EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 31.5.2017 COM(2017) 285 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ Poročilo o politiki konkurence za leto 2016 {SWD(2017) 175 final}



POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ Poročilo o politiki konkurence za leto 2016 1. Uvod Politika konkurence temelji na pravnih in gospodarskih načelih ter se pogosto povezuje s tema zelo pomembnima vidikoma. Vendar pa je to samo del politike konkurence – ta politika neposredno vpliva na življenja ljudi, pri čemer je ena od njenih glavnih značilnosti spodbujanje odprtih trgov, da bi se vsem, podjetjem in državljanom, zagotovil pošten delež koristi, ki izhajajo iz rasti. Predsednik Evropske komisije Jean-Claude Juncker je v govoru o stanju Unije v letu 2016 opozoril, da „(Z)agotavljanje enakih konkurenčnih pogojev pomeni tudi, da so v Evropi potrošniki zaščiteni pred karteli in zlorabami s strani močnih podjetij (...). (…) Komisija varuje to pravičnost. To je socialni vidik konkurenčnega prava. In to je tisto, kar Evropa pomeni.“ Izvrševanje zakonodaje o konkurenci opozarja, da mora vsak, ne glede na bogastvo in moč, spoštovati pravila. Politika konkurence ne more sama oblikovati bolj poštenega gospodarstva, lahko pa k temu pomembno prispeva, saj se z izvrševanjem zakonodaje o konkurenci zagotovi glas potrošnikov. Politika konkurence prispeva k oblikovanju družbe, ki ljudem omogoča izbiro, spodbuja inovacije, preprečuje zlorabe s strani prevladujočih akterjev in spodbuja podjetja, da čim bolje izkoristijo omejena sredstva, ter tako prispeva k obravnavanju svetovnih izzivov, kot so podnebne spremembe. Poleg tega vse odločitve, ki jih sprejmejo evropski izvršilni organi, pristojni za konkurenco – Komisija in nacionalni organi za konkurenco – potrjujejo, da je EU skupnost, ki temelji na pravni državi. Prav tako civilni družbi dokazujejo, da sistem lahko deluje za skupno dobro in državljanom zagotovi konkretne koristi. Ukrepi na področju politike konkurence, ki jih je Komisija sprejela leta 2016, so obravnavali veliko različnih področij politike in prispevali k bolj poštenemu delovanju trgov za vse. Hkrati je politika konkurence še naprej podpirala prizadevanja Komisije v zvezi z izvajanjem ključnih političnih prednostnih nalog, zlasti s povezanim enotnim digitalnim trgom, poglobljenim in pravičnejšim notranjim trgom ter integrirano in podnebju prijazno energetsko unijo. Za globalizirano gospodarstvo je potrebna tudi globalna kultura konkurence. Zato Komisija zavzeto sodeluje z drugimi institucijami EU, mednarodnimi organizacijami in izvršilnimi organi, pristojnimi za konkurenco, po vsem svetu. S sodelovanjem se večajo in širijo koristi poštene konkurence na evropski in svetovni ravni. 2. Zagotavljanje resnično enakih konkurenčnih pogojev za vse: kako nadzor državne pomoči prispeva k obravnavanju izzivov Ena ključnih nalog Komisije in zlasti komisarja za konkurenco je zagotoviti, da se pravila EU pravično uporabljajo za vsako podjetje, ki je dejavno na enotnem trgu EU, ne glede na velikost, sektor ali državno pripadnost. Samo tako se lahko zagotovijo resnično enaki konkurenčni pogoji in zato je Komisija v preteklih desetletjih izvajala pravila o državni pomoči. Sprejemanje ukrepov proti selektivnim davčnim ugodnostim Ta pristop se uporablja tudi za davčno pomoč: če se lahko nekaj izbranih podjetij izogne plačilu davka, to podjetjem, ki plačujejo davke, otežuje konkurenco pod enakimi pogoji. Posebna davčna obravnava nekega podjetja zagotavlja temu podjetju korist, primerljivo s prejetjem gotovine. Zato se pravila o državni pomoči tako kot za kakršno koli drugo vrsto pomoči uporabljajo tudi za oprostitve davka. Komisija je zelo dejavna pri obravnavanju nezakonite državne pomoči, dodeljene na podlagi davčnih stališč. Komisija je avgusta 2016 sklenila, da je Irska družbi Apple odobrila neupravičene davčne ugodnosti, ki glede na pravila o državni pomoči EU niso zakonite. Kako lahko davčna stališča vključujejo državno pomoč: sklep v zadevi Apple Komisija je ugotovila, da je Irska z dvema davčnima stališčema, ki ju je izdala družbi Apple, bistveno in umetno znižala davek, ki ga družba Apple plačuje na Irskem od leta 1991. V zadevnih stališčih je bila odobrena metoda za določanje obdavčljivega dobička dveh irskih delniških družb skupine Apple (Apple Sales International in Apple Operations Europe) na Irskem, ki ni ustrezala gospodarskemu stanju – skoraj ves dobiček od prodaje, ki sta jo evidentirali družbi, je bil notranje dodeljen „sedežu“ zunaj Irske, ki je obstajal samo na papirju, saj fizično ni obstajal in ni imel uslužbencev nikjer na svetu, in ki v nobenem primeru ne bi mogel ustvariti tega dobička. Na podlagi metode za razdelitev dobička, potrjene v davčnih stališčih, je družba Apple za dobiček od svoje prodaje plačala bistveno manjši davek kot druga podjetja na Irskem – ta selektivna obravnava je skupini Apple omogočila, da je za dobičke, ki jih je leta 2003 ustvarila v Evropi, dejansko plačala davek od dohodkov pravnih oseb po 1-odstotni stopnji, ta stopnja pa se je v letu 2014 znižala na 0,005 %. Selektivna davčna obravnava skupine Apple na Irskem je glede na pravila EU o državni pomoči nezakonita, saj tej skupini zagotavlja znatno prednost pred podjetji, za katere veljajo običajni nacionalni davčni predpisi. Komisija lahko odredi izterjavo nezakonite državne pomoči za obdobje desetih let pred svojo prvo zahtevo za podatke v letu 2013. Irska mora zdaj od skupine Apple izterjati davke za obdobje 2003–2014, ki jih ta na Irskem ni plačala, v vrednosti do 13 milijard EUR in obresti. Načeloma je treba po pravilih EU o državni pomoči nezdružljivo državno pomoč izterjati, da se odpravi izkrivljanje konkurence, ki jo je povzročila pomoč. Pravila EU o državni pomoči ne določajo glob in cilj izterjave ni kaznovanje zadevnega podjetja, ampak preprosto ponovna vzpostavitev enake obravnave, kot so je deležna druga podjetja. Poleg tega so vsi sklepe Komisije predmet nadzora sodišč EU. Tudi če se namerava država članica pritožiti zoper sklep Komisije, mora izterjati nezakonito državno pomoč, razen če pri Sodišču EU zaprosi za začasne ukrepe, ki določajo odlog izterjave, in so ji ti ukrepi tudi odobreni. Da bi država članica izpolnila svojo obveznost izterjave pred zaključkom postopkov Sodišča EU, lahko izterjani znesek na primer položi na depozitni račun. Komisija je septembra začela tudi poglobljeno preiskavo davčne obravnave skupine GDF Suez (zdaj Engie) v Luksemburgu. Zaskrbljena je, da je več davčnih stališč, ki jih je izdal Luksemburg, skupini GDF Suez mogoče zagotovilo nepošteno prednost pred drugimi podjetji, kar je v nasprotju s pravili EU o državni pomoči. Začela je tudi preiskavo davčnih stališč, ki jih je Luksemburg izdal družbi McDonald's, in preiskavo sporazuma o transferni cenah, ki ga je Luksemburg sklenil z družbo Amazon. Da bi Komisija učinkovito dopolnila svoje izvršilne dejavnosti, je predlagala tudi usklajen odziv na ravni EU na izogibanje davkom od dohodkov pravnih oseb na podlagi svetovnih standardov, ki jih je jeseni 2015 razvila OECD. V ta namen je januarja sprejela ambiciozen sveženj ukrepov proti izogibanju davkom, da bi državam članicam pomagala pri odločnem in usklajenem ukrepanju proti izogibanju davkom ter zagotovila, da podjetja plačujejo davke, kadar ustvarjajo dobiček v EU.

Poleg tega je Komisija aprila sprejela predlog za direktivo, ki večnacionalnim skupinam iz EU in skupinam, ki niso iz EU, nalaga obveznost, da objavijo poročila v zvezi s posamezno državo o ustvarjenem dobičku in plačanih davkih ter tudi druge informacije. Tovrstna poročila bodo državljanom omogočila oceno davčnih strategij in prispevkov multinacionalk k blaginji, kar bo zagotovilo večjo preglednost davkov od dohodkov pravnih oseb. Večja preglednost in pravna varnost z dokončanjem pobude za posodobitev področja državnih pomoči Preglednost je pomembna, saj spodbuja dobro uporabo denarja davkoplačevalcev in je tudi ključni steber pobude za posodobitev področja državnih pomoči, uvedene 2012, da bi se zagotovila pravna varnost ter skrajšali upravni postopki za javne organe in podjetja. Preglednost se lahko spodbuja na primer z obveščanjem udeležencev na trgu o ukrepih državne pomoči, ki jih odobrijo države članice. V skladu z novimi pravili morajo organi na vseh ravneh, ki dodelijo pomoč, predložiti informacije o vsaki dodeljeni pomoči, ki presega 500 000 EUR. Od julija 2016 morajo organi v zbirki podatkov, ki omogoča iskanje, v šestih mesecih od datuma dodelitve pomoči objaviti informacije o identiteti posameznih upravičencev in prejeti pomoči. Preglednost se zagotavlja tudi s poenostavljeno uporabo pravil o državni pomoči, ki državam članicam olajšuje odobritev ukrepov pomoči, ne da bi jih morale predhodno priglasiti Komisiji. Da bi se javnim organom in podjetjem olajšala opredelitev, kdaj javna poraba spada na področje uporabe nadzora državne pomoči EU in kdaj ne, je Komisija maja objavila obvestilo o pojmu državne pomoči kot enega od zadnjih gradnikov svoje pobude za posodobitev področja državnih pomoči. Obvestilo vsebuje jasna navodila o vseh vidikih opredelitve državne pomoči. Zlasti pomembno je spodbuditi javne naložbe, saj pomagajo državam članicam in podjetjem načrtovati oblike javnega financiranja, ki ne vključujejo tveganja izkrivljanja enakih konkurenčnih pogojev na enotnem trgu ali izrivanja zasebnih naložb. S tem se bo povečal učinek naložb na gospodarsko rast in ustvarjanje delovnih mest v skladu z naložbenim načrtom za Evropo, ki ga je pripravila Komisija. 3. Spodbujanje konkurence in inovacij na enotnem digitalnem trgu Trg digitalnih storitev je hitro postal eno najpomembnejših področij za evropske potrošnike. Digitalna tehnologija lahko zagotovi nizke cene, široko izbiro in hitre inovacije, vendar je dejanski dostop potrošnikov do teh koristi odvisen od tega, kako trg deluje. Cilj politike konkurence je zagotoviti, da se potrošniki obravnavajo pošteno ter da se vplivnim podjetjem prepreči sklepanje poslov, ki zvišujejo cene ali ovirajo inovacije ali ljudem onemogočajo svobodno izbiro želenih proizvodov. S tega vidika vloga enotnega digitalnega trga vključuje veliko več kot le izboljšanje učinkovitosti gospodarstva, saj lahko vsem zagotovi pošteno možnost, da izkoristijo ugodnosti tehnološkega napredka, potrošnikom pa omogoča nadzor. E-trgovanje je tipičen primer – večina odraslih v EU je leta 2015 naročila potrošniško blago ali storitve prek spleta, pri čemer se je število v nekaterih državah članicah povzpelo na več kot osem od desetih ljudi. E-trgovanje je postalo pomembno gonilo preglednosti cen in cenovne konkurence ter povečuje izbiro potrošnikov in njihovo zmožnost iskanja najboljših ponudb, s čimer spodbuja konkurenco in inovacije. Čeprav ustvarja tudi nove priložnosti za podjetja, obvladovanje hitro spreminjajočega se trga za e-trgovanje ni vedno preprosto. Vsa na spletu dejavna podjetja, kot so prodajalci na drobno in distributerji ter tudi proizvajalci in ustvarjalci vsebin, se zdaj srečujejo z novimi in velikimi izzivi. Preiskava sektorja e-trgovanja, ki jo je Komisija izvedla leta 2015 v okviru svoje strategije za enotni digitalni trg, prispeva k boljšemu razumevanju teh izzivov in priložnosti. Preiskava sektorja e-trgovanja Prvi rezultati in nadaljnji ukrepi Komisija je septembra 2016 objavila začetne ugotovitve preiskave sektorja e-trgovanja. Med preiskavo je zbrala dokaze od skoraj 1 800 podjetij, ki se ukvarjajo z e-trgovanjem potrošniškega blaga in digitalnih vsebin, ter preučila približno 8 000 distribucijskih pogodb. Predhodno poročilo potrjuje vse večji pomen e-trgovanja, vendar tudi opredeljuje nekatere poslovne prakse, ki bi lahko omejevale spletno konkurenco, zlasti v zvezi s spletno prodajo potrošniškega blaga in sporazumi o licenciranju avtorskih pravic. Komisija lahko začne preiskave posameznih primerov poslovnih praks, ki bi lahko vzbudile pomisleke glede konkurence. O predhodnem poročilu je potekalo javno posvetovanje, ki se je zaključilo 18. novembra 2016. Komisija je marca objavila prve ugotovitve o geografskem blokiranju, ki kažejo, da je praksa zelo razširjena v e-trgovanju po vsej EU, zlasti na področju digitalnih vsebin. Skoraj 60 % ponudnikov digitalnih vsebin, ki so odgovorili na vprašalnik, je z imetniki pravic sklenilo pogodbene dogovore o geografskem blokiranju. Če je geografsko blokiranje rezultat sporazumov med dobavitelji in distributerji, lahko omeji

konkurenco na enotnem trgu, kar je v nasprotju s protimonopolnimi pravili EU. Tako kot pri vsaki dejavnosti izvrševanja zakonodaje o konkurenci je treba pri preiskavah geografskega blokiranja izvesti pravno in gospodarsko oceno, ki vključuje tudi analizo možnih utemeljitev ugotovljenih omejitev. Večina primerov geografskega blokiranja s strani prodajalcev na drobno temelji na enostranskih poslovnih odločitvah, da ne bodo izvajali čezmejne prodaje, tj. neodvisno od sporazumov s kakršnimi koli dobavitelji ali od komercialnega pritiska dobaviteljev, in ne spada na področje pravil o konkurenci EU. Komisija je v okviru strategije za enotni digitalni trg maja 2016 sprejela tudi predlog uredbe o preprečevanju geografskega blokiranja in drugih oblik diskriminacije na podlagi državljanstva, prebivališča ali sedeža strank, pri čemer opredeljuje primere, v katerih nikakor ni mogoče upravičiti drugačne obravnave potrošnikov na podlagi njihovega prebivališča. Ohranjanje inovacij pri soočanju s prevladujočimi spletnimi akterji Nekatere poslovne prakse lahko omejujejo izbiro potrošnikov, vendar pa je oviranje prihoda novih proizvodov na trg še večja težava. Izvrševanje protimonopolne zakonodaje je nujno za zagotovitev, da prevladujoča podjetja drugim ne preprečujejo možnosti za oblikovanje inovativnih zamisli naslednje generacije. Iskalniki imajo ključno vlogo pri usmerjanju potrošnikov v digitalnem okolju in Komisija obravnava ta trg kot eno od svojih prednostnih nalog izvajanja. Julija sta bili Googlu in njegovi matični družbi Alphabet poslani dve obvestili o nasprotovanju. Komisija je v dodatnem obvestilu o nasprotovanju, ki je sledilo obvestilu, poslanemu aprila 2015 v okviru iste zadeve, podkrepila svoj predhodni sklep, da je Google zlorabil svoj prevladujoč položaj s sistematičnim favoriziranjem svoje storitve primerjave cen na svojih straneh z rezultati iskanja. Zaskrbljena je, da uporabniki pri iskanju ne vidijo nujno najbolj relevantnih rezultatov, kar je v škodo potrošnikov in inovacij na trgu. Komisija je s predložitvijo dopolnilnega obvestila o nasprotovanju ponovno potrdila svojo predhodno ugotovitev, hkrati pa zaščitila pravice Googla do obrambe, saj mu je zagotovila priložnost, da se uradno odzove na dodatne dokaze. Tekoča preiskava Komisije v nobenem primeru ne posega v končno odločitev, ki jo Komisija sprejme v zvezi z zadevo. Ločeno je Komisija Googlu poslala tudi obvestilo o nasprotovanju v zvezi z omejevanjem možnosti za spletišča tretjih strani, da med spletnim iskanjem prikazujejo oglase Googlovih konkurentov. Google oglase med spletnim iskanjem postavlja neposredno na svoje iskalno spletišče in tudi kot posrednik na spletišča tretjih strani, na primer spletnih trgovcev, telekomunikacijskih operaterjev in časopisov, prek svoje platforme „AdSense for Search“. Komisija zavzema predhodno stališče, da je Google s temi praksami lahko preprečil obstoječim in potencialnim konkurentom, vključno z drugimi ponudniki iskanja in platformami za spletno oglaševanje, vstop in rast na tem komercialno pomembnem področju. Prek pametnih telefonov in tabličnih računalnikov se opravi več kot polovica celotnega spletnega prometa, v prihodnosti pa naj bi se ta delež še povečal. Konkurenčen sektor mobilnega interneta je vse pomembnejši za potrošnike in podjetja v Evropi in Komisija je zelo previdna pri spodbujanju poštene in dinamične konkurence na tem področju. Komisija je aprila poslala Googlu obvestilo o nasprotovanju, v katerem ga je obvestila o svojem predhodnem stališču, da je podjetje kršilo protimonopolna pravila EU ter zlorabilo svoj prevladujoči položaj z vključitvijo omejevalnih pogojev v sporazum s proizvajalci naprav s sistemom Android in omrežnimi operaterji mobilne telefonije, ki take naprave tržijo. Glede na predhodne ugotovitve Komisije konkurenčni iskalniki, mobilni operacijski sistemi in spletni brskalniki zaradi Googlovega ravnanja morda ne morejo konkurirati na podlagi lastnih dosežkov, temveč so bili umetno izključeni iz nekaterih poslovnih priložnosti. Hkrati so potrošniki lahko omejeni pri izbiri mobilnih aplikacij, spletnih storitev in inovativnih platform, kar je kršenje protimonopolnih pravil EU.

Komisija je nadaljevala tudi protimonopolno preiskavo, ki jo je leta 2015 začela zoper Amazon, ki je največji distributer e-knjig v Evropi. Komisija je zaskrbljena, da bi lahko sporazumi Amazona z založbami drugim distributerjem e-knjig otežili konkuriranje Amazonu z razvojem novih in inovativnih izdelkov in storitev. Neomejenemu trgu za digitalne vsebine naproti: zadeva plačljive televizije Resnični enotni digitalni trg pomeni, da lahko potrošniki EU gledajo naročniške televizijske programe po svoji izbiri, ne glede na to, kje v EU živijo ali potujejo. Komisija preiskuje, ali sporazumi o izdaji dovoljenj med šestimi glavnimi filmskimi studii v EU in Sky UK, ki potrošnikom iz drugih držav EU preprečujejo dostop do storitev Sky UK in irske plačljive televizije, kršijo pravila konkurence EU. Paramount je aprila Komisiji ponudil zaveze, da bi upošteval njene pomisleke glede nekaterih določb v pogodbah o licenciranju filmskih pravic za plačljivo televizijo med družbama Paramount in Sky UK. Komisija se je nato posvetovala z udeleženci na trgu, da bi preverila ustreznost predlaganih zavez, in je na podlagi rezultatov tega tržnega preizkusa sklenila, da zaveze, kot jih je pojasnil Paramount, upoštevajo njene pomisleke. Julija je sprejela sklep, s katerim so postale zaveze, ki jih je ponudil Paramount, pravno zavezujoče na podlagi protimonopolnih pravil EU. Še vedno poteka preiskava Komisije v zvezi z ravnanjem družb Disney, NBCUniversal, Sony, Twentieth Century Fox, Warner Bros in Sky. Odprt in konkurenčen telekomunikacijski okvir v korist evropskih potrošnikov Potrošniki ne bi mogli izkoriščati prednosti novih digitalnih storitev brez dobre in cenovno dostopne internetne povezave. To pomeni, da so cenovno dostopna mobilna omrežja nujna, tako kot je nujna tudi konkurenca – konkurenca ohranja nizke cene in spodbuja mobilne operaterje k naložbam v boljša omrežja. Da bi Komisija spodbudila resnični enotni digitalni trg, ne more dopustiti protikonkurenčnih sporazumov ali združitev, ki škodijo konkurenci in zvišujejo cene za potrošnike. Dve pomembni odločitvi glede nadzora nad združitvami v telekomunikacijskem sektorju Razmere na nacionalnih trgih telekomunikacij se danes zelo razlikujejo. Ni ene same enotne rešitve za vse in Komisija pri svoji analizi vedno upošteva različne posebnosti. Komisija je maja na podlagi uredbe EU o združitvah po poglobljeni preiskavi preprečila predlagano pripojitev podružnice „O2“ družbe Telefónica UK k podružnici „Three“ družbe Hutchison 3G UK, s čimer bi se na mobilnem trgu v Združenem kraljestvu ustvarilo novo vodilno podjetje. Imela je resne pomisleke, da bi bistveno zmanjšanje konkurence na trgu zvišalo cene in omejilo izbiro za potrošnike v Združenem kraljestvu. Prevzem bi verjetno tudi oviral inovacije in razvoj omrežne infrastrukture v Združenem kraljestvu, kar je zelo skrb vzbujajoče zlasti za hitro razvijajoče se trge. Popravni ukrepi, ki jih je predlagala družba Hutchison, niso ustrezno upoštevali pomislekov v zvezi s prevzemom. Komisija je septembra na podlagi uredbe EU o združitvah pod določenimi pogoji odobrila predlagano skupno telekomunikacijsko podjetje družb Hutchison in VimpelCom v Italiji. Po poglobljenem pregledu je sklenila, da strukturni popravni ukrepi, ki sta jih predlagali družbi Hutchison in VimpelCom, v celoti upoštevajo pomisleke Komisije glede konkurence. Strani bosta zagotovili, da bo francoski telekomunikacijski operater Iliad vstopil na trg kot nov omrežni operater mobilne telefonije v Italiji. To pomeni, da lahko zadevna operaterja rasteta in izkoristita prednosti združitve svojih sredstev, medtem pa bodo italijanski uporabniki mobilnih storitev še naprej koristili inovativne mobilne storitve po poštenih cenah in v okviru visokokakovostnih omrežij. Ta primer dokazuje, da lahko telekomunikacijska podjetja v Evropi rastejo znotraj ene države in prek meja, če se ohranja učinkovita konkurenca. Komisija je oktobra začela preiskavo sporazuma o souporabi omrežja med dvema češkima operaterjema mobilne telefonije, O2 CZ/CETIN in T-Mobile CZ. O2 CZ in T-Mobile CZ sta glavna telekomunikacijska operaterja na Češkem in skupaj zagotavljata storitve približno trem četrtinam češkega maloprodajnega trga mobilnih telekomunikacij. Komisija zlasti preiskuje, ali bi se lahko zaradi sodelovanja med O2 CZ/CETIN in T-Mobile CZ upočasnile izboljšave kakovosti obstoječe infrastrukture in odložila ali ovirala uporaba novih tehnologij in storitev, zlasti na gosto poseljenih območjih. Preiskala bo tudi učinek možnih učinkovitosti, ki bi se lahko zagotovile s souporabo omrežja. Na podlagi te ocene bo ugotovila, ali sodelovanje krši člen 101 PDEU, ki prepoveduje protikonkurenčne poslovne prakse. Da bi Komisija zagotovila telekomunikacijski okvir, ki spodbuja konkurenco, je septembra 2016 predložila predlog direktive o vzpostavitvi Evropskega zakonika o elektronskih komunikacijah in predlog uredbe o vzpostavitvi Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (BEREC). Spodbujanje vključujočega dostopa do visokohitrostnih širokopasovnih omrežij Da bi Evropa lahko izkoristila vse priložnosti digitalnih prizadevanj, potrebuje tudi prvorazredno telekomunikacijsko infrastrukturo. Ključna prednostna naloga strategije za enotni digitalni trg je državljanom in podjetjem EU, zlasti malim in srednjim podjetjem, zagotoviti dostop do visokohitrostnih širokopasovnih omrežij. Za uresničitev tega cilja so pogosto potrebna javna sredstva, pri čemer je treba zagotoviti vključenost, zlasti v zvezi s podeželskimi območji, manj privlačnimi za zasebne vlagatelje. Komisija je v skladu s pravili EU o državni pomoči odobrila nacionalni program Združenega kraljestva za širokopasovne storitve za obdobje 2016–2020, načrt Italije za zelo hitro širokopasovno omrežje za obdobje 2016–2022 in francoski program za širokopasovne storitve „Plan Très Haut Débit“. Vsakemu programu je bil priložen tudi podroben načrt vrednotenja za oceno učinka, katere rezultati bodo predloženi Komisiji. Ocena državne pomoči, ki jo izvede Komisija, temelji na smernicah za širokopasovna omrežja iz leta 2013. Cilj je preprečiti, da bi javna sredstva nadomestila zasebne naložbe, in spodbujati učinkovito konkurenco z zagotavljanjem, da lahko drugi ponudniki storitev nediskriminacijsko uporabljajo javno financirano infrastrukturo. 4. Vzpostavitev enotnega trga, ki krepi vlogo državljanov in podjetij EU Z vzpostavljanjem bolj povezanega in poštenega enotnega trga politika konkurence močno vpliva na življenje ljudi, saj se državljani in podjetja EU vsakodnevno ukvarjajo s trgom. Oblikovanje družbe, ki vsakogar obravnava pošteno, pomeni delovanje trga, ki krepi vlogo potrošnikov in zagotavlja upoštevanje njihovih mnenj. Izvrševanje zakonodaje o konkurenci je na primer pomembno, kadar potrošniki zaradi kartela plačajo več, kot bi morali, ali imajo težave pri iskanju želenega proizvoda. Pomemben je tudi nadzor nad združitvami za zagotovitev, da združitve ne škodijo konkurenčni strukturi trgov ter s tem potrošnikom in širšemu gospodarstvu. Komisija je, da bi uresničila polni potencial enotnega trga, pred kratkim okrepila prizadevanja za učinkovito izvajanje evropskih pravil na vseh področjih politike. Komisija je decembra 2016 sprejela Sporočilo z naslovom „Pravo EU: z boljšo uporabo do boljših rezultatov“, da bi zagotovila bolj strateško in bolj osredotočeno uporabo, izvajanje in izvrševanje prava EU v korist državljanov, potrošnikov in podjetij.

Vzpostavitev učinkovitega in trajnostnega prometnega sektorja v celotni EU Prometni sektor je ključni sektor za evropska gospodinjstva – s prevozom povezano blago in storitve so za stanovanjskimi izdatki druga največja proračunska postavka v gospodinjstvu. Konkurenčne cene storitev prevoza neposredno zadevajo na milijone Evropejcev. Komisija je letalskima prevoznikoma Brussels Airlines in TAP Portugal oktobra poslala obvestilo o nasprotovanju v zvezi z leti pod skupno oznako za potniški promet med Brusljem in Lizbono. Sporazum o letih pod skupno oznako je poslovni dogovor, v okviru katerega letalski prevoznik, ki opravlja let, drugemu letalskemu prevozniku dovoli, da trži let in izda vozovnico zanj, kot če bi let opravljal sam. Partnerja v okviru teh dogovorov se tudi dogovorita, kako bosta drug drugemu zagotovila nadomestilo za sedeže, ki jih prodata na letih partnerja. Sporazumi o letih pod skupno oznako lahko zagotovijo ugodnosti za potnike v smislu širše omrežne pokritosti in boljših povezav. Vendar pa ima Komisija pomisleke, da sta letalska prevoznika Brussels Airlines in TAP Portugal v tem konkretnem primeru z leti pod skupno oznako omejila konkurenco in škodovala interesom potnikov, ki letijo iz Bruslja v Lizbono. Komisija je novembra začela tudi preiskavo, da bi ocenila, ali prvotno češko železniško podjetje České dráhy, a.s. (ČD) zaračunava cene, ki so nižje od stroškov, da bi odpravilo konkurenco na področju storitev železniškega potniškega prevoza, kar je v nasprotju s protimonopolnimi pravili EU. Konkurenca je nujna za znižanje cen in izboljšanje kakovosti storitev, zlasti na predhodno monopoliziranih trgih. Komisija bo natančno proučila poslovne prakse podjetja České dráhy za zagotovitev, da podjetje ne izriva konkurentov s trga v škodo potnikov. Uvedba postopka ne vpliva na rezultat preiskave. Prvotna železniška podjetja so pogosto predmet preverjanja konkurence. Komisija je aprila predčasno izvzela podjetje Deutsche Bahn iz upoštevanja zavez, ki so mu bile naložene decembra 2013, saj je na sedanji nemški trg železniške vleke vstopilo več konkurentov, kar je zmanjšalo pomisleke Komisije glede konkurence. Zvišanje stopnje konkurence na nemškem trgu oskrbe železniškega prometa z električno energijo potrjuje, da so zaveze uspešno odpravile pomisleke Komisije glede konkurence. To je dober primer, kako lahko sklepi o zavezah hitro in učinkovito odprejo trge, zagotovijo enake konkurenčne pogoje ter povečajo konkurenco in znižajo cene za potrošnike in podjetja. Prevoz je pomembno področje rasti tudi zaradi svoje posebne funkcije služenja drugim gospodarskim sektorjem. Pomemben del evropskega enotnega trga je zlasti cestni prevoz blaga, saj je na evropskih cestah več kot 30 milijonov tovornjakov, ki predstavljajo približno tri četrtine celinskega prevoza blaga v Evropi. Konkurenčnost sektorja je odvisna od cen vozil, ki jih uporabljajo prevozniki. Komisija je julija ugotovila, da družbe MAN, Volvo/Renault, Daimler, Iveco in DAF kršijo protimonopolna pravila EU, ter jim naložila rekordno denarno kazen v višini 2,9 milijarde EUR. Prelomni sklep v sektorju cestnega prometa: primer kartela tovornjakov Sklep Komisije se nanaša izrecno na trg proizvodnje srednje težkih (od 6 do 16 ton) in težkih tovornjakov (več kot 16 ton). Približno devet od vsakih desetih srednje težkih in težkih tovornjakov, proizvedenih v Evropi, je tovornjakov družb MAN, Volvo/Renault, Daimler, Iveco in DAF. Namesto da bi družbe druga drugi konkurirale, so se več kot 14 let, tj. od leta 1997 do 2011, dogovarjale o oblikovanju cen, dokler ni Komisija v podjetjih izvedla nenapovedanih inšpekcijskih pregledov. V tem obdobju so dogovori med družbami obravnavali iste teme, in sicer zadevna zvišanja tovarniških cen, časovni razpored uvedbe novih tehnologij emisij in prenos stroškov teh tehnologij na potrošnike. Vse družbe so priznale vpletenost in privolile v poravnavo. Postopki so bili uvedeni tudi v zvezi z družbo Scania, ki ni bila vključena v sklep o poravnavi. Zato se preiskava te družbe nadaljuje v skladu s standardnim postopkom v zvezi s karteli (brez poravnave). Ta sklep je pomemben tudi, ker poudarja pomen delujočega konkurenčnega trga pri spodbujanju razvoja in razširjanja stroškovno učinkovitih tehnologij z nizkimi emisijami, kar je eden od elementov evropske strategije za mobilnost z nizkimi emisijami. Varstvo konkurence na koncentriranih trgih Nadzor Komisije nad združitvami je zelo pomemben za zaščito poštene konkurence v vseh sektorjih in industrijah, vendar je mogoče še pomembnejši v sektorjih, ki so že relativno koncentrirani. Komisija mora poskrbeti, da vplivna podjetja ne zlorabljajo svojih pooblastil na način, ki koristi njim, škodi pa njihovim strankam in preostalemu gospodarstvu. Komisija na primer zelo pozorno spremlja trg fitofarmacevtskih sredstev, da bi preprečila negativni učinek tržnih struktur, ki so posledica združitev, na evropske kmete, katerih preživetje je odvisno od dostopa do semen in fitofarmacevtskih sredstev po konkurenčnih cenah. Leta 2016 je začela dve poglobljeni preiskavi predlaganih združitev na tem področju. Prva predlagana transakcija zadeva dve ameriški družbi Dow in DuPont, s katero bi se ustanovila največja integrirana družba za fitofarmacevtska sredstva in semena na svetu. Pomenila bi združitev dveh konkurentov z vodilnima portfeljema herbicidov in insekticidov ter velikimi dosedanjimi dosežki pri ponujanju inovativnih fitofarmacevtskih sredstev in semen na trgu. Druga predlagana združitev zadeva švicarsko družbo Syngenta, ki je ena od glavnih družb za semena in fitofarmacevtska sredstva na svetu, ter kitajsko družbo ChemChina, ki upravlja družbo Adama, ki je največji dobavitelj generičnih fitofarmacevtskih sredstev v Evropi. Njihovi proizvodi se uporabljajo za gojenje več glavnih poljščin, ki rastejo v Evropi, vključno z žiti, bombažem, koruzo, sadjem in zelenjavo, oljno ogrščico, sojo, sladkorno peso in sončnicami. Pri poglobljeni preiskavi bo ocenjeno, ali bi predlagani združitvi lahko povzročili zvišanje cen ali zmanjšanje inovacij v zvezi z zadevnimi proizvodi. Pravičnejši finančni sektor za podporo realnega gospodarstva Finančni trgi opravljajo ključno funkcijo v evropskem gospodarstvu, pri čemer morajo biti stabilni, odprti in konkurenčni, da bi zagotovili podporo tekočemu gospodarskemu okrevanju. Od začetka krize ima politika konkurence ključno vlogo pri vzpostavljanju pravičnejšega in preglednejšega finančnega sektorja v EU. Junija 2016 so se začeli v celoti uporabljati vsi elementi uredbe o medbančnih provizijah. Z novimi pravili so stroški plačil z debetno ali kreditno kartico bolj pregledni za prodajalce na drobno in potrošnike ter jim omogočajo učinkovite odločitve. Provizije, ki jih banke zaračunavajo za ta plačila s kartico, v preteklosti večinoma niso bile znane, čeprav so stroške na koncu krili potrošniki. Z uredbo o medbančnih provizijah so se te provizije omejile, s čimer so se zmanjšali stroški v korist več milijonov evropskih potrošnikov in prodajalcev na drobno. Komisija je hkrati nadaljevala protimonopolno preiskavo medbančnih provizij družb MasterCard in Visa v zvezi s plačili imetnikov kartic iz držav zunaj EGP (Evropski gospodarski prostor), ki niso zajete v uredbi o medbančnih provizijah in še vedno bremenijo evropske trgovce. Nadaljevala je tudi preiskavo pravil družbe MasterCard v zvezi s čezmejnim pridobivanjem, ki omejujejo možnosti trgovca, da izkoristi boljše pogoje bank, ki imajo sedeže drugod na notranjem trgu.

V podporo odločitev v zvezi z naložbami in porabo podjetja in gospodinjstva potrebujejo dobre finančne posrednike, ki so običajno banke. Kriza je pokazala, da lahko posledice težav evropskih bank močno presegajo neposredno nevarnost za vlagatelje in delničarje. Težave lahko močno vplivajo na finančno stabilnost države, pri čemer so učinki prelivanja na druge države članice in države zunaj EU skoraj neizogibni. Nadzor državne pomoči je v teh razmerah še vedno ključno orodje za zagotovitev varnejšega in boljšega bančnega sektorja v EU. Pravila o državni pomoči so sestavni del bančne unije ter zagotavljajo enako obravnavo držav članic, vključenih v bančno unijo, in držav članic, ki niso vključene vanjo. Vloga nadzora državne pomoči je zagotoviti, da odločitve, ki jih sprejme nacionalna vlada, po nepotrebnem ne obremenijo državne blagajne ali izkrivljajo enakih konkurenčnih pogojev v EU. Komisija je leta 2016 sprejela več odločitev, s katerimi je prispevala k stabilizaciji bančnih sektorjev v več državah članicah. Komisija je začela tudi poglobljeno preiskavo, da bi v skladu z uredbo EU o združitvah ocenila, ali bi se s predlagano združitvijo borz Deutsche Börse AG (DB) in London Stock Exchange Group (LSE) zmanjšala konkurenca na več področjih infrastrukture finančnega trga. S predlagano združitvijo bi se združile dejavnosti borz DB in LSE. Z združitvijo nemške, britanske in italijanske borze ter več največjih evropskih klirinških hiš bi se ustvaril daleč največji evropski borzni upravitelj. Prednostna naloga Komisije je tudi povečanje preglednosti na področju izvedenih finančnih instrumentov. Komisija je julija sprejela zaveze, ki sta jih ponudila Mednarodno združenje za zamenjave in druge izvedene finančne instrumente (ISDA) ter ponudnik informacijskih storitev Markit v zvezi z izdajo licenc pravic intelektualne lastnine, ki je potrebna za opravljanje storitev trgovanja na trgu za kreditne zamenjave . Kreditna zamenjava je pogodba, s katero se prenese kreditno tveganje ali tveganje neplačila, povezana z dolžniško obveznostjo, kot so državne ali podjetniške obveznice. Vlagatelji uporabljajo kreditne zamenjave za zavarovanje pred tveganji in kot naložbe. Komisija je aprila izvedla tržni preizkus osnutkov zavez, katerega rezultat je bil pozitiven. Glede na rezultate tržnega preizkusa je družba Markit predlagala manjše spremembe začetnih zavez in pojasnila v zvezi z njimi. Končne zaveze upoštevajo pomisleke Komisije, saj bodo olajšale trgovanje s kreditnimi zamenjavami na borzah in pri tem izboljšale preglednost. Sklep Komisije vsem mestom trgovanja omogoča pošten, razumen in nediskriminacijski dostop do podatkov in intelektualne lastnine združenja ISDA in družbe Markit, da bi se tako zagotovilo prosto trgovanje s kreditnimi izvedenimi finančnimi instrumenti. To zagotavlja večjo stabilnost trga ter tudi večjo izbiro in nižje stroške transakcij za vlagatelje. Zaveze tako prispevajo k cilju MifiD 2 in bančne unije. Poleg tega je Komisija decembra naložila denarno kazen družbam Crédit Agricole, HSBC in JPMorgan Chase v skupnem znesku 485 milijonov EUR zaradi sodelovanja v kartelu v zvezi z obrestnimi izvedenimi finančnimi instrumenti evra. Družbe Barclays, Deutsche Bank, RBS in Société Générale so decembra 2013 dosegle poravnavo s Komisijo v zvezi z navedenim primerom kartela. Ker se družbe Crédit Agricole, HSBC in JPMorgan Chase niso odločile za poravnavo, se je preiskava nadaljevala v skladu s standardnim postopkom Komisije v kartelnih zadevah. Ta sklep zaznamuje odpravo prvega od več kartelov, ki so bili odkriti v sektorju finančnih storitev in kaznovani. Izvrševanje pravil o konkurenci na področju športa Področje konkurenčnega prava je seveda nekoliko omejeno, vendar mora Komisija, ko je izvrševanje zakonodaje o konkurenci pravo orodje, pravočasno ukrepati, da bi na določenem gospodarskem področju ponovno vzpostavila enake pogoje. V nekaterih sektorjih obstaja dolgoletna tradicija sklepov na področju politike konkurence, vendar to morda ne velja vedno za druge sektorje. Šport je novejši tak primer. Komisija je septembra 2016 obvestila Mednarodno drsalno zvezo (ISU) o svojem predhodnem stališču, da so morda pravila zveze, v skladu s katerimi so športnikom naložene visoke kazni za sodelovanje pri nedovoljenih dogodkih hitrostnega drsanja, v nasprotju s protimonopolnimi pravili EU. Konkurenčno pravo in športne zveze: preiskava mednarodne drsalne zveze ISU je edini organ, ki ga Mednarodni olimpijski komite priznava kot upravljavca umetnostnega in hitrostnega drsanja na ledu. Člani organa so nacionalne drsalne zveze. Za športna pravila veljajo protimonopolna pravila EU, če organ, ki določi pravila, ali podjetja in osebe, ki morajo ta pravila spoštovati, opravljajo gospodarsko dejavnost. Mednarodni športni vodstveni organi imajo edinstveno vlogo pri določanju pravil igre in zagotavljanju enotnih standardov ravnanja. V skladu s pravili zveze ISU se športniku, ki se udeleži nedovoljenega dogodka, naložijo številne kazni, kar lahko vodi tudi do vseživljenjske prepovedi sodelovanja pri vseh glavnih mednarodnih tekmovanjih v hitrostnem drsanju. Komisija ima pomisleke, da kazni v skladu s pravili zveze ISU omejujejo komercialno svobodo športnikov in preprečujejo vstop na trg novim organizatorjem mednarodnih dogodkov hitrostnega drsanja, saj ti ne morejo pridobiti vrhunskih športnikov. Komisija je sklenila nadaljevati to preiskavo, ker razkriva specifične domneve glede kršitev konkurenčnega prava na mednarodni ravni, in ne zaradi širših vprašanj v zvezi z upravljanjem športa. Poleg tega ima nadzor državne pomoči vlogo pri ohranjanju enakih konkurenčnih pogojev v športu. Komisija je julija 2016 po treh ločenih poglobljenih preiskavah sklenila, da so ukrepi javne podpore, ki jih je Španija odobrila sedmim poklicnim nogometnim klubom, tem klubom zagotovili nepošteno prednost pred drugimi klubi, kar je v nasprotju s pravili EU o državni pomoči. Pravila EU o državni pomoči se uporabljajo za javna posredovanja na trgu, s katerimi se zagotovi, da trgi ne izkrivljajo konkurence s selektivnim dajanjem prednosti enemu udeležencu na trgu pred drugim. Poklicni nogomet je poslovna dejavnost in javna sredstva na tem področju morajo biti v skladu s pravili poštene konkurence. To je zlasti pomembno za večino profesionalnih klubov, ki morajo poslovati brez subvencij. 5. Sprostitev potenciala evropske energetske unije in krožnega gospodarstva Potrošniki so dejavni in osrednji akterji na energetskih trgih prihodnosti. Prizadevanje za vzpostavitev resnično konkurenčnega evropskega energetskega trga lahko vpliva na račune evropskih podjetij in gospodinjstev za energijo – oblikovanje integrirane in podnebju prijazne evropske energetske unije brez tehničnih ali regulativnih omejitev bo potrošnikom po vsej EU zagotovilo boljše možnosti pri izbiri ponudnika in najboljše ponudbe za dobavo energije. Komisija je novembra predložila sveženj ukrepov za ohranjanje konkurenčnosti energetskega sektorja EU in spodbuditev prehoda na čisto energijo. Glavni cilji svežnja „Čista energija za vse Evropejce“ so trije: postavitev energetske učinkovitosti na prvo mesto, doseganje vodilne vloge na področju energije iz obnovljivih virov v svetovnem merilu in zagotovitev poštene obravnave odjemalcev. Zakonodajni predlogi zadevajo energetsko učinkovitost, energijo iz obnovljivih virov, zasnovo trga električne energije, zanesljivost oskrbe z električno energijo in nova pravila za upravljanje energetske unije. Več ukrepov v paketu je namenjenih tudi zaščiti najranljivejših odjemalcev. Komisija je poleg svežnja objavila končno poročilo o sektorski preiskavi državnih pomoči v zvezi z nacionalnimi ukrepi za zagotovitev, da so ves čas na voljo zadostne zmogljivosti za proizvodnjo električne energije (t. i. „mehanizmi zmogljivosti“). Pomoč pri oblikovanju boljših ukrepov pomoči za zanesljivo oskrbo z električno energijo Namen sektorske preiskave državnih pomoči v zvezi z mehanizmi zmogljivosti, ki je zajela več kot 120 udeležencev na trgu v enajstih državah članicah, je bil zbrati informacije o mehanizmih zmogljivosti, da bi se proučilo predvsem, ali zagotavljajo ustrezno oskrbo z električno energijo, ne da bi izkrivljali konkurenco ali trgovino na notranjem trgu EU.

Mehanizmi zmogljivosti so zelo pomembni, saj prispevajo k zmanjševanju tveganja izpadov električne energije za evropske odjemalce in podjetja. Hkrati lahko nepotrebni in slabo zasnovani mehanizmi zmogljivosti izkrivljajo konkurenco, ovirajo potrebne reforme trga, ovirajo čezmejne pretoke električne energije, povzročijo preplačila odjemalcev za električno energijo in so lahko v nasprotju s cilji razogljičenja. Končno poročilo ugotavlja, da morajo države članice bolje oceniti potrebo po teh mehanizmih, ter vključuje navodila, kako zagotoviti zanesljivost oskrbe in hkrati čim bolj zmanjšati izkrivljanje konkurence. Prizadevanje za naftni in plinski sektor v EU, ki spodbuja konkurenco Iskanje in proizvodnja nafte ter zemeljskega plina sta ključna sektorja pri zagotavljanju konkurenčnih cen energije za odjemalce in podjetja po vsej EU. Prav tako sta zlasti pomembna za učinkovito uporabo razpoložljivih virov zemeljskega plina v EU, ki je ključni element strategije energetske unije v zvezi z zagotavljanjem zanesljivosti oskrbe. Komisija je na tem področju januarja začela poglobljeno preiskavo pripojitve ponudnika storitev naftnih polj Baker Hughes k družbi Halliburton. Po pomislekih glede konkurence, ki so jih v zvezi z navedeno transakcijo izrazili številni organi za konkurenco po svetu, vključno s Komisijo, so strani maja opustile predlagano združitev. Glede na analizo Komisije je predlagana transakcija sprožila pomisleke glede konkurence na zelo velikem številu trgov, povezanih s storitvami naftnih polj, ki se zagotavljajo družbam za iskanje in proizvodnjo nafte in zemeljskega plina v Evropskem gospodarskem prostoru (EGP). Komisija je preiskavo izvedla v tesnem sodelovanju s številnimi organi za konkurenco po svetu, kot so ministrstvo za pravosodje ZDA, brazilski organ za konkurenco (CADE) ter avstralska komisija za konkurenco in potrošnike. Komisija je nadaljevala tudi preiskavi morebitne zlorabe prevladujočega položaja družbe Gazprom na področju dobave zemeljskega plina v srednji in vzhodni Evropi ter morebitnega preprečevanja dostopa do trgov zemeljskega plina v Bolgariji s strani prvotne bolgarske družbe BEH. Namen izvrševanja protimonopolnega prava v tem sektorju je vzpostaviti konkurenčnejše trge zemeljskega plina v Evropi ter olajšati povezovanje trgov in izmenjave energije med državami članicami. Podpora recikliranju in obnovljivim virom energije Prehod na krožno gospodarstvo je temelj strategije za doseganje bolj trajnostne Evrope. „Zaprtje zanke“ življenjskih ciklov proizvodov z okrepljenim recikliranjem in ponovno uporabo zagotavlja koristi za okolje in gospodarstvo. Učinkovita konkurenca v sektorju ravnanja z odpadki prispeva k obvladovanju izziva, tako da potrošnikom zagotavlja cenovno dostopno recikliranje. Komisija je septembra družbi Altstoff Recycling Austria (ARA) naložila denarno kazen v znesku 6 milijonov EUR, ker je konkurentom od leta 2008 do leta 2012 onemogočala vstop na avstrijski trg za ravnanje z gospodinjsko odpadno embalažo, kar je v nasprotju s členom 102 PDEU, ki prepoveduje zlorabo prevladujočega položaja na trgu. Izvrševanje protimonopolnega prava v sektorju ravnanja z odpadki Proizvajalci blaga v Avstriji morajo vzeti nazaj odpadno embalažo, ki ostane po uporabi njihovih proizvodov. To nalogo lahko prenesejo na podjetje, ki poskrbi za zbiranje in recikliranje odpadkov, pri čemer plačajo pristojbino. Komisija je ugotovila, da je bil vstop konkurentov na trg ravnanja z odpadki ali njihova širitev na tem trgu odvisna od odobritve dostopa do nacionalne infrastrukture za zbiranje, ki je delno pod nadzorom in delno v lasti družbe ARA. Pri preiskavi je bilo tudi ugotovljeno, da je družba ARA med marcem 2008 in aprilom 2012 zavračala dostop do te infrastrukture ter tako konkurente izključila s trga in odpravila konkurenco. Potem ko je Komisija začela preiskavo, je Avstrija septembra 2013 sprejela novo zakonodajo o ravnanju z odpadki in družba ARA je začela omogočati dostop do svoje infrastrukture za zbiranje gospodinjskih odpadkov. Od takrat je na trg vstopilo več konkurentov. Družba ARA je priznala kršitev, zagotovila upravno učinkovitost v zvezi s sklepom in predlagala strukturni ukrep. Ker je sodelovala s Komisijo, ji je ta znižala denarno kazen za 30 %. Medtem ko stranke sodelujejo s Komisijo v sklepih o zavezah in postopkih poravnave v kartelnih zadevah, se je postopek sodelovanja prvič od začetka veljavnosti Uredbe 1/2003 uporabil v okviru protimonopolnega sklepa o prepovedi v nekartelni zadevi. Sodelovanje v protimonopolnih postopkih v nekartelnih zadevah bi lahko povečalo učinkovitost izvršilnih ukrepov Komisije in bi se lahko v prihodnje uporabilo v drugih primerih. Spodbujanje recikliranja je le del poti k bolj trajnostni Evropi – prednostna naloga so tudi naložbe v nizkoogljične tehnologije za čisto energijo. Obnovljivi viri energije so viri energije prihodnosti in v zadnjih nekaj letih so skoraj vse države članice sprejele programe podpore za obnovljive vire energije. Komisija je v skladu s pravili o državni pomoči leta 2016 sprejela 15 sklepov o novih programih podpore za proizvajalce energije iz obnovljivih virov, s čimer je prispevala k večji trajnosti energetskega sektorja EU in izboljšala varstvo okolja. 7. Oblikovanje evropske in globalne kulture konkurence Da bi se dosegel dejanski napredek pri oblikovanju bolj poštenega gospodarstva za vse, se morajo pravila o konkurenci uporabljati enako za vse Evropejce, ne glede na to, v kateri državi članici živijo, delajo ali nakupujejo. Zato Komisija proučuje, ali imajo nacionalni organi za konkurenco vsa pooblastila, sredstva in neodvisnost, ki jih potrebujejo za učinkovito izvrševanje konkurenčnega prava EU. Močnejši nacionalni organi za konkurenco, ki učinkovito izvajajo pravila EU o konkurenci Pravila EU o konkurenci se zdaj izvajajo v obsegu, ki ga Komisija sama nikoli ne bi mogla doseči. Komisija in nacionalni organi za konkurenco so od leta 2004 sprejeli več kot 1 000 sklepov o izvrševanju, pri čemer so za približno 85 % vseh odgovorni nacionalni organi za konkurenco. Ukrepanje številnih izvršilnih organov ima veliko večji, učinkovitejši in boljši odvračilni učinek na podjetja, ki bi morda poskušala kršiti pravila EU o konkurenci. Komisija je na podlagi sporočila o desetih letih izvrševanja v okviru Uredbe št. 1/2003 proučila, ali bi bilo mogoče orodja, ki so na voljo nacionalnim organom za konkurenco, še izboljšati. Leta 2016 je v zvezi s temi vprašanji prejela in zbrala povratne informacije najrazličnejših deležnikov, vključno s podjetji in skupinami potrošnikov, nacionalnimi organi za konkurenco, nacionalnimi vladami in poslanci Evropskega parlamenta. Javno posvetovanje, ki je potekalo od novembra 2015 do februarja 2016, je pokazalo, da približno 75 % anketirancev meni, da je mogoče še izboljšati učinkovitost nacionalnih organov za konkurenco. Poleg tega je 80 % anketirancev podprlo ukrepanje na ravni EU, da bi se nacionalnim organom za konkurenco zagotovila potrebna sredstva in instrumenti. V sodelovanju z Evropskim parlamentom je bila 19. aprila 2016 organizirana tudi javna obravnava, da bi se zbrala dodatna stališča. Komisija je na podlagi splošne podpore krepitvi vloge nacionalnih organov za varstvo konkurence za učinkovitejše uveljavljanje pravil začela razvijati pot naprej v obliki predloga zakonodajne pobude EU.