Vmesna ocena zajema prvi dve leti programa (2014–2015) in večinoma temelji na zunanji študiji, ki jo je izvedla neodvisna svetovalna družba (ki se zahteva z uredbo o programu LIFE). Študija je bila izvedena med marcem 2016 in januarjem 2017. Opirala se je na obširno teoretično raziskavo ter podatke in kazalnike iz podatkovne zbirke projekta, posebej zasnovane za upravljanje predlogov in projektov v okviru programa LIFE.

3.podpreti boljše okoljsko in podnebno upravljanje na vseh ravneh, vključno s tesnejšo udeležbo civilne družbe, nevladnih organizacij in lokalnih akterjev;

2.izboljšati razvoj, izvajanje in uveljavljanje okoljske in podnebne politike in zakonodaje EU, spodbuditi in zagovarjati vključevanje in postavljanje v ospredje okoljskih in podnebnih ciljev v drugih politikah ter praksi;

1.prispevati k prehodu na nizkoogljično gospodarstvo, ki bo učinkovito uporabljalo vire in bo odporno na podnebne spremembe, k izboljševanju kakovosti okolja ter k ustavitvi in zmanjševanju izgube biotske raznovrstnosti;

V veljavni uredbi o programu LIFE (EU) št. 1293/2013 so vzpostavljeni finančni instrumenti EU, s katerimi se podpirajo okoljski projekti ter projekti na področju ohranjanja narave in podnebnih ukrepov po vsej EU.

V tem poročilu so povzete glavne ugotovitve ocene, oblikovane sklepne ugotovitve in navedena priporočila za nadaljnje ukrepe. Poročilu je priložen delovni dokument služb Komisije, v katerem so podrobneje navedene ugotovitve ocene.

V skladu s splošnimi napotki smernic za boljše pravno urejanje sta v tej vmesni oceni programa LIFE proučena njegova ustreznost in dodana vrednost EU. V njej se proučuje, ali program še naprej ustrezno rešuje vprašanja, ki naj bi jih obravnaval, pri tem pa se vrednost dodaja glede na to, kaj bi države članice dosegle s samostojnim ukrepanjem. Ocenjuje se tudi, ali je program LIFE pri tem uspešen in učinkovit ter ali so njegove določbe skladne z drugimi programi.

Program LIFE za obdobje 2014–2020 je instrument EU za financiranje okoljskih in podnebnih ukrepov. Njegov splošni cilj je pomagati pri izvajanju in razvoju okoljske in podnebne politike in zakonodaje EU s sofinanciranjem projektov z evropsko dodano vrednostjo.

Namen mehanizma NCFF je prikazati, da se lahko s projekti na področju naravnega kapitala ustvarijo prihodki ali prihranijo stroški. Vzpostaviti namerava serijo ponovljivih in bankam zanimivih dejavnosti, ki se bodo uporabile kot „potrdilo koncepta“ ter bodo z neposrednim obravnavanjem biotske raznovrstnosti in ciljev prilagajanja podnebnim spremembam prikazale privlačnost takih dejavnosti za potencialne vlagatelje.

Do zdaj je bilo v okviru instrumenta PF4EE podpisanih šest sporazumov s posredniškimi bankami. Sprva se je v okviru instrumenta PF4EE pričakovalo, da bodo naložbe v projekte za energetsko učinkovitost znašale 540 milijonov EUR. Vendar ob upoštevanju teh rezultatov in drugih načrtovanih sporazumov, ki se trenutno podrobno pregledujejo, Evropska investicijska banka ocenjuje, da bodo naložbe znašale 1 milijardo EUR (430 milijonov EUR od EIB in 570 milijonov EUR od finančnih posrednikov). Pričakuje se torej, da bo imelo prvotnih 80 milijonov EUR finančnih sredstev iz programa LIFE učinek finančnega vzvoda v višini 12,5.

V trenutni program sta bila uvedena dva pilotna finančna instrumenta, in sicer finančni mehanizem za naravni kapital (Natural Capital Financing Facility, NCFF) in zasebno financiranje za energetsko učinkovitost (Private Finance for Energy Efficiency, PF4EE), da bi se preskusili inovativni pristopi.

­Za spremljanje rezultata in učinka projekta je bil v večletni delovni program programa LIFE za obdobje 2014–2017 (v nadaljnjem besedilu: večletni delovni program) vključen obsežen sklop kvantitativnih in kvalitativnih kazalnikov. Vrednosti za te kazalnike se zbirajo na ravni projekta ter uporabijo pri oceni pričakovanega okoljskega in podnebnega vpliva projekta pri izbiri projektov, ki bodo prejeli sredstva, ter pri spremljanju in ocenjevanju trenutnih rezultatov, kot se izvajajo. So tudi združene, da se lahko oceni uspešnost programa.

­Izvajalska agencija za mala in srednja podjetja (agencija EASME) je bila leta 2014 pooblaščena za upravljanje nepovratnih sredstev za poslovanje in tradicionalnih nepovratnih sredstev ter projektov za povečanje zmogljivosti v okviru dveh podprogramov ter integriranih projektov in projektov tehnične pomoči v okviru podprograma za podnebne ukrepe.

Predlogi, prejeti za integrirane projekte za leti 2014 in 2015, vključujejo zahtevke za sofinanciranje v okviru progama LIFE in zahtevke za sofinanciranje, ki niso v okviru progama LIFE, in znašajo skupaj 283 milijonov EUR. To sofinanciranje bi moralo omogočiti usklajeno uporabo skupno približno 3,6 milijarde EUR.

V trenutni program so bili prvič vključeni integrirani projekti. Povpraševanje po integriranih projektih je od samega začetka preseglo razpoložljiva sredstva v vseh fazah dodeljevanja sredstev. Od 66 predstavljenih osnutkov so bila v obdobju 2014–2015 finančna sredstva dodeljena 15 projektom.

Nepovratna sredstva se dodeljujejo številnim različnim organizacijam – od velikih in malih podjetij (skupaj 44 %, med katerimi je 33 % malih in srednjih podjetij) do zasebnih nekomercialnih organizacij (24 %) in javnih organov (32 %).

Zdi se, da je povpraševanje po financiranju tradicionalnih projektov izjemno visoko. Povprečno razmerje med vloženimi predlogi in projekti, ki so jim bila sredstva dodeljena, je 9 proti 1, in sicer od 12 proti 1 za prednostno področje okoljsko upravljanje in informacije do 5 proti 1 za blažitev podnebnih sprememb.

Proračunski zneski ustrezajo zgornji meji iz uredbe, v skladu s katero je treba vsaj 81 % dodeliti projektom, ki so jim namenjena nepovratna sredstva za ukrepe, in po potrebi dejavnostim, ki so jim namenjeni finančni instrumenti.

Kot je prikazano na spodnji sliki, so dejavnosti, pri katerih se porabi večji delež proračuna, tradicionalni in integrirani projekti, sledijo pa jim javna naročila/upravna podpora in finančni instrumenti.

­še posebno učinkovit je sklop različnih dejavnosti. Gre za kombinacijo dejavnosti, ki temeljijo na spoznanjih, pridobljenih v 25 letih izkušenj (kot so tradicionalni projekti), in novih ukrepov (kot so integrirani projekti, projekti za povečanje zmogljivosti in projekti tehnične pomoči ter finančni instrumenti), s katerimi bi se morala po pričakovanjih povečati učinkovitost.

Nekateri od najnovejših dosežkov na področju razvoja politike, katerih pripravljalno delo se je financiralo s programom LIFE, in sicer sveženj ukrepov za krožno gospodarstvo, sprejet leta 2015, okvir podnebne in energetske politike do leta 2030, sprejet leta 2014, izvajanje Pariškega sporazuma, ratificiranega leta 2016, ter strategija EU za prilagajanje podnebnim spremembam, bi morali prispevati k oblikovanju prihodnosti evropskega gospodarstva v naslednjih desetletjih.

Prve ugotovitve iz ocene in nekateri dokazi iz prejšnjega programa LIFE+ potrjujejo, da sedanji program LIFE dobro opravlja svojo vlogo. Spodbuja financiranje, izmenjavo dobrih praks ter podpiranje dejavnosti za izboljšanje in pospešitev sprememb.

Iz predhodne analize projektov, začetih leta 2014 in 2015, izhaja, da ti projekti že obravnavajo 70 % ciljnih mejnikov, ki jih je treba doseči do leta 2017, kot je bilo navedeno v prvem večletnem delovnem programu. Ti pričakovani rezultati zagotavljajo, da je program LIFE za obdobje 2014–2020 na dobri poti, da bo znatno prispeval k svojim splošnim rezultatom.

­obvladovanje velikega števila prednostnih nalog in novih ključnih izzivov, kot so krožno gospodarstvo, doseganje ciljev okvira podnebne in energetske politike do leta 2030, za kar je potrebnih precej inovacij, izvajanje Pariškega sporazuma, morebitni pregled strategije EU za prilagajanje podnebnim spremembam, potreba po izvajanju direktiv o pticah in habitatih, izvajanje Agende 2030 in ciljev trajnostnega razvoja, v mejah razpoložljivih finančnih sredstev, kar pomeni, da vsi cilji in prednostna področja morda ne bodo zajeti v primerne projekte, ter

­odpravljanje ovir, kot sta pomanjkanje finančnih sredstev pri upravičencih in/ali pomanjkanje zmogljivosti/človeških virov za načrtovanje naložb, s čimer se omejuje ponovljivost in prenosljivost rezultatov projekta, z uvajanjem posebej prilagojenih ali ad hoc spremljevalnih ukrepov.

b.Učinkovitost

Pri zunanji študiji so se upoštevali pričakovani rezultati nekaterih projektov, izbranih v okviru razpisov za zbiranje predlogov v letu 2014, in ocenjeno je bilo, da bi njihov prispevek k družbenim koristim znašal 1,7 milijarde EUR. S tem se štirikrat pokrijejo stroški celotnega proračuna progama LIFE za leto 2014.

Glede upravljanja programa LIFE je bilo v zunanji študiji ugotovljeno, da se zdi, da so stroški upravljanja programa LIFE nižji od stroškov drugih programov, ki jih financira EU. Pri tem se upoštevajo finančna sredstva, dodeljena agenciji EASME kot odstotni delež sredstev, eksternaliziranih z različnimi programi.

Sprva je bilo ocenjeno, da bi moral prenos upravljanja s Komisije na agencijo EASME („eksternalizacija“) povečati učinkovitost za 8,2 milijona EUR v obdobju 2014–2020 v primerjavi s scenarijem, pri katerem bi upravljanje nepovratnih sredstev ostalo v okviru Komisije. Najnovejši podatki, ki temeljijo na dejanskih stroških agencije EASME v prvih treh letih izvajanja programa, kažejo, da bi se moralo pričakovano povečanje učinkovitosti še nekoliko povečati.

Vsem deležnikom programa LIFE se zdi delo agencije EASME dragoceno.

V zunanji študiji je bila opredeljena potreba po poenostavitvi postopkov programa LIFE za dodeljevanje nepovratnih sredstev. Predvideni so bili nekateri ukrepi za zmanjšanje bremena pri vložitvi predlogov, zahtevah za poročanje in kazalnikih. To bo proučeno v naslednjem večletnem delovnem programu. V študiji so se opredelila tudi področja, na katerih bi morale nacionalne kontaktne točke izboljšati svojo uspešnost, tako da bi se v vseh državah članicah zagotovili minimalni standardi za pomoč in sprejel proaktivnejši pristop. Strategija komuniciranja programa LIFE bi morala biti tudi bolje prilagojena ciljnim skupinam in bi morala bolje prenašati ključna sporočila s posebnim namenom in ciljem, s čimer bi se zagotovilo bolj strukturirano usklajevanje med udeleženci.

c.Skladnost

Notranja struktura programa LIFE je na podlagi predhodnih rezultatov skladna s politikami in prednostnimi nalogami EU ter omogoča, da se obravnavajo trenutni in novi izzivi.

V zunanji študiji je bilo ugotovljeno, da tekoči projekti pogosto prispevajo k več kot enemu prednostnemu področju in imajo zato skupni učinek, ki ustvarja sinergije. Projekti za blažitev podnebnih sprememb na primer pogosto prispevajo k prilagajanju podnebnim spremembam, naravi in biotski raznovrstnosti, kakovosti zraka in učinkoviti rabi virov.

Program LIFE je zasnovan tako, da dopolnjuje druge programe financiranja EU.

V primerjavi z drugimi programi financiranja EU je program LIFE edini program, pri katerem so okoljski in podnebni ukrepi na prvem mestu; če drugi programi obravnavajo okoljska in/ali podnebna vprašanja, so njihovi ukrepi osredotočeni na druge splošne cilje (kot so raziskave ali razvoj podeželja). S tem se omejujejo morebitna prekrivanja.

Rezultati ocene so potrdili, da program LIFE in pobuda Obzorje 2020 prispevata k skupnim ciljem na različne in v nekaterih primerih dopolnjujoče se načine. V teh prvih letih izvajanja sta delovala tako, da sta se medsebojno krepila.

Program LIFE ima mehanizem, s katerim se spodbuja, da se pri projektih LIFE uporabljajo rezultati okoljskih in podnebnih raziskav in inovacij, ki so izšli iz pobude Obzorje 2020 in prejšnjih okvirnih programov. Tako se lahko izvedejo in nadgradijo znanje in rešitve, ki se oblikujejo, preskušajo in razvijajo z raziskovalnimi dejavnostmi, ki jih financira EU.

V primeru evropskih strukturnih in investicijskih skladov je dopolnjevanje s programom LIFE priznano v uredbi o skupnih določbah in se sistematično preverja v vseh programskih dokumentih (kot so partnerski sporazumi in operativni programi).

Čeprav je težko oceniti, ali in v kolikšni meri se to uresničuje na tej zgodnji stopnji izvajanja vseh programov:

­bi morali integrirani projekti pridobiti finančna sredstva v višini približno 1,98 milijarde EUR iz drugih programov EU (EKSRP, ESRR, Interreg, ESS, ESPR, pobuda Obzorje 2020) po izvedeni naložbi programa LIFE v višini 153 milijonov EUR. To pomeni, da je program LIFE uspešno povezal različne tokove financiranja EU v desetih državah članicah, ki so se odločile za integrirane projekte v zvezi z okoljskimi vidiki narave, zraka, vode in odpadkov ter za projekte na področju podnebnih ukrepov, ki se nanašajo na vprašanja rabe tal in prilagajanja podnebnim spremembam;

­obstaja nekaj dokazov, da je tovrstni mehanizem v preteklosti deloval pri projektih razvoja podeželja in Interreg, ki so se sprva upravljali v okviru prejšnjih programov LIFE.

d.Ustreznost