[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 21.4.2008

COM(2008)210 konč.

2008/0079 (COD)

Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o statistiki rastlinskih pridelkov

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

OZADJE PREDLOGA |

120 | Razlogi za predlog in njegovi cilji Statistika rastlinskih pridelkov je bistvena za upravljanje trgov EU. Bistveno je tudi, da se statistika vrtnin in trajnih nasadov zajame poleg statistike žit in ostalih rastlinskih pridelkov z obdelovalnih zemljišč, ki jih trenutno ureja zakonodaja. Splošno ozadje Ta predlog je v skladu s cilji boljše zakonodaje, poenostavitve in zmanjšanja obremenitve za anketirance. |

Obstoječe določbe Ta predlog je oblikovan za poenostavitev sedanjih določb in njihovo prilagoditev novim potrebam Evropske unije. Obstoječo zakonodajo, Uredbo Sveta (EGS) št. 837/90 z dne 26. marca 1990 o statističnih podatkih, ki jih države članice posredujejo o proizvodnji žit in Uredbo Sveta (EGS) št. 959/93 z dne 5. aprila 1993 o statističnih podatkih o poljščinah razen žit, ki jih posredujejo države članice, je zato treba razveljaviti. |

Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije Statistični podatki, na katere se ta predlog nanaša, so bistveni za upravljanje in vrednotenje skupne kmetijske politike. Predlagana uredba ustreza novemu političnemu pristopu Komisije k poenostavitvi zakonodaje in boljši pravni ureditvi, kakor je navedeno v Sporočilu z dne 14. novembra 2006 o „strateškem pregledu boljše pravne ureditve v Evropski uniji“[1] in Sporočilu z dne 24. januarja 2007 o „akcijskem programu za zmanjšanje obremenitve poročanja v Evropski uniji“[2]. |

POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENA UčINKA |

Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi |

Posvetovalne metode, glavni ciljni sektorji in splošni profil anketirancev O predlogu je potekala razprava s proizvajalci podatkov (predstavniki nacionalnih statističnih inštitutov) in službami Komisije (GD za kmetijstvo in razvoj podeželja, GD skupno raziskovalno središče) z delovnimi skupinami in Stalnim odborom za kmetijsko statistiko (SCAS). |

Povzetek odgovorov in njihovo upoštevanje Ta predlog je rezultat intenzivnih pogajanj vseh zainteresiranih strani. |

Zbiranje in uporaba izvedenskih mnenj |

Zadevno strokovno znanje Nacionalni predstavniki, ki so sodelovali na srečanjih delovne skupine GD Eurostat „Statistika rabe tal in rastlinskih pridelkov“, so bili strokovnjaki, ki poznajo obstoječo zakonodajo in nacionalne sisteme zbiranja in urejanja statistike rastlinskih pridelkov. Med uradniki Komisije so bili strokovnjaki za politično analizo. |

Glavne organizacije/strokovnjaki, vključeni v posvetovanja Strokovnjaki so bili z nacionalnih statističnih inštitutov, GD za kmetijstvo in razvoj podeželja ter GD skupno raziskovalno središče. Stalni odbor za kmetijsko statistiko in njegova delovna skupina „Statistika rabe tal in rastlinskih pridelkov“ sta bila tesno vključena, z njima pa so potekala tudi posvetovanja. |

Povzetek prejetih in uporabljenih mnenj Odziv je bil zelo pozitiven in spodbuden. Obstoj morebitnih resnih tveganj z nepovratnimi posledicami ni bil omenjen. |

Ker ta predlog pomeni pomembno poenostavitev obstoječe zakonodaje, ni bilo ugotovljeno nobeno tveganje. |

Sredstva, uporabljena za javno objavo izvedenskih mnenj Delovni dokumenti in zapisniki srečanj SCAS in delovne skupine so na voljo preko CIRCA. |

PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA |

Povzetek predlaganih ukrepov Cilj te uredbe je zagotavljanje statistike rabe tal in rastlinskih pridelkov s strani držav članic. Pravna podlaga Člen 285 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti je pravna podlaga za statistiko Skupnosti. Svet sprejme v skladu s postopkom soodločanja ukrepe za pripravo statističnih podatkov, kadar je to potrebno za izvajanje dejavnosti Skupnosti. Ta člen določa zahteve v zvezi s pripravo statističnih podatkov Skupnosti in navaja, da morajo biti skladni s standardi nepristranskosti, zanesljivosti, objektivnosti, znanstvene neodvisnosti, stroškovne učinkovitosti in zaupnosti statističnih podatkov. |

Načelo subsidiarnosti |

Države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev tega predloga, in sicer vzpostavitve skupnega okvira za sistematično pripravo statističnih podatkov Skupnosti o rabi tal in rastlinskih pridelkov. Te cilje je laže doseči na ravni Skupnosti na podlagi pravnega akta Skupnosti, saj lahko samo Komisija koordinira potrebno uskladitev statističnih informacij na ravni Skupnosti, medtem ko lahko zbiranje podatkov in urejanje primerljivih statističnih podatkov o rabi tal in rastlinskih pridelkov organizirajo države članice. Zato lahko Skupnost s tem namenom sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kakor je določeno v členu 5 Pogodbe. |

Načelo sorazmernosti Predlog je v skladu z načelom sorazmernosti iz naslednjih razlogov: V skladu z načelom sorazmernosti je ta uredba omejena na najmanj, kar je potrebno za dosego njenega cilja, in ne presega tistega, kar je nujno. Ta uredba ne opredeljuje mehanizmov za zbiranje podatkov za vsako državo članico, temveč samo podatke, ki jih je treba predložiti, tako da se zagotovita usklajena struktura in časovni okvir. Države članice niso dolžne kakor koli spreminjati priprave statistike rabe tal in rastlinskih pridelkov, ki jo trenutno urejata uredbi (EGS) št. 837/90 in (EGS) št. 959/93. Edini novi postavki, predlagani s to uredbo, so vrtnine in trajni nasadi, za katere se že zbirajo podatki na ravni EU v okviru prijateljskih dogovorov. |

Zahteva za statistične podatke namesto rezultatov raziskovanj, manj pogosta predložitev podatkov v nekaterih primerih in možnost boljše uporabe virov, ki niso raziskovanja (npr. upravnih virov) mora zmanjšati finančno in upravno obremenitev nacionalnih organov. |

Izbira instrumentov |

Predlagani instrument: uredba. Druga sredstva ne bi bila primerna iz naslednjih razlogov: Izbira ustreznega instrumenta je odvisna od zakonodajnega cilja. Glede na potrebe po podatkih na evropski ravni je na področju statistike Skupnosti trend, da se za temeljne akte raje uporabijo uredbe kot direktive. Uredba je bolj priporočljiva, saj določa enak predpis po celotni Skupnosti in državam članicam ne dopušča možnosti, da bi ga uporabile samo delno ali selektivno. Uporablja se neposredno, kar pomeni, da je ni treba prenesti v nacionalno pravo. Nasprotno so direktive, katerih cilj je uskladitev nacionalnih zakonov, obvezujoče za države članice glede ciljev, nacionalnim organom pa prepuščajo izbiro metod za dosego teh ciljev. Poleg tega jih je treba prenesti v nacionalno pravo. Uporaba uredbe je v skladu z drugimi statističnimi pravnimi akti, sprejetimi od leta 1997. |

PRORAčUNSKE POSLEDICE |

Predlog ne vpliva na proračun Skupnosti. |

DODATNE INFORMACIJE |

Poenostavitev |

Predlog predvideva poenostavitev zakonodaje, poenostavitev upravnih postopkov za javne organe (EU ali nacionalne) in poenostavitev upravnih postopkov za fizične osebe. |

Manjša razčlenitev podatkov po regijah, izjeme, odobrene državam članicam s površino rastlinskih pridelkov pod določenimi pragovi, ter usklajeni roki za pošiljanje podatkov bodo poenostavili delo za upravo EU in nacionalne uprave. |

Uporaba upravnih virov namesto statističnih raziskovanj bo zmanjšala obremenitev anketirancev. |

Predlog je vključen v delovni in zakonodajni program Komisije pod sklicem 2007/ESTAT/029. |

Razveljavitev obstoječe zakonodaje S sprejetjem predloga bo razveljavljena obstoječa zakonodaja. |

Evropski gospodarski prostor Predlagani akt zadeva vprašanja EGP in ga je zato treba razširiti na Evropski gospodarski prostor. |

1. 2008/0079 (COD)

Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o statistiki rastlinskih pridelkov

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 285(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[3],

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta[4],

v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe[5],

ob upoštevanju naslednjega:

2. Uredba Sveta (EGS) št. 837/90 z dne 26. marca 1990 o statističnih podatkih, ki jih države članice posredujejo o proizvodnji žit[6] in Uredba Sveta (EGS) št. 959/93 z dne 5. aprila 1993 o statističnih podatkih o poljščinah razen žit, ki jih posredujejo države članice[7] sta bili večkrat spremenjeni. Ker so zdaj potrebne nadaljnje spremembe in poenostavitve, je treba te akte zaradi jasnosti nadomestiti.

3. Statistika rastlinskih pridelkov je bistvena za upravljanje trgov EU. Bistveno je tudi, da se statistika rastlin in trajnih nasadov zajame poleg statistike žit in ostalih rastlinskih pridelkov z obdelovalnih zemljišč, ki jih trenutno ureja zakonodaja.

4. Za zagotovitev ustreznega izvajanja skupne kmetijske politike Komisija potrebuje redno zagotavljanje podatkov o površinah, pridelku in proizvodnji rastlinskih pridelkov.

5. Uredba Sveta (EGS) št. 571/88 z dne 29. februarja 1988 o organizaciji raziskovanj Skupnosti o strukturi kmetijskih gospodarstev[8] določa program raziskovanj Skupnosti za zagotovitev statistik o strukturi kmetijskih gospodarstev do leta 2007.

6. V skladu z Uredbo (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS)[9] morajo biti vsi statistični podatki, ki jih države članice pošiljajo Komisiji in so razvrščeni po teritorialnih enotah, razvrščeni glede na klasifikacijo NUTS. Posledično morajo biti teritorialne enote za vzpostavitev primerljive regionalne statistike opredeljene v skladu s klasifikacijo NUTS.

7. Za omejitev obremenitve za države članice zahteve za regionalne podatke ne smejo presegati zahtev, predvidenih s prejšnjo zakonodajo (razen, če so medtem nastale nove regionalne ravni).

8. Za lažje izvajanje te uredbe je potrebno tesno sodelovanje med državami članicami in Komisijo, zlasti s pomočjo Stalnega odbora za kmetijsko statistiko, ustanovljenega s Sklepom Sveta 72/279/EGS[10].

9. Za zagotovitev gladkega prehoda z ureditve, veljavne v skladu z uredbama Sveta (EGS) št. 837/90 in (EGS) št. 959/93, mora ta uredba omogočiti prehodno obdobje do enega leta, ki se odobri državam članicam, kadar bi uporaba te uredbe v njihovih nacionalnih statističnih sistemih zahtevala večje prilagoditve in verjetno povzročila znatne praktične probleme.

10. Ker cilja predlaganega ukrepa, namreč vzpostavitve skupnega pravnega okvira za sistematično pripravo statističnih podatkov Skupnosti o obdelovalnih zemljiščih, pridelku in proizvodnji žit in rastlinskih pridelkov, razen žit v državah članicah, države članice ne morejo zadovoljivo uresničiti in jih je tako lažje uresničiti na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kakor je določeno v členu 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz istega člena ta uredba ne presega tega, kar je potrebno za dosego njenega cilja.

11. Uredba Sveta (ES) št. 322/97 z dne 17. februarja 1997 o statističnih podatkih Skupnosti[11] določa referenčni okvir za določbe te uredbe. Zahteva zlasti skladnost s standardi nepristranskosti, zanesljivosti, objektivnosti, znanstvene neodvisnosti, stroškovne učinkovitosti in zaupnosti statističnih podatkov.

12. Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje izvedbenih pooblastil, dodeljenih Komisiji[12].

13. Zlasti je treba Komisiji dodeliti pooblastila za prilagoditev tabel za pošiljanje podatkov. Ker je namen teh ukrepov splošnega obsega spremeniti nebistvene elemente te uredbe ali jo dopolniti z novimi nebistvenimi elementi, je ukrepe treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa Sveta1999/468/ES.

14. Opravljena so bila posvetovanja s Stalnim odborom za kmetijsko statistiko –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet

Ta uredba vzpostavlja skupni okvir za sistematično pripravo statističnih podatkov Skupnosti o rabi tal in proizvodnji rastlinskih pridelkov.

Člen 2

Opredelitve pojmov

1. Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve:

a) „žetveno leto“ je koledarsko leto, v katerem se začne žetev;

b) „kmetijsko zemljišče v uporabi“ je površina, kakor je opredeljena v Uredbi Sveta (EGS) št. 571/88.

2. Opredelitve iz Priloge I k tej uredbi se uporabljajo samo v Prilogi II k tej uredbi.

Člen 3

Zajetje

1. Države članice pripravijo statistične podatke o rastlinskih pridelkih iz Priloge II, pridelanih na kmetijskem zemljišču v uporabi znotraj njihovega ozemlja.

2. Statistični podatki so reprezentativni za najmanj 95 % naslednjih zemljišč (kakor je navedeno v Prilogi II):

a) obdelovalno zemljišče z rastlinskimi pridelki z ornih zemljišč (tabela 1);

b) obrano zemljišče vrtnin, melon in jagod (tabela 2);

c) pridelovalno območje trajnih nasadov (tabela 3);

d) kmetijsko zemljišče v uporabi (tabela 4).

3. Spremenljivke z nizko ali nično prevalenco v državi članici se lahko izključijo iz statističnih podatkov, če država članica Komisijo obvesti o vseh takih rastlinskih pridelkih v koledarskem letu neposredno pred vsakim obdobjem opazovanja.

Člen 4

Pogostnost in obdobje opazovanja

Države članice vsako leto Komisiji pošljejo podatke iz Priloge II. Obdobje opazovanja je žetveno leto. Prvo referenčno leto je leto 2010.

Člen 5

Natančnost

Države članice, ki izvajajo vzorčne raziskave, sprejmejo ustrezne ukrepe, da se zagotovi, da podatki iz tabele 1 izpolnjujejo zahteve za natančnost iz Priloge II k tej uredbi.

Glede virov, ki niso raziskave, države članice zagotovijo, da bodo te informacije vsaj enako kakovostne kot informacije, pridobljene iz statističnih raziskovanj.

Člen 6

Pošiljanje Komisiji

Države članice pošljejo Komisiji (Eurostatu) podatke, določene v Prilogi II, v rokih, navedenih za vsako tabelo.

Komisija lahko prilagodi tabele za prenos podatkov iz Priloge II (z izjemo zahtev za natančnost). Ukrepi, namenjeni spremembi nebistvenih elementov te uredbe, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 9(3).

Člen 7

Regionalna statistika

15. Podatki, označeni z „R“ v Prilogi II, se zagotovijo za teritorialne enote NUTS 1 in NUTS 2, opredeljene v Uredbi (ES) št. 1059/2003. Izjemoma se lahko samo za Nemčijo in Združeno kraljestvo zagotovijo za teritorialne enote NUTS 1.

16. Spremenljivke z nizko ali nično prevalenco se lahko izključijo iz regionalne statistike, če država članica obvesti Komisijo o vseh takih rastlinskih pridelkih v koledarskem letu, neposredno pred vsakim obdobjem opazovanja.

Člen 8

Ocena kakovosti in poročila

17. V tej uredbi se za podatke, ki jih je treba poslati, uporabljajo naslednje kategorije ocenjevanja kakovosti:

18. „relevantnost“ označuje stopnjo, do katere statistika izpolnjuje sedanje in potencialne potrebe uporabnikov;

19. „natančnost“ označuje približek ocenjenih vrednosti neznanim pravim vrednostim;

20. „pravočasnost“ označuje razpon časa med dostopnostjo informacij in dogodkom ali pojavom, ki ga opisujejo;

21. „točnost“ označuje razpon časa med datumom objave podatkov in ciljnim datumom, ko naj bi bili dostavljeni;

22. „dostopnost“ in „jasnost“ označujeta pogoje in načine na podlagi katerih lahko uporabniki pridobivajo, uporabljajo in razlagajo podatke;

23. „primerljivost“ označuje merjenje vpliva razlik v uporabljenih statističnih konceptih ter merskih orodjih in postopkih pri primerjavi statistike med geografskimi območji, sektorskimi področji ali v časovnem obdobju;

24. „skladnost“ pomeni, da je mogoče podatke zanesljivo kombinirati na različne načine in v različne namene.

25. Vsaka tri leta, prvič pa osemnajst mesecev po datumu začetka uporabe te uredbe, države članice Komisiji (Eurostatu) zagotovijo poročilo o kakovosti poslanih podatkov.

26. Države članice najpozneje tri mesece po uveljavitvi te spremembe obvestijo Komisijo o vsaki metodološki ali drugi spremembi, ki bi znatno vplivala na kakovost statistike.

27. Če se uporabljajo viri, ki niso raziskovanja, države članice vnaprej obvestijo Komisijo o uporabljenih metodah in kakovosti podatkov.

28. Komisija (Eurostat) oceni kakovost poslanih podatkov.

Člen 9

Postopek odbora

1. Komisiji pri delu pomaga Stalni odbor za kmetijsko statistiko, ustanovljen s Sklepom Sveta 72/279/EGS.

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju člena 8 Sklepa.

Obdobje iz člena 4(3) navedenega sklepa znaša tri mesece.

3. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Člen 10

Prehodno obdobje

1. Državam članicam se lahko v skladu s postopkom iz člena 9(2) za izvajanje te uredbe odobrijo prehodna obdobja, ki trajajo polno koledarsko leto in se končajo najpozneje eno leto po datumu začetka njene uporabe, če uporaba te uredbe v njihovih nacionalnih statističnih sistemih zahteva večje prilagoditve in bi verjetno povzročila znatne praktične probleme.

2. S tem namenom država članica Komisiji predloži utemeljeno prošnjo najpozneje tri mesece po začetku veljavnosti te uredbe.

Člen 11

Razveljavitev

1. Brez poseganja v člen 3 se uredbi Sveta (EGS) št. 837/90 in (EGS) št. 959/93 s 1. januarjem 2010 razveljavita.

2. Sklicevanje na razveljavljeni uredbi se šteje kot sklicevanje na to uredbo.

3. Z odstopanjem od člena 12(2) država članica, ki ji je bilo v skladu s členom 10 odobreno odstopanje, nadaljuje z uporabo določb uredb Sveta (EGS) št. 837/90 in (EGS) št. 959/93 v obdobju odobrenega prehodnega obdobja.

Člen 12

Začetek veljavnosti

1. Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

2. Uporablja se od 1. januarja 2010.

3. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,

Za Evropski parlament Za Svet

Predsednik Predsednik

PRILOGA I

OPREDELITEV POJMOV

V Prilogi II k tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve:

.

A) Tabele 1, 2 in 3 Priloge II

- „obdelovalno zemljišče“: do žetve obdelovalno zemljišče ustreza posejanemu zemljišču brez uničenega zemljišča; po žetvi obdelovalno zemljišče pomeni obrano zemljišče;

- „obrano zemljišče“ ustreza delu razvitega zemljišča, kjer poteka žetev. Zato je lahko enako ali manjše od razvitega zemljišča;

- „pridelovalno območje“ se za namene trajnih nasadov nanaša na območje, ki se lahko morebiti požanje v referenčnem žetvenem letu. Izključuje vsa nepridelovalna območja, kot so novi nasadi, ki še niso začeli pridelovati;

- „pospravljen pridelek“ vključuje izgube, količine, porabljene neposredno na kmetiji in prodane količine, navedene v enotah osnovne teže proizvoda. Pospravljen pridelek za žita, sušene stročnice in stročnice, oljnice (oljna ogrščica, sončnice, laneno seme, soja, bombaževo seme in druga oljna semena) bo zagotovljen glede na suho težo;

- „pridelek“ pomeni pospravljen pridelek na obdelovalno zemljišče;

- „zaporedna pridelava“ se nanaša na parcelo obdelovalnega zemljišča, ki se uporabi več kot enkrat v določenem gospodarskem letu, in to vsakič za en rastlinski pridelek. Obe zemljišči se štejeta kot obdelovalni zemljišči za vsak rastlinski pridelek (pojma glavne in sekundarne površine se v tej zvezi ne uporabljata);

- „kombinirana pridelava“ se uporablja za kombinacijo rastlinskih pridelkov, ki hkrati zasedajo parcelo kmetijske površine. Obdelovalno zemljišče je v tem primeru razdeljeno med rastlinske pridelke sorazmerno s površino, ki jo zasedajo (pojma glavne in sekundarne površine se v tej zvezi ne uporabljata);

- „rastlinski pridelki z dvojno rabo“ se po dogovoru štejejo za primarno rabo in kot sekundarni rastlinski pridelki za njihovo dodatno rabo.

- „Rastlinski pridelki v steklenjakih ali pod visoko zaščito (pod katero je mogoče hoditi)“ se nanaša na rastlinske pridelke, ki so celotno obdobje svoje rasti ali pretežni del tega obdobja zavarovani v rastlinjakih ali pod fiksno ali premično visoko zaščito (steklo, trda ali mehka plastika). Izključene so ponjave iz plastike, položene plosko na zemljo, površine pod zvonovi ali tuneli, pod katerimi ni mogoče hoditi, kot tudi prenosni stekleni okviri. Površine rastlinskih pridelkov, ki se gojijo del časa v steklenjakih in del časa na prostem, se v celoti prištevajo k površinam pod steklenjaki, če čas v steklenjakih ni izredno kratek.

B) Tabela 4 Priloge II

- Postavke so opredeljene v Uredbi Sveta (EGS) št. 571/88.

- „Glavne in sekundarne površine“ so uvrščene:

- Splošna uporaba: V splošnem primeru je glavna površina neke parcele tista, kjer se parcela uporabi v nekem gospodarskem letu samo enkrat in je ta uporaba nedvoumno tako tudi opredeljena. (V tem primeru je sekundarna površina te parcele enaka nič.)

- Posebni primeri

- Zaporedna pridelava

„Glavna površina“: Če je parcela obdelovalnega zemljišča uporabljena več kot enkrat v nekem gospodarskem letu (zaporedna pridelava) in je na tej površini vedno en rastlinski pridelek, je potem glavna površina rastlinski pridelek z najvišjo vrednostjo. Če proizvodna vrednost ne določi glavnega rastlinskega pridelka, potem se za glavni rastlinski pridelek šteje najdlje posejan rastlinski pridelek.

„Sekundarna površina“: Vse druge rabe potem štejejo kot sekundarne površine.

29. Kombinirana pridelava

„Glavna površina“: Če se parcela obdelovalnega zemljišča uporablja ves čas rastne sezone v nekem gospodarskem letu za enako, stalno določeno kombinacijo rastlinskih pridelkov (kombinirana pridelava), se glavna površina sorazmerno deli med zadevne rastlinske pridelke.

„Sekundarna površina“: V tem primeru je ne bo.

30. Kombinacija zaporedne in kombinirane pridelave

„Glavna površina“: Če se v nekem gospodarskem letu parcela obdelovalnega zemljišča uporabi več kot enkrat in v kombinaciji z zaporednimi in kombiniranimi kmetijskimi rastlinami, se vsaka kombinacija kmetijskih rastlin na zemljišču v enakem času ovrednoti ločeno, kombinacija ali posamezna kmetijska rastlina z najvišjo vrednostjo pa šteje kot glavna površina. Kjer se površina uporabi za kombinirano pridelavo, se glavna površina sorazmerno deli med zadevne rastlinske pridelke.

„Sekundarna površina“: Vse druge rabe štejejo kot sekundarne površine.

PRILOGA II

TABELE ZA POŠILJANJE PODATKOV

X: podatki, ki jih je treba zagotoviti na nacionalni ravni

R: podatki, ki jih je treba zagotoviti na regionalni in nacionalni ravni

-: podatki, ki se ne zagotovijo

d.n.: drugje niso navedeni

[pic]

[pic]

[pic][pic]

[1] Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij COM(2006) 689 konč.: „Strateški pregled boljše pravne ureditve v Evropski uniji“.

[2] Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij COM(2007) 23 konč.: „Akcijski program za zmanjševanje upravnih obremenitev v Evropski uniji“.

[3] UL C […], […], str. […].

[4] UL C […], […], str. […].

[5] UL C […], […], str. […].

[6] UL L 88, 3.4.1990, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1791/2006 (UL L 363, 20.12.2006, str. 1).

[7] UL L 98, 24.4.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1791/2006 (UL L 363, 20.12.2006, str. 1).

[8] UL L 56, 2.3.1988, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1890/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 386, 29.12.2006, str. 12).

[9] UL L 154, 21.6.2003, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 176/2008 (UL 61, 5.3.2008, str. 1).

[10] UL L 179, 7.8.1972, str. 1.

[11] UL L 52, 22.2.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 (UL 284, 31.10.2003, str. 1).

[12] UL L 184, 17.7.1999, str. 23. Sklep, kakor je bil spremenjen z Odločbo 2006/512/ES (UL L 200, 22.7.2006, str. 1).