SL    SL SL 
 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 24.6.2009 
SEC(2009) 836 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE  
Spremni dokument k 
 
Predlogu 
 
UREDBE EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o ustanovitvi Agencije za operativno upravlja nje obsežnih informacijskih sistemov na 
območju svobode, varnosti in pravice 
 
in k  
 
Predlogu 
 
SKLEPA SVETA 
o prenosu nalog v zvezi z operativnim upravljanj em SIS II in VIS na podlagi naslova VI 
Pogodbe EU na agencijo, ustanovljeno z Uredbo XX 
 
POVZETEK OCENE U ČINKA  
 
 
{COM(2009) 292 kon č.} 
{COM(2009) 293 kon č.} 
{COM(2009) 294 kon č.} 
{SEC(2009) 837} 
 
SL 2   SL 1. UVOD 
Svet in Evropski parlament sta v s kupnih izjavah, pril oženih pravnima 
instrumentoma SIS II1 in VIS2, pozvala Komisijo, naj po oceni u činka, ki vsebuje 
podrobno analizo nadomest nih možnosti s finan čnega, operativnega in 
organizacijskega vidika, predstavi potrebne zakonodajne predloge, s katerimi se 
dolgoročno operativno upravljanje centralnega  SIS II in delov komunikacijske 
infrastrukture ter VIS poveri agenciji. V izjavi, priloženi Uredbi VIS, je dolo čeno, da 
je ocena u činka za operativno upravljanje VIS lahko del ocene u činka za operativno 
upravljanje SIS II. Komisija se je v iz javah zavezala, da bo v roku dveh let od 
začetka veljavnosti pravnih instrumentov SIS II in VIS3 predstavila potrebne 
zakonodajne predloge, s katerimi se dolgoro čno operativno upravljanje teh sistemov 
poveri agenciji.  
2. OPREDELITEV PROBLEMA  
V prehodnem obdobju je Komisija odgovorna za operativno upravljanje SIS II in 
VIS. Nekatere naloge operativnega upr avljanja lahko poveri nacionalnim organom 
javnega sektorja v dveh razli čnih državah članicah. V pravnih instrumentih je 
predvideno, da se centralne enote sist emov nahajajo v Strasbourgu v Franciji, 
podporne enote pa blizu Salzburga v Avstri ji. Prehodno obdobje naj bi trajalo najdlje 
pet let od datuma za četka uporabe pravnih instrumentov SIS II in za četka veljavnosti 
Uredbe VIS.  
EURODAC4 trenutno upravlja Komisija in zato niso potrebne spremembe v 
upravljavski strukturi. Vendar pa je tehni čna ocena, izdelana leta 2005, pokazala, da 
bi bilo po pridružitvi novih držav članic Evropski uniji v letih 2004 in 2007 treba 
povečati kapacitete EURODAC-a. Funkcionalnost za ujemanje biometri čnih 
podatkov v obliki v storitve usmerjene st rukture sistema za ujemanje biometri čnih 
podatkov (Biometric Matching System – BM S) bo najprej na voljo sistemu VIS. 
Verjetno je, da bo kasneje da na na razpolago tudi sist emoma SIS II in EURODAC. 
Tako je ta ocena u činka raziskala tudi pristop operativnega upravljanja za 
EURODAC. Združitev sistemov v okviru skupne agencije bi  lahko ustvarila 
možnosti precejšnjih sinergij, kot so soupor aba infrastrukture, osebja in skupne 
tehnološke platforme. 
                                                 
1 Uredba (ES) št. 1987/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o vzpostavitvi, 
delovanju in uporabi druge generacije schengenskega  informacijskega sistema (SIS II) in Sklep Sveta 
2007/533/PNZ z dne 12. junija 2007 o vzpostavitvi, delovanju in uporabi druge generacije schengenskega informacijskega sistema (SIS II). 
2 Uredba (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o vizumskem 
informacijskem sistemu (VIS) in izmenjavi podatkov med državami članicami o vizumih za 
kratkoročno prebivanje (Uredba VIS). 
3 Uredba SIS II je za čela veljati januarja 2007.  
4 EURODAC je bil vzpostavljen na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 2725/2000 z dne 11. decembra 2000 o 
vzpostavitvi sistema „Eurodac“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi u činkovite uporabe Dublinske 
konvencije.  
 
