[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 29.4.2009

COM(2009) 210 konč.

SPOROČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

o odgovoru na poročila strokovnih skupin o naknadnih ocenah šestega okvirnega programa

SPOROČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

o odgovoru na poročila strokovnih skupin o naknadnih ocenah šestega okvirnega programa

1. Celoten kontekst

Sklepa o sedmem okvirnem programu[1] (ES in Euratom) določata, da se ocena okvirnih programov (OP) izvede najkasneje v dveh letih po njihovem zaključku. Naknadno oceno 6OP (2002–2006) je izvedela skupina 13 strokovnjakov pod vodstvom profesorja Ernsta Rietschela, predsednika združenja „Leibniz Association“. Ocenjevanje je namenjeno presoji načel, izvedbe in dosežkov 6OP in je podprto s številnimi dokazi[2]. Ugotovitve in priporočila specifične ocene neposrednih ukrepov Skupnega raziskovalnega središča (SRS) in raziskovanja TID so bili poslani skupini strokovnjakov.

Oba okvirna programa vsebujeta t. i. neposredne ukrepe, dejavnosti raziskav in razvoja, ki jih izvaja Skupno raziskovalno središče Evropske komisije (SRS). SRS in svet guvernerjev sta ustanovila skupino strokovnjakov[3], ki ji predseduje Sir David King in je septembra 2008 pripravila poročilo. Čeprav so se službe Komisije že odzvale na rezultate poročila[4] in so podale splošno podporo zapisanim priporočilom, Komisija meni, da je poročilo uporabno v kontekstu splošne ocene celotnega 6OP za usmerjanje pozornosti na to poročilo o oceni SRS, za katerega Komisija meni, da je referenčna ocena SRS (glej prilogo).

Naknadno oceno tematskih prednostnih področij TID v 6OP je izvedla skupina strokovnjakov, ki ji je predsedoval g. Esko Aho. Komisija je pozdravila poročilo in začela pripravljati začetne odgovore na priporočila v sporočilu[5] za institucionalne partnerje septembra 2008. Komisija predlaga, da se priporočila uporabijo kot osnova za širšo razpravo o evropski politiki inovacij v IKT[6].

2. Uvod

Glavni cilji šestega okvirnega programa (2002–2006) in njegovih posebnih programov so bili povezati, okrepiti in oblikovati Evropski raziskovalni prostor. S proračunom v višini 19 235 milijard EUR so to eni najbolj obširnih javnih raziskovalnih programov v svetovnem merilu in njihova ocena je zahtevno opravilo.

Komisija je nedavno prejela poročilo skupine strokovnjakov, ki je določila merila za obseg in kakovost uporabljenih dokazov in raven upoštevanih podrobnosti.

Ugotovitve, zaključki, priporočila in vizija prihodnosti OP, predstavljeni v tem poročilu, so dragocen prispevek za prihodnji razvoj politik in nadaljnje ocene, predvsem za vmesno oceno 7OP ter oblikovanje 8OP, ki se začne leta 2014.

Cilj tega sporočila je odgovoriti na vprašanja, ki so odprto in jasno zastavljena v naknadni oceni, s poudarkom na ukrepih, ki jih ima Komisija namen izvesti ali jih je že izvedla, da bi omilila problem, ter razpravljati o vprašanjih, za katera še ni očitnih in takojšnjih rešitev.

Jasno je, da številnih vprašanj iz poročila o oceni, predvsem o oblikovanju in vsebini OP ter finančnih pravil, Komisija zaradi njihovega načina izvajanja ne more obravnavati sama, ampak potrebuje sodelovanje širše skupine udeležencev, vključno z državami članicami, Svetom in Evropskim parlamentom.

3. ODGOVOR NA PRIPOROčILA

1. Komisija bi morala, preden predlaga načrt za 8OP, analizirati in bolj jasno dokumentirati sedanja ter prihodnja načela OP na skupni in mikro ravni. Število zastavljenih ciljev za OP bi moralo biti sorazmerno s sposobnostjo Komisije in drugih udeležencev, da te cilje dosežejo. Komisija bi morala bolje dokumentirati in omogočiti jasnejši vpogled v postopek posvetovanja za oblikovanje OP na skupni ravni in na ravni delovnega programa.

Komisija se strinja s splošnim namenom priporočila.

Priprava in oblikovanje predloga 8OP bosta sledila predhodnim obširnim, odprtim in jasnim posvetovanjem z udeleženci. Natančna analiza načel bo vključena v oceni učinka, ki bo spremljala predlog 8OP.

Oblikovanje ERP je bil glavni cilj raziskovalno-razvojne politike EU in OP že od leta 2003 in bo zelo verjetno to tudi ostal.

OP bo moral vedno bolj upoštevati partnerski pristop z državami članicami, kot je to določeno v ljubljanskem procesu[7], in splošno dogovorjeno vizijo ERP do leta 2020[8], in sicer z ustanavljanjem evropskega notranjega trga za znanost, znanje in tehnologijo, višjo stopnjo usklajevanja raziskovalnih dejavnosti in politik ter večjo usmerjenostjo v programe in politike, ki obravnavajo največje družbene izzive, kot so energija, okolje, podnebje, zdravje, staranje in trajnostni razvoj. To lahko privede do izzivov, kot je iskanje novih načinov financiranja za partnerje. Eden izmed ciljev je tudi podpreti in okrepiti izvajanje petih pobud ERP, ki so se začele izvajati leta 2008, predvsem raziskovalna partnerstva, strategije mednarodnega raziskovalnega sodelovanja in pristop skupnega načrtovanja.

