Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Javna naročila kot sredstvo za ustvarjanje vrednosti in zagotavljanje dostojnega dela v panogi čiščenja in vzdrževanja

(mnenje na lastno pobudo)

(2020/C 429/05)

Poročevalec: Diego DUTTO Soporočevalec: Nicola KONSTANTINOU

Sklep plenarne skupščine 20. 2. 2020 Pravna podlaga člen 32(2) poslovnika mnenje na lastno pobudo Pristojnost posvetovalna komisija za spremembe v industriji (CCMI) Datum sprejetja mnenja komisije 2. 9. 2020 Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 18. 9. 2020 Plenarno zasedanje št. 554 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 192/7/18

1. Sklepi in priporočila

1.1 Evropska komisija, Evropski parlament in države članice morajo razviti potrebne podporne instrumente za promocijo uporabe strateških javnih naročil kot načina za pospešitev sistematičnega določanja trajnostnih, preglednih, ambicioznih in izvršljivih strateških meril, da se zagotovijo višji socialni standardi in standardi kakovosti v javnih naročilih.

1.2 Za zagotovitev, da bo glavni poudarek pri storitvah čiščenja na kakovosti in ne na ceni, mora načelo preglednosti veljati tako za naročnika kot izvajalca. Specifikacije javnega naročila morajo biti določene in razčlenjene po postavkah, vključno s pogostostjo, časom, varstvom in zdravjem pri delu ter finančnimi stroški čiščenja ( 1 ) . Presoja uporabe teh meril v celotnem obdobju veljavnosti pogodbe je ključna za oceno kakovosti storitev čiščenja.

1.3 Socialni partnerji bi morali biti vključeni v usposabljanje in profesionalizacijo javnih naročnikov, kot določa priporočilo Evropske komisije z dne 3. oktobra 2017 ( 2 )

1.4 Evropska komisija in države članice bi morale prevzeti pobudo za boj proti neprijavljenemu delu in za dodatno izboljšanje pogojev zaposlovanja v panogi čiščenja. Strožja ureditev in strožji mehanizmi izvrševanja, kot so merila v zvezi s plačami ter kolektivna pogajanja na panožni ravni, lahko prispevajo k lojalni konkurenci, višjim socialnim standardom in kakovostnim zaposlitvam.

1.5 EESO poziva Evropsko komisijo, Evropski parlament, države članice ter regionalne in lokalne oblasti, naj v vseh javnih naročilih zahtevajo čiščenje podnevi, kjer je to mogoče.

1.6 Poštena konkurenca se lahko zagotovi z osredotočenostjo na vidike kakovosti ter s spoštovanjem sodne prakse Sodišča Evropske unije in nacionalnih pravil v zvezi z upoštevanjem kolektivnih pogodb kot pogoja za oddajo javnega naročila. Države članice bi morale skupaj s socialnimi partnerji in v skladu z nacionalno prakso spodbujati pokritost s kolektivnimi pogodbami v panogi čiščenja na nacionalni ravni in zagotavljati njihovo izvajanje.

1.7 Delovno silo v tej panogi sestavljajo predvsem ženske in državljani tretjih držav, zato lahko politike naročanja javnih uprav nanje bolj neposredno vplivajo. EESO zato meni, da bi bilo treba poleg kolektivnih sporazumov razviti še dodatne zaščitne ukrepe za zagotovitev spoštovanja načel nediskriminacije in enake obravnave delavcev. EESO predlaga uvedbo dodatnih točk v merilih za oddajo javnega naročila, s katerimi bi se nagradile oblike vključevanja, kot so posebni tečaji usposabljanja, storitve družinske podpore, na primer pomoč po pouku za mladoletnike, in druge oblike socialnega skrbstva v podjetjih.

1.8 EESO priporoča, naj se med revizijo direktiv o javnem naročanju iz leta 2014 stroški obvezne varnosti in usposabljanja opredelijo kot nespremenljiv in preverljiv element razčlenitve stroškov ponudbe, ki ni del konkurenčnega oblikovanja cen.

1.9 EESO priporoča, naj se v celotni podizvajalski verigi in ves čas izvajanja pogodb upoštevajo pogoji za trajnost, pravice delavcev in splošno veljavne kolektivne pogodbe (tako da odgovornost prevzamejo javni naročnik, glavni izvajalec in podizvajalci, vsak za svojega neposrednega pogodbenega partnerja).

1.10 EESO poziva države članice, naj – če tega še ne izvajajo – v izvedbeni fazi javnih naročil v panogi čiščenja posebno pozornost namenjajo spoštovanju vseh zakonskih in pogodbenih obveznosti ter elementov varnosti in zdravja pri delu, kar zadeva socialne, okoljske in trajnostne vidike, in naj ga učinkovito preverjajo.

1.11 V zvezi z obveznostmi, ki jih imajo države članice, javni naročniki in Evropska komisija na podlagi členov 83, 84 in 85 Direktive 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta ( 3 ) , EESO poziva vse te javne organe, naj nemudoma posredujejo ustrezne podatke in pri tem zlasti preverijo, da so določena merila za dodelitev in relativni ponderji za pogodbe o čiščenju. Evropska komisija bi morala finančno podpreti nadaljevalne panožne projekte in raziskave socialnih partnerjev, ki obravnavajo vprašanje javnih naročil v panogi čiščenja in vzdrževanja.

1.12 Evropska komisija bi morala okrepiti zakonodajni okvir in zmogljivost socialnih partnerjev na nacionalni ravni za pogajanja, med drugim z dodelitvijo finančnih sredstev za krepitev zmogljivosti, zlasti v državah jugovzhodne, srednje in vzhodne Evrope ( 4 )

1.13 pozove ali se od njih zahteva , naj iz oddaje naročil izključijo merilo najnižje cene, določijo zgornjo mejo 30 % za točke, ki se dodelijo za ceno, glede na točke, ki se dodelijo za kakovost, ter s posebnimi socialnimi klavzulami zaposlenim na podlagi naročila zagotovijo stabilno zaposlitev, pri čemer je treba upoštevati direktivo TUPE (Direktiva 2001/23/ES EESO priporoča, da se pri reviziji evropskih direktiv o javnem naročanju iz leta 2014 v zvezi z delovno intenzivnimi storitvami, kot je čiščenje, države članice, naj iz oddaje naročil izključijo merilo najnižje cene, določijo zgornjo mejo 30 % za točke, ki se dodelijo za ceno, glede na točke, ki se dodelijo za kakovost, ter s posebnimi socialnimi klavzulami zaposlenim na podlagi naročila zagotovijo stabilno zaposlitev, pri čemer je treba upoštevati direktivo TUPE (Direktiva 2001/23/ES ( 5 ) ), sodno prakso EU, delovne ureditve v podjetjih in kolektivna poganja.

1.14 EESO poziva javne naročnike, naj uporabijo svoje ocene stroškov za storitve čiščenja, tako da uporabijo posebna sektorska orodja, kot je priročnik za izbiro najugodnejše ponudbe, in sledijo nacionalnim primerom za ustrezno oceno trga sektorja ter del teh storitev namenijo za pridržana javna naročila, kot določa člen 20 Direktive 2014/24/EU, kakor so ga države članice prenesle v svoje predpise o javnem naročanju.

1.15 Evropska komisija bi morala države članice spodbuditi k uvedbi akreditacijskih postopkov ali kvalifikacijskih sistemov za izvajalce, ki želijo sodelovati pri javnih naročilih čiščenja. Ta postopek bi moral nadzorovati ocenjevalni odbor, ki bi ga sestavljalo več različnih zainteresiranih strani, vključno s sindikati in predstavniki izvajalcev v panogi.

1.16 Ker COVID-19 še vedno predstavlja grožnjo, morajo biti delavci in javnost zaradi tveganja okužbe z navedenim virusom in podobnimi boleznimi ustrezno zaščiteni. EESO priporoča, naj Evropska komisija in države članice s pomočjo socialnih partnerjev pripravijo zavezujoče protokole o varnosti in zdravju pri delu.

1.17 EESO nadalje poziva države članice, naj ukrepajo in skupaj s socialnimi partnerji poiščejo praktične začasne rešitve za hitro ponovno vzpostavitev poštenih praks javnega naročanja, usmerjenih v kakovost.

1.18 EESO glede na krizo zaradi COVID-19 priporoča, naj države članice izboljšajo usposabljanje in profesionalizacijo čistilnega osebja. Zagotoviti je treba finančna sredstva, da bodo javni organi in pogodbena podjetja lahko vlagala v usposabljanje ter pridobivanje znanja in spretnosti. Delavce, zaposlene v panogi čiščenja in sanitarnih storitev, bi bilo treba spodbujati k pridobivanju poklicnih kvalifikacij, s čimer bi postavili temelje za boljše zaposlitvene priložnosti ranljivih posameznikov.

1.19 EESO se zavzema za to, da institucije EU, države članice ter lokalne in regionalne oblasti sprejmejo celovit pristop k naročilu storitev čiščenja. Tak pristop ne predvideva kompromisa med okoljskimi in delovnimi pogoji, temveč spodbuja socialno kohezijo, delovne standarde, enakost spolov in okoljske cilje, ki so predlagani v zelenem dogovoru Evropske komisije.

2. Splošne ugotovitve

2.1 Glavni namen tega mnenja je predlagati priporočila za uporabo javnih naročil kot načina za spodbujanje kakovostnih delovnih mest in dostojnega dela v panogi čiščenja in vzdrževanja.

2.2 Številna od teh priporočil so splošna in veljajo za vse panoge gospodarstva. To še posebej velja za delovno intenzivne storitvene sektorje, kot sta zasebno varovanje ter priprava in dostava hrane.

3. Ozadje in kontekst

3.1 Več kot 250 000 javnih organov v EU za naročilo storitev, del in blaga vsako leto porabi približno 14 % BDP (približno 2 bilijona EUR na leto) ( 6 ) Storitve, kot je čiš.čenje, predstavljajo večji del javnih naročil. Leta 2017 je vrednost oddanih naročil za storitve znašala 250 milijard EUR ( 7 )

3.2 Javna naročila lahko podpirajo naložbe v realno gospodarstvo, zagotavljajo in ustvarjajo kakovostna delovna mesta ter spodbujajo vključevanje invalidov, prikrajšanih oseb in delavcev migrantov ter boljše pogoje zanje ( 8 ) . Spodbujajo lahko tudi povpraševanje po inovativnih proizvodih, prispevajo k uresničevanju ciljev industrijske politike ter pospešijo prehod na z viri gospodarno in energijsko učinkovito krožno gospodarstvo ( 9 )

3.3 Na podlagi Direktive 2014/24/EU o javnem naročanju bi bilo treba poleg merila ekonomsko najugodnejše ponudbe upoštevati vsa strateška merila, navedena v točki 3.2. Ker pa so pravila še vedno nejasna, se večina javnih naročil še vedno odda najcenejšemu ponudniku, včasih se izbere celo neobičajno nizka ponudba ( 10 )

3.4 Potencial direktiv o javnem naročanju ni v celoti izkoriščen, države članice pa direktivi izvajajo različno. Javni organi se morajo zato odločiti, kaj je zanje prednostnega pomena ( 11 )

3.5 To je predvsem politično in šele nato tehnično vprašanje. Odločitve o tem, katere storitve bodo naročene in katera merila za dodelitev ter kateri relativni ponderji se bodo uporabili, so del političnega odločanja. Določajo tudi okvir in temeljne parametre postopka oddaje naročila. Neupoštevanje pravic delavcev ter oljskih in socialnih pravic bi ustvarilo neenake konkurenčne pogoje.

4. Kriza zaradi COVID-19, panoga čiščenja in javna naročila

4.1 Pandemija COVID-19 je pokazala, da je temeljna vrednost dela čistilcev skupno javno dobro. Pogodbena podjetja morajo izpolnjevati zahteve glede usposobljenosti, učinkovitosti in specializacije. Socialna partnerja EU EFCI (Evropsko združenje čistilnih služb) in UNI Europa sta v skupni izjavi z dne 22. aprila 2020 poudarila ključno vlogo, ki jo imajo panoga čiščenja in njeni delavci pri preprečevanju širjenja virusa ( 12 )

4.2 Leta 2018 je bilo v Evropski uniji 4,11 milijona čistilcev, ki so bili zaposleni v 283 506 podjetjih, katerih prihodki se zadnjih pet let stalno povečujejo. Ob tem velja omeniti, da so prihodki na podjetje leta 2017 znašali 393 000 EUR. Po navedbah združenja EFCI so povprečni prihodki na zaposlenega znašali skoraj 30 000 EUR. Prihodki na zaposlenega znašajo 27 400 EUR, delavci pa zaslužijo povprečno letno plačo v višini 12 200 EUR. Velik del delovne sile v evropski panogi čiščenja dela s skrajšanim delovnim časom. Poleg tega v delovno intenzivnih panogah, kot je ta, marže podjetij ne presegajo 3 %. Pogodbena podjetja so se zaradi pandemije COVID-19 soočila z dodatnimi stroški, saj so morala zaščiti tako interese strank kot svoje delavce. Delež delavcev s skrajšanim delovnim časom, žensk in delavcev migrantov je še posebej visok. Delež delavk vedno presega 50 % (razen na Danskem), največji – več kot 80-odstoten – pa je v Litvi, Luksemburgu, na Portugalskem in v Združenem kraljestvu ( 13 ) . V EU je 30 % čistilcev priseljencev (60 % v Belgiji).

4.3 Ovire za vstop na trg storitev čiščenja in vzdrževanja so majhne ali pa jih sploh ni. Panoga čiščenja je delovno intenzivna, saj je skoraj 80 % prihodkov podjetij namenjenih stroškom delovne sile, izvajalci čistilnih storitev pa imajo zelo majhne marže. Odločitev javnih ali zasebnih naročnikov o naročilu torej ustvarja negativen pritisk na cene, s tem pa se zmanjšujejo socialni standardi in dostojanstvo tega dela.

4.4 Panoga čiščenja in vzdrževanja lahko med krizo zaradi COVID-19 in po njej zagotavlja vrednost in visoke standarde kakovostne zaposlitve le, če so čistilci ustrezno usposobljeni, imajo pravo tehnično opremo in če so pravice ter obveznosti delodajalcev in zaposlenih jasno opredeljene. Zaradi tega bi lahko bili javni organi dolžni za storitve čiščenja plačevati več. Zaradi prekinitve dejavnosti v času krize zaradi COVID-19 so se številni ponudniki poslovnih storitev soočali s hudimi likvidnostnimi težavami, poleg tega pa so morali kriti višje stroške zaradi izvajanja zdravstvenih in varnostnih ukrepov, potrebnih za zaščito delavcev in strank. Slabe prakse javnih in zasebnih naročnikov pri sklepanju pogodb te finančne težave še zaostrujejo. EESO poziva javne in zasebne naročnike, naj se hitro vrnejo k učinkovitemu javnemu naročanju, poštenim pogodbenim praksam in ustreznejšemu upoštevanju meril kakovosti ( 14 ) , da bi podprli podjetja pri nadaljnjem zagotavljanju zdravja in varnosti za čistilno osebje ter ohranjanju in spodbujanju kakovostnih zaposlitev. Čistilci pogosto delajo v nevarnih in tveganih okoliščinah, ki lahko ogrozijo njihovo zdravje ( 15 ) . Čeprav nekateri delavci raje delajo s skrajšanim delovnim časom, pa nekateri želijo delati dlje ali s polnim delovnim časom. Včasih delodajalci težko zagotovijo pogodbe s polnim delovnim časom. Čeprav so se socialni partnerji zavezali, da se bo čiščenje izvajalo podnevi, te storitve pogosto izvajajo delavci, ki delajo sami ponoči. To se pogosto dogaja na zahtevo stranke. Take prakse zaposlovanja prispevajo k temu, da je delo čistilcev še naprej nevidno ( 16 ) , podcenjeno in nepriznano ( 17 ) . V nekaterih državah članicah še vedno obstajajo pogodbe brez zagotovljene minimalne delovne obveznosti. Javni organi so odgovorni, saj javno naročilo še naprej vodijo, ga spremljajo in ocenjujejo njegovo kakovost. Cilj bi moral biti povečati možnosti delavcev, da delajo podnevi, v eni sami izmeni, in da so zaposleni za polni delovni čas, da bi lahko živeli dostojno življenje.

4.5 Uporaba najnižje cene kot edinega merila za oddajo javnega naročila ogroža kakovostno opravljanje storitev in prispeva k poslabšanju delovnih pogojev, zasenčenju kakovosti (ki je nižja) in izmikanju (manj truda) ( 18 ) . Čiščenje je raznovrstna naloga in ga ni enostavno količinsko opredeliti, zato je kakovost težko oceniti tako v postopku kot po njem. Zato je pomembno, da kakovost temelji na rezultatu, ne na postopku, in sicer skozi celotni cikel.

4.6 V besedilu Direktive št. 2014/24/EU ni več izraza „najnižja cena“, vendar je dovoljena oddaja naročila, ki temelji le na ceni (člen 67(2), zadnji odstavek). To pomeni, da nekateri javni naročniki javna naročila še vedno oddajajo ponudniku z najnižjo ponudbo, včasih celo ponudnikom z neobičajno nizko ponudbo. Države, ki želijo uporabljati merilo ekonomsko najugodnejše ponudbe za delovno intenzivne storitve, bodo morale narediti korak naprej in usmeriti uprave k učinkoviti uporabi tega merila z določitvijo zgornje meje za ponder za ceno in z uporabo formul, ki ne poslabšajo razlik v cenah med posameznimi ponudbami. V ta namen je potrebno posebno strokovno usposabljanje za uradnike, pristojne za javna naročila. Poleg tega bi bilo treba pri naslednji reviziji direktiv uvesti obvezna pravila za (a) identifikacijo morebitnih neobičajno nizkih ponudb z določitvijo razlike 20 % v primerjavi z naslednjo najnižjo ponudbo, ki bi sprožila obveznost preverjanja, (b) temeljito preverjanje, ali ima ponudnik objektivne in verodostojne razloge za nizko ponudbo, ter (c) izključitev takih ponudb, če ponudnik ni navedel takšnih razlogov.

4.7 Kriza je torej priložnost, da čistilna podjetja in njihovi delavci povečajo vrednost in temeljni pomen čiščenja v javnosti ter pri svojih neposrednih naročnikih. Priročnik za izbiro najugodnejše ponudbe ( 19 ) , ki so ga leta 2017 pripravili socialni partnerji iz panoge čiščenja v EU, lahko javne in zasebne organizacije pri oddajanju javnih naročil za storitve čiščenja usmerja k javnim naročilom, ki zagotavljajo najboljšo vrednost. Podobna orodja so razvili tudi nekateri nacionalni socialni partnerji.

4.8 Digitalizacija ustvarja priložnosti in izzive za nizko usposobljene delavce v tej panogi, socialni partnerji v EU pa menijo, da se lahko tehnologije uporabijo za večje priznavanje vrednosti dela čistilcev in pomena čiščenja na splošno ter za ustvarjanje dodane vrednosti za naročnike storitev čiščenja ( 20 ) . V okviru projekta združenja EFCI SK-Clean se bodo opredelile spreminjajoče se potrebe panoge in dosegla večja profesionalizacija čistilcev ( 21 )

4.9 Zaradi novih okoliščin, ki so posledica izrednih razmer v zvezi s COVID-19, morajo pristojni organi zagotoviti informacije o tem, kako uporabljati osebno zaščitno opremo, ter poskrbeti, da bo takšna ustrezna oprema na voljo za zaščito delavcev in posameznikov. Podjetja potrebujejo finančno podporo za kritje naraščajočih dodatnih stroškov organizacijskih ukrepov, ocen tveganja, analiz in razdeljevanja osebne zaščitne opreme za delovno silo ( 22 ) . Hkrati pa so naložbe pogodbenih podjetij ključne za to, da bodo ta lahko svojim strankam ponudila rešitve čiščenja, ki bodo inovativne in učinkovitejše, ker bodo temeljile na kemičnih in bioloških raziskavah.

5. Javna naročila in zeleni dogovor

5.1 V skladu s predlogom iz zelenega dogovora se lahko javna naročila izkoristijo za zmanjšanje emisij ogljika. Vendar je v ta namen potreben celovit pristop.

5.2 Panoga čiščenja lahko prispeva k zelenemu prehodu in krožnemu gospodarstvu z eko označbami za eko čistilne proizvode, mila, toaletni papir in papirne brisače ter dobro ločevanje odpadkov. To je tudi namen okoljskih znakov za storitve čiščenja ( 23 ) in čistilne proizvode ( 24 ) , čeprav njihova učinkovitost v praksi ni očitna. Če stranka ne sprejme uporabe ekoloških proizvodov in postopkov, lahko to povzroči višje stroške in ustvari pritisk na vse stroškovne vidike. Poleg tega lahko privede do poslabšanja socialnih in delovnih pogojev ter varnosti in zdravja pri delu, pa celo do bolj omejenega dostopa MSP do priložnosti na področju javnih naročil ( 25 ) . Zato je potreben celovit pristop k javnemu naročanju.

5.3 V raziskavi je ugotovljeno, da so okoljska merila premalo stroga, da bi dobavitelje dejansko spodbudila k uvajanju sprememb ( 26 ) . Okolju zavezani zasebni izvajalci storitev svojega potenciala ne morejo v celoti izkoristiti, če javni naročniki niso pripravljeni plačati dodatnih stroškov. Zato je potrebna večja profesionalizacija naročnikov.

6. Socialni vidiki in vidiki kakovosti pri javnem naročanju

6.1 Člen 18(2) Direktive 2014/24/EU določa, da „države članice z ustreznimi ukrepi zagotovijo, da gospodarski subjekti pri izvajanju javnih naročil izpolnjujejo veljavne obveznosti na področju okoljskega, socialnega in delovnega prava, ki so določene v pravu Unije, nacionalnem pravu, kolektivnih pogodbah ali predpisih mednarodnega okoljskega, socialnega in delovnega prava, naštetih v Prilogi X“.

6.2 V priročniku Kupujte socialno, ki ga je oktobra 2010 pripravila Evropska komisija, so navedeni različni socialni pogoji za javne naročnike, na primer prepoved dela otrok ali prisilnega dela, zahteve glede varnosti in zdravja pri delu, obveznosti glede minimalne plače, zahteve glede socialne varnosti in na splošno standardi dostojnega dela ( 27 ) . Vse to so zakonske obveznosti, ki jih je zato treba upoštevati ne glede na to, ali so omenjene v klavzulah o izvedbi javnega naročila ali ne.

6.3 V skladu z uvodno izjavo 98 Direktive 2014/24/EU so lahko pogoji za izvedbo javnega naročila namenjeni tudi omogočanju izvajanja ukrepov za spodbujanje enakosti moških in žensk pri delu ter usklajevanje poklicnega in družinskega življenja.

6.4 Da se stroški dela ne bi uporabljali kot glavni dejavnik konkurence med ponudniki, morajo vsi ponudniki (vključno s podizvajalci) upoštevati minimalne standarde, ki so lokalno določeni z zakonom ali zavezujočimi in splošno veljavnimi kolektivnimi pogodbami glede delovnih stroškov, in standardne klavzule v pogodbah o javnih naročilih. Z zavezujočimi in splošno veljavnimi panožnimi kolektivnimi pogodbami se lahko zagotovijo enaki konkurenčni pogoji.

6.5 Čeprav lahko orodja, kot je priročnik za izbiro najugodnejše ponudbe, zmanjšajo revščino zaposlenih in prispevajo k socialni koheziji v državah članicah EU, ne krepijo socialnih partnerjev na ravni panoge in tudi ne njihovih možnosti za vzpostavitev zavezujočih sistemov kolektivnih pogajanj v okviru panoge. Države članice, ki so pristojne za to področje, bodo morale zaostriti pravila za uporabo kolektivnih pogajanj na področju javnih naročil.

6.6 Javne ustanove, kot so vrtci, šole, domovi in bolnišnice, so se začele tržiti kot znamke in se z drugimi ustanovami potegujejo za stranke. V tej konkurenci se čistoča in kakovost v panogi čiščenja zato štejeta za dejavnik prepoznavnosti, ki neposredno prispeva k zadovoljstvu uporabnikov in konkurenčnosti.

6.7 Pomanjkljivo upoštevanje vidikov kakovosti in socialnih vidikov pri javnem naročanju poleg tega negativno vpliva na fluktuacijo delovne sile, kar je trikratna izguba, in sicer za delodajalce, naročnike in delavce ( 28 )

6.8 Spodbujanje izobraževanja in usposabljanja na delovnem mestu zagotavlja vrhunsko kakovost in pravice delavcev na področju javnih naročil. Poklicno izobraževanje, usposabljanje in uradno priznavanje kvalifikacij prispevajo k priznavanju panoge. Priznanje njihovega pomena v razpisnem postopku bi okrepilo njihovo vrednost in omogočilo boljše razumevanje stroškov, ki jih imajo za podjetja, kar je treba ustrezno priznati tako v obliki cene kot plač. Za usposabljanje delavcev je odgovorno čistilno podjetje, pri čemer se s sprejetjem najnižje ponudbe ustvarja tveganje, da podjetja ne bodo zmožna vlagati v usposabljanje in varnost (ali v stroje, inovacije in z njimi povezano usposabljanje), razen kolikor minimalno določa zakon.

V Bruslju, 18. septembra 2020 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Luca JAHIER

(1) http://www.europeancleaningjournal.com/magazine/articles/latest-news/managing-quality-in-german-contract-cleaning

(2) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/PDF/?uri=CELEX:32017H1805&from=SL

(3) UL L 94, 28.3.2014, str. 65.

(4) https://www.eurofound.europa.eu/sl/publications/report/2019/representativeness-of-the-european-social-partner-organisations-industrial-cleaning-sector#tab-01

(5) Direktiva Sveta 2001/23/ES (UL L 82, 22.3.2001, str. 16).

(6) https://ec.europa.eu/growth/single-market/public-procurement_sl

(7) https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2018/631048/IPOL_STU(2018)631048_EN.pdf, str. 14.

(8) https://ec.europa.eu/info/policies/public-procurement/support-tools-public-buyers/social-procurement_sl

(9) Evropska komisija zagotavlja številna podporna orodja za javne naročnike, ki niso povezana samo z družbeno odgovornim naročanjem. Vse te vidike bi bilo treba upoštevati: https://ec.europa.eu/info/policies/public-procurement/support-tools-public-buyers_sl

(10) To je obravnavano v členu 69 direktive EU o javnem naročanju iz leta 2014.

(11) Jeremy Prassl: The Future of EU Labour Law (Prihodnost delovnega prava EU).

(12) Skupna izjava o vplivu COVID-19 na panogo čiščenja objektov in opreme ter vzdrževanja in nujnih ukrepih za njeno zaščito, https://www.uni-europa.org/2020/04/22/joint-statement-on-the-covid-19-impact-to-the-industrial-cleaning-and-facility-services-sector-and-the-necessary-measures-to-protect-it/.

(13) Eurofound (2019): Representativeness Study for the Industrial Cleaning Sector (Študija o reprezentativnosti za sektor čiščenja objektov in opreme), str. 19: https://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_publication/field_ef_document/ef19012en.pdf.

(14) http://servicealliance.eu/wp-content/uploads/2020/05/EBSA-Statement_Contracting-recommendations-during-COVID_13-5-2020.pdf

(15) Mark Bergfeld (2020): The Insanity of Making Sick People work (Siljenje bolnih ljudi v delo), Jacobin Magazine: https://jacobinmag.com/2020/03/coronavirus-workers-rights-health-care-cleaners-gig-economy.

(16) Mark Bergfeld in Jaana Ylitalo: Putting Europe’s invisible precariat in the spotlight (Postavljanje nevidnih prekarnih delavcev Evrope v ospredje), Social Europe, 18. april 2019, https://www.socialeurope.eu/europes-invisible-precariat.

(17) When Creativity Meets Value Creation. A Case Study on Daytime Cleaning (Ko se srečata ustvarjalnost in ustvarjanje vrednosti. Študija primera dnevnega čiščenja), zvezek VIII: Ergonomics and Human Factors in Manufacturing, Agriculture, Building and Construction, Sustaina.

(18) Podatki iz Public Administration Review, zvezek 79, št. 2, str. 193–202.

(19) http://www.cleaningbestvalue.eu/

(20) EFCI: https://www.efci.eu/wp-content/uploads/2019/02/Digital-transition-in-cleaning-industry-in-FR.pdf, https://www.efci.eu/wp-content/uploads/2019/10/2019-10-29_Joint-statement-on-digitalisation-EFCI-UNI-Europa-29.10.2019.pdf in https://www.efci.eu/wp-content/uploads/2019/10/2019-10-29_Joint-statement-on-digitalisation-EFCI-UNI-Europa-29.10.2019.pdf.

(21) Projekt SK-Clean.

(22) Izjava UNI in CoeSS: https://www.uni-europa.org/2020/05/08/private-secruity-joint-declaration-ensuring-business-continuity-and-protection-of-workers-in-the-covid-19-pandemic/.

(23) https://ec.europa.eu/environment/ecolabel/documents/Cleaning_Services_Factsheet_Final.pdf in http://www.ecolabelindex.com/ecolabel/cleaning-industry-management-standard-cims

(24) http://www.ecolabelindex.com/ecolabels/?st=category,cleaning

(25) Sofia Lundberg in Per-Olov Marklund (2016): Influence of Green Public Procurement on Bids and Prices (Vpliv zelenih javnih naročil na ponudbe in cene), https://www.nhh.no/globalassets/departments/business-and-management-science/seminars/2016-spring/120516.pdf.

(26) Sofia Lundberg in Per-Olov Marklund (2016): Influence of Green Public Procurement on Bids and Prices (Vpliv zelenih javnih naročil na ponudbe in cene), https://www.nhh.no/globalassets/departments/business-and-management-science/seminars/2016-spring/120516.pdf.

(27) Kupujte socialno (opomba 43), str. 47.

(28) Market Exposure and the Labour Process: The Contradictory Dynamics in Managing Subcontracted Services Work (Tržna izpostavljenost in delovni proces: protislovna dinamika pri upravljanju storitev podizvajalcev). sklici.