SL 3   SL Brez centralnega organa operati vnega upravljanja, ki dolgoro čno zagotavlja 
kontinuiteto, operativno upravljanje sistemov in neprekinjen tok podatkov, sistemi ne 
morejo delovati.  
3. MERILA OCENJEVANJA  
Splošni cilj ocene u činka je najti primerno rešitev za dolgoro čno upravljanje 
sistemov SIS II, VIS in EURODAC5.  
Rešitev za operativno upravljanje bo mo rala upoštevati naslednje dejavnike:  
• zagotoviti je treba, da bo ope rativno upravljanje sistemov u činkovito zagotavljalo 
kontinuiteto delovanja in ne prekinjen tok podatkov (24 ur na dan in sedem dni na 
teden) ter neopore čnost in varstvo podatkov; poleg te ga je treba zagotoviti, da bo 
operativno upravljanje poverjeno organu ja vnega sektorja, ki bo sposoben nuditi 
takšno kakovost storitev, kot jo zahte vajo uporabniki vs akega sistema; 
• operativno upravljanje in struktura upravljanja sistemov SIS II, VIS in 
EURODAC ter po možnosti drugih obsežn ih informacijskih sistemov na obmo čju 
svobode, varnosti in pravice morata bi ti pregledna in odgovorna nadzornim 
organom (Evropski parlament, Ra čunsko sodiš če) ter širši javnosti;  
• heterogena skupina sodelujo čih držav (na čelo „ spremenljive geometrije “6) in 
Komisija morata v okviru svo jih pristojnosti zagotoviti u činkovit nadzor; 
• zagotoviti je treba dobro, kontinuirano, u činkovito in odgovorno finan čno 
upravljanje sistemov SIS II, VIS, EURO DAC in drugih obsežnih informacijskih 
sistemov na obmo čju svobode, varnosti in pravi ce, ki z uporabo sinergij omogo ča 
čim večje prihranke in ekonomijo obsega; 
• zagotoviti je treba, da imajo operativno upravljanje in str ukture ter postopki 
upravljanja ustrezno varstvo podatkov in /ali mehanizme odgovornosti, hkrati pa je 
treba upoštevati predvidljive spremembe, ki izhajajo iz na črtovanega za četka 
veljavnosti Lizbonske pogodbe. 
4. MOŽNE POLITIKE  
Postopek ocenjevanja je imel dve fazi. Najpre j so bile možnosti ocenjene glede na to, 
ali so zakonite, ali jih sprejemajo glavne interesne skupine in ali lahko zagotovijo 
učinkovito in odgovorno operativno upravljanje  sistemov SIS II, VIS in EURODAC. 
Na podlagi teh meril so se možnosti izlo čile ali prilagodile. V drugi fazi, ki je sledila 
postopku predhodnega pregleda, je bilo ugotovl jenih in analiziranih pet možnosti za 
dosego cilja najti primerno rešitev za dolgoro čno upravljanje sistemov SIS II, VIS in 
                                                 
5 Odbor za oceno u činka je oceno u činka sprejel marca 2008. Zato ne  zajema pravnega razvoja po tem 
datumu. 
6 V SIS II, VIS in EURODAC so vklju čene tako države članice EU kot tudi pridružene države 
(Norveška, Islandija in v prihodnje tudi Švica in Lihtenštajn). Isto časno sodelujejo nekatere države 
članice (Združeno kraljestvo in Irska) v sistemih samo delno ali na druga čni pravni podlagi (Danska). 
 
