Posebno poročilo Jamstvo EU za mlade: 
narejeni so bili prvi 
                                             koraki, vendar se 
nakazujejo tveganja pri 
izvajanjuSL 2015  št. 03
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE

EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-naslov: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Veliko dodatnih informacij o Evropski uniji je na voljo na internetu.  
Dostop je mogoč na strežniku Europa ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Urad za publikacije Evropske unije, 2015
Print ISBN 978-92-872-2021-9 ISSN 1831-094X doi:10.2865/673085 QJ-AB-15-002-SL-C
PDF ISBN 978-92-872-2075-2 ISSN 1977-5784 doi:10.2865/039472 QJ-AB-15-002-SL-N
EPUB ISBN 978-92-872-2028-8 ISSN 1977-5784 doi:10.2865/98808 QJ-AB-15-002-SL-E
© Evropska unija, 2015
Reprodukcija je dovoljena z navedbo vira.
Printed in Luxembourg
Jamstvo EU za mlade: 
narejeni so bili prvi 
koraki, vendar se 
nakazujejo tveganja pri 
izvajanju
(v skladu z drugim pododstavkom člena 287(4) PDEU)Posebno poročiloSL 2015  št. 03
Revizijska ekipa
V posebnih poročilih Evropskega računskega sodišča so predstavljeni rezultati njegovih revizij smotrnosti poslovanja in 
skladnosti za posamezna proračunska področja ali teme upravljanja. Sodišče te revizijske naloge izbere tako, da imajo 
kar največji učinek, in sicer z upoštevanjem tveganj za smotrnost poslovanja ali skladnost, raven zadevnih prihodkov ali 
porabe, bližajoče se spremembe ter politični in javni interes.
To revizijo smotrnosti poslovanja je opravil revizijski senat II, ki ga vodi član Sodišča Henri Grethen. Ta senat se ukvarja 
s področji porabe strukturnih politik, prometa in energetike. Revizijo je vodila članica Sodišča Iliana Ivanova, pri tem pa 
so ji pomagali vodja kabineta Tony Murphy, ataše kabineta Mihail Stefanov, vodja enote Emmanuel Rauch, vodja ekipe 
Valeria Rota, revizorka Kristina Maksinen in revizor Paolo Pesce.
Od leve proti desni: P . Pesce, T. Murphy, I. Ivanova, M. Stefanov, K. Maksinen, E. Rauch.

03
 Kazalo
Odstavek
 Kratice
 Glosar
I – V Povzetek
1 – 23 Uvod
1 – 8 Brezposelnost mladih v EU
9 – 10 Vloga EU v politiki zaposlovanja
11 – 13 Jamstvo za mlade: ukrep za podporo mladim pri iskanju zaposlitve in strukturno reformo za 
izboljšanje prehoda iz šolanja v zaposlitev
14 – 23 Financiranje programa jamstva za mlade
24 – 26 Obseg revizije in revizijski pristop
27 – 84 Opažanja
27 – 43 Komisija je zagotovila ustrezno in pravočasno podporo državam članicam pri vzpostavljanju 
programa jamstva za mlade
29 – 31 Smernice Komisije o oblikovanju programa jamstva za mlade, zagotovljene državam članicam v petih 
mesecih od priporočila Sveta
32 – 35 Komisija je pripravila celovito in pravočasno oceno osnutkov INJM, ki so jih predložile države članice
36 – 37 Komisija je v oceni ugotovila številne pomanjkljivosti v osnutkih INJM
38 – 39 Nekatere države članice niso predložile spremenjenega INJM, zatem ko ga je ocenila Komisija
40 – 43 Ocena INJM, ki jo je pripravila Komisija, ni dovolj usklajena z njeno oceno predhodnih pogojenosti za 
operativne programe ESS/PZM
04 Kazalo
44-84 Sodišče je ugotovilo številna tveganja za uspešno izvajanje programa jamstva za mlade
45 – 57 Tveganje, da skupno financiranje morda ni zadostno
58 – 64 Uspešnosti jamstva za mlade lahko škoduje to, da ni opredelitve kakovostne ponudbe za zaposlitev
65 – 84 Celovit okvir za spremljanje in poročanje za jamstvo za mlade je še vedno v razvoju
85 – 91 Zaključki in priporočila
 Priloga I – Stopnja brezposelnosti mladih (junij 2014)
 Priloga II – Države, ki so upravičene do financiranja PZM
 Priloga III – Ocena INJM in predhodnih pogojenosti v zvezi s PZM, ki jo je pripravila Komisija
 Odgovori Komisije
05
 Kratice
BDP : bruto domači proizvod
CPR : Uredba o skupnih določbah (Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 
17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, 
Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in 
ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem 
skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 
20.12.2013, str. 320))
ESS : Evropski socialni sklad
IKT: informacijska in komunikacijska tehnologija
INJM : Izvedbeni načrt za jamstvo za mlade
MOD : Mednarodna organizacija dela
NEET : mladi, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo
PZM : Pobuda za zaposlovanje mladih
SWD : delovni dokument služb Komisije
06
 Glosar
Evropska mreža javnih služb za zaposlovanje : Mreža je bila vzpostavljena potem, ko je bil sprejet sklep Sveta 
in Evropskega parlamenta o čim večjem povečanju učinkovitosti javnih služb za zaposlovanje. Vanjo je vključenih 
vseh 28 držav članic EU in Evropska komisija. Njen namen je primerjati uspešnost javnih služb za zaposlovanje 
z referenčnimi merili, ugotavljati dokazano dobre prakse in spodbujati medsebojno učenje, podpirati posodabljanje 
in krepitev storitev, ki jih zagotavljajo javne službe za zaposlovanje, vključno z jamstvom za mlade, ter pripravljati 
prispevke za evropsko strategijo zaposlovanja in ustrezne nacionalne politike trga dela.
Evropski semester : Evropski semester je prva faza letnega cikla EU za usmerjanje in nadzor gospodarskih politik. 
Evropska Komisija v vsakem evropskem semestru analizira fiskalno in strukturno politiko reform v vseh državah 
članicah, zagotovi priporočila in spremlja njihovo izvajanje. V drugi fazi letnega cikla, znani kot nacionalni semester, 
države članice izvajajo politike, ki so jih sprejele.
Evropski socialni sklad : Evropski socialni sklad (ESS) je namenjen krepitvi ekonomske in socialne kohezije 
v Evropski uniji, in sicer z izboljšanjem zaposlovanja in možnosti za zaposlitev (predvsem z ukrepi usposabljanja), 
spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti ter odpiranjem več in boljših delovnih mest.
Izvedbeni načrt za jamstvo za mlade : Izvedbeni načrt za jamstvo za mlade (INJM) določa način izvajanja tega 
jamstva na nacionalni ravni, vlogo javnih organov in drugih organizacij, način financiranja (vključno s porabo 
sredstev EU), način ocenjevanja napredka in časovni razpored. Te načrte pripravijo države članice. Komisija ni 
zadolžena za njihovo sprejemanje.
Jamstvo za mlade : Jamstvo za mlade, ki ga je Svet sprejel s priporočilom o vzpostavitvi jamstva za mlade z dne 
22. aprila 2013, bi moralo zagotoviti, da bi vsi mladi do starosti 25 let v štirih mesecih po končanem formalnem 
izobraževanju ali po začetku brezposelnosti prejeli kakovostno ponudbo za zaposlitev, nadaljnje izobraževanje, 
vajeništvo ali pripravništvo. Jamstvo za mlade je bistvena strukturna reforma, ki institucijam omogoča boljše 
sodelovanje pri zagotavljanju konkretnih rezultatov za mlade.
Mednarodna organizacija dela : Mednarodna organizacija dela (MOD) je agencija Združenih narodov, ki se ukvarja 
z vprašanji na področju dela in zlasti z mednarodnimi delovnimi standardi. V Mednarodno organizacijo dela je 
včlanjenih 185 od 193 držav članic ZN. Za razliko od drugih specializiranih agencij Združenih narodov ima tristransko 
strukturo upravljanja, ki zajema vlade, delodajalce in delavce. Organizacija zagotavlja veliko statističnih podatkov 
o delu.
NEET : NEET so mladi, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo. O tej opredelitvi se je dogovoril Odbor za 
zaposlovanje aprila 2010 zaradi uporabe v okviru integriranih smernic strategije Evropa 2020. Ta opredelitev NEET 
zajema brezposelne, ki se ne izobražujejo ali usposabljajo, in neaktivne, ki se ne izobražujejo ali usposabljajo.  
Izraz „niso zaposleni” torej zajema tako brezposelne kot neaktivne, „se ne izobražujejo ali usposabljajo” pa pomeni, 
da ljudje, ki so zaposleni in/ali se formalno ali neformalno izobražujejo, niso NEET.
07 Glosar
Ocene učinka : Ocene učinka prispevajo k procesom odločanja v EU s sistematičnim zbiranjem in analiziranjem 
informacij o načrtovanih posredovanjih in ocenjevanjem njihovega verjetnega učinka. Ocenjevanje učinka je 
treba opraviti za vse glavne politične pobude (torej vse tiste, ki so navedene v letni strategiji politik ali pozneje 
v zakonodajnem delovnem programu Komisije), z nekaterimi jasno opredeljenimi izjemami. Poleg tega se lahko 
učinek glede na posamezni primer oceni tudi za druge pomembne pobude.
Okrepljeno financiranje v začetni fazi ( front  loading ): Okrepljeno financiranje v začetni fazi v okviru PZM 
pomeni, da bo s tem povezani celotni proračun na voljo za izplačilo v prvih dveh letih večletnega finančnega okvira, 
namesto da bi bil porazdeljen na sedem let (2014–2020).
Operativni program : V operativnem programu so določene prednostne naloge in posebni cilji države članice ter je 
navedeno, kako bo financiranje (financiranje EU ter nacionalno javno in zasebno sofinanciranje) v danem obdobju 
(običajno sedem let) porabljeno za financiranje projektov. Ti projekti morajo prispevati k doseganju določenega 
števila ciljev, določenih na ravni prednostne osi operativnega programa. Operativni program je sestavljen za vsak 
sklad na področju kohezije (tj. ESRR, Kohezijski sklad in ESS). Pripravi ga država članica, preden se lahko izplačajo 
sredstva iz proračuna EU, pa ga mora odobriti Komisija. V obdobju, ki ga zajema, ga je mogoče spremeniti le, če se 
strinjata obe strani.
Pobuda za zaposlovanje mladih : Namen pobude za zaposlovanje mladih (PZM) je zagotoviti finančno podporo 
regijam, v katerih je stopnja brezposelnosti mladih višja od 25 %, in sicer s podpiranjem izvajanja jamstva za 
mlade, da bi okrepili in dopolnjevali dejavnosti, financirane iz ESS. V njenem okviru so financirane dejavnosti, ki so 
neposredno namenjene mladim, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo (NEET), do starosti 25 let (ali, 
kadar države članice menijo, da je ustrezno, do 30 let). Njen skupni proračun je 6 milijard EUR. Okvir politike za PZM 
sestavljata sveženj o zaposlovanju mladih in zlasti priporočilo o vzpostavitvi jamstva za mlade. Pravna podlaga za 
PZM je uredba o ESS za obdobje 2014–2020.
Predhodne pogojenosti : Predhodne pogojenosti so konkretni in vnaprej natančno opredeljeni ključni dejavniki, 
ki so predpogoj za uspešno in učinkovito doseganje posebnega cilja investicijske prednostne naloge ali prednostne 
naloge Unije, so neposredno in resnično povezani z doseganjem tega cilja ter imajo nanj neposreden učinek. Pri 
pripravi operativnih programov, ki v programskem obdobju 2014–2020 prejemajo sofinanciranje iz evropskih 
strukturnih in investicijskih skladov, morajo države članice oceniti, ali so bile te pogojenosti izpolnjene. Če niso bile, 
je treba pripraviti akcijske načrte, da se zagotovi njihova izpolnitev do 31. decembra 2016.
Skupine za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih : Februarja 2012 je Komisija skupaj z osmimi državami 
članicami, v katerih so bile stopnje brezposelnosti mladih takrat najvišje, ustanovila skupine za ukrepanje na 
področju zaposlovanja mladih, da bi opredelile ukrepe za uporabo financiranja EU (vključno s financiranjem iz ESS), 
ki je bilo v programskem obdobju 2007–2013 še na voljo, z namenom podpirati možnosti mladih za zaposlitev ter 
mala in srednja podjetja.
08
 Povzetek
I
Povprečna stopnja brezposelnosti mladih med 15. in 
24. letom starosti v EU je junija 2014 znašala 22 %, 
kar pomeni pomemben izziv za vse države članice. 
V nekaterih je stanje kritično, saj stopnje brezposelno ‑
sti zadevajo enega od dveh ali enega od treh mladih, 
zato lahko nastane izgubljena generacija, kar bo imelo 
velike socialno‑ekonomske stroške.
II
V odziv na slabšanje razmer za mlade brezposelne, ki 
se je zaostrilo zaradi gospodarske in finančne krize, 
je Komisija leta 2012 predlagala program jamstva za 
mlade. Na podlagi tega je bilo aprila 2013 sprejeto 
priporočilo Sveta, v katerem je ta Komisiji in državam 
članicam priporočil vzpostavitev jamstva za mlade. To 
je opredeljeno kot sistematično zagotavljanje, ki velja 
za vso EU, da vsi mladi do 25. leta v štirih mesecih po 
tem, ko postanejo brezposelni ali prenehajo s formal ‑
nim izobraževanjem, prejmejo kakovostno ponudbo 
za zaposlitev, nadaljnje izobraževanje, vajeništvo ali 
pripravništvo.
III
Program bo financiran iz proračuna EU, in sicer iz 
Evropskega socialnega sklada in posebne pobude za 
zaposlovanje mladih. Za obdobje 2014–2020 mu bo 
po ocenah dodeljene 12,7 milijarde EUR. Potrebno bo 
dopolnilno nacionalno financiranje, saj je treba poleg 
ukrepov, namenjenih posameznikom, uvesti tudi 
strukturne reforme.IV
Sodišče je pri reviziji ocenilo, ali je Komisija zagotovila 
ustrezno podporo državam članicam pri vzpostav ‑
ljanju programov jamstva za mlade, in pregledalo 
mogoča tveganja pri izvajanju. Prišlo je do zaključka, 
da je Komisija zagotovila pravočasno in ustrezno 
podporo državam članicam. Ugotovljena pa so bila tri 
potencialna tveganja za uspešno izvajanje programa, 
namreč zadostnost skupnega financiranja, način opre ‑
delitve kakovostne ponudbe ter način, kako Komisija 
spremlja rezultate programa in poroča o njih.
V
Sodišče priporoča:
 ο naj države članice zagotovijo jasen in popoln 
pregled stroškov vseh načrtovanih ukrepov za boj 
proti brezposelnosti mladih v okviru programa 
jamstva za mlade, da lahko Komisija oceni skupne 
potrebe po financiranju;
 ο naj Komisija spodbuja sklop kvalitativnih značil ‑
nosti, ki jih morajo delovna mesta, pripravništva 
in vajeništva imeti, da se zanje izplača podpora iz 
proračuna EU. Ta bi lahko temeljil na elementih, 
s katerimi je v smernicah Komisije za vrednotenje 
pobude za zaposlovanje mladih opredeljena kako ‑
vostna ponudba;
 ο Komisija naj vzpostavi celovit sistem za spremlja ‑
nje programa jamstva za mlade, ki bi zajel struk ‑
turne reforme in ukrepe, usmerjene na posame ‑
znike. O rezultatih tega spremljanja naj poroča 
Evropskemu parlamentu in Svetu.
09
 Uvod
Brezposelnost mladih 
v EU
01 
V zadnjem desetletju, še posebno po 
začetku gospodarske in finančne krize, 
se je število brezposelnih v EU znatno 
povečalo. Tveganje brezposelnosti je 
še večje za mlade (15–24 let). Ti imajo 
npr. manj izkušenj, zato so pogosto 
prve žrtve zmanjševanja števila zapo ‑
slenih. V nekaterih državah članicah je 
na višku gospodarske in finančne krize 
zato prehod iz šolanja na trg dela za 
mlade postal skoraj nemogoč1.
02 
Na brezposelnost mladih tudi bolj 
kot na splošno brezposelnost vpliva 
gospodarski cikel, mladi pa so tudi 
pogosteje zaposleni v gospodarskih 
sektorjih, ki so bolj izpostavljeni go ‑
spodarskim recesijam, kot so proizvo ‑
dni, gradbeni, maloprodajni in gostin ‑
ski sektor. V zadnjih štirih letih se je 
splošna stopnja zaposlenosti mladih 
znižala trikrat bolj kot za odrasle. Po 
navedbah Mednarodnega denarnega 
sklada ciklični dejavniki pojasnjujejo 
približno 50 % sprememb v stopnjah 
brezposelnosti mladih v Evropi, vendar 
70 % povečanja stopenj brezposelnosti 
v tistih državah euroobmočja, ki so 
v težavah2.03 
Leta 2010 je Komisija začela program 
„Mladi in mobilnost”3, vodilno pobudo 
strategije Evropa 2020, ki je spodbujala 
boljše izobraževanje in usposablja ‑
nje, uspešnejše vključevanje na trg 
dela ter večjo mobilnost kot sredstva 
za boj proti brezposelnosti mladih. 
Komisija je tudi pozvala države članice, 
naj zagotovijo, da se vsi mladi v štirih 
mesecih po zaključku šolanja zaposlijo, 
se nadalje izobražujejo ali so deležni 
drugega ukrepa za aktiviranje, in sicer 
v obliki „jamstva za mlade”.
04 
Decembra 2011 je Komisija predlagala 
Pobudo za priložnosti za mlade4 in 
januarja 2012 napovedala, da bo sku ‑
paj z osmimi državami članicami, ki so 
imele največjo brezposelnost mladih, 
uvedla skupine za ukrepanje na podro ‑
čju zaposlovanja mladih z namenom 
boljše uporabe sredstev EU, ki so bila 
še na voljo v programskem obdobju 
2007–2013.
05 
Komisija je decembra 2012 v svojem 
„svežnju o zaposlovanju mladih”5 
Svetu predlagala priporočilo o vzpo ‑
stavitvi jamstva za mlade. Ta predlog 
je aprila 2013 sprejel Svet ministrov 
EU6, nato pa ga je junija 2013 potrdil 
Evropski svet7.1 Regionalni informacijski center 
ZN za Zahodno Evropo, 
„Youth: the hardest hit by the 
global financial crisis ” (http://
www.unric.org ).
2 Mednarodni denarni sklad, 
poročilo o državi št. 14/199 
Euro Area Policies , julij 2014, del 
Youth Unemployment in 
Europe:  Okun’s Law and 
Beyond .
3 COM(2010) 477 final z dne 
15. septembra 2010 
z naslovom Mladi in 
mobilnost.
4 COM(2011) 933 final z dne 
20. decembra 2011 z naslovom 
Pobuda Priložnosti za mlade.
5 COM(2012) 729 final z dne 
5. decembra 2012 z naslovom 
Predlog priporočila Sveta 
o vzpostavitvi jamstva za 
mlade.
6 Priporočilo Sveta z dne 
22. aprila 2013 o vzpostavitvi 
jamstva za mladino (UL C 120, 
26.4.2013, str. 1).
7 Sklepi Evropskega Sveta z dne 
27. in 28. junija 2013, 
EUCO 104/2/13 ( http://register.
consilium.europa.eu ).
10 Uvod
Stopnje brezposelnosti mladih (15–24 let) v državah članicah EU (junij 2014)
Vir: Eurostat.Slika 1
0 10 20 30 40 50 60Španija
Grčija
Italija
Hrvaška
Ciper
Portugalska
Slovaška
Romunija
Irska
Poljska
Francija
Švedska
Bolgarija
Belgija
EU (28 držav)
Litva
Latvija
Madžarska
Finska
Slovenija
Češka
Združeno kraljestvo
Luksemburg
Estonija
Danska
Malta
Nizozemska
Avstrija
NemčijaBrezposelnost mladih v EU: nekaj številčnih podatkov o razmerah v letu 2014
Junija 2014 je bilo na območju EU ‑28 brezposelnih skoraj 5 milijonov mladih (do 25 let), od tega več kot 3,3 mi ‑
lijona v euroobmočju. To pomeni, da stopnja brezposelnosti mladih v EU znaša 22 %. Na trgu dela ne more 
najti zaposlitve več kot eden od petih mladih državljanov EU, v Grčiji in Španiji pa eden od dveh.Okvir 106 
Leta 2014 je bila brezposelnost mladih 
v EU kot celoti še vedno na zaskrbljujoče 
visoki ravni (glej  okvir 1  in Prilogo I ).
07 
Poleg tega je razlika med država ‑
mi z najvišjo in najnižjo stopnjo 
brezposelnosti mladih zelo visoka 
(glej  sliko 1 ).Razlika med državo članico z najnižjo 
stopnjo brezposelnosti mladih (Nem ‑
čija s 7,8 % junija 2014) in najvišjo 
stopnjo (Španija s 53,4 % junija 2014) je 
skoraj 50 odstotnih točk.
11 Uvod
08 
Brezposelnost mladih povzroča tudi 
velike socialno‑ekonomske stroške. 
Študija Eurofound8 iz leta 2012 je 
pokazala, da so mladi Evropejci, stari 
med 15 in 24 let, ki niso zaposleni, se 
ne izobražujejo ali usposabljajo (NEET), 
po ocenah stali (zaradi nadomestil za 
brezposelnost ter izpadlih dohodkov 
in davkov) približno 153 milijard EUR 
letno (približno 1,2 % BDP EU). Poleg 
tega je tu še dolgoročna škoda brezpo ‑
selnosti mladih za gospodarstvo, druž ‑
bo in za zadevne posameznike, kot 
je povečano tveganje brezposelnosti 
(zaradi izgubljanja znanja in spretnosti 
ter izgube motivacije kot posledica 
dolgotrajne brezposelnosti in neaktiv ‑
nosti) in revščine v prihodnosti. V letu 
2014 je bilo skupno 7,5 milijona mladih 
NEET.
Vloga EU v politiki 
zaposlovanja
09 
EU ima v politiki zaposlovanja vlogo 
zagotavljanja, da so politike zapo ‑
slovanja držav članic usklajene, zlasti 
z opredelitvijo smernic za te politike. 
Komisija lahko tudi podpira in po pot ‑
rebi dopolnjuje nacionalne ukrepe za 
boj proti brezposelnosti9.10 
V okviru evropskega semestra je po 
večstranskem nadzoru gospodarskih 
politik držav članic, vključno z zapo ‑
slovanjem, vloga Komisije tudi, da 
predlaga priporočila Svetu10. Komisija 
šteje, da so ta priporočila, znana kot 
priporočila za posamezne države, 
politično zavezujoča, ko jih potrdi 
Evropski svet. Če ta priporočila obrav ‑
navajo slabosti, za katere velja, da se 
zaradi njih v državah članicah pojavijo 
makroekonomska neravnotežja in/ali 
čezmerni primanjkljaj, lahko takrat, ko 
Evropski svet meni, da jih zadevna dr ‑
žava članica nato ni dovolj upoštevala, 
v končni fazi privedejo do sankcij11.8 Eurofound (2012), NEETs  – 
Young people not in 
employment, education or 
training: Characteristics, cost 
and policy responses in Europe , 
Urad za publikacije Evropske 
unije, Luxembourg.
9 Člena 5(2) in 147 prečiščene 
različice Pogodbe o delovanju 
Evropske unije (UL C 115, 
9.5.2008, str. 47).
10 Člen 148 prečiščene različice 
Pogodbe o delovanju 
Evropske unije (UL C 115, 
9.5.2008, str. 47).
11 Uredba (EU) št. 1176/2011 
Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 16. novembra 2011 
o preprečevanju in 
odpravljanju 
makroekonomskih 
neravnotežij (UL L 306, 
23.11.2011, str. 25).
12 Uvod
Jamstvo za mlade: ukrep 
za podporo mladim pri 
iskanju zaposlitve in 
strukturna reforma za 
izboljšanje prehoda iz 
šolanja v zaposlitev
11 
Priporočilo Sveta iz leta 2013 opre ‑
deljuje pojem jamstva za mlade 
(glej  okvir 2 ) in obravnava posebna 
priporočila državam članicam in Komi ‑
siji v zvezi z vzpostavljanjem in izvaja ‑
njem jamstva za mlade.
12 
Za razliko od prejšnjih ukrepov je 
namen jamstva za mlade zagotoviti 
eno od štirih možnosti (zaposlitev, 
vajeništvo, pripravništvo ali nadaljnje 
izobraževanje) mladim v EU, ki niso za ‑
posleni, se ne izobražujejo ali usposa ‑
bljajo, na sistematičen način. V skladu 
s priporočilom Sveta bi morale države 
članice zagotoviti jamstvo za mlade „v 
skladu z nacionalnimi, regionalnimi in 
lokalnimi razmerami”12.13 
Izvajanje jamstva za mlade zahteva 
kombinacijo ukrepov, ki jih je mogoče 
izvesti v kratkoročnem, srednjeročnem 
in dolgoročnem obdobju. Nekatere 
rezultate v zvezi z ukrepi, usmerjenimi 
na posameznike, je sicer mogoče do ‑
seči hitro, pri drugih pa bo nekaj časa 
trajalo, da bodo imeli pozitiven učinek. 
Primeri dolgoročnih ukrepov so struk ‑
turne reforme v zvezi z javnimi službami 
za zaposlovanje in prilagoditve delovne 
zakonodaje.
Kaj je jamstvo za mlade?
V okviru jamstva za mlade bi morale države članice zagotoviti, da mladi, ki imajo manj kot 25 let, v štirih mese ‑
cih po zaključku šolanja ali izgubi zaposlitve lahko bodisi najdejo „kakovostno” zaposlitev, primerno njihovi iz ‑
obrazbi, znanju in spretnostim ter izkušnjam, ali z vajeništvom, pripravništvom ali nadaljnjim izobraževanjem 
pridobijo izobrazbo, znanje in spretnosti ter izkušnje, s katerimi lahko v prihodnosti najdejo zaposlitev.Okvir 212 Priporočilo 1 iz Priporočila 
Sveta z dne 22. aprila 2013 
o vzpostavitvi jamstva za 
mladino.
13 Uvod
Financiranje programa 
jamstva za mlade
14 
Program jamstva za mlade se financira 
iz proračuna EU, zlasti prek pobude 
za zaposlovanje mladih (PZM)13 in 
Evropskega socialnega sklada (ESS) za 
programsko obdobje 2014–2020, ter iz 
nacionalnih proračunov (glej  sliko 2 ).To javno financiranje lahko dopolnjuje 
še zasebno financiranje (npr. naložbe 
podjetij v vajeniške programe ali pro ‑
grami usposabljanja, ki jih financirajo 
zasebne ustanove).13 Sklepi Evropskega sveta z dne 
8. februarja 2013, EUCO 37/13 
(http://www.consilium.
europa.eu ).Slika 2Pregled financiranja jamstva za mlade
Vir: Evropsko računsko sodišče.Evropski socialni sklad
(ESS)Nacionalno ﬁnanciranjeViri ﬁnanciranja
Jamstvo za mlade
Kakovostne ponudbe za:
zaposlitev – nadaljnje izobraževanje – vajeništvo – pripravništvoPobuda za zaposlovanje mladih
(PZM)
14 Uvod
Evropski socialni sklad
15 
ESS je daleč najpomembnejši vir 
financiranja EU za program jamstva 
za mlade. Februarja 2015 je Komisija 
ocenila, da bo financiranje iz ESS sku ‑
paj znašalo približno 9,5 milijarde EUR, 
vključno s 3,2 milijarde EUR, ki je pot ‑
rebna za dopolnitev financiranja PZM, 
kadar je to primerno (glej odstavek 16). 
ESS lahko financira ukrepe, ki so po ‑
sebej usmerjeni na posameznike, kot 
tudi tiste, ki se nanašajo na strukturne 
reforme (glej  okvir 3 ).
Pobuda za zaposlovanje mladih
16 
Kot dodatek k razpoložljivi finanč ‑
ni podpori EU za regije, kjer imajo 
posamezniki največ težav z brezposel ‑
nostjo mladih in neaktivnostjo, sta se 
Svet in Evropski parlament dogovorila 
o vzpostavitvi posebne pobude za 
zaposlovanje mladih (PZM) s 6,4 mi ‑
lijarde  EUR. Financiranje PZM zajema 
3,2 milijarde EUR iz nove posebne 
vrstice v proračunu EU za zaposlovanje 
mladih,ki se jim mora pridružiti vsaj 
3,2 milijarde EUR iz nacionalnih dodeli ‑
tev v okviru obstoječega ESS.Za razliko od ESS za posebno dodelitev 
PZM ne velja zahteva o nacionalnem 
sofinanciranju14, stroški, ki so v državah 
članicah nastali po 1. septembru 2013, 
pa so upravičeni do povračila za nazaj. 
Skupno financiranje PZM je okrepljeno 
v začetni fazi, tako da so ta sredstva na 
voljo v letih 2014 in 2015, s tem pove ‑
zani odhodki pa naj bi nastali do konca 
let 2017 in 2018.Primeri dejavnosti, ki jih lahko podpira ESS
Primeri dejavnosti, ki jih lahko podpira ESS, zajemajo razvoj specializiranih služb za mlade, vzpostavitev sis ‑
tema „vse na enem mestu” (npr. v javnih službah za zaposlovanje in na spletu), izboljšane podatkovne zbirke, 
podporo službam za zaposlovanje in šolsko poklicno svetovanje, kampanje za ozaveščanje, podporo prosto ‑
voljnim organizacijam, ki zagotavljajo mentorje, ustanovitev centrov za analizo in razvijanje modelov politik.Okvir 3
14 Člen 22(3) Uredbe (EU) 
št. 1304/2013 Evropskega 
parlamenta in Sveta z dne 
17. decembra 2013 
o Evropskem socialnem skladu 
in razveljavitvi Uredbe Sveta 
(ES) št. 1081/2006 (UL L 347, 
20.12.2013, str. 470).
15 Uvod
15 Člen 18 Uredbe (EU) 
št. 1304/2013.
16 Člen 16 Uredbe (EU) 
št. 1304/2013 in Priloga VIII 
k Uredbi (EU) št. 1303/2013.
17 Člen 16 Uredbe (EU) 
št. 1304/2013.
18 Evropska Komisija, MEMO „ The 
EU Youth Guarantee ”, 
8. oktober 2014.17 
PZM je vključena v skupno programsko 
načrtovanje ESS, odobri pa se v okviru 
posebnih operativnih programov PZM 
ali kot del operativnih programov ESS 
v obliki prednostne osi ali celo dela 
prednostne osi15.
18 
Podpora PZM je osredotočena na 
regije, v katerih stopnja brezposelnosti 
mladih presega 25 %, in na mlade, ki 
niso zaposleni, se ne izobražujejo ali 
usposabljajo (NEET). Financira dejav ‑
nosti, ki so neposredno namenjene 
mladim v starosti do 25 let ali, kadar 
države članice menijo, da je ustrezno, 
do 30 let16 (glej  okvir 4 ).
19 
Do financiranja PZM je upravičenih 
20 držav članic (glej  sliko 3  in Prilo -
go II ), ker so bile v njih leta 2012 regije, 
kjer je bila brezposelnost mladih višja 
od 25 %17.20 
Komisija je leta 2014 navedla, da mo ‑
rajo za uresničitev jamstva za mlade 
tudi države članice v svojih nacionalnih 
proračunih nameniti prednost ukre ‑
pom za zaposlovanje18.
Primeri dejavnosti, ki jih lahko podpira PZM
Ukrepi, ki jih je mogoče financirati v okviru PZM, so na primer zagotavljanje prvih delovnih izkušenj, usposa ‑
bljanje za delo za posameznike, ukrepi za mobilnost, da bi znanja in spretnosti pripeljali na isti kraj z delov ‑
nimi mesti, zagonska podpora za mlade podjetnike, neposredna podpora za pripravništvo in vajeništvo ter 
zagotavljanje usposabljanja za znanje in spretnosti z digitalnega področja.Okvir 4
16 Uvod Slika 3Pobuda za zaposlovanje mladih  – upravičene regije
Upravičene regije
ŠVEDSKA:
Mellersta Norrland, Norra Mellansverige, Sydsverige
BELGIJA:
Hainaut Province, Liège Province, Région Bruxelles Capitale
IRSKA:
Border, Midland and Western, Southern and Eastern
ZDRUŽENO KRALJESTVO:
Inner London, Merseyside, South Western, Scotland, Tees Valley and Durham, West Midlands
FRANCIJA:
Aquitaine, Auvergne, Centre, Champagne-Ardenne, Haute Normandie, Languedoc-Roussillon, Nord-Pas-de-Calais, Picardie, Mayotte, Guadeloupe, Guyane, Martinique, Réunion
PORTUGALSKA:
Alentejo, Algarve, Centro (PT), Lisboa, Norte, Região Autonoma da Madeira, Região Autonoma dos AçoresŠPANIJA:Andalucía, Aragón, Canarias, Cantabria,Castilla y León, Castilla-La Mancha, Catalunya,Ciudad Autónoma de Ceuta, Ciudad Autónoma de Melilla, Comunidad de Madrid, Comunidad Foral de Navarra, Comunidad Valenciana, Extremadura, Galicia, Illes Balears, La Rioja, País Vasco, Principado de Asturias, Región de Murcia
ITALIJA:
Abruzzo, Basilicata, Calabria, Campania, Emilia-Romagna, Friuli-Venezia Giulia, Lazio, Liguria, Lombardia, Marche, Molise, Piemonte, Puglia, Sardegna, Sicilia, Toscana, Umbria, Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste
POLJSKA:
Dolnoslaskie, Kujawsko-Pomorskie, Lódzkie, Lubelskie, Lubuskie, Maloposkie, Podkarpackie, Swietokrzyskie, Warminsko-Mazurskie, Zachodniopomorskie
ČEŠKA:
Severozápad
MADŽARSKA:
Dél-Alföld, Dél-Dunántúl, Észak-Alföld, Észak-MagyarországSLOVAŠKA:
Stredné Slovensko, Východne Slovensko,
Západné Slovensko
ROMUNIJA:
Centru, Sud-Muntenia, Sud-Est
BOLGARIJA:
Severen tsentralen, Severoiztochen, Severozapaden, Yugoiztochen, Yuzhen tsentralen
SLOVENIJA:
Vzhodna Slovenija
HRVAŠKA:
Jadranska Hrvatska, Kontinentalna Hrvatska
GRČIJA:
Anatoliki Makedonia-Thraki, Attiki, Dytiki 
Ellada, Dytiki Makedonia, Ipeiros, Kentriki 
Makedonia, Kriti, Notio Aigaio, Peloponnisos, 
Sterea Ellada, Thessalia, Vorejo Aigaio
LATVIJA, LITVA, CIPER
Vir: Služba Evropskega parlamenta za raziskave.
17 Uvod
Vloga Komisije pri 
vzpostavljanju, izvajanju in 
spremljanju jamstva za mlade
21 
Vloga Komisije pri vzpostavljanju, 
izvajanju in spremljanju jamstva za 
mlade je bila izrecno določena v pripo ‑
ročilu Sveta iz aprila 201319. Komisija bi 
morala zlasti:
 – spodbujati države članice, da kar 
najbolje izkoristijo ESS, in sicer 
v skladu z ustreznimi prednostnimi 
investicijami ESS za programsko 
obdobje 2014–2020, ter PZM, kadar 
je ustrezno, v podporo vzpostavitvi 
in izvajanju programov jamstva 
za mlade kot instrumenta politike 
za odpravljanje in preprečevanje 
brezposelnosti mladih in socialne 
izključenosti;
 – spremljati oblikovanje, izvajanje 
in rezultate programov jamstva za 
mlade prek večstranskega nadzora, 
ki ga zagotavlja Odbor za zaposlo ‑
vanje (glej odstavek 68), v okviru 
evropskega semestra in kot del 
letnega programa dela evropske 
mreže javnih služb za zaposlo ‑
vanje, analizirati učinek spreje ‑
tih politik in po potrebi izdajati 
priporočila posameznim državam 
članicam na podlagi smernic za 
politike držav članic na področju 
zaposlovanja.22 
Po priporočilu Sveta in v skladu z ured ‑
bo o skupnih določbah za obdob ‑
je 2014–2020 morajo Komisija in države 
članice med pripravo in izvajanjem 
zagotoviti uspešnost porabe sredstev 
ESS in PZM s spremljanjem, poroča ‑
njem in vrednotenjem20.
Ocena izvedbenih načrtov 
za jamstvo za mlade, ki jo je 
pripravila Komisija
23 
Na podlagi sporočila Komisije iz juni ‑
ja 2013 z naslovom Poziv k ukrepanju 
v zvezi z brezposelnostjo mladih21 in 
zasedanja Evropskega sveta22 so se dr ‑
žave članice zavezale, da bodo Komisiji 
predložile izvedbene načrte za jamstvo 
za mlade (INJM). Države članice, upra ‑
vičene do PZM, naj bi te dokumente 
poslale do konca leta 2013, druge pa 
leta 2014. V okviru evropskega seme ‑
stra je bila Generalnemu direktoratu 
za zaposlovanje, socialne zadeve in 
vključevanje Komisije zaupana naloga, 
da januarja 2014 oceni razpoložljive 
INJM držav članic, da bi bilo mogoče 
februarja 2014 državam članicam na 
dvostranskih srečanjih v okviru evrop ‑
skega semestra zagotoviti povratne 
informacije.19 Priporočilo z dne 22. aprila 
2013 o vzpostavitvi jamstva za 
mladino.
20 Člen 4(9) Uredbe (EU) 
št. 1303/2013.
21 COM(2013) 447 final z dne 
19. junija 2013.
22 Sklepi Evropskega Sveta 
z dne 27. in 28. junija 2013, 
EUCO 104/2/13 ( http://www.
consilium.europa.eu ).
18
 Obseg revizije 
in revizijski pristop
24 
Sodišče je s to revizijo ocenilo, ali je 
Komisija zagotovila ustrezno podporo 
državam članicam pri vzpostavljanju 
programa jamstva za mlade, ter pregle ‑
dalo mogoča tveganja pri izvajanju.
25 
Revizija je zajela obdobje od spreje ‑
tja priporočila Sveta aprila 2013 do 
junija 2014, ko je bila faza oblikovanja 
programa jamstva za mlade kon ‑
čana, vključno s predložitvijo INJM 
s strani držav članic in ocenjevanjem 
teh načrtov, ki ga je izvedla Komisi ‑
ja. Poleg tega je Sodišče upoštevalo 
nekatere dodatne informacije, ki jih je 
do februarja 2015 zagotovila Komisija 
(predvsem o ocenjenem financiranju 
EU, dodeljenemu jamstvu za mlade, 
in razvoju sistema za spremljanje). 
Namen revizije je bil ugotoviti more ‑
bitna tveganja, ki bi lahko vplivala na 
izvajanje programa. Sodišče namerava 
zajeti vprašanja glede zaposlovanja 
mladih, vključno z izvajanjem pobud 
EU na ravni držav članic, tudi v prihod ‑
nja poročila.26 
Revizija je bila osredotočena na oceno, 
ki jo je Komisija opravila za vzorec 
INJM petih držav članic: Irske, Itali ‑
je, Litve in Portugalske, kjer so bile 
ocenjene tudi skupine za ukrepanje 
na področju zaposlovanja mladih, ter 
Francije. Sodišče je za teh pet držav 
članic ponovno izvedlo ocenjevanje, ki 
ga je opravila Komisija, ter analiziralo 
povratne informacije, ki jih je Komi ‑
sija zagotovila državam članicam, in 
nadaljnje ukrepanje na njihovi podlagi. 
Za države članice, za katere so bile 
na voljo informacije, je tudi preučilo 
povezavo med oceno INJM in oceno 
predhodnih pogojenosti, povezanih 
s PZM. Sodišče je še ocenilo okvir EU 
za spremljanje napredka pri uspešnem 
izvajanju programa jamstva za mlade 
in poročanju o tem.
19
 Opažanja
Komisija je zagotovila 
ustrezno in pravočasno 
podporo državam 
članicam pri 
vzpostavljanju programa 
jamstva za mlade
27 
Izvajanje jamstva za mlade zahte ‑
va poglobljene strukturne reforme 
sistemov usposabljanja, iskanja 
zaposlitve in izobraževanja, da bi se 
izboljšala prehod iz šolanja v zaposli ‑
tev in zaposljivost mladih. Poleg teh 
strukturnih reform jamstvo za mlade 
spodbuja tudi uporabo najrazličnejših 
proaktivnih ukrepov, ki naj bi pripo ‑
mogli k povečanju povpraševanja po 
delu mladih. Ti ukrepi (kot so začasne 
in dobro ciljno usmerjene subvencije 
plač ali zaposlovanja ali nepovratna 
sredstva za vajeništvo in pripravništvo) 
lahko mladim pomagajo pri vstopu na 
trg dela in nadaljnjem razvijanju njiho ‑
vega znanja in spretnosti.
28 
Priporočilo Sveta vsebuje smernice 
o dobri praksi pri vzpostavljanju uspe ‑
šnega programa jamstva za mlade. So ‑
dišče je preučilo, v kolikšnem obsegu 
je Komisija v svojo oceno INJM vključila 
ta merila dobre prakse. Ocenilo je tudi, 
v kakšnem obsegu so države članice 
upoštevale analizo, ki jo je Komisija 
opravila za osnutke INJM, ter ali je bila 
ta ocena Komisije dobro usklajena 
z njeno predhodno oceno operativnih 
programov ESS/PZM.Smernice Komisije o obliko -
vanju programa jamstva za 
mlade, zagotovljene državam 
članicam v petih mesecih od 
priporočila Sveta
29 
Analiza, ki jo je izvedlo Sodišče, je 
pokazala, da je Komisija objavila 
smernice za pripravo nacionalnih 
INJM in jih poslala državam članicam 
septembra 2013, kar je pet mesecev po 
sprejetju priporočila Sveta iz apri ‑
la 2013. Te smernice so vsebovale pre ‑
dlogo s ključnimi elementi, potrebnimi 
za pripravo celovitega izvedbenega 
načrta, ki je temeljila na različnih oseh 
priporočila Sveta. Ti so:
 – nacionalni okvir in to, kako bi 
jamstvo za mlade dodalo vrednost 
sedanjim določbam;
 – krepitev partnerskih pristopov;
 – ukrepi za zgodnje posredovanje in 
aktiviranje;
 – podporni ukrepi za vključevanje na 
trg dela;
 – financiranje programa jamstva za 
mlade;
 – ocenjevanje in stalno izboljševanje 
reform in pobud.
20 Opažanja
30 
Komisija je tudi podprla države članice 
z objavo odgovorov na pogosto zas ‑
tavljena vprašanja decembra 2013 na 
spletni strani, namenjeni jamstvu za 
mlade, in spremnimi dokumenti, kot je 
delovni dokument služb Komisije, v ka ‑
terem so podrobno pojasnjeni temeljni 
pojem jamstva za mlade in načela, ki bi 
lahko prispevala k njegovemu uspehu. 
Poleg tega je Komisija oktobra 2013 
in aprila 2014 organizirala tematske 
prireditve in dosegla, da so vse države 
članice imenovale nacionalnega koor ‑
dinatorja jamstva za mlade.
31 
Zaradi tega Sodišče meni, da je Komi ‑
sija zagotovila pravočasno podporo 
državam članicam. Zato so lahko te 
začele vzpostavljati svoje nacional ‑
ne programe jamstva za mlade in 
predložile svoje INJM v kratkem roku, 
določenem v sklepih Sveta iz juni ‑
ja 2013, ki je trajal do konca leta 2013 
za države članice, upravičene do PZM, 
in do pomladi leta 2014 za preostale 
(glej  Prilogo II ).Komisija je pripravila celovito 
in pravočasno oceno osnut -
kov INJM, ki so jih predložile 
države članice
32 
Sodišče ugotavlja, da so za INJM odgo ‑
vorne države članice. Vloga Komisije 
je, da izvede temeljito, pravočasno in 
dosledno ocenjevanje osnutkov teh 
načrtov, da bi ugotovila pomanjklji ‑
vosti, ki bi lahko negativno vplivale 
na možnost doseganja uspešnega 
jamstva za mlade. Na tej podlagi bi 
lahko nato države članice ustrezno 
prilagodile svoje načrte. Zlasti bi jim 
to omogočilo, da kar najbolje upora ‑
bijo ESS in, kadar je ustrezno, PZM, ter 
podpirajo vzpostavljanje in izvajanje 
programov jamstva za mlade.
33 
Sodišče je pregledalo oceno, ki jo je 
Komisija pripravila za nacionalne INJM, 
ter to, v kakšnem obsegu so se nato 
države članice odzvale na ugotovljene 
pomanjkljivosti.
34 
Ugotovilo je, da je Komisija razvila 
celovito tabelo za vrednotenje, ki vse ‑
buje ključne vidike priporočila Sveta. 
Na podlagi te tabele je lahko Komisija 
sistematično ocenila osnutke INJM, ki 
so jih predložile države članice. Za oce ‑
ne so bili nato opravljeni horizontalni 
navzkrižni pregledi, da bi se zagotovila 
doslednost vseh 28 INJM.
21 Opažanja
35 
Kar zadeva države članice, ki jih zajema 
to poročilo, je Komisija ocenila vse 
INJM, ki jih je pregledalo Sodišče, zato 
je lahko pravočasno zagotovila povratne 
informacije za dvostranska srečanja, ki 
so potekala februarja 2014.
Komisija je v oceni ugoto -
vila številne pomanjkljivosti 
v osnutkih INJM
36 
Komisija je v oceni ugotovila številne 
pomanjkljivosti pri informacijah, ki 
so jih zagotovile države članice glede 
ključnih vidikov svojih nacionalnih 
INJM. Med primeri teh pomanjkljivosti 
so: ni analiz neskladij znanja in spret ‑
nosti s potrebami na trgu dela ali pa 
so te analize slabe, ni navedeno, kako 
bodo načrtovani ukrepi zagotovili, da 
bodo doseženi vsi mladi NEET, in nedo ‑
sledno je opredeljeno, kaj je kakovo ‑
stna ponudba.
37 
Vendar pa Komisija ni temeljito in do ‑
sledno obravnavala naslednjih vidikov, 
ki so izrecno navedeni v priporočilu 
Sveta:
 – Znanje in spretnosti s področja 
IKT (informacijske in komuni -
kacijske tehnologije) in digi -
talnega področja : Komisija je 
ugotovila, da bi lahko znanje in 
spretnosti s področja IKT nudi ‑
li velike možnosti za odpiranje 
trajnostnih delovnih mest23. Poleg 
tega je poudarila, da v času njene ‑
ga poročanja število diplomantov 
na področju IKT ni zadoščalo za 
zapolnitev vseh prostih delovnih 
mest v sektorju IKT, v katerem je 
celo v času nedavnih gospodarskih 
težav povpraševanje po delavcih 
na tem področju raslo s 3 ‑odstotno 
stopnjo na leto24.Komisija je sicer opozorila, da itali ‑
janski in litovski INJM nista vključe ‑
vala nobenih ukrepov za krepitev 
znanja in spretnosti s področja 
IKT in digitalnega področja, tega 
pa ni storila za Irsko in Portugal ‑
sko, čeprav tudi ti državi v svojih 
INJM nista omenjali tega znanja in 
spretnosti.
 – Vzajemna obveznost : V priporo ‑
čilu Sveta se priznava „posamezna 
odgovornost mladih, da najdejo 
pot v gospodarsko dejavnost.” 
V nekaterih državah članicah 
mlade brezposelne osebe tvegajo 
odvzem ali zmanjšanje nadomestil 
za brezposelnost ali prejemkov 
socialne pomoči, če ne sprejmejo 
kakršne koli razumne ponudbe za 
zaposlitev, pripravništvo, usposa ‑
bljanje ali izobraževanje. Neupo ‑
števanje tega načela lahko omeji 
uspešnost programa jamstva za 
mlade, saj negativno vpliva na 
zavezanost udeležencev in zmanj ‑
šuje odgovornost držav članic, da 
zagotovijo kakovostno ponudbo. 
Obstoja vzajemne obveznosti ni 
Komisija ocenila za nobenega od 
pregledanih INJM. Sodišče je ugo ‑
tovilo, da se je od petih pregleda ‑
nih INJM le irski izrecno skliceval 
na to načelo.23 COM(2008) 868/3 z naslovom 
Nova znanja in spretnosti za 
nova delovna mesta 
– Napovedovanje in 
usklajevanje potreb trga dela 
ter znanja in spretnosti.
24 Delovni dokument služb 
Komisije, SWD(2012) 409 final, 
str. 21.
22 Opažanja
 – Vzajemno učenje : Priporočilo Sve ‑
ta poziva države članice, naj „na na ‑
cionalni, regionalni in lokalni ravni 
spodbujajo dejavnosti vzajemnega 
učenja vseh strani, vključenih v od ‑
pravljanje brezposelnosti mladih, 
da se izboljša oblikovanje in izved ‑
ba prihodnjih programov jamstva 
za mlade”25. Komisija ni ocenila 
tega pomembnega vidika, ki je 
povezan s stroškovno učinkovi ‑
tostjo izvajanja v državah članicah. 
Sodišče je ugotovilo, da načelo 
vzajemnega učenja ni vključeno 
v nobenega od pregledanih INJM 
za mlade, razen v francoskega.
Nekatere države članice niso 
predložile spremenjenega 
INJM, zatem ko ga je ocenila 
Komisija
38 
Komisija je med postopkom ocenjeva ‑
nja, kadar je bilo ustrezno, pozvala vse 
države članice, zajete v tem poročilu, 
naj zagotovijo dodatna pojasnila, in/
ali s pisnimi povratnimi informacijami 
opozorila na glavne slabosti njihovih 
osnutkov INJM. Poleg tega je organi ‑
zirala dvostranska srečanja z državami 
članicami, da bi se nadalje pogovorili 
o ugotovljenih pomanjkljivostih. Izved ‑
la je tudi tehnične obiske v nekaterih 
državah članicah, da bi razjasnila šte ‑
vilna vprašanja in ugotovila neodprav ‑
ljene težave v INJM26.39 
Po dvostranskih srečanjih so v INJM os ‑
tale številne pomembne pomanjkljivo ‑
sti in Komisija je vse pregledane države 
članice prosila za dodatne informacije. 
Za pregledane države članice je ana ‑
liza, ki jo je izvedlo Sodišče, pokazala, 
da je bila Litva edina, ki se je zavezala, 
da bo predložila spremenjeno različico 
INJM27. Francija, Italija in Portugalska 
so bile povabljene, naj predložijo novo 
različico svojih izvedbenih načrtov, 
vendar so to iz različnih razlogov zavr ‑
nile. Na primer, po navedbah Komisije 
so italijanski organi odgovorili, da se 
bodo osredotočili na skrbno pripravo 
ustreznih operativnih programov, ne 
pa na novo sestavili INJM.25 Priporočilo 25 državam 
članicam.
26 Od držav v revidiranem vzorcu 
je bil tehnični obisk opravljen 
samo v Italiji.
27 Poleg Litve je spremenjene 
različice INJM do junija 2014 na 
zahtevo Komisije predložilo še 
12 drugih držav članic (Belgija, 
Bolgarija, Grčija, Španija, 
Hrvaška, Madžarska, Latvija, 
Nizozemska, Poljska, 
Romunija, Švedska in 
Slovaška).
23 Opažanja
Ocena INJM, ki jo je pripravila 
Komisija, ni dovolj usklajena 
z njeno oceno predhodnih 
pogojenosti za operativne 
programe ESS/PZM
40 
V skladu z uredbo o skupnih določbah 
(CPR) za programsko obdobje 2014–2020 
morajo države članice izpolnjevati po ‑
sebne predhodne pogojenosti, da se 
zagotovi uspešna in učinkovita poraba 
sredstev EU. Uredba določa: „Ocena 
izpolnjevanja Komisije je omejena na 
merila, določena v pravilih za posamezne 
sklade, in v delu II Priloge XI, ter upo ‑
števa nacionalne in regionalne pri ‑
stojnosti pri odločanju o posebnih in 
ustreznih političnih ukrepih, vključno 
z vsebino strategij.”28 Ustrezna investi ‑
cijska prednostna naloga operativnih 
programov ESS/PZM je trajnostno 
vključevanje mladih, zlasti NEET, na trg 
dela, vključno z mladimi, ki jim grozi 
socialna izključenost, in mladimi iz 
marginaliziranih skupnosti, tudi z izva ‑
janjem jamstva za mlade.
41 
Komisija mora pred sprejetjem opera ‑
tivnega programa oceniti skladnost in 
ustreznost informacij, ki jih posredu ‑
jejo države članice v zvezi s posebno 
predhodno pogojenostjo29. Predhodna 
pogojenost za PZM je obstoj strateškega 
okvira politike za spodbujanje zaposlo ‑
vanja mladih, tudi z izvajanjem jamstva 
za mlade30. Sodišče meni, da bi bilo 
treba oceno te posebne predhodne 
pogojenosti za PZM, ki jo opravi Ko ‑
misija, tesno usklajevati z oceno INJM, 
da se zagotovi usklajenost operativnih 
programov ESS/PZM s programom 
jamstva za mlade.42 
Sodišče je ocenilo, ali je Komisija 
pomanjkljivosti, ki jih je ugotovila pri 
ocenjevanju INJM, obravnavala tudi 
pri oblikovanju zaključkov o izpolnje ‑
vanju ali neizpolnjevanju predhodnih 
pogojenosti.
43 
Sodišče je ugotovilo, da je Komisija 
štela predhodne pogojenosti v zvezi 
z operativnimi programi ESS/PZM 
za izpolnjene, čeprav so INJM dobi ‑
li oceno „zelo omejeno” ali „delno” 
(glej  Prilogo III ). Po njegovem mnenju 
je Komisija s tem zamudila priložnost, 
da bi zagotovila, da države članice uve ‑
dejo strategijo za zaposlovanje mladih 
v skladu s svojo politično zavezo pro ‑
gramu jamstva za mlade pred odobrit ‑
vijo operativnih programov ESS/PZM 
za programsko obdobje 2014–2020. 
Poleg tega je pregled Sodišča pokazal, 
da pregledi, ki jih je izvedla Komisija 
pri odobritvi operativnih programov, 
ne zajemajo tega, kako bodo zlasti 
operativni programi ESS/PZM prispe ‑
vali k uspešnemu izvajanju jamstva za 
mlade.28 Člen 19(3) Uredbe (EU) 
št. 1303/2013.
29 Člen 19(1) in (3) Uredbe (EU) 
št. 1303/2013.
30 Priloga XI k Uredbi (EU) 
št. 1303/2013.
24 Opažanja
Sodišče je ugotovilo 
številna tveganja za 
uspešno izvajanje 
programa jamstva za 
mlade
44 
Sodišče je pri pregledu ocene Komisije 
preučilo tudi, ali je bilo mogoče ugo ‑
toviti morebitna tveganja za uspešno 
izvajanje programa jamstva za mlade. 
Posebej je preučilo zadostnost finan ‑
ciranja jamstva za mlade, opredelitev 
kakovostne ponudbe in spremljanje 
programa jamstva za mlade.
Tveganje, da skupno financi -
ranje morda ni zadostno
45 
Izvajanje programov jamstva za mlade 
v državah članicah bo drag ukrep, 
zlasti ob upoštevanju sedanje ravni 
brezposelnosti mladih v EU. Sodišče 
meni, da je mogoče dobro globalno 
oceno potrebnega financiranja za 
program jamstva pripraviti samo na 
podlagi zanesljivih številčnih podatkov 
o stroških izvajanja programa jamstva 
za mlade v vsaki državi članici. Poleg 
tega bi moralo biti jasno, iz katerih 
virov bodo financirani nacionalni pro ‑
grami jamstva za mlade.46 
Sodišče opozarja, da namen progra ‑
ma jamstva za mlade ni le zagotoviti 
finančne podpore mladim (brezposel ‑
nim ali ki jim grozi brezposelnost), am ‑
pak tudi temeljne strukturne reforme 
v srednje ‑ in dolgoročnem obdobju. 
Zato je očitno, da bo jamstvo za mlade 
zahtevalo znatne investicije.
47 
Poleg tega znesek nacionalnega finan ‑
ciranja, ki bo dan na voljo za program 
jamstva za mlade, še ni bil v celoti 
določen. Analiza, ki jo je za INJM, ki so 
jih predložile države članice, opravila 
Komisija, kaže, da devet31 od 28 držav 
članic še ni predložilo nobenih infor ‑
macij o predvidenem nacionalnem 
financiranju. Preostale države člani ‑
ce so zagotovile različno podrobne 
informacije.
Za program jamstva za mlade ni 
bila izvedena ocena učinka
48 
Načeloma je treba za vse velike po ‑
bude Komisije na področjih zakono ‑
daje, proračuna in oblikovanja politik, 
ki imajo bistven učinek, pripraviti 
oceno učinka32. V teh ocenah mora biti 
navedeno, kakšni so stroški in koristi 
predlogov, kako nastanejo in na koga 
vplivajo. V skladu z navodili Komisije bi 
morali biti vsi učinki, kadar je mogo ‑
če in ustrezno, količinsko in finančno 
ovrednoteni na podlagi dobrih metod 
in zanesljivih podatkov33.31 Estonija, Španija, Finska, Irska, 
Luksemburg, Malta, Poljska, 
Švedska in Združeno 
kraljestvo.
32 Odstavek 3 Posebnega 
poročila št. 3/2010 – Ocene 
učinka v institucijah EU: ali 
pomagajo pri odločanju? 
(http://eca.europa.eu ).
33 Evropska komisija, Smernice 
za oceno učinka, SEC(2009) 92.
25 Opažanja
34 Delovni dokument služb 
Komisije, SWD(2012) 409 final, 
str. 11.
35 Javna razprava Evropskega 
parlamenta, Odbor za 
proračun skupaj z Odborom 
za zaposlovanje in socialne 
zadeve, torek, 1. aprila 2014, 
str. 23.
36 Mednarodna organizacija 
dela, Global Employment 
Outlook , „Global spill-overs 
from advanced to emerging 
economies worsen the situation 
for young jobseekers ”, 
september 2012  
(http://www.ilo.org )
37 Mednarodna organizacija 
dela, Eurozone job crisis: trends 
and policy responses , julij 2012. 
Informacije so bile objavljene 
tudi na spletni strani Komisije: 
http://ec.europa.eu
38 Belgija, Irska, Španija, Francija, 
Nizozemska in Portugalska.
39 Mednarodna organizacija 
dela, „ Youth guarantees: 
a response to the youth 
employment crisis? ”, 2013 
(http://www.ilo.org/
employment/Whatwedo/
Publications/WCMS_209468/
lang ‑‑en/index.htm ).49 
Sodišče ugotavlja, da Komisija, pre ‑
den je predlagala program jamstva 
za mlade, ni izvedla ocene učinka. 
Delovni dokument služb Komisije 
(SWD), priložen predlogu priporočila 
Sveta o vzpostavitvi jamstva za mlade, 
se je skliceval le na ocene Mednarodne 
organizacije dela iz leta 2012 (glej od ‑
delek 2.3 delovnega dokumenta služb 
Komisije) in zagotovil predhodne ocene 
za nekaj držav članic (Avstrija, Finska, 
Švedska in Združeno kraljestvo)34. Zato 
razen ocen Mednarodne organizacije 
dela ni nobenih informacij o morebi ‑
tnih globalnih stroških izvajanja takega 
programa v vsej EU.
Mednarodna organizacija dela je 
v letih 2012 in 2013 predstavila 
različne ocene letnih potreb po 
financiranju za izvajanje jamstva 
za mlade
50 
Komisija je februarja 2015 ocenila, da 
bo v celotnem programskem obdobju 
2014–2020 za financiranje programov 
dodeljene 12,7 milijarde EUR financira ‑
nja EU. Pred tem je aprila 2014 ocenila35, 
da bodo ta znesek dopolnjevale 4 mili ‑
jarde EUR iz nacionalnih, regionalnih in 
celo zasebnih virov. Ta skupni znesek v 
višini 16,7 milijarde EUR znaša približno 
2,4 milijarde EUR letno.51 
Mednarodna organizacija dela je leta 
2012 poročala, da bi bili ocenjeni letni 
stroški uspešnega izvajanja jamstva 
za mlade v euroobmočju 0,2 % BDP36 
ali 0,45 % javne porabe, kar znaša 21 
milijard EUR37. Ocene stroškov, ki jih 
je leta 2013 na podlagi šestih držav 
euroobmočja38 objavila Mednarodna 
organizacija dela, so segale približno 
od 0,5 % do 1,5 % BDP39. Po navedbah 
Mednarodne organizacije dela se ti 
stroški izvajanja razlikujejo glede na 
razpoložljivost upravne infrastrukture 
za izvajanje jamstva v večjem obsegu 
in velikost upravičenega prebivalstva.
Ni dobre ocene stroškov za 
posebne ukrepe v okviru 
programov jamstva za mlade
52 
Leta 2013 je Komisija države člani ‑
ce pozvala, naj pri predložitvi INJM 
zagotovijo oceno stroškov načrtovanih 
ukrepov in navedejo s tem povezane 
vire financiranja. Države članice so 
morale zlasti navesti vire financiranja 
in njihovo dodelitev za različne ključne 
reforme in ukrepe/pobude v načrtu 
financiranja ter zagotoviti posebne 
informacije o vsakem posameznemu 
ukrepu (kot so stroški za posamezen 
ukrep, pričakovano število upravičen ‑
cev na ukrep, odstotek ciljne popu ‑
lacije, ki naj bi ga posamezen ukrep 
dosegel, dodatni stroški novih ukrepov 
in pričakovani izidi).
26 Opažanja
53 
To bi Komisiji omogočilo, da oceni, ali 
so bila za program jamstva za mla ‑
de dodeljena zadostna sredstva. Na 
primer, ugotovila je, da je eden od 
najpomembnejših izzivov pri izvedbi 
jamstva za mlade v Španiji pomanjka ‑
nje dopolnilnega nacionalnega finan ‑
ciranja, kar bi lahko kratko ‑ in dolgo ‑
ročno spodkopalo jamstvo za mlade40. 
Zato je Sodišče pregledalo INJM, ki jih 
je predložilo pet držav članic, zajetih 
v tem poročilu (Francija, Irska, Italija, 
Litva in Portugalska), in preverilo, ali so 
bile zagotovljene informacije o oce ‑
njenih stroških načrtovanih ukrepov in 
s tem povezanih virih financiranja.
54 
Sodišče je ugotovilo, da so države 
članice na splošno zagotovile ocene 
stroškov za ukrepe, ki so usmerjeni 
na posameznike. Toda v predloženih 
INJM nekaterih držav članic ni bilo 
relevantnih informacij, kot so stroški 
na upravičenca, povezani s ponudba ‑
mi (Irska in Francija), cilji za udeležbo 
v posameznem ukrepu in odstotek 
ciljne populacije, ki naj bi ga doseglo 
jamstvo za mlade (Francija). Ker teh 
informacij ni, Komisija ne more zgodaj 
ugotoviti morebitnih pomanjkljivosti, 
kot je bilo predvideno.
55 
Poleg tega nobena od petih držav članic 
v INJM ni posredovala informacij o oce ‑
njenih stroških izvajanja strukturnih 
reform, ki so potrebne za zagotavljanje 
uspešnega jamstva za mlade.56 
Pri treh od petih pregledanih držav čla ‑
nic je bila nacionalna dodelitev, dolo ‑
čena v INJM, bistveno nižja od dodeli ‑
tev iz različnih skladov EU. Gibala se je 
med 13 % (Portugalska) in 35 % (Italija 
in Litva) skupnega zneska. Na Irskem je 
nacionalna dodelitev presegala dodeli ‑
tev EU, v Franciji pa razpoložljivi podat ‑
ki niso omogočali tovrstne primerjave. 
Poleg tega so z izjemo Litve države 
članice tudi priglasile vire financiranja EU 
za ukrepe na globalen način (pod isto 
postavko EU/ESS/PZM). Zaradi pomanj ‑
kanja popolnih in natančnih informacij 
Komisija ni mogla oceniti primernosti 
vira financiranja za ukrepe ali sprejeti 
zaključkov o splošni izvedljivosti in 
trajnosti finančnih načrtov jamstva za 
mlade.40 Delovni dokument služb 
Komisije, SWD(2014) 410 final, 
str. 25.
27 Opažanja
41 Člen 18 Uredbe (EU) 
št. 1304/2013.
42 Priporočilo Sveta o okviru za 
kakovost pripravništev, Bruselj, 
10. marca 2014 ( http://www.
consilium.europa.eu ).
43 Izjava Sveta o evropski koaliciji 
za vajeništva, Svet za 
zaposlovanje, socialno 
politiko, zdravje in varstvo 
potrošnikov, Luxembourg, 
15. oktober 2013.
44 Odgovori na pogosto 
zastavljena vprašanja 
o jamstvu za mlade, 
vprašanje 6 ( http://www.
ec.europa.eu ).Posebni izzivi pri preverjanju 
pravilnosti odhodkov PZM
57 
V skladu z uredbo o ESS41 so lahko pro ‑
gramske ureditve PMZ v eni ali več od 
naslednjih oblik (glej odstavek 17):
 – posebni operativni program;
 – posebna prednostna os v okviru 
operativnega programa;
 – del ene ali več prednostnih osi.
Sodišče meni, da obstaja poseben izziv 
(v primerjavi s standardnimi odhodki 
iz ESS) pri tem, da države članice in 
Komisija uspešno preverjajo pravilnost 
prijavljenih odhodkov PZM. Tako je 
zaradi strožjih zahtev glede upraviče ‑
nosti, možnosti prijave odhodkov, ki so 
nastali od septembra 2013, ter, zlasti 
v zadnjem zgornje navedenem prime ‑
ru, odsotnosti sofinanciranja za PZM.
Uspešnosti jamstva za mlade 
lahko škoduje to, da ni opre -
delitve kakovostne ponudbe 
za zaposlitev
58 
Sodišče opozarja, da je namen jamstva 
za mlade ponuditi mladim resnično 
priložnost za povečanje njihove zapo ‑
sljivosti zaradi trajnostne in koristne 
vključitve na trg dela in posledično 
povečanja splošnih stopenj zaposle ‑
nosti mladih.Zato Svet priporoča, naj države članice 
zagotovijo, da vsi mladi do starosti 
25 let prejmejo kakovostno ponudbo 
v štirih mesecih po tem, ko postanejo 
brezposelni ali prenehajo s formalnim 
izobraževanjem. V priporočilu Sveta 
pa ni navedeno, kaj je „kakovostna” 
ponudba ali kdo naj jo opredeli.
59 
V številnih dokumentih EU (kot sta 
priporočilo Sveta o okviru za kako ‑
vost pripravništev42 in izjava Sveta 
o evropski koaliciji za vajeništva43) so 
bili določeni nezavezujoči minimalni 
standardi dobre kakovosti za priprav ‑
ništva in vajeništva, da bi preprečili, 
da bi podjetja izkoriščala mlade kot vir 
poceni delovne sile. Po drugi strani pa 
ni enakovrednih dokumentov, v katerih 
bi bila določena načela, ki bi opredelje ‑
vala kakovostno zaposlitev.
60 
Komisija je decembra 2013 izdala smer ‑
nice, po katerih naj bi bila kakovostna 
ponudba tista, ki bo po pričakovanjih 
privedla do trajnostne povezanosti s tr ‑
gom dela in naj ne bi le imela takojšnje ‑
ga učinka z zmanjšanjem statističnih 
podatkov o brezposelnosti mladih za 
nekaj časa44.
28 Opažanja
61 
Sodišče na podlagi pregleda rele ‑
vantnih študij45 na tem področju meni, 
da morda obstaja kombinacija značil ‑
nosti, ki so relevantne za opredelitev, 
ali je ponudba za zaposlitev kakovo ‑
stna. Med njimi so trajanje pogodbe 
(pogodba za določen ali nedoločen 
čas), vrsta pogodbe (prostovoljno/
neprostovoljno skrajšan delovni čas/
poln delovni čas), stopnja plačila glede 
na življenjske stroške v zadevni državi 
članici, znanje in spretnosti, ki jih zah ‑
teva delovno mesto, in s tem povezana 
stopnja in vrsta zahtevane kvalifikacije 
ter razpoložljivost dodatnega uspo ‑
sabljanja, povezanega z delovnim mes ‑
tom. V skladu z načelom subsidiarnosti 
bi bilo mogoče na ravni EU določiti 
minimalni sklop značilnosti, hkrati pa 
državam članicam omogočiti prožnost 
pri oblikovanju njihovih standardnih 
vrednosti za vsako od njih.
62 
Sodišče je na primer ugotovilo, da je 
Komisija pri ocenjevanju osnutka INJM, 
ki ga je predložila Italija, za kakovostno 
štela ponudbo začasne zaposlitve (pet 
do šest mesecev), četudi je plača po 
podatkih italijanskega statističnega 
inštituta (ISTAT)46 v večini delov države 
pod mesečnim pragom dohodkovne 
revščine. Komisija ni upoštevala nobe ‑
nih drugih kvalitativnih elementov.63 
Ker ni sklopa kvalitativnih značilnosti 
za to, kaj je kakovostna ponudba za 
zaposlitev, obstaja tveganje, da bo 
izvajanje programov jamstva za mlade 
nedosledno in neuspešno med država ‑
mi članicami ali celo znotraj posame ‑
zne države članice. Čeprav je seveda 
mogoče naknadno preveriti kakovost 
ponudb v različnih državah članicah 
(tj. z vrednotenji), bodo do takrat že 
prevzete obveznosti za večino sredstev 
proračuna PZM in/ali bodo sredstva 
že porabljena (glede na okrepljeno fi ‑
nanciranje v začetni fazi v letih 2014 in 
2015), zato pomanjkljivosti, ki vplivajo 
na uspešnost odhodkov PZM, ne bodo 
obravnavane.
64 
Sodišče ugotavlja, da je Komisija juli ‑
ja 2014 pripravila posebne smernice 
za vrednotenje PZM47, ki je v uredbi 
o ESS predvideno48 za konec leta 2015 
in konec leta 2018. Smernice zahteva ‑
jo, da izvajalci vrednotenja poročajo 
o kakovosti ponudb za zaposlitev, ki jih 
prejmejo udeleženci PZM, pri tem pa 
upoštevajo kvalitativna merila, kot so 
tista, ki so navedena zgoraj.45 Evropski parlament, Kazalniki 
kakovosti delovnih mest 
v Evropski uniji, PE429.972, 
2009 (http:// www.europarl.
europa.eu ); Centre for Strategy 
& Evaluation Services (CSES), 
Study on Measuring 
Employment Effects , junij 2006; 
Organizacija za gospodarsko 
sodelovanje in razvoj, Local 
Implementation of Youth 
Guarantees: Emerging Lessons 
from European Experiences , 
2014.
46 Italijanski nacionalni statistični 
inštitut, „ Calcolo della soglia di 
povertà assoluta”  (http://www.
istat.it ).
47 Evropska komisija, Smernice 
za vrednotenje pobude za 
zaposlovanje mladih, 
julij 2014.
48 Člen 19(6) uredbe (EU) 
št. 1304/2013.
29 Opažanja
Celovit okvir za spremljanje 
in poročanje za jamstvo za 
mlade je še vedno v razvoju
65 
Sodišče meni, da je tekoče ocenjevanje 
ukrepov v okviru jamstva za mlade 
bistveno za zagotovitev, da so sredstva 
pametno investirana, ukrepi pa izve ‑
deni na način, ki bo prinesel resnične 
spremembe za mlade. Zato bi bilo 
treba v oblikovanje ukrepov jamstva za 
mlade od vsega začetka vključiti dobre 
mehanizme za spremljanje49. To je os ‑
nova za uspešno oblikovanje politike, 
ki temelji na dokazih, pri katerem bi 
morala biti Evropski parlament in Svet 
opozorjena, kadar cilji niso doseženi ali 
kadar učinkovitost ukrepov ni zadovo ‑
ljiva. To bi jima omogočilo, da izboljša ‑
ta oblikovanje ali izvedbo ukrepov.
66 
Komisija spremlja izvajanje programa 
jamstva za mlade v okviru evropske ‑
ga semestra. Od nje se zahteva, da 
analizira učinek sprejetih politik in po 
potrebi izdaja priporočila za posame ‑
zne države članice na podlagi smernic 
za politike držav članic na področju 
zaposlovanja50.67 
Sodišče je ocenilo okvir, vzpostavljen 
za spremljanje izvajanja in rezultatov 
jamstva za mlade kot celote in tudi 
v zvezi z ukrepi, financiranimi iz PZM.
Celovite ureditve za spremljanje 
in poročanje niso bile sestavni 
del programa jamstva za mlade 
od vsega začetka
68 
Svet je s svojim priporočilom Komisiji 
zaupal nalogo, da spremlja izvajanje 
jamstva za mlade prek večstranske ‑
ga nadzora Odbora za zaposlova ‑
nje51 v okviru evropskega semestra 
(glej  okvir 5 ). Vendar v priporočilu Sve ‑
ta ni predvideno, da bi se o rezultatih 
tega spremljanja poročalo Evropskemu 
parlamentu.
Vloga Odbora za zaposlovanje
Odbor za zaposlovanje ima predvsem vlogo posvetovalnega odbora za ministre za zaposlovanje in socialne 
zadeve v okviru Sveta za zaposlovanje in socialne zadeve (EPSCO). Njegov večstranski nadzor pomaga pri 
celovitem ocenjevanju izvajanja v državah članicah, ki se srečujejo s podobnimi izzivi, ob hkratnem ocenjeva ‑
nju možnosti in načrtov politike. Odbor spremlja napredek držav članic pri izvajanju reform, uvedenih zaradi 
priporočil za posamezne države. Ena od njegovih podskupin je zadolžena za izbiro in razvoj kazalnikov za 
spremljanje strategije zaposlovanja, kar vključuje spremljanje jamstva za mlade.Okvir 549 Evropska komisija, Jamstvo za 
mlade:  doseganje rezultatov, 
2014, str. 3.
50 Priporočilo 6 iz Priporočila 
Sveta z dne 22. aprila 2013 
o vzpostavitvi jamstva za 
mladino.
51 Odbor za zaposlovanje je bil 
ustanovljen s Sklepom Sveta 
2000/98/ES z dne 
24. januarja 2000 o ustanovitvi 
Odbora za zaposlovanje (UL 
L 29, 4.2.2000, str. 21) na 
podlagi člena 150 Pogodbe 
o delovanju Evropske unije. 
Vsaka država članica in 
Komisija imenuje po dva člana 
Odbora.
30 Opažanja
69 
Odbor za zaposlovanje je maja 2014 
pregledal napredek pri izvajanju 
jamstva za mlade, skupaj z oceno 
stanja na področju zaposlovanja 
v državah članicah in nacionalnih 
programov reform. To je bilo izvedeno 
v obliki medsebojnih pregledov in naj 
bi zagotovilo čim večjo možno pokri ‑
tost zaradi ugotovitve ključnih izzivov 
v državah članicah.
70 
Sodišče je pregledalo poročila za 
države članice, ki so bile zajete v pre ‑
gled maja 2014, in ugotovilo, da je bila 
podrobnost analiz zelo različna. Preuči ‑
tev za Irsko je bila na primer močno 
osredotočena na jamstvo za mlade, za 
Portugalsko pa jamstvo za mlade sploh 
ni bilo vključeno.
71 
Sodišče ugotavlja tudi, da je podsku ‑
pina Odbora za zaposlovanje razvila 
posebne kazalnike za spremljanje 
izvajanja jamstva za mlade in njegovih 
rezultatov na ravni EU52. To so makro ‑
ekonomski kazalniki, ki naj bi dopol ‑
njevali kazalnike, s katerimi se merita 
neposredni učinek politike in hitrost 
zagotavljanja ponudb mladim. Svet 
jih je potrdil decembra 2014. Okto ‑
bra 2014 se je začelo pilotno izvajanje 
zaradi preizkušanja metodologije, 
rezultat pa bo ocenjen leta 2015. Od ‑
bor za zaposlovanje navaja, da bo to 
morda privedlo do nekaterih tehničnih 
sprememb okvira kazalnikov53.72 
Ti kazalniki niso obvezni, zato bodo re ‑
levantne informacije o uspehu jamstva 
za mlade kot celote odvisne od 
nadaljnje zavezanosti držav članic pri 
zagotavljanju celovitih in zanesljivih 
podatkov. Sodišče tudi meni, da bi raz ‑
položljivost teh kazalnikov na zgodnej ‑
ši stopnji državam članicam omogoči ‑
la, da jih vključijo v svoj upravni sistem 
v fazi oblikovanja programa jamstva 
za mlade.
Za obravnavanje priporočil za 
posamezne države, povezanih 
z jamstvom za mlade, so 
potrebne dolgoročne reforme
73 
Komisija v okviru evropskega semestra 
analizira tudi učinek politik zaposlo ‑
vanja, pri čemer upošteva podatke iz 
pregleda stanja (glej  okvir 6 ) in po 
potrebi opozori na slabosti v državah 
članicah z letnimi priporočili za posa ‑
mezne države.
74 
Sodišče je pregledalo, kako je bilo 
jamstvo za mlade obravnavano v pri ‑
poročilih za posamezne države. Zlasti 
so bili za države članice v vzorcu izve ‑
deni pregledi tega, ali so bila priporo ‑
čila specifična, merljiva in dosegljiva.52 INDIC/07/13052014/
EN – Spremljanje jamstva za 
mlade  – spremenjen dopis 
delovne skupine za 
medvladno srečanje 13. maja 
2014.
53 Svet Evropske unije, Izvajanje 
jamstva za mlade in okvir za 
spremljanje  – potrditev 
ključnih sporočil Odbora za 
zaposlovanje, 17. novembra 
2014.
31 Opažanja
75 
Sodišče je ugotovilo, da priporočila za 
posamezne države za leto 2013, ki so 
se nanašala na brezposelnost mladih, 
na splošno niso bila niti specifična niti 
merljiva (glej  okvir 7 ).
76 
Leta 2014 je Komisija predlagala po ‑
sebna priporočila o izvajanju jamstva 
za mlade osmim državam (Španija, 
Italija, Slovaška, Hrvaška, Portugalska, 
Poljska, Bolgarija in Irska). Sodišče je 
ugotovilo, da so ta priporočila za posa ‑
mezne države vsebovala več podrob ‑
nosti, nekatera pa tudi mejnike.77 
Vendar pa je uspešno izvajanje pripo ‑
ročil za posamezne države odvisno od 
politične zavezanosti na nacionalni 
ravni. Komisija navaja, da je bilo v ce ‑
loti izvedenih le 10 % vseh priporočil 
za posamezne države za leto 2013, pri 
45 % pa je bil napredek omejen ali pa 
ga ni bilo54. To je oktobra 2014 obrav ‑
naval tudi Evropski parlament55. 
78 
Sodišče ugotavlja, da so glede priporo ‑
čil za posamezne države, ki se nana ‑
šajo na jamstvo za mlade, potrebne 
velike reforme, za katere ni verjetno, 
da jih bo mogoče izvesti kratkoročno.54 Spletna stran Komisije, 
Priporočila za posamezne 
države 2013  
(http://ec.europa.eu ).
55 Resolucija Evropskega 
parlamenta z dne 22. oktobra 
2014 o evropskem semestru za 
usklajevanje gospodarskih 
politik: izvajanje prednostnih 
nalog za leto 2014 
(2014/2059(INI)).Pregled stanja glede brezposelnosti mladih in kazalnikov NEET, ki ga pripravi 
Komisija
Brezposelnost mladih in kazalniki NEET so del novega pregleda stanja, ki ga opravi Komisija in zajema ključne 
zaposlitvene in socialne kazalnike. S pregledom stanja se ugotavljajo glavna zaposlitvena in socialna nerav ‑
notežja v EU. Prvi takšen pregled je bil objavljen kot del skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2014, ki sta 
ga skupaj sprejela Komisija in Svet ministrov EU. Sestavlja ga pet ključnih kazalnikov in je podlaga za predloge 
Komisije za strukturne reforme.Okvir 6
Priporočila za posamezne države za leto 2013: primera Litve in Italije
V priporočilu za posamezno državo za Litvo je bilo navedeno, naj izboljša zaposljivost mladih, na primer 
z jamstvom za mlade, okrepi izvajanje in uspešnost vajeniških programov in obravnava vztrajna neskladja znanja 
in spretnosti s potrebami na trgu dela. Za Italijo je bilo izrečeno priporočilo, naj nadalje ukrepa za spodbuja ‑
nje udeležbe na trgu dela, zlasti žensk in mladih, na primer z jamstvom za mlade. Obe priporočili sta omenili 
program jamstva za mlade, nobeno pa ni zagotovilo podrobnosti o tem, kako naj državi izvajata program, da 
bo imel največji učinek. Prav tako nista zagotovili merljivih ciljev ali vmesnih mejnikov.Okvir 7
32 Opažanja
Ni načrtov za sistematično 
poročanje o programih jamstva 
za mlade kot celoti
79 
Uredba o skupnih določbah zahteva, 
da Komisija od leta 2016 vsako leto 
pošlje zbirno poročilo, pripravljeno 
na podlagi letnih poročil o izvajanju, 
Evropskemu parlamentu. Poleg tega 
mora v letih 2017 in 2019 Evropskemu 
parlamentu predstaviti strateško po ‑
ročilo, v katerem bo povzela poročila 
o napredku držav članic, in se udeležiti 
razprave Evropskega parlamenta o teh 
poročilih56.
80 
Sodišče ugotavlja, da ukrepi v okviru 
jamstva za mlade, ki niso financirani iz 
operativnih programov ESS/PZM, ne 
bi bili vključeni v ta poročila, saj letna 
poročila o izvajanju zajemajo samo 
posredovanja, ki jih financira EU. Po ‑
sledično ni razen kazalnikov Odbora za 
zaposlovanje nobene določbe za poro ‑
čanje o nacionalno financiranem delu 
programa jamstva za mlade na ravni 
EU. Zato obstaja tveganje, da deležniki 
ne bodo imeli jasnega pregleda nad 
tem, kako in v kakšni meri jamstvo za 
mlade kot celota prispeva k boju proti 
brezposelnosti mladih.Novi okvir uspešnosti ESS/PZM 
se osredotoča na rezultate
81 
Spremljanje ukrepov jamstva za mlade, 
financiranih iz ESS/PZM, poteka v okvi ‑
ru pravnega okvira evropskih struktur ‑
nih in investicijskih skladov57. Uredba 
o ESS vsebuje posebne določbe za 
spremljanje, poročanje in vrednotenje 
PZM, da se zagotovi, da je mogoče 
izmeriti njene učinke in prispevek 
k jamstvu za mlade ter jih narediti pre ‑
poznavne. Zlasti zahteva: „Vsaj dvakrat 
v programskem obdobju se z vredno ‑
tenjem oceni uspešnost, učinkovitost 
in učinek skupne podpore iz ESS in 
posebnih sredstev za pobudo za zapo ‑
slovanje mladih in izvajanje jamstva za 
mla de. Prvo vrednotenje bo zaključeno 
do 31. decembra 2015, drugo vredno ‑
tenje pa do 31. decembra 2018.”58
82 
Poleg tega morajo države članice od 
aprila 2015 in za naslednja leta Komisiji 
skupaj z letnimi poročili o izvajanju po ‑
šiljati strukturirane podatke o skupnih 
kazalnikih za ukrepe, ki jih podpira EU. 
V teh poročilih mora biti tudi predsta ‑
vljena in ocenjena kakovost ponudb za 
zaposlitev, ki jih prejmejo udeleženci, 
ter njihov napredek pri nadaljevanju 
izobraževanja, iskanju trajnostnega in 
dostojnega delovnega mesta ali pri 
prehodu v vajeništvo ali kakovostno 
pripravništvo59.56 Člen 53 Uredbe (EU) 
št. 1303/2013.
57 Uredba (EU) št. 1303/2013 in 
Uredba (EU) št. 1304/2013.
58 Člen 19(6) Uredbe (EU) 
št. 1304/2013.
59 Člen 19(3) in 19(4) Uredbe (EU) 
št. 1304/2013.
33 Opažanja
83 
Uredba o ESS določa obvezne skupne 
kazalnike izložkov in rezultatov za 
vse ukrepe, ki jih podpira operativni 
program60. Za operativni program, pri 
katerem se aktivira PZM, zahteva tudi, 
da države članice natančno določijo 
posebne kazalnike rezultatov.
84 
Sodišče je preučilo ustreznost kazalni ‑
kov rezultatov za PZM, kot so določeni 
v uredbi o ESS. Ugotovilo je, da bi bili 
lahko pri odobritvi prihodnjih ope ‑
rativnih programov ESS/PZM ali pri 
spremembah obstoječih operativnih 
programov podrobneje določeni nas ‑
lednji kazalniki rezultatov:
 – pri posebnem kazalniku rezultatov 
za PZM, „brezposelni/dolgotrajno 
brezposelni/neaktivni udeleženci, 
ki ob odhodu prejmejo ponudbo 
za zaposlitev, nadaljnje izobraže ‑
vanje, vajeništvo ali pripravništvo”, 
se od držav članic ne zahteva, da 
zagotovijo podatke, ki razlikujejo 
med štirimi različnimi ponudbami, 
ki jih lahko udeleženci prejmejo 
v okviru programa jamstva za 
mlade. Ker te zahteve ni, ne bodo 
na voljo podrobnosti o tem, katere 
vrste ponudb v okviru jamstva 
za mlade so mladi sprejeli, in 
posledično tudi ne o tem, ali bo 
treba uspešnost ukrepov izboljšati 
s popravljalnimi ukrepi;
 – dolgoročnejši kazalniki rezultatov 
za PZM merijo položaj mladih 
samo šest mesecev po posredova ‑
nju. Merjenje z daljšim časovnim 
zamikom bi olajšalo sprejemanje 
zaključkov o trajnosti nekaterih po ‑
nudb (npr. ponudbe za zaposlitev); – uredba omogoča državam čla ‑
nicam, da lahko na prostovoljni 
podlagi razširijo ciljno skupino 
PZM na osebe nad 25 let, vendar 
pod 30 let. Vseeno pa noben kazal ‑
nik rezultatov za PZM ne pokriva 
starostne skupine 25–29 let, zato 
je težko oceniti uspešnost ukrepov 
zanjo. Čeprav smernice Komisije 
močno spodbujajo države članice, 
naj razvijajo lastne kazalnike izlož ‑
kov (kot so udeleženci ukrepov, 
financiranih iz PZM) za starostno 
skupino 25–29 let, pa ne omenjajo 
s tem povezanih kazalnikov re ‑
zultatov. Sodišče je ugotovilo, da 
nobena od štirih pregledanih držav 
članic, ki so se odločile za razširitev 
obsega PZM (Francija, Italija, Litva 
in Portugalska), ni določila dodatnih 
kazalnikov rezultatov za posamezne 
programe, dve (Francija in Portugal ‑
ska) pa nista določili niti dodatnih 
kazalnikov izložkov, da bi zajeli 
razširjeno ciljno skupino.60 Priloga II k Uredbi (EU) 
št. 1304/2013.
34
 Zaključki in priporočila
85 
Priporočilo o jamstvu za mlade je uradno 
sprejel Svet ministrov EU 22. aprila 
2013 na podlagi predloga Komisije iz 
decembra 2012. V njem so bila navede ‑
na posebna priporočila državam člani ‑
cam in Komisiji o izvajanju programa. 
Komisiji je bila zlasti zaupana naloga 
ocenjevanja razpoložljivih izvedbenih 
načrtov za jamstvo za mlade, ki so jih 
pripravile države članice, da bi bilo 
mogoče državam članicam na dvo ‑
stranskih srečanjih v okviru evrop ‑
skega semestra zagotoviti povratne 
informacije.
Komisija je zagotovila ustrezno 
in pravočasno podporo državam 
članicam pri vzpostavljanju 
programa jamstva za mlade
86 
Splošni zaključek Sodišča je, da je 
Komisija zagotovila ustrezno in pravo ‑
časno podporo državam članicam pri 
vzpostavljanju jamstva za mlade. Pred ‑
vsem je septembra 2013 izdala smer ‑
nice o oblikovanju programov jamstva 
za mlade, torej samo pet mesecev po 
sprejetju priporočil Sveta aprila 2013 
(glej odstavke 29 do 31).
87 
Komisija je pripravila celovito in pravo ‑
časno oceno osnutkov INJM, ki so jih 
predložile države članice, in uspešno 
ugotovila več pomanjkljivosti. Vendar 
pa ni temeljito in dosledno ocenjevala 
naslednjih vidikov: znanja in spretnosti 
s področja IKT in digitalnega področja, 
vzajemne obveznosti in vzajemnega 
učenja. Sodišče je tudi ugotovilo, da 
nekatere države članice niso predložile 
posodobljenega INJM, zatem ko ga je 
ocenila Komisija (odstavki 32 do 39).Sodišče je ugotovilo tveganje za 
uspešno izvajanje programov 
jamstva za mlade
88 
Sodišče je na podlagi pregleda oce ‑
ne, ki jo je za izvedbene načrte za 
jamstvo za mlade pripravila Komisija, 
ugotovilo številna tveganja v zvezi 
z zadostnostjo skupnega financiranja 
in tem, kaj je kakovostna ponudba, pa 
tudi z ureditvami za spremljanje in po ‑
ročanje za program jamstva za mlade.
Zadostnost skupnega 
financiranja programa jamstva 
za mlade
89 
Sodišče meni, da glede na to, da 
Komisija ni pripravila ocene učinka, ni 
dovolj informacij o morebitnih stroških 
izvajanja programa jamstva za mlade 
v državah članicah EU. Poleg tega si 
do časa revizije Komisija ni ustvarila 
podrobne slike o zneskih financiranja 
EU in zneskih nacionalnega financi ‑
ranja, ki so jih države članice dodelile 
za različne ukrepe programa jamstva 
za mlade, še posebno za ukrepe, 
povezane s strukturnimi reformami. 
Sodišče meni, da zaradi pomanjkanja 
teh informacij obstaja tveganje, da 
skupno financiranje ne bo zadostno za 
izvedbo programa jamstva za mlade 
(odstavki 45 do 57).
35 Zaključki in priporočila
Priporočilo 1
Države članice naj zagotovijo jasen in 
popoln pregled stroškov vseh načr ‑
tovanih ukrepov za boj proti brezpo ‑
selnosti mladih v okviru programa 
jamstva za mlade, da lahko Komisija 
oceni skupne potrebe po financiranju.
Kaj je kakovostna ponudba
90 
Kakovost ponudb je dejavnik, ki je 
v opredelitvi jamstva za mlade pou ‑
darjen in je bistven za to, da se mla ‑
dim ponudi resnična priložnost za 
povečanje njihove zaposljivosti zaradi 
trajnostne in koristne vključitve na trg 
dela in posledično povečanja splošnih 
stopenj zaposlenosti mladih. Ker ni 
sklopa kvalitativnih značilnosti za to, 
kaj je kakovostna ponudba za zaposli ‑
tev, obstaja tveganje, da bo izvajanje 
programov jamstva za mlade nedo ‑
sledno in neuspešno med državami 
članicami (ali celo znotraj posamezne 
države članice) (odstavki 58 do 64).
Priporočilo 2
Komisija naj spodbuja sklop kvalitativ ‑
nih značilnosti, ki jih morajo delovna 
mesta, pripravništva in vajeništva 
imeti, da se zanje izplača podpora iz 
proračuna EU. Ta bi lahko temeljil na 
elementih, s katerimi je v smernicah 
Komisije za vrednotenje PZM oprede ‑
ljena kakovostna ponudba.Spremljanje programov 
jamstva za mlade
91 
Sodišče je ugotovilo, da je celovit 
okvir za spremljanje in poročanje za 
jamstvo za mlade še vedno v razvoju. 
Da bi si bilo mogoče ustvariti jasno 
sliko o izvajanju programa jamstva za 
mlade kot celote, bi bilo treba vse uk ‑
repe spremljati, da se zagotovi, da so 
sredstva pametno investirana, ukrepi 
pa izvedeni na način, ki bo prinesel 
resnične spremembe za mlade. To bi 
moralo omogočiti tudi proaktiven 
odziv, kadar se izkaže, da cilji ne bodo 
doseženi. Te informacije bi bilo treba 
sporočati na način, ki bi omogočil, da 
se dokaže uspeh (ali neuspeh) jamstva 
za mlade (odstavki 65 do 84).
Priporočilo 3
Komisija naj vzpostavi celovit sistem 
za spremljanje programa jamstva za 
mlade, ki bi zajel strukturne reforme 
in ukrepe, usmerjene na posameznike. 
O rezultatih tega spremljanja naj poro ‑
ča Evropskemu parlamentu in Svetu.  
36 Zaključki in priporočila
To poročilo je sprejel senat II, ki ga vodi g. Henri GRETHEN, član Evropskega 
računskega sodišča, v Luxembourgu na zasedanju 25. februarja 2015 .
 Za Računsko sodi šče
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIR A
 Predsednik

37
 Priloge Priloga IStopnja brezposelnosti mladih (junij 2014)
odstotek delovne sile
(povprečje EU = 22 %)
<10
10–20
20–30
30–40
40–50
>50
10,5
7,8
15,923,3
16,724,0
30,3
23,9
34,743,519,2 43,39,621,224,3
23,623,7
21,821,313,920,1
16,224,112,7
11,350,236,953,4
Vir: Eurostat.
38 Priloge
Države, ki so upravičene do financiranja PZM
Država članicaRegije, ki so upravičene do financiranja 
v okviru pobude za zaposlovanje mladihPosebna dodelitev v okviru pobude za 
zaposlovanje mladih  
(v EUR)
Belgija da 42 435  070
Bolgarija da 55 188 745
Češka da 13 599 984
Danska ne –
Nemčija ne –
Estonija ne –
Irska da 68 145 419
Grčija da 171 517  029
Španija da 943 496  315
Francija da 310 161  402
Hrvaška da 66 177 144
Italija da 567 511 248
Ciper da 11 572 101
Latvija da 29 010 639
Litva da 31 782 633
Luksemburg ne –
Madžarska da 49 765 356
Malta ne –
Nizozemska ne –
Avstrija ne –
Poljska da 252 437 822
Portugalska da 160 772  169
Romunija da 105 994 315
Slovenija da 9 211 536
Slovaška da 72 175 259
Finska ne –
Švedska da 44 163 096
Združeno kraljestvo da 206 098 124
SKUPAJ   3 211 215 406Priloga II
39 Priloge
Ocena INJM in predhodnih pogojenosti v zvezi s PZM, ki jo je pripravila Komisija
Država članica Izid ocene INJM Predhodna pogojenost
Bolgarija zelo omejeno izpolnjena
Češka zelo omejeno izpolnjena
Grčija zelo omejeno izpolnjena
Italija zelo omejeno izpolnjena
Litva zelo omejeno izpolnjena
Poljska zelo omejeno izpolnjena
Združeno kraljestvo zelo omejeno izpolnjena
Belgija delno izpolnjena
Irska delno izpolnjena
Španija delno izpolnjena
Francija delno izpolnjena
Hrvaška delno izpolnjena
Ciper delno Ni izpolnjena
Latvija delno izpolnjena
Madžarska delno izpolnjena
Portugalska delno izpolnjena
Slovenija delno izpolnjena
Slovaška delno izpolnjena
Švedska delno izpolnjena
Opomba:  Komisija do časa revizije ni ocenila predhodnih pogojenosti v zvezi s PZM za Romunijo.Priloga III
40
V Tretja alinea
Komisija sprejema to priporočilo in meni, da je 
delno že izvedeno prek okvira kazalnikov, kot ga je 
potrdil Svet EU za zaposlovanje, socialno politiko, 
zdravje ter potrošnike (EPSCO), ustreznih ureditev, 
določenih v členu 19 ter prilogah I in II k uredbi 
o ESS in ustreznih določbah uredbe o skupnih 
določbah (CPR) v zvezi s spremljanjem in vredno ‑
tenjem v primeru ukrepov, financiranih iz PZM, ter 
z njeno zavezo, da bo Evropskemu parlamentu in 
Svetu leta 2016 poročala o izvajanju jamstva za 
mlade.
Dejavnosti spremljanja bodo prispevale k oceni 
Komisije o izvajanju jamstva za mlade v okviru 
prihodnjih evropskih semestrov. Prav tako bodo 
zagotovile informacije za poročilo Komisije o izvaja ‑
nju jamstva za mlade leta 2016, ki ga bo po ustrezni 
poti uradno predložila Evropskemu parlamentu in 
Svetu.
Uvod
15
Komisija ugotavlja, da je dodatnih 11  milijard  EUR 
namenjenih za ukrepe, kot je posodobitev zavodov 
za zaposlovanje, in ukrepe za samozaposlovanje, ki 
bodo tudi posredno podpirali zaposlovanje mladih.
Več kot 26 milijard EUR bo porabljenih za ukrepe 
izobraževanja, vključno z vseživljenjskim učenjem, pri 
katerih naj bi bili mladi med glavnimi upravičenci.
Opažanja
37
Komisija želi spomniti, da deluje v nezavezujočem 
pravnem okolju na podlagi priporočila Sveta in da 
so številni podelementi jamstva za mlade sicer zaže ‑
leni, kjer je to mogoče, vendar ni nujno, da so vsi del 
nekega nacionalnega programa.Povzetek
V Prva alinea
Komisija sprejema v vednost priporočilo, naslov ‑
ljeno na države članice, in bi v nekaterih primerih 
resnično pozdravila boljši pregled nad ocenjenimi 
stroški vseh načrtovanih ukrepov za boj proti brez ‑
poselnosti mladih.
V predlogi, ki jo je pripravila Komisija, se od držav 
članic zahteva, naj predložijo informacije o virih 
financiranja na ravni EU, nacionalni, regionalni/
lokalni ravni, pri delodajalcih in o drugih virih finan ‑
ciranja, s čimer se jih spodbuja k navedbi popol ‑
nih informacij o celotnih stroških in financiranju 
jamstva za mlade (vključno z vrzelmi v financiranju).
Navedene informacije je zagotovilo 19 od 28 
držav članic (pri čemer niso vse informacije enako 
podrobne).
V Druga alinea
Komisija sprejema to priporočilo in meni, da je 
delno že izvedeno, zlasti prek Priporočila Sveta 
o okviru za kakovost pripravništev, Evropske koali ‑
cije za vajeništva in povezane izjave Sveta ter spre ‑
mljanja kakovosti zaposlitev v okviru evropskega 
semestra.
V zvezi s spodbujanjem kvalitativnih značilnosti 
bo Komisija še naprej spodbujala razmislek o kako ‑
vostnih ponudbah, pri čemer se bodo upoštevale 
kvalitativne značilnosti, omenjene v smernicah za 
vrednotenje PZM. Komisija bo zlasti: obudila raz ‑
pravo o pojmu kakovostne ponudbe na naslednjem 
sestanku nacionalnih koordinatorjev jamstev za 
mlade, povabila države članice k razpravi o pojmu 
kakovostna ponudba v okviru dela Odbora za zapo ‑
slovanje, proučila možnost obravnave kakovostnih 
ponudb v okviru jamstva za mlade na podlagi pro ‑
grama vzajemnega učenja ter zagotovila dodatne 
smernice o kakovosti v dokumentu z odgovori na 
pogosto zastavljena vprašanja v zvezi z jamstvom 
za mlade.
Komisija ugotavlja, da bodo naknadna vrednotenja 
zagotovila dokaze o kakovosti ponudb za zaposli ‑
tev, kot je priporočeno v smernicah za ocenjevanje 
PZM.Odgovori  
Komisije
Odgovori Komisije 41
41
V okviru sprejetja operativnega programa, ki 
vsebuje ukrepe, povezane s PZM, mora biti pred 
kakršnim koli črpanjem sredstev Komisije vzpostav ‑
ljen „strateški okvir politike za spodbujanje zapo ‑
slovanja mladih“. Ocena tega predhodnega pogoja 
(tako imenovana predhodna pogojenost za PZM), 
ki jo opravi Komisija, temelji na samooceni države 
članice in informacijah, predloženih v njej. Če se je 
država članica sklicevala na dodatne nacionalne 
strategije za zaposlovanje mladih, ki niso INJM, je 
morala Komisija oceniti izpolnjevanje predhodne 
pogojenosti za PZM na podlagi vseh strateških 
dokumentov za zaposlovanje mladih, na katere so 
se sklicevale države članice. Vendar Komisija pri 
ocenjevanju predhodne pogojenosti za PZM preveri 
skladnost z INJM, da bodo naložbe ESS skladne 
s cilji politike zadevne države članice.
42
Komisija ugotavlja, da ocenjevalni okvir za INJM 
ni enak kot za predhodno pogojenost za PZM, saj 
imata ta postopka različne cilje, in sicer cilj politike 
(pri jamstvu za mlade) in skladnost z zakonodajo 
(pri PZM).
Pri merilih za izpolnjevanje predhodne pogojenosti 
se zahteva „obstoj strateškega okvira politike za 
spodbujanje zaposlovanja mladih, tudi z izvajanjem 
jamstva za mlade“. V uredbi so bila določena tudi 
podrejena merila, na podlagi katerih bi morale 
službe Komisije oceniti ta „strateški okvir politike“. 
Ta se ne sklicujejo na obstoj INJM in zlasti ne na 
njegovo pozitivno oceno s strani Komisije.
Zato ni samodejne povezave med oceno INJM, ki se 
izvede s političnega vidika in glede na priporočilo 
o jamstvu za mlade, ter oceno GD za izobraževa ‑
nje in kulturo v zvezi z PZM, ki se izvede na pod ‑
lagi točno določenega sklopa meril, opredeljenih 
v uredbi CPR.Poleg tega je bila ocena predloženega INJM šele 
prvi korak v procesu stalnega spremljanja izvaja ‑
nja jamstva za mlade v državah članicah. Komisija 
spremlja izvajanje programov jamstva za mlade 
v okviru evropskega semestra. Proces evropskega 
semestra zajema vrsto nacionalnih politik, poveza ‑
nih z izvajanjem jamstva za mlade.
37 Prva alinea
V okviru evropskega semestra se poudarja potreba 
po krepitvi znanja in spretnosti s področja IKT in 
digitalnega področja, kadar je to primerno.
37 Druga alinea
Komisija meni, da neupoštevanje povezave med 
nesprejetjem razumne ponudbe in nadomestili za 
brezposelnost ali socialno varstvo ne omejuje nujno 
uspešnosti programa jamstva za mlade.
Delovni dokument služb Komisije določa, da bi se 
lahko pri oblikovanju programov jamstva za mlade 
upoštevala načela vzajemne obveznosti, kot je ude ‑
ležba v aktivnih politikah trga dela1.
Priporočilo Sveta se sklicuje na načelo vzajemne 
obveznosti v okviru zgodnjega posredovanja in 
aktiviranja (priporočilo 10).
Čeprav ima lahko „vzajemna obveznost“ 
pomembne koristi, ni vključena v ocenjevalni okvir, 
saj bi bilo preveč predpisovalno, da bi program oce ‑
njevali glede na njeno vključenost, če bi se država 
članica odločila, da njen program ne bo temeljil na 
vzajemni obveznosti, ali če njeni nacionalni predpisi 
in prakse tega ne bi dopuščali.
Zato je dobila prednost ocena glavnih gradnikov 
jamstva za mlade ter načrtovanega obstoja in vklju ‑
čitve ponudb.
1 Delovni dokument služb Komisije, SWD(2012) 409 final, str. 4. 
Odgovori Komisije 42
47
19 od 28 držav članic je predložilo informacije 
o predvidenih virih financiranja svojih programov 
jamstva za mlade (pri čemer te informacije niso bile 
enako podrobne). Vendar bi v nekaterih primerih 
Komisija pozdravila boljši pregled nad ocenjenimi 
stroški vseh načrtovanih ukrepov, četudi se zaveda, 
da za kakršno koli oceno stroškov jamstva za mlade 
veljajo pridržki.
49
Priporočilo o jamstvu za mlade ne določa natančno, 
kako bodo države članice izvajale jamstvo za mlade, 
saj bo to zelo odvisno od nacionalnih razmer (tj. 
števila mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo 
ali usposabljajo, in njihovih posebnih značilnosti).
Učinki bodo zato odvisni od odločitev držav članic 
glede ciljne usmerjenosti in oblike podpore.
Kot je pojasnjeno v obrazložitvenem memoran ‑
dumu predloga Komisije, je temu priložen delovni 
dokument služb Komisije (SWD), ki vsebuje podrob ‑
nejšo razlago o tem, kaj sestavlja jamstvo za mlade, 
obravnava vprašanja o stroških in koristih takih pro ‑
gramov in opisuje posamezne elemente, potrebne 
za uspeh jamstva za mlade. Poleg tega so v prilogi 
k delovnemu dokumentu služb Komisije predsta ‑
vljene politike za podporo zaposlovanju mladih, 
ki so že vzpostavljene v 27 državah članicah in na 
Hrvaškem in v katerih se kažejo različna izhodišča 
teh držav pri uvajanju popolnoma razvitih progra ‑
mov jamstva za mlade.
Dejanski stroški jamstva za mlade bodo odvisni tudi 
od nacionalnih razmer in tega, kako bo program 
vzpostavljen in izvajan v vsaki državi članici. Zato za 
kakršno koli oceno stroškov jamstva za mlade velja 
več pridržkov.
V zvezi s tem bi lahko pri načrtovanju izvajanja 
jamstva za mlade v državah članicah kot prikaz 
potencialnih stroškov proučili primere Avstrije, 
Finske, Švedske in Združenega kraljestva.Komisija poudarja, da je predlagala tako povezavo, 
na podlagi katere bi bil obstoj INJM zakonska zah ‑
teva za izpolnitev predhodne pogojenosti za PZM, 
vendar jo je Svet med zakonodajnim postopkom 
zavrnil.
43
Komisija se sklicuje na odgovor na odstavek 42. 
Rezultati teh dveh postopkov se včasih le za odte ‑
nek ali malenkost razlikujejo, kar je posledica njune 
različne, vendar deloma medsebojno povezane 
narave.
Podrejena merila, na podlagi katerih je treba 
ocenjevati „strateški okvir politike za spodbujanje 
zaposlovanja mladih“, vsebujejo tudi kvalitativne 
elemente, kot so opredelitev ključnih deležnikov, 
vključno z vpletenimi javnimi organi in usklajeval ‑
nimi ureditvami s partnerji, vzpostavitev sistemov 
za zgodnje posredovanje in aktiviranje ter ureditve 
glede spremljanja. Ocenjevanje teh kvalitativnih 
elementov presega zgolj formalni pregled.
Poleg tega so se, kolikor je bilo to izvedljivo, 
v okviru ocenjevanja predhodne pogojenosti za 
PZM, ki ga je izvedla Komisija, zahtevale nekatere 
spremembe INJM (kot v primeru Francije).
Skupni odgovor Komisije na 
odstavka 45 in 46
Komisija se strinja in želi poudariti, da je vlaganje 
v jamstvo za mlade ključno za ohranitev prihod ‑
njega potenciala rasti EU. K temu lahko prispeva 
znatna finančna podpora EU, predvsem iz Evrop ‑
skega socialnega sklada in v okviru pobude za 
zaposlovanje mladih. Da bi države članice jamstvo 
za mlade uresničile, morajo dati prednost ukrepom 
za zaposlovanje mladih tudi v svojih nacionalnih 
proračunih.
Odgovori Komisije 43
57
Komisija opozarja, da se bo pravilnost odhodkov 
PZM preverjala v okviru običajnega postopka prido ‑
bivanja zagotovil, pri katerem se ustrezno upošte ‑
vajo posebna tveganja.
Skupni odgovor Komisije na 
odstavka 61 in 62.
Komisija se strinja, da je kakovost ključni element 
izvajanja jamstva za mlade.
Spodbuja sklop kvalitativnih značilnosti za priprav ‑
ništva (na podlagi Priporočila Sveta o okviru za 
kakovost pripravništev) in vajeništva (prek evropske 
koalicije za vajeništva in povezane izjave Sveta). Kar 
zadeva delovna mesta, spremlja kakovost zapo ‑
slovanja v okviru evropskega semestra, pri čemer 
posebno pozornost posveča prehodom iz šolanja 
v zaposlitev in vprašanjem, povezanim s segmenta ‑
cijo trga dela.
V zvezi s kakovostjo zaposlovanja na odprtem trgu 
meni, da bo vsaka ocena kakovosti odvisna od raz ‑
mer na zadevnem trgu dela, vključno z vidiki, kot so 
delovno pravo ali trenutne gospodarske razmere.
Komisija bo še naprej podpirala razmislek o kako ‑
vostnih ponudbah, ob tem pa upoštevala kvalitativne 
značilnosti, omenjene v smernicah za vrednotenje 
PZM. Zlasti bo obudila razpravo o pojmu kakovostne 
ponudbe na naslednjem sestanku nacionalnih 
koordinatorjev jamstev za mlade, povabila države 
članice k razpravi o pojmu kakovostna ponudba 
v okviru dela Odbora za zaposlovanje, proučila 
možnost obravnave kakovostnih ponudb v okviru 
jamstva za mlade na podlagi programa vzajemnega 
učenja ter zagotovila dodatne smernice o kakovosti 
v dokumentu z odgovori na pogosto zastavljena 
vprašanja v zvezi z jamstvom za mlade.
63
Komisija se sklicuje na skupni odgovor na odstavka 
61 in 62.50
Komisija se sklicuje na odgovor na odstavek 15.
53
Komisija se sklicuje na odgovor na odstavek 47.
54
Komisija je dejansko obvestila Francijo, da skupni 
količinski cilji načrta niso dovolj jasni, in navedla, 
da še vedno obstajajo dvomi o kvalitativnih vidikih 
ponudb, ki jih bo Pôle Emploi zaradi uskladitve 
z jamstvom za mlade predlagal mladim, ki niso 
zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo. 
Nadaljnje spremljanje se izvaja v okviru evropskega 
semestra.
Irska je v INJM predložila preglednico, ki vsebuje 
informacije o povprečni udeležbi, dotoku novih 
udeležencev, pričakovanem dotoku mladih in okvir ‑
nih stroških zagotavljanja storitev za mlade. Irski 
organi so zadržani pri napovedovanju prihodnje 
udeležbe, dokler ne bodo sprejete dodelitve naci ‑
onalnih proračunskih sredstev, zato niso predložili 
nobenih številk za obdobje po letu 2014. Zato se 
ni zdelo potrebno ali primerno od irskih organov 
zahtevati dodatnih informacij.
Skupni odgovor Komisije na 
odstavka 55 in 56.
Komisiji se je zdelo zlasti pomembno, da se 
lahko ugotovi, ali so poleg sredstev EU dodeljena 
(zadostna) nacionalna sredstva. Zato je državam čla ‑
nicam zagotovila predlogo, v kateri naj bi navedle 
informacije o razpoložljivih virih financiranja, tj. ali 
bi sredstva pridobile od EU, iz nacionalnih, regional ‑
nih/lokalnih virov, od delodajalcev in/ali iz drugih 
virov financiranja.
V tej fazi je bila razčlenitev na različna sredstva EU 
drugotnega pomena, saj naj bi kmalu sledili opera ‑
tivni programi. Komisija je menila, da bo podrobna 
razčlenitev virov financiranja EU na sredstva ESS/
PZM zagotovljena v okviru ustreznih operativnih 
programov, zlasti ker so med državami članicami in 
Komisijo še vedno potekala neformalna pogajanja 
o finančnih načrtih za operativne programe.
Odgovori Komisije 44
Z Evropskim parlamentom si redno izmenjuje infor ‑
macije o poteku evropskega semestra.
Poleg tega bo v skladu s sklepi Evropskega sveta 
z dne 27. in 28. junija 2013 Evropskemu parlamentu 
in Svetu v letu 2016 poročala o izvajanju jamstva za 
mlade in delovanju PZM.
Skupni odgovor Komisije na 
odstavka 69 in 70
Komisija poudarja, da je Odbor za zaposlovanje 
3. decembra 2014 opravil drugi pregled napredka 
pri izvajanju programov jamstva za mlade v 21 
državah članicah in sprejel sklepe za vsako 
pregledano državo članico. Maja 2015 bo sledilo 
nadaljnje preverjanje. Odbor za zaposlovanje je 
decembra 2014 preglede osredotočil predvsem na 
programe jamstva za mlade in jih dosledno izvajal 
v skladu z delovnimi metodami, ki so se uporabljale 
za vse države članice. O pregledih, opravljenih maja 
in decembra 2014, se je razpravljalo na naslednjih 
sestankih sveta EPSCO o brezposelnosti mladih in 
jamstvu za mlade.
71
Odbor za zaposlovanje je 22. septembra 2014 
potrdil okvir kazalnikov za spremljanje jamstva za 
mlade. Svet EPSCO je decembra 2014 potrdil ključna 
sporočila Odbora za zaposlovanje o okviru kazalni ‑
kov za spremljanje jamstva za mlade, v katerih poziva 
k močni politični zavezanosti za premagovanje 
obstoječih ovir pri zbiranju podatkov in zagotavlja 
trden sistem spremljanja jamstva za mlade na ravni 
EU in držav članic, ki temelji na predlaganem okviru.
Glej tudi odgovor Komisije na odstavek 65.Poleg tega meni, da dosledno izvajanje jamstva za 
mlade in pristop „enotnega modela za vse“ nista niti 
mogoča niti v skladu s priporočilom Sveta, v kate ‑
rem je jasno navedeno, da bi morali biti programi 
jamstva za mlade v skladu z lokalnimi, regionalnimi 
in nacionalnimi razmerami.
Vendar se strinja, da je uspešno izvajanje progra ‑
mov jamstva za mlade ključno. Komisija uporablja 
na rezultatih temelječ pristop, ki ima številne pred ‑
nosti pri ocenjevanju učinkovitosti ukrepov v okviru 
programov jamstva za mlade, saj se upoštevajo raz ‑
lične razmere na trgu dela in ustreznost ponudbe za 
posameznika.
V zvezi s tem meni, da je ponudba na splošno 
kakovostna, če oseba, ki ima od nje koristi, doseže 
trajnostno povezanost s trgom dela. To pomeni, 
da se oseba pozneje ne vrne v brezposelnost ali 
neaktivnost; kakovostna ponudba se torej lahko 
izmeri glede na rezultat. Kot je že bilo omenjeno 
(glej skupni odgovor na odstavka 61 in 62), bo Komi ‑
sija še naprej spodbujala razmislek o kakovostnih 
ponudbah.
Komisija ugotavlja, da so ponudbe za vajeništvo, 
pripravništvo ali nadaljnje izobraževanje že zajete 
v standardih kakovosti, ne glede na to, ali so subvenci ‑
onirane – kot so ponudbe, financirane v okviru progra ‑
mov PZM/ESS ali nacionalnih programov – ali ne.
65
Komisija želi poudariti, da je bil potreben dolgo ‑
trajen postopek doseganja soglasja za opredelitev 
skupnega okvira spremljanja. To bi lahko v ključ ‑
nem trenutku odložilo sprejetje priporočila Sveta 
o jamstvu za mlade in tako oviralo nemoteno 
izvedbo.
68
Komisija želi poudariti, da so rezultati spremljanja 
vključeni v ključne dokumente, ki jih je sprejela 
v okviru evropskega semestra (delovni dokumenti 
služb Komisije, poglobljeni pregledi, predlogi pripo ‑
ročil za posamezne države).
Odgovori Komisije 45
80
Komisija meni, da INJM, ki so jih predložile države 
članice, večinoma že zagotavljajo koristen splošni 
pregled nad vsemi ukrepi v okviru jamstva za mlade.
Poleg tega je Komisija vzpostavila sistem spremlja ‑
nja za jamstvo za mlade. Strukturne reforme se 
spremljajo v okviru evropskega semestra, vključno 
z Odborom za zaposlovanje. Ukrepi, namenjeni 
posameznikom, se bodo spremljali prek okvira 
kazalnikov za spremljanje jamstva za mlade, v pri ‑
meru ukrepov, financiranih iz PZM, pa prek ustrez ‑
nih ureditev, določenih v členu 19 ter prilogah I in 
II k uredbi o ESS in ustreznih določbah uredbe CPR 
v zvezi s spremljanjem in vrednotenjem.
84
Kazalniki ESS iz Priloge II za PZM so bili oblikovani 
tako, da so čim bolj skladni s skupnimi kazalniki 
ESS iz Priloge I. Hkrati se v njih kaže tudi posebna 
narava PZM.
84 Prva alinea
Za zagotovitev kakovostnih rezultatov v zvezi 
z zagotovljenim financiranjem (PZM) želi Komisija 
izmeriti splošne rezultate v zvezi s spremembo 
statusa osebe – od statusa mladih, ki niso zaposleni, 
se ne izobražujejo ali usposabljajo, ko se vključijo 
v program, do morebitne spremembe po prejemu 
podpore PZM.
Jamstvo za mlade ima svoje zahteve glede spremlja ‑
nja, ki bodo od leta 2016 omogočile sledenje vrstam 
ponudb, zagotovljenim v okviru jamstva za mlade.
84 Druga alinea
Kazalniki PZM so skladni z logiko in vzorcem skupnih 
kazalnikov ESS.72
Komisija se strinja, da je potrebna stalna zaveza ‑
nost držav članic. Skupina za pripravo kazalnikov 
v okviru Odbora za zaposlovanje je oktobra 2014 
začela poskusno zbiranje podatkov za jamstvo za 
mlade. Cilj je bil preskusiti predlagano metodolo ‑
gijo za redno zbiranje upravnih podatkov za spre ‑
mljanje izvajanja jamstva za mlade in oceniti ovire, 
s katerimi se srečujejo države članice, ter ugotoviti, 
kako jih je mogoče premagati, glede na to, da se 
junija 2015 začenja redno zbiranje podatkov. Do 
18. februarja so poslale prispevke vse države članice 
razen treh. Pričakuje se, da bodo kmalu prispeli tudi 
preostali prispevki.
73
Proučitev pregleda stanja ključnih zaposlitvenih 
in socialnih kazalnikov je dopolnjena z dodatnimi 
informacijami, pridobljenimi med drugim iz prikaza 
uspešnosti zaposlovanja ( Employment Performance 
Monitor  – EPM), in oceno ukrepov politike, ki so jih 
sprejele države članice.
Skupni odgovor Komisije na 
odstavke 74 do 76
Komisija poudarja, da je oblikovanje in sprejetje 
priporočil za posamezne države predvsem politični 
proces, pri katerem Komisija na podlagi analiz po 
posameznih državah v delovnih dokumentih služb 
Komisije pripravi predlog, ta pa se nato pregleda 
z večstranskim postopkom nadzora v odborih in 
skupinah Sveta, nazadnje pa ga potrdi Evropski 
svet.
V predlogih Komisije za priporočila za posamezne 
države so upoštevane posebnosti razmer v vsaki 
državi.
Okvir 7
Komisija meni, da so v priporočilih za Litvo in Italijo 
ustrezno upoštevane posebnosti razmer v vsaki od 
teh dveh držav.
77
Komisija ugotavlja, da na splošno postopek evrop ‑
skega semestra srednjeročno v državah članicah 
spodbuja precejšnja prizadevanja za reforme.
Odgovori Komisije 46
Ugotavlja, da priporočilo Sveta ne določa natančno, 
kako bodo države članice izvajale jamstvo za mlade 
(tj. zaposlovanje, nadaljnje izobraževanje, vajeništvo 
ali pripravništvo), saj bo to odvisno od nacionalnih 
razmer (tj. števila mladih, ki niso zaposleni, se ne 
izobražujejo ali usposabljajo, in njihove strukture). 
Ciljno usmerjanje in oblikovanje natančne podpore 
vpliva na stroške in koristi ter otežuje vnaprejšnje 
ocenjevanje stroškov in koristi vseh potencialnih 
možnosti.
Vendar se Komisija strinja, da lahko obstaja tve ‑
ganje, da skupno financiranje ne bo zadostno za 
izvedbo programov jamstva za mlade, in je spodbu ‑
dila države članice, naj v državnih proračunih dajo 
prednost ukrepom za zaposlovanje mladih.
Spomniti je treba tudi, da podpora za jamstvo za 
mlade iz sredstev EU presega neposredne ukrepe 
PZM in ESS za ukrepe za usposabljanje in zaposlova ‑
nje mladih. ESS podpira tudi ukrepe za posodobitev 
storitev na trgu dela, samozaposlovanje, izobra ‑
ževanje in socialno vključenost, ki delno podpi ‑
rajo tudi zaposlovanje mladih z vidika strukturne 
reforme.
Priporočilo 1
Komisija sprejema v vednost priporočilo, naslov ‑
ljeno na države članice, in bi v nekaterih primerih 
resnično pozdravila boljši pregled nad ocenjenimi 
stroški vseh načrtovanih ukrepov za boj proti brez ‑
poselnosti mladih.
V predlogi, ki jo je pripravila Komisija, se od držav 
članic zahteva, naj predložijo informacije o virih 
financiranja, pridobljenih na ravni EU, nacionalni, 
regionalni/lokalni ravni, pri delodajalcih in iz 
drugih virov financiranja, s čimer se jih spodbuja 
k navedbi popolnih informacij o celotnih stroških in 
financiranju jamstva za mlade (vključno z vrzelmi 
v financiranju).
Navedene informacije je zagotovilo 19 od 28 
držav članic (pri čemer niso vse informacije enako 
podrobne).Zaradi nadaljnjega spremljanja nekdanjih udele ‑
žencev ukrepov PZM se udeležencem in upravnim 
virom nalaga dodatno breme. Za nekatere ukrepe 
se lahko tako obsežno obvezno spremljanje šteje za 
drago in čezmerno. Učinki, ugotovljeni po daljšem 
času, prav tako zmanjšujejo vzročnost, ki povezuje 
ugotovitve s posredovanji, kar zmanjšuje dodano 
vrednost teh ugotovitev.
Vendar se lahko države članice odločijo, da imajo 
poleg obveznega spremljanja dodatne dolgoroč ‑
nejše kazalnike, na primer ponovitev raziskave po 
šestih mesecih. Poleg tega morajo države članice 
izvajati ocene učinka, zaradi katerih bo mogoče 
razumeti dolgoročne učinke posredovanj, kot so 
razlike v dohodkih za naslednje leto in podobni 
kazalniki, poleg kazalnikov iz Priloge II.
84 Tretja alinea
Kadar koli je država članica v operativnem pro ‑
gramu navedla, da namerava razširiti ciljno skupino 
na osebe, stare do 30 let, jo je Komisija pozvala, naj 
vključi dodatne kazalnike v zvezi s programom, da 
zajame starostno skupino 25–29 let.
Kazalniki rezultatov sami po sebi niso povezani 
s starostjo in ne zajemajo nobene starostne sku ‑
pine, kot so osebe, stare od 15 do 18 let, itd. Vendar 
je Komisija pozvala države članice, naj vključijo 
kazalnike rezultatov v zvezi s programom za PZM za 
starostno skupino 25–29 let, če se odločijo, da bo to 
njihova ciljna skupina. Taki kazalniki bodo omogo ‑
čili ocenjevanje učinkovitosti posredovanj, če se 
bodo uporabili skupaj s kazalniki rezultatov PZM iz 
Priloge II.
Zaključki in priporočila
87
Glej odgovor Komisije na odstavek 37.
89
Komisija se sklicuje na odgovor na odstavek 47.
Odgovori Komisije 47
Priporočilo 2
Komisija sprejema to priporočilo in meni, da je 
delno že izvedeno, zlasti prek Priporočila Sveta 
o okviru za kakovost pripravništev, Evropske 
koalicije za vajeništva in povezane izjave Sveta ter 
spremljanja kakovosti zaposlovanja v okviru evrop ‑
skega semestra.
V zvezi s spodbujanjem kvalitativnih značilnosti 
bo še naprej spodbujala razmislek o kakovostnih 
ponudbah, pri čemer se bodo upoštevale kvalita ‑
tivne značilnosti, omenjene v smernicah za vred ‑
notenje PZM. Komisija bo zlasti: obudila razpravo 
o pojmu kakovostne ponudbe na naslednjem 
sestanku nacionalnih koordinatorjev jamstev za 
mlade, povabila države članice k razpravi o pojmu 
kakovostna ponudba v okviru dela Odbora za zapo ‑
slovanje, proučila možnost obravnave kakovostnih 
ponudb v okviru jamstva za mlade na podlagi pro ‑
grama vzajemnega učenja ter zagotovila dodatne 
smernice o kakovosti v dokumentu z odgovori na 
pogosto zastavljena vprašanja v zvezi z jamstvom 
za mlade.
Komisija ugotavlja, da bodo naknadna vrednotenja 
zagotovila dokaze o kakovosti ponudb za zaposli ‑
tev, kot je priporočeno v smernicah za ocenjevanje 
PZM.
91
Komisija spremlja izvajanje jamstva za mlade 
v okviru evropskega semestra, vključno z dvostran ‑
skimi sestanki z državami članicami in misijami za 
ugotavljanje dejstev.
Prek članstva v Odboru za zaposlovanje, ko je 
ta pripravljal posvetovanja Sveta, prispeva tudi 
k večstranskemu nadzoru nad izvajanjem jamstva za 
mlade. Odbor za zaposlovanje je v zvezi s tem opravil 
posebne preglede v okviru večstranskega nadzora, in 
sicer enkrat leta 2013 in dvakrat leta 2014. O pre ‑
gledih, opravljenih maja in decembra 2014, se je 
razpravljalo na naslednjih sestankih sveta EPSCO 
o brezposelnosti mladih in jamstvu za mlade.90
Komisija meni, da dosledno izvajanje jamstva za 
mlade in pristop „enotnega modela za vse“ nista niti 
mogoča niti v skladu s priporočilom Sveta, v kate ‑
rem je jasno navedeno, da bi morali biti programi 
jamstva za mlade skladni z lokalnimi, regionalnimi 
in nacionalnimi razmerami.
Komisija se strinja, da je uspešno izvajanje pro ‑
gramov jamstva za mlade ključno. Uporablja na 
rezultatih temelječ pristop, ki ima številne prednosti 
pri ocenjevanju učinkovitosti ukrepov v okviru pro ‑
gramov jamstva za mlade, saj se upoštevajo različne 
razmere na trgu dela in ustreznost ponudbe za 
posameznika.
V zvezi s tem Komisija meni, da je ponudba na 
splošno kakovostna, če oseba, ki ima od nje koristi, 
doseže trajnostno povezanost s trgom dela. To 
pomeni, da se oseba pozneje ne vrne v brezposel ‑
nost ali neaktivnost; kakovostna ponudba se torej 
lahko izmeri glede na rezultat.
Komisija ugotavlja, da so ponudbe za vajeništvo, 
pripravništvo ali nadaljnje izobraževanje že zajete 
v standardih kakovosti, ne glede na to, ali so sub ‑
vencionirane – kot so ponudbe, financirane v okviru 
programov PZM/ESS ali nacionalnih programov  – ali 
ne.
V zvezi s tem spodbuja sklop kvalitativnih značil ‑
nosti za pripravništva (na podlagi Priporočila Sveta 
o okviru za kakovost pripravništev) in vajeništva 
(prek Evropske koalicije za vajeništva in povezane 
izjave Sveta). Kar zadeva delovna mesta, spremlja 
kakovost zaposlovanja v okviru evropskega seme ‑
stra, pri čemer namenja posebno pozornost preho ‑
dom iz šolanja v zaposlitev in vprašanjem, poveza ‑
nim s segmentacijo trga dela.
V zvezi s kakovostjo zaposlitve na odprtem trgu 
meni, da bo vsaka ocena kakovosti odvisna od raz ‑
mer na zadevnem trgu dela, vključno z vidiki, kot so 
delovno pravo ali trenutne gospodarske razmere.
Odgovori Komisije 48
Dejavnosti spremljanja bodo prispevale k oceni 
Komisije o izvajanju jamstva za mlade v okviru 
prihodnjih evropskih semestrov. Prav tako bodo 
z njimi zagotovljene informacije za poročilo Komi ‑
sije o izvajanju jamstva za mlade, ki ga bo leta 2016 
po ustrezni poti uradno predložila Evropskemu 
parlamentu in Svetu.Kadar je to primerno, Komisija predlaga priporočila 
za posamezne države članice. Sklepi večstranskih 
pregledov, ki jih opravi Odbor za zaposlovanje, so 
vključeni v končna pogajanja o priporočilih za posa ‑
mezne države.
Odbor za zaposlovanje je 22. septembra 2014 
potrdil okvir kazalnikov za spremljanje jamstva 
za mlade, ki temelji na makroekonomskih kazal ‑
nikih, kazalnikih izvajanja in kazalnikih obsega 
nadaljnjega spremljanja, katerih skupni namen bo 
zagotoviti celovit pregled nad učinkom programov 
jamstva za mlade na položaj mladih na trgu dela 
po vsej Evropi. Upravni podatki, potrebni za „izved ‑
beno raven“, se preskušajo v okviru poskusnega 
zbiranja podatkov v vseh 28 državah članicah, redno 
zbiranje podatkov pa naj bi se začelo leta 2015. Svet 
EPSCO je 11. decembra 2014 potrdil ključna sporo ‑
čila o okviru kazalnikov, pri čemer je bila poudar ‑
jena politična zavezanost držav članic zagotavljanju 
potrebnih podatkov.
Ukrepi, namenjeni posameznikom, bodo spremljani 
prek okvira kazalnikov za spremljanje jamstva za 
mlade, v primeru ukrepov, financiranih iz PZM, pa 
prek ustreznih ureditev, določenih v členu 19 ter 
prilogah I in II k uredbi o ESS in ustreznih določbah 
uredbe CPR v zvezi s spremljanjem in vrednote ‑
njem. Komisija je posebej v zvezi s PZM vzpostavila 
okvir za spremljanje ukrepov PZM, ki se izvajajo 
v okviru jamstva za mlade, tako da je v uredbi o ESS 
določila skupne kazalnike.
Priporočilo 3
Komisija sprejema to priporočilo in meni, da je 
delno že izvedeno prek okvira kazalnikov, kot ga 
je potrdil Svet EPSCO, ustreznih ureditev, določe ‑
nih v členu 19 ter prilogah I in II k uredbi o ESS in 
ustreznih določbah CPR v zvezi s spremljanjem in 
vrednotenjem v primeru ukrepov, financiranih iz 
PZM, ter na podlagi njene zaveze, da bo leta 2016 
Evropskemu parlamentu in Svetu poročala o izvaja ‑
nju jamstva za mlade.
KAKO DO PUBLIKACIJ EVROPSKE UNIJE
Brezplačne publikacije:
•  en izvod: 
na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
•  več kot en izvod ter plakati in zemljevidi:  
pri predstavništvih Evropske unije (http://ec.europa.eu/represent_sl.htm),  
pri delegacijah v državah, ki niso članice EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sl.htm),  
pri službi Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sl.htm) ali  
s klicem na telefonsko številko 00 800 6 7 8 9 10 11 (brezplačna številka za celotno EU) (*).
(*)  Informacije so brezplačne, kakor tudi večina klicev (nekateri operaterji, telefonske govorilnice ali hoteli lahko klic zaračunajo).
Publikacije, ki so naprodaj:
• na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Brezposelnost mladih je velik izziv za države članice po vsej 
EU, zato je Evropski svet leta 2013 sprožil pobudo, 
imenovano jamstvo za mlade. V okviru tega programa naj bi 
vsi mladi do 25. leta starosti v štirih mesecih po tem, ko 
postanejo brezposelni ali prenehajo s formalnim 
izobraževanjem, prejeli kakovostno ponudbo za zaposlitev, 
nadaljnje izobraževanje, vajeništvo ali pripravništvo. 
Program bo delno financiran iz proračuna EU, potrebno pa 
bo tudi dopolnilno nacionalno financiranje.
Sodišče je v tem poročilu ocenilo, ali je Komisija zagotovila 
pravočasno in ustrezno podporo državam članicam pri 
pripravi njihovih izvedbenih načrtov za jamstvo za mlade. 
Poleg tega je preučilo, ali je bilo mogoče ugotoviti 
potencialna tveganja za uspešno izvajanje programa.
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE