SPOROČILO KOMISIJE

Okrepljeni nadzor – Grčija, november 2018

Ozadje

Grčija je 20. avgusta 2018 uspešno zaključila program za makroekonomsko prilagoditev v okviru evropskega mehanizma za stabilnost (v nadaljnjem besedilu: EMS). Po koncu navedenega programa je bila Grčija vključena v okvir za redni ekonomski nadzor za države članice euroobmočja v okviru evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik. Zaradi specifičnih potreb in izzivov Grčije je Komisija na podlagi Uredbe (EU) št. 472/2013 za Grčijo uvedla okrepljeni nadzor, ki je začel veljati 21. avgusta 2018. Ta sklep priznava dejstvo, da mora Grčija v srednjeročnem obdobju še naprej sprejemati ukrepe za obravnavo vzrokov ali možnih vzrokov gospodarskih in finančnih težav, hkrati pa izvajati strukturne reforme, ki bodo pripomogle k trdni in trajnostni gospodarski rasti.

Grčija je potrdila svojo splošno zavezo v okviru Euroskupine z dne 22. junija 2018, da bo nadaljevala in zaključila reforme, sprejete v okviru programa na podlagi EMS, ter zagotovila zaščito ciljev pomembnih reform, sprejetih v okviru programov finančne pomoči. Organi so poleg tega razvili strategijo za rast in nameravajo spremljati njeno izvajanje.

Komisija bo poročila o okrepljenem nadzoru objavljala vsako četrtletje po časovnem razporedu, ki je usklajen s ključnimi koraki evropskega semestra. V okviru okrepljenega nadzora Komisija v povezavi z ECB in po potrebi MDS opravlja redne pregledovalne misije, da preveri doseženi napredek; EMS sodeluje tako v okviru svojega sistema zgodnjega opozarjanja kot tudi v skladu z memorandumom o soglasju z dne 27. aprila 2018 o delovnih odnosih med Komisijo in EMS. V okviru priprave tega poročila je med 10. in 14. septembrom 2018 potekala skupna misija v Atene.

Prvo poročilo o okrepljenem nadzoru je objavljeno skupaj s svežnjem evropskega semestra iz jeseni 2018, ki vključuje oceno osnutka proračunskega načrta za leto 2019, ki so ga grški organi poslali Komisiji 15. oktobra 2018. Po predložitvi osnutka proračunskega načrta je bil dokončan sveženj diskrecijskih ukrepov, ki bodo vključeni v proračun za leto 2019, in ta sveženj izpolnjuje dogovorjeni cilj glede primarnega presežka v višini 3,5 % BDP. Komisija meni, da je končni sveženj uravnotežen pristop k doseganju dogovorjenih fiskalnih in gospodarskih ciljev na način, ki podpira tudi socialno vključenost.

Okrepljeni nadzor zagotavlja celovit okvir za spremljanje gospodarskega razvoja in izvajanje politik, potrebnih za zagotovitev trajnostnega okrevanja gospodarstva. Vključuje oceno gospodarskih in finančnih pogojev v Grčiji ter oceno izvajanja splošnih in posebnih reformnih zavez, ki jih je Grčija dala evropskim partnericam . Posebne zaveze o dokončanju ključnih strukturnih reform, ki so se začele v okviru programa, so s šestih ključnih področij in imajo dogovorjene roke do sredine leta 2022. Ta področja so (i) fiskalne in fiskalno-strukturne politike, (ii) socialno varstvo, (iii) finančna stabilnost, (iv) trg dela in proizvodni trgi, (v) privatizacija in (vi) modernizacija javne uprave. To poročilo o okrepljenem nadzoru vsebuje tudi najnovejše informacije o pogojih financiranja države in tehnično posodobitev analize vzdržnosti dolga.

Euroskupina je 22. junija 2018 sklenila, da bi moral sveženj ukrepov za odpis dolga Grčiji vključevati spodbude za zagotovitev odločnega in stalnega izvajanja reformnih ukrepov, dogovorjenih v programu. V ta namen bodo Grčiji na polletni ravni do sredine leta 2022 na voljo nekateri dogovorjeni ukrepi v zvezi z dolgom, če bo spoštovala svoje zaveze glede nadaljevanja in dokončanja reform ter če bodo poročila v okviru okrepljenega nadzora pozitivna. Ti vključujejo (i) vračilo zneskov, enakovrednih dohodku, ki izhajajo iz deležev grških obveznic v lasti centralnih bank v okviru programa za trge vrednostnih papirjev in dogovora o neto finančnih sredstvih, ter (ii) ukinitev pribitka na obrestno mero za del posojil, ki jih zagotavlja evropski instrument za finančno stabilnost. Ta dva ukrepa znašata 1,3 milijarde EUR oziroma 0,2 milijarde EUR na leto.