2. OP mora biti več kot samo odraz začetnih želja udeleženih upravičencev ali skupine zainteresiranih strani. Za razvoj in spremembo je potrebna prilagodljivost. OP se ne sme razviti v nadomestilo za politike držav članic na področju raziskav in tehnološkega razvoja ali za druge lokalne problematike, ampak se mora boljše uskladiti z državnimi prizadevanji za raziskovanje, da bi okrepil in oblikoval ERP. Zavestno se mora izogibati monopolu. Trenutno sta Komisija in OP prisotna v skoraj vseh evropskih sodelovanjih na področjih RTD, kar predstavlja tveganje v smislu monotonega razmišljanja in idej ter izključitve prednosti, ki jo predstavlja različnost evropskega raziskovalnega sistema.

Komisija se na splošno strinja s priporočili in izraženo potrebo po boljši razporeditvi in usklajevanju nacionalnih in skupnostnih prizadevanj za raziskovanje, da bi okrepili in oblikovali ERP.

Želja po boljšem usklajevanju na politični in programski ravni je v glavnem načelo na katerem sloni potreba po močnem in trajnostnem partnerstvu ERP med Komisijo in državami članicami v okviru ljubljanskega procesa. Na politični ravni se to dosega z odprto metodo usklajevanja in izvajanjem pobud Skupnosti za ERP, začetih v letu 2008[9]. Na ravni programov Komisija predlaga pristop skupnega načrtovanja na podlagi izkušenj projektov ERA-NET in pobud v skladu s členom 169.

OP seveda ni nadomestilo za nacionalno financiranje, ampak mora zagotoviti za evropsko dodano vrednost ne glede na velikost in cilj projekta ter uporabljene instrumente.

Namigovanje na monopol Komisije in okvirnega programa v evropskem raziskovanju pa ni podprto z dokazi. Institucije in dejavnosti, kot so CERN, EUREKA, ESF in COST, so zgolj nekateri vseevropski in večstranski organi, ki dandanes podpirajo evropski raziskovalni sistem.

3. Terminologija „tretjih držav“ se mora opustiti saj ovira strateško razmišljanje. Nadomestiti jo morajo tri strategije: ena za sodelovanje OP EU z državami v razvoju; druga za sodelovanje z rastočimi gospodarstvi; tretja za sodelovanje z industrijsko razvitimi državami zunaj EU. Proračun za sodelovanje z najbolj obsežnimi gospodarskimi državami (kot sta ZDA in Japonska) in nastajajočimi gospodarstvi (vključno z Indijo, Kitajsko in Brazilijo) bi se moral znatno povečati, strategije bi morale biti preoblikovane za okrepitev mobilnosti s temi državami in za njihovo zavezanost v vlogi partnerjev osrednje dejavnosti OP in s tem krepitvijo kakovosti in namenskosti ERP. Dejavnosti OP za sodelovanje z državami v razvoju bi se morale osredotočiti na teme in tehnologije, ki so pomembne za razvoj, ter na področja, kjer imajo znanstveniki EU vodilno vlogo.

Pojem „tretje države“ zajema vse države, ki niso polnopravne članice okvirnega programa, vključno z državami, ki niso članice EU in niso pridružene članice.

Komisija priznava, da bi pojem lahko imel nekaj pomanjkljivosti, vendar to ni ovira za bolj osredotočeno in raznoliko razmišljanje o strateških raziskovalnih partnerstvih z navedenimi tremi skupinami držav[10]. Za boljšo preglednost in poenostavitev bi bilo treba pojem nadomestiti z dodatno razvrstitvijo. Komisija poudarja tudi pomembnost ohranjanja usmerjenosti v odličnost mednarodnega sodelovanja v OP, istočasno mora biti pozornost usmerjena na specifične raziskovalne potrebe, ki so jih določile partnerske države in tudi spodbujanje podpore usposabljanju za raziskovalne dejavnosti preko drugih virov financiranja.

Komisija se strinja s potrebo po zagotovitvi jasnejših usmeritev za raziskovalno sodelovanje s „tretjimi državami“, kot je bilo zapisano v nedavnem sporočilu o evropskem strateškem okviru za mednarodno sodelovanje na področju znanosti in tehnologije[11].

Komisija se popolnoma strinja z izraženo potrebo po povečanju financiranja za raziskovalna partnerstva z razvitimi državami in s tem okrepljenimi vezmi z najboljšimi svetovnimi znanstvenimi centri. Za doseganje tega pa je treba premostiti nekatere praktične ovire.

Nekatere novosti 7OP nakazujejo nadaljnji razvoj:

- ukrepi posebnega mednarodnega sodelovanja so se izkazali za učinkovite pri podpori partnerstev v skupnih izzivih, predvsem v sodelovanju z rastočimi gospodarstvi in državami v razvoju. Uvedeni so bili na primer usklajeni razpisi s strateškimi partnerji, kot sta Rusija in Indija;

- oblikovanje strateških partnerstev z državami članicami, in sicer „spodbujanje strateškega sodelovanja s ključnimi tretjimi državami z določanjem geografskih in tematskih prednostnih področij“. V ta namen je bil ustanovljen nov strateški forum za mednarodno znanstveno in tehnološko sodelovanje;

- vzajemno odpiranje programov, kot so programi na področju zdravstva med EU in Združenimi državami.

4. Za preskus raziskovalnih smernic in izvirnih načinov za doseganje sodelovanja (navdih izhaja iz izkušenj dejavnosti NEST v okviru 6OP) bi morali uvesti nov sistem od spodaj navzgor. Tak sistem bi moral biti pripravljen na hitro odzivanje in tveganje, znanstvena odličnost pa edino merilo za izbor.

Obmejna raziskovanja imajo v 7OP veliko večjo težo in filozofija od spodaj navzgor, ki je bila prvič uporabljena v dejavnosti NEST, je ključno načelo Evropskega raziskovalnega sveta (ERC), ki pokriva znanstvena in tