[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 4.2.2009

COM(2009) 43 konč.

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU IN EVROPSKEMU RAČUNSKEMU SODIŠČU

Poročilo o učinku Akcijskega načrta Komisije za integriran okvir notranje kontrole

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU IN EVROPSKEMU RAČUNSKEMU SODIŠČU

Poročilo o učinku Akcijskega načrta Komisije za integriran okvir notranje kontrole

1. POVZETEK

Po vrsti zaporednih poročil Evropskega računskega sodišča z negativnim mnenjem glede poslovnih dogodkov na številnih ključnih področjih, si je Komisija leta 2005 zastavila ambiciozen strateški cilj, da si bo prizadevala od Sodišča pridobiti pozitivno izjavo o zanesljivosti. Da bi ta cilj dosegla, je Komisija po predlogu iz Mnenja Sodišča 2/2004[1] („Mnenje o enotni reviziji“) junija 2005 predlagala „časovni načrt za integriran okvir notranje kontrole[2]“ in si o tem načrtu prizadevala doseči sporazum s Parlamentom, Svetom in Evropskim računskim sodiščem.

Komisija je na podlagi prejetih povratnih informacij, priporočil iz Resolucije Evropskega parlamenta o razrešnici za proračunsko leto 2003[3], sklepov Sveta za ekonomske in finančne zadeve z dne 8. novembra 2005 in podrobne ocene, v kateri so bila obravnavana vsa glavna področja porabe, januarja 2006 sprejela „Akcijski načrt za integriran okvir notranje kontrole“[4].

V Akcijskem načrtu je izrecno navedeno, da je Komisija odgovorna za izvrševanje proračuna, kakor je navedeno v členu 274 Pogodbe, hkrati pa je v njem določen tudi okvir za države članice, da „sodelujejo s Komisijo, da bi zagotovile porabo odobrenih proračunskih sredstev v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja“[5].

Komisija je februarja 2008 v svojem poročilu o napredku[6] poročala, da je bilo končanih 7 od 16 prvotnih ukrepov, 6 jih je bilo skoraj končanih, 3 pa ni bilo mogoče izvesti ali pa so se izvajali naprej v drugih oblikah. Sodišče se je na splošno strinjalo s samooceno Komisije o dokončanju ukrepov[7]. Leto pozneje je bilo končanih še 6 ukrepov.

To poročilo navaja najnovejše podatke glede izvajanja Akcijskega načrta, njegov glavni namen pa je predstavitev posodobljene in objektivne ocene njegovega učinka , ki je bila pripravljena na podlagi kvantitativnih in kvalitativnih kazalnikov. Skupne sklepne ugotovitve so pozitivne in temeljijo na ugotovitvah letnega poročila Sodišča za leto 2007, ki prvič poroča o precejšnjem napredku in vključuje mnenje brez pridržka o zaključnih računih ter najboljšo izjavo o zanesljivosti do zdaj, pri kateri je bilo za okoli 45 % proračunskih odhodkov glede zakonitosti in pravilnosti poslovnih dogodkov pridobljeno mnenje brez pridržka. V izjavi o zanesljivosti Sodišča za leto 2003 je bilo takih odhodkov 6 %. Sodišče je nadaljnji napredek ugotovilo tudi pri nadzornih in kontrolnih sistemih Komisije, pri katerih v poročilu za leto 2007 prvič za noben sistem ni bila prižgana „rdeča luč“.

2. OPREDELITEV IN MERJENJE UčINKA

V Akcijskem načrtu je bil predlagan skupni okvir za ukrepe, ki jih je treba sprejeti, ter vloga Sveta, držav članic in Evropskega parlamenta pri doseganju zanesljivega in delujočega integriranega okvira notranje kontrole, kar bi dalo zagotovila Komisiji in posledično tudi Računskemu sodišču. Njegov učinek bi se lahko ocenil z različnimi merili:

- glede na to, ali obstajajo dokazi, da sporazum o časovnem načrtu v zadevnih institucijah še vedno upoštevajo ter da se potrebno sodelovanje, med drugim tudi s strani držav članic, udejanja in osredotoča na načela „enotne revizije“,

- glede na to, ali je Komisija z večjim obsegom revizij, izboljšano kakovostjo letnih poročil o dejavnostih in učinkovito izterjavo nepravilno izplačanih plačil izboljšala kontrole na področjih, na katerih ima polno in neposredno odgovornost , ter

- glede na to, ali je pri ukrepih, ki se izvajajo skupaj z upravami držav članic , doseženo merljivo izboljšanje kontrolnih sistemov držav članic na podlagi njihovih lastnih ukrepov in ukrepov Komisije ter pri izterjavi neupravičenih plačil.

