Bruselj, 2.2.2005

SEK(2005) 140 končno

Priporočilo

MNENJE SVETA

v skladu s tretjim odstavkom člena 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnjenem konvergenčnem programu za Malto, 2004–2007

(predložena s strani Komisije)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Uredba Sveta (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1] določa, da morajo države članice, ki ne sodelujejo, torej tiste, ki niso sprejele enotne valute, Svetu in Komisiji predložiti konvergenčne programe. V skladu s členom 9 te uredbe je moral Svet proučiti vse konvergenčne programe na podlagi ocen, ki sta jih pripravila Komisija in Odbor, ustanovljen na podlagi člena 114 Pogodbe (Ekonomsko-finančni odbor). Potem je Svet prouči program, mora na podlagi priporočila Komisije in po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom dati svoje mnenje. V skladu z Uredbo morajo države članice predložiti letne dopolnitve svojih konvergenčnih programov, ki jih lahko Svet tudi prouči skladno z istimi postopki.

Države članice, ki so se pridružile EU 1. maja 2004, ne sodelujejo pri enotni valuti, vendar pa morajo pravočasno izpolniti konvergenčna merila, vključno s tistim glede vzdržnosti javnih financ, da bi izpolnile pogoje za prevzem eura. Zaradi javnofinančnega primanjkljaja v višini 9,7 % BDP in deleža dolga v višini 70,4 % BDP, izkazanih v letu 2003, je Svet 5. julija 2004 sklenil, da ima Malta čezmerni primanjkljaj, in priporočil, da naj ga odpravi najkasneje do leta 2006. Malti je bilo priporočeno tudi, da naj izvaja strukturne ukrepe za racionalizacijo in zmanjševanje odhodkov ter naj do 5. novembra 2004 učinkovito ukrepa v zvezi z ukrepi, predvidenimi za doseganje cilja glede primanjkljaja za leto 2005. Malteški organi oblasti so bili tudi pozvani, da naj zagotovijo, da se rast deleža dolga v letu 2005 ustavi in se nato začne zniževati. Komisija je v sporočilu z dne 22. decembra 2004 ugotovila, da je malteška vlada učinkovito ukrepala v zvezi z ukrepi, predvidenimi za doseganje cilja glede primanjkljaja v letu 2005.

Države članice, ki so se pridružile EU 1. maja 2004, so se obvezale, da bodo predložile svoje konvergenčne programe do 15. maja 2004, prve dopolnitve teh programov pa do konca leta 2004.

Prvi konvergenčni program Malte, ki je zajemal obdobje 2004–2007, je bil predložen 21. maja 2004, Svet pa ga je ocenil 5. julija 2004. Malta je dopolnitev konvergenčnega programa predložila 7. decembra 2004. Službe Komisije so opravile tehnično oceno te dopolnitve ob upoštevanju rezultatov gospodarskih napovedi, ki so jih službe Komisije pripravile jeseni 2004, in kodeksa ravnanja[2], skupno dogovorjene metodologije za ocenjevanje potencialnih rezultatov , priporočil v širših smernicah ekonomske politike za obdobje 2003–2005 ter načel, določenih v sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 27. novembra 2002 o okrepitvi usklajevanja proračunskih politik[3]. Na podlagi tega je nastala naslednja ocena:

- Malteška vlada je 7. decembra 2004 predložila prvo dopolnitev konvergenčnega programa, ki zajema obdobje 2004–2007. Program je v glavnem v skladu s kodeksom ravnanja. Vendar pa je razčlenitev javnih izdatkov nepopolna in podatki o cenah niso v skladu z usklajenimi opredelitvami.

- Makroekonomski scenarij, predstavljen v dopolnitvi programa, predvideva postopno pospešitev gospodarske dejavnosti. Ocenjena stopnja rasti BDP za leto 2004 (0,6 %) je nižja kot v napovedi Komisije jeseni 2004 (1 %), medtem ko se zdijo projekcije rasti za leto 2005 (1,5 %) in za 2006 (1,8 %) verjetne in povsem usklajene s projekcijami Komisije. Po pričakovanjih naj bi se rast še pospešila na koncu programskega obdobja in dosegla 2,2 % v letu 2007. Na splošno se zdijo predpostavke o rasti verjetne.

- Letna inflacija, ki se na Malti trenutno meri z letno spremembo indeksa drobnoprodajnih cen, se je v zadnjih mesecih nekoliko znižala in je ocenjena na 2,9 % za celotno leto 2004. Projekcije za programsko obdobje predvidevajo, da se bo inflacija zniževala in dosegla 2,4 % v letu 2005 ter 1,9 % v letih 2006 in 2007. Efektivni devizni tečaj malteške lire se je v letu 2004 malce dvignil, tako nominalno kot realno. Nominalni efektivni devizni tečaj lire naj bi v programskem obdobju predvidoma ostal v glavnem nespremenjen. Centralna banka od septembra 2003 ohranja kratkoročne obrestne mere kot svoje najpomembnejše obrestne mere nespremenjeno na 3 % (100 baznih točk nad ravnijo euroobmočja). Obrestne mere naj bi predvidoma zrasle za pol odstotne točke v letu 2005 in ostale na 3,5 % do leta 2007.

- Glede na najnovejše podatke o izvrševanju proračuna za leto 2004 se zdi, da je ciljna stopnja primanjkljaja v višini 5,2 % BDP, ki je zastavljena za zadevno leto in potrjena v programu, dosegljiva. Tudi ciljne stopnje primanjkljaja do leta 2007 so potrjeni v dopolnitvi. Predvsem je cilj konvergenčnega programa še vedno znižati primanjkljaj pod referenčno vrednost 3 % BDP v letu 2006. Javnofinančni primanjkljaj naj bi se predvidoma znižal s 5,2 % BDP v letu 2004 na 3,7 % v letu 2005 in na 2,3 % v letu 2006 ter se nato v letu 2007 še dodatno zmanjšal na 1,4 % BDP. V primerjavi s prejšnjim programom trenutna dopolnitev v glavnem potrjuje načrtovano prilagoditev glede na nespremenjen makroekonomski scenarij. Proračunska konsolidacija temelji na ukrepih za dvig prihodkov in zmanjšanje odhodkov.

- Zaradi svoje majhnosti in odprtosti je malteško gospodarstvo zelo nestabilno in občutljivo na zunanje pretrese. Zato obstaja večje tveganje v pozitivni in negativni smeri ne le za makroekonomski scenarij, temveč tudi za uresničevanje proračunskega prilagajanja, predvidenega v programu. Vendar pa je tudi ob upoštevanju tveganj pot konsolidacije v glavnem verjetna zaradi preudarnega makroekonomskega scenarija, ki je osnova za program, narave napovedanih ukrepov za zmanjševanje primanjkljaja in proračunskih napovedi v programu.

- Bruto javni dolg naj bi se predvidoma dvignil s 70,4 % BDP v letu 2003 na 73,2 % BDP v letu 2004. V skladu s programom naj bi delež dolga padel na 72 % v letu 2005 in se do konca programskega obdobja približal 70 %. Malteški organi oblasti napovedujejo, da se bo zaradi gospodarske rasti, postopnega izboljšanja primarnega salda in prodaje premoženja od leta 2005 zniževalo razmerje dolga in BDP. Vendar pa načrtovana dinamika dolga zahteva podrobnejše podatke o izrednih poslih, s katerimi se delno izravnajo učinki precejšnjega privatizacijskega iztržka (več kot 2 % BDP v letih 2005 in 2006), in natančnejše spremljanje teh poslov.

- Program vsebuje vladni program strukturne reforme, ki je osredotočen na pobude za prestrukturiranje subjektov javnega prava in izboljšanje delovanja nekaterih področij dejavnosti, kot so industrija, pristanišča, transport in energetika. Privatizacija je del paketa reform, opredeljenega v programu, ki predvideva tudi okrepitev boja proti goljufijam pri davkih in dobičku. Vlada je predstavila tudi belo knjigo o reformi malteškega pokojninskega sistema. Druge pomembne strukturne reforme sistemov davčnih olajšav in zdravstvenega sistema je treba še opraviti.

- V zvezi z dolgoročno vzdržnostjo javnih financ obstajajo tveganja, ki odražajo predvidene stroške starajočega se prebivalstva. Strategija zagotavljanja vzdržnosti, predstavljena v programu, je odvisna od doseganja proračunskih ciljev. Vključuje tudi reformi pokojninskega in zdravstvenega sistema, ki še nista bili opredeljeni ali izvedeni. Medtem ko bi neuspeh pri doseganju proračunskih ciljev vsekakor ogrozil vzdržnost, je tudi prizadevanje za proces reform pomemben za dolgoročno obvladovanje povečanja javnih izdatkov, povezanih s staranjem.

- Na splošno se gospodarske politike, opisane v dopolnitvi, v glavnem skladajo s širšimi smernicami ekonomske politike na področju javnih financ, značilnimi za posamezno državo. Program je predvsem usklajen z zmanjšanjem javnofinančnega primanjkljaja, ki ga je priporočil Svet.

Na podlagi te ocene je Komisija sprejela priloženo priporočilo za mnenje Sveta o dopolnjenem konvergenčnem programu Malte in ga pošilja Svetu.

Priporočilo

MNENJE SVETA

v skladu s tretjim odstavkom člena 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnjenem konvergenčnem programu za Malto, 2004–2007

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[4] in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

DAL NASLEDNJE MNENJE:

1. Dne 17. februarja 2005 je Svet proučil dopolnjeni konvergenčni program Malte, ki zajema obdobje med letoma 2004 in 2007. Program je na splošno usklajen s kodeksom ravnanja. Vendar je razčlenitev javnih izdatkov nepopolna, podatki o cenah pa niso skladni z maastrichtskimi usklajenimi opredelitvami. Zato je Svet pozval Malto, da naj izpolni zahteve po podatkih.

2. Makroekonomski scenarij, ki je osnova za program, predvideva, da se bo realna rast BDP povečala z 0,6 % v letu 2004 na povprečno 1,8 % v preostalem delu programskega obdobja. Na podlagi trenutno razpoložljivih informacij se zdi, da je ta scenarij v zvezi s predpostavkami o rasti verjeten. Tudi projekcije programa glede inflacije se zdijo realistične.

3. 5. julija 2004 je Svet sklenil, da ima Malta čezmerni primanjkljaj, in priporočil, da naj ga odpravi do leta 2006.

4. Cilj programa je znižati primanjkljaj pod referenčno vrednost 3 % BDP v letu 2006. Proračunska konsolidacija temelji na ukrepih za dvig prihodkov in zmanjšanje odhodkov. Javnofinančni primanjkljaj naj bi se predvidoma znižal s 5,2 % v letu 2004 na 2,3 % BDP v letu 2006 in se nato v letu 2007 še dodatno zmanjšal na 1,4 % BDP. V primerjavi s prejšnjim programom trenutna dopolnitev v glavnem potrjuje načrtovano prilagoditev glede na bolj ali manj nespremenjen makroekonomski scenarij.

5. Tveganja glede proračunskih napovedi v programu se zdijo v glavnem uravnotežena. Zlasti se zdi dosegljiv proračunski cilj glede javnofinančnega primanjkljaja v višini 5,2 % v letu 2004; kar pa se tiče leta 2005 in naslednjih let, je zaradi preudarnega makroekonomskega scenarija, ki je osnova za program, narave napovedanih ukrepov za znižanje primanjkljaja in proračunskih projekcij iz programa pot konsolidacije v glavnem verjetna v okviru trenutno predvidenega zunanjega okolja.

6. Glede na to oceno tveganja se zdi proračunska naravnanost v programu zadostna za znižanje primanjkljaja pod 3 % BDP do leta 2006 in videti je, da zagotavlja dovolj visoko varnostno rezervo, da v programskem obdobju ob običajnih makroekonomskih nihanjih ta prag ne bi bil presežen. Vendar pa morda ne zadošča za zagotovitev, da bi bil v programskem obdobju dosežen srednjeročni cilj iz Pakta stabilnosti in rasti, in sicer proračunski položaj blizu ravnovesja.

7. V skladu s programom naj bi se delež dolga dvignil s 70,4 % BDP v letu 2003 na 73,2 % BDP v letu 2004. Nato naj bi se ob koncu programskega obdobja predvidoma znižal na 70,4 % BDP. Malteški organi oblasti napovedujejo, da se bo zaradi gospodarske rasti, postopnega izboljšanja primarnega salda in prodaje premoženja od leta 2005 zniževalo razmerje dolga in BDP. Vendar pa so zaradi številnih dejavnikov, ki delno izravnavajo učinke precejšnjega privatizacijskega iztržka (več kot 2 % BDP v letih 2005 in 2006), potrebni podrobnejši podatki o izrednih poslih in njihovo natančnejše spremljanje.

8. V zvezi z dolgoročno vzdržnostjo javnih financ obstajajo tveganja, ki odražajo predvidene stroške starajočega se prebivalstva. Strategija zagotavljanja vzdržnosti iz programa je odvisna od doseganja proračunskih ciljev. Vključuje tudi reformi pokojninskega in zdravstvenega sistema, ki še nista bili opredeljeni in izvedeni. Medtem ko bi neuspeh pri doseganju proračunskih ciljev vsekakor ogrozil vzdržnost, je tudi prizadevanje za proces reform pomembno za dolgoročno obvladovanje povečanja javnih izdatkov, povezanih s staranjem.

9. Na splošno so ekonomske politike iz dopolnitve v glavnem usklajene s širšimi smernicami gospodarske politike na področju javnih financ za posamezne države. Program je predvsem usklajen z zmanjšanjem javnofinančnega primanjkljaja, ki ga je priporočil Svet.

Preglednica Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij.

2004 | 2005 | 2006 | 2007 |

Realni BDP (spremembe v %) | KP 2004 | 0,6 | 1,5 | 1,8 | 2,2 |

COM dec. 2004 | 1,0 | 1,5 | 1,8 | ni podatkov |

KP maj 2004 | 1,1 | 1,7 | 2,1 | 2,1 |

Inflacija po HICP (%) | KP dec. 2004 | 2,9 | 2,4 | 1,9 | 1,9 |

COM okt. 2004 | 3,7 | 3,1 | 2,6 | ni podatkov |

KP maj 2004 | 3,4 | 2,1 | 2,1 | 2,0 |

Javnofinančni saldo (v % BDP) | KP dec. 2004 | -5,2 | -3,7 | -2,3 | -1,4 |

COM okt. 2004 | -5,1 | -4,0 | -3,3 | ni podatkov |

KP maj2004 | -5,2 | -3,7 | -2,3 | -1,4 |

Primarni saldo (v % BDP) | KP dec. 2004 | -1,4 | 0,3 | 1,6 | 2,4 |

COM okt. 2004 | -1,3 | -0,2 | 0,4 | ni podatkov |

KP maj 2004 | -1,4 | 0,1 | 1,4 | 2,2 |

Bruto javni dolg (v % BDP) | KP dec. 2004 | 73,2 | 72,0 | 70,5 | 70,4 |

COM okt. 2004 | 72,4 | 73,7 | 74,2 | ni podatkov |

KP maj 2004 | 72,1 | 72,4 | 70,5 | 70,4 |

Viri: Konvergenčni program (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz leta 2004 (COM); izračuni služb Komisije. |

[1] UL L 209, 2.8.1997. Vse dokumente, navedene v tem besedilu, lahko najdete na naslednji spletni strani: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] Spremenjeno mnenje Ekonomsko-finančnega odbora o vsebini in obliki programov stabilnosti in konvergenčnih programov, ki ga je podprl Ekonomsko-finančni Svet dne 10.7.2001.

[3] COM(2002) 668, 27.11.2002.

[4] UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Dokumente, navedene v tem besedilu, lahko najdete na naslednji spletni strani: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.