ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.2

Vendar pa EESO meni, da bi bil predlog v sedanji obliki lahko preveliko birokratsko in upravno breme za Evropsko komisijo, države članice in gospodarske subjekte, če ne bodo dobili tehničnih pripomočkov, materialov in kadrov, to pa bi ogrozilo načrtovani postopek poenostavitve in imelo negativne socialno-ekonomske posledice za delodajalce in zaposlene v ribiškem sektorju.
4.4.4

EESO pozdravlja poziv v akcijskem načrtu „za zagotovitev pomoči in zaščite pretihotapljenim migrantom, zlasti ranljivim skupinam, kot so otroci in ženske“. Vendar pa ugotavlja, da razen tega poziva v akcijskem načrtu ni navedeno, kaj natančno bo izvedeno. To je pomembno, saj je med tistimi, ki iščejo zaščito v Evropi, veliko število otrok brez spremstva in ločenih otrok. V Italijo, na Madžarsko in Malto je v prvih devetih mesecih leta 2015 prišlo okrog 19 000 otrok brez spremstva in ločenih otrok. Nekatere mejne države EU ne delujejo popolnoma v skladu z mednarodnimi standardi, ker imajo slabe pogoje za sprejem, slabe postopke za določitev statusa, majhen delež odobrenih prošenj za azil ter malo možnosti za sprejetje trajnih rešitev glede sanitarnih storitev in stanovanj. V akcijskem načrtu mora biti natančno navedeno, kako bo pomagal državam članicam s potrebnimi sredstvi, da bodo izpolnile svoje obveznosti in odgovornosti v skladu z mednarodnim humanitarnim pravom in mednarodnim pravom na področju človekovih pravic ter zlasti v skladu s Konvencijo ZN o otrokovih pravicah (17).
4.6.4

Inovacijski valovi na področju informacijske tehnologije, proizvodne tehnike in tudi že tehnike shranjevanja, v distribucijskem sistemu in stavbni tehniki so že omogočili številne „proizvodne in oskrbovalne otoke“, ki so se še pred nekaj leti zdeli nepredstavljivi. Posamezniki, podjetja, združenja (npr. energetske zadruge) ali občine (komunalna podjetja) so si ustvarili samozadostne oz. delno samozadostne rešitve, zaradi česar so veliko manj odvisni od tradicionalnih (in prilagodljivejših) ponudb in trgovinskih tokov. Pomembno je prepoznati to vzporednost med tehničnim oz. tehnološkim in socialnim oz. sociološkim razvojem. Oba kažeta v isto smer, in sicer proti večji avtonomnosti in samoreguliranim decentraliziranim mrežnim enotam.
3.2

Namen predloga direktive je, da se med kategorije podatkov, za katere velja obvezna avtomatična izmenjava, vključijo podatki o vnaprejšnjih davčnih stališčih s čezmejnim učinkom in vnaprejšnjih cenovnih sporazumih. Podjetja od davčnih uprav pogosto zahtevajo tovrstna stališča, s čimer dobijo potrditev, da so njihove poslovne dejavnosti zakonite. Davčna stališča sama po sebi niso problematična in se izdajajo v številnih državah članicah. Vendar jih podjetja občasno uporabijo za vzpostavitev sistema, ki jim omogoča nižje plačilo davka, to pa povzroča erozijo davčne osnove v državah članicah in škodi učinkovitemu delovanju notranjega trga. EESO se strinja, da se ti podatki vključijo v kategorijo podatkov, za katere velja obvezna avtomatična izmenjava, saj jih države članice potrebujejo pri pripravi ukrepov za boj proti agresivnemu davčnemu načrtovanju.
5.2.10

Komisija bi morala proučiti, če in kako so lahko naložbe s socialnim učinkom sestavni del finančnega ekosistema za PSE in pod kakšnimi pogoji. Pri tem bodo izkušnje EIS in njegovi poskusi pospeševanja socialnih naložb ter nedavna uvedba jamstvenih shem Evropske komisije (19) zagotovili zanimive izkušnje. Poleg tega nedavna poročila OECD (20) in Evropske raziskovalne mreže (EMES) (21) vsebujejo pomembne podatke o tem, ali obveznice s socialnim učinkom in politike, na katerih temeljijo, dejansko podpirajo razvoj PSE.
1.1

Sprememba Uredbe (ES) št. 726/2004 (1) je del svežnja uredb, s katerim naj bi na novo uredili evropsko zakonodajo s področja zdravil za veterinarsko uporabo. V tej uredbi so črtani sklici na ta zdravila; tako so predpisi zanje popolnoma ločeni od predpisov za zdravila za humano uporabo. Glede na različne razmere na obeh področjih je to smiselno in Odbor to odločitev podpira. Po njegovem mnenju so predlagane spremembe uredbe smiselne; konkretne spremembe niso predlagane in zdi se, da tudi niso potrebne. EESO zato priporoča, da se predlog uredbe v sedanji obliki potrdi.
5.10

Treba bi bilo zagotoviti enostavna izvedbena orodja za obračunavanje emisij toplogrednih plinov v kmetijstvu in gozdarstvu. Ta bi morala temeljiti na znanju in znanstvenih predpostavkah. Zahteve iz okvira energetske in podnebne politike EU do leta 2030 ne bi smele voditi v prekomerno zakonsko regulacijo kmetijstva in gozdarstva ali povzročiti nepotrebne obremenitve za kmete ali lastnike gozdov, pri tem pa je treba upoštevati, da so kmetje in lastniki gozdov zaposleni ves dan in imajo omejene vire za opravljanje administrativnega dela.
SL Uradni list Evropske unije C 230/118

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o začasni opustitvi nekaterih koncesij v zvezi z uvozom kmetijskih proizvodov s poreklom iz Turčije v Unijo (kodificirano besedilo)

COM(2014) 593 final – 2014/0275 (COD)

(2015/C 230/19)

Evropski parlament je 20. oktobra 2014 sklenil, da v skladu s členom 207(2) PDEU Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o začasni opustitvi nekaterih koncesij v zvezi z uvozom kmetijskih proizvodov s poreklom iz Turčije v Unijo (kodificirano besedilo)

COM(2014) 593 final – 2014/0275 (COD).

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 503. plenarnem zasedanju 10. in 11. decembra 2014 (seja z dne 10. decembra 2014) s 145 glasovi za, 2 glasovoma proti in 5 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.
SL Uradni list Evropske unije C 230/121

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zaščitnih ukrepih, določenih v Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Republiko Islandijo (kodificirano besedilo)

(COM(2014) 308 final – 2014/0160 (COD))

(2015/C 230/22)

Evropski parlament je 15. septembra 2014 sklenil, da v skladu s členom 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zaščitnih ukrepih, določenih v Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Republiko Islandijo (kodificirano besedilo)

COM(2014) 308 final – 2014/0160 (COD).

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 503. plenarnem zasedanju 10. in 11. decembra 2014 (seja z dne 10. decembra) s 157 glasovi za, 1 glasom proti in 3 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.
5.9

Javno razpoloženje v zvezi z digitalno zmogljivostjo države pomeni tveganje za uspeh predlogov o interoperabilnosti. Državljani so bolj obveščeni o obsegu, naravi in pooblastilih „policijske države“, zato so vse bolj zaskrbljeni zaradi potrebnih varnostnih ukrepov (glej https://www.privacyinternational.org/blog/defining-the-surveillance-state). Imajo vse več pomislekov glede svoje pravice do zasebnosti in etičnih posledic povezanih in skupnih podatkov, vendar v tem predlogu ni nikjer govora o odnosu javnosti do povezanih podatkov ali interoperabilnosti. Podobno ima Evropski nadzornik za varstvo podatkov pomisleke v zvezi z obdelavo osebnih podatkov v več kot eni državi članici, kar naj bi interoperabilnost še olajšala. EESO želi opozoriti tudi na eno od prejšnjih mnenj v zvezi z varstvom podatkov ter poudariti, da je treba okrepiti jamstva za državljane (2) (glej dopis Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o predlagani splošni uredbi o varstvu podatkov: https://secure.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Comments/2014/14-02-14_letter_Council_reform_package_EN.pdf).
2.1

V tej beli knjigi Komisija deset let po veliki reviziji uredbe o združitvah iz leta 2004 (1) opravlja pregled, kako se je izvajal vsebinski preskus „bistvenega oviranja učinkovite konkurence“, in navaja možnosti, kako je mogoče še nadalje spodbujati zbliževanje in sodelovanje med Komisijo in državami članicami. Prav tako ponuja konkretne predloge sprememb za večjo učinkovitost nadzora združitev v EU.
3.1.6

Na kazenskopravnem področju so na prvem mestu pristojnosti sprejemanja ukrepov v zvezi z uresničevanjem načela medsebojnega priznavanja sodnih odločb in določanja minimalnih predpisov v zvezi s kazenskimi postopki. Sem sodijo na primer pristojnost določati minimalne postopke v zvezi s pravicami oseb, ki so v kazenskem postopku ali žrtev kaznivih dejanj, pa tudi pristojnost sprejemanja ukrepov za preprečevanje in reševanje sporov o pristojnosti. Na drugem mestu so pristojnosti EU za določitev minimalnih predpisov za opredelitev kaznivih dejanj in sankcij v povezavi z oblikami posebej hudih oblik kriminala čezmejnih razsežnosti, kot so terorizem, trgovina z ljudmi, spolno izkoriščanje, nedovoljeni promet s prepovedanimi drogami, nedovoljeni promet z orožjem, pranje denarja, korupcija, ponarejanje, kibernetska kriminaliteta in organizirani kriminal. Na tretjem mestu se lahko sprejemajo ukrepi za spodbujanje preprečevanja kaznivih dejanj. Na četrtem mestu so pristojnosti na kazenskopravnem področju za podporo in krepitev usklajevanja in sodelovanja nacionalnih organov za preiskovanje in pregon. Na petem mestu je pristojnost za ustanovitev Evropskega javnega tožilstva z namenom preprečevanja kaznivih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije.
6.2.1

EESO poudarja, da morajo Unija in države članice spodbujati in podpreti množično financiranje zlasti v primeru inovativnih novoustanovljenih (zagonskih) podjetij. Zagonska podjetja, usmerjena v raziskave in razvoj visokotehnoloških projektov, ki so eden od ciljev digitalne agende, so posebno zanimiva zaradi svoje potencialne sposobnosti spodbujanja rasti in ustvarjanja delovnih mest. Vendar zaradi tega sektorjev, ki veljajo za tradicionalne, ali obrtnikov, ki so lahko prav tako zelo inovativni, ne bi smeli izključiti.
SL Uradni list Evropske unije C 226/68

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Sveta o najvišjih dovoljenih stopnjah radioaktivnega onesnaženja živil in krme po jedrski nesreči ali katerem koli drugem radiološkem izrednem dogodku

(COM(2013) 943 final – 2013/0451 (NLE))

2014/C 226/13

Svet je 12. februarja 2014 sklenil, da v skladu s členoma 31 in 32 Pogodbe Euratom Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog uredbe Sveta o najvišjih dovoljenih stopnjah radioaktivnega onesnaženja živil in krme po jedrski nesreči ali katerem koli drugem radiološkem izrednem dogodku

COM(2013) 943 final – 2013/0451 (NLE).

Odbor je to vprašanje že obravnaval v mnenju CES6207-2013_00_00_TRA_AC, sprejetem 16. oktobra 2013 (1), zato je na 497. plenarnem zasedanju 25. in 26. marca 2014 (seja z dne 25. marca) s 127 glasovi za, 7 glasovi proti in 13 vzdržanimi glasovi sklenil, da o tem ne bo pripravil novega mnenja, saj zagovarja enako stališče kot v navedenem mnenju.

V Bruslju, 25. marca 2014 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Henri MALOSSE

(1) Mnenje EESO (NAT/621) o osnutku predloga uredbe Sveta o najvišjih dovoljenih stopnjah radioaktivnega onesnaženja živil in krme po jedrski nesreči ali kateri koli drugi radiološki nevarnosti, UL 2014/C 67/39, 6.3.2014, str. 183.
3.1

Komisija v svojem sporočilu poudarja, da je treba za potrditev strategije za internacionalizacijo opredeliti tri strateške prednostne naloge za visokošolske institucije in države članice (2): — na področju mobilnosti: v strategije za internacionalizacijo vključiti študentsko in raziskovalno mobilnost ter mobilnost zaposlenih kot njihov pomemben in osrednji sestavni del, podprt s kakovostnim okvirom, ki vključuje storitve usmerjanja in svetovanja; razvijati je treba programe dvosmerne mobilnosti s tretjimi državami; zagotoviti pravično in uradno priznavanje kompetenc, ki jih mednarodno mobilni študentje, raziskovalci in zaposleni pridobijo v tujini; — na področju internacionalizacije „doma“ (vključevanje svetovne razsežnosti pri pripravi in vsebini vseh učnih načrtov ter v procese učenja/poučevanja) in digitalnega učenja: izkoristiti mednarodne izkušnje in kompetence zaposlenih v visokošolskih institucijah s ciljem razvoja mednarodnih učnih načrtov v korist nemobilnih in mobilnih učencev; povečati možnosti za študente, raziskovalce in zaposlene, da razvijejo svoja jezikovna znanja, zlasti s poučevanjem lokalnega jezika za posameznike, da se čim bolj izkoristijo prednosti evropske jezikovne raznolikosti; razviti možnosti za mednarodno sodelovanje prek uporabe IKT ter odprtih virov izobraževanja; — na področju partnerstev: okrepiti zmogljivost visokošolskega izobraževanja in raziskav za določitev globalnih izzivov z vključevanjem v inovacijsko usmerjena mednarodna partnerstva in zavezništva; odpraviti preostale ovire za priznavanje skupnih in dvojnih diplom; zagotoviti inovativne učne načrte, ki spodbujajo podjetništvo, vključno z možnostjo za mednarodno usposabljanje s sodelovanjem z delodajalci iz EU in zunaj nje; zagotoviti usklajenost med strategijami za internacionalizacijo in politikami razvojnega sodelovanja EU.
1.3

EESO v zvezi s predlogom v delovnem dokumentu Komisije z naslovom Prizadevanja za dokončni sistem DDV poudarja, da so številne razlike med pravili in formalnostmi za DDV med državami članicami posledica različnih možnosti, ki jih daje direktiva o DDV. EESO pozdravlja pripravljeni predlog, saj gre za prvi in zelo potreben korak do učinkovitejšega boja proti davčnim utajam in goljufijam ter zmanjšanja upravnega bremena, ki je povezano z izvajanjem direktive. V prizadevanjih za dokončen sistem DDV je treba upoštevati, da bo vplival na sisteme poročanja in povzročil spremembe notranjih postopkov (ki bodo pomenile dodatne stroške za podjetja in organe).
2.3

Pri uporabi zdravil je treba v največji možni meri izključiti ali zmanjšati tveganja, najpomembnejša pa mora biti varnost. Za to je potrebno zadostno preverjanje pred pridobitvijo dovoljenja za promet z zdravilom in stalno spremljanje po njej. Za to dejavnost, ki se imenuje farmakovigilanca, so odgovorni vsi udeleženci: imetnik dovoljenja za promet z zdravilom, zdravstveni delavci, bolniki ter tudi pristojni organi v državah članicah in Evropska unija v celoti.
4.16

EESO tudi opozarja, da je treba ta regulativna prizadevanja dopolniti z naprednim strokovnim znanjem in znanstvenimi raziskavami glede vprašanja zbiranja in izmenjave podatkov. Splošno gledano je poleg tega treba bolj natančno spremljati razvoj subjektov v senci in ugotoviti, katere so njegove koristi za realno gospodarstvo in katere njihove pomanjkljivosti lahko znova povzročijo ranljivosti in sistemska tveganja.
4.11

Kot je že bilo navedeno, je vprašanje interoperabilnosti in univerzalnega dostopa velikega pomena za EESO, ki pozdravlja Komisijino objavo temeljnih načel, ki jih je treba upoštevati pri sistemih elektronskih postopkov oddaje javnih naročil. Poleg pomislekov v zvezi z lažjim dostopom čezmejnih ponudnikov in MSP EESO poudarja, da je treba upoštevati tudi jezikovne ovire in težave pri dostopu invalidov, in sicer v skladu s predpisi o prepovedi diskriminacije na podlagi invalidnosti, ki so zapisani v členu 21 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov, ki jo je ratificirala Evropska unija.
2.5

Glavni cilj uredbe je omogočiti večjo pretočnost digitalnih prenosov ter odpraviti ozka grla. Smernicam je priložen seznam projektov skupnega interesa za vzpostavitev infrastrukture za digitalne storitve in širokopasovna omrežja. Ti projekti prispevajo k večji konkurenčnosti evropskega gospodarstva, zlasti malih in srednje velikih podjetij (MSP), spodbujajo medsebojno povezanost in interoperabilnost nacionalnih, regionalnih in lokalnih omrežij kot tudi dostop do teh omrežij ter podpirajo razvoj enotnega digitalnega trga.
6.2

Področja, ki jih je treba obravnavati, so neodvisnost nacionalnih regulativnih organov, razdeljena odgovornost, pomanjkanje usklajevanja, ustrezni viri in opredeljene pristojnosti. Spremenjeni člen 5 določa veliko bolj specifične zakonodajne zahteve za države članice. Te bodo morale storiti še veliko pri obravnavi teh vprašanj. Vendar je treba nujno preveriti neodvisnost in pristojnost nacionalnih regulativnih organov, kar je Komisija v poročilu posebej poudarila. Takšno preverjanje bi bilo treba obravnavati kot povečanje in ne zmanjšanje neodvisnosti nacionalnih regulatorjev, prav tako pa ne bi smelo biti prepuščeno samoocenjevanju vsakih deset let z dodatnim mednarodnim medsebojnim strokovnim pregledom. EESO meni, da bi bilo treba v vseh državah članicah najpozneje do konca leta 2018 in vsakih šest let po tem izvesti oceno in medsebojni strokovni pregled.
2.4

Kot navaja sporočilo, "Copernicus zajema šest storitev: spremljanje morskega okolja, ozračja, kopnega in podnebnih sprememb ter podporo pri nujni pomoči in varnosti. Na podlagi podatkov, pridobljenih s sateliti in napravami in situ, kot so plovci, baloni ali zračna tipala, Copernicus zagotavlja pravočasne in zanesljive informacije in napovedi z dodano vrednostjo ter tako služi kot podpora na primer v kmetijstvu in ribištvu, pri rabi zemljišč in urbanističnem načrtovanju, gašenju gozdnih požarov, odzivanju na nesreče, pomorskem prevozu ali spremljanju onesnaženosti zraka. Copernicus prispeva tudi h gospodarski stabilnosti in rasti, tako da s popolnim in odprtim dostopom do podatkovnih in informacijskih proizvodov opazovanja v okviru programa Copernicus spodbuja komercialno uporabo (tako imenovane prodajne storitve) v številnih različnih sektorjih. To je eden od programov, ki se izvajajo v skladu s strategijo Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast in je bil zaradi koristi za številne politike Unije vključen v industrijsko politično pobudo strategije Evropa 2020."
3.5

Predlog direktive Komisije bo olajšal enako obravnavo in nediskriminacijo na podlagi državljanstva za evropske delavce, ki uveljavljajo pravico do prostega gibanja. Kljub temu pa obstajajo za delavce še druge ovire in tveganja za mobilnost, na kar je EESO opozoril v več mnenjih (4), v katerih je predlagal različne rešitve, ki se med drugim nanašajo na — prehodna obdobja, ki za nekatere sektorje ali na splošno začasno omejujejo prosto gibanje delavcev, ki so državljani EU; — delovno zakonodajo držav članic, ki ustvarja pravne in upravne ovire; tudi kolektivne pogodbe morajo olajševati prosto gibanje delavcev; — težave, s katerimi se soočajo čezmejni delavci pri uveljavljanju pravice do prostega gibanja, pri obdavčitvi in na področju socialne varnosti; — pomanjkanje znanja jezikov; — nezadostno usklajenost javnih sistemov socialne varnosti in težave v zvezi s prenosljivostjo in priznavanjem dopolnilnih pokojnin; — še vedno resne težave pri priznavanju poklicnih kvalifikacij in strokovnih naslovov; — težave pri dostopu do nadaljnjega usposabljanja; — pomanjkanje informacij in svetovanja o zakonodaji EU in postopkih v zvezi s prostim gibanjem delavcev, ki je na nacionalni ravni na voljo delavcem, podjetjem, socialnim partnerjem in nevladnim organizacijam, kot tudi sodiščem in drugim pravnim akterjem; — pomanjkanje informacij in svetovanja za zaposlene o vprašanjih s področij delovnega in socialnega prava ter sogovornika v ciljni državi, ki bi bil naveden že v državah izvora; — pomanjkanje možnosti za pridobitev stanovanja in cene stanovanj ter pomanjkanje socialnih stanovanj; — diskriminatorno obdavčitev, socialne prispevke in storitve; — težave pri dostopu do zdravstvenih storitev; — težave otrok v izobraževalnih sistemih.
3.10

Merila za zavrnitev vloge za dostop do PRP je treba pojasniti. Ni jasno, na kaki podlagi se oceni grožnja javnemu redu, notranji varnosti in javnemu zdravju. To omogoča samovoljne odločitve. Ocene izvaja na tisoče posameznikov, ki prihajajo iz zelo različnih okolij, so različno usposobljeni in imajo različne informacije o potnikih, njihovih dejavnostih in državah, iz katerih prihajajo. Uvrstitev grožnje za mednarodne odnose države članice med razloge za zavrnitev vloge je vprašljiva.
4.4

Glede na visoko stopnjo soodvisnosti med državami članicami pri zagotavljanju VOI v vsej Uniji in potencialne zelo visoke stroške negativnih dogodkov v zvezi z VOI za vse udeležene strani EESO predlaga, naj zakonodaja vsebuje izrecne in sorazmerne kazni za neizpolnjevanje zahtev, ki naj bodo harmonizirane, da bodo odražale vseevropsko razsežnost odgovornosti in obseg škode, ki bi lahko bila povzročena ne samo na domačem trgu, temveč tudi drugod v Uniji. Člen 17, v katerem so določene sankcije, je presplošen, državam članicam pušča preveč manevrskega prostora in ne zagotavlja zadostnih smernic, ki bi se nanašale na čezmejne in vseevropske učinke.
4.1.3

V določbi o odnosu do drugih mednarodnih pogodb predlog uredbe ne povzema odločilnega odstavka Nagojskega protokola v členu 4(4), ki določa, da genske vire lahko urejajo predpisi drugega sporazuma le takrat, ko je ta "v skladu s cilji Konvencije in tega protokola ter ni z njimi v nasprotju". Tega dodatka ni in ga je treba vključiti v predlog uredbe, da se bo Nagojski protokol pravilno izvajal. Odločitev o tem, ali za določene genske vire veljajo pravila o dostopu do genskih virov in delitvi koristi neke druge konvencije, morajo sprejeti ustrezne mednarodne organizacije in institucije EU.
4.4

Raziskave in inovativnost. Odbor je izrazil velike zadržke do težnje, "da se dosedanje naloge in dejavnosti na področju spodbujanja raziskav in inovacij, ki jih zdaj izvaja Komisija, prenesejo na zunanje agencije, Komisija pa bi se omejila na pravna vprašanja in finančno upravljanje", in je pozval, naj se "bolj upoštevajo izkušnje s tovrstnimi veliki[mi] projekti, ki orjejo ledino na novih tehnoloških področjih, in da se zagotovi ustrezna rezerva za nepredvidljive stroške v višini 10 %". (9)
2.6

Tudi baltske države (Litva, Latvija, Estonija) so nekakšni energetski otoki v odnosu do EU, saj so njihova omrežja izključno odvisna od nekdanjega „ekskluzivnega“ partnerja, Rusije (in v manjši meri Belorusije). Gre za prednostno nalogo evropske energetske integracije; dejansko je nesmiselno, da so vse tri baltske države sestavni del politične unije, ne da bi zaenkrat uživale tudi prednosti medevropske integracije in solidarnosti na energetskem področju. Kako je mogoče sprejeti dejstvo, da so odvisne od tretje države, ki je zdaj sicer članica STO, vendar ne spoštuje evropskih standardov glede dostopa do omrežij, ni podpisala energetske listine in ni naklonjena izboljšavam energetskih povezav z državami srednje in vzhodne Evrope (države SVE)? EESO zato poziva k zmanjšanju nesorazmerij med ruskim in evropskim energetskim trgom ter k novemu ambicioznemu in celovitemu sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki bi vključeval posebno poglavje o sodelovanju na področju energetike (glej Resolucijo Evropskega parlamenta z dne 12. septembra 2012 o letnem poročilu Sveta Evropskemu parlamentu o skupni zunanji in varnostni politiki; 12562/2011 – 2012/2050(INI)).
4.3.1

Komisija je v predlogu uredbe o vzpostavitvi Programa za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (2014–2020) (COM(2011) 834 final) prepoznala potrebo, da se MSP pomaga pri izvozu znotraj Unije in po svetu, če želimo okrepiti rast. Za MSP, ki imajo potencial za rast, so predvidene pomoč in podporne storitve prek Evropske podjetniške mreže.
2.1

Direktiva Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost določa pravila o času in kraju dobave blaga in opravljanja storitev, davčno osnovo, obveznost obračuna davka na dodano vrednost (DDV) in pravico do odbitka. Vendar pa ta pravila ne zagotavljajo doslednosti na vseh področjih obdavčitve kuponov, kar povzroča tako resna tržna neravnovesja, da negativno vplivajo na pravilno delovanje enotnega trga.