Stalna rast, vendar s tveganji in izzivi

Grčija je trenutno v obdobju stalne rasti. Realni BDP naj bi se v letu 2018 povečal za 2 %, in sicer na 2,2 % BDP v letu 2019 in 2,3 % v letu 2020 .Pričakuje se, da bo rast v letu 2019 podprta s proračunom za leto 2019, ki vključuje diskrecijske ukrepe za doseganje primarnega presežka v višini 3,5 % BDP v skladu z dogovorjenimi cilji. Domače povpraševanje in zlasti zasebne naložbe naj bi v prihodnjih letih postali gonilo rasti, pri čemer se pričakuje, da bo močna rast izvoza izravnana z rastjo uvoza zaradi močne rasti naložb. Pričakuje se, da se bo okrevanje na trgu dela nadaljevalo, ko se bo gospodarska dejavnost okrepila in bo podprta z reformami, sprejetimi v okviru programa. Stopnja brezposelnosti se je avgusta 2018 znižala na 18,9 %, in sicer z 20,8 % leto prej in 24,5 % avgusta 2015, ko se je začel program EMS. Kljub pozitivnemu trendu je stopnja brezposelnosti še vedno zelo visoka, zlasti med mladimi, saj je brezposelnih 38 % mlajših od 25 let, skoraj trije od štirih brezposelnih pa so dolgotrajno brezposelni. Popolna uvedba reform socialnega varstva, namenjenih izboljšanju učinkovitosti, uspešnosti in ustreznosti grškega sistema socialnega varstva, bi lahko v prihodnjih letih pripomogla k izboljšanju socialnih razmer. Gibanje plač je bilo zmerno in v prihodnje bo ključnega pomena, da bodo socialni partnerji in grški organi zagotovili usklajenost gibanja plač s povečanjem produktivnosti, da se ohrani večja konkurenčnost plač in pozitivno ustvarjanje delovnih mest v okviru programa.

Kljub nekaterim pozitivnim znakom so pogoji financiranja še vedno težavni in bi lahko ovirali okrevanje. Potem ko je Grčija uspešno izstopila iz programa EMS, ustvarila zelo veliko denarno rezervo in dosegla dogovor o znatnem svežnju ukrepov za zagotovitev vzdržnosti javnega dolga, se je bonitetna ocena Grčije izboljšala. Vendar so razlike v donosu državnih vrednostnih papirjev še vedno velike zaradi težavnega zunanjega okolja in ranljivosti doma. Takšne razmere so še posebej težavne za zasebni sektor. Na splošno je ravnovesje makroekonomskih tveganj nagnjeno na negativno stran, kar je povezano z možnostmi za odstopanja pri domači politiki in šibko posredniško zmogljivostjo bančnega sektorja ter neugodnim zunanjim razvojem dogodkov, vključno z izrazito upočasnitvijo svetovne trgovine.

Desetletje trajajoča kriza v Grčiji je pustila številne posledice, ne le v obliki brezposelnosti, ampak tudi v obliki javnega in zasebnega dolga ter nedonosnih izpostavljenosti. Za odpravo težav z bilanco stanja ali rezervami bodo potrebna še leta trajnostne rasti, podprte z nadaljnjim izvajanjem strukturnih reform za zmanjšanje presežka, medtem pa bo Grčija verjetno ostala izpostavljena ekonomskim šokom.

Ključno vprašanje za zagotavljanje trajnostne rasti, ki zahteva posebno pozornost, je erozija osnovnega kapitala. Letne naložbe Grčije v osnovna sredstva so se med najvišjo vrednostjo leta 2007 in najnižjo stopnjo leta 2017 zmanjšale za 65 %. Vrzel v naložbenih tokovih se lahko popravi v nekaj letih, pri čemer bodo osrednjega pomena prizadevanja za izboljšanje poslovnega okolja, zlasti v zvezi s pravosodnim sistemom in registracijo nepremičnin.

Proračun za leto 2019 v skladu s ciljnim primarnim presežkom v višini 3,5 % BDP.

Po razpravah, ki so sledile predložitvi osnutka proračunskega načrta Komisiji, so grški organi dokončali sveženj diskrecijskih ukrepov, ki jih je treba vključiti v proračun za leto 2019: Komisija napoveduje, da bo proračun za leto 2019 izpolnil dogovorjeni cilj primarnega presežka v višini 3,5 % BDP. Kot je navedeno v mnenju Komisije o osnutku proračunskega načrta, sveženj spoštuje zahteve fiskalnega okvira Unije, saj zagotavlja, da bo primarni presežek v višini 3,5 % BDP in saldo sektorja država v višini 0,2 % BDP dosežen v letu 2019.

Sveženj diskrecijskih ukrepov se razlikuje od fiskalno nevtralnega svežnja ukrepov, povezanih z znižanji pokojnin, ki naj bi začeli veljati 1. januarja 2019 in ki so bili predhodno uzakonjeni sredi leta 2017. Grški organi nameravajo zamrzniti pokojnine do leta 2022, vendar ne bodo nadaljevali z znižanjem pokojnin, povezanim s takojšnjim ponovnim umerjanjem tako imenovanih negativnih osebnih razlik. Poleg tega si organi prizadevajo okrepiti sistem socialnih prejemkov z uvedbo novega stanovanjskega dodatka, ki bo v letu 2019 stal 400 milijonov EUR . Načrtujejo tudi zmanjšanje prispevkov za socialno varnost za nekatere kategorije samozaposlenih, subvencioniranje prispevkov delodajalcev za socialno varnost za osebe, mlajše od 24 let, znižanje davka na nepremičnine (ENFIA) , znižanje zgornje meje odhodkov za proračun za javne naložbe na raven, za katero organi menijo, da je bolj realistična glede na vztrajno premajhno porabo, ter postopno znižanje davkov od dohodkov pravnih oseb od leta 2020 naprej. Grški organi institucij niso obvestili o načrtih za spremembo predhodno uzakonjenega ukrepa v zvezi z znižanjem olajšav pri davku na dohodek, predvidenega za 1. januar 2020.

Komisija meni, da je končni sveženj diskrecijskih ukrepov, ki bodo vključeni v predlog proračuna za leto 2019, uravnotežen pristop k doseganju dogovorjenih fiskalnih in gospodarskih ciljev na način, ki podpira tudi socialno vključenost, in sicer iz več razlogov: