[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 7.10.2005

KOM(2005) 483 končno

2005/0222 (COD)

.

Spremenjeni predlog

DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o usklajevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi s potrošniških kreditnih pogodbah in o spremembi Direktive Sveta 93/13/ES

.

(predložena s strani Komisije v skladu s členom 250(2) Pogodbe ES)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Postopek

Komisija je 28. oktobra 2004 sprejela spremenjeni predlog Direktive o potrošniških kreditih na podlagi mnenja, ki ga je 20. aprila 2004 izglasoval Evropski parlament (EP).

Po objavi spremenjenega predloga je Komisija nadaljevala posvetovanje z državami članicami in zainteresiranimi stranmi. Kot posledica tega je Komisija zaključila, da bi bilo koristno izdelati prečiščeno besedilo. Poleg tega se je med posvetovanji pokazala potreba po nadaljnjih osnovnih spremembah, da bi se izognili nenamernim obremenitvam poslovanja s potrošniškimi krediti, obenem pa zagotovili visoko raven varstva potrošnikov. Še zlasti je bilo ugotovljeno:

- skupina strokovnjakov za hipoteke, ki jo je sestavila Komisija, je izdala svoje dokončno poročilo, kar je prispevalo k odločitvi, da se vsi hipotekarni krediti izključijo iz predloga;

- dolžnost v predpogodbeni fazi svetovati potrošniku je bila razjasnjena in prilagojena okoliščinam kreditne ponudbe;

- prožnost, povezana z nekaterimi določbami direktive, je združena s klavzulo o vzajemnem priznavanju, katere cilj je zagotoviti, da morebitne razlike pri prenosu usklajenih pravil ne bodo delovale kot ovira za notranji trg.

Cilji

Na področju potrošniških kreditov ima Komisija tri glavne cilje:

- vzpostaviti pogoje za pristen notranji trg,

- zagotoviti visoko raven varstva potrošnikov in

- doseči večjo jasnost predpisov ES s preoblikovanjem treh obstoječih direktiv o potrošniških kreditih (87/102/ES, 90/88/ES in 98/8/ES).

Ti cilji so v skladu z lizbonsko strategijo, saj bo razvoj notranjega kreditnega trga povečal konkurenčnost dajalcev kreditov EU s tem, da bo spodbudil konkurenco in pospešil inovacije proizvodov.

Usklajevanje določb o varstvu potrošnikov na področju maloprodajnih finančnih storitev, združenih s ciljnim vzajemnim priznavanjem, je ključni vidik strategije Komisije za razvoj trga finančnih storitev. Razvoj notranjega trga finančnih storitev naravno sledi uvedbi enotne valute, ki odpravlja valutno tveganje med državami evroobmočja in zagotavlja boljšo transparentnost pri primerjavi cen. Po uvedbi Uredbe 2560/2001 so se precej zmanjšali stroški prenosov med državami na evroobmočju. To bo dopolnilo še nadaljnje združevanje plačilnih sistemov EU, kar pomeni, da bi moralo biti opravljanje rednih plačil po vsem evroobmočju enako preprosto, kot je zdaj znotraj države. To bo še zlasti koristilo čezmejnim posojilom, ki jih je treba odplačevati z rednimi čezmejnimi plačili.

Druge razpoložljive možnosti

Direktiva o potrošniških kreditih 87/102/ES, ki temelji na najmanjšem možnem usklajevanju, je povzročila, da so države članice presegle uporabo določb Direktive v drugo smer. Ker so določbe večinoma obvezne, te razlike v nacionalnih zakonodajah ovirajo notranji trg in odvračajo gospodarstvo od tega, da bi ponujalo vseevropske proizvode.

Kot posledica tega je bila zakonodajna pobuda edina druga razpoložljiva možnost.

Vpliv direktive

Vpliv na konkurenčnost

- Kreditni trg ima možnosti za razvoj; trenutno le majhen del tega trga sega čez meje. Precejšnja skupna velikost kreditnega trga zakriva veliko raznolikost trgov, na katerih se potrošniški krediti med seboj bistveno razlikujejo po višini. Britanski trg na primer obsega okoli 230 milijard EUR v nasprotju s samo 40 milijardami EUR v državi podobne velikosti, Italiji. Tudi razlike pri uporabi kreditov na gospodinjstvo so velike[1]. V nekaterih državah potrošniški kredit predstavlja velik del razpoložljivega dohodka gospodinjstva, v drugih pa je ta del sorazmerno majhen[2]. Nekateri trgi imajo le malo možnosti za nadaljnjo širitev, drugi pa imajo na voljo še velike možnosti razvoja

- Možnost ponujanja kreditnih pogodb po vsej EU naj bi imela za posledico večjo učinkovitost in ekonomijo obsega za banke, za stranke pa cenejšo in širšo izbiro proizvodov. Dajalci kreditov bodo lahko oblikovali vseevropske proizvode na področju potrošniških kreditov, ki jim ne bo treba nujno ustrezati 25 sklopom notranjih pravil.

- Ponujajo se nove poslovne priložnosti za izkoriščanje možnosti notranjega trga – tehnologija (zlasti internet) dopušča sklepanje pogodbe med potrošniki in dajalci kreditov na daljavo, povečanje maloprodaje po internetu utegne povzročiti novo povpraševanje po kreditih preko interneta, širjenje dostopa do interneta pa spodbuja bančništvo na daljavo.

Vpliv na konkurenco

- Lažji dostop do kreditnih trgov lahko spodbudi konkurenco na nekaterih trgih, kjer zdaj prevladuje le nekaj akterjev, potrošniki pa uživajo le omejen dostop do kredita. Spodbujanje konkurence naj bi izboljšalo učinkovitost kreditnih ustanov v vse bolj globalnem gospodarstvu.

Vpliv na potrošnike

- Povečana konkurenca in odpiranje nacionalnih trgov tujim dajalcem kredita bo privedlo do nižjih obrestnih mer za potrošnike. Cene potrošniških kreditov se od enega dajalca kredita do drugega in od ene države članice do druge močno razlikujejo, zato naj bi imeli potrošniki možnost izkoristiti ponudbe po vsem ozemlju EU.

- Odprava ovir konkurenci bo privedla do širšega razpona ponudb in ugodnejših proizvodov. Raven inovacij je v nekaterih državah članicah že prav visoka, vendar pa nekaterih kreditnih proizvodov, ki so na voljo v dani državi članici, v številnih primerih ni mogoče prodati nikjer drugje v EU. V interesu potrošnikov je, da imajo dostop do vseh kreditnih proizvodov, ki so na voljo v EU, pri tem pa jim je zajamčena visoka raven informiranja in varstva.

- Z uskladitvijo nekaterih ključnih elementov pogodb o potrošniškem kreditu bo zraslo zaupanje potrošnikov in jih opogumilo, da bodo najemali čezmejne kredite v EU. Za sedanje nizko število čezmejnih potrošniških kreditov je kriva tudi zaskrbljenost glede ravni varstva potrošnikov v tujih državah članicah.

Glavne spremembe v primerjavi s spremembo predloga z dne 28. oktobra 2004

Cilj

Člen 1 pojasnjuje, da Direktiva obravnava samo nekatere vidike s področja uporabe. To je usklajeno z mnenji, ki so jih v postopku posvetovanj izrazile različne zainteresirane strani.

Opredelitve

Prekoračitve

Treba je bilo pojasniti vprašanje prekoračitev. Še zlasti z namenom ustvariti pravno varnost, ta sprememba predloga zagotavlja opredelitev, ki ustreza običajni praksi v državah članicah.

Skupni stroški kredita

Opredelitev skupnih stroškov kredita je spremenjena v skladu s pripombami EP in industrije. Cilj je, da se vključijo samo tisti stroški, ki ustrezajo storitvam, sklenjenim z dajalcem kredita ali preko njega. Ta opredelitev je podlaga za izračun letnega odstotka obresti (LOO). Skupna obrestna mera je črtana, kot zahtevajo zainteresirane strani in EP, saj bi lahko zmedla potrošnike.

Področje uporabe

Hipotekarne kreditne pogodbe

Prvi spremenjeni predlog je zajemal sprostitve lastniškega kapitala, pri čemer so bile izvzete stanovanjske kreditne pogodbe. Vendar pa je določanje namena posojila za dajalca kredita zelo težko, če ne nemogoče, saj nima nobenega nadzora nad uporabo denarja, ki ga posoja. Poleg tega so hipotekarne kreditne pogodbe na splošno zelo specifični instrumenti s posebnimi značilnostmi, ki jih je treba obravnavati ločeno, ne glede na namen posojila. Zato je Komisija izločila sprostitev lastniškega kapitala iz področja uporabe, kar ustreza spremembi EP, ki jo industrija močno podpira.

Poroštvene pogodbe, poroki

Poroštvene pogodbe so zdaj izključene iz področja uporabe, ker je bilo glavno vprašanje v zvezi s poroštvi povezano z vprašanjem hipotekarnih kreditov.

Poroki so prav tako izključeni iz področja uporabe. Direktiva obravnava samo kreditne pogodbe; primerneje je, da se ne obravnavajo posebni vidiki pogodbenega prava, ki se urejajo v širšem kontekstu v državah članicah. Obe izjemi ustrezata spremembam EP in izražata dvome, ki jih ima bančni sektor.

Prekoračitve

EP in tudi evropska bančna industrija menita, da so prekoračitve cenjene zaradi svoje enostavnosti in nizkih stroškov in zato zanje mora veljati polni niz zahtev za kreditne pogodbe. Zato zanje velja samo blagi režim. Toda zadostne informacije so potrebne. Zato za prekoračitve velja omejeno število zahtev po informacijah v zvezi s pogodbami.

Pogodbe, katerih vrednost presega 50 000 EUR

Po razpravah z zainteresiranimi stranmi so izključene pogodbe, katerih vrednost presega 50.000 EUR, saj na splošno niso sklenjene z namenom porabe, temveč za stanovanjske namene in zato ne potrebujejo enake vrste zakonodaje kot povprečni potrošniški kredit. Uveden je bil člen o spremembi veljavnih gornjih mejnih vrednosti, tako da se lahko najvišje dovoljene meje kreditov, ki jih zajema Direktiva, prilagodijo gospodarskim gibanjem v EU in razvoju trga.

Predpogodbene informacije

Ker je oglaševanje obravnavano že v Direktivi o nedovoljenih trgovinskih ravnanjih (2005/29/ES), Komisija predlaga samo seznam obveznih elementov informacij, ki jih je treba navesti pri oglaševanju, kadar to vsebuje finančne informacije o kreditih. Zato se to ne nanaša na splošne informacije o dani kreditni storitvi, s čimer se izognemo nepotrebni obremenitvi gospodarstva.

Predpogodbene informacije omogočajo potrošnikom, da primerjajo ponudbe. Toda nekatere zainteresirane strani so bile zaskrbljene, da preveč informacij v postopku svetovanja lahko zmede. Zato so bile nekatere zahteve po predpogodbenih informacijah tega spremenjenega predloga črtane. Poleg tega v skladu z zahtevami bančnega sektorja ta spremenjeni predlog želi zagotavljati doslednost z zahtevami po informacijah v obstoječem pravu ES.

Dajalec kredita mora oceniti kreditno sposobnost potrošnika na podlagi informacij, ki jih ta razkrije, in, kadar je ustrezno, na podlagi zbirk podatkov. Ob upoštevanju obstoječih zmogljivosti bančnega sektorja na področju svetovanja je Komisija prepričana, da to bankam ne bo povzročilo nikakršnih dodatnih stroškov, saj je v skladu z dobro prakso bančnega poslovanja.

Zamisel o dolžnosti svetovanja je bila spremenjena. V nasprotju z nekaterimi zahtevami bančnega sektorja Komisija še naprej zagovarja stališče, da mora dajalec kredita ne samo izpolniti zahteve po predpogodbenih informacijah, ampak mora tudi zagotoviti dodatno razlago, tako da omogoči potrošniku, da sprejme utemeljeno odločitev. Toda v odgovor zahtevi bančnega sektorja in nekaterim državam članicam je bilo pojasnjeno, da je potrošnik vedno odgovoren za svojo končno odločitev sklenitve kreditne pogodbe. Zato je napotitev na svetovanje opredeljena kot dolžnost, da se potrošniku da možnost oceniti prednosti in slabe strani posojila. Poleg tega so države članice dobile več prožnosti pri prilagajanju svoje izvedbene zakonodaje stanju na svojih trgih.

Pogodbene informacije

Določbe o pogodbenih informacijah navajajo zahtevo zlasti po informacijah, ki so že zagotovljene v predpogodbeni fazi, in informacijah o tem, kako uresničevati pravico do odstopa in pravico do predčasnega odplačila. To je v skladu z običajno dobro strokovno prakso in dajalcem kreditov ne bo povzročilo večjih dodatnih stroškov.

V primeru spremenljive obrestne mere je treba potrošnika seznaniti z večjimi spremembami obrestne mere za posojila. Vendar pa ga v praksi ni mogoče obvestiti o vsaki spremembi, saj se v nekaterih primerih obrestna mera lahko vsak dan nekoliko spremeni. Zato ta spremenjeni predlog predvideva, da je treba potrošnike obveščati v rednih intervalih, vsekakor pa takoj v primeru večje spremembe.

Dostop do zbirke podatkov

Obveznost vzpostavljanja nacionalnih zbirk podatkov je bila črtana, ker bi presegala namen te direktive. Vprašanja v zvezi z varstvom podatkov so že obravnavana v Direktivi o varstvu podatkov 95/46/ES. Zato Komisija predlaga, da bi bil zagotovljen samo dostop do obstoječih zasebnih in javnih zbirk podatkov na nediskriminatorni osnovi, kar ne bi predstavljalo dodatnih stroškov za industrijo kot pri prejšnji določbi, temveč bi nasprotno pomagalo zrahljati ovire za čezmejne potrošniške kredite.

Pravica do odstopa

Ta predlog predvideva možnost, da potrošniki v roku 14 dni odstopijo od kreditne pogodbe. Ta odlog omogoča potrošnikom, da še po sklenitvi pogodbe raziskujejo trg in morda najdejo boljšo ponudbo. Ta določba je namenjena spodbujanju konkurence. Ustreza obstoječi praksi v večini držav članic, čeprav se lahko dolžina roka spreminja. Dolžina roka za odstop je usklajena z Direktivo o trženju finančnih storitev na daljavo (2002/65/ES). Kot posledica tega potrošniki vsaj v primeru pogodb o potrošniških kreditih, ki se tržijo tudi na daljavo, ne bodo imeli dodatnih stroškov.

Povezane transakcije

Ta predlog predvideva, da ima potrošnik v primeru povezanih transakcij, ko ima pravico do odstopa od nakupne pogodbe, tudi pravico do odstopa od povezane kreditne pogodbe. Namen te določbe je, da bi se izognili položaju, ko mora potrošnik obdržati kredit celo potem, ko vzroka zanj več ni. Vendar pa mu pravica do odstopa od kredita ne daje tudi pravice do odstopa od nakupne pogodbe.

Predčasno odplačilo

Ta predlog podeljuje potrošniku pravico odplačati kredit pred prvotno dogovorjenim rokom. Vendar pa predčasno odplačilo dajalcu kreditov povzroča stroške. Zato ta predlog po posvetovanjih z zainteresiranimi stranmi in državami članicami predvideva, da lahko dajalci kreditov zaračunajo pošteno in objektivno odškodnino za nadomestilo izgube. Ker naj bi bil izračun odškodnine izdelan na objektivni podlagi, je pričakovati, da bo ta določba dajalcem kreditov povzročila samo zanemarljive stroške.

Nedovoljeni pogoji

Predlog vsebuje dva primera nedovoljenih pogojev, značilnih za kreditne pogodbe, in spreminja Prilogo k Direktivi 93/13/EGS o nedovoljenih pogojih v potrošniških pogodbah. Morebitni vpliv na industrijo bo zelo majhen, saj so podani primeri v očitnem nasprotju z običajno dobro strokovno prakso.

Usklajevanje

Na splošno sta tako usklajevanje kot vzajemno priznavanje prispevala k povezovanju trga EU, istočasno pa sta zagotavljala upoštevanje interesov potrošnikov. Izbrana mešanica politik na danem področju je nedvomno odvisna od značilnosti navedenega področja in zanjo se je treba odločati od primera do primera. Za pravo mešanico politik je pri načrtovanju rešitve potrebna uporaba načela sorazmernosti in kombiniranje usklajevanja z vzajemnim priznavanjem, kjer je to primerno.

Ob upoštevanju navedenega Komisija predlaga, da se ohrani pristop s popolno uskladitvijo, pri tem pa naj bi države članice ohranile nekaj prožnosti na nekaterih področjih. Popolna uskladitev ostaja optimalni način za ustvarjanje dejanskega enotnega trga za potrošniške kredite, ki omogoča ponujanje potrošniških kreditov čez mejo in obenem zagotavlja ustrezno visoko raven varstva potrošnikov ne glede na to, kje se sklene kreditna pogodba v EU. Predlog zdaj pojasnjuje, da so samo tisti elementi, ki jih besedilo izrecno obravnava, v celoti usklajeni, medtem ko so vprašanja, kot so skupna in solidarna odgovornost, prepuščena nacionalnim pravnim sistemom.

V nekaterih primerih daje predlog svobodo nacionalnemu izvajanju, pretežno zaradi obstoječe raznovrstnosti glede nacionalnih trgov ali nacionalne zakonodaje. Takšen je primer predčasnega odplačila ali prekoračitve kreditov. Toda treba je tudi zagotoviti, da dovoljena stopnja prožnosti nacionalnega izvajanja v okviru Direktive ne bi ustvarila dodatnih ovir za enotni trg na področju potrošniških kreditov. Zato Komisija za omejeno število zadev dopolnjuje pristop s popolno uskladitvijo z vzajemnim priznavanjem. To bo pomagalo zmanjšati breme za podjetja, ki želijo ponuditi potrošniške kredite čez mejo.

Zaradi predlagane klavzule o vzajemnem priznavanju bo dajalec kreditov za dejavnosti v drugi državi članici in ne tisti, v kateri je ustanovljen, moral izpolnjevati pravne zahteve države članice, od koder izhaja (ali enakovredne) in ne države članice gostiteljice. Na področju pogodbenega prava bi to lahko vodilo tudi do rezultata, ki ni predviden v členu 5 Rimske konvencije. V situaciji iz člena 5, ki bi vodila k uporabi prava države, kjer ima potrošnik svoje običajno prebivališče, bi to omenjeno pravo lahko določilo standarde, ki bi glede na enakovredne standarde, ki se uporabljajo v matični državi, od koder prihaja dajalec kredita, omejevali dejavnost tega dajalca kreditov, npr. da bi bili standardi višji (ali drugačni) od standardov njegove matične države. V tem primeru, če bi to zadevalo področja iz klavzule o vzajemnem priznavanju, država članica gostiteljica mora zagotoviti, da omenjeni standardi ne bi veljali za to pogodbo. Uporabljalo bi se ali pravo, ki ga izbereta stranki, ali, če take izbire ni, še naprej zahteve matične države dajalca kredita.

Področja, ki jih zadeva klavzula o vzajemnem priznavanju, so izrecno navedena v tem predlogu. Za člena 15 in 17 o predčasnem odplačilu in prekoračitvi velja obdobje uvajanja, da bi državam članicam dali na voljo čas za prilagoditev.

Primeri

Ponazorjeni primeri izračuna LOO, predvideni v nekdanji Prilogi II predloga, so bili črtani zaradi širšega cilja Komisije, ki si prizadeva za boljši sistem predpisov, in zato da ne bi preobremenili zakonodajnega postopka. Če naj bi te primere šteli za dober pripomoček pri izračunu LOO, se lahko po sprejetju Direktive objavijo ločeno.

2005/0222 (COD)

Spremenjeni predlog

DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o usklajevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi s potrošniških kreditnih pogodbah in o spremembi Direktive Sveta 93/13/ES

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 95 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[3],

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[4],

v skladu s postopkom, predpisanim v členu 251 Pogodbe[5],

ob upoštevanju naslednjega:

1. Direktiva Sveta 87/102/EGS z dne 22. decembra 1986 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi s potrošniškimi krediti [6] predpisuje pravila na ravni Skupnosti o potrošniških kreditnih pogodbah.

2. (1)Leta 1995 je Komisija predstavila poročilo[7] o izvajanju Direktive Sveta 87/102/EGS z dne 22. decembra 1986 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi s potrošniškimi krediti nakar je in začela zelo široko posvetovanje zainteresiranih strani. Leta 1997 je Komisija predložila zbirno poročilo o odzivih na Poročilo iz leta 1995[8]. Drugo poročilo[9] o izvajanju Direktive 87/102/ES, kakor je bila spremenjena z Direktivo Sveta 90/88/EGS z dne 22 februarja 1990 o spremembi Direktive 87/102/ES o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic o potrošniških kreditih, je bilo predloženo leta 1996.

3. (2) Takšna poročila in posvetovanja so razkrila bistvene razlike med zakoni različnih držav članic na področju kreditov za fizične osebe na splošno in specifično potrošniških kreditov. Analiza prenosa Direktive 87/102/EGS v notranjo zakonodajo kaže, da so države članice štele stopnjo varstva, ki jo je ponujala direktiva, za nezadostno. Zato so v svoji izvedbeni zakonodaji upoštevale druge vrste kreditnih pogodb, ki niso zajete v Direktivi. Zaradi tega je treba pričakovati preoblikovanje nacionalne zakonodaje, ki ga predvidevajo številne države članice, in zagotoviti usklajen okvir Skupnosti. zaradi razlik v pravnem ali gospodarskem položaju na nacionalni ravni poleg Direktive 87/102/EGS uporabljajo številne mehanizme varstva potrošnikov.

4. (3) Ta stvarni in pravni položaj, ki je posledica takšnih nacionalnih razlik, vodi k izkrivljanju konkurence med dajalci kreditov v Skupnosti in oviram notranjega trga, kadar so države članice sprejele drugačne obvezne določbe, ki so strožje od tistih, ki jih predvideva Direktiva 87/102/EGS. To omejuje obseg možnosti potrošnikov za neposredno uporabo postopoma vse bolj razpoložljivih čezmejnih kreditov torej za pridobivanje kreditov v drugih državah članicah . Posledice takšnih izkrivljanj in omejitev še naprej vplivajo na obseg in naravo povpraševanja po čezmejnih kreditih, kar pa se lahko naprej ponovno pokažejo pri povpraševanju po blagu in storitvah. Nadaljnji učinek razlik med nacionalno zakonodajo in prakso je ta, da potrošniki ne uživajo enakega varstva v vseh državah članicah.

5. (4) V zadnjih letih so se močno razvile vrste kreditov, ki jih imajo potrošniki na voljo in jih uporabljajo. Pojavili so se novi kreditni instrumenti in njihova uporaba se še naprej spreminja. To narekuje prilagoditev, spremembo in dopolnitev obstoječih določb in širitev njihovega obsega, kadar je to ustrezno .

6. Notranji trg v skladu s členom 14(2) Pogodbe obsega območje brez notranjih meja, v katerem sta zagotovljena prost pretok blaga in storitev ter pravica do ustanavljanja. Razvoj bolj preglednega in učinkovitega kreditnega trga v območju brez notranjih meja je nujen za spodbujanje razvoja čezmejnih dejavnosti.

7. Da bi olajšali nastanek dobro delujočega notranjega trga potrošniških kreditov, je treba zagotoviti usklajen okvir Skupnosti v številnih osrednjih območjih. Ob upoštevanju stalno spreminjajočega se trga potrošniških kreditov in vse večje mobilnosti evropskih državljanov naj bi zakonodaja Skupnosti, ki je usmerjena v prihodnost in ki se zmore prilagoditi bodočim oblikam kreditov, državam članicam omogočila ustrezno raven prožnosti pri izvajanju in pomagala vzpostaviti sodobno pravo na področju zakonov o potrošniških kreditih.

8. (5) Treba je tudi spodbujati oblikovanje bolj preglednega in učinkovitega kreditnega trga. Pomembno je, da trg ponudi zadostno raven varstva potrošnikov, da si zagotovi njihovo zaupanje. Tako lahko deluje prost pretok kreditnih ponudb v optimalnih pogojih za tiste, ki kredit ponujajo, kot tudi za prosilce, z ustreznim upoštevanjem specifičnega položaja v posameznih državah članicah.

9. To narekuje proces maksimalne Polna uskladitev je potrebna zato, da se vsem potrošnikom v Skupnosti zagotovi visoka stopnja visoka in primerljiva raven varovanja njihovih interesov in zadostne informacije , da se vzpostavi pravi notranji trg. Državam članicam torej ne sme biti dovoljeno obdržati ali uvesti druge nacionalne določbe, razen tistih, ki so zapisane v tej direktivi. Vendar naj bi se ta omejitev uporabljala samo tam, kjer so v tej direktivi usklajene določbe. Razen določb, usklajenih s to direktivo, bi se morale države članice same odločiti, ali bodo obdržale ali uvedle nacionalno zakonodajo. Prav tako lahko države članice na primer obdržijo ali uvedejo nacionalne predpise o skupni in solidarni odgovornosti prodajalca ali izvajalca storitev in dajalca kreditov. Drugi primer te možnosti, ki jo imajo države članice, bi bile lahko nacionalne določbe, s katerimi se uvede ali obdrži pravica do odstopa od pogodbe o prodaji blaga ali opravljanju storitev, če potrošnik uveljavlja svojo pravico do odstopa od kreditne pogodbe. V primeru posebnih kreditnih pogodb, za katere se uporabljajo samo nekatere določbe te direktive - na primer če gre za prekoračitve in nekatere druge posebne kreditne pogodbe – bi države članice morale prostovoljno odločati, ali bodo v svoji nacionalni zakonodaji uzakonile te vrste kreditnih pogodb v zvezi z drugimi vidiki, ki jih ta direktiva ni uskladila .

10. Celo na nekaterih področjih, ki so usklajena s to direktivo, se nacionalni izvedbeni predpisi ponekod razlikujejo in dajalci kreditov zaradi tega še težje ponujajo čezmejne storitve. V teh primerih se je ob upoštevanju ravni uskladitve in varstva potrošnikov, zagotovljenih s to direktivo in za vzpostavitev delujočega notranjega trga, primerno izogibati dodatnim obremenitvam dajalcev kreditov, zlasti kar zadeva potrebo po upoštevanju pravil, ki presegajo državo članico, v kateri so ustanovljeni. Zato bi morali v nekaterih primerih, ki so v tej direktivi podrobno navedeni, uporabljati načelo vzajemnega priznavanja. V teh primerih načelo vzajemnega priznavanja pomeni, da se predpisi države članice, v kateri ima potrošnik svoje običajno bivališče, ne upoštevajo, če njihova uporaba v določeni situaciji pomeni omejitev prostega pretoka storitev.

11. V nekaterih primerih, v katerih se uporablja načelo vzajemnega priznavanja, je v direktivi predvideno prehodno obdobje. V tem prehodnem obdobju bi imele države članice dovolj časa za pridobitev izkušenj o delovanju izvedbenih predpisov, obenem pa bi gospodarskim subjektom omogočilo prilagoditev novemu pravnemu okviru po izvajanju te direktive pred začetkom uporabe vzajemnega priznavanja.

(6) Glede na vse večjo raznolikost vrst kreditov in tistih, ki kredite zagotavljajo, je treba šteti za kreditnega posrednika vsakogar, ki dajalcu kreditov zagotovi informacije, s katerimi se omogoči identifikacija potrošnika, in ki v zameno za plačilo pomaga pri sklenitvi kreditne pogodbe, ne glede na obliko takšnega plačila. Vendar pa odvetnikov in notarjev načeloma ne bi smeli šteti za kreditne posrednike, kadar se potrošnik obrne nanje za nasvet o področju uporabe kreditne pogodbe ali pa če pomagajo pri izdelavi ali overovitvi osnutka, dokler je njihova vloga omejena na zagotavljanje pravnih ali finančnih nasvetov, ne da bi usmerjali svoje stranke k določenim dajalcem kreditov.

12. Pogodbe za stalno opravljanje storitev ali dobavo blaga enake vrste in enake količine, za katerega potrošnik v času njihovega zagotavljanja plačuje v obliki obročnih odplačil, se lahko od kreditnih pogodb, ki jih zajema ta direktiva, močno razlikujejo v smislu interesov zadevnih pogodbenih strank ter načinov in izvajanja transakcij. Zato je treba pojasniti, da se ne štejejo kot kreditne pogodbe za namene te direktive. Primer tovrstne pogodbe je zavarovalna pogodba, pri kateri se zavarovanje plačuje v obliki mesečnih obrokov.

13. (7) Kreditne pogodbe, ki zajemajo podeljevanje kreditov za nakup ali preoblikovanje nepremičnega premoženja , zavarovanih z nepremičnino , bi morale biti izključene iz območja te direktive. Ta vrsta kredita je zelo posebne vrste. In je predmet priporočila Komisije z dne 1. marca 2001 o predpogodbenih informacijah, ki jih morajo dati potrošnikom posojilodajalci, ki ponujajo posojila na hipoteko.

(8) Glede na tveganja v zvezi finančnimi interesi fizičnih oseb, ki nastopajo kot poroki za potrošnike, zahteva njihov položaj posebne določbe, ki zagotavljajo raven informiranosti in varstva, primerljivo tisti, ki je zagotovljena potrošnikom .

(9) Direktiva Sveta 84/450/EGS z dne 10. septembra 1984 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic o zavajajočem oglaševanju[10] je namenjena zagotavljanju varstva glede omenjanja številke, cene ali višine pri oglaševanju ali oglaševalnih ponudbah v zvezi s kreditno pogodbo. Direktiva zahteva, da takšno številko, ceno ali višino spremljajo podatki o izračunu, ki omogočajo dostop do številke v kontekstu vseh obveznosti potrošnika po kreditni pogodbi.

14. Potrošnike je treba varovati pred nelojalno ali zavajajočo prakso, kakršna je predvsem dajalčevo razkrivanje podatkov, in sicer v skladu z direktivo Sveta in Evropskega parlamenta 2005/29/ES z dne 11. maja 2005 v zvezi z nedovoljeno poslovno prakso gospodarstva do potrošnika na notranjem trgu in o spremembi direktiv št. 84/450/EGS, 97/7/ES in 98/27/ES (Direktiva o nedovoljeni poslovni praksi[11]). Vendar ta direktiva bi morala zajemati posebne določbe za oglaševanje kreditnih pogodb in določene elemente standardnih podatkov, ki jih morajo imeti potrošniki na voljo zlasti zato, da lahko primerjajo različne ponudbe .

(10) Da bi zagotovili resnično varstvo potrošnikov, je treba zavzeti strožje stališče do nenaročene prodaje kreditov od vrat do vrat, kot je določeno v Direktivi Sveta 85/577/EEC z dne 20. decembra 1985 za varstvo potrošnika v primeru pogodb, sklenjenih zunaj poslovnih prostorov[12].

(11) Določbe te direktive je treba uporabljati brez poseganja v Direktivo 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov[13]. Vendar pa je treba v določenih primerih predvideti primeren okvir za zbiranje in obdelavo osebnih podatkov, potrebnih za oceno kreditnega tveganja.

15. (14) Da bi se potrošniki lahko odločali ob polnem poznavanju dejstev, morajo bi morali še pred sklenitvijo kreditne pogodbe dobiti ustrezne podatke o pogojih in stroških kredita ter svojih obveznostih. Za zagotovitev popolne kar največje preglednosti in primerljivosti ponudb bi morali ti podatki vsebovati predvsem letni odstotek obresti za ta kredit ponazoritev z reprezentativnim primerom ter skupne obresti na posojilo in bi jih bilo treba v vsej Skupnosti določiti na enak način. Ker se v tej fazi letni odstotek obresti lahko navede samo s primerom, mora biti ta primer reprezentativen. Zato mora na primer ustrezati povprečnemu trajanju in celotnemu znesku kredita, odobrenega za obravnavan tip kreditne pogodbe in, kadar je primerno, naročenemu blagu. Pri določitvi reprezentativnega primera je treba upoštevati pogostost določenih tipov kreditne pogodbe na določenem trgu .

16. Potrošnike je treba obvestiti o kakršnih koli dodatnih stroških, ki so obvezni za pridobitev kredita še pred sklenitvijo kreditne pogodbe. Tudi če zneska teh stroškov ni mogoče določiti vnaprej, morajo potrošniki dobiti ustrezne informacije tako prek oglaševanja kot tudi v predpogodbeni fazi .

17. Za določene vrste kreditnih pogodb pa je primerno omejiti predpogodbene zahteve iz te direktive ob upoštevanju posebne narave tovrstnih pogodb, da se obenem zagotovi ustrezna raven varstva potrošnikov brez prevelikega obremenjevanja dajalcev kreditov, oziroma, kadar je primerno, kreditnih posrednikov .

18. Potrošnika je treba pred sklenitvijo kreditne pogodbe podrobno informirati ne glede na to, ali je v trženje kredita vključen kreditni posrednik ali ne. Zato bi bilo treba zahteve po informacijah pred pogodbo na splošno uveljavljati tudi tedaj, ko je vključen kreditni posrednik. Vendar če delujejo dobavitelji blaga in storitev kot kreditni posredniki v pomožni funkciji, jih ni primerno obremenjevati še z zahtevami po informacijah pred pogodbo, kot določa ta direktiva. Zato se zahteve po informacijah pred pogodbo ne bi smele nanašati na te kreditne posrednike. Dobavitelji blaga in storitev se lahko na primer štejejo kot pomožni izvajalci kreditnega posredovanja, če njihova dejavnost kreditnega posredništva ne predstavlja večjega deleža njihovega prometa. V teh primerih je še vedno zagotovljeno celovito informiranje potrošnika pred pogodbo, saj ga mora zagotoviti dajalec kredita .

19. Potrošniki morajo prav tako ravnati preudarno in spoštovati svoje pogodbene obveznosti.

(15) Zaradi tehnične in pravne zahtevnosti kreditnih inštrumentov je treba kreditnemu posredniku in dajalcu kreditov naložiti splošno obveznost zagotavljanja svetovanja, tako da lahko potrošnik ob celovitem poznavanju dejstev izbira med vrstami ponujenih kreditov. Podobno je dajalec kredita po načelu „odgovornega posojanja“ odgovoren, da preveri, ali je potrošnik in, kadar je ustrezno, porok, sposoben prevzeti nove obveznosti.

20. Kljub obvezni zagotovitvi predpogodbenih informacij bo potrošnik morda potreboval še dodatno pomoč, da se bo lahko odločil, katera kreditna pogodba v okviru predlaganih proizvodov najbolj ustreza njegovim potrebam in finančnemu položaju. Zato bi morale države članice zagotoviti, da bi dajalci kreditov in, kadar je primerno, tudi kreditni posredniki takšno pomoč zagotovili. Kadar je primerno, je treba potrošniku ob upoštevanju morebitne kompleksnosti ustrezne kreditne pogodbe razložiti ustrezne predpogodbene informacije in prednosti ter pomanjkljivosti, povezane s predlaganimi kreditnimi proizvodi na njemu razumljiv način .

21. (12)Da bi pomagali zmanjšati kreditno tveganje tako za dajalca kreditov kot za potrošnika, izkušnje in praksa pričajo o koristi zadostnih in zanesljivih informacij v primeru zamujanja pri odplačevanju. Države članice morajo zato zagotoviti, da na njihovem ozemlju obstaja javna ali zasebna osrednja zbirka podatkov, kadar je ustrezno, v obliki mreže zbirk podatkov. Potrošniki in poroki v državi članici, ki zamujajo pri svojih kreditnih obveznostih, bi morali biti registrirani v tej zbirki podatkov ali mreži. Zaradi učinkovitega dela so dajalci kreditov dolžni preveriti to osrednjo zbirko podatkov, preden sprejmejo kakršno koli obveznost za potrošnika ali poroka. Da bi preprečili izkrivljanje konkurence med dajalci kreditov, je treba poskrbeti, da imajo osebe in podjetja dajalci kreditov pod nediskriminatornimi pogoji dostop do zasebnih ali javnih osrednje zbirke zbirk podatkov, ki se nanašajo na potrošnike v druge države članice državi članici, v kateri niso ustanovljeni, pod enakimi nediskriminatornimi pogoji v primerjavi z kot osebe in podjetja dajalci kreditov v tej državi članici bodisi neposredno ali preko osrednje zbirke podatkov v svoji državi članici.

22. Da bi potrošniku omogočili poznavanje njegovih pravic in obveznosti iz kreditne pogodbe, mora ta na jasen in natančen način vsebovati vse potrebne informacije .

(13) Da bi zagotovili zaupnost informacij in varstvo osebnih podatkov, je bistvenega pomena, da se pridobljeni podatki lahko uporabljajo izključno za ocenjevanje tveganja neizpolnitve za potrošnika ali poroka. Vsako drugo obdelavo ali uporabo osebnih podatkov, pridobljenih prek osrednje zbirke podatkov, je treba prepovedati. Na koncu, da bi se izognili vsakršnemu tveganju, je treba podatke takoj po sklenitvi kreditne pogodbe ali zavrnitvi vloge za kredit uničiti.

(16) Pogoji, določeni v kreditni pogodbi, so lahko v nekaterih primerih v škodo potrošniku. Zagotoviti je treba boljše varstvo potrošnika z uvedbo nekaterih pogojev, ki veljajo za vse vrste kreditov, zajetih v tej direktivi. Kreditna pogodba mora potrditi in razširiti informacije, zagotovljene pred sklenitvijo pogodbe, kadar je ustrezno, s pomočjo preglednice poteka odplačevanja kredita in podrobne navedbe stroškov v primeru zamude.

23. Za zagotovitev popolne preglednosti je treba potrošnika seznaniti z informacijami o obrestni meri tako v predpogodbeni fazi kot tudi ob sklenitvi kreditne pogodbe. V času trajanja pogodbenega razmerja je treba potrošnika še nadalje obveščati o bistvenih spremembah obrestne mere .

24. (18) Zaradi približevanja postopkov za uresničevanje pravice do odstopa od pogodbe na podobnih področjih je treba zagotoviti pravico do odstopa brez kazni in brez obveznosti utemeljitve in sicer pod pogoji, podobnimi tistim, ki so določeni v Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 2002/65/ES z dne 23. septembra 2002 {…} o trženju finančnih storitev potrošnikom in o spremembi Direktive Sveta 90/619/EGS ter direktiv 97/7/ES in 98/27/ES[14]. Pred uresničitvijo pravice do odstopa potrošnik obvesti dajalca kredita o svojem namenu, da bo odstopil od kreditne pogodbe, tako da omogoči ponovno pogajanje o zadevni pogodbi .

25. V primeru povezanih pogodb obstaja razmerje medsebojne odvisnosti med nabavo blaga ali storitev in kreditno pogodbo, sklenjeno v ta namen. Zato uresničevanje pravice do odstopa v zvezi s kupoprodajno pogodbo mora potrošniku omogočiti, da lahko odstopi tudi od kreditne pogodbe. Poleg tega mora potrošnik pod določenimi pogoji imeti možnost sprožiti postopek proti dajalcu kreditov v primeru težav, povezanih s to kupoprodajno pogodbo. Vendar neskladnost s temi pogoji potrošniku ne sme odrekati pravic, ki mu jih dajejo nacionalni predpisi, ki se nanašajo na skupno in solidarno odgovornost prodajalca ali izvajalca storitev in dajalca kreditov .

26. (21) Potrošnik mora imeti pravico, da svoje obveznosti poravna pred datumom zapadlosti, navedenim v kreditni pogodbi. V primeru predčasnega odplačila bodisi delno ali v celoti, mora biti je dajalec kredita upravičen samo do poštene in objektivne odškodnine. Objektivna odškodnina dajalcu kreditov nadomesti stroške, ki neposredno izhajajo iz predčasnega odplačila, in upošteva interese obeh pogodbenih strank . samo in pod pogojem, da je posledica tega odplačila ustrezna finančna izguba dajalca kreditov .

27. (23) Prenos dajalčevih pravic po kreditni pogodbi ne sme ne sme postaviti potrošnika ali poroka v manj ugoden položaj. Iz istih razlogov mora dajalec kredita, ki ponudi kreditno pogodbo, ki zagotavlja oblikovanje glavnice, prevzeti tveganje, če tretja stran, ki zagotavlja oblikovanje glavnice ne izpolni svojih obveznosti. Potrošnika je treba ustrezno obvestiti tudi, ko se kreditna pogodba prenese na tretjo stran. Če pa se prenos opravi samo za namen zamenjave v vrednostne papirje in če začetni dajalec kredita v dogovoru s prejemnikom odstopljene pravice v razmerju do potrošnika deluje kot dajalec kredita, potrošnik nima večjega interesa, da bi bil obveščen o prenosu. „Zato bi zahteva na ravni EU po obveščanju potrošnika o prenosu lahko bila odvečna, toda države članice bi morale ostati svobodne pri tem, ali bodo obdržale ali uvedle take zahteve v svojo nacionalno zakonodajo.“

28. (19) Za pospeševanje vzpostavitve in delovanja notranjega trga in zagotovitev visoke ravni varstva potrošnikov v vsej Skupnosti je treba natančno prilagoditi način izračunavanja zagotoviti primerljivost informacij, ki se nanašajo na letne odstotke obresti v vsej Skupnosti. Kljub enotni matematični formuli za izračun letnega odstotka obresti, kot je določen v Direktivi 87/102/EGS, kakor je bila spremenjena z Direktivo 98/7/ES, letni odstotek obresti še ni povsem primerljiv v vsej Skupnosti. V posameznih državah članicah se pri njegovem izračunu upoštevajo različni dejavniki stroškov. Direktiva zato mora jasno opredeliti celoten strošek kredita za potrošnika. Stroške, povezane z zavarovanjem, je treba vključiti samo v izračun letnega odstotka obresti, če je zavarovanje obvezno za pridobitev kredita ali oglaševane obrestne mere in če se ga sklene z dajalcem kreditov ali prek bodisi dajalca kreditov ali kreditnega posrednika . in določiti sestavine skupnih stroškov kredita, ki se uporabijo pri izračunu. Letni odstotek obresti je dejansko instrument primerjave, ki omogoča potrošniku, da meri in primerja časovni in prostorski vpliv obveznosti, nastalih zaradi sklenitve kreditne pogodbe, na svoj proračun. Skupni stroški kredita morajo zato vključevati vse stroške, ki jih mora potrošnik plačati za kredit, ne glede na to, ali jih je treba plačati dajalcu kreditov, kreditnemu posredniku ali komur koli drugemu. V skladu s tem, celo če potrošnik prostovoljno sklene zavarovanje ob sklenitvi kreditne pogodbe, je treba stroške, povezane s takšnim zavarovanjem, vključiti v skupne stroške kredita.]

29. (17) Ob upoštevanju posebne narave pogojev, ki se uporabljajo v kreditnih in poroštvenih pogodbah, je potrebno pojasnilo v zvezi s tem, katere pogoje je je treba šteti kot nedovoljene brez poseganja v uporabo pogodbe kot celote v okviru Direktive Sveta 93/13/EGS z dne 5. aprila 1993 o nedovoljenih pogojih v potrošniških pogodbah[15]. To direktivo je zato treba ustrezno spremeniti .

(20) Potrošniku je treba zagotoviti tudi informacije v obliki skupne obrestne mere o zneskih, ki jih je treba plačati dajalcu kreditov, z izjemo tistih, ki se plačajo tretjim strankam. Ta obrestna mera omogoča potrošniku, da primerja posebne stroške dajalca kreditov v zvezi z različnimi proizvodi, ki jih ponuja, in z različnimi proizvodi, ki so na voljo na trgu.

(22) Če lahko dobavitelja blaga ali storitev, pridobljenih po kreditni pogodbi, štejemo za kreditnega posrednika, mora biti potrošnik sposoben pri dajalcu kreditov uveljaviti pravice, ki segajo dlje od njegovih običajnih pogodbenih pravic pri dobavitelju blaga ali storitev.

(24) Treba je oblikovati skupne odločbe o ukrepih, ki se uporabljajo v primeru neizpolnjevanja kreditnih pogodb. Še zlasti pa je treba šteti za nedovoljene nekatere prakse izterjave dolga, ki so očitno nesorazmerne.

30. (25) Da bi zagotovili preglednost in stabilnost trga, in še naprej nadaljevali z usklajevanjem , morajo morajo države članice zagotoviti ustrezne ukrepe za registracijo oseb, ki ponujajo kredite ali delujejo kot urejanje ali nadzor dajalcev kreditov in kreditnih posrednikov z namenom sklepanja kreditnih pogodb, za kontrolo ali nadzor dajalcev kreditov in posrednikov ter da se potrošnikom omogoči vlaganje pritožb glede kreditnih pogodb ali pogojev.

(26)Z namenom zagotoviti trajno varstvo potrošnikovih interesov, kreditne ali poroštvene pogodbe ne smejo odstopati v škodo potrošnika ali poroka od določb, s katerimi se izvaja ta direktiva ali ki se z njo skladajo.

31. (27) Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana zlasti v Listini o temeljnih pravicah Evropske unije. Ta direktiva si še zlasti prizadeva je njen namen , da bi zagotovila polno skladnost s pravili spoštovanje pravil o varovanju osebnih podatkov, pravice do lastnine, nediskriminacije, varovanja družinskega in poklicnega življenja in varstva potrošnikov v skladu s členi 8, 17, 21, 33 in 38 Listine o temeljnih pravicah Evropske unije.

32. (28) Ker države članice ne morejo ustrezno v zadostni meri doseči cilja te direktive ukrepov, ki naj bi jih izvedle , to je določitev skupnih pravil , ki omogočajo usklajevanje za nekatere vidike zakonov, predpisov in upravnih določb v zvezi s potrošniškimi krediti, in jih je zato lahko bolje bolj učinkovito doseči na ravni Skupnosti, lahko Skupnost ukrepa sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, navedenem kot je navedeno v členu 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti, kot je navedeno v omenjenem navedenim v istem členu, ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje teh ciljev.

33. (29) Države članice morajo morajo predpisati pravila za kazni za , ki bi se uporabljale za kršitve določb te direktive, in morajo zagotoviti njihovo uveljavitev izvajanje . Takšne kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne predstavljati svarilo .

34. (30) Ob upoštevanju števila dopolnil, ki jih je treba vnesti v Direktivo 87/102/EGS zaradi razvoja sektorja potrošniških kreditov, in v interesu jasnosti zakonodaje Skupnosti, je zato treba je temu ustrezno treba zadevno direktivo razveljaviti in nadomestiti s to direktivo 87/102/EGS –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

POGLAVJE 1 CILJ, OPREDELITVE IN PODROčJE UPORABE

Člen 1 Cilj Predmet

Cilj Namen te direktive je uskladiti nekatere vidike zakonov, predpisov in upravnih postopkov držav članic v zvezi s pogodbami, ki zajemajo potrošniške kredite odobrene potrošnikom in poroštvene pogodbe .

Člen 3 2 Področje uporabe

1. Ta direktiva se uporablja za kreditne pogodbe in poroštvene pogodbe .

2. Ta direktiva se ne uporablja za naslednje kreditne pogodbe in, kjer je primerno, morebitne ustrezne poroštvene pogodbe:

(a) kreditne pogodbe, katerih cilj je odobriti kredit za nakup ali preoblikovanje zasebne nepremične lastnine, ki jo potrošnik ima v lasti ali jo hoče pridobiti in zavarovane s hipoteko ali nepremičnim premoženjem ali z drugim primerljivim poroštvom, ki se običajno uporablja v državi članici v ta namen ;

(b) kreditne pogodbe, pri katerih skupna vrednost kredita presega 50.000 EUR ;

(c) nakup s pridržanim lastništvom, razen kadar določajo, da lastninska pravica sčasoma preide na najemnika ; ki izključujejo prenos lastninske pravice na najemnika ali na osebe, ki jih on pooblasti;

(d) najemne pogodbe, pri katerih ne nastane obveznost nakupa predmeta pogodbe ;

(e) kreditne pogodbe s pogoji, po katerih mora potrošnik odplačati kredit v obrokih ali z enkratnim plačilom v roku, ki ne presega treh mesecev, brez plačila obresti ali katerih koli drugih stroškov;

(f) kreditne pogodbe, ki ki izpolnjujejo naslednje pogoje jih delodajalec dodeli svojim zaposlenim kot sekundarno dejavnost brezobrestno ali jih odobri dajalec kredita kot sekundarno dejavnost, to pomeni zunaj področja njegove glavne poslovne ali strokovne dejavnosti, ii) se odobrijo z letnimi odstotki obresti, nižjimi od tistih, ki prevladujejo na trgu;

iii) ti ti in ki niso na voljo širši javnosti;;

(g) kreditne pogodbe, sklenjene z investicijskimi družbami v smislu , kot so opredeljene v točki (2) člena 1 (2) Direktive Sveta 93/22/EGS[16] z namenom, da vlagatelj lahko opravi transakcijo, ki se navezuje na enega ali več instrumentov, navedenih v Oddelku B Priloge k zadevni direktivi, kadar je družba, ki podeljuje kredit, vpletena v takšno transakcijo;

(h) kreditne pogodbe, ki so rezultat poravnave, dosežene na sodišču ali pred drugim zakonsko določenim organom ;

(i) kreditne pogodbe, ki se nanašajo na brezplačen odlog plačila obstoječega dolga;

(j) kreditne pogodbe, po sklenitvi katerih mora potrošnik deponirati nek predmet kot poroštvo pri dajalcu kreditov in pri katerih je odgovornost potrošnika strogo omejena na ta zastavljeni predmet.

(k) kreditne pogodbe za posojila omejeni javnosti po nižjih obrestnih merah, kot veljajo na trgu, ali brez obresti, in kjer dajalec kredita izpolnjuje statutarne naloge za namene splošnega interesa .

3. V primeru kreditnih pogodb, na podlagi katerih se kredit podeli v obliki možnosti prekoračitve stanja na računu, se uporabljajo samo členi 1 do 4, 6, 7 in 8, člen 9(1), člen 9(2)(a) do (d), (h) in (o), člen 9(3), člena 10 in 11, člen 17(1) in členi 18 do 29.

Informacije, ki jih je treba vključiti v takšne kreditne pogodbe, morajo vsebovati tudi informacije o stroških, ki nastajajo od sklenitve pogodbe dalje, in pogojih, pod katerimi se lahko takšni stroški spremenijo.

4. V primeru naslednjih kreditnih pogodb se uporabljajo samo členi 1 do 4, 6, 7 in 8, člen 9(1), člen 9(2)(a) do (g) in (j), člen 9(3) in členi 10, 12 in 17 do 29:

(a) kreditne pogodbe, pri katerih skupna vrednost kredita ne presega 300 EUR;

(b) kreditne pogodbe, ki jih sklenejo nedobičkonostna združenja potrošnikov, ki upravljajo s prihranki svojih članov in zagotavljajo vire posojil zanje, kadar:

(i) nosijo končno odgovornost prostovoljci, ki zagotavljajo kredit na podlagi letnih odstotkov obresti, za katere velja najvišja dovoljena meja, predpisana z notranjo zakonodajo, in

(ii) je članstvo v takšnih združenjih omejeno na osebe, ki prebivajo ali so zaposlene v določenem okrožju, ali na uslužbence ali upokojene uslužbence določenega delodajalca;

(c) kreditne pogodbe, v katerih se predvideva, da bosta dajalec kredita in potrošnik sklenila pogodbo glede načina odloga plačil ali odplačil, če je potrošnik že v zamudi pri odplačevanju po prvotni kreditni pogodbi, kadar:

(i) obstaja verjetnost, da bodo takšne pogodbe odvrnile možnost sodnega procesa v zvezi z zamudo in

(ii) s tem potrošniku ne določijo manj ugodnih pogojev v primerjavi s prvotno kreditno pogodbo.

Vendar pa se v primeru, če se kreditna pogodba uporablja v skladu s tretjim odstavkom, uporabljajo samo določbe, predvidene v njem.

Člen 2 3 Pomen izrazov

V tej direktivi se uporabljajo naslednji izrazi :

(a) „potrošnik“ pomeni fizično osebo, ki v transakcijah, zajetih v tej direktivi, deluje za namene , ki se lahko štejejo kot zunaj svoje dejavnosti, poslovanja ali stroke;

(b) „dajalec kredita“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki odobri ali obljubi, da bo odobrila kredit v sklopu svoje dejavnosti, poslovanja ali stroke.

(c) „kreditna pogodba“ pomeni pogodbo, s katero dajalec kredita odobri ali obljubi, da bo odobril potrošniku kredit v obliki odloga plačila, posojila ali drugega podobnega finančnega dogovora; razen pogodb za trajno opravljanje (zasebnih ali javnih) storitev ali za dobavo blaga enake vrste in enake količine , kadar ima potrošnik plačuje pravico, da v času dobave takšnih storitev ali blaga zanje v obrokih, niso kreditne pogodbe za namene te direktive;

(d) „ možnost prekoračitve “ pomeni kreditno pogodbo, pri kateri dajalec kredita da potrošniku možnost, da razpolaga s sredstvi na svojem tekočem računu, ki presegajo tekoče stanje na tem računu, znesek kredita pa je treba odplačati v treh mesecih ali na zahtevo;

(e) „kreditni posrednik“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki v imenu dajalca kreditov in v zameno za plačilo , ki je lahko v denarju ali kateri koli drugi obliki finančnega plačila , običajno:

(i) nastopa kot posrednik s predstavljanjem ponujanjem predstavlja ali ponuja kreditne pogodbe;

(ii) začenja z drugim s pripravljalnim delom za take kreditne pogodbe, razen tistih, omenjenih v (i) , ali

(iii) sklepa kreditne take pogodbe; plačilo ima lahko obliko ali katero koli drugo obliko finančnega plačila;

(e) „ poroštvena pogodba “ pomeni pomožno pogodbo, ki jo sklene porok in jamči ali obljublja, da bo jamčila za izpolnitev kreditne pogodbe, odobrene potrošniku in zajete s to direktivo; vsako obliko kredita, odobrenega fizičnim ali pravnim osebam;

(f) „ porok “ pomeni potrošnika, ki sklene poroštveno pogodbo v zvezi s kreditno pogodbo, sklenjeno s tretjo stranko v vlogi potrošnika;

(f) „skupni strošek kredita za potrošnika“ pomeni vse stroške, vključno z obrestmi za posojila , odškodninami, provizijami in vsemi vrstami pristojbin , davki in vsemi drugimi vrstami pristojbin, ki jih mora potrošnik plačati za kredit v zvezi s kreditno pogodbo v skladu z njenimi pogoji in ki so znani dajalcu kreditov ; stroški v zvezi s pomožnimi storitvami v zvezi s kreditno pogodbo, še zlasti zavarovalne premije, so vključeni, če je sklenitev pogodbe o storitvah obvezna za pridobitev kredita ali oglaševane obrestne mere in če je sklenjena z dajalcem kreditov ali tretjo stranko, če jo je dajalec kredita ali, kadar je ustrezno, kreditni posrednik sklenil v imenu takšne tretje stranke ali pa je predstavil ponudbo ali storitev kot tako potrošniku; stroški, ki jih mora potrošnik plačati ob sklenitvi kreditne pogodbe s posamezniki, ki niso dajalec kredita ali kreditni posrednik, še zlasti z notarjem ali davčnimi organi, vpisovalec hipotek. so izključeni ;

(g) „letni odstotek obresti“ pomeni skupne stroške kredita za potrošnika, izražene kot letni odstotek skupnega zneska odobrenega kredita;

(i) „ zneski, ki jih naloži dajalec kredita “ pomenijo vse obvezne stroške, ki so povezani s kreditno pogodbo in jih potrošnik plača dajalcu kreditov;

(j) „ skupna obrestna mera “ pomeni zneske, ki jih naloži dajalec kredita in so izraženi kot letni odstotek skupnega zneska kredita ;

(h) „obrestna mera“ pomeni obrestno mero, izraženo kot stalni ali spremenljivi redni odstotek, ki se uveljavlja določeno dobo na znesek kredita za črpanja po kreditni pogodbi ;

(h) „preostala vrednost“ pomeni nakupno ceno financiranega blaga, veljavno v trenutku, ko se uveljavlja nakupna opcija ali pa opcija za prenos premoženja.

(i) „črpanje“ pomeni znesek kredita, ponujenega potrošniku v obliki odloženega plačila, posojila ali drugega podobne finančne ugodnosti po kreditni pogodbi ;

(j) „skupni znesek kredita“ pomeni najvišjo dovoljeno mejo ali vsoto vseh po vsej verjetnosti odobrenih črpanj;

(k) „trajni nosilec podatkov“ pomeni vsak instrument, ki omogoči potrošniku, da informacije, namenjene njemu osebno, shrani na tak način, da mu je dostopen za prihodnje potrebe toliko časa, kolikor zadostuje za namene informiranja, in ki dovoljuje nespremenjeno reprodukcijo shranjenih informacij.

(p) „ tretja stranka, ki zagotavlja oblikovanje glavnice “ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo, ki ni dajalec kredita ali potrošnik in ki potrošniku ali, kadar je ustrezno, dajalcu kreditov preda podjetje s pogodbo, priloženo kreditni pogodbi, da oblikuje glavnico, ki jo je treba odplačati po takšni kreditni pogodbi.

(l) „ povezana kreditna pogodba “ pomeni kreditno pogodbo, v kateri

(i) je zadevni kredit namenjen izključno za financiranje pogodbe o dobavi blaga ali opravljanju storitve in

(ii) iz objektivnega stališča ti dve pogodbi sestavljata komercialno enoto; o komercialni enoti govorimo, ko dobavitelj ali izvajalec storitev sam financira kredit za potrošnika ali ga financira tretja stranka, če dajalec kredita uporablja storitve dobavitelja ali izvajalca storitev v zvezi s sklenitvijo ali pripravo kreditne pogodbe, ali če se kreditna pogodba nanaša na konkretno blago ali storitve, ki se bodo financirale iz kredita .

POGLAVJE II INFORMACIJE IN PRAKSE PRED OBLIKOVANJEM SKLENITVIJO KREDITNE POGODBE

Člen 4 Oglaševanje

Brez poseganja v Direktivo Sveta 84/450/EGS se vsako oglaševanje ali ponudba, ki je razstavljena v poslovnih prostorih in vključuje informacije o kreditnih pogodbah, še zlasti glede obrestne mere, skupne obrestne mere in letnega odstotka obresti, zagotovi na jasen in razumljiv način, zlasti pa ob ustreznem upoštevanju načel delovanja v dobri veri pri poslovnih transakcijah. Poslovni namen teh informacij mora biti jasno predstavljen.

Člen 4 Standardne informacije za oglaševanje

1. Vsakršno oglaševanje v zvezi s kreditnimi pogodbami, kjer so navedene obrestna mera ali številke v zvezi s stroški kredita, vsebuje standardne informacije v skladu s tem členom („standardne informacije“).

2. Standardne informacije vključujejo v naslednjem vrstnem redu na jasen, jedrnat in pregleden način, z uporabo reprezentativnega primera:

(a) skupni znesek kredita;

(b) letni odstotek obresti;

(c) trajanje kreditne pogodbe;

(d) znesek, število in pogostnost plačil, ki jih je treba opraviti, in

(e) kakršne koli provizije, povezane s kreditno pogodbo, ki izhajajo iz pogodbenih pogojev in so znane dajalcu kreditov .

3. Kadar kreditni pogoji niso na voljo širši javnosti, se letni odstotek obresti navede z uporabo najmanj dveh reprezentativnih primerov .

4. Kadar je na začetku kreditne pogodbe ponujen nižji odstotek obresti z omejenim trajanjem, se v oglasu navede letni odstotek obresti, izračunan za ves celotni čas veljavnosti kreditne pogodbe.

5. Kadar je za pridobitev kredita ali oglaševane obrestne mere potrebna pomožna storitev, zlasti zavarovanje, ki se nanaša na kreditno pogodbo, stroškov te storitve pa ni možno določiti vnaprej, se jasno, jedrnato in vidno navede tudi obveznost naročila te storitve skupaj z letnim odstotkom obresti.

6. Ta člen ne posega v Direktivo 2005/29/ES z dne 11. maja 2005 .

Člen 5 Prepoved sklepanja kreditnih in poroštvenih pogodb zunaj poslovnih prostorov

Sklepanje kreditnih in poroštvenih pogodb zunaj poslovnih prostorov v okoliščinah, navedenih v členu 1 Direktive Sveta 85/577/EGS je prepovedano.

Člen 6 5 Izmenjava informacij vnaprej in dolžnost zagotoviti svetovanje Predpogodbene informacije

1. Brez poseganja v uporabo Direktive 95/46/ES in še zlasti njen člen 6 lahko dajalec kredita in, kadar je primerno, kreditni posrednik od potrošnika, ki želi dobiti kredit, in poroka zahteva samo takšne informacije, ki so zadostne, ustrezne in ne odvečne, da s tem oceni njun finančni položaj in njuno sposobnost za odplačevanje. Potrošnik in porok na vsako takšno zahtevo po informacijah odgovarjata točno in v celoti. Dajalec kredita in, kadar je primerno, kreditni posrednik ravnata v skladu z načelom odgovornega posojanja. Zato dajalec kredita in, kadar je primerno, kreditni posrednik izpolnjujeta svoje obveznosti glede zagotavljanja predpogodbenih informacij ter zahtevo, da dajalec kredita oceni potrošnikovo sposobnost odplačevanja kredita na podlagi točnih informacij, ki jih poda potrošnik, in, kadar je primerno, na podlagi informacij iz ustrezne zbirke podatkov.

Če pogodba dopušča dajalcu kreditov spremembo skupnega zneska kredita po datumu sklenitve pogodbe, dajalec kredita posodobi finančne informacije, ki so mu na voljo, in oceni potrošnikovo kreditno sposobnost pred kakršnim koli večjim zvišanjem skupnega zneska kredita.

2. Preden postane potrošnik zavezan izpolnjevanju kreditne pogodbe ali ponudbe , U dajalec kredita in , kjer je primerno, kreditni posrednik na papirju ali drugem trajnem nosilcu podatkov pravočasno zagotovita potrošniku nujne in bistvene informacije, ki so potrebne za sklenitev obravnavane kreditne pogodbe . potrošnik z vsemi točnimi in popolnimi informacijami, ki so potrebne za obravnavano kreditno pogodbo. Potrošnik prejme te informacije na papirju ali drugem trajnem nosilcu podatkov pred sklenitvijo kreditne pogodbe.

Brez poseganja v člen 5 Direktive .../.../ES [o trženju finančnih storitev potrošnikom na daljavo in o spremembi direktiv Sveta 90/619/EGS, 97/7/ES in 98/27/ES], Te informacije , ki so podane, morajo zajemati zajemajo jasen in jedrnat opis proizvoda. njegove prednosti in morebitne slabosti. Še zlasti se morajo nanašati Nanašajo se na:

(a) trajanje kreditne pogodbe;

(b) skupni znesek kredita in pogoje, ki urejajo črpanje kredita ;

(c) kjer je primerno, obrestno mero, pogoje, ki urejajo uporabo obrestne mere in, če je na voljo , indeks ali referenčno obrestno mero, ki se uporablja za začetno obrestno mero , kakor tudi obdobja, pogoje in postopke za spreminjanje obrestne mere;

(d) letni odstotek obresti in skupno obrestno mero in skupne stroške kredita za potrošnika na podlagi reprezentativnega primera. Navedejo se vsi finančni podatki in predpostavke, uporabljeni za izračun navedene te obrestne mere;

(e) znesek, število in pogostost plačil, ki jih je treba opraviti , po možnosti s časovnim razporedom plačil;

(f) periodične in neperiodične stroške, vključno z dodatnimi neperiodičnimi stroški, ki jih mora potrošnik plačati ob sklenitvi kreditne pogodbe, kot so davki, administrativni stroški, pristojbine in stroški cenitve za zahtevana poroštva kadar je ustrezno, stroške vzdrževanja računa, na katerem se vodijo plačilne transakcije in črpanja, stroške uporabe sredstev plačila tako za plačilne transakcije kot za črpanja, in druge stroške, povezane s plačilnimi transakcijami ;

( f) kjer je primerno, ceno gotovinskega plačila za financirano blago ali storitve, pripadajoči polog in preostalo vrednost;

(g) stroške, ki jih plača potrošnik ob sklenitvi kreditne pogodbe osebam, ki niso dajalec kredita ali kreditni posrednik, zlasti notarju ali davčnim organom ;

(h) obveznost naročila pomožne storitve, povezane s kreditno pogodbo, zlasti zavarovanja, kadar je taka storitev obvezna za pridobitev kredita ali oglaševane obrestne mere, stroškov te storitve pa ni možno določiti vnaprej;

(i) obresti v primeru zapadlih plačil, kakor so veljale takrat, ko so bile podane informacije v skladu s to določbo, ter načrte za njihovo prilagoditev in stroške v primeru zamude plačila;

( j ) zahtevana poroštva in zavarovanje ;

(k) obstoj ali odsotnost pravice do odstopa , obdobje, v katerem se ta pravica do odstopa lahko uveljavlja;

(l) pravico do predčasnega odplačila in, kadar je ustrezno , pripadajoče stroške, z navedbo zneska ali metode izračuna;

(m) pravico do seznanitve z rezultatom pridobivanja informacij iz zbirke podatkov za namene ocene kreditne sposobnosti, v skladu s členom 8(2) ;

Vendar pa v primeru ustnih sporočil po telefonskih zvezah , določenih v členu 3(3) Direktive 2002/65/ES, te predpogodbene informacije morajo vsebovati vsebujejo vsaj navedbe pod točkami ( b ), (c) in (e) , in g) tega odstavka in letni odstotek obresti na podlagi reprezentativnega primera in skupne stroške kredita za potrošnika .

Obveznost zagotavljanja predpogodbenih informacij potrošniku v skladu s tem odstavkom se lahko izpolni tudi s predložitvijo izvoda kreditne pogodbe, ki vsebuje informacije v skladu s členom 9.

3. Zahteve, predvidene v drugem odstavku, se izpolnijo takoj po sklenitvi kreditne pogodbe, če je bila ta pogodba sklenjena na zahtevo potrošnika s pomočjo sredstva za komunikacijo na daljavo, ki ne omogoča zagotavljanja informacij v skladu z drugim odstavkom.

4. V primeru kreditne pogodbe, na podlagi katere plačila, ki jih opravi potrošnik, ne sprožijo takojšnjega ustreznega odplačila skupnega zneska kredita, temveč se uporabijo za oblikovanje glavnice med obdobji in pod pogoji, določenimi v kreditni pogodbi ali v pomožni pogodbi, predpogodbene informacije, ki se zahtevajo v drugem odstavku, vsebujejo jasno in jedrnato izjavo, da take kreditne pogodbe ne zagotavljajo jamstva za odplačilo celotnega zneska črpanega kredita po kreditni pogodbi, razen v primeru, da je bilo tako jamstvo predloženo.

5. Države članice zagotovijo, da dajalci kreditov in, kadar je ustrezno, kreditni posredniki potrošnikom zagotavljajo zadostne razlage, da bi jim omogočili oceno, ali je predlagana kreditna pogodba prilagojena njihovim potrebam in finančnemu položaju; kadar je ustrezno, to storijo z razlago predpogodbenih informacij, ki jih je treba zagotoviti v skladu z drugim odstavkom, in prednosti ter slabih strani, povezanih s predlaganimi proizvodi. Države članice lahko glede na posebne okoliščine položaja, v katerem se ponuja kreditna pogodba, prilagodijo način in obseg zagotavljanja te pomoči ter tistega, ki jo zagotavlja.

Dajalec kredita ali, kadar je ustrezno, kreditni posrednik si prizadeva ugotoviti, kateri od kreditnih dogovorov, ki jih običajno ponuja ali ureja, je najbolj primeren glede vrste in skupnega zneska kredita, ob upoštevanju finančnega položaja potrošnika, prednosti in slabih strani, povezanih s predlaganim proizvodom, in namena kredita.

4. Prvi, drugi in tretji odstavek se ne uporabljajo za dobavitelje blaga ali storitev, ki nastopajo kot pomožni kreditni posredniki.

Člen 6 Zahteve po predpogodbenih informacijah za kreditne pogodbe v obliki možnosti prekoračitve in za nekatere posebne kreditne pogodbe

1. Preden se potrošnik zaveže s kreditno pogodbo ali kakršno koli ponudbo v zvezi s kreditno pogodbo v smislu člena 2(3)ali 2(4), dajalec kredita in, kadar je primerno , kreditni posrednik na papirju ali na drugem trajnem nosilcu podatkov zagotovita naslednje informacije:

(a) skupni znesek kredita ,

(b) obrestno mero ,

(c) letni odstotek obresti na podlagi reprezentativnega primera, ki navaja vse finančne podatke in predpostavke, uporabljene za izračun navedenih obresti,

(d) stroške, veljavne od datuma sklenitve kreditne pogodbe, in pogoje, pod katerimi se lahko ti stroški spremenijo ter

(e) pogoje in postopke za prekinitev kreditne pogodbe .

V primeru kreditnih pogodb v smislu člena 2(3) informacije, ki so zagotovljene potrošniku v skladu s točko (e) tega odstavka, vključujejo, kadar je ustrezno, navedbo, da se utegne od potrošnika zahtevati, da na zahtevo kadar koli v celoti odplača znesek kredita .

2. V primeru kreditnih pogodb v smislu člena 2(4) informacije, ki so zagotovljene potrošniku v skladu s prvim odstavkom tega člena, vključujejo tudi:

(a) trajanje kreditne pogodbe ter

(b) znesek, število in pogostost plačil, ki jih je treba opraviti.

Vendar pa se v primeru, da kreditna pogodba spada v okvir člena 2(3), uporabljajo samo določbe, navedene v členu 2(3).

3. Predpogodbene informacije, ki jih je treba zagotoviti potrošniku v skladu s tem členom, se lahko predajo tudi tako, da se predloži izvod kreditne pogodbe, ki vsebuje informacije v skladu s členom 9, če se ta člen uporablja.

4. Zahteve, predvidene v tem členu, se izpolnijo takoj po sklenitvi kreditne pogodbe, če je bila ta pogodba sklenjena na zahtevo potrošnika s pomočjo sredstva za komunikacijo na daljavo, ki ne omogoča zagotavljanja informacij v skladu s tem členom.

Člen 7 Izjeme

Člena 5 in 6 te direktive se ne uporabljata za dobavitelje blaga ali storitev, ki nastopajo kot pomožni kreditni posredniki.

POGLAVJE III VAROVANJE ZASEBNOSTI DOSTOP DO ZBIRKE PODATKOV

Člen 7 Zbiranje in obdelava podatkov

Osebni podatki, pridobljeni od potrošnikov, porokov ali kogar koli drugega v zvezi s sklepanjem in upravljanjem pogodb, zajetih s to direktivo in še zlasti njenim členom 6(1), se lahko obdelujejo samo za namen ocene finančnega položaja takšnih oseb in njihove sposobnosti za odplačevanje.

Člen 8 Dostop do osrednje zbirke podatkov

1. Brez poseganja v uporabo Direktive 95/46/ES države članice zagotovijo, da na njihovem ozemlju deluje osrednja zbirka podatkov za namen registracije potrošnikov in porokov, ki zamujajo z odplačevanjem. Ta zbirka podatkov je lahko v obliki mreže zbirk podatkov. Dajalci kreditov morajo ob upoštevanju omejitev, navedenih v členu 9, preveriti to osrednjo zbirko podatkov, preden sprejmejo kakršno koli obveznost za potrošnika ali poroka. Potrošnik in, kadar je ustrezno, porok sta na svojo zahtevo takoj in brezplačno obveščena o rezultatih vsakega preverjanja. V primeru čezmejnega kredita vsaka država članica zagotovi dajalcem kreditov iz drugih držav članic dostop do zbirk podatkov v tisti državi članici pod nediskriminatornimi pogoji.

2. Dostop do osrednje zbirke podatkov v drugi državi članici se zagotovi pod enakimi pogoji kot za podjetja in posameznike v takšni državi članici, bodisi neposredno ali pa prek osrednje zbirke podatkov domače države članice. Potrošnika in, kadar je ustrezno, poroka na njegovo zahtevo takoj in brezplačno seznanijo z rezultati pridobivanja informacij iz katere koli zbirke podatkov.

3. Osebni podatki, prejeti po prvem odstavku, se lahko obdelujejo samo za namen ocene finančnega položaja potrošnika in poroka in njune sposobnosti za odplačevanje. T akoj po sklenitvi kreditne ali poroštvene pogodbe ali zavrnitvi vloge za kredit ali predloženega poroštva je treba podatke uničiti.

4. Osrednja zbirka podatkov iz prvega odstavka lahko vključuje registracijo kreditnih pogodb in poroštvenih pogodb.

POGLAVJE IV OBLIKOVANJE INFORMACIJE IN PRAVICE V ZVEZI S KREDITNIMI POGODBAMI

Člen 9 Odgovorno posojanje

Kadar dajalec kredita sklene kreditno pogodbo ali poroštveno pogodbo ali zviša skupen znesek kredita ali znesek, za katerega je dano poroštvo, se šteje, da je z vsemi sredstvi, ki so mu na voljo, predhodno ocenil, ali je mogoče upravičeno pričakovati, da bo potrošnik in, kjer je to ustrezno, porok izpolnil svoje obveznosti po pogodbi.

Člen 10 9 Informacije, ki jih je treba vključiti v kreditne in poroštvene pogodbe

1. Kreditne pogodbe in poroštvene pogodbe se sestavijo na papirju ali drugem trajnem nosilcu podatkov.

Vse pogodbene stranke vključno s porokom in kreditnim posrednikom prejmejo izvod kreditne pogodbe. Porok prejme kopijo poroštvene pogodbe.

Kreditne pogodbe vsebujejo informacije o dostopu do omenjajo obstoj ali neobstoj zunajsodnih postopkov reševanja sporov , pritožb in postopkov sodnega varstva in navedejo , dosegljivih potrošnikom, ki so pogodbene stranke, in če taki postopki obstajajo, uradne postopke za omogočanje dostopa do njih , ki jih je treba izvesti , če se dajalec kredita ali kreditni posrednik zatečeta k tem postopkom.

2. Kreditna pogodba jasno in jedrnato navaja:

a) imena in naslove pogodbenih strank in, kadar je primerno , ime in naslov zadevnega kreditnega posrednika;

b) trajanje kreditne pogodbe ;

c) skupni znesek kredita in pogoje, ki urejajo črpanje kredita ;

d) obrestno mero, pogoje, ki urejajo uporabo te obrestne mere in, če je na voljo, indeks ali referenčno mero, ki se uporablja za začetno obrestno mero, ter obdobja, pogoje in postopke za spreminjanje obrestne mere ;

e) letni odstotek obresti in skupne stroške kredita, ki jih nosi potrošnik, izračunane ob sklenitvi kreditne pogodbe; navedejo se vsi finančni podatki, ki se uporabljajo za izračun letnega odstotka obresti;

f) znesek, število in pogostost plačil, ki jih je treba opraviti, po možnosti s časovnim razporedom plačil ,

g) če gre za odplačilo glavnice kreditne pogodbe s stalnim trajanjem in obrestno mero, finančni izkaz v obliki preglednice odplačil s potekom odplačevanja kredita, dolgovane zneske ter obdobja in pogoje v zvezi s plačilom teh takšnih zneskov; preglednica vsebuje razčlenitev vsakega odplačila, da se prikaže odplačilo glavnice in obresti, izračunanih na podlagi obrestne mere in, kadar je primerno, dodatne stroške;

h) če se stroški in obresti plačujejo brez odplačila glavnice, finančni izkaz, ki prikazuje obdobja in pogoje za plačilo obresti ter pripadajočih periodičnih in neperiodičnih stroškov;

i) kadar je ustrezno, stroške vzdrževanja računa, na katerem se vodijo plačilne transakcije in črpanja, stroške uporabe sredstev plačila tako za plačilne transakcije kot za črpanja ter druge stroške, povezane s plačilnimi transakcijami;

j) izkaz stroškov z navedbo njihovega namena in zneskov , sestavin stroškov ki niso vključeni v izračun letnega odstotka obresti, so pa znani dajalcu kredita ali kreditnemu posredniku in jih mora plačati potrošnik ; pod določenimi pogoji to so obresti v primeru zapadlih plačil, ki so veljavne ob sklenitvi pogodbe, ter ureditve za njihovo prilagoditev, stroški za angažiranje kreditnih sredstev, zamudnih kazni, stroški zamudnih obresti , ki se nanašajo na prekoračitev nedovoljenih črpanj skupnega zneska k redita, in stroški v primeru zamude pri odplačevanju, ter seznam z navedbo okoliščin;

k) zahtevana poroštva in zavarovanja ;

l) obstoj ali odsotnost pravice do odstopa, obdobje, v katerem se lahko uveljavlja ta pravica do odstopa, in postopek uveljavljanja te pravice;

m) informacije o pravicah, ki izhajajo iz člena 14, kakor tudi pogoje za uveljavljanje teh pravic ;

n) pravico upravičenost do do predčasnega odplačila, postopek predčasnega odplačila in, kadar je primerno, pripadajoče stroške, z navedbo zneska ali metode izračuna ;

o) postopek za uveljavljanje pravice do prekinitve kreditne pogodbe .

( b) podatki, navedeni v členu 6 (2), z letnim odstotkom obresti in obrestno mero, izračunano v času sklenitve kreditne pogodbe na podlagi vseh finančnih podatkov in predpostavk, ki se uporabljajo za to pogodbo;

(p) kjer je primerno, financirano blago in storitve;

( g) pravico do predčasnega odplačila, kakor tudi postopek, ki naj ga uporabi potrošnik pri uveljavljanju te pravice;

h) postopek, po katerem je treba ravnati pri uveljavljanju pravice do odstopa.

Preglednica iz c) zajema porazdelitev vsakega plačila za izkaz odplačevanja glavnice, obresti, obračunanih na podlagi obrestne mere in, kjer je primerno, dodatnih stroškov.

Če v primeru c) novo črpanje ni mogoče brez privolitve dajalca kredita, dajalec kredita sporoči svojo odločitev na papirju ali drugem trajnem nosilcu podatkov. To bo na voljo potrošniku in bo vsebovalo spremenjen datum, na katerega se odstavek sklicuje.

Kadar je znan točen znesek sestavin, navedenih v točki e), se ta znesek prikaže. Sicer pa velja minimalna zahteva, da je te stroške mogoče ugotoviti v kreditni pogodbi na podlagi navedbe odstotka, povezanega z referenčno obrestno mero, z metodo izračuna ali s kar najbolj realistično oceno. V takih primerih dajalec kredita da potrošniku na papirju ali na drugem trajnem nosilcu podatkov nemudoma na voljo razčlenitev teh stroškov ali najkasneje takrat, ko naj bi se uveljavili.

3. V poroštveni pogodbi mora biti naveden najvišji znesek, za katerega je dano jamstvo, kakor tudi stroški v primeru zamude plačila, ki se uveljavijo po postopku, navedenem v odstavku 2 (e).

3. V primeru kreditne pogodbe, na podlagi katere plačila, ki jih opravi potrošnik, ne sprožijo takojšnjega ustreznega odplačila skupnega zneska kredita, temveč se uporabijo za oblikovanje glavnice med obdobji in pod pogoji, določenimi v kreditni pogodbi ali v pomožni pogodbi, predpogodbene informacije, ki se zahtevajo v drugem odstavku, vsebujejo jasno in jedrnato izjavo, da take kreditne pogodbe ne zagotavljajo jamstva za odplačilo celotnega zneska črpanega kredita po kreditni pogodbi, razen v primeru, da je bilo tako jamstvo predloženo.

Člen 14 10 Informacije o obrestni meri

1. Obrestna mera je lahko stalna ali spremenljiva.

2. Ko se določi ena ali več obrestnih mer, te mere veljajo za dobo, določeno v kreditni pogodbi.

3. Spremenljiva obrestna mera se ne sme spreminjati do konca dogovorjenih obdobij, določenih v kreditni pogodbi, spreminja pa se lahko le v s skladu z dogovorjenim indeksom ali referenčno obrestno mero.

4. Potrošniku se na papirju ali na drugem trajnem nosilcu podatkov v rednih časovnih presledkih sporočajo spremembe obrestne mere.

Te informacije morajo vključevati novi letni odstotek obresti, dajalčevo novo skupno obrestno mero ter novo preglednico s potekom odplačevanja kredita. Izračun novega letnega odstotka obresti mora temeljiti na členu 12 (3) . Kadar pride do večje spremembe te obrestne mere, se potrošnik o tem obvesti takoj po datumu nastanka takšne spremembe .

Člen 21 11 Kreditna pogodba v obliki predplačila na tekoči račun ali debetni račun možnosti prekoračitve

Če kreditna pogodba zajema kredit v obliki predplačila na tekoči račun ali debetni račun možnosti prekoračitve , se potrošniku s pomočjo finančnega izkaza, na papirju ali na drugem trajnem nosilcu podatkov redno sporočajo situacija glede njegovega dolga naslednje informacije:

(a) natančno določeno obdobje, na katerega se finančni izkaz nanaša;

(b) zneski in datumi črpanj;

(c) kadar je ustrezno, neplačani znesek stanje iz prejšnjega izkaza in datum izkaza;

(d) kadar je ustrezno, novo stanje, ostanek dolga;

( d) datum in znesek zapadlih plačil;

(e) datumi in zneski plačil, ki jih opravi potrošnik;

(f) zadnja dogovorjena obrestna mera;

( g) skupen znesek zapadlih obresti;

(g) kadar je ustrezno, minimalni znesek, ki ga je treba plačati;

(h) kadar je ustrezno, novo stanje neplačanih zneskov;

(j) novi skupni neplačani znesek vključno z morebitnimi zamudnimi obrestmi ali zamudno kaznijo.

Poleg tega je treba potrošnika v času trajanja pogodbe na papirju ali na drugem trajnem nosilcu podatkov obvestiti o spremembi obrestne mere ali stroških, ki jih je treba plačati, takoj po datumu takšne spremembe.

Člen 22 12 Odprte kreditne pogodbe in dolgoročne pogodbe

1. Vsaka pogodbena stranka lahko odpove na običajen način prekine odprto kreditno pogodbo s trimesečnim odpovednim rokom z obvestilom, napisanim na papirju ali drugem trajnem nosilcu podatkov v skladu s postopki določenimi v kreditne pogodbe in v skladu z nacionalno zakonodajo o dokazih .

2. Dajalec kredita lahko brez predhodnega obvestila prekine pravico potrošnika do črpanja na podlagi odprte kreditne pogodbe. Dajalec kredita na papirju ali drugem trajnem nosilcu podatkov nemudoma obvesti potrošnika o takšni odločitvi .

3. Pogodbe, sklenjene za več kot tri leta, se ne smejo podaljšati brez izrecne predhodne odobritve potrošnika.

Člen 11 13 Pravica do odstopa

1. Potrošnikom je dodeljena pravica, da v roku 14 dni odstopijo umaknejo svoj pristanek iz od kreditne pogodbe brez navedbe razloga.

Tak rok za odstop se začne:

(a) bodisi od dneva sklenitve kreditne pogodbe, ali

(b) od dneva, ko potrošnik prejme pogodbene pogoje in določila ter informacije v skladu s členom 9(2), če ta dan nastopi kasneje kot datum, naveden v točki (a). na dan, ko je kopija kreditne pogodbe posredovana potrošniku.

2. Preden potrošnik uveljavi pravico do odstopa od pogodbe, o svojem namenu obvesti dajalca kredita. Obvestilo o nameri je treba predložiti v sedmih koledarskih dneh po začetku obdobja odstopa iz odstavka 1 .

3. Če potrošnik uveljavlja svojo pravico do odstopa, kot določa prvi odstavek tega člena, o tem pred iztekom končnega roka, navedenega v prvem odstavku, obvesti dajalca kredita po tistem, ko prejme informacijo dajalca kredita v skladu s členom 9(2)(I) na način, ki je v skladu z nacionalno zakonodajo. Potrošnik obvesti dajalca kreditov o svojem odstopu pred iztekom dobe, navedene v odstavku 1 in v skladu z nacionalno zakonodajo o dokazih.

Šteje se, da je bil končni rok upoštevan, če je to obvestilo odposlano pred iztekom končnega rok in pod pogojem da je ki mora biti na papirju ali drugem trajnem nosilcu podatkov, ki je dajalcu kreditov na voljo in dostopen.

4. Po uveljavitvi pravice do odstopa v skladu z drugim odstavkom dajalec kredita na papirju ali drugem trajnem nosilcu podatkov obvesti potrošnika o znesku denarja, ki ga mora odplačati, vključno z obvezuje potrošnika, da istočasno vrne dajalcu kreditov denarne zneske ali blago, ki ga je prejel na podlagi kreditne pogodbe, kolikor njihovo zagotavljanje ureja kreditna pogodba. Potrošnik plača zapadlimi obrestmi za obdobje, v katerem je bil kredit črpan .

Zapadle obresti se izračunajo na podlagi dogovorjene ga letnega odstotka obresti obrestne mere. V zvezi z uveljavljanjem pravice do odstopa ni mogoče zahtevati nikakršne druge odškodnine.

Potrošnik dajalcu kredita plača znesek denarja, o katerem je bil obveščen v tem odstavku . Potrošniku ne nemudoma vrne kakršen koli polog, ki ga je plačal potrošnik po kreditni pogodbi.

5. Prvi, drugi, tretji in četrti odstavek tega člena se ne uporabljajo za kreditne pogodbe:

(a) sklenjene prek storitev uradnika, pod pogojem, da uradnik potrdi, da so potrošniku zajamčene pravice iz členov 5(2) in 9(2), kreditne pogodbe, zavarovane s hipoteko ali podobnim poroštvom, kreditne pogodbe za stanovanja

ali

(b) kreditne pogodbe, razveljavljene po:

(i) členu 6 Direktive 2002/65/ES [o trženju finančnih storitev potrošnikom na daljavo in o spremembi Direktive Sveta 90/619/ES ter direktiv 97/7/ES in 98/27/ES]; ,

(ii) členu 6(4) Direktive 97/7/ES Evropskega parlamenta in Sveta[17],

(iii) členu 7 Direktive 94/47/ES Evropskega parlamenta in Sveta[18].

Člen 14 Povezane transakcije

1. Kadar potrošnik uveljavi pravico do odstopa glede pogodbe s trgovcem za dobavo blaga ali storitev, ga povezana kreditna pogodba preneha zavezovati.

2. Kadar :

(a) potrošnik sklene kreditno pogodbo z osebo, ki ni dobavitelj takega blaga ali izvajalec takih storitev z namenom, da bi kupil blago ali pridobil storitve,

(b) sta dajalec kredita in dobavitelj sklenila že prej obstoječo pogodbo, po kateri da kredit na voljo izključno tisti dajalec kredita strankam tistega dobavitelja, da pridobi blago ali storitve od tistega dobavitelja ;

(c) potrošnik, omenjen v točki (a), pridobi kredit v skladu s takšno že prej obstoječo pogodbo;

(d) blago ali storitve, ki jih pokriva kreditna pogodba, niso dobavljene, ali pa so dobavljene samo delno, ali pa niso v skladu s pogodbo, po kateri naj bi bile dobavljene;

(e) je potrošnik sodno uveljavljal svoje zahtevke proti dobavitelju, vendar mu ni uspelo dobiti zadoščenja, do katerega je upravičen,

ima potrošnik pravico sodno uveljavljati zahtevke proti dajalcu kredita. Države članice določijo, do kakšne mere in pod kakšnimi pogoji je mogoče uveljavljati takšne zahtevke .

3. Prvi in drugi odstavek ne posegata v nobena nacionalna pravila, po katerih je dajalec kredita solidarno odgovoren za kakršen koli zahtevek, ki ga utegne imeti potrošnik proti dobavitelju, kadar je bil nakup blaga ali storitev od dobavitelja financiran iz kreditne pogodbe .

Člen 16 15 Predčasno odplačilo

1. Potrošniku je dodeljena pravica, da kadar koli pred rokom, določenim v kreditni pogodbi, v celoti ali delno izpolni svoje obveznosti po kreditni pogodbi. V takšnih primerih je upravičen do enakovrednega zmanjšanja skupnih stroškov kredita.

2. Kakršna koli odškodnina, ko jo zahteva u Dajalec kredita je upravičen zahtevati mora biti pošteno in objektivno odškodnino za predčasno odplačilo glede na znesek ali metodo izračuna in se izračuna na podlagi aktuarskih načel , navedeno v kreditni pogodbi .

Vendar pa dajalec kredita N ne more zahtevati nikakršne odškodnine:

(a) za kreditne pogodbe, v katerih je obdobje, uporabljeno za določitev obrestne mere, krajše od enega leta;

(b) če je odplačilo opravljeno na podlagi pogodbe o zavarovanju, katere namen je zagotoviti običajno jamstvo za odplačilo kredita.

(c) za kreditne pogodbe, ki določajo plačilo stroškov in obresti brez odplačila glavnice razen kreditnih pogodb, navedenih v členu 20.

Člen 17 16 Odstop pravic

Kadar se pravice dajalca kredita po kreditni pogodbi ali poroštveni pogodbi ali po pogodbi sami odstopijo tretji osebi, je potrošnik ali, kjer je primerno, porok, upravičen uveljavljati prevzemniku vse pravice pravice dajalca kredita po tej pogodbi in uporabiti v svojo obrambo vse dokaze, kot bi jih lahko uveljavil proti prvotnemu dajalcu kredita, vključno s pobotom, če je ta v zadevni državi članici dovoljen.

Kadar se kreditna pogodba prenese na tretjega, se potrošnik o tem obvesti, razen v primeru, ko se odstop opravi samo za namene zamenjave v vrednostne papirje in ko prvotni dajalec kredita v dogovoru s prejemnikom pravice še vedno nastopa v imenu prejemnika kot dajalec kredita pri potrošniku .

Člen 18 Prepoved uporabe menic in drugih varščin

Dajalec kredita ali prejemnik pravic dajalca kredita po kreditni pogodbi ali poroštveni pogodbi ne zahteva in ne poziva potrošnika ali poroka, da jamči za plačilo njunih obveznosti po tej pogodbi s pomočjo menice ali zadolžnice .

Poleg tega se od potrošnika ali poroka ne zahteva, da podpiše ček, s katerim jamči za celotno ali delno odplačilo dolgovanega zneska.

Člen 25 17 Prekoračitev skupnega zneska kredita in tiha odobritev prekoračitve

1. V primeru dovoljene začasne prekoračitve skupnega zneska kredita ali tihe odobritve prekoračitve dajalec kredita nemudoma obvesti potrošnika v pisni obliki ali na drugem trajnem nosilcu podatkov o zadevnem znesku in o veljavni obrestni meri. Zamudne kazni, pristojbine ali zamudne obresti niso vključene.

1. V primeru znatne prekoračitve skupnega zneska kredita, ki traja več kot en mesec , dajalec kredita nemudoma na papirju ali drugem trajnem nosilcu podatkov obvesti potrošnika:

(a) da je prekoračil kredit skupni znesek kredita ;

(b) ali da je v položaju nedovoljene prekoračitve in ga obvesti o o zadevnem znesku ;

(c) o obrestni meri; in

(d) o kakršnih koli kaznih, pristojbinah ali obrestih pristojbinah ali zamudnih kaznih .

2. Vsakršna znatna prekoračitev skupnega zneska kredita, ali prekoračitev, kot je navedena v tem členu, ki preseže tri mesece , se po potrebi popravi z novo kreditno pogodbo, ki določa višji skupni znesek kredita.

POGLAVJE V LETNI ODSTOTEK OBRESTI IN OBRESTNA MERA

ČLEN 12 18 Izračun letnega odstotka obresti

1. Letni odstotek obresti – ki je na letni osnovi enak trenutni vrednosti vseh prihodnjih ali trenutnih obveznosti (črpanj, odplačil in stroškov), o katerih sta se dajalec kredita in potrošnik kreditojemalec sporazumela – se izračuna v skladu z matematično formulo iz Priloge I.

Primeri metode izračuna so podani v Prilogi II s pomočjo ponazoritve.

2. Pri izračunu letnega odstotka obresti je treba določiti celotne stroške kredita potrošniku, razen stroškov, ki jih ta plača za neizpolnjevanje katerih koli obveznosti iz kreditne pogodbe, in stroškov, poleg nakupne cene, ki jih mora za blago ali storitve plačati ne glede na to, ali gre za kreditno ali gotovinsko transakcijo.

Stroški vodenja računa, na katerem se evidentirajo plačilne transakcije in črpanja kreditne transakcije , stroški uporabe kartice ali drugih plačilnih sredstev za plačilne transakcije in črpanja ter drug i stroški v zvezi s plačilnim prometom na splošno se vključijo v skupne stroške kredita potrošniku , razen če so neobvezni in niso jasno in ločeno prikazani v kreditni pogodbi ali kateri koli drugi pogodbi, sklenjeni s potrošnikom.

Stroški, ki se nanašajo na zavarovalne premije, se vključijo v skupne stroške kredita, če je zavarovanje sklenjeno, ko je sklenjena kreditna pogodba.

3. Izračun letnega odstotka obresti temelji na predpostavki, da bo je kreditna pogodba veljavna do dogovorjenega roka ter da bo dajalec kredita in potrošnik izpolnita svoje obveznosti pod pogoji in do datumov iz kreditne pogodbe .

4. V primeru kreditnih pogodb s klavzulo, ki dovoljuje razlike pri obrestih, ki so zajete v letnem odstotku obresti, jih pa ni mogoče številčno izraziti v času izračuna, se letni odstotek obresti izračuna ob predpostavki, da bodo so obresti in drugi stroški nespremenljivi glede na začetno raven ter da jih bodo uporabljajo do konca veljavnosti kreditne pogodbe.

5. Pri izračunu letnega odstotka obresti se lahko po potrebi sprejmejo naslednje predpostavke:

( a) če kreditna pogodba daje potrošniku možnost prostega črpanja, se šteje, da je celotni znesek kredita izčrpan takoj in v celoti ;

(b) če ni določen noben časovni razpored za odplačilo ter ga ni mogoče določiti na podlagi pogojev iz kreditne pogodbe in sredstev za odplačilo odobrenega kredita, se šteje, da je čas trajanja kredita eno leto;

(c) če ni drugače določeno in če kreditna pogodba določa več kakor en rok za odplačilo, se kredit da voljo in opravi odplačilo do prvega datuma, določenega v pogodbi.

6. Kadar je kreditna pogodba sestavljena v obliki najemne pogodbe z možnostjo nakupa in pogodba določa več datumov, na katere je mogoče izkoristiti možnost nakupa, se za vsakega od teh datumov izračuna letni odstotek obresti.

Kadar preostale vrednosti ni mogoče določiti, se za najeto blago uporabi linearna amortizacija, katera naredi njegovo vrednost enako nič ob koncu običajnega najemnega obdobja, kot je določeno v kreditni pogodbi.

7. Kadar kreditna pogodba zahteva predhodne prihranke ali istočasno sestavo prihrankov ter je obrestna mera odvisna od teh prihrankov, se letni odstotek obresti zaračuna v skladu s postopkom iz Priloge III.

Člen 13 Skupna obrestna mera

1. Za namene izračunavanja skupne obrestne mere se določijo vsote, ki jih zaračuna dajalec kredita, razen stroškov, ki jih plača potrošnik za neizpolnjevanje obveznosti iz kreditne pogodbe, in dajatve, razen nakupne cene za blago in storitve, ki jih mora plačati, če je plačilo opravljeno v gotovini ali na kredit.

2. Stroški vzdrževanja računa, ki beleži plačilne in kreditne transakcije, stroški uporabe plačilne kartice ali drugega načina plačila za plačilne transakcije in črpanja ter stroški za plačilne transakcije na splošno se obravnavajo kot vsote, ki jih zaračuna dajalec kredita, razen če so jasno in ločeno navedene v kreditni pogodbi ali v katerem drugem sporazumu, sklenjenem s potrošnikom.

3. Naslednje se izvzame iz vsot, ki jih zaračuna dajalec kredita za namene izračunavanja skupne obrestne mere:

a) stroški za pomožne storitve v zvezi s kreditno pogodbo, ki jih potrošnik dobi brez plačila pri dajalcu kredita ali katerem koli drugem izvajalcu;

b) stroški, ki jih potrošnik plača ob sklenitvi kreditne pogodbe drugim osebam, ne dajalcu kredita, zlasti notarjem, davčnim organom ter kateri koli drugi stroški, ki jih ponavadi zaračunajo organi, odgovorni za registracijo in poroštvo.

4. Skupna obrestna mera se izračuna v skladu s postopki in navodili iz člena 12(3) – (7) in Prilog I in II.

POGLAVJE VI NEDOVOLJENI POGOJI

Člen 19 Nedovoljeni pogoji

Brez poseganja v uporabo Direktive 93/13/EGS za pogodbo v celoti se pogoji v kreditni pogodbi ali v poroštveni pogodbi štejejo za nedovoljene, če je njihov cilj ali učinek:

(a) določiti potrošniku kot pogoj za črpanje zahtevo, da v celoti ali delno položi kot poroštvo izposojene ali dodeljene zneske, ali pa jih v celoti ali delno uporabi kot dogovorjeni letni odstotek obresti;

(b) zadolžiti potrošnika, da pri sklenitvi kreditne pogodbe sklene še drugo pogodbo z dajalcem kreditov, kreditnim posrednikom ali tretjo stranko, ki ju ta dva določita, razen če niso stroški tega vključeni v skupne stroške kredita;

(e) spremeniti kakršne koli pogodbene stroške, odškodnine ali pristojbine, razen obrestne mere;

(d) uvesti pravila za spremenljivost obrestne mere, ki so diskriminatorna do potrošnika;

(e) uvesti sistem, ki vključuje spremenljivo obrestno mero, ki ni vezana na neto začetno obrestno mero, ki je bila predlagana ob sklenitvi kreditne pogodbe in bi izključevala vse oblike rabata, zmanjšanja ali drugih prednosti;

(c) zadolžiti potrošnika, da uporabi istega dajalca kredita za refinanciranje preostale vrednosti in na splošno katerega koli končnega plačila po kreditni pogodbi za financiranje nakupa premične lastnine ali storitve.”

POGLAVJE VII IZVAJANJE KREDITNE POGODBE

Člen 18 Prepoved uporabe menic in drugih vrednostnih papirjev

Dajalec kredita ali prejemnik dajalčevih pravic po kreditni pogodbi ali poroštveni pogodbi ne zahteva in ne poziva potrošnika ali poroka, da jamči za plačilo njunih obveznosti po takšni pogodbi s pomočjo menice ali zadolžnice.

Poleg tega se od potrošnika ali poroka ne zahteva, da podpiše ček, s katerim jamči za celotno ali delno odplačilo dolgovanega zneska.

Člen 19Solidarna odgovornost

1. Države članice zagotovijo, da obstoj kreditne pogodbe na noben način ne vpliva na pravice potrošnika pri dobavitelju blaga ali storitev, kupljenih s pomočjo take pogodbe v primerih, ko blago ali storitve niso dobavljene ali so drugače v neskladju s pogodbo o njihovi dobavi.

2. Če dobavitelj blaga ali storitev nastopa kot kreditni posrednik, dajalec kredita in dobavitelj solidarno odgovarjata za odškodovanje potrošnika, kadar blago ali storitve, katerih nakup je bil financiran s kreditno pogodbo, niso dobavljene ali so dobavljene samo delno ali pa niso v skladu s pogodbo o njihovi dobavi.

POGLAVJE VIII POSEBNE KREDITNE POGODBE

Člen 20 Kreditna pogodba, ki zagotavlja oblikovanje glavnice

1. Če plačila, ki jih opravi potrošnik, ne sprožijo takojšnjega ustreznega odplačila skupnega zneska kredita, temveč se uporabijo za oblikovanje glavnice med obdobji in pod pogoji, določenimi v kreditni pogodbi, takšno oblikovanje glavnice temelji na pomožni pogodbi, priloženi kreditni pogodbi.

2. Pomožna pogodba, omenjena v prvem odstavku, predvideva brezpogojno jamstvo za odplačilo skupnega zneska črpanega kredita. Če tretja stranka, ki zagotavlja oblikovanje glavnice, ne izpolni svojih obveznosti, prevzame tveganje dajalec kredita.

3. Plačila, premije in periodični ali neperiodični stroški, ki jih plača potrošnik po pomožni pogodbi, omenjeni v prvem odstavku, skupaj z obrestmi in stroški po kreditni pogodbi, predstavljajo skupne stroške kredita. Letni odstotek obresti in skupna aktivna obrestna mera se izračunata na podlagi skupne zadolžitve potrošnika.

POGLAVJE VII IZVAJANJE POROšTVENE POGODBE

Člen 23 Izvajanje poroštvene pogodbe

1. Porok lahko sklene poroštveno pogodbo, s katero jamči za odplačilo po odprti kreditni pogodbi, samo za obdobje treh let. To poroštvo se lahko podaljša samo s posebnim soglasjem poroka ob koncu takšnega obdobja.

2. Dajalec kredita lahko ukrepa proti poroku samo, če potrošnik, ki je bil v zamudi z odplačevanjem kredita, po treh mesecih še ne upošteva obvestila o zamudi. Poroka je treba obvestiti takoj, ko se potrošniku pošlje obvestilo o zamudi.

3. Zajamčeni znesek je lahko enak samo neplačan emu delu skupnega zneska kredita in kakršnih koli zamudnih obresti v skladu s kreditno pogodbo, z izjemo kakršnih koli drugih odškodnin ali kazni, predvidenih v kreditni pogodbi.

POGLAVJE X NEIZVAJANJE KREDITNE POGODBE

Člen 24 Opomin o neizpolnjevanju plačilnih obveznosti in izvršljivost

1. Države članice zagotovijo, da

(a) dajalci kreditov, njihovi zastopniki in kateri koli drug prejemnik dajalčevih pravic po kreditni pogodbi ali poroštveni pogodbi ne smejo izvajati nesorazmernih ukrepov, da bi ponovno pridobili zneske, ki jim pripadajo v primeru neizvajanja takšnih pogodb;

(b) dajalec kredita lahko zahteva takojšnje plačilo v primeru neizpolnjevanja plačilnih obveznosti ali pa uporabi klavzulo, ki določa takojšnjo razrešitev stanja, toda samo s predhodnim opominom o neizpolnjevanju plačilnih obveznosti, v katerem zahteva, da potrošnik ali, kadar je ustrezno, porok spoštuje svoje obveznosti po pogodbi v primernem časovnem obdobju, ali pa zaprosi za ponovno programiranje dolga;

(c) dajalec kredita potrošniku ne sme začasno odvzeti pravic črpanja, razen če ne utemelji svoje odločitve in o njej nemudoma obvesti potrošnika.

(d) v primeru neizpolnjevanja obveznosti ali v primeru predčasnega odplačila sta potrošnik in porok na zahtevo in brez odloga upravičena, da brezplačno prejmeta podrobno stanje računa in tako preverita zahtevane zneske in obresti.

2. Opomin o neizpolnjevanju plačilnih obveznosti iz odstavka 1 (b) ni potrebno:

(a) v primeru dokazane goljufije, dokaz o tem priskrbi dajalec kredita ali njegov pooblaščenec;

(b) kadar potrošnik odtuji financirano lastnino, preden je skupni znesek kredita odplačan, ali lastnino uporabi na način, ki ni v skladu s pogodbenimi pogoji, in kadar imata dajalec kredita ali njegov pooblaščenec predpravice do lastnine, pravico do pridobitve ali zadržanja lastninske pravice nad financirano lastnino, tem da je bil potrošnik o predpravici do lastnine, pravico do pridobitve ali zadržanju lastninske pravice obveščen pred sklenitvijo pogodbe.

Člen 26 Odvzem blaga

V primeru kreditnih pogodb za pridobitev blaga države članice predpisujejo pogoje, po katerih se sme blago odvzeti. Če potrošnik v trenutku, ko dajalec kredita začne z odvzemom, še ni dal svojega posebnega soglasja in če je že opravil plačila, ki ustrezajo eni tretjini skupnega zneska kredita, blaga ni mogoče odvzeti drugače kot s sodnim postopkom.

Države članice nadalje zagotavljajo, da se v primeru, ko dajalec kredita odvzame blago, sestavi obračun med pogodbenicama, tako da zagotovita, da odvzem ne vključuje nobene neupravičene obogatitve.

Člen 27Izterjava

1. Fizične ali pravne osebe, ki se kot s svojo glavno ali sekundarno dejavnostjo in ne kot del sodnega postopka ukvarjajo z izterjavo dolgov iz kreditne pogodbe ali poroštvene pogodbe, ali pa posredujejo v tej zvezi, ne smejo za svoje posredovanje v nobeni obliki niti neposredno niti posredno zahtevati nobenega honorarja ali odškodnine od potrošnika ali poroka, razen če so takšni honorarji ali odškodnine posebej dogovorjene v kreditni pogodbi ali v poroštveni pogodbi.

2. V okviru izterjave dolgov iz kreditne pogodbe ali poroštvene pogodbe je prepovedano naslednje:

(a) vsak dokument, ki kot posledica svojega videza daje napačen vtis, da izvira od sodnega organa ali organa za posredovanje pri dolgovih;

(b) pisna sporočila, ki vsebujejo nepravilne informacije o posledicah zamud pri plačilih;

(c) nepooblaščen odvzem blaga brez sodnega postopka ali posebnega soglasja, navedenega v členu 26;

(d) vsak napis na ovojnici, ki jasno kaže, da dopisovanje zadeva izterjavo dolga;

(e) pobiranje pristojbin, ki niso predvidene v kreditni pogodbi ali poroštveni pogodbi;

(f) vsak stik s sosedi, sorodniki ali delodajalcem potrošnika ali poroka, še zlasti vsako pošiljanje informacij o likvidnosti potrošnika ali poroka ali pa zahteva po takšnih informacijah, brez poseganja v ukrepanja, ki so del zakonsko predpisanih postopkov zasega, kot jih določajo države članice;

(g) fizično ali psihično nadlegovanje potrošnika ali poroka;

(h) izterjava poteklega dolga.

POGLAVJE VI REGISTRACIJA; STATUS IN NADZOR DAJALCEV KREDITOV IN KREDITNI POSREDNIKI

Člen 19 Registracija Predpisi o dajalcih kreditov in kreditnih posrednikih

1. Države članice zagotovijo, da dajalci kreditov in kreditni posredniki zaprosijo za registracijo.

Obveznost registracije ne velja za kreditne posrednike, za katere dajalec kredita ali drug kreditni posrednik prevzame odgovornost pod pogoji lastne registracije. Ta prevzem odgovornosti mora biti jasno razložen v obvestilu v prostorih kreditnih posrednikov, ki se jim ni treba registrirati.

Države članice zagotovijo, da dajalce kreditov in kreditne posrednike nadzira ali s predpisi ureja organ, ki je neodvisen od finančnih ustanov.

2. Države članice zagotovijo, da dajalce kreditov ali kreditne posrednike nadzirajo organi, ki so neodvisni od finančnih ustanov in jih te tudi ne urejajo.

(a) zagotovijo, da je za dejavnosti dajalcev kreditov in kreditnih posrednikov obvezna inšpekcija ali spremljanje s strani institucije ali uradnega organa;

(b) ustanovijo ustrezne organe za sprejemanje pritožb o kreditnih pogodbah, poroštvenih pogodbah in kreditnih ter poroštvenih pogojih in za zagotavljanje ustreznih informacij ali svetovanja o tem predmetu potrošnikom in porokom.

3. Države članice lahko predpišejo, da registracija, navedena v prvem pododstavku prvega odstavka tega člena, ni potrebna, kadar je zadevni dajalec kredita ali kreditni posrednik „kreditna ustanova“ v smislu člena 1(1) Direktive 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta[19] in je pooblaščena v skladu z določbami navedene direktive.

Kadar je dajalec kredita ali kreditni posrednik registriran po določbah prvega pododstavka prvega odstavka tega člena in pooblaščen po določbah Direktive 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta, pa mu je to pooblastilo kasneje odvzeto, je treba pristojni organ, ki je registriral dajalca kreditov ali kreditnega posrednika o tem obvesti, organ pa odloči, ali lahko dajalec kredita ali kreditni posrednik še naprej odobrava ali ureja kredite ali pa je treba njegovo registracijo ukiniti.

Člen 29 20 Obveznosti kreditnih posrednikov

Države članice zagotovijo, da kreditni posrednik:

( a) pri oglaševanju in v dokumentaciji, namenjeni potrošnikom, navede svoja pooblastila, zlasti ali sodeluje izključno z enim ali več dajalci kreditov ali pa dela kot neodvisni posrednik ;

(b) sporoči vsem dajalcem kreditov, s katerimi je v stiku, skupni znesek drugih kreditnih ponudb, ki jih je zahteval ali prejel za istega potrošnika ali poroka v dveh mesecih pred sklenitvijo kreditne pogodbe;

(b) od potrošnika, ki je zahteval storitev, ne prejema, neposredno ali posredno, nobenih provizij, razen če so izpolnjeni naslednji pogoji:

( i) o višini provizij je navedena v kreditni pogodbi sta se potrošnik in kreditni posrednik sporazumela ter to navedla na papirju ali na drugem trajnem nosilcu podatkov ;

( ii) kreditni posrednik ne prejema provizije od dajalca kredita ;

(i ii) kreditna pogodba, pri kateri je posredoval, se dejansko sklene ;

(i v) kreditni posrednik sporoči dajalcu kredita znesek provizije zaradi izračuna letnega odstotka obresti .

POGLAVJE VII IZVEDBENI UKREPI

ČLEN 30 21 Usklajevanje, vzajemno priznavanje in obveznost izvajanja Direktive Popolna uskladitev in obveznost izvajanja Direktive

1. Če ta direktiva vsebuje usklajene določbe, države članice ne smejo ohraniti ali uvesti drugih določb, razen tistih, določenih v tej direktivi razen v zvezi z :

(a) registracijo kreditnih pogodb in poroštvenih pogodb v skladu s členom 8(4);

(b) določbami o dokaznem bremenu, navedenem v členu 33.

2. Pri izvajanju in uporabi člena 5(1), (2) in (5), člena 13, člena 14(1) in (2), členov 15, 17, 19 in 20 – brez poseganja v nujne in sorazmerne ukrepe, ki jih lahko države članice sprejmejo na podlagi javnega reda – države članice ne smejo omejevati dejavnosti dajalcev kreditov, ki imajo sedež v drugi državi članici ter na njenem ozemlju delujejo bodisi v skladu s to direktivo bodisi na podlagi svobode ustanavljanja ali svobode opravljanja storitev.

3. Države članice zagotovijo, da kreditne pogodbe in poroštvene pogodbe ne odstopajo od določb nacionalne zakonodaje, ki uveljavljajo to direktivo ali so z njo usklajene, na način, ki bi bil v škodo potrošnika ali poroka .

4. Poleg tega države članice zagotovijo, da se določb, ki jih sprejmejo za uveljavitev te direktive, ni mogoče izogniti z načinom oblikovanja pogodb, zlasti z vnašanjem črpanj ali kreditnih pogodb, ki sodijo na področje uporabe te direktive, v kreditne pogodbe, katerih značilnosti ali namen bi lahko omogočili, da se izognejo njeni uporabi.

5. Države članice zagotovijo, da se potrošniki in poroki ne morejo odpovedati pravicam, ki jih imajo po tej direktivi.

6. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da potrošnik i in porok ne izgubijo zaščite, ki jim jo zagotavlja ta direktiva, na podlagi izbire zakonodaje države nečlanice tretje države kot zakonodaje, ki velja za kreditno pogodbo, če je kredit tesno povezan z ozemljem ene ali več držav članic.

Člen 31 22 Kazni

Države članice določijo pravila o kaznih, ki se uporabijo za kršitve nacionalnih določb, sprejetih pri uporabi v skladu s to direktivo, in sprejmejo vse potrebne ukrepe, potrebne za zagotovitev njihovega izvajanja njihove uveljavitve . Te Predvidene kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in morajo predstavljati odvračilno sredstvo odvračilne . Predvidevati morajo izgubo obresti in pristojbin za dajalca kredita ter nadaljnjo pravico obročnega odplačila skupnega zneska kredita s strani potrošnika, še zlasti kadar dajalec kredita ne spoštuje določb o odgovornem posojanju. Države članice seznanijo Komisijo s temi določbami najpozneje do [...][2 leti po začetku veljavnosti te direktive] najpozneje do datuma iz člena 24 ter jo nemudoma obvestijo o vseh poznejših spremembah, ki vplivajo nanje jo zadevajo .

Člen 32 23 Zunajsodno reševanje sporov sodno varstvo

Države članice zagotovijo sprejetje ustreznih in