Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2021/C 284/09)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1)

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI ENOTNEGA DOKUMENTA

„Pessac-Léognan“

PDO-FR-A0162-AM01

Datum obvestila: 7. maj 2021

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Geografsko območje

Dodan je sklic na uradni geografski kodeks za geografsko območje. Te spremembe nikakor ne spreminjajo obsega območja.

Enotni dokument je bil zato spremenjen v točki 1.6.

2. Razmejeno območje parcel

Datum 11. februar 2021 je bil dodan na seznam zasedanj pristojnega nacionalnega odbora, ki je odobril razmejitve območja parcel.

Namen te spremembe je dodati datum, ko je pristojni nacionalni organ odobril spremembo razmejenega območja parcel znotraj geografskega območja proizvodnje. Razmejitev parcel znotraj geografskega območja proizvodnje zajema opredelitev parcel, primernih za proizvodnjo zadevne zaščitene označbe porekla.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

3. Kmetijsko-okoljske določbe

— V točki (e) odstavka 1 oddelka VI poglavja 1 je dodan stavek: „Odmrle trse je treba odstraniti s parcel, vsako shranjevanje teh odmrlih trsov je prepovedano na parcelah. “

— V oddelku VI poglavja 1 je dodan odstavek 2: „2 – Druge pridelovalne prakse

Popolno kemično zatiranje plevela na parceli je prepovedano.

Kemično zatiranje plevela na ozarah je prepovedano.

V vseh medvrstnih prostorih se posejano ali samosevno rastlinje obvladuje mehansko ali fizično.

Vsak gospodarski subjekt izračuna in evidentira svoj indeks pogostosti uporabe. “

Izračun indeksa pogostosti uporabe je bil uveden zaradi želje po ozaveščanju in izobraževanju gospodarskih subjektov o praksah in uporabi fitosanitarnih sredstev.

Namen prepovedi popolnega kemičnega zatiranja plevela je manjša uporaba herbicidov, pri čemer naj bi to izboljšalo varstvo vinorodnih tal in ohranjanje njihovih naravnih funkcij (rodovitnost, biotska raznovrstnost, biološko čiščenje), kar prispeva h kakovosti in avtentičnosti vin.

Namen teh sprememb sta manjša uporaba fitofarmacevtskih sredstev in boljše upoštevanje družbenih zahtev.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

4. Promet med odobrenimi skladišči

Točka (b) odstavka 5 oddelka IX poglavja 1, ki se nanaša na datum dajanja vina v promet med odobrenimi skladišči, je črtana.

Zaradi te spremembe se enotni dokument ni spremenil.

5. Nadzorni organ

Besedilo sklica na nadzorni organ je usklajeno z besedilom, ki se pojavlja v drugih specifikacijah proizvodov za označbe. Gre zgolj za redakcijsko spremembo.

Zaradi te spremembe se enotni dokument ni spremenil.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime

Pessac-Léognan

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vin

1. Rdeča vina

KRATEK OPIS

Vina imajo najmanj 11-odstotni volumenski delež naravnega alkohola. Volumenski delež skupnega alkohola rdečih vin po obogatitvi ne presega 13,5 %.

V fazi pakiranja vsaka serija rdečega vina vsebuje največ 0,30 g/L jabolčne kisline. V fazi pakiranja imajo vina:

— največ 2 grama fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) na liter,

— največ 16,33 miliekvivalenta hlapnih kislin na liter oziroma 0,80 grama na liter, izraženega kot vinska kislina H2SO4, ali 0,98 grama na liter, izraženega kot ocetna kislina.

Vsebnosti skupnih kislin in skupnega žveplovega dioksida, kot sta določeni z zakonodajo Skupnosti.

Rdeča vina so večinoma pridelana iz sorte cabernet-sauvignon N, ki je sorta prednica bordojskih kontroliranih označb porekla in je popolnoma prilagojena tem gruščnatim tlom, da lahko doseže optimalno zrelost. Iz te sorte se pridelujejo močno obarvana vina z močno taninsko strukturo, ki se lahko dolgo starajo. Sčasoma se njihove kompleksne arome s pogostimi notami ribeza neredko razvijejo v arome po dimu, začimbah, usnju in slivah.

Sorta cabernet-sauvignon N se pogosto združuje s sortama merlot N in cabernet franc N, ki dodata voljnost in prispevata k njeni eleganci, včasih pa s sortami malbec, petit verdot N in carmenère N, starodavnimi bordojskimi sortami, ki prispevajo h kompleksnosti vin.

SPLOŠNE ANALITSKE LASTNOSTI

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

2. Bela vina

KRATEK OPIS

Vina imajo najmanj 11-odstotni volumenski delež naravnega alkohola. Volumenski delež skupnega alkohola pri belih vinih po obogatitvi ne presega 13 %.

V fazi pakiranja imajo vina:

— največ 4 grame fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) na liter,

— največ 16,33 miliekvivalenta hlapnih kislin na liter oziroma 0,80 grama na liter, izraženega kot vinska kislina H2SO4, ali 0,98 grama na liter, izraženega kot ocetna kislina.

Vsebnosti skupnih kislin in skupnega žveplovega dioksida, kot sta določeni z zakonodajo Skupnosti.

Suha bela vina, pridelana večinoma iz sort sauvignon B in sémillon B, so na splošno slamnato rumene, precej blede barve, ko so mlada. So sadna, sočna in živahna. V mnogih pogledih spominjajo na sorti sauvignon gris G ali muscadelle B, njihov vonj pa je kompleksen. Z leti počasi zlatijo in razvijejo izjemno fine cvetlične arome, ki včasih spominjajo na lipo in košeničico. V letih polne zrelosti so bela vina polnejša, zaokrožena in se dolgo obdržijo v ustih.

SPLOŠNE ANALITSKE LASTNOSTI

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

5.1. Posebni enološki postopki

1. Posebni enološki postopek

Tehnike obogatitve z rektifikacijo so dovoljene za rdeča vina do koncentracije 15 %. Volumenski delež skupnega alkohola pri belih vinih po obogatitvi ne presega 13 %. Volumenski delež skupnega alkohola rdečih vin po obogatitvi ne presega 13,5 %.

Poleg teh določb se za enološke postopke pri teh vinih upoštevajo obveznosti iz zakonodaje Unije ter zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.

2. Pridelovalna praksa

Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 6 500 trsov na hektar. Razdalja med vrstami ne sme biti večja od 1,60 metra, razmik med trsi v isti vrsti pa ne sme biti manjši od 0,80 metra.

Trsi se obrezujejo najpozneje na stopnji razvitih listov (fenofaza 9 po Lorenzu), z največ 12 očesi na trs in na naslednje načine: — kratko (rezniki) in dolgo (šparoni): na šparonu je lahko največ 7 očes za sorte vinske trte cabernet-sauvignon N, cot N, merlot N, muscadelle B, petit verdot N in sémillon B, ter 8 očes za sorte vinske trte cabernet franc N, carmenère N in sauvignon B. Nadomestna reza sta največ dva, z enim vidnim očesom; — kratko na dva kordona ali pahljačasto na štiri krake.

V rastni dobi vinske trte je v skladu z določbami zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu namakanje dovoljeno samo v primeru dolgotrajne suše, ko slednja ovira ustrezen fiziološki razvoj vinske trte in pravilno zorenje grozdja.

5.2. Največji donosi

60 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Trgatev ter proizvodnja, obdelava, zorenje in pakiranje vina na podlagi uradnega geografskega kodeksa z dne 26. februarja 2020 potekajo na ozemlju naslednjih občin departmaja Gironde: Cadaujac, Canéjan, Gradignan, Léognan, Martillac, Mérignac, Pessac, Saint-Médard-d’Eyrans, Talence in Villenave-d’Ornon.

7. Glavne sorte vinske trte

Cabernet franc N

Cabernet-sauvignon N

Carmenère N

Cot N – malbec

Merlot N

Muscadelle B

Petit verdot N

Sauvignon B – sauvignon blanc

Sauvignon gris G – fié gris

Semillon B

8. Opis povezave

Geografsko območje se razteza na severnem delu kontrolirane označbe porekla „Graves“ na levem bregu reke Garone, na zahodu in jugu pa meji na mesto Bordeaux.

Značilna tla pričajo o nekdanjih tokovih Garone, ki so ob koncu terciarja in med kvartarjem nihali zaradi zaporednega taljenja pirenejskih ledenikov. Ob tem so bile naplavljene in odložene znatne količine snovi – glede na moč tokov in gostoto sedimentov – na nekdanje morsko dno, sestavljeno iz apnenca in školjčnih falunov. Z erozijo so se nato oblikovala tla, ki jih sestavljajo:

— tla, ki so se razvila na grušču ali produ, zaobljenih z vodo, katerih debelina lahko doseže tri metre ali več,

— tla, ki so se razvila na glini, apnencu, pesku in falunih, vse skupaj pa leži na podlagi razpokanih in prepustnih apnenčastih skal.

Ta kompleksnost tal predstavlja bogastvo naravnega okolja kontrolirane označbe porekla.

Nanosi grušča, ki so del rahlo valovitega površja, tvorijo grebene, ki so zlasti dobro poudarjeni v pokrajini. Rahli nakloni ustvarjajo izjemno naravno drenažo, h kateri pripomore hidrografsko omrežje številnih manjših pritokov Garone.

Splošno podnebje je zelo reprezentativno za regijo Gironde ter zmerno in ugodno za vinsko trto zaradi svoje blagosti in konstantne vlage. Termoregulacijsko zaščito mu na jugu daje gozd pokrajine Gironde, na zahodu pa Atlantski ocean.

Posebnost geografskega območje je v tem, da leži na obrobju mesta Bordeaux, deloma v enklavah, obdanih z mestnim okoljem.

Z razvojem se je mesto Bordeaux razširilo v vinograde. Vinogradi „Graves“ so v edinem geografskem območju prihodnje kontrolirane označbe porekla „Pessac-Léognan“ izgubili več kot 3 000 hektarov in več sto vinogradov „crus“ med začetkom 20. stoletja in 70. leti 20. stoletja. Danes meri manj kot 550 hektarov.

Skupina mladih vinogradnikov se je nato lotila obnove in zahtevala hierarhično razvrstitev kontrolirane označbe porekla „Graves“. Kontrolirana označba porekla „Pessac-Léognan“ je bila tako priznana z odlokom z dne 9. septembra 1987 po vzoru občinskih označb regije „Médoc“, s čimer so bile potrjene posebnosti tega geografskega območja, ki je sestavni del geografskega območja kontrolirane označbe porekla „Graves“, za katero je bil to prvotni vinorodni okoliš.

Sorte vinske trte, ki se gojijo v oceanskem podnebju, je bilo treba od 17. stoletja opirati s koli. Razširitev brajd in dovolj natančno obrezovanje v vzgojne oblike, ki so omogočile ustrezne količine grozdja za trgatev ter zadostne površine za dobro fotosintezo listja in optimalno zrelost grozdja. Prav tako je gostota zasaditve večja, da se trsi z grozdjem ne bi preveč obremenili, kar je predpogoj za doseganje optimalne zrelosti in koncentracije vina.

V razmejeno območje parcel za trgatev so razvrščene parcele, za katere so značilna gruščnata do peščeno-gruščnata tla, včasih pa tudi glinasto-apnenčasta tla, ter imajo potencial za zadostno izsuševanje zaradi svoje prepustnosti ali reliefa. Parcele, ki ležijo na mlajših naplavinah, pesku ali neprepustni zemeljski podlagi, so bile izključene.

Ta skrbna razmejitev parcel omogoči optimalni razvoj lokalnih sort vinske trte, ki so bile v preteklosti izbrane zaradi obstojnosti in primernosti za staranje, saj so se iz njih proizvedena vina od nekdaj prevažala na dolgih razdaljah.

Rdeča vina so dolgo zorena in starana, preden se dajo na potrošniške trge.

Suha bela vina izražajo izjemno prefinjenost na bolj peščenih tleh ali glinastih matičnih podlagah s cvetličnimi, sadnimi notami, pri čemer pa jim ne manjka svežine.

Zaradi bližine bordojskega pristanišča, kjer se je uveljavila močna trgovina za distribucijo teh vin po vsem svetu, je kontrolirana označba porekla „Pessac-Léognan“ hitro pridobila svetovni sloves, pri čemer so se izkoriščale tehnične inovacije in spodbujala dinamika kmetijskih gospodarstev, kar jim je omogočilo, da so se razvili, ob tem pa vedno spoštovali prastare običaje.

Skoraj vsi proizvajalci vin „Pessac-Léognan“ izvajajo prodajo en primeur na bordojskem trgu, kar je značilna tradicija najboljših bordojskih vin. Ta prodaja med lastniki in trgovci prek bordojskih posrednikov poteka spomladi, ki sledi trgatvi. Po tej transakciji se vino na odgovornost prodajalca hrani in zori do pakiranja.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

pakiranje na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Vina se zaradi ohranitve bistvenih značilnosti in avtentičnosti pakirajo na geografskem območju, bodisi v steklenice bodisi v nepredušno in vakuumsko zaprte posode s prostornino največ 5 litrov, pri gospodarskem subjektu, ki potrga grozdje in prideluje ta vina. Rdeča vina zorijo vsaj do 15. septembra leta, ki sledi letu trgatve. Bela vina zorijo vsaj do 15. marca leta, ki sledi letu trgatve.

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Večja geografska enota „Vin de Graves“ ali „Grand Vin de Graves“ je lahko navedena na kakršnih koli etiketah, prospektih in embalaži. Velikost črk za navedbo večje geografske enoto niti po višini niti po širini ne presega dveh tretjin velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Navedba „Cru Classé de Graves“ je lahko navedena namesto večje geografske enote „Vin de Graves“ ali „Grand Vin de Graves“ ob upoštevanju istih pogojev za označevanje in velikost črk.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-3fcad330-bccb-4c20-853a-89771eac32ae

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.