OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

V skladu s členom 395(1) Direktive 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (v nadaljnjem besedilu: direktiva o DDV) lahko Svet na predlog Komisije soglasno dovoli kateri koli državi članici, da uvede posebne ukrepe, ki odstopajo od določb navedene direktive, za poenostavitev postopka obračunavanja DDV ali za preprečevanje nekaterih vrst davčnih utaj ali izogibanja davkom.

V dopisu, ki ga je Komisija evidentirala 20. decembra 2016, je Hrvaška zahtevala dovoljenje, da od 1. januarja 2018 do 31. decembra 2020 uporabi ukrep odstopanja od člena 287 direktive o DDV, ki bi ji omogočil, da davčne zavezance, katerih letni promet ne presega 45 000 EUR, oprosti obveznosti v zvezi z DDV.

V skladu s členom 395(2) direktive o DDV je Komisija z dopisom z dne 13. marca 2017 o zahtevi Hrvaške obvestila druge države članice. Komisija je z dopisom z dne 14. marca 2017 Hrvaško uradno obvestila, da ima na voljo vse informacije, potrebne za presojo zahteve.

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

V skladu s poglavjem 1 naslova XII direktive o DDV lahko države članice uporabijo posebne ureditve za mala podjetja, vključno z morebitno oprostitvijo davčnih zavezancev, ki ne dosegajo določene višine letnega prometa. Ta oprostitev pomeni, da davčnim zavezancem ni treba obračunavati DDV na dobavljeno blago, zato pa ne morejo odbiti vstopnega DDV.

V skladu s točko 19 člena 287 direktive o DDV lahko Hrvaška oprosti plačila DDV tiste davčne zavezance, katerih letni promet ne presega protivrednosti zneska v nacionalni valuti v vrednosti 35 000 EUR po menjalnem tečaju na dan njenega pristopa (230 000 kun). Hrvaška je zaprosila za zvišanje tega praga na protivrednost 45 000 EUR v nacionalni valuti, kar znaša 300 000 kun.

Zvišanje praga naj bi zmanjšalo upravno breme in stroške izpolnjevanja davčnih obveznosti za podjetja, saj bodo oproščena številnih davčnih obveznosti, kot sta predložitev obračuna DDV in hramba dokumentacije o DDV. Pričakuje se tudi, da bo zvišanje praga poenostavilo pobiranje davka in zmanjšalo delovno obremenitev nacionalne davčne uprave.

Po navedbah Hrvaške zvišanje praga ne bo pomembneje vplivalo na prihodke države. Hrvaška ocenjuje, da se bodo zaradi zvišanja praga proračunski prihodki države zmanjšali za približno 0,22 % skupnih proračunskih prihodkov države.

Osebe, katerih promet ne presega praga, bodo še vedno imele možnost, da se registrirajo za namene DDV.

Hrvaška je zahtevala uporabo praga, ki v nacionalni valuti ustreza protivrednosti 45 000 EUR, od 1. januarja 2018 do 31. decembra 2020.

•Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

Podobna odstopanja so bila odobrena drugim državam članicam. Luksemburgu je bil odobren prag v vrednosti 40 000 EUR, Belgiji prag v vrednosti 25 000 EUR, Poljski prag v vrednosti 40 000 EUR, Litviprag v vrednosti 45 000 EUR, Latvijiin Slovenijiprag v vrednosti 50 000 EUR, Italiji in Romunijipa prag v vrednosti 65 000 EUR.

Odstopanja od direktive o DDV bi morala vedno biti časovno omejena, da se njihovi učinki lahko ocenijo. Poleg tega se določbe členov od 281 do 294 direktive o DDV glede posebne ureditve za mala podjetja trenutno pregledujejo. Kot je bilo napovedano v akcijskem načrtu za DDV in delovnem programu Komisije za leto 2017, bo predlog Komisije v obliki celovitega svežnja poenostavitev predstavljen do konca leta 2017.

Zato se predlaga, da se Hrvaški dovoli zvišanje praga na protivrednost 45 000 EUR v nacionalni valuti s 1. januarjem 2018 do 31. decembra 2020 ali do začetka veljavnosti direktive o spremembi določb direktive o DDV glede posebne ureditve za mala podjetja.

•Skladnost z drugimi politikami Unije

Ukrep je v skladu s cilji Unije za mala podjetja, kakor so opredeljeni v sporočilu Komisije „Najprej pomisli na male“ – „Akt za mala podjetja“ za Evropo, ki države članice poziva, naj upoštevajo posebnosti MSP pri oblikovanju zakonodaje in tako poenostavijo obstoječe regulativno okolje.

2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST