceniti samo po več letih ali celo desetletjih. Za obdobje 2014–2020 so že bile uvedene izboljšave. V skupni sistem spremljanja in vrednotenja bo na primer vključen nov kazalnik „območje podprto“ za preventivne ukrepe. Poleg tega je za leto 2019 predvideno izboljšano letno poročilo o izvajanju za pridobivanje dragocenih rezultatov vrednotenja. V okviru tega poročila se bo izvedlo vrednotenje programa za razvoj podeželja in zagotovili se bodo prvi rezultati glede njegove učinkovitosti. Priporočilo 4 Komisija bi morala: Komisija sprejema to priporočilo. Nekatere prilagoditve so že bile uvedene, in sicer bo v skupni sistem spremljanja in vrednotenja za obdobje 2014–2020 na primer vključen kazalnik „območje podprto“ za preventivne ukrepe. To bo odpravilo pomanjkljivost, opredeljeno v skupnem okviru spremljanja in vrednotenja za obdobje 2007–2013. Leta 2019 se bo uvedlo izboljšano letno poročilo o izvajanju, da bi se hitreje pridobili dragoceni rezultati vrednotenja. To izboljšano letno poročilo o izvajanju zagotavlja oceno rezultatov programa in, kadar je to mogoče, presojo vpliva. [1] Uredba Sveta (ES) št. 1698/2005. [2] Delovni dokument služb Komisije – Priloga k Sporočilu o izvajanju gozdarske strategije EU {COM(2005) 84 final} /* SEC/2005/0333*/ http://ec.europa.eu/agriculture/forest/1998-strategy-2006-action-plan/sec-2005-333_en.pdf. [3] COM(2013) 659 final: http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/PDF/?uri=CELEX:52013DC0659. [4] Direktiva Sveta 92/43/EGS. [5] Vpliv podnebnih sprememb na evropske gozdove in možnosti prilagajanja (Impacts of Climate Change on European Forests and Options for Adaptation): http://ec.europa.eu/agriculture/analysis/external/euro_forests/index_en.htm. [6] http://ec.europa.eu/environment/forests/studies.htm. [7] https://www.ipcc.ch/pdf/special-reports/srex/SREX_FD_SPM_final.pdf. [8] San-Miguel-Ayanz, J., Moreno, J. M., Camia, A. (2013) Analiza velikih požarov v evropskih sredozemskih pokrajinah: pridobljena spoznanja in pogledi (Analysis of large fires in European Mediterranean landscapes: Lessons learned and perspectives). Forest Ecology and Management, 294, str. 11–22. [9] Uredba Sveta (ES) št. 1698/2005. [10] COM(2013) 659 final: http://ec.europa.eu/agriculture/forest/strategy/index_en.htm.