OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. OZADJE PREDLOGA

Razlogi za predlog in njegovi cilji

Ta predlog se nanaša na uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti („osnovna uredba“), v pregledu zaradi izteka ukrepa glede veljavne izravnalne dajatve v zvezi z uvozom nekaterih antibiotikov širokega spektra s poreklom iz Indije.

Splošno ozadje

Ta predlog je nastal pri izvajanju osnovne uredbe in je posledica preiskave, ki je bila izvedena v skladu z vsebinskimi in postopkovnimi zahtevami iz osnovne uredbe.

Obstoječe določbe na področju, na katero se nanaša predlog

Dokončna izravnalna dajatev na uvoz nekaterih antibiotikov širokega spektra, ki se trenutno uvrščajo pod oznaki KN ex 2941 10 00 in ex 2941 90 00, s poreklom iz Indije, je bila uvedena z Uredbo Sveta (ES) št. 713/2005 (UL L 121, 13.05.2005, str. 1.), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 1176/2008 (UL L 319, 29.11.2008, str. 1).

Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije

Ni relevantno.

2. REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENA UČINKA

Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi

Zainteresirane strani, na katere se nanaša postopek, so med preiskavo imele možnost zagovarjati svoje interese v skladu z določbami osnovne uredbe.

Zbiranje in uporaba izvedenskih mnenj

Zunanje strokovno mnenje ni bilo potrebno.

Ocena učinka

Ta predlog je posledica izvajanja osnovne uredbe.

Osnovna uredba ne določa splošne ocene učinka, vendar vsebuje izčrpen seznam pogojev, ki jih je treba oceniti.

3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA

Povzetek predlaganih ukrepov

Komisija je 12. maja 2010 na utemeljeno zahtevo dveh proizvajalcev Unije začela pregled zaradi izteka veljavne izravnalne dajatve na uvoz nekaterih antibiotikov širokega spektra s poreklom iz Indije.

V preiskavi v zvezi s pregledom je bilo ugotovljeno stalno subvencioniranje zadevnega izdelka, ki v primeru odprave izravnalnih ukrepov ne bi pripeljalo do ponovitve škode za industrijo Unije. Ugotovljeno je bilo tudi, da iztek veljavnosti ukrepov ne bi bil v nasprotju z interesom Unije.

Zato se predlaga, da Svet sprejme priloženi predlog uredbe.

Pravna podlaga

Uredba Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti.

Načelo subsidiarnosti

Predlog je v izključni pristojnosti Evropske unije. Načelo subsidiarnosti se zato ne uporablja.

Načelo sorazmernosti

Predlog je v skladu z načelom sorazmernosti iz naslednjih razlogov.

Oblika ukrepanja je opisana v navedeni osnovni uredbi in ne dopušča odločanja na nacionalni ravni.

Navedba o načinu zmanjšanja finančne in upravne obremenitve Unije, nacionalnih vlad, regionalnih in lokalnih organov, gospodarskih subjektov in državljanov ter o njeni sorazmernosti s ciljem predloga se ne uporablja.

Izbira instrumentov

Predlagani instrument: uredba.

Druga sredstva ne bi bila primerna iz naslednjega razloga.

Osnovna uredba ne določa drugih možnosti.

4. PRORAČUNSKE POSLEDICE

Predlog ne vpliva na proračun Unije.

2011/0179 (NLE)

Predlog

UREDBA SVETA

o odpravi izravnalne dajatve na uvoz nekaterih antibiotikov širokega spektra s poreklom iz Indije in o zaključku postopka v zvezi s takim uvozom po pregledu v skladu s členom 18(2) Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti[1] („osnovna uredba“), in zlasti člena 18 Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija („Komisija“),

ob upoštevanju naslednjega:

1. POSTOPEK

2. Veljavni ukrepi

3. Svet je maja 2005 po skupnem pregledu zaradi izteka ukrepa in vmesnem pregledu („skupni pregled“) z Uredbo (ES) št. 713/2005[2] uvedel dokončno izravnalno dajatev na uvoz določenih antibiotikov širokega spektra, in sicer za amoksicilin trihidrat, ampicilin trihidrat in cefaleksin, ki niso predloženi v odmerkih ali v oblikah ali v pakiranjih za prodajo na drobno („zadevni izdelek“) in ki se trenutno uvrščajo pod oznaki KN ex 2941 10 00 in ex 2941 90 00, s poreklom iz Indije. Ukrepi so bili v obliki dajatve ad valorem v višini od 17,3 % do 32 %. Prvotni ukrepi so bili uvedeni z Uredbo (ES) št. 2164/98[3].

4. Svet je po delnem vmesnem pregledu z Uredbo (ES) 1176/2008[4] spremenil stopnjo izravnalne dajatve za enega indijskega izvoznika.

5. Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa

6. Komisija je po objavi obvestila o bližnjem izteku veljavnosti dokončnih ukrepov[5] od dveh proizvajalcev Unije prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa iz Uredbe Sveta (ES) št. 713/2005 v skladu s členom 18(2) osnovne uredbe. Družbi DSM in Sandoz („vložnika“) predstavljata večji delež, v tem primeru več kot 50 %, celotne proizvodnje Unije nekaterih antibiotikov širokega spektra.

7. Zahtevek je bil utemeljen s tem, da bi se zaradi izteka veljavnosti ukrepov verjetno nadaljevala ali ponovila subvencioniranje in škoda za industrijo Unije.

8. Pred začetkom pregleda zaradi izteka ukrepa ter v skladu s členoma 10(9) in 22(1) osnovne uredbe je Komisija obvestila indijsko vlado („IV“), da je prejela ustrezno dokumentiran zahtevek za pregled. IV je bila povabljena na posvetovanje, da se pojasni položaj glede vsebine zahtevka in doseže sporazumna rešitev. IV se je na povabilo odzvala zelo pozno, zato do takih posvetovanj ni prišlo.

9. Začetek pregleda zaradi izteka ukrepa

10. Komisija je po posvetovanju s svetovalnim odborom ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, zato je 12. maja 2010 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije [6] („obvestilo o začetku“), napovedala pregled zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 18 osnovne uredbe.

11. Preiskava

12. Obdobje preiskave

13. Preiskava v zvezi z nadaljevanjem ali ponovitvijo subvencioniranja je zajela obdobje od 1. aprila 2009 do 31. marca 2010 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2007 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom („obravnavano obdobje“).

14. Strani, ki jih zadeva preiskava

15. Komisija je uradno obvestila vložnike, druge znane proizvajalce Unije, proizvajalce izvoznike, uvoznike, začetne dobavitelje, uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, in IV o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa. Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno predstavijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.

16. Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.

17. Glede na pričakovano veliko število proizvajalcev izvoznikov zadevnega izdelka v Indiji, ki so bili navedeni v zahtevku, se je zdelo primerno, da se v skladu s členom 27 osnovne uredbe prouči, ali je treba uporabiti vzorčenje. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in v tem primeru izbrala vzorec, so bile navedene strani pozvane, naj se v skladu s členom 27 osnovne uredbe v 15 dneh po začetku pregleda javijo Komisiji in ji predložijo zahtevane informacije iz obvestila o začetku. Javili so se le trije proizvajalci izvozniki. Zato vzorčenje ni bilo uporabljeno.

18. Komisija je poslala vprašalnike vsem stranem, za katere je bilo znano, da jih to zadeva, in tistim, ki so se javile v roku iz obvestila o začetku. Odgovore je prejela od treh proizvajalcev Unije, treh proizvajalcev izvoznikov in IV. Noben od drugih proizvajalcev ni izpolnil vprašalnika niti predložil informacij. Med izvedbo vzorčenja se ni javil noben uvoznik, med preiskavo pa Komisiji informacij ni predložil ali se javil noben drug uvoznik.

19. Eden od proizvajalcev je trdil, da morajo biti v oceno položaja industrije Unije vključeni podatki še enega domnevnega proizvajalca Unije. Vendar je bila ta trditev zavrnjena, ker je bilo ugotovljeno, da ta družba ni proizvajalec izdelka v preiskavi.

20. Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve subvencioniranja in posledične škode ter za ugotovitev interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih zainteresiranih strani:

(a) proizvajalci Unije:

- družba DSM Anti-Infectives B.V., Delft (Nizozemska), ki je vprašalnik Komisije izpolnila tudi v imenu družbe DSM Anti-Infectives Chemferm S.A., Santa Perpetua de Mogoda (Španija). V nadaljevanju sta ti družbi skupaj imenovani „DSM“,

- družba Deretil S.A. (prej DSM Anti-Infectives Deretil S.A.), Almeria, Španija, v nadaljevanju „Deretil“ ter

- družba Sandoz GmbH, Kundl (Avstrija), ki je vprašalnik Komisije izpolnila tudi v imenu družbe Sandoz Industrial Products S.A., Barcelona (Španija). V nadaljevanju besedilu sta ti družbi skupaj imenovani „Sandoz“;

(b) proizvajalci izvozniki v Indiji:

- družba Lupin Limited, Bombaj,

- družba M/s Surya Pharmaceuticals Ltd., Čandigar in Baddi ter

- družba Ranbaxy Laboratories Ltd., Gurgaon;

(c) indijska vlada („IV“):

- Ministrstvo za trgovino, New Delhi

- ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

- Izdelek, ki je predmet tega pregleda, je isti kot izdelek, ki ga obravnava Uredba Sveta (ES) št. 713/2005, in sicer amoksicilin trihidrat, ampicilin trihidrat in cefaleksin, ki niso predloženi v odmerkih ali v oblikah ali v pakiranjih za prodajo na drobno in ki se trenutno uvrščajo pod oznaki KN ex 2941 10 00 in ex 2941 90 00, s poreklom iz Indije („zadevni izdelek“).

- Preiskava je tako kot predhodna preiskava potrdila, da imajo zadevni izdelek, izdelki, ki jih proizvajalci izvozniki proizvajajo in prodajajo na domačem trgu v Indiji, ter tisti, ki jih proizvajalci Unije proizvajajo in prodajajo v EU, enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti in uporabe ter se zato štejejo za podobne izdelke v smislu člena 2(c) osnovne uredbe.

- VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVNEGA POJAVA SUBVENCIONIRANJA

- Uvod

- Kot je navedeno v uvodni izjavi (11), so se javili trije proizvajalci izvozniki in izpolnili vprašalnike. Vendar sta le dva od teh treh proizvajalcev izvoznikov navedla, da sta v OPP prodajala zadevni izdelek v EU.

- Na podlagi informacij iz zahtevka za pregled in izpolnjenih vprašalnikov Komisije so bile proučene naslednje sheme, ki domnevno vključujejo dodeljevanje subvencij:

državne sheme:

(a) „Advance Authorization Scheme“ – shema za vnaprejšnje odobritve („AAS“),

(b) „Duty Entitlement Passbook Scheme“ – shema za preložitev plačila uvoznih dajatev („DEPBS“),

(c) „Export Promotion Capital Goods Scheme“ – shema za podporo izvozu investicijskega blaga („EPCGS“),

(d) „Focus Market Scheme“ – shema usmeritve v trg („FMS“),

(e) „Duty Free Import Authorisation“ – odobritev dajatev prostega uvoza („DFIA“),

(f) „Export Oriented Units“ – izvozno usmerjene enote („EOU“)/„Export Processing Zones“ – cone izvozne proizvodnje („EPZ“)/„Special Economic Zones“ – posebne ekonomske cone („SEZ“),

(g) „Export Credit Scheme“ – shema izvoznih kreditov („ECS“) ter

(h) „Income Tax Exemption Scheme“ – shema oprostitve davka na dohodek („ITES“);

regionalne sheme:

(i) shema industrijskih spodbud države Pandžab ter

(j) shema industrijskih spodbud države Gudžarat.

21. Navedene sheme od (a) do (f) temeljijo na Zakonu o zunanjetrgovinskem poslovanju (razvoj in predpisi) iz leta 1992 (št. 22 iz leta 1992), ki je začel veljati 7. avgusta 1992 („Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju“). Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju indijski vladi dovoljuje izdajanje uradnih obvestil glede izvozne in uvozne politike. Ta so povzeta v dokumentih „Zunanjetrgovinska politika“, ki jih vsakih pet let izda ministrstvo za trgovino in jih redno posodablja. Na OPP tega primera se nanašata dva dokumenta „Zunanjetrgovinske politike“, tj. „Zunanjetrgovinska politika 2004–2009“ in „Zunanjetrgovinska politika 2009–2014“. Slednji je začel veljati avgusta 2009. Poleg tega IV postopke, ki urejajo zunanjetrgovinsko politiko 2004–2009 in zunanjetrgovinsko politiko 2009–2014, določa tudi v „Priročniku o postopkih, Zvezek I“ („HOP I 2004–2009“ in „HOP I 2009–2014“). Priročnik o postopkih se tudi redno posodablja.

22. Shema (g) temelji na oddelku 21 in oddelku 35A Zakona o bančništvu iz leta 1949, ki indijski centralni banki („Reserve Bank of India“ – „ICB“) omogoča usmerjanje komercialnih bank na področju izvoznih kreditov.

23. Shema (h) temelji na Zakonu o davku na dohodek iz leta 1961, ki se vsako leto spreminja z Zakonom o zbiranju proračunskih sredstev.

24. Shemo (i) ureja vlada Pandžaba ter temelji na industrijski politiki in kodeksu spodbud vlade Pandžaba.

25. Shemo (j) upravlja vlada Gudžarata in temelji na politiki industrijskih spodbud Gudžarata.

26. Shema vnaprejšnjih odobritev („AAS“)

(a) Pravna podlaga

27. Shema je podrobno opisana v odstavkih od 4.1.1 do 4.1.14 Zunanjetrgovinske politike 2004–2009 in Zunanjetrgovinske politike 2009–2014 ter poglavjih od 4.1 do 4.30A HOP I 2004–2009 in HOP I 2009–2014.

(b) Upravičenost

28. AAS sestavlja šest podshem, ki so podrobneje opisane v uvodni izjavi (25). Navedene podsheme se med drugim razlikujejo v obsegu upravičenosti. Proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki, povezani s podpornimi izdelovalci, so upravičeni do AAS za fizični izvoz in AAS za letne potrebe. Proizvajalci izvozniki, ki dobavljajo končnemu izvozniku, so upravičeni do AAS za vmesne dobave. Glavni izvajalci, ki dobavljajo za kategorije „predvidenega izvoza“ iz odstavka 8.2 Zunanjetrgovinske politike 2004–2009 in Zunanjetrgovinske politike 2009–2014, kot so dobavitelji za izvozno usmerjeno enoto („EOU“), so upravičeni do AAS za predvideni izvoz. Končno pa so vmesni dobavitelji proizvajalcev izvoznikov upravičeni do subvencij za „predvideni izvoz“ po podshemah vnaprejšnje pripustitve naročil („Advance Release Order“ – „ARO“) in vzajemnega notranjega akreditiva („back to back inland letter of credit“).

(c) Praktično izvajanje

29. Vnaprejšnje odobritve se lahko izdajo za:

(i) fizični izvoz: to je glavna podshema. Omogoča dajatev prost uvoz surovin za proizvodnjo določenega nastalega izvoznega izdelka. „Fizični“ v tem primeru pomeni, da mora izvozni izdelek zapustiti ozemlje Indije. Nadomestilo za uvoz in izvozna obveznost, vključno z vrsto izvoznega izdelka, sta določena v dovoljenju;

(ii) letne potrebe: taka odobritev ni vezana na določen izvozni izdelek, temveč na širšo skupino izdelkov (npr. kemične in sorodne izdelke). Imetnik dovoljenja lahko – do določenega mejnega zneska, ki se določi na podlagi njegovega preteklega izvoza – brez dajatev uvaža vse surovine, ki se uporabljajo pri proizvodnji vseh izdelkov, ki spadajo v tako skupino izdelkov. Lahko se odloči za izvoz katerega koli nastalega izdelka, ki spada v skupino izdelkov, za katero se uporabljajo take dajatev proste surovine;

(iii) vmesne dobave: ta podshema zajema primere, v katerih nameravata dva proizvajalca izdelovati en izvozni izdelek in si razdeliti proizvodni proces. Proizvajalec izvoznik, ki izdeluje vmesni izdelek, lahko brez dajatev uvaža surovine in v ta namen prejme AAS za vmesne dobave. Končni izvoznik dokonča proizvodnjo in je dolžan izvoziti končni izdelek;

(iv) predvideni izvoz: ta podshema glavnemu izvajalcu omogoča dajatev prost uvoz surovin, potrebnih za proizvodnjo blaga, ki se kot „predvideni izvoz“ proda kategorijam kupcev iz odstavka 8.2.(b) do (f), (g), (i) in (j) Zunanjetrgovinske politike 2004–2009 in Zunanjetrgovinske politike 2009–2014. IV trdi, da se predvideni izvoz nanaša na posle, pri katerih dobavljeno blago ne zapusti države. Številne kategorije dobave se štejejo za predvideni izvoz, če je blago izdelano v Indiji, npr. dobava blaga EOU ali družbi, ki se nahaja v posebni ekonomski coni („SEZ“);

(v) ARO: imetnik AAS, ki namerava pridobivati surovine iz domačih virov namesto z neposrednim uvozom, jih lahko pridobiva z ARO. V teh primerih se vnaprejšnja dovoljenja potrdijo kot ARO in so domačemu dobavitelju potrjena ob dobavi v njej določenega blaga. S potrditvijo ARO je domači dobavitelj upravičen do ugodnosti predvidenega izvoza, kakor so določene v odstavku 8.3 Zunanjetrgovinske politike 2004–2009 in Zunanjetrgovinske politike 2009–2014 (tj. AAS za vmesne dobave/predvideni izvoz, povračila za predvideni izvoz in vračila končnih trošarin). Mehanizem ARO vrača davke in dajatve dobavitelju, namesto da bi jih vračal končnemu izvozniku v obliki povračila/vračila dajatev. Vračilo davkov/dajatev se lahko uveljavlja za domače in uvožene surovine;

(vi) vzajemni notranji akreditiv: tudi ta podshema zajema domačo dobavo imetniku vnaprej pridobljenega pooblastila. Imetnik vnaprejšnje odobritve lahko pri banki odpre notranji akreditiv v korist domačega dobavitelja. Banka razveljavi odobritev samo za neposredni uvoz glede na vrednost in količino blaga, ki prihaja iz domače dobave, namesto da bi bilo uvoženo. Domači dobavitelj je upravičen do ugodnosti za predvideni izvoz, kakor so določene v odstavku 8.3 Zunanjetrgovinske politike 2004–2009 in Zunanjetrgovinske politike 2009–2014 (tj. AAS za vmesne dobave/predvideni izvoz, povračila za predvideni izvoz in vračila končnih trošarin).

30. V OPP je eden od obeh sodelujočih izvoznikov pridobil koncesije v okviru AAS. Podshema, ki jo je uporabila ta družba, je bila podshema (i) fizični izvoz. Zato ni treba ugotavljati možnosti uvedbe izravnalnih ukrepov za preostale neuporabljene podsheme.

31. Uvožene surovine niso prenosljive in jih je treba uporabiti za proizvodnjo nastalega izvoznega izdelka. Obveznost izvoza je treba izpolniti v določenem roku po izdaji dovoljenja. Od skupnega pregleda je bil rok podaljšan na 36 mesecev (prej 24 mesecev z možnostjo dveh šestmesečnih podaljšanj).

32. Za namene preverjanja, ki ga izvajajo indijski organi, je imetnik vnaprejšnje odobritve zakonsko zavezan, da vodi evidenco dejanske potrošnje („verodostojno in ustrezno evidenco“) blaga, ki ga na podlagi vsakega dovoljenja brez dajatev uvozi ali nabavi na domačem trgu, evidenco pa je treba voditi v določeni obliki (poglavji 4.26 in 4.30 ter Dodatek 23 HOP I 2004–2009 in HOP I 2009–2014). To evidenco mora preveriti zunanji pooblaščeni računovodja/stroškovni računovodja, ki izda potrdilo, da so bile predpisane evidence in ustrezna dokumentacija pregledane ter da so informacije, predložene v skladu z Dodatkom 23, v vseh pogledih resnične in pravilne.

33. Pri AAS za fizični izvoz, ki je bila uporabljena v OPP, IV določi količino in vrednost, ki veljata za nadomestilo za uvoz in obveznosti izvoza ter sta navedeni na dovoljenju. Poleg tega morajo vladni uslužbenci ob uvozu in izvozu na dovoljenje vpisati ustrezne transakcije. Količino uvoza, dovoljeno za to shemo, določi IV na podlagi standardnih input-output normativov („SION“). SION obstajajo za večino izdelkov, vključno z zadevnim izdelkom, objavlja pa jih IV. Od skupnega pregleda so bili SION popravljeni navzdol, v OPP pa so bili za glavne surovine ter glede na izdelek in transportno pot za 2,3 % do 16,1 % nižji kot v skupnem pregledu.

34. Kljub temu zmanjšanju SION je bilo ugotovljeno, da je bila dejanska potrošnja ene od zadevnih vrst izdelka še vedno manjša od SION. Ugotovljeno je bilo tudi, da družba ni vodila evidence dejanske potrošnje iz uvodne izjave (28) („Dodatek 23“), ki jo mora preveriti zunanji računovodja, čeprav je to obvezno. Kljub kršitvi te zahteve je družba izkoriščala ugodnosti iz AAS, ki so bile glede na ugotovljeno precenitev SION tudi višje od tistih, ki jih določa zakonodaja.

(d) Pripombe o razkritju

35. Pripombe glede AAS sta predložila IV in en proizvajalec izvoznik.

36. IV je trdila, da AAS deluje kot dovoljen sistem povračil in nadomestnih povračil z vzpostavljenim sistemom preverjanja v skladu z določbami prilog I, II in III k osnovni uredbi, s katerim se nadzoruje povezava med surovinami, uvoženimi brez dajatev, in iz njih nastalimi izvoznimi izdelki. IV je tudi ugovarjala, da je v skladu z osnovno uredbo mogoče uvesti izravnalne ukrepe le za odpust ali povračilo uvoznih dajatev, ki presegajo dajatve na uvožene surovine, uporabljene za proizvodnjo izvoznih izdelkov. Glede sistema preverjanja je trdila, da je vzpostavljeni sistem preverjanja ustrezen. V tem okviru je navedla številne elemente preverjanja, ki so IV na voljo za tako preverjanje, vključno s SION, količinskimi podatki iz uvoznih in izvoznih dokumentov ter preverjanjem odkupa po opravljenem uvozu in izvozu. IV je tudi opozorila, da shema določa, da je v primeru neizkoriščenih surovin treba plačati celotno dajatev z obrestmi.

37. Proizvajalec izvoznik, ki je AAS uporabljal za svojo prodajo v EU, ni predložil pripomb na ugotovitve v zvezi z opisom in praktičnim izvajanjem, kot je povzeto v odstavkih od (a) do (c), vendar je ugovarjal mnogim številkam pri izračunu višine subvencije. Izračun je bil preverjen in popravki niso bili potrebni, vendar so bila ta vprašanja pojasnjena zadevni družbi.

(e) Sklep

38. Oprostitev uvoznih dajatev je v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe subvencija, tj. finančni prispevek indijske vlade, ki je prinesel ugodnosti preiskovanemu izvozniku.

39. Poleg tega je AAS za fizični izvoz očitno zakonsko odvisna od opravljenega izvoza, zato se šteje za specifično ter se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s točko (a) prvega pododstavka člena 4(4) osnovne uredbe. Brez izvozne obveznosti družba ne more prejemati ugodnosti iz te sheme.

40. Zato je bilo v pregledu zaradi izteka ukrepa potrjeno, da se v tem primeru uporabljena glavna podshema ne more šteti za dovoljeni sistem povračila dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje pravil iz Priloge I (točka (i)), Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) ter Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Čeprav obstaja sistem ali postopek preverjanja, v kakšnih količinah so bile surovine porabljene pri proizvodnji izvoznega izdelka (Priloga II(II)(4) k osnovni uredbi in v primeru shem nadomestnih povračil Priloga III(II)(2) k osnovni uredbi), ga IV ni učinkovito uporabljala. SIONov samih ni mogoče šteti za sistem preverjanja dejanske potrošnje, ker je bilo ugotovljeno, da so preohlapni in da IV ne zahteva vrnitve presežka ugodnosti. IV dejansko ni izvajala učinkovitega nadzora na podlagi pravilno vodene evidence dejanske potrošnje. Indijska vlada tudi ni izvedla nadaljnjega pregleda na podlagi dejanske količine surovin, čeprav bi to ob odsotnosti učinkovitega sistema preverjanja (Priloga II(II)(5) in Priloga III(II)(3) k osnovni uredbi) običajno morala storiti. Potrjeno je bilo tudi, da sodelovanje pooblaščenih računovodij v procesu preverjanja v praksi ni zagotovljeno, čeprav je zakonsko obvezno.

41. Proti AAS za fizični izvoz se zato lahko uvedejo izravnalni ukrepi.

(f) Izračun višine subvencije

42. Ker dovoljenega sistema povračila dajatev ali nadomestnega sistema povračil ni, je ugodnost, proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, odpust skupnih uvoznih dajatev, ki se običajno zaračunajo ob uvozu surovin. V zvezi s tem ter trditvijo IV iz uvodne izjave (32) je treba opozoriti, da osnovna uredba ne določa le izravnave „presežnega“ odpusta dajatev. V skladu s členom 3(1)(a)(ii) in Prilogo I(i) k osnovni uredbi se presežni odpusti lahko izravnajo le, če so izpolnjeni pogoji iz prilog II in III k osnovni uredbi. Toda v tem primeru ti pogoji niso bili izpolnjeni. Če je torej ugotovljeno, da ustreznega postopka spremljanja ni, se navedena oprostitev za sheme povračila ne uporablja in velja običajno pravilo izravnave zneska (izpadlega dohodka) neplačanih dajatev namesto domnevno presežnega odpusta. Kakor je določeno v prilogah II(II) in III(II) k osnovni uredbi, za izračun presežnega odpusta ni zadolžen preiskovalni organ. Nasprotno, v skladu s členom 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe mora ta samo zbrati zadostne dokaze, da zavrne ustreznost domnevnega sistema preverjanja.

43. Znesek subvencije za izvoznika, ki je uporabljal AAS, je bil izračunan na podlagi opuščenih uvoznih dajatev (osnovna carina in posebna dodatna carina) za surovine, ki so bile uvožene v skladu s podshemo, ki je bila v OPP uporabljena za zadevni izdelek (števec). V skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe so bile pristojbine, ki so nujno potrebne za pridobitev subvencije, odštete od zneska subvencije, kadar so bili za to vloženi upravičeni zahtevki. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za izvozni promet zadevnega izdelka v OPP kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija odvisna od opravljenega izvoza in ni bila dodeljena v sorazmerju z izdelanimi, proizvedenimi, izvoženimi ali prevažanimi količinami.

44. Ugotovljena stopnja subvencije za to shemo v OPP za edinega sodelujočega proizvajalca znaša 12,3 %.

45. Shema za preložitev plačila uvoznih dajatev („DEPBS“)

(a) Pravna podlaga

46. DEPBS je podrobno opisana v odstavku 4.3 Zunanjetrgovinske politike 2004–2009 in Zunanjetrgovinske politike 2009–2014 ter poglavju 4 HOP I 2004–2009 in HOP I 2009–2014.

(b) Upravičenost

47. Do te sheme je upravičen vsak proizvajalec izvoznik ali trgovec izvoznik.

(c) Praktično izvajanje

48. Upravičeni izvoznik lahko zaprosi za dobropise DEPBS, ki so izračunani kot delež vrednosti izvoženih izdelkov iz te sheme. Take stopnje DEPBS so indijski organi določili za večino izdelkov, vključno z zadevnim izdelkom. Določene so na osnovi SION (glej uvodno izjavo (29)) in učinka carin na domnevno vsebino uvoza, ne glede na to, ali so bile uvozne dajatve dejansko plačane ali ne. Stopnje DEPBS za zadevni izdelek v OPP te preiskave so znašale 8% za amoksicilin trihidrat ter 7 % za ampicilin trihidrat in cefaleksin, torej je bila v vseh primerih višja kot v skupnem pregledu.

49. Za upravičenost do ugodnosti iz te sheme mora družba izvažati. Ko pride do izvozne transakcije, mora izvoznik indijskim organom izdati deklaracijo, ki navaja, da izvoz poteka na podlagi DEPBS. Za izvoz blaga indijski carinski organi med postopkom odpreme izdajo izvozno odpremnico. Ta dokument med drugim vsebuje znesek dobropisa DEPBS, ki je dodeljen za navedeni izvozni posel. Takrat je izvozniku znana ugodnost, ki jo bo prejel. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, IV ne more več odločati o dodelitvi dobropisa DEPBS. Primerna stopnja dobropisa DEPBS za izračun subvencij je tista, ki je bila uporabljena v času izdaje izvozne deklaracije. Zato stopnje ugodnosti ni mogoče spreminjati za nazaj.

50. Ugotovljeno je bilo, da se v skladu z indijskimi računovodskimi standardi dobropisi DEPBS po obračunskem načelu lahko knjižijo kot prihodek na poslovnem računu, ko je izpolnjena obveznost izvoza. Taki dobropisi se lahko uporabljajo za plačilo carinskih dajatev na poznejši uvoz kakršnega koli blaga, ki se uvaža neomejeno, razen investicijskega blaga. Blago, uvoženo s takimi dobropisi, se lahko proda na domačem trgu (ob plačilu prometnega davka) ali uporabi v druge namene. Dobropisi DEPBS se lahko prosto prenašajo in so veljavni 24 mesecev od datuma izdaje.

51. Vloge za dobropise DEPBS se predložijo elektronsko in lahko zajemajo neomejeno število izvoznih transakcij. Dejansko za vloge za dobropise DEPBS ni strogih rokov. Elektronski sistem, ki se uporablja za upravljanje DEPBS, avtomatično ne izključuje izvoznih transakcij izven rokov za oddajo vlog iz odstavka 4.47 HOP I 2004–2009 in HOP I 2009–2014. Kakor je jasno določeno v odstavku 9.3 HOP I 2004–2009 in HOP I 2009–2014, je vloge, prejete po izteku rokov za oddajo vlog, tudi vedno mogoče upoštevati ob uvedbi manjše kazenske takse (tj. 10 % upravičenega zneska).

52. Ugotovljeno je bilo, da je v OPP to shemo uporabljal en sodelujoči indijski proizvajalec izvoznik.

(d) Pripombe o razkritju

53. IV je navedla, da je „korist za prejemnika“ merljiva in da se možnost uvedbe izravnalnih ukrepov lahko ugotavlja le v primeru, kadar se dovoljenja za DEPBS prodajajo na trgu, saj bi ugodnost prinašale le v primeru njihove prodaje na trgu. Drugače povedano, za dobropise DEPBS ne bi bilo mogoče uvesti izravnalnih ukrepov, kadar se uporabljajo za plačevanje carine za uvoženo blago, ki se uporabi kot surovina za proizvodnjo izvoznega blaga.

(e) Sklepne ugotovitve o DEPBS

54. DEPBS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Dobropis DEPBS je finančni prispevek IV, saj bo dobropis na koncu uporabljen za pokritje uvoznih dajatev, torej za zmanjšanje prihodka IV od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega dobropis DEPBS pomeni ugodnost za izvoznika, ker njegove likvidnosti ne izboljša le v primeru prodaje dovoljenja na trgu, kot je trdila IV, temveč tudi, če je uporabljen za plačevanje carine za uvoženo blago.

55. Poleg tega je DEPBS zakonsko pogojena z opravljenim izvozom, zato velja, da je specifična in da se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s točko (a) prvega pododstavka člena 4(4) osnovne uredbe.

56. Te sheme ni mogoče šteti za dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje strogih predpisov iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in predpisi za povračila) in Priloge III (opredelitev in predpisi za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Izvoznik v proizvodnem postopku ni obvezan dejansko porabiti blaga, uvoženega brez dajatev, znesek dobropisa pa ni izračunan glede na dejansko porabljene surovine. Poleg tega ni nikakršnega sistema ali postopka, ki bi potrdil, katere surovine so porabljene v proizvodnem procesu izvoženega izdelka oziroma ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v smislu točke (i) Priloge I ter prilog II in III k osnovni uredbi. Izvoznik je tudi upravičen do ugodnosti v okviru DEPBS ne glede na to, ali sploh uvaža surovine. Za dodelitev subvencije zadošča, da izvoznik zgolj izvaža blago, ne da bi dokazal, da so bile uvožene kakršne koli surovine. Tako so celo izvozniki, ki vse svoje surovine nabavljajo lokalno in ne uvažajo nobenega blaga, ki se lahko uporablja kot surovina, še vedno upravičeni do subvencij v okviru DEPBS.

(f) Izračun višine subvencije

57. V skladu s členom 3(2) in členom 5 osnovne uredbe je bila višina subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izračunana glede na ugodnost za prejemnika, ki je bila ugotovljena v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. V tem smislu se je štelo, da je ugodnost prejemniku podeljena takrat, ko je izvedena izvozna transakcija na podlagi te sheme. Takrat se mora IV odpovedati carinskim dajatvam, kar predstavlja finančni prispevek v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe.

58. Glede na navedeno se šteje za ustrezno, da se ugodnosti v okviru DEPBS izračunajo kot vsota dobropisov, ki so bile v OPP prejete za vse izvozne transakcije v okviru te sheme.

59. Kadar so bili predloženi upravičeni zahtevki, so bile pristojbine za pridobitev subvencije v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete od tako ugotovljenih dobropisov, pri čemer je znesek subvencije postal števec.

60. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe so bili ti zneski subvencije dodeljeni za skupni promet od izvoza v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezni imenovalec, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena v sorazmerju z izdelanimi, proizvedenimi, izvoženimi ali prevažanimi količinami.

61. Glede na navedeno stopnja subvencije, ki je bila v OPP ugotovljena za sodelujočega proizvajalca izvoznika v okviru te sheme, znaša 6,9%.

62. Shema za podporo izvozu investicijskega blaga („EPCGS“)

(a) Pravna podlaga

63. EPCGS je podrobno opisana v poglavju 5 Zunanjetrgovinske politike 2004–2009 in Zunanjetrgovinske politike 2009–2014 ter poglavju 5 HOP I 2004–2009 in HOP I 2009–2014.

(b) Upravičenost

64. Do te sheme so upravičeni proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki, povezani s podpornimi izdelovalci, ter izvajalci storitev.

(c) Praktično izvajanje

65. Pod pogojem obveznosti izvoza je podjetju dovoljen uvoz investicijskega blaga (novega in do 10 let starega) po znižani stopnji dajatve. IV v ta namen izda dovoljenje za EPCGS po vložitvi zahtevka in plačilu pristojbine. Shema določa znižano stopnjo uvozne dajatve v višini 5 %, ki se uporablja za vse investicijsko blago, uvoženo v okviru te sheme. Za izpolnjevanje obveznosti izvoza je treba uvoženo investicijsko blago uporabiti za proizvodnjo določene količine izvoznega blaga v določenem obdobju. V skladu z Zunanjetrgovinsko politiko 2009–2014 se investicijsko blago lahko uvaža po ničelni stopnji dajatve v okviru EPCGS, vendar je v tem primeru čas za izpolnitev obveznosti izvoza krajši.

66. Imetnik dovoljenja EPCGS lahko investicijsko blago nabavlja tudi na domačem trgu. V tem primeru domači izdelovalec investicijskega blaga lahko izkoristi ugodnost dajatev prostega uvoza surovin, potrebnih za proizvodnjo takega investicijskega blaga. Domači izdelovalec pa lahko zahteva tudi ugodnost predvidenega izvoza zaradi dobave investicijskega blaga imetniku dovoljenja EPCGS.

67. Ugotovljeno je bilo, da sta v OPP to shemo uporabljala oba sodelujoča proizvajalca izvoznika.

(d) Pripombe o razkritju

68. Ob razkritju je IV ugovarjala temu, da se proti EPCGS lahko uvedejo izravnalni ukrepi. Trdila je zlasti, da se subvencije EPCGS v zvezi z nabavo investicijskega blaga ne smejo več obravnavati kot pogojene z opravljenim izvozom, kadar je bila obveznost izvoza že izpolnjena pred OPP. En proizvajalec izvoznik, za katerega je bilo ugotovljeno, da je prejemal subvencije EPCGS, je trdil, da se teh subvencij ne sme upoštevati, ker niso bile uporabljene za nabavo investicijskega blaga, uporabljenega za proizvodnjo zadevnega izdelka.

(e) Sklep o EPCGS

69. EPCGS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Znižanje dajatve predstavlja finančni prispevek IV, ker ta koncesija zmanjša prihodek IV od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega znižanje dajatve pomeni ugodnost za izvoznika, saj ob uvozu privarčevane dajatve izboljšajo likvidnost družbe.

70. Treba je zavrniti trditev, da subvencij EPCGS v zvezi z nabavo investicijskega blaga ni mogoče več obravnavati kot pogojenih z opravljenim izvozom, kadar je bila obveznost izvoza izpolnjena že pred OPP. Ni sporno, da je EPCGS zakonsko odvisna od opravljenega izvoza, ker takih dovoljenj ni mogoče pridobiti brez obveznosti izvoza. Zato se šteje za specifično in se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s točko (a) prvega pododstavka člena 4(4) osnovne uredbe. V tem pogledu ni pomembno, kdaj natančno bi bila obveznost izvoza dejansko opravljena. V zvezi z vprašanjem, ali je investicijsko blago uporabljeno za proizvodnjo zadevnega izdelka ali ne, EPCGS v skladu s poglavjem 5.2 Zunanjetrgovinske politike 2009–2014 dovoljuje uvoz investicijskega blaga za predproizvodno in proizvodno fazo ter za fazo po proizvodnji (vključno z njihovim CKD/SKD[7] in sistemi računalniške programske opreme). Zato je jasno, da je mogoče ugodnosti iz EPCGS pridobiti tudi za blago, ki ni uporabljeno za proizvodnjo zadevnega izdelka. Ugotovljeno je bilo tudi, da je bila obveznost izvoza v okviru EPCGS izpolnjena z uporabo izvoza zadevnega izdelka. Zato se trditev zavrne.

71. EPCGS ni mogoče šteti za dovoljen sistem povračil dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Taki dovoljeni sistemi iz točke (i) Priloge I k osnovni uredbi ne zajemajo investicijskega blaga, ker se to ne uporablja v proizvodnji izvoznih izdelkov.

(f) Izračun višine subvencije

72. Znesek subvencije je bil izračunan v skladu s členom 7(3) osnovne uredbe na podlagi neplačanih carinskih dajatev na uvoženo investicijsko blago v obdobju, ki odraža običajno obdobje amortizacije takega investicijskega blaga v zadevni industriji. Temu znesku so bile dodane obresti, da bi se upoštevala celotna vrednost ugodnosti skozi čas. V ta namen se je za primerno štela komercialna obrestna mera za posojila v lokalni valuti v Indiji v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

73. Ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom, je bil v skladu s členoma 7(2) in 7(3) osnovne uredbe ta znesek subvencije dodeljen na izvozni promet v OPP kot ustrezen imenovalec.

74. Stopnja subvencije, ki je bila v OPP ugotovljena za sodelujoča proizvajalca izvoznika v okviru te sheme, znaša od 0,1 % do 0,5 %.

75. Shema usmeritve v trg („FMS“)

(a) Pravna podlaga

76. FMS je podrobno opisana v odstavku 3.9.1 do 3.9.2.2 Zunanjetrgovinske politike 2004–2009 in odstavku 3.14.1 do 3.14.3 Zunanjetrgovinske politike 2009–2014 ter odstavku 3.20 do 3.20.3 HOP I 2004–2009 in odstavku 3.8 do 3.8.2 HOP I 2009–2014.

(b) Upravičenost

77. Do te sheme je upravičen vsak proizvajalec izvoznik ali trgovec izvoznik.

(c) Praktično izvajanje

78. V skladu s to shemo je izvoz vseh izdelkov v države, navedene v Dodatku 37(C) HOP I 2004–2009 in HOP I 2009–2014, upravičen do dobropisa za carine v višini 2,5 % vrednosti FOB izdelkov, izvoženih v okviru te sheme. Iz sheme so izključene nekatere izvozne dejavnosti, npr. izvoz uvoženega ali pretovorjenega blaga, predvideni izvoz, izvoz storitev in izvozni promet enot, ki poslujejo v posebnih ekonomskih conah/izvozno usmerjenih enotah. Iz sheme so izključene tudi nekatere vrste izdelkov, npr. diamanti, plemenite kovine, ruda, žito, sladkor in naftni proizvodi.

79. Dobropisi za carine po FMS se lahko prosto prenašajo in so veljavni 24 mesecev od datuma izdaje zadevnega certifikata o upravičenju do dobropisa. Lahko se uporabljajo za plačilo carin na poznejši uvoz kakršnih koli surovin ali blaga, vključno z investicijskim blagom.

80. Certifikat o upravičenju do dobropisa se izda iz pristanišča, iz katerega je bil opravljen izvoz, in po izvedbi izvoza ali odpremi blaga. Dokler vložnik zagotavlja organom kopije vse ustrezne izvozne dokumentacije (npr. izvoznega naloga, računov, odpremnic, bančnih potrdil o realizaciji), IV nima pravice odločati o dodeljevanju dobropisov za carine.

(d) Pripombe o razkritju

81. Po razkritju je IV navedla, da brez prodaje na trgu certifikat o upravičenju do dobropisa prejemniku ne bi zagotavljal nikakršnih ugodnosti, zato se proti njemu ne bi mogli uvesti izravnalni ukrepi. Trdila je, da za dobropis za carine v okviru FMS ne bi mogli biti uvedeni izravnalni ukrepi, kadar se uporablja za plačevanje carine za uvoženo blago, ki je uporabljeno kot surovina za proizvodnjo izvoznega blaga. Sodelujoči proizvajalec izvoznik, ki je prejemal ugodnosti v okviru FMS, je trdil, da je shema geografsko povezana z drugimi državami, zato EU proti njej ne more uvesti izravnalnih ukrepov.

(e) Sklep o FMS

82. FMS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Dobropis za carine FMS je finančni prispevek indijske vlade, ker bo ta dobropis naknadno uporabljen za izravnavo uvoznih dajatev in se bo zato zmanjšal prihodek indijske vlade od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Treba je tudi poudariti, da dobropis za carine v okviru FMS uvozniku prinaša ugodnost ne glede na to, ali je certifikat o upravičenju do dobropisa uporabljen za izravnavo uvoznih dajatev ali prodan na trgu, ker izboljša likvidnost uvoznika.

83. Poleg tega je FMS zakonsko pogojena z opravljenim izvozom, zato se šteje za specifično in se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s prvim pododstavkom točke (a) člena 4(4) osnovne uredbe. Dejstvo, da FMS ne zajema držav EU, ni v nasprotju niti s praktičnim izvajanjem sheme niti z načinom uporabe ugodnosti iz FMS, kakor je navedeno v uvodnih izjavah od (72) do (74). Zato je bilo treba to trditev zavrniti.

84. Te sheme ni mogoče šteti za dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje strogih predpisov iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in predpisi za povračila) in Priloge III (opredelitev in predpisi za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Izvoznik v proizvodnem postopku ni obvezan dejansko porabiti blaga, uvoženega brez dajatev, znesek dobropisa pa ni izračunan glede na dejansko uporabljene surovine. Ne obstaja nikakršen sistem ali postopek, ki bi potrdil, katere surovine so porabljene v proizvodnem procesu izvoznega izdelka oziroma ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v smislu točke (i) Priloge I ter prilog II in III k osnovni uredbi. Izvoznik je tudi upravičen do subvencij po FMS ne glede na to, ali sploh uvaža surovine. Za dodelitev subvencije zadošča, da izvoznik zgolj izvaža blago, ne da bi dokazal, da so bile uvožene kakršne koli surovine. Tako so do ugodnosti v okviru FMS upravičeni celo izvozniki, ki vse svoje surovine nabavljajo lokalno in ne uvažajo nobenega blaga, ki se lahko uporablja kot surovina. Poleg tega lahko izvoznik uporabi dobropise za carine v okviru FMS za uvoz investicijskega blaga, čeprav investicijsko blago ni zajeto v področje uporabe dovoljenih sistemov povračil dajatev, kakor je določeno v točki (i) Priloge I k osnovni uredbi, ker se to blago ne uporablja v proizvodnji izvoznih izdelkov.

(f) Izračun višine subvencije

85. Višina subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, je bila izračunana glede na subvencijo za prejemnika, ugotovljeno v OPP, kakor jo je sodelujoči proizvajalec izvoznik knjižil po načelu nastanka poslovnega dogodka kot prihodek v fazi izvozne transakcije. V skladu s členom 7(2) in členom 7(3) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije (imenovalec) dodeljen za prihodke od izvoza v OPP kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija pogojena z izvozom in ni bila dodeljena v sorazmerju z izdelanimi, proizvedenimi, izvoženimi ali prevažanimi količinami.

86. Stopnja subvencije, ki je bila v OPP ugotovljena za sodelujočega proizvajalca izvoznika v okviru te sheme, znaša < 0,1%.

87. Odobritev dajatev prostega uvoza („DFIA“)

88. V preiskavi je bilo ugotovljeno, da sodelujoča indijska proizvajalca v OPP nista pridobivala ugodnosti v okviru DFIA. Zato nadaljnja analiza te sheme v tej preiskavi ni bila potrebna.

89. Izvozno usmerjene enote („EOU“)/Cone izvozne proizvodnje („EPZ“)/Posebne ekonomske cone („SEZ“)

90. V preiskavi je bilo ugotovljeno, da sodelujoča indijska proizvajalca v OPP nista prejemala ugodnosti v okviru EOU/EPZ/SEZ. Zato nadaljnja analiza teh shem v tej preiskavi ni bila potrebna.

91. Shema izvoznih kreditov („ECS“)

(a) Pravna podlaga

92. Shema je podrobno določena v okrožnici „Master Circular on Rupee / Foreign Currency Export Credit & Customer Services to Exporters DBOD No DIR.(Exp) BC 07/04.02.02/2009-10“ indijske centralne banke (ICB), ki je naslovljena na vse komercialne banke v Indiji.

(b) Upravičenost

93. Do te sheme so upravičeni proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki.

(c) Praktično izvajanje

94. ICB na podlagi te sheme obvezujoče določa najvišje obrestne mere za izvozne kredite v indijskih rupijah ali v tuji valuti, ki jih lahko komercialne banke zaračunajo izvozniku. ECS vključuje dve podshemi, shemo izvoznih kreditov pred odpremo (kredit za embaliranje), ki zajema kredite izvozniku za financiranje nakupa, predelave, izdelave, embaliranja in/ali odpreme blaga pred izvozom, ter shemo izvoznih kreditov po odpremi, ki zagotavlja posojila za obratni kapital z namenom financiranja izvoznih terjatev. ICB bankam tudi nalaga, da določen znesek svojih neto bančnih kreditov namenijo za financiranje izvoza.

95. Kot posledica okrožnice Master Circular ICB lahko izvozniki pridobijo izvozne kredite po preferencialnih obrestnih merah v primerjavi z obrestnimi merami za običajne komercialne kredite (gotovinske kredite), ki so določene izključno v skladu s tržnimi pogoji. Razlika med obrestnimi merami se lahko zmanjša za družbe z dobro boniteto. Dejansko bi lahko družbe z dobro boniteto pridobile izvozne in gotovinske kredite po enakih pogojih.

96. (d) Sklep o ECS

97. Preferencialne obrestne mere kredita ECS, ki jih določa okrožnica Master Circular ICB iz uvodne izjave (85), lahko znižajo stroške obresti izvoznika v primerjavi s stroški kredita, ki so določeni izključno po tržnih pogojih, in v tem primeru prenesejo korist na takega izvoznika v smislu člena 3(2) osnovne uredbe. Financiranje izvoza samo po sebi ni varnejše od domačega financiranja. Dejansko običajno velja za bolj tvegano in višina zahtevane varščine za določen kredit, ne glede na predmet financiranja, je izključno tržna odločitev komercialne banke. Razlike v obrestnih merah glede na različne banke so posledica metodologije, ki jo ICB uporablja za določanje najvišjih obrestnih mer za vsako komercialno banko posebej. Poleg tega komercialne banke ne bi bile zavezane jemalcem izvoznih kreditov omogočati kakršne koli ugodnejše obrestne mere za izvozne kredite v tuji valuti.

98. Kljub dejstvu, da preferencialne kredite na podlagi ECS dodeljujejo komercialne banke, je ta ugodnost finančni prispevek vlade v smislu člena 2(1)(a)(iv) osnovne uredbe. V tem okviru je treba poudariti, da niti člen 2(1)(a)(iv) osnovne uredbe niti Sporazum o subvencijah in izravnalnih ukrepih (SSIU) ne zahtevata bremenitve javnih računov, npr. povračila komercialnih bank s strani IV, da bi se določila subvencija, temveč le odredbo vlade za izvajanje funkcij iz točk (i), (ii) ali (iii) člena 3(1)(a) osnovne uredbe. ICB je javni organ in tako spada pod opredelitev „vlada“, kot je določeno v členu 2(b) osnovne uredbe. Je v 100-odstotni državni lasti, uresničuje cilje javne politike, npr. monetarno politiko, njeno upravo pa imenuje indijska vlada. ICB usmerja zasebne organe v smislu druge alinee člena 3(1)(a)(iv) osnovne uredbe, ker so komercialne banke vezane na njene pogoje, med drugim na najvišje dovoljene obrestne mere za izvozne kredite, določene v okrožnici Master Circular ICB, poleg tega pa ICB tudi določa, da morajo komercialne banke določen znesek svojih neto bančnih kreditov nameniti za financiranje izvoza. Ta odredba zavezuje komercialne banke k izvajanju funkcij iz člena 3(1)(a)(i) osnovne uredbe, v tem primeru posojil v obliki preferencialnega financiranja izvoza. Tak neposredni prenos sredstev v obliki posojil pod določenimi pogoji bi bil običajno v pristojnosti vlade in ta praksa se z nobenega bistvenega vidika ne razlikuje od praks, ki jih običajno izvajajo vlade v smislu člena 3(1)(a)(iv) osnovne uredbe. Ta subvencija se šteje za specifično in se zanjo lahko uvedejo izravnalni ukrepi, saj so preferencialne obrestne mere dostopne samo za financiranje izvoznih transakcij in so torej pogojene z izvozom v skladu s členom 4(4)(a) osnovne uredbe.

(e) Izračun višine subvencije

99. Višina subvencije je bila izračunana na podlagi razlike med obrestmi, plačanimi za izvozne kredite, uporabljene v OPP, in obrestno mero, ki bi jo bilo treba plačati za običajne komercialne kredite, ki jih je uporabil edini sodelujoči proizvajalec izvoznik, ki je uporabljal to shemo. Ta višina subvencije (imenovalec) je dodeljena na skupni izvozni promet v OPP kot ustrezen imenovalec v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe, ker je subvencija pogojena z izvozom in ni bila dodeljena v sorazmerju z izdelanimi, proizvedenimi, izvoženimi ali prevažanimi količinami.

100. Stopnja subvencije, ki je bila v OPP ugotovljena za sodelujočega proizvajalca izvoznika v okviru te sheme, je bila zanemarljiva.

101. Shema oprostitve davka na dohodek („ITES“)

102. V preiskavi je bilo ugotovljeno, da sodelujoča indijska proizvajalca v OPP nista prejemala ugodnosti v okviru sheme ITES. Zato nadaljnja analiza te sheme v tej preiskavi ni bila potrebna.

103. Shema industrijskih spodbud države Pandžab

104. V preiskavi je bilo ugotovljeno, da sodelujoča indijska proizvajalca v OPP nista prejemala ugodnosti v okviru sheme industrijskih spodbud države Pandžab. Zato nadaljnja analiza te sheme v tej preiskavi ni bila potrebna.

105. Shema industrijskih spodbud države Gudžarat

106. V preiskavi je bilo ugotovljeno, da sodelujoča indijska proizvajalca v OPP nista prejemala ugodnosti v okviru sheme industrijskih spodbud države Gudžarat. Zato nadaljnja analiza te sheme v tej preiskavi ni bila potrebna.

107. Znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi

108. Znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, določen v skladu z določbami osnovne uredbe, izražen ad valorem , za preiskovane proizvajalce izvoznike znaša od 7,5 % do 12,4 %. Ta znesek subvencije presega prag de minimis iz člena 14(5) osnovne uredbe.

109. Zato se v skladu s členom 18 osnovne uredbe šteje, da se je subvencioniranje nadaljevalo v OPP.

110. Sklep o verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve subvencioniranja

111. V skladu s členom 18(2) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali bi iztek veljavnih ukrepov lahko povzročil nadaljevanje ali ponovitev subvencioniranja.

112. V zvezi s tem je treba opozoriti, da sta sodelovala le dva znana proizvajalca izvoznika zadevnega izdelka. Iz razpoložljivih statističnih informacij za Indijo in EU ni mogoče ugotoviti deleža tega uvoza v skupni prodaji zadevnega izdelka indijskih proizvajalcev izvoznikov v Uniji. Vendar je na podlagi teh statističnih podatkov mogoče ugotoviti, da obstajajo drugi proizvajalci, ki bi lahko prodajali zadevni izdelek v Unijo.

113. Ugotovljeno je bilo, da sta v OPP sodelujoča proizvajalca izvoznika še naprej prejemala ugodnosti subvencioniranja s strani indijskih organov, proti kateremu se lahko uvedejo izravnalni ukrepi. Ugodnosti analiziranih shem subvencioniranja se koristijo še naprej in ne kaže, da bodo ti programi v bližnji prihodnosti postopno odpravljeni ali spremenjeni ali da bi sodelujoča proizvajalca izvoznika prenehala prejemati ugodnosti v okviru teh shem.

114. Ni razpoložljivih informacij, ki bi kazale na to, da drugi proizvajalci izvozniki ne bi še naprej prejemali ugodnosti v okviru navedenih shem subvencioniranja. Zato je bilo ugotovljeno, da se je subvencioniranje na ravni države nadaljevalo.

115. Glede na navedene ugotovitve je bilo ugotovljeno, da se je subvencioniranje nadaljevalo v OPP in da je verjetno, da bi se nadaljevalo tudi v prihodnosti.

116. PROIZVODNJA UNIJE

117. V obdobju preiskave v zvezi s pregledom so podobni izdelek v Uniji proizvajali naslednji proizvajalci Unije: družbe Sandoz, DSM, Deretil, ACS Dobfar SpA in Antibioticos S.A.. Družbi Sandoz in DSM sta zahtevali pregled zaradi izteka veljavnih protisubvencijskih ukrepov. Za ugotovitev skupne proizvodnje Unije so bile uporabljene vse razpoložljive informacije o proizvajalcih Unije, vključno z informacijami iz zahtevka in podatki, ki so jih proizvajalci Unije zbrali pred začetkom preiskave v zvezi s pregledom in po njem. Na tej podlagi je ugotovljena skupna proizvodnja Unije v OPP znašala 7 093 ton.

118. Proizvajalci Unije, ki predstavljajo celotno proizvodnjo Unije, predstavljajo industrijo Unije v smislu člena 9(1) osnovne uredbe in bodo v nadaljnjem besedilu imenovani „industrija Unije“. Ker je podobni izdelek, ki ga proizvajajo trije proizvajalci Unije, ki so predložili izpolnjene vprašalnike, v OPP predstavljal 95 % skupne proizvodnje Unije podobnega izdelka, se šteje, da podatki teh proizvajalcev lahko predstavljajo celotno industrijo Unije.

119. RAZMERE NA TRGU UNIJE

120. Uvodna opomba

121. Pri analizi obsega uvoza in cenovnih gibanj so bile uporabljene ustrezne Eurostatove statistike uvoza za oznake TARIC 2941 10 10 10, 2941 10 20 10 in 2941 90 00 30 za leto 2007 in leto 2008 ter oznaki TARIC 2941 10 00 10 in 2941 90 00 30 od leta 2009, ki se nanašajo na obravnavano obdobje.

122. Ob upoštevanju števila proizvajalcev Unije in dejstvo, da je en proizvajalec Unije proizvajal podobni izdelek v okviru „tolling“ sporazuma z drugim proizvajalcem, so bile informacije v zvezi z industrijo Unije po potrebi prikazane v indeksirani obliki ali le v obliki razponov, da bi se ohranila zaupnost podatkov.

123. Potrošnja na trgu Unije

124. Industrija Unije podobni izdelek prodaja nepovezanim strankam in povezanim družbam oziroma ga na slednje prenaša za nadaljnjo predelavo.

125. Prodaja nepovezanim subjektom se je štela za „prosti trg“. Prodaja povezanim subjektom oziroma prenos nanje sta se štela za „omejeno uporabo“.

126. Pri izračunavanju očitne potrošnje Unije zadevnega izdelka in podobnega izdelka je Komisija seštela:

127. skupni obseg uvoza izdelka v preiskavi v Unijo, kakor je o njem poročal Eurostat,

128. obseg prodaje v Uniji podobnega izdelka, ki ga proizvaja industrija Unije,

129. obseg omejene uporabe podobnega izdelka s strani industrije Unije

130. ter ocenjen obseg prodaje v Uniji podobnega izdelka, ki ga proizvajajo drugi znani proizvajalci Unije.

131. Treba je opozoriti, da je bila iz navedenega izračuna izključena prodaja v okviru „tolling“ sporazuma med dvema proizvajalcema Unije, da se obsega prodaje ne bi upoštevalo dvakrat.

132. Na tej podlagi je bilo ugotovljeno, da se je potrošnja Unije zadevnega izdelka in podobnega izdelka v obravnavanem obdobju postopno povečala za 28 %.

Potrošnja (v tonah) | 2007 | 2008 | 2009 | OPP |

Zadevni izdelek in podobni izdelek | 6 601 | 7 021 | 7 783 | 8 423 |

Indeks | 100 | 106 | 118 | 128 |

133. Uvoz iz Indije

134. Obseg, tržni delež in cene uvoza iz Indije

Uvoz (v tonah) | 2007 | 2008 | 2009 | OPP |

Uvoz zadevnega izdelka za prosti promet | 32,6 | 16,1 | 1,9 | 1,4 |

Indeks | 100 | 49 | 6 | 4 |

Uvoz zadevnega izdelka v postopku aktivnega oplemenitenja | 45,5 | 3,7 | 15,5 | 14,5 |

Indeks | 100 | 8 | 34 | 32 |

135. Glede na Eurostatove podatke se je v obravnavanem obdobju obseg uvoza zadevnega izdelka iz Indije za prosti promet zmanjšal za 96 %. Za leto 2008 je bil ugotovljen znaten upad za 51 odstotnih točk, ki mu je sledilo nadaljnje zmanjšanje za 43 odstotnih točk leta 2009 ter za dve odstotni točki v OPP.

136. Nekoliko drugačno gibanje je bilo ugotovljeno za uvoz v okviru postopka aktivnega oplemenitenja, ki je prost izravnalnih in carinskih dajatev. Po začetnem 92-odstotnem padcu med letoma 2007 in 2008 se je uvoz leta 2009 povečal ter v OPP ostal razmeroma stabilen.

Povprečna uvozna cena (EUR/tono) | 2007 | 2008 | 2009 | OPP |

Uvoz zadevnega izdelka za prosti promet | 25 863 | 28 934 | 34 758 | 19 200 |

Indeks | 100 | 112 | 134 | 74 |

Uvoz zadevnega izdelka v postopku aktivnega oplemenitenja | 35 616 | 37 443 | 30 894 | 30 044 |

Indeks | 100 | 105 | 87 | 84 |

137. Povprečna uvozna cena zadevnega izdelka iz Indije za prosti promet se je med letoma 2007 in 2009 povečala za 34 % , v OPP pa se je močno znižala in dosegla raven, ki je bila za 26 % nižja kot leta 2007. Zniževale so se tudi cene uvoza v postopku aktivnega oplemenitenja in se v obravnavanem obdobju znižale za 16 %. Različna cenovna gibanja v okviru dveh uvoznih režimov je mogoče pojasniti z drugo vrsto zadevnega izdelka, tj. s cefaleksinom, ki se je večinoma uvažal in je znatno dražji od drugih vrst.

Tržni delež uvoza iz Indije | 2007 | 2008 | 2009 | OPP |

Uvoz zadevnega izdelka za prosti promet | 0,5% | 0,2% | 0,0% | 0,0% |

Indeks | 100 | 46 | 5 | 3 |

Uvoz zadevnega izdelka v postopku aktivnega oplemenitenja | 0,7% | 0,1% | 0,2% | 0,2% |

Indeks | 100 | 8 | 29 | 25 |

138. V obravnavanem obdobju je bil tržni delež uvoza iz Indije za prosti promet ali v postopku aktivnega oplemenitenja zelo majhen in se je v obeh primerih zmanjšal.

139. En proizvajalec Unije je trdil, da je ocena indijskega uvoza na podlagi Eurostatovih podatkov napačna, saj je bil glede na indijsko izvozno statistiko obseg uvoza višji kot glede na Eurostatovo. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je uporaba Eurostata kot podlage za uvozno statistiko običajna praksa Komisije. Treba je tudi opozoriti, da iz indijske izvozne statistike ni razvidno, kje je končni cilj izvoza in ali bo dejansko vstopil v EU. To trditev je bilo zato treba zavrniti.

140. Nelojalno nižanje prodajnih cen

141. Glede na zelo majhno količino uvoza iz Indije, ki je na trg EU vstopal za prosti promet, ni bilo mogoče sprejeti nobene veljavne ugotovitve v zvezi z nelojalnim nižanjem prodajnih cen. V zvezi z uvozom v postopku aktivnega oplemenitenja je bilo ugotovljeno negativno nelojalno nižanje prodajnih cen. Vendar je obseg tega uvoza znašal manj kot deset ton in je zadeval le eno vrsto izdelka (cefaleksin), ki je tudi najdražja in manj zastopana vrsta izdelka na trgu. Zato je bilo ugotovljeno, da podatki o transakcijah glede uvoza v postopku aktivnega oplemenitenja niso bili reprezentativni za veljaven izračun nelojalnega nižanja prodajnih cen in da so bili neprimerni za nadaljnjo analizo.

142. En proizvajalec Unije je trdil, da ločena analiza obeh kategorij uvoza, tj. za prosti promet in v postopku aktivnega oplemenitenja, ni v skladu s pristopom iz postopka prejšnjega pregleda in da je tudi v nasprotju s prakso Komisije.

143. S tem v zvezi je treba opozoriti, da količine, uvožene za prosti promet in v postopku aktivnega oplemenitenja niso bile zadostne, da bi bilo mogoče sprejeti veljavno ugotovitev, kot je bilo ugotovljeno v uvodni izjavi (115). Glede na nizko raven združenega obsega ta ugotovitev velja tudi za navedeni obseg.

144. Uvoz iz drugih tretjih držav

Uvoz iz tretjih držav | 2007 | 2008 | 2009 | OPP |

Obseg (v tonah) |

Singapur | 1 557,7 | 1 448,2 | 2 030,5 | 2 425,3 |

Indeks | 100 | 93 | 130 | 156 |

Kitajska | 487,6 | 622,5 | 1 176,9 | 1 234,7 |

Indeks | 100 | 128 | 241 | 253 |

Oman | 373,4 | 438,5 | 301,7 | 287,9 |

Indeks | 100 | 117 | 81 | 77 |

Druge tretje države | 67,8 | 327,5 | 74,2 | 73,2 |

Indeks | 100 | 483 | 109 | 108 |

Skupaj | 2 486,5 | 2 836,7 | 3 583,3 | 4 021,1 |

Indeks | 100 | 114 | 144 | 162 |

145. Uvoz izdelka v pregledu iz držav razen Indije se je v obravnavanem obdobju povečal za 62 %, pri čemer se je tržni delež nenadoma povečal za več kot 10 odstotnih točk s 37,6 % na 47,7 %, kar je sovpadalo s povečanjem potrošnje na trgu EU. Od držav izvoznic so bile najpomembnejše dobaviteljice na trg Unije Singapur, Kitajska in Oman.

Povprečna uvozna cena |

EUR/tono | 2007 | 2008 | 2009 | OPP |

Singapur | 44 218 | 36 590 | 27 007 | 22 485 |

Indeks | 100 | 83 | 61 | 51 |

Kitajska | 29 515 | 26 622 | 21 224 | 20 683 |

Indeks | 100 | 90 | 72 | 70 |

Oman | 29 875 | 27 665 | 23 440 | 22 597 |

Indeks | 100 | 93 | 78 | 76 |

Druge tretje države | 38 324 | 35 987 | 45 628 | 46 938 |

Indeks | 100 | 94 | 119 | 122 |

Skupaj | 39 020 | 32 953 | 25 193 | 22 385 |

Indeks | 100 | 84 | 65 | 57 |

146. V obravnavanem obdobju so se povprečne uvozne cene iz zadevnih tretjih držav znatno znižale, za 43 %. Čeprav so cene glavnih držav izvoznic (Singapurja, Kitajske in Omana) v OPP pri prodaji enakih izdelkov nelojalno znižale prodajne cene EU za približno 20 % in se obseg uvoza lahko šteje za znatnega, tako nizke uvozne cene očitno niso vplivale na dobičkonosnost industrije Unije.

147. En proizvajalec Unije je trdil, da bi bilo treba pri analizi povprečnega gibanja uvoznih cen upoštevati različne vrste izdelka. S tem v zvezi je treba opozoriti, da je treba v skladu s stalno prakso cenovna gibanja analizirati na podlagi zadevnega izdelka, ne glede na delež vsake vrste izdelka. Treba je tudi opozoriti, da v tem primeru na podlagi gibanja uvoznih cen iz tretjih držav v obravnavanem obdobju ni bila sprejeta nobena ugotovitev. Zato je bilo treba zgornje trditve zavrniti.

148. Vsi proizvajalci Unije so trdili, da gre pri uvozu med drugim iz Kitajske in Omana večinoma za uvoz amoksicilin trihidrata za veterinarsko uporabo in da bi bilo to treba upoštevati pri analizi navedenih cen. S tem v zvezi je treba opozoriti, da izdelek v pregledu zajema antibiotike za ljudi in živali. Poleg tega informacije, ki so bile navedene v podporo tej trditvi, niso bile podprte z dokazi. Zato je bilo zgornjo trditev treba zavrniti.

149. En proizvajalec Unije je imel pomisleke glede podlage, na kateri temeljijo primerjave cen za amoksicilin trihidrat ter ampicilin trihidrat v OPP, ker se v Eurostatovih podatkih ne razlikuje med tema dvema vrstama izdelka. V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da so cene industrije Unije za ti vrsti izdelkov podobne, zato primerjava na podlagi združenih cen ni bila nerazumna.

150. V zvezi z uvozom iz Singapurja so vsi proizvajalci Unije trdili, da poteka po interni obračunski ceni med povezanimi stranmi. V teh okoliščinah bi vključitev tega uvoza izkrivila povprečne cene iz drugih tretjih držav. Treba je opozoriti, da se navedena ugotovitev v zvezi s stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen v primeru izključitve tega uvoza iz primerjave cen ne bi znatno spremenila, zato bi še vedno veljala ugotovitev, da nizke cene uvoza niso vplivale na dobičkonosnost industrije Unije.

151. Gospodarski položaj industrije Unije

152. Za naslednje gospodarske kazalce, povezane z industrijo Unije, je bilo ugotovljeno, da se je treba za smiselno analizo in oceno osredotočiti na položaj, ki prevladuje na prostem trgu: obseg prodaje in prodajne cene na trgu Unije, delež izvoza in dobičkonosnost. Kadar je bilo to mogoče in upravičeno, so bile te ugotovitve naknadno primerjane s podatki za omejeni trg, da bi bila zagotovljena popolna slika položaja industrije Unije.

153. Glede drugih gospodarskih kazalcev pa je bilo s preiskavo ugotovljeno, da jih je mogoče smiselno proučiti le glede na celotno dejavnost. Dejansko so proizvodnja (za omejeni in prosti trg), zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, zaloge, naložbe, zaposlovanje, produktivnost, plače, rast in zmožnost zbiranja kapitala odvisne od celotne dejavnosti, ne glede na to, ali se izdelki prodajajo na omejenem ali prostem trgu.

154. Po pripombah enega proizvajalca Unije glede končnega razkritja dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila predlagana ukinitev postopka, so bili popravljeni nekateri gospodarski kazalci v naslednjih uvodnih izjavah. Narava teh sprememb ni bila takšna, da bi spremenila ugotovitev glede razmer industrije Unije.

155. Proizvodnja, zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

2007 | 2008 | 2009 | OPP |

Indeks zmogljivosti | 100 | 100 | 104 | 107 |

Indeks proizvodnje | 100 | 95 | 96 | 98 |

Indeks izkoriščenosti zmogljivosti | 100 | 95 | 92 | 91 |

156. Zmogljivost proizvodnje industrije Unije je bila med letoma 2007 in 2008 stabilna, nato pa se je med letoma 2008 in 2009 povečala za 4 % ter še za 3 odstotne točke v OPP.

157. Vendar obseg proizvodnje ni odražal tega povečanja zaradi nepredvidenih tehničnih težav enega proizvajalca Unije leta 2008, ko je obseg proizvodnje upadel za 5 % in nato postopno okreval do OPP.

158. Kot posledica povečanja proizvodne zmogljivosti in majhnega zmanjšanja proizvodnje se je v obravnavanem obdobju stopnja izkoriščenosti zmogljivosti še naprej zmanjševala ter v OPP dosegla stopnjo, ki je bila za 9% nižja kot leta 2007.

159. Obseg prodaje, prodajna cena, tržni delež

160. Prodaja na prostem trgu

Prodaja nepovezanim strankam v EU | 2007 | 2008 | 2009 | OPP |

Indeks obsega | 100 | 97 | 93 | 99 |

Indeks povprečne prodajne cene | 100 | 121 | 104 | 104 |

Indeks tržnega deleža | 100 | 90 | 79 | 78 |

161. Obseg prodaje industrije Unije nepovezanim strankam v OPP je bil nekoliko pod ravnjo leta 2007, leta 2009 pa se je zmanjšal za 7 % in se nato v OPP povečal za šest odstotnih točk.

162. Povprečna prodajna cena industrije Unije na trgu EU se je v obravnavanem obdobju zvišala za 4 %. Leta 2008 so se cene najprej močno zvišale za 21 %, nato pa so se leta 2009 zmanjšale za 17 odstotnih točk in ostale stabilne v OPP.

163. En proizvajalec industrije Unije je trdil, da vpliv uvoznih cen iz Indije na Unijo ni bil pravilno ocenjen. V zvezi s tem je najprej treba opozoriti, da nelojalno nižanje prodajnih cen ni bilo ugotovljeno, kot je navedeno v uvodni izjavi (115). Poleg tega so se cene industrije Unije v obravnavanem obdobju zvišale za 4 %, kot je navedeno v prejšnji uvodni izjavi. V teh okoliščinah se šteje, da uvoz iz Indije ni imel negativnega učinka na položaj industrije Unije.

164. Zmanjševanje prodaje nepovezanim strankam na trgu EU se je odrazilo v tržnem deležu, ki je se je v OPP v primerjavi z letom 2007 zmanjšal za 22 odstotnih točk.

165. Omejeni trg

Omejeni trg v EU | 2007 | 2008 | 2009 | OPP |

Indeks obsega | 100 | 115 | 122 | 128 |

Indeks povprečne prodajne cene na omejenem trgu | 100 | 100 | 111 | 110 |

Indeks tržnega deleža | 100 | 109 | 104 | 100 |

166. Medtem ko se je obseg prodaje industrije Unije nepovezanim strankam v obravnavanem obdobju zmanjševal kljub povečevanju povpraševanja, se je prodaja na omejenem trgu povečala za 28 %.

167. Tržni delež omejenega trga industrije Unije se je leta 2008 povečal za 9 odstotnih točk, nato pa se je postopno zmanjšal na raven iz leta 2007.

168. Tržni delež industrije Unije/Rast

Prodaja nepovezanim strankam, prodaja na omejenem trgu in omejena uporaba | 2007 | 2008 | 2009 | OPP |

Indeks obsega | 100 | 107 | 108 | 114 |

Indeks tržnega deleža | 100 | 100 | 92 | 90 |

169. Tržni delež celotne industrije Unije je bil izmerjen s seštevkom obsega prostega in omejenega trga v EU. Čeprav se je ta obseg v obravnavanem obdobju povečal za 14 %, se je tržni delež industrije Unije zmanjšal za 10 odstotnih točk, potrošnja na trgu pa se je v istem obdobju povečala za 28 %. To kaže, da industrija Unije ni imela koristi od rasti potrošnje.

170. Zaloge

Zaloge | 2007 | 2008 | 2009 | OPP |

Indeks obsega | 100 | 74 | 63 | 46 |

171. Raven zalog je od leta 2007 od konca OPP upadla za 54 %, kar se večinoma lahko pojasni s povečanim povpraševanjem na omejenem trgu.

172. Dobičkonosnost

173. Dobičkonosnost na prostem trgu

Dobičkonosnost na prostem trgu | 2007 | 2008 | 2009 | OPP |

Indeks | 100 | 447 | 218 | 253 |

174. Dobičkonosnost prodaje industrije Unije nepovezanim strankam na trgu Unije se je v OPP znatno izboljšala za 153 odstotnih točk. Ta razvoj je mogoče pojasniti s povprečnim zvišanjem cen za 2 % in zmanjšanjem stroškov proizvodnje. V primerjavi s stopnjo dobička, doseženega v obdobju preiskave v zvezi s pregledom v zadnji preiskavi zaradi izteka ukrepa, se je dobiček povečal za več kot 400 odstotnih točk.

175. Treba je opozoriti, da je bila razen leta 2007 stopnja dobička višja od ciljne stopnje, ugotovljene v prejšnji preiskavi v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa, tj. 10 % („ciljni dobiček“) v obravnavanem obdobju.

176. Dva proizvajalca industrije Unije sta trdila, da dobičkonosnost ni bila pravilno ocenjena, ker je bil dobiček povezanih začetnih dobaviteljev odštet od njihovih stroškov. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je odštetje dobička povezanih strani, ki se ukvarjajo s proizvodnjo surovin, v skladu z dosledno prakso. V teh okoliščinah je bilo treba to trditev zavrniti.

177. Dobičkonosnost prodaje na omejenem trgu

Dobičkonosnost prodaje na omejenem trgu | 2007 | 2008 | 2009 | OPP |

Indeks | 100 | 55 | 153 | 151 |

178. Dobičkonosnost prodaje industrije Unije povezanim strankam na trgu Unije se je v OPP izboljšala za 51 %. Ta razvoj se večinoma lahko pojasni s povprečnim zvišanjem cen za 10 %. Ker pa to cenovno gibanje temelji na transfernih cenah, na podlagi navedenega ni bilo mogoče sprejeti nobene veljavne ugotovitve.

179. Naložbe, donosnost naložb, denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala

2007 | 2008 | 2009 | OPP |

Indeks naložb | 100 | 246 | 342 | 129 |

Indeks donosnosti naložb | 100 | 233 | 52 | 62 |

Indeks denarnega toka | 100 | 236 | 83 | 107 |

180. Naložbe so se v obravnavanem obdobju povečale. Naložbe so bile povezane s povečanjem proizvodne zmogljivosti s ciljem dobave na omejenem in prostem trgu.

181. Preiskava je tudi pokazala, da se je donosnost naložb, tj. neto dobiček od izdelka pred obdavčitvijo, izražen kot delež neto knjigovodske vrednosti osnovnih sredstev, pripisane izdelku, v obravnavanem obdobju zmanjšala.

182. Denarni tok se je v obravnavanem obdobju povečal za 7 %, ker je bilo zmanjšanje dobičkonosnosti mogoče izravnati z zmanjšanjem zalog v drugi polovici obravnavanega obdobja.

183. Zaposlovanje, produktivnost in plače

2007 | 2008 | 2009 | OPP |

Indeks zaposlovanja | 100 | 106 | 111 | 109 |

Indeks produktivnosti | 100 | 89 | 87 | 89 |

Indeks plač | 100 | 104 | 106 | 106 |

184. V obravnavanem obdobju se je zaposlovanje v skladu z naložbami in proizvodnimi zmogljivostmi povečalo za 9 %, povprečne plače pa le za 6 %. Zaradi nepredvidenih tehničnih težav, s katerimi se je soočal en proizvajalec Unije, se je produktivnost zmanjšala za skupno 11 %.

185. Višina subvencioniranja, proti kateremu se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, in okrevanje od preteklega subvencioniranja

186. Glede na obseg subvencioniranega uvoza iz Indije učinka dejanske višine subvencioniranja ni mogoče šteti za znatnega.

187. Od zadnje preiskave v zvezi s pregledom se je stanje industrije Unije znatno izboljšalo. Zato je mogoče oceniti, da je industriji Unije uspelo povsem okrevati od preteklega subvencioniranja.

188. Sklep v zvezi z gospodarskim položajem industrije Unije

189. Med letom 2007 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom je bil obseg subvencioniranega uvoza zadevnega izdelka zanemarljiv. Z izjemo nekaterih kazalcev škode, kot so tržni delež, obseg proizvodnje in donosnost naložb, je bil razvoj večine kazalcev vključno z dobičkonosnostjo (+153 %), prodajno ceno (+4 %), obsegom prodaje (+14 %), zaposlovanjem (+10 %) in naložbami (+29 %) v obravnavanem obdobju pozitiven. Razen leta 2007 je bila stopnja dobička, dosežena na trgu EU, višja od ciljne stopnje dobička, ugotovljene v prejšnji preiskavi v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa, tj. 10 %. Pozitivno gibanje velike večine kazalcev je bilo pretežno posledica zanesljivosti industrije Unije in dolgoročnega odnosa s kupci, ki se je razvijal v preteklih letih, pa tudi ravni cen, ki jo je uspela doseči na trgu.

190. En proizvajalec Unije je trdil, da bi bilo pri analizi gibanj cen in dobička treba upoštevati pomanjkanje surovin v letih 2007 in 2008. Trdil je, da je to pomanjkanje povzročilo izjemno zvišanje cen in dobička leta 2008, v omejenem obsegu pa tudi leta 2009. Kot je razvidno iz tabel 5.5.2.1 in 5.5.4.1, so izjemne ravni cen in dobička povezane le z letom 2008. Zdi se, da pomanjkanje surovin ni več vplivalo na stopnje dobička, dosežene leta 2009 in v OPP. Še vedno velja ugotovitev iz uvodne izjave (139), da je bil v celotnem obravnavanem obdobju dobiček večji od ciljnega dobička.

191. Glede prodaje na omejenem trgu je možnost prodaje dela proizvodnje na omejenem trgu zagotavljala visoke stopnje izkoriščenosti zmogljivosti ter industriji Unije omogočila, da je omejila stalne stroške in ostala stroškovno konkurenčna.

192. Nazadnje se ob upoštevanju pozitivnega razvoja kazalcev, ki se nanašajo na industrijo Unije, šteje, da industrija Unije v obravnavanem obdobju ni utrpela znatne škode.

193. Učinek subvencioniranega uvoza

194. Zaradi majhnega obsega uvoza zadevnega izdelka, ki je bil v obravnavanem obdobju uvožen v Unijo, subvencioniran uvoz ni imel škodljivega učinka na uspešnost industrije Unije. Kot je bilo navedeno, se šteje, da industrija Unije v obravnavanem obdobju ni utrpela znatne škode.

195. VERJETNOST PONOVITVE ŠKODE

196. Treba je opozoriti, da industrija Unije v obravnavanem obdobju ni utrpela znatne škode, ker je bil v tem obdobju razvoj večine kazalcev škode pozitiven. V skladu s členom 18(2) osnovne uredbe je bilo zato proučeno, ali bi zaradi izteka veljavnih ukrepov lahko prišlo do ponovitve škode.

197. Proste zmogljivosti v zadevni državi

198. V preiskavi je bilo ugotovljeno, da je izkoriščenost zmogljivosti treh sodelujočih indijskih proizvajalcev v obravnavanem obdobju dosegla zelo visoke stopnje. Na tej podlagi bi se zdelo, da so proste zmogljivosti, ki bi se ob odsotnosti ukrepov lahko usmerile na trg EU, omejene.

199. Po razkritju je več proizvajalcev Unije trdilo, da so proste zmogljivosti v Indiji velike in da stopnja izkoriščenosti zmogljivosti indijskih proizvajalcev izvoznikov ni bila reprezentativna za celotni indijski sektor. En proizvajalec Unije je celo trdil, da bi proste zmogljivosti sedmih vodilnih indijskih izvoznikov predstavljale količine, ki so precej večje od potrošnje na prostem trgu Unije.

200. V zvezi s tem je treba najprej opozoriti, da je bila stopnja izkoriščenosti zmogljivosti treh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov izračunana kot tehtano povprečje na podlagi preverjenih podatkov in posebej v zvezi z zadevnim izdelkom. Poleg tega so bili trije sodelujoči proizvajalci veliki proizvajalci ter med sedmimi indijskimi proizvajalci, ki jih je vlagatelj označil za „vodilne“. Nasprotno, podatki, ki so jih o prostih zmogljivostih teh sedmih indijskih proizvajalcev predložili proizvajalci Unije, so večinoma temeljili na „poznavanju trga“ in čeprav je bilo to izrecno zahtevano, jih ni bilo mogoče podpreti s trdnimi dejanskimi dokazi. Zato teh informacij ni bilo mogoče upoštevati in potrjeno je bilo, da se na podlagi preverjenih podatkov iz dokumentacije zdi, da so indijske proste zmogljivosti omejene.

201. Gibanje izvoza indijskih proizvajalcev izvoznikov

202. Na podlagi uradnih indijskih statističnih podatkov je bilo ugotovljeno, da so cene izvoza na deset glavnih indijskih izvoznih trgov v povprečju približno 20 % nižje od prodajnih cen industrije Unije na trgu EU v OPP. Kot je navedeno v uvodni izjavi (119), so bile te indijske izvozne cene v skladu z cenami drugih glavnih akterjev na trgu EU. Ugotovljeno je bilo, da v obravnavnem obdobju nizke izvozne cene iz teh drugih držav niso imele negativnega učinka na uspešnost industrije Unije. V teh okoliščinah se šteje, da v primeru prenehanja veljavnosti ukrepov ni verjetno, da bi indijske izvozne cene imele škodljiv učinek na industrijo Unije, saj se ta že sooča s konkurenco iz drugih držav izvoznic z istim cenovnim gibanjem, ne da bi utrpela znatno škodo.

203. Dva proizvajalca Unije sta tudi navedla, da bi v primeru prenehanja veljavnosti ukrepov indijski proizvajalci preusmerili izvoz, ki ga trenutno prodajajo na drugih trgih, v EU, ker je trg EU privlačen zaradi cen. Najprej je treba opozoriti, da bi se indijski proizvajalci v primeru preusmeritve izvoza v EU soočali s konkurenco drugih tretjih držav, ki v EU že izvažajo znatne količine. Kot je navedeno v uvodni izjavi (119), je bilo ugotovljeno tudi, da uvoz iz tretjih držav po cenah, ki so bile podobne indijskim izvoznim cenam na druge trge, ni vplival na uspešnost industrije Unije. Na tej podlagi se šteje, da v primeru povečanja količin indijskega uvoza po cenah, ki so podobne cenam na drugih izvoznih trgih, industrija Unije ne bi utrpela znatne škode.

204. Dva proizvajalca Unije sta tudi trdila, da v ZDA velja prepoved uvoza za določene proizvodne obrate antibiotikov v Indiji in da bi to povzročilo preusmeritev dodatnih količin na trg EU. Vendar se na podlagi tega ugotovitve glede možne preusmeritve uvoza iz prejšnje uvodne izjave ne spremenijo.

205. Omejeni trg

206. Omejeni trg je v obravnavnem obdobju predstavljal od 50 % do 60 % prostega in omejenega trga industrije Unije, potrošnja na omejenem trgu industrije Unije pa se je v istem obdobju povečala za 20 %. Glede na značilnosti in velikost tega trga se domneva, da v primeru prenehanja veljavnosti ukrepov verjetno povečanje indijskega uvoza ne bi vplivalo na omejeni trg, ki bi zato še vedno zagotavljal visoke stopnje izkoriščenosti zmogljivosti in ekonomije obsega industrije Unije.

207. Sklep o verjetnosti ponovitve škode

208. Na podlagi navedenega je bilo ugotovljeno, da ni verjetno, da bi v primeru prenehanja veljavnosti ukrepov subvencioniran uvoz iz Indije povzročil znatno škodo industriji Unije, ker je bil razvoj večine kazalcev škode v obravnavanem obdobju pozitiven kljub znatnemu in naraščajočemu uvozu iz drugih držav, katerega cene so bile podobne cenam indijskega uvoza v druge države. Zato je bilo ugotovljeno, da ponovitev znatne škode v primeru prenehanja veljavnosti ukrepov ni verjetna.

209. INTERES UNIJE

210. En proizvajalec Unije je trdil, da bi bilo treba izvesti preskus interesa Unije. S tem v zvezi je bilo ugotovljeno, da preskus interesa ni potreben, ker ponovitev škode ni verjetna. Zato se trditev zavrne.

211. POSEBNO SPREMLJANJE

212. Zaradi ugotovitve glede verjetnosti nadaljevanja subvencioniranja, navedene v uvodni izjavi (100), in učinka, ki bi ga lahko imela na prihodnje trgovinske tokove, bo Komisija spremljala obseg uvoza zadevnega izdelka. Če bi prišlo do znatne spremembe teh količin, bo Komisija proučila, ali so potrebni ukrepi in kakšni bi bili najprimernejši.

213. Spremljanje bo omejeno na obdobje 2 let po objavi te uredbe.

214. PRENEHANJE VELJAVNOSTI

215. Glede na rezultate te preiskave v zvezi s pregledom se šteje za primerno, da se odpravi izravnalna dajatev na uvoz nekaterih antibiotikov širokega spektra s poreklom iz Indije.

216. Zainteresirane strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je bil predlagan zaključek preiskave, in dana jim je bila možnost predložitve pripomb. Prejete pripombe so bile obravnavane v ustreznih razdelkih, vendar niso vplivale na navedene ugotovitve –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pregled zaradi izteka izravnalnih ukrepov na uvoz nekaterih antibiotikov širokega spektra, ki se trenutno uvrščajo pod oznaki KN ex 2941 10 00 in ex 2941 90 00, s poreklom iz Indije, ki se je začel na podlagi člena 18(2) Uredbe (ES) št. 597/2009, se zaključi in veljavni ukrepi na uvoz s poreklom iz Indije se odpravijo.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

[1] UL L 188, 18.7.2009, str. 93.

[2] UL L 121, 13.05.2005, str. 1.

[3] UL L 273, 9.10.1998, str. 1.

[4] UL L 319, 29.11.2008, str. 1.

[5] UL C 21, 28.1.2010, str. 40.

[6] UL C 123, 12.5.2010, str. 11.

[7] „Complete Knock-Down“, „Semi-Knock Down“