SL 4   SL EURODAC. Obravnavano je bilo tudi vklju čevanje drugih informacijskih sistemov 
na območju svobode, varnosti in pravice.  
4.1. Obdržane možnosti 
• Možnost 1 – „Izhodiš čna možnost“: operativno upravljanje SIS II in VIS, ki je 
bilo vzpostavljeno v prehodnem obdobju, bi postalo trajna rešitev, pri čemer bi 
Komisija opravljala funkcijo operativnega  upravljanja in na loge operativnega 
upravljanja poverila dvema državama članicama. Tudi vsakodnevno operativno 
upravljanje sistema EURODAC bi ostalo  nespremenjeno, torej v pristojnosti 
Komisije. Komisija bi ostala pristojn a in odgovorna za op erativno upravljanje 
obsežnih informacijskih sistemov, državi članici pa bi bili še  naprej pristojni za 
naloge vsakodnevnega oper ativnega upravljanja. 
• Možnost 2 – „Izhodiš čna možnost+“: Komisija bi ope rativno upravljanje sistemov 
SIS II, VIS in EURODAC poverila organom držav članic. Ta možnost je zelo 
podobna izhodiš čni možnosti, glavna razlika pa je, da bi Komisija dvema 
državama članicama poverila tudi naloge operativnega upravljanja sistema 
EURODAC.  
• Možnost 3 – „Nova regulativna agencija“:  ta bi dobila pristojnost za dolgoro čno 
operativno upravljanje sistemov SIS II, VI S in EURODAC. Agencija bi bila 
ustanovljena v okviru prvega stebra, spremn i pravni akti pa bi pokrivali pravna 
vprašanja tretjega stebra. Postala bi „center odli čnosti“ s specializiranim 
operativnim osebjem. Države članice bi imele pomem bno vlogo pri nadzoru 
sistemov, saj bi bile zastopane v upravnem odboru agencije. Vsakodnevno 
upravljanje bi izvajala izvršni direkt or in upravni odbor. Da bi se lahko 
obravnavala vprašanja, ki izhajajo iz razli čnih interesnih skupin teh treh sistemov, 
je treba razmisliti o oblikovanju neke vrste svetovalne skupine ali skupin, ki upravnemu odboru pomaga(jo ) pri vprašanjih, zna čilnih za sistem. Glede na to, 
kako bodo dolo čene njene naloge, bi bila regula tivna agencija lahko pristojna tako 
za operativno upravljanje obstoje čih sistemov ter za razvoj in operativno 
upravljanje drugih obsežnih informacijski h sistemov kot tudi za nekatera bolj 
tehnična vprašanja, ki so zajeta v izvedbeni h ukrepih v pravnih instrumentih za 
vzpostavitev sistemov. 
• Možnost 4 – „FRONTEX za SIS II, VIS in  EURODAC“: ta možnost bi pomenila 
spremembe Uredbe FRONTEX kot tudi spremembe v strukturi upravljanja 
FRONTEX. Za zagotovitev u
činkovitega operativnega upravljanja v okviru te 
možnosti bi bilo treba razmisliti o presta vitvi sistemov na lokacijo FRONTEX ali 
v njeno bližino.  
• Možnost 5 – „Europol“, (tre nutno) agencija tretjega  stebra: Europol bi bil 
pristojen za upravljanje SIS II, Komisija pa bi upravljala VIS in EURODAC. 
Obstoječe določbe Konvencije o Europolu ni so primerne za operativno 
upravljanje sistemov v okviru prvega stebra  (elementi prvega stebra pri SIS II), 
ker bi bilo sodelovanje za devnih interesnih skupin Skupnos ti (Evropski parlament, 
Komisija, evropski nadzor nik za varstvo podatkov, Sodiš če Evropskih skupnosti) 
zelo omejeno.  
 
SL 5   SL 5. PRIMERJAVA MOŽNOSTI  
V tej oceni u činka so bila ocenjena glavna pravna in politi čna vprašanja ter 
operativni in organizacijski izzivi7. Že sam obstoj sistemov ima lahko gospodarske, 
okoljske in predvsem socialne u činke. Vsi informacijski sistemi vplivajo na 
problematike, kot so kriminal, terorizem, varnost in temeljne pravice. Vendar pa 
način njihovega operativnega upravljanja ni  dejavnik razlikovanja med obsegom teh 
učinkov.  
Uporabljene so bile naslednje kategorije meril u činka: 
operativna merila – u činkovitost operativnega upravljanja pri nabavi, tehnoloških 
zahtevah, nujnih primerih, opravljanju  storitev za uporabnike v državah članicah; 
upravljavska merila – odgovornost operativne ga upravljanja in stopnja nadzora 
institucij EU in držav članic nad upravljavskimi odlo čitvami; 
finančna merila – u činkovitost ukrepov in sposobnos t zagotoviti ustrezna finan čna 
sredstva; 
pravna merila – zakonitost možnosti in obsto j garancij za osebe, na katere se podatki 
nanašajo, in uporabnike.  
V vsaki kategoriji so bila uporab ljena merila za ugotovitev pri čakovanih rezultatov 
vsake možnosti, kar je omogo čilo primerjavo. 
5.1. Kvalitativna ocena 
V okviru vsakega merila je vsaka možnos t prejela eno, dve ali tri zvezdice. Ena 
zvezdica (*) pomeni slab, dve zvezdici (**) pomenita srednji, tri zvezdice (***) pa 
pomenijo dober rezultat. Poleg tega so bila v vsaki kategoriji meril ugotovljena 
najpomembnejša merila, pri čemer so se upoštevale naloge upravljalnega organa. Ta 
merila so v tabeli, ki kaže rezultate ocene, ozna čena s krepkim tiskom . Spodnja 
tabela vsebuje rezultate razli čnih možnosti v okviru vsake kategorije meril u činka.  
 Možnost 1 
Izhodiščna: 
KOM 
državama 
članicama 
poveri 
operativno 
upravljanje SIS II in 
VIS
 Možnost 2 
Izhodiščna+: 
KOM 
državama 
članicama 
poveri 
operativno 
upravljanje vseh 
sistemov 
 Možnost 3 
Nova 
regulativna 
agencija
 Možnost 4 
FRONTEX 
za vse  Možnost 5 
Europol za 
SIS II; 
KOM za 
VIS in EURODAC
 
                                                 
7 Ta merila ustrezajo tistim, ki so navedena v skupnih  izjavah Komisije, Sveta in  Evropskega parlamenta 
k pravnim instrumentom SIS II in VIS. V skupnih izjavah je dolo čeno, da naj ocena u činka vsebuje 
podrobno analizo nadomestnih možnosti s finan čnega, operativnega in or ganizacijskega vidika.  
 
SL 6   SL  Možnost 1 
Izhodiščna: 
KOM državama 
članicama 
poveri operativno 
upravljanje 
SIS II in VIS
 Možnost 2 
Izhodiščna+: 
KOM 
državama 
članicama 
poveri operativno 
upravljanje 
vseh sistemov 
 Možnost 3 
Nova 
regulativna agencija
 Možnost 4 
FRONTEX 
za vse  Možnost 5 
Europol za 
SIS II; KOM za 
VIS in 
EURODAC
 
OPERATIVNA MERILA
  
Zanesljivost in kakovost storitev 
 ** ** *** ** ** 
Zagotavljanje 
ustreznih storitev 
upravljanja organom držav 
članic, vklju čno s 
posebnimi 
potrebami 
uporabnikov (države članice)
 * * *** ** * 
Zagotavljanje 
prožnosti za 
sprejem drugih obstoječih in 
potencialnih novih 
sistemov
 ** ** *** ** * 
Sposobnost zagotavljanja 
zahtevane stopnje 
varnosti 
 ** ** *** ** *** 
 Odzivnost v nujnih primerih 
 * * *** ** * 
Sposobnost/prožno
st za vklju čitev 
nove tehnologije in za odzivanje na 
spreminjajo če se 
zahteve
 ** ** *** *** * 
Sposobnost 
zaposlovanja 
osebja s klju čnimi 
kvalifikacijami  ** ** *** *** *** 
 
SL 7   SL  Možnost 1 
Izhodiščna: 
KOM državama 
članicama 
poveri operativno 
upravljanje 
SIS II in VIS
 Možnost 2 
Izhodiščna+: 
KOM 
državama 
članicama 
poveri operativno 
upravljanje 
vseh sistemov 
 Možnost 3 
Nova 
regulativna agencija
 Možnost 4 
FRONTEX 
za vse  Možnost 5 
Europol za 
SIS II; KOM za 
VIS in 
EURODAC
 
Čas, potreben za 
razvoj in izvedbo možnosti 
 *** *** * ** ** 
UPRAVLJAVSK
A MERILA   
Odzivanje na 
zahteve in stališ ča 
držav članic, 
Komisije in EP  * * *** *** * 
Preglednost 
(financiranje, 
odgovornost, 
sprejemanje odločitev) za 
državljane, 
uporabnike sistemov in 
nadzornike
 ** ** *** ** * 
Učinkovita 
vključitev novih 
držav članic *** *** ** * * 
Odzivanje na 
zahteve in stališ ča 
drugih interesnih skupin 
 * * *** ** ** 
Stopnja, do katere 
je mogo ča 
uskladitev s politiko na 
področju PNZ in s 
širšo politiko EU  
 *** *** *** ** * 
Upoštevanje na čela 
„spremenljive 
geometrije “ *** *** *** ** * 
FINANČNA 
MERILA   
 
SL 8   SL  Možnost 1 
Izhodiščna: 
KOM državama 
članicama 
poveri operativno 
upravljanje 
SIS II in VIS
 Možnost 2 
Izhodiščna+: 
KOM 
državama 
članicama 
poveri operativno 
upravljanje 
vseh sistemov 
 Možnost 3 
Nova 
regulativna agencija
 Možnost 4 
FRONTEX 
za vse  Možnost 5 
Europol za 
SIS II; KOM za 
VIS in 
EURODAC
 
Kritična masa: 
izkoriščanje 
sinergij  ** *** *** *** * 
Sposobnost 
doseganja pravih 
ravni financiranja in pridobitve 
virov (teko či 
obratovalni 
stroški)
 ** ** *** *** ** 
Stroški prehoda  *** *** * ** ** 
Dostop do dodatnih 
sredstev za kritje dodatnih stroškov 
 *** *** ** ** ** 
Sposobnost 
izvajanja potrebnih 
naložb (OPEX in CAPEX)
 ** ** *** ** * 
PRAVNA 
MERILA   
Učinkovitost pri 
zagotavljanju temeljnih pravic 
in svoboš čin, zlasti 
varstvo osebnih podatkov, pravica 
do učinkovitega 
pravnega sredstva
 ** ** *** *** * 
Učinkovite 
določbe o 
odgovornosti in odškodnini
 * * *** *** * 
Pomen pravnih 
zahtev za 
vzpostavitev učinkovitega *** ** * * * 
 
SL 9   SL  Možnost 1 
Izhodiščna: 
KOM državama 
članicama 
poveri operativno 
upravljanje 
SIS II in VIS
 Možnost 2 
Izhodiščna+: 
KOM 
državama 
članicama 
poveri operativno 
upravljanje 
vseh sistemov 
 Možnost 3 
Nova 
regulativna agencija
 Možnost 4 
FRONTEX 
za vse  Možnost 5 
Europol za 
SIS II; KOM za 
VIS in 
EURODAC
 
upravljanja  
Izogibanje spremembi namembnosti (de 
iure in de facto)
 ** ** *** ** * 
 
Po tej oceni sta najprimernejši možnos ti nova regulativna ag encija in FRONTEX. 
5.2. Kvantitativna ocena 
Če bi bila za izvajanje nalog upr avljalnega organa izbrana izhodiš čna možnost, bi 
bila po kvantitativni oceni potrebna nadgr adnja (in morebitna razširitev) obstoje čega 
podatkovnega centra v višini približno 4 milijonov EUR. Če naj bi se regulativna 
agencija nahajala v drugi državi članici, bi bili pot rebni novi objekti. Če bi se za 
agencijo (vklju čno s sistemi) kupili novi objekti, bi  ocenjeni stroški znašali okrog 
12,6 milijona EUR. Če bi država članica, ki želi imeti agencijo, dala objekte na 
razpolago zastonj, je zelo ve rjetno, da bi bila potrebna adaptacija objektov v višini 
približno 4 milijonov EUR. 
Kar se tiče tekočih obratovalnih stroškov, je najcenejša možnost (36,1 milijona EUR 
letno) regulativna agencija, če bi država članica, ki bi imela novo agencijo, dala 
zastonj na razpolago objekte na površini 1800 m2. Druga najboljša možnost je nova 
regulativna agencija s stroški 36,6 milijona EUR letno, če bi se morali v neki drugi 
državi članici kupiti objekti na povr šini 1800 m2. Ocenjeni teko či obratovalni stroški 
izhodiščne možnosti in možnosti FRONTEX znašajo 37,5 milijona EUR letno.  
Operativni stroški sistemov SIS II in VI S znašajo 3,4 milijona EUR letno. Ti bi 
nastali neodvisno od tega, katera možnost ope rativnega upravljanja bi bila izbrana.  
6. NAJPRIMERNEJŠA MOŽNOST  
Po kvalitativni oceni sta najprimernejši  možnosti nova regulativna agencija in 
FRONTEX. Iz kvantitativne ocen e izhaja, da bi v primeru, če naj bi se nova 
regulativna agencija nahajala v novi državi članici gostiteljici, lahko država članica, 
ki bi želela gostiti agencijo, v svojo ponudbo vklju čila brezpla čno uporabo 
 
SL 10   SL potrebnega zemljiš ča ali celo objekta. To bi potem bila stroškovno naju činkovitejša 
možnost.  
Dolgoročno gledano je pri regulativni agen ciji najbolj verjetno, da bo uporabnikom 
sistemov SIS II, VIS in EURODAC zagotav ljala najboljšo kakovost storitev ter po 
možnosti vklju čevala tudi druge sisteme na obmo čju svobode, varnosti in pravice. Da 
bi se razširila operativna baza in bolje upravi čili upravni stroški, bi bilo treba na 
agencijo prenesti odgovornost za razvoj in operativno upravljanje novih sistemov, 
potem ko bi zakonodajalec sprejel odlo čitev o njeni ustanovitvi.  
6.1. Prednosti in pomanjkljivosti najprimernejše možnosti 
Z operativnega vidika bi regulativna agencija omogo čala namenske in posebej 
prirejene rešitve za upravljanje navedenih informacijskih sistemov. Njen glavni cilj 
bi bilo zagotavljanje najkakovostnejših in  neprekinjenih storitev uporabnikom. Na 
začetku bi struktura upravnega odbora lahko otežila hitro odlo čanje, vendar pa bi 
nova agencija lahko razvila u činkovite mehanizme za ukrepanje v nujnih primerih. 
Čeprav bo agencija upošte vala kadrovske predpise  EU, bi lahko zaposlila ve č 
začasnega in pogodbenega osebja kot notranje službe Komisije. Ustanovitev agencije 
bo lahko dolgotrajen in zapleten postopek. Ag encija bi lahko bila odgovorna tudi za 
nekatere tehni čne izvedbene ukrepe, ki so neposredno povezani z operativnim 
upravljanjem SIS II in VIS in dolo čeni v pravnih instrumentih za vzpostavitev 
sistemov. Pogodba in sodna praksa Sodiš ča Evropskih skupnosti8 bi lahko prepre čili 
prenos nekaterih nalog na agencijo, ki se trenutno izvajajo v okviru komitologije.  
Kar zadeva upravljanje, regulativna agencija omogo ča ustrezno zastopanost 
uporabnikov v strukturah odlo čanja. Vloga Komisije v agenciji – zastopana je v 
upravnem odboru in vpliva zlasti na prora čun in delovni program – bi omogo čala 
uskladitev operativnega upr avljanja obsežnih informacijskih sistemov s širšimi 
političnimi cilji. Demokrati čni nadzor, ki ga izvaja Ev ropski parlament, bi bil 
zagotovljen z institucionalnimi mehanizmi za izpolnjevanje obveznosti poro čanja 
evropskih agencij glede finan čnega stanja in upravljanj a. Agencija bi imela 
pregledno in namensko strukturo, zaradi česar bi se lahko izkazala kot center 
odličnosti pri spodbujanju aktivnega dialoga z operativnimi interesnimi skupinami, 
uporabniki in drugimi zainteresiranimi stra nmi iz sektorja. Skupna  struktura bi bila 
tudi vidnejša in dostopnejša za  civilno družbo. Vprašanja razli čnih ravni sodelovanja 
držav in novih uporabnikov v treh sistemih  bi se lahko reševala z uvedbo razli čnih 
postopkov glasovanja v upravnem odboru.  
S finančnega vidika bi regulativna agencija lahko imela znatne zagonske stroške, 
vendar pa bi imela tudi najve č možnosti za izkoriš čanje operativnih sinergij in bi bila 
tako dolgoro čno stroškovno u činkovitejša. Skupno uprav ljanje sistemov bi 
omogočilo prihranke pri za četnih investicijskih izdatkih in letnih (teko čih 
obratovalnih) stroških. Skupna struktura bi  imela za posledico, da se zaposli manj 
osebja, kot če bi bili sistemi lo čeni. Ista lokacija omrežn ih objektov bi  privedla do 
sinergij pri objektih, operativne m upravljanju in nadzoru. Poleg tega bi se številne 
naloge v zvezi z delovanjem sistemov, kot  sta nabava in pr ojektno upravljanje, 
prekrivale za ve č sistemov. Ni verjetno, da bi se center odli čnosti lahko razvil v 
                                                 
8 Meroni & Co. proti Visoki oblasti Evropske skupnosti za premog in jeklo: zadevi 9 in 10/56. 
 
SL 11   SL okviru enega samega sistema. Lo čitev teh sistemov bi imela za posledico 
oportunitetne stroške zaradi nedoseganja si nergij strokovnega znan ja in izkušenj na 
področju obsežnih informacijskih sistemov. Prora čunska sredstva regulativne 
agencije bi bila posebej namenjena naloga m operativnega upravljanja informacijskih 
sistemov.  
Končno pa bi ustanovitev regula tivne agencije zaradi na čela spremenljive geometrije 
zahtevala sprejetje zakonodajnega paketa, sestavljenega iz ve č pravnih instrumentov. 
Ta možnost bi zagotovila spošto vanje temeljnih pravic in svoboš čin, saj bi 
zagotavljala ustrezno odgovornos t nasproti Evropskemu parlamentu, evropskemu 
nadzorniku za varstvo podatkov, Ra čunskemu sodiš ču, Sodišču Evropskih skupnosti 
in Komisiji. Možnost agencije omogo ča jasno razlikovanje med tehni čnim in 
operativnim osebjem ter oblikovalci politike in uporabniki sistemov, kar prispeva k 
izogibanju spremembi namembnosti9. Sodišče Evropskih skupnosti in Sodiš če prve 
stopnje bi imeli neomejeno pristojnost v zvezi z dejavnostmi re gulativne agencije. 
                                                 
9 Sprememba namembnosti, ti. „function creep“ – postopek, v katerem se sistem, ki je namenjen 
izvajanju dolo čene funkcije, uporablj a za druge namene.