Pri ocenjevanju učinka Akcijskega načrta je treba upoštevati različne ravni pristojnosti in vpliva Komisije. Zato se to „poročilo o učinku“ ne ustavi pri enostavnih kvantitativnih kazalnikih, kot so stopnje napak ali izterjani zneski. Smernice lahko na primer razjasnijo zakonske obveznosti, vendar kratkoročno nimajo očitnega neposrednega učinka na stopnje napak. Tudi izboljšanje letnih poročil o dejavnostih služb Komisije se ne meri na tako, ampak z neodvisno kvalitativno oceno Sodišča.

Da bi Komisija predstavila celovito, realistično in objektivno splošno stanje, poroča v naslednjem oddelku o učinku, ki ga meri z ustrezno kombinacijo kvalitativnih in kvantitativnih kazalnikov. Kadar je na voljo, se poročilo sklicuje na neodvisno oceno zunanjega revizorja, in sicer na ugotovljene stopnje napak, barvne kode iz izjave o zanesljivosti, ki temeljijo na sistemu prometne signalizacije, ocene sistemov in druge ugotovitve. To dopolnjujejo dokazi iz revizijskih mnenj službe za notranjo revizijo ter iz samoocen in podatkov, ki so jih zbrale službe Komisije.

3. UčINEK NA DAN 31. DECEMBRA 2008

Pozitivna izjava o zanesljivosti je zdaj priznana politična prednostna naloga, ki ji posvečajo pozornost vse institucije. Zaradi tega se je za ta cilj povečala podpora služb Komisije, bile so bolj motivirane, da kritično presodijo svoje kontrole in nadzor, oblikovalo pa se je tudi soglasje glede ukrepov za preprečevanje napak. To je velik dosežek glede na nasprotujoče si cilje, kot je usklajevanje potrebe po dodatnih revizorjih in zelo omejenih možnosti zaposlovanja ali usklajevanje hitrega izplačevanja sredstev z učinkovitimi kontrolami.

Komisija meni, da je bil sporazum dosežen in da konceptualna zasnova Akcijskega načrta še naprej zagotavlja učinkovite smernice za nadaljnji napredek, kot je nedavno začeta razprava o dopustnem tveganju napake. Evropski parlament še vedno kaže velik interes in podporo, poleg tega pa se nadalje izboljšuje sodelovanje z državami članicami. Ocena učinka, navedena v nadaljevanju, temelji na posebnih kazalnikih in obravnava stanje vsakega ukrepa posebej[8] na dan 31. decembra 2008.

3.1. Poenostavitev in skupna načela kontrole (ukrepi 1–3)[9]

Ukrep 1: Poenostavitev predlagane zakonodaje za obdobje 2007–2013

Ukrep je končan : Poenostavitev za obdobje 2007–2013 prvotno ni bila tako obširna, kot je bilo pričakovati. Poleg ukrepov v zvezi s poenostavitvijo, navedenih v Akcijskem načrtu, je Komisija sprejela dodatne ukrepe za poenostavitev pravil za strukturne ukrepe, in sicer je sprejela predloge o spremembi ustreznih uredb Sveta, da bi razširila uporabo pavšalnega financiranja, pavšalnih zneskov in stroškov na enoto na vse vrste odhodkov za ESRR in ESS. Komisija bo o predložitvi nadaljnjih ukrepov v letu 2009 odločala na podlagi priporočil skupne delovne skupine Komisije in držav članic, ki naj bi bila pripravljena v prvi polovici leta 2009. Če bosta Evropski parlament in Svet te ukrepe podprla, bi moral biti učinek nadaljnje poenostavitve na stopnje napak viden od obdobja 2010/2011.

Učinek

Kazalnik: Delež proračuna, ki je bil izvršen na podlagi poenostavljenega pristopa. V kmetijstvu je uvedba sheme enotnega plačila ločila podporo od proizvodnje in odpravila zapletene pogoje za upravičenost. S prehodno shemo enotnega plačila na površino, ki se uporablja v večini držav EU-12, je bil storjen še korak dlje, saj temelji samo na površini zemljišč. Tudi nedavni „zdravstveni pregled“ in enotna skupna ureditev trga sta prispevala k poenostavitvi. Pri strukturnih skladih upravičencem zaradi pavšalnega financiranja za režijske stroške ni treba vlagati toliko truda za analizo in ohranjanje podatkov iz izračuna stroškov, hkrati pa bi moralo to tudi zmanjšati število previsokih plačil zaradi neupravičenih stroškov.

Ključne dodatne informacije

Odstotek sredstev, izvršen prek ločenih neposrednih pomoči, se je povečal s 47 % skupnih neposrednih plačil v kmetijskem sektorju v letu 2005 na 83 % v letu 2008, pri čemer znaša cilj povečanja za leto 2013 in naprej 93 %. Okoli 25 % proračuna EU se tako izvršuje s tem poenostavljenim pristopom.

Kazalnik: Zmanjšane stopnje napak Evropskega računskega sodišča zaradi jasnejše zakonodaje in obširnejših smernic. Na področju izobraževanja in kulture so bile izvedene precejšnje poenostavitve, vključno s pavšalnimi donacijami za program vseživljenjskega učenja. Nadaljnja pojasnila o merilih za uporabo povprečnih stroškov osebja v sedmem okvirnem raziskovalnem programu bodo poenostavila zbiranje in predložitev zahtevkov za povrnitev stroškov, vendar bo učinek viden po uvedbi od leta 2009.

Ključne dodatne informacije

Večina donacij na področju izobraževanja in kulture (okoli 80 %), ki jih dodelijo nacionalne agencije, se odobri v obliki pavšalnega financiranja ali pavšalnih zneskov. Za partnerstva Comenius (106 milijonov EUR) na primer ni več treba predložiti razčlenjenih dejanskih stroškov in donacije se določijo na podlagi pavšalnih zneskov in pavšalnega financiranja, ki temeljijo na obsegu stroškov na enoto. Vendar je treba učinke na stopnje napak še potrditi.

Ukrep 3: Kontrolne strategije in razumno zagotovilo

Ukrep je končan : V vseh letnih poročilih o dejavnostih za leto 2007 so bili uporabljeni celoviti modeli notranje kontrole.

Učinek

Kazalnik: Dejstvo, da bi Evropsko računsko sodišče boljše ocenilo kakovost letnih poročil o dejavnostih. Evropsko računsko sodišče je v svojem letnem poročilu za leto 2007 ugotovilo, da sta bili izboljšani letni poročili o dejavnostih na področju kmetijstva in kohezijske politike. Nadaljnje izboljšave se izvajajo na podlagi okrepljenega procesa medsebojnega pregleda.

Ključne dodatne informacije

Vsa področja so bila ocenjena z oceno „B“ ali boljše (zagotovljena so bila najmanj dokazila za zaključke Sodišča za izjavo o zanesljivosti po popravkih)[10].

3.2. Izjave o upravljanju in revizijsko zagotovilo (ukrepi 5–8)

Ukrep 5: Izjave o upravljanju na nacionalni ravni

Ukrep je končan v skladu s popravki in dogovori[11] : Prvi sveženj letnih povzetkov so morale države članice predložiti februarja 2008.

Učinek

Kazalnik: Kakovost prejetih povzetkov in ukrepi za njihovo izboljšanje. Stopnja izpolnjevanja minimalnih zahtev je bila različna.

Vse države članice razen ene so predložile letne povzetke za strukturne sklade , ki so izpolnjevali minimalne zahteve. Komisija še preučuje informacije, ki jih je nedavno predložila Nemčija. Komisija je priporočila, da države članice povzetke dopolnijo z izjavo o zanesljivosti, čeprav to ni zakonsko obvezujoče. Komisija je objavila revidirane smernice, da bi se izboljšal naslednji sveženj povzetkov, ki ga je treba predložiti 15. februarja 2009.

Na področju kmetijstva so države članice izpolnile zakonske obveznosti, tako glede letnih povzetkov kot tudi letnih izjav o zanesljivosti, ki so jih prvič podpisali direktorji plačilnih agencij. Države članice so upoštevale smernice o letnih povzetkih, ki so jih pripravile službe Komisije, in predložile pregled dejanskega stanja. Vendar bi bilo mogoče kakovost dodatnih analiz v večini povzetkov izboljšati. Komisija je revidirala svoje smernice, da bi se ta analiza v povzetkih za leto 2008 izboljšala.

Ključne dodatne informacije

„Sodišče meni, da je v prvem letu uporabe letnih povzetkov Komisija ustrezno nadzirala proces tako z izdajanjem jasnih smernic kot z iskanjem razlogov za nespoštovanje rokov in meril za obseg ali kakovost.“ Komisijo je pozvalo, naj opredeli dodano vrednost, ki jo imajo povzetki za zagotovila[12].

Kazalnik: Prejem predhodnih izjav o zanesljivosti na področju izobraževanja in kulture. Na podlagi predhodnih izjav nacionalnih organov za obdobje 2007–2013 je bilo pridobljeno zagotovilo, da ti organi upoštevajo minimalne kontrolne standarde in da je projektni cikel skladen s postopki.

Ključne dodatne informacije

Komisija je prejela vse zahtevane predhodne izjave o zanesljivosti na področju izobraževanja in kulture. Za vse izjave je bilo zagotovljeno sistematično spremljanje v okviru ocene letne izjave o zanesljivosti, pri 33 izjavah pa so bili v okviru spremljanja izvedeni še nadzorni obiski.

Kazalnik: Pobude držav članic glede izjav. Komisija podpira prostovoljne pobude nekaterih držav članic. Področja, ki jih te pobude zadevajo, in njihova narava so različni, zato njihovih rezultatov ni mogoče primerjati. Dajejo nekaj dodatnih informacij glede kontrolnih sistemov.

Ključne dodatne informacije

Omeniti je treba dokumenti za leto 2008 z Danske (revizijsko mnenje glede sredstev EU, ki zajema Evropski socialni sklad, Evropski sklad za regionalni razvoj, kmetijske subvencije, prispevek DDV in BND), z Nizozemske (nacionalna izjava – kmetijstvo samo za leto 2008) in iz Združenega kraljestva (konsolidirana izjava in revizijsko mnenje o uporabi sredstev EU – odhodki o projektih, ki jih podpira EU).

Ključne dodatne informacije

Sodišče je navedlo, da „se lahko nacionalne izjave obravnavajo kot nov element notranje kontrole, Komisija in Sodišče pa bi jih morala v tem smislu upoštevati“[13].

Ukrep 7: Povečanje stroškovne učinkovitosti revizij na ravni projektov

Ukrep je končan : Dogovorjeni postopki se uporabljajo pri raziskavah in zunanji pomoči za izboljšanje zagotovil zunanjih revizij projektov, in sicer z določitvijo postopkov, ki jih je treba izvesti. Za izobraževanje in kulturo ti postopki niso bili uvedeni, saj je število sporazumov o donacijah, ki presegajo prag in za katere je torej potrebno revizijsko potrdilo, zelo omejeno. Neposredne revizije, ki jih izvaja Komisija, veljajo za stroškovno učinkovitejše.

Učinek

Kazalnik: Boljša kakovost poročanja, ki ga opravljajo zunanji revizorji. Dogovorjeni postopki naj bi z natančnejšo opredelitvijo dela, ki ga mora opraviti revizor, povečali doslednost in zanesljivost revizijskih ugotovitev ter zagotovili boljšo podlago za odločitve vodstva o upravičenosti financiranja.

Ključne dodatne informacije

Pri zunanji pomoči je prva ocena majhnega števila poročil pokazala, da dogovorjeni postopki dajejo načrtovane rezultate, čeprav bi bilo kakovost in doslednost poročil mogoče izboljšati.

Pri raziskavah je za oceno napredka še prezgodaj. Učinka na napake še ni mogoče izmeriti, treba ga bo namreč potrditi s prihodnjimi revizijami projektov, ki bodo vključeni v novi sistem.

Ukrepa 8 in 8N: Dodatna zagotovila vrhovnih revizijskih institucij

Ukrep je končan : Komisija je vzpostavila odnose z neodvisnimi vrhovnimi revizijskimi institucijami.

Učinek

Kazalnik: Več vrhovnih revizijskih institucij v dialogu s Komisijo. Odzivi vrhovnih revizijskih institucij na poročila Komisije so bili različni, vendar so pripeljali do izboljšav v poročilih.

Ključne dodatne informacije

Pet vrhovnih revizijskih institucij je zahtevalo podrobne dodatne informacije in analize (ki jih je Komisija zagotovila).

Deset vrhovnih revizijskih institucij je pripravilo celovito poročilo o finančnem upravljanju EU, še dve pa razmišljata o tem[14].

3.3. Pristop enotne revizije: izmenjava rezultatov ter dajanje prednosti stroškovni učinkovitosti

Ukrepa 3N in 11N: Večja zagotovila s sankcijami in izterjavami

Ukrepa sta končana : Obseg sankcij je bil v resorni zakonodaji v obdobju 2007–2013 razširjen, Komisija pa bo pri izterjavah in sankcijah ravnala odločneje. Kakovost podatkov o sankcijah in finančnih popravkih se izboljšuje.

Učinek

Kazalnik: Zanesljivost, doslednost in popolnost podatkov o izterjavah . Sodišče je ugotovilo izboljšave v podatkih o izterjavah za leto 2007. Dodatne izboljšave so bile uvedene v računih za leto 2008, ki jih mora Sodišče še revidirati, in sicer tako glede izterjav Komisije kot glede izterjav, o katerih poročajo države članice.

Ključne dodatne informacije

Sodišče je navedlo, da je bilo „predstavljenih več informacij o izterjavah neupravičenih plačil. Vendar pojasnila k računovodskim izkazom še ne vsebujejo celovitih in zanesljivih informacij o ukrepanju držav članic glede finančnih popravkov“[15].

Razširitev evidentiranja izterjav v sistemu ABAC, ki ga opravljajo službe Komisije zaradi kontrole ali revizije: v letu 2008 so bile evidentirane izterjave v vrednosti več kot 500 milijonov EUR.

Kazalnik: Bolj sistematično spremljanje napak, ugotovljenih v izjavi o zanesljivosti . Službe komisije v svojih letnih poročilih o dejavnostih določijo spremljanje glavnih ugotovitev Sodišča in pojasnijo različna mnenja. Komisija državam članicam vsako leto[16] pošlje seznam pripomb in napak, ki jih je Sodišče ugotovilo v njihovi državi, ter jih zaprosi za pojasnila o nadaljnjem ukrepanju in razlogih za najpogostejše napake v strukturnih ukrepih. Nadaljnje ukrepanje glede napakah, ugotovljenih v izjavi o zanesljivosti za leto 2006, je vključeno v akcijski načrt za strukturne sklade[17].

Ključne dodatne informacije

Zadnje poročilo o napakah, ugotovljenih v izjavi o zanesljivosti za leto 2006[18], navaja, da države članice, kadar se strinjajo z napakami, ki jih je ugotovilo Evropsko računsko sodišče, večinoma poročajo o izterjavi sredstev ali črtanju neupravičenih odhodkov.

Kazalnik: Učinkovitost postopka izterjave .

Ključne dodatne informacije

Pri strukturnih skladih je pregled Službe za notranjo revizijo pokazal pomemben napredek pri poročilu Komisije glede učinkovite izterjave neupravičenih plačil. Komisija lahko zdaj predstavi zbirno razpredelnico o opravljenih ali načrtovanih finančnih popravkih ter razčleni število postopkov in zneske po programih in virih popravkov. Pregled kaže, da kontrole Komisije pomenijo začetek 80 % popravkov, ki trenutno potekajo. Komisija je v letu 2008 opravila tudi preverjanja[19] podatkov za strukturne ukrepe v desetih državah članicah.

Druga notranja revizija zagotavlja razumno zagotovilo za postopek izterjave pri centraliziranem upravljanju, pri čemer obstaja nekaj pridržkov, ki se nanašajo na trajanje nekaterih postopkov[20].

Na področju raziskav se je obseg revizij v okviru večletne revizijske strategije močno povečal (za šesti okvirni program je bilo skupno zaključenih prek 900 revizij, kar vključuje 378 revizij v letu 2007 v primerjavi s ciljnimi 300 revizijami iz akcijskega načrta), kar daje generalnim direktoratom za raziskave mnogo boljši vpogled v naravo in obseg napak.

Kazalnik: Obseg finančnih popravkov. Izterjave se izvedejo, kadar so upravičene, pri čemer povečevanje njihove vrednosti ni cilj sam po sebi.

Ključne dodatne informacije

Obseg finančnih popravkov, ki jih uporablja Komisija pri strukturnih skladih, se je glede na začasne podatke močno povečal: v letu 2008 je znašal skupno 1,5 milijarde EUR v primerjavi z 288 milijoni EUR v letu 2007. Dodatne podrobnosti o učinku so navedene v poročilu o napredku pri akcijskem načrtu za strukturne sklade, sprejetem februarja 2009[21].

Ukrep 9: Izmenjava rezultatov revizij

Ukrep je končan : V sistemu ABAC je predvsem za revizije v okviru neposrednega centraliziranega upravljanja vzpostavljeno v celoti delujoče in učinkovito revizijsko orodje za evidentiranje in spremljanje.

Učinek

Kazalnik: Uporaba revizijskega orodja in boljše usklajevanje revizij . Boljše usklajevanje povečuje učinkovitost revizij z boljšo uporabo razpoložljivih virov namesto z zniževanjem stopnje napak.

Ključne dodatne informacije

Evidentiranih je okoli 5 000 revizij, kar zagotavlja ključne informacije o revizijah posameznih upravičencev ter omogočajo boljšo ciljno naravnanost in usklajevanje. Vzpostavljeni so postopki za zagotavljanje sistematične izmenjave rezultatov o skupnih organih med generalnimi direktorati, pristojnimi za strukturne sklade[22].

Ukrepi 4, 10 in 11: Dopustno tveganje in analiza stroškovne učinkovitosti kontrol

Ukrep je končan : Komisija je v sporočilu o dopustnem tveganju iz decembra 2008[23] predstavila rezultate ukrepov 10 in 11, ki so osnova za nadaljevanje razprav o dopustnem tveganju.

Učinek

Kazalnik: Napredek pri enotnem razumevanju dopustnega tveganja. Razprave s proračunskim organom tečejo. Komisija v njih zelo zavzeto sodeluje.

3.4. Pomanjkljivosti posameznih sektorjev

Ukrepa 12 in 12N: Odprava pomanjkljivosti, ki so jih ugotovile sodelujoče službe

Ukrep je končan: Glede ukrepa 12 generalni direktorati in službe izvajajo glavne elemente akcijskega načrta v skladu z oceno pomanjkljivosti – jasni opisi kontrolnega pristopa, usklajena revizija in kontrola v skladu z dogovorjenimi standardi.

Učinek

Kazalnik: Kakovost kontrolnih sistemov.

Ključne dodatne informacije

Sodišče v svoji izjavi o zanesljivosti za leto 2007 ugotavlja, da nobeden od nadzornih in kontrolnih sistemov za sredstva EU ni neučinkovit, vendar ti sistemi na nekaterih področjih porabe morda ne uspejo znižati napak na sprejemljivo raven.

Kazalnik: Stopnje napak v šestem okvirnem programu. Sodišče ugotavlja, da čeprav je nova strategija za šesti okvirni program dobra podlaga za odpravljanje težav, ki jih je ugotovilo Sodišče, so potencialne koristi odvisne od njenega polnega in uspešnega izvajanja od leta 2008 naprej. Poleg tega Sodišče navaja, da strategija vključuje več pobud, ki bodo verjetno prispevale k učinkovitejšemu delovanju teh kontrol, vključno z uporabo skupnih meril za tveganje in metod za izbiro vzorcev s poudarkom na velikih upravičencih. Ključne dodatne informacije

Kumulativna stopnja napak, ki jo je ugotovila Komisija za šesti okvirni program, je ob koncu leta 2008 znašala 2,47 %. Ob upoštevanju posledičnih izterjav bi stopnja napak v celotnem obdobju šestega okvirnega programa tako znašala manj kot 2 %.

Ukrep 13: Analiza kontrol v okviru deljenega upravljanja na regionalni ravni in pomen obstoječih izjav

Ukrep je končan: Komisija je izboljšala poročanje v zadevnih letnih poročilih o dejavnostih. V zakonodajo za obdobje 2007–2013 so vključeni boljši kontrolni mehanizmi.

Učinek

Kazalnik: Kakovost sistemov držav članic. Generalni direktorati, pristojni za strukturne sklade, opravijo letno oceno sistema vsake države članice.

Ključne dodatne informacije

Generalna direktorata REGIO in EMPL sta v svojih letnih poročilih o dejavnostih v letu 2007 predstavila podrobno oceno sistemov držav članic[24]. V ESRR so sistemi brez bistvenih pomanjkljivosti obsegali 28 % odhodkov, sistemi z "zagotovilom s pridržkom" in zmernim učinkom pa 11 %; ustrezna deleža za Kohezijski sklad sta bila 24 % oz. 44 %, za ERS pa 10 % oz. 38 %.

Ukrep 14: Natančnejše smernice za strukturne sklade o obvladovanju tveganja napake[25]

Ukrep je končan: Komisija je leta 2008 objavila nove dokumente o smernicah za organe upravljanja in potrjevanja.

Učinek

Kazalnik: Ocena držav članic na podlagi regulativnih meril. Komisija je razvila orodje za samoocenjevanje, ki naj bi olajšalo samoocenjevanje organov upravljanja glede bistvenih elementov notranje kontrole na podlagi regulativnih meril. Po dveh pilotnih študijah je bilo orodje prilagojeno, dokončano pa bo januarja 2009, zato njegov učinek še ni opazen.

Ukrep 15: Spodbujanje „pogodb zaupanja“ za strukturne sklade[26]

Ukrep je končan: Podpisanih je bilo sedem pogodb. Še dve pogodbi naj bi bili podpisani februarja 2009. Koncept zanašanja na delo nacionalnih revizijskih organov je zdaj vključen v zakonodajo za obdobje 2007–2013. Učinek

Kazalnik: Razširitev pristopa enotne revizije v okviru pogodb zaupanja. Sistemi držav članic, ki spadajo v pogodbe zaupanja, so po mnenju Komisije razumno zagotovilo za pravilnost odhodkov, zato lahko Komisija zmanjša lastno revizijsko dejavnost. Ta pobuda je z vzpostavitvijo postopka ocenjevanja na podlagi meril in konstruktivnim sodelovanjem z državami članicami pripomogla k izboljšanju nacionalnih sistemov.

Ključne dodatne informacije

Generalni direktorat REGIO ima pozitivno oceno sistemov, ki spadajo v pogodbe zaupanja, kar je v skladu s splošno oceno Evropskega računskega sodišča iz njegovega poročila za leto 2007.

Ukrep 16: Vzpostavitev skupnih smernic za posamezne skupine politik

Ukrep je končan: Komisija je okrepila smernice in notranje usklajevanje na vseh področjih.

Učinek

Kazalnik: Generalni direktorati z jasnimi strategijami, ki temeljijo na splošno sprejetih revizijskih in kontrolnih standardih. Službe Komisije, posredniki in upravičenci imajo dostop do usmerjanja in usposabljanja o ključnih vidikih kontrole, kot so upravljanje zunanjih revizorjev, vzorčenje in skladnost z zakonodajo. Kontrolne in revizijske strategije na področju raziskav temeljijo na medresorskih skupinah, ki zagotavljajo dosleden pristop v vseh okvirnih programih.

Kazalnik: Raven ozaveščenosti o kontrolah in doslednost pristopa v strukturnih skladih. Generalni direktorati, pristojni za strukturne ukrepe, so za programe v obdobju 2000–2006 razvili natančnejše smernice za zaključek programov. Državam članicam so bili zagotovljeni obsežno usposabljanje in seminarji[27].

Ključne dodatne informacije

Izobraževalni seminarji za revizijske organe skoraj vseh držav članic o novih predpisih leta 2007, dva seminarja v Bruslju leta 2008 o upravnih pregledih in funkciji potrjevanja ter zaključek programov.

Generalni direktorati, pristojni za strukturne ukrepe, so dokončali vse zadevne smernice za države članice za obdobje 2007–2013, ki bodo zbrane v priročniku za revizijo strukturnih ukrepov, ki naj bi izšel v letu 2009.

4. SKLEPNE UGOTOVITVE

V mandatu sedanje Komisije je bil dosežen pomemben napredek pri krepitvi notranjih kontrolnih sistemov. Del tega pozitivnega učinka gre pripisati ukrepom, ki so se začeli izvajati pred letom 2005, vendar podatki vsekakor kažejo, da se je napredek z začetkom izvajanja akcijskega načrta v začetku leta 2006 močno pospešil. Podobno bo pozitivni učinek akcijskega načrta čutiti še precej po sedanjem mandatnem obdobju.

Da bi ohranili ta zagon, so potrebna dodatna prizadevanja. Komisija bo nadaljevala svoja prizadevanja in bo v skladu z izvirnim konceptom akcijskega načrta še naprej potrebovala pomoč in podporo drugih institucij in zanju prosila.

Po mnenju Komisije je za nadaljnje izboljšave ključen napredek na naslednjih področjih:

- kot je določeno v sporočilu o dopustnem tveganju (COM(2008) 866), je treba na nekaterih področjih določiti ustrezne cilje, ki bodo podlaga za jasno presojanje o tem, kako Komisija obvladuje tveganje na različnih področjih. To bo zagotovilo ustrezno ravnovesje med stroški kontrole in stopnjami napak,

- potrebna je poenostavitev zakonodaje (ob določitvi stroškovno učinkovite kontrole), saj zapletena pravila povzročajo napake in povečujejo stroške kontrole. Komisija je že predlagala nekaj poenostavitev pri strukturnih ukrepih in bo razmislila o možnosti morebitnih nadaljnjih predlogov ter

- kot del te pobude bo Komisija vsem zadevnim prihodnjim zakonodajnim predlogom priložila opis z njimi povezanega kontrolnega sistema.

[1] Mnenje št. 2/2004: UL C 107, 30.4.2004, str. 1 (Mnenje o „enotni reviziji“).

[2] COM(2005) 252.

[3] UL L 196, 27.7.2005, str. 4.

[4] COM(2006) 9 in SEC(2006) 49.

[5] Člen 274 PES.

[6] COM(2008) 110.

[7] Evropsko računsko sodišče, Letno poročilo za leto 2007, razpredelnica 2.3.

[8] Ukrepa 2 in 6 nista zajeta v tem poročilu, ker sta bila preklicana.

[9] Ta skupina ukrepov je vključevala ukrep 4 o dopustnem tveganju, o katerem se poroča v oddelku 3.3 Sporočila, ki vključuje tudi z njim povezana vprašanja o stroških in koristih kontrol.

[10] Letno poročilo Evropskega računskega sodišča 2007, razpredelnica 2.1.

[11] Člen 44 Medinstitucionalnega sporazuma in člen 53c finančne uredbe.

[12] Letno poročilo Evropskega računskega sodišča 2007, odstavek 2.20.

[13] Mnenje Evropskega računskega sodišča št. 6/2007

[14] Nizozemsko poročilo o trendih v EU, 2008, razpredelnica 11, str. 52.

[15] Letno poročilo Evropskega računskega sodišča za leto 2007, odstavek 1.29.

[16] V skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002, kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1995/2006 z dne 13. decembra 2006.

[17] Ukrep 1.4 akcijskega načrta za strukturne sklade – COM(2008) 97.

[18] COM(2008) 112.

[19] Ukrepi 2.3, 6.1 in 6.2 akcijskega načrta za strukturne sklade.

[20] Revizija postopka izterjave v AIDCO, EAC, INFSO, BUDG, pravni službi ter Izvajalski agenciji za izobraževanje, avdiovizualno in kulturo, ki jo je opravila Služba za notranjo revizijo.

[21] COM(2009) xxx.

[22] Ukrep 2.1 akcijskega načrta za strukturne sklade.

[23] COM(2008) 866.

[24] Ukrep 9 akcijskega načrta za strukturne sklade.

[25] Ukrepa 2.4 in 5 akcijskega načrta za strukturne sklade.

[26] Ukrep 2.5 akcijskega načrta za strukturne sklade.

[27] Ukrepa 2.6 in 5 akcijskega načrta za strukturne sklade.