Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 397/08)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Panciu“

PDO-RO-A1584-AM02

Datum obvestila: 22. julij 2022

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

Neobvezne navedbe na etiketi

Specifikacija proizvoda je dopolnjena z dodatnimi določbami glede neobveznih navedb na etiketah vin, ki se nanašajo na nekatere metode proizvodnje (uporaba izrazov, ki označujejo enološke postopke, ki se uporabljajo po vsem svetu in dajejo vinom posebne senzorične lastnosti, ki so za potrošnika pomembne z vidika kakovosti, zrelosti in staranja).

Spremenjena sta poglavje V specifikacije proizvoda in točka 9 enotnega dokumenta.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime

Panciu

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vin

1. Fizikalno-kemijske in organoleptične lastnosti – bela vina in vina rosé

KRATEK OPIS

Za bela vina so značilni različni aromatični odtenki, skupaj z notami agrumov in trave, ki dajejo vinu živahnost in svežino, ter vrtnice (șarba), srednja vsebnost kislin z izrazito svežino ter sladke arome tropskih sadežev ali cvetov vinske trte, nežni vonji jabolk, ki jih spremljajo cvetlične note (fetească regală), aroma masla in tropski okusi z optimalno vsebnostjo kislin (chardonnay) ter diskretne note svežega sadja.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) 15,00 Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %): 9,00 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter): 18 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 200

2. Fizikalno-kemijske in organoleptične lastnosti – rdeča vina

KRATEK OPIS

Za rdeča vina so značilni srednja polnost, aromatični odtenki maline, slive in ribeza, pri čemer aromatični potencial sega od zelene paprike do prezrelega črnega ribeza (cabernet sauvignon), ter arome zrelega rdečega jagodičja. S staranjem pridobijo note rozin in črnega popra, intenzivno barvo in optimalni alkoholni potencial, pri čemer so pridobljena vina večinoma suha in polsuha, kadar sta poudarjena zmeren značaj in specifična aroma sorte vinske trte (fetească neagră).

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) 15,00 Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %): 9,00 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 * grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter): 20 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 150

5. Enološki postopki

5.1. Posebni enološki postopki

1. Pridelovalne prakse

Pridelovalna praksa

— vsaj 3 000 trsov na hektar;

— namakanje: kjer je to potrebno zaradi talnih in podnebnih razmer, je vzpostavljen kapljični namakalni sistem, ki bo razširjen; uporablja se tako, da ne škoduje kakovosti grozdja.

5.2. Največji donosi

1. muscat ottonel, tămâioasă românească, chardonnay, pinot gris, sauvignon, traminer alb

15 000 kilogramov grozdja na hektar

2. fetească albă, riesling de rhin, aligote, băbească gri, sarba, traminer roz

16 500 kilogramov grozdja na hektar

3. fetească regală, galbenă de odobești, crâmpoșie, crâmpoșie selecționată, frâncușă, mustoasă de măderat, furmint, riesling italian

19 000 kilogramov grozdja na hektar

4. cabernet sauvignon, fetească neagră, pinot noir, merlot

16 500 kilogramov grozdja na hektar

5. băbească neagră, burgund mare

17 500 kilogramov grozdja na hektar

6. codană, Arcaș, negru aromat, portugais bleu, cadarcă, plăvaie

21 000 kilogramov grozdja na hektar

7. muscat ottonel, tămâioasă românească, chardonnay, pinot gris, sauvignon, traminer alb

116 hektolitrov na hektar

8. fetească albă, riesling de rhin, aligote, băbească gri, sarba, traminer roz

127 hektolitrov na hektar

9. fetească regală, galbenă de odobești, crâmpoșie, crâmpoșie selecționată, frâncușă, mustoasă de măderat, furmint, riesling italian

146 hektolitrov na hektar

10. Plăvaie

162 hektolitrov na hektar

11. cabernet sauvignon, fetească neagră, pinot noir, merlot

127 hektolitrov na hektar

12. băbească neagră, burgund mare

135 hektolitrov na hektar

13. codană, arcaș, negru aromat, portugais bleu, cadarcă

162 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Okrožje Vrancea:

— predeli: Panciu, Crucea de Sus, Dumbrava, Crucea de Jos, Satu Nou, Neicu;

— predeli: Moviliţa, Diocheti-Rediu, Moviliţa Trotuşanu, Frecăţei, Văleni;

— predeli: Străoane, Repedea, Muncelu, Văleni;

— predeli: Fitioneşti, Holbăneşti, Ghimiceşti, Ciolăneşti, Mănăstioara;

— predeli: Mărăşeşti, Haret, Călimăneşti, Modruzeni, Siretu, Tişiţa, Pădureni;

— predeli: Ţifeşti, Sârbi, Oleşeşti, Vităneşti, Clipiceşti, Bătineşti, Igeşti, Pătrăşcani;

— predeli: Păuneşti, Viişoara;

— predeli: Rugineşti, Copăceşti, Văleni, Angheleşti;

— predeli: Pufeşti, Domneşti-Târg, Ciorani, Domneşti-Sat.

7. Sorte vinske trte

Aligoté B – plant de trois, plant gris, vert blanc in troyen blanc

Arcaș N

Burgund mare N – grosser burgunder, grossburgunder, blaufrankisch, kekfrankos, frankovka in limberger

Babeasca gri G

Băbească neagră N – grossmuttertraube, hexentraube, crăcana, rară neagră, căldăruşă, serecsia

Cabernet sauvignon N – petit vidure in burdeos tinto

Cadarcă N – schwarzer kadarka, rubinroter kadarka, lugojană, gâmză in fekete budai

Chardonnay W – gentil blanc, pinot blanc in chardonnay

Codană N

Crâmpoşie B

Crâmpoşie selecţionată B

Fetească albă B – păsărească albă, poama fetei, mädchentraube, leanyka in leanka

Fetească neagră N – schwarze mädchentraube, poama fetei neagră, păsărească neagră in coada rândunicii

Fetească regală B – königliche mädchentraube, königsast, kiralyleanka, dănășană in galbenă de ardeal

Frâncușă B – vinoasă, mildweisser, mustoasă de moldova in poamă creață

Furmint B – furmin, șom szalai in szegszolo

Galbenă de odobești B – galbenă de căpătanu, galbenă uriașă in galbenă

Merlot N – bigney rouge

Muscat ottonel B – muscat ottonel blanc

Mustoasă de măderat B – lampau, lampor, mustafer, mustos feher in straftraube

Negru aromat N

Pinot Gris G – affumé, grauer burgunder, grauburgunder, grauer mönch, pinot cendré, pinot grigio, ruländer

Pinot noir N – blauer spätburgunder, burgund mic, burgunder roter in klävner morillon noir

Pinot noir N – spätburgunder in pinot nero

Plăvaie B – bălană, plăvană in poamă bălaie

Portugais bleu N – blauer portugieser, oporto in portugieser

Riesling de rhin B – weisser riesling in white riesling

Riesling italian B – olasz riesling, olaszriesling in welschriesling

Sauvignon B – sauvignon verde

Traminer roz Rs – rosetraminer, savagnin roz in gewürztraminer

Traminer aromat alb B

Tămâioasă românească B – busuioacă de moldova in muscat blanc à petit grains

Tămâioasă românească B – rumänische weihrauchtraube in tamianka

Șarba B

8. Opis povezave

Povezava z razmejenim območjem

Podatki o geografskem območju

Litološki substrat: piedmontsko položno pobočje, nastalo s kopičenjem aluvialnih stožcev iz kvartarja, katerih starost in višina se proti vzhodu znižujeta, v vrstnem redu, v katerem so jih nanesle prečne karpatske in podkarpatske reke. Z vidika sestave gre za nanose kamenčkov in peska, prekrite s plaščem kvartarne puhličaste ilovice, ki leži na pliocenskih morskih sedimentih (lapor, glina, pesek).

Topografija: oblikovana v dve funkcionalni piedmontski podenoti: visoko piedmontsko ravnico (zgodnji in srednji pleistocen) in nizko piedmontsko ravnico (pozni pleistocen–holocen), ki se raztezata vse do sedanje ravnine reke Siret, pri čemer obe tvorita območje največjega razvoja vinogradništva, zlasti zaradi izmenjavanja območij z različno nadmorsko višino in izpostavljenostjo.

Podnebje: specifično za gozdno stepo in ustreza zmernemu celinskemu podnebju, ki je pod vplivom skandinavsko-baltskih zračnih mas s severa, ki se mešajo s tropsko-sredozemskimi masami vročega zraka z juga, kar ustvarja odlične pogoje za razvoj visokokakovostnih sort vinske trte ter se kaže zlasti z raznolikostjo sončne toplote in ugodno količino padavin. Povprečna letna temperatura, letno povprečje padavin ter zlasti sevalni tok in vpadni kot sončnega sevanja zagotavljajo idealne pogoje za vinogradništvo. Tla: tla v teh vinogradih imajo zaradi svoje teksture fizikalno-kemijske in hidrofizikalne lastnosti, ki so najugodnejše za to kulturo: poroznost, zračnost, prepustnost, grudasta struktura in dobro vertikalno odvajanje deževnice, kar zmanjšuje pojavnost glivičnih bolezni in omogoča razmeroma enostavno obdelovanje vinogradov. S tipološkega vidika prevladujejo molisoli (kambični in glineno-diluvialni) in gozdna tla. V kambičnem černozjomu so združene vse ugodne kemične, biološke in trofične lastnosti.

Podatki o proizvodu

Bela vina se odlikujejo po svoji ekstraktnosti, uravnoteženi strukturi in ustrezni vsebnosti kislin, kar je posledica izpostavljenosti pobočij proti jugovzhodu, pa tudi pridelovalnih praks, s katerimi se ohranja zmerna raven proizvodnje.

Rdeča vina slovijo po svoji nežnosti, lahkih taninih in živi barvi.

Arheološki dokazi, zbrani v tej regiji Romunije, kažejo, da so državo naseljevali svobodni Dakijci, ki so gojili vinsko trto, o čemer pričajo arheološki ostanki, na katerih najdemo okrasne motive brajde z vinsko trto. Georg von Reichersterffer, odposlanec Ferdinanda Habsburškega pri vladarju Petruju Rareşu, že leta 1527 v svojem poročilu o potovanju omenja obstoječe vinograde na tem območju, ki so od takrat znani pod imenom Podgoria Crucilor (vinograd križev). Druge omembe je mogoče najti v „Codex Bandinus“, kjer je zapisano, da „celotni južni del Moldavije proizvede toliko vina, da med trgatvijo vrč [imenovan ‚vadră‘] stane 4 solde, pozimi pa 6 ali 7 soldov“.

Odločilni dejavniki

Struktura reliefa z visoko piedmontsko ravnico (zgodnji in srednji pleistocen) in nizko piedmontsko ravnico (pozni pleistocen–holocen), ki se raztezata vse do sedanje ravnine reke Siret in kjer se izmenjujejo območja z različno nadmorsko višino in izpostavljenostjo, se je izkazala za optimalno za vinogradništvo in zlasti za sorte vinske trte, iz katerih se prideluje rdeče vino.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, druge zahteve)

Označevanje in trženje

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

ni dodatnih določb

Pridelava zunaj območja

Pravni okvir:

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

odstopanje glede proizvodnje na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

v nekaterih podnebnih razmerah, ki zaradi potenciala nekaterih sort pozitivno vplivajo na doseženi donos, se lahko grozdje, potrgano v vinogradih na razmejenem območju, predela tudi zunaj razmejenega območja, to je na sosednjem območju, ki ima v svojih centrih za pridelavo vina optimalne zmogljivosti za hitro pridelavo v vino, vrenje pri nadzorovani temperaturi ter ohranjanje potencialnih arom in barv sort. To območje leži v okrožju Vrancea:

— Odobești, Jariștea.

— Cotești, Obrejița, Tâmboiești, Popești, Budești, Cârligele, Vârteșcoiu, Câmpineanca.

Neobvezne navedbe na etiketi

Pravni okvir:

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Nekatere navedbe, ki se nanašajo na nekatere metode proizvodnje, se lahko uporabljajo tudi prostovoljno na etiketi/v okviru predstavitve, in sicer:

— na etiketi se lahko navedbe „fermentat in barrique“ [vrenje v sodih], „maturat in barrique“ [zoreno v sodih], „fermentat în prezența așchiilor de stejar“ [vrenje ob prisotnosti hrastovih sekancev] in „maturat în prezența așchiilor de stejar“ [zoreno v prisotnosti hrastovih sekancev] navedejo v romunščini, ali pa se za obveščanje potrošnika o uporabi navedenega postopka lahko uporabijo izrazi v jezikih, ki se uporabljajo v mednarodnem prostoru, na primer katera koli od naslednjih navedb:

— „fumé“ ali „smoked“ ali „toasted“ v angleškem jeziku, ki ji je lahko dodan izraz, ki opisuje intenzivnost toplotne obdelave uporabljenega hrastovega lesa, tj. „light“, „medium“ ali „heavy“;

— „fumé“ ali „fumée“ v francoščini, ki ji je lahko dodan izraz, ki opisuje intenzivnost toplotne obdelave uporabljenega hrastovega lesa, tj. „légère“, „moyenne“, „forte“ ali „petite fumé“, „demi fumé“, „intense fumé“.

Te navedbe so lahko v katerem koli drugem jeziku, ki se uporablja v mednarodnem prostoru, ali v jeziku države, v kateri naj bi se vinski proizvod tržil, če se tako odloči proizvajalec vina, in potrošnika obveščajo o uporabi postopkov, ki se uporabljajo po vsem svetu za pridobivanje vin s posebnimi senzoričnimi lastnostmi.

Za vina, ki zorijo ali se starajo na drožeh, lahko etiketa vsebuje izraze, kot so „sur lie“, „bâtonnage“ in „aged on the lees“.

Povezava do specifikacije proizvoda

https://www.onvpv.ro/sites/default/files/caiet_sarcini_doc_panciu_modif_cf_cererii_1424_14.06.2019_cf_cererii_485_02.03.2022_no_track_changes.pdf

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.