EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 1.12.2011 
SEC(2011) 1444 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
Povzetek ocene u činka 
Spremni dokument 
k predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta 
 
o skupnih pravilih dodeljevanja slotov na letališ čih Evropske unije (prenovitev) 
 
{COM(2011) 827 kon č.} 
{SEC(2011) 1443 kon č.}  
 
SL 1   SL 1. OPREDELITEV PROBLEMA  
1.1. Suboptimalno dodeljevanje in uporaba letaliških slotov 
1. Leta 2009 je 800 milijonov potnikov letelo z letališ č EU, ki se soo čajo s 
preobremenjenostjo. 15 najve čjih letališ č je izvedlo ve č kot polovico vsega 
potniškega zra čnega prometa v Evropi. Med najboljšimi 25 letališ či na svetu glede na 
skupno število oskrbljenih potnikov sodi 5 letališ č EU. Povpraševanje trenutno 
presega zmogljivost ve čine dneva ali celodne vno zmogljivost letališ č London 
Heathrow, London Gatwick, Paris Orly, Milan Li nate, Düsseldorf in Frankfurt, ki so 
leta 2009 skupaj oskrbela 200 milijonov potnikov. Prav tako povpraševanje presega zmogljivost v koni čnih urah na številnih drugih letališ čih (npr. Amsterdam Schiphol, 
Madrid Barajas, Paris Charles de Gaulle  itd.). Dodatno povpraševanje bo preseglo 
nove infrastrukturne zmogljivosti v pri hodnosti, zato se bo preobremenjenost še 
povečevala. 
2. Zato je treba obstoje če zmogljivosti letališ č uporabljati čim učinkoviteje. Jasno je, da 
trenutni sistem EU za dodeljevanje slotov ni optimalen glede na omejeno zmogljivost letališč. 
3. Na podlagi ocene izvajanja te ur edbe je bilo ugotovljenih ve č problemati čnih 
področij, ki jih je mogo če razdeliti na dve glavni kategor iji: na eni strani težave s 
sedanjim „upravnim“ sistemom EU in na dr ugi strani težave zaradi tega, ker sistem 
ne uporablja tržno osnovanih mehanizmov. 
1.1.1.  Obstoječ upravni sistem ni popoln in  se ne izvaja v celoti 
4. Prvič, popolna neodvisnost koordinatorjev slotov  ni v celoti zagotovljena. V 
nekaterih državah članicah struktura sistema usklajevanja omejuje neodvisnost 
koordinatorjev, ki jo je treba nedvomno zagotoviti. Poleg tega koordinatorji slotov ne 
zagotavljajo ustrezne preglednosti podatkov o slotih . 
5. Drugič
, Uredba o slotih v sedanji obliki ni v ce loti združljiva s prihodnjim evropskim 
sistemom kontrole zra čnega prometa (enotno evropsko nebo). Praktične izkušnje, ki 
so bile pridobljene v času krize vulkanskega pepela in krize snežnih mete žev ter ki so 
povezane s sloti, so na primer pokazale, da Evropska unija ni pripravljena na obvladovanje teh razmer. 
6. Tretjič, pravilo 80–20, pri katerem mora letalska družba uporabljati slot 80
 % časa v 
sezoni, da bi ji bil naslednje leto odobren isti slot, ni dovolj strogo . Tudi na nekaterih 
preobremenjenih letališ čih se 10  % dodeljenih slotov ne upora blja. Poleg tega lahko 
neučinkovito uporabo zmogljivosti  na nekaterih letališ čih povzro či kratko zaporedje 
slotov, in sicer z blokiranjem zmoglji vosti v poletni konici in prepre čevanjem 
izvajanja celoletne storitve. 
7. Ne nazadnje se ne uporabljajo vse razpoložljive zmogljivosti, kar kaže stopnja 
poznejšega vra čanja slotov . Letalske družbe iz operativnih razlogov obi čajno 
zahtevajo ve č slotov, kot jih dejansko potrebujejo, vendar dokazi kažejo, da se velik 
delež teh „presežnih“ slotov prepozno vrne v pool, da bi bili lahko dodeljeni drugemu prevozniku. Poleg tega se sankcije, ki jih naložijo države članice za 
 
SL 2   SL napačno uporabo slotov, bistveno razlikujejo , in sicer glede na vrste sankcioniranih 
napačnih uporab slotov in pogostnost njihove uporabe. 
1.1.1.  Pravni okvir ne sledi ve č razvoju letalskega trga 
8. Uredba omogo ča izmenjavo slotov med letalskimi družbami, vendar ne dolo ča 
izrecno, ali jih je mogo če zamenjati za denarno ali drugo protivrednost. Uredba ne 
dovoljuje izrecno nakupa in prodaje slot ov, vendar tega tudi ne prepoveduje. 
9. Zdi se, da sekundarno trgovanje zagotavlja koristi v smislu uporabe zmogljivosti. 
Vendar zaradi pomanjkanja preglednosti  ni povsem jasno, v kolikšni meri se 
sekundarno trgovanje izvaja . Poleg tega to ni dovoljeno na nekaterih letališ čih, 
vključno z letališ čem Orly in španskimi letališ či. Prav tako ni na voljo informacij o 
morebitnih pogodbenih omejitvah  v obliki dogovorov, ki lahko narekujejo kupcu, 
kako lahko take slote uporablja, zaradi česar organi, pristojni za konkurenco, težko 
analizirajo morebitne težave, povezane s konkurenco. 
10. Poleg tega se novi prevozniki sre čujejo z dvema vrstama ovir : omejitev dostopa do 
trga in širitve poslovanja. Histori čna preferenca pomeni, da novi prevozniki zelo 
težko premagujejo prevladujo č položaj tradicionalnih letalskih družb na najbolj 
obremenjenih letališ čih. Obstoje či prevozniki imajo premalo spodbud za prodajo 
slotov, čeprav bi jih lahko dr ugi prevozniki u činkoviteje uporabili. Zato je pool 
slotov na najbolj obremenjenih letališ čih prazen ali skoraj prazen. Ko so sloti na 
voljo, se obi čajno dodelijo ve č manjšim prevoznikom kot enemu ve čjemu 
prevozniku, ki je morda bolj sposoben u činkovito konkurirati glavnemu prevozniku. 
11. Ugotovljene težave vplivajo na letališ ča, saj se zmogljivost letališ č ne uporablja 
učinkovito ali v celoti. Predvsem pa vplivajo na letalske družbe , saj imajo te omejen 
dostop do preobremenjenih letališ č in ne morejo dobiti slotov, ki jih neu činkovito 
uporabljajo druge letalske družbe. Pr av tako se letalske družbe sre čujejo z razli čnimi 
razlagami s strani koordinatorjev slotov, ki so zato deležni manjše pravne varnosti 
glede pravilnega izvajanja Uredbe. Ne n azadnje suboptimalna konkur enca, storitve in 
cene vplivajo tudi na potrošnike . 
1.2. Analiza subsidiarnosti 
12. Uredba o slotih je bistve na za pravilno delovanje zra čnega prevoza . Upošteva cilj iz 
členov 90 in 91 Pogodbe o delovanju Evro pske unije. Ker se uporablja na čelo 
subsidiarnosti, je treba utemeljiti ukrepe EU v zvezi z dodeljevanjem slotov kot del 
skupne politike zra čnega prevoza. 
13. V tem primeru se ta utemeljitev osredoto ča na potrebo po zagotovitvi, da so po 
celotni Evropi na voljo enotna in u činkovita pravila , da bi se vsem operaterjem 
zagotovili enaki konkuren čni pogoji. 
14. Pri vzpostavljanju pravega notranjega trga za zra čni prevoz  je treba zagotoviti 
dodano vrednost EU, in sicer z izvedbenimi ukrepi, ki upoštevajo razmere razli čnih 
letališč ter hkrati zagotavljajo, da konkurenca med operaterji ni ovirana . Posamezni 
ukrepi držav članic bi lahko posegali v notranji trg. 
 
SL 3   SL 2. CILJI POBUDE EU 
15. Splošni cilj revizije Uredbe o slotih je zagotoviti optimalno dodeljevanje in uporabo 
letaliških slotov na preobremenjenih letališ čih. Specifična cilja sta: 
SC1: zagotoviti okrepljeno in u činkovito dodeljevanje in uporabo slotov;  
SC2: okrepiti lojalno konkurenco in konkuren čnost operaterjev. 
Specifična cilja je mogo če preoblikovati v operativne  cilje. Za SC1 ti vklju čujejo: 
zmanjševanje poznega vra čila slotov, pove čevanje uporabe slotov in zmanjševanje 
napačne uporabe slotov. Za SC2: pove čevanje števila konkurentov s stabilnim 
portfeljem slotov, pove čevanje števila prepeljanih pot nikov in izvedenih letov pri 
enaki zmogljivosti letališ ča ter razširitev poola slotov. 
3. MOŽNOSTI POLITIKE  
16. Prvi mogo č ukrep je razveljavitev Uredbe, pri čemer bi bile svetovne smernice 
IATA za časovno razporejanje (Worldwide Schedu ling Guidelines), tj. industrijski 
zakonik brez zakonske mo či, edini veljavni zakonik za dodeljevanje slotov v Evropi. 
Vse zainteresirane strani se strinjajo, da je  Uredba o slotih bistveno izboljšala proces 
dodeljevanja slotov v Evropi, njene sprememb e leta 2004 pa so bile dodatni korak k 
zagotavljanju nevtralnega in nediskriminatorn ega procesa dodeljevanja. Zato je bila 
ta možnost ovržena. 
17. Druga možnost politike bi bila zagotovitev  napotkov , ki bi dopolnjevali obstoje čo, 
nespremenjeno Uredbo. Ti na potki ne bi bili zavezujo či, zato bi se pojavile številne 
težave v zvezi z njihovim izvrševanj em. Še bolj pomembno je, da mnogo klju čnih 
težav v zvezi s suboptimalnim dodeljevanjem slotov ne bi bilo mogo če rešiti: napotki 
bi bili v nasprotju z obstoje čim besedilom Uredbe o slotih . Zato bi bilo edino tehtno 
posredovanje EU revizija Uredbe o slotih.  
18. Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi in študija, ki jo je leta 2011 izvedlo podjetje 
Steer Davies Gleave, sta spodbudila spreje tje širokega razpona posameznih ukrepov, 
s katerimi bi lahko rešili št evilne ugotovljene težave. 
19. Spodnja tabela dolo ča ukrepe politike, ohranjene za analizo.  
 
SL 4   SL Ukrepi politike  Vsebina ukrepov politike  
 Gonilo 1: Obstoječ upravni sistem ni popoln in se ne izvaja v celoti  
– Krepitev 
neodvisnosti 
koordinatorjev 
slotov in preglednosti 
podatkov o 
slotih
 Ta ukrep krepi organizacijsko in funkcionalno ne odvisnost. Uvaja jasna pr avila za financiranje 
koordinacijske funkcije in spremljanje finan čnih sredstev. Ta ukrep bi  okrepil in/ali razširil 
zahteve v zvezi s podatki, ki jih mo rajo izpolnjevati koordinatorji. 
– Zagotavljanje 
pravilne 
uporabe slotov  Ta ukrep bi omogo čil pristojbine za rezervacijo slotov in kazni ter izboljšal in okrepil vlogo 
koordinatorja pri izvajanju člena 14. 
– Povezovanje 
dodeljevanja slotov z enotnim 
evropskim 
nebom
 Koordinatorji v celoti s odelujejo z upravljavcem omrežja z zagotavljanjem podatkov o slotih, ki 
so potrebni za delovanje evrops kega omrežja. Zmogljivosti zra čnega prostora in zmogljivosti na 
tleh se učinkovito uporabljajo z zagot avljanjem skladnosti med na črti leta in sloti. Prihodnji 
standardi u činkovitosti za letališ ča bi zahtevali skladnost med cilji u činkovitosti in parametri 
letališč za koordinacijo slotov. 
Izboljšanje 
uporabe slotov  Ta ukrep bi povišal prag uporabe, ki je potreb en za ohranitev zaporedja slotov nad trenutnimi 
80 %, in pove čal minimalno dolžino zaporedja  slotov nad sedanjih 5. 
 Gonilo 2: pravni okvir ne sledi ve č razvoju letalskega trga  
Opredelitev 
režima EU za 
sekundarno 
trgovanje  Ukrep bi omogo čil sekundarno trgovanje na vseh letališ čih EU, ki bi se izvajalo v skladu z 
enotnim pravnim okvirom. Rešil bi težave v zvezi s preglednostjo in konkurenco, in sicer s 
prepovedjo omejujo čih dogovorov in krepitvijo preglednos ti pred trgovanjem in po njem. 
Izboljšanje 
primarnega 
dodeljevanja  Opredeljena sta bila dva ukrepa: 
1. Letni odstop in dražba deleža slotov. Vklju čuje odstop odstotka histori čnih slotov na izredno 
obremenjenih letališ čih, na katerih so novi prevozniki izrecn o omejeni. Odstopljeni sloti se nato 
prodajo na dražbi. 
2. Sprememba pravila o novih prevoznikih: sprememba opredelitve novega prevoznika s 
povečanjem števila slotov, ki jih lahko ima prevoznik na letališ ču ter se hkrati šteje za novega 
prevoznika. 
 
SL 5   SL 20. Nobeden od zgoraj omenjenih posameznih  ukrepov politike ne dosega cilja 
optimalnega dodeljevanja slotov. Da bi  odpravili suboptimalno dodeljevanje in 
uporabo slotov, se poleg osnovnega scenar ija predlagajo trije paketi politik. 
21. Prvi paket politik (PP1) bi izboljšal učinkovitost dodeljevanja in uporabe slotov 
glede na omejitve sedanjega upravnega sistema.  PP1 je lahko samostojna možnost. 
22. Drugi paket politik (PP2) je bolj ambiciozen paket ukrepov, ki vklju čuje bistveno 
spremembo Uredbe o slotih. Temelji na PP1 in je namenjen uvedbi tržno osnovanih 
mehanizmov za dodeljevanje slotov na vseh preobremenjenih letališ čih EU ter 
spremembi pravila o novem prevozniku, pravila 80–20 in zahtev glede zaporedja 
slotov.  
23. Tretji paket politik (PP3) je naj bolj ambiciozen paket politik.  Poleg PP2 zajema tudi 
odstop slotov prevoznikov in njihovo dodelitev najvišjim ponudnikom na dražbi. 
 
4. PRESOJA VPLIVOV  
24. Medtem ko bi bili u činki PP1  na uporabo zmogljivosti letališ č omejeni, bi PP2  in 
PP3 bistveno izboljšala u činkovitost uporabe zmogljivosti letališ č. PP2  bi prispeval k 
1,6-odstotnem pove čanju števila potnikov na leto, PP3  pa k 1,9–2,0 -odstotnem 
povečanju.  Paket politik 1 (PP1) 
 Paket politik 2 (PP2) 
 Paket politik 3 (PP3) 
 
Vsebina 
paketov 
politik – Krepitev neodvisnosti in 
preglednosti 
– Zagotavljanje pravilne 
uporabe slotov 
– Povezovanje dodeljevanja 
slotov z enotnim evropskim 
nebom PP1+ PP1 + 
 
  – Sekundarno trgovanje z 
zaščitnimi ukrepi za zagotavljanje 
preglednosti in konkurence 
– Revizija pravila o novem 
prevozniku – izboljšanje uporabe 
slotov PP2+ 
   – Odstop slotov in dražbe na najbolj 
obremenjenih letališ čih 
 
SL 6   SL 25. PP2 in PP3  bi dosegla najve čje gospodarske koristi. Vendar bi PP2  
prinesel  5,3 milijarde EUR neto gospodarskih koristi, PP3  pa bi ustvaril le od  2,8 do 
5 milijard EUR koristi zaradi višjih operativnih stroškov za letalske družbe in neposrednih stroškov izvajanja za letalske družbe in organe. 
26. PP1
 bi povzro čil 2,4 milijona EUR upravnih stroškov, ve činoma zaradi zbiranja 
podatkov o slotih za letališ ča, razen koordiniranih letališ č in letališ č z usklajevanim 
redom letenja. Edine stroške, ki bi jih povzro čil PP2 , bi bili stroški zagotavljanja 
preglednosti za sekundar no trgovanje (približno  0,2 milijona EUR). PP3  ne bi 
povzročil višjih stroškov od tistih v okviru PP2 . 
27. PP3 bi najbolj pove čal število zaposlenih, vendar bi imel najve čji negativni vpliv na 
regionalno dostopnost. PP2  bi najbolj pove čal število zaposlenih in bi imel omejen 
vpliv na regionalno dostopnost. PP1  ne bi vplival na regionalno dostopnost, vendar 
bi manj pozitivno vplival na zaposlovanje. 
28. PP3 in PP2  bi imela bolj negativen u činek na okolje kot PP1 . 
 
SL 7   SL  
Količinsko opredeljeni u činki različnih ukrepov in kombinacij politik so povzeti v spodnji preglednici. 
Zaposlovanje 
(’000 EPD Č)
Možnost/ukrep Letališ če Potniki 
(%)Leti (%)Potniki (v 
milijonih)Operativn
i stroški 
letalske 
družbe (v 
milijonih 
EUR)Neposredni 
stroški 
izvajanja (v 
milijonih 
EUR)Gospodars
ke koristi (v 
milijonih 
EUR)Neto 
gospodars
ke koristi (v 
milijonih 
EUR)Letališč
eLetalsk
a 
družbaPrevozn
ine (%)Emisije 
CO2 (’000 
ton) 
A. Krepitev neodvisnosti in preglednosti Skupaj v celotni EUni 
podatkani 
podatkani podatka ni podatka 8.7 ni podatka ni podatka 0.0 0.0 0.0  %0  
B. Pristojbine za rezervacijo slotov Skupaj v celotni EU 0.3  %0 . 2  % 3.7 0.0 4.7 868.7 864.0 2.5 4.4 -0.2  %7 1 9  
C. Kazni za napa čno uporabo slotov Skupaj v celotni EU 0.1  %0 . 1  % 1.5 0.0 19.4 352.7 333.3 1.0 1.5 -0.1  %2 5 4  
PP1 (A+B+C) Skupaj v celotni
EU 0.4 % 0.3 % 4.5 0.0 29.5 1 053.2 1 032.5 3.1 5.1 -0.2  % 842 
D. Sekundarno trgovanje Skupaj v celotni EU 1.2  %0 . 0  % 14.4 0.0 24.7 3  139.7 3  115.1 9.9 34.3 -0.6  %5  140 
Skupaj v celotni EU 0.0  %0 . 0  % 0.5 0.0 0.0 124.9 124.9 0.4 0.6 0.0  %1 0 2  
E. Revizija pravila o novem prevozniku Heathrow, z
mešanimi na čini
prevoza 0.2 %0 . 0  % 0.2 0.0 0.2 22.9 23.1 0.1 0.9 -0.2  %1 3 8  
F. Povišanje praga uporabe na 85  % Skupaj v celotni EU 0.1  %0 . 0  % 0.8 0.0 0.0 184.7 184.7 0.5 0.9 0.0  %1 5 0  
G. Povišanje praga uporabe na 90  % Skupaj v celotni EU 0.2  %0 . 1  % 2.3 535.8 0.0 536.2 0.4 1.6 2.6 -0.1  %4 3 1  
H. Razširitev minimalne dolžine zaporedja Skupaj v celotni EU 0.3  %0 . 2  % 3.6 0.0 0.0 876.3 876.3 2.6 4.7 -0.2  %7 6 8  
PP2 (PP1+D+E+F+H) Skupaj v celotni
EU 1.6 % 0.2 % 23.8 0.0 75.7 5 354.7 5 279.0 16.4 45.6 -0.8  % 6 988 
Heathrow 2.6 % –
3.9 %-0.3  % –
-1.4  %1.1 – 1.8708.1 –
2 003.325.4227.6 –
386.1-347.4 –
-1 801.10.8 –
1.39.8 –
11.3-1.2  % –
-2.0  %1 827 
I. Odstop podedovanih pravic in dražbe 
Orly 12.4  % –
13.0  %-0.3  % –
0.0 %2.8 – 2.90.0 –
695.420.2 –
20.8611.7 –
636.9-104.6 –
616.72.04.4 –
4.5-8.4  % –
-8.7  %611 – 
624 
PP3 (PP2+I) Skupaj v celotni 
EU 1.9 % –
2.0 %0.2 %27.3 –
28.7708.1 –
2 698.7113.6 – 119.25 620.0 –
5 804.32 807.6 –
4 976.917.3 –
17.955.2 –
56.7-0.8  %8 523 – 
8 775 
Opomba: navedene finan čne vrednosti so neto sedanje vrednosti st roškov/koristi v obdobju 2012–2025. Navedene nefinan čne vrednosti (potniki, emisije itd.) so povpre čne letne vrednosti v obdobju 
2012–2025. 
Vir: Ocena u činka revizij Uredbe št. 95/93 , Steer Davies Gleave, 2011. 
 
SL 8   SL 5. PRIMERJAVA MOŽNOSTI  
29. Paketi politik so ocenjeni v skladu z merili u činkovitosti, uspešnosti in skladnosti. 
30. Z vidika u činkovitosti se zdi paket PP2  najbolj privla čen. Zagotavlja najve čje 
možnosti za uresni čitev obeh specifi čnih ciljev, medtem ko PP3  ne more najbolj 
učinkovito dose či cilja SC2. PP1  v celoti dosega le cilj SC1. 
31. Poleg tega analiza skladnosti med razli čnimi paketi politik kaže, da tudi če PP2  
zagotavlja dober kompromis med u činkom na uporabo zmogljivosti letališ č, vključno 
s pozitivnimi gospodarskimi in socialnimi u činki, na eni strani ter u činkom na okolje 
na drugi strani, je kompromis slabši kot pri paketu PP3 . Z vidika skladnosti je 
najvišje uvrš čen PP1 . 
32. Ne nazadnje je PP3  tudi najdražji v smislu operati vnih in neposrednih stroškov za 
letalske družbe, PP1  pa je najcenejši in najlažji za izvajanje. 
33. Glede na zgoraj navedeno je priporo čen paket PP2 , saj bi bile pridobljene koristi 
veliko večje od stroškov. Namenjen je spreme mbi upravnega sistema za dodeljevanje 
slotov, in sicer z uvajanjem tržno os novanih mehanizmov, ki  lahko popravijo 
njegove pomanjkljivosti. Sistem bi pove čal neodvisnost koordi natorjev, izboljšal 
preglednost, zagotovil ve č priložnosti za nove prevozni ke in opredelil specifi čne 
ukrepe za izboljšanje  uporabe slotov. 
6. SPREMLJANJE IN OCENJEVANJE  
34. Komisija bi ocenila izvajanje Uredbe tri leta po njenem sprejetju s strani 
zakonodajalca in bi stalno spremljala niz os novnih kazalnikov pre voza, ki so že na 
voljo. Ti kazalniki se bodo uporabljali za ugotavljanje, v kolikšnem obsegu sprejeta 
možnost politike dosega specifi čna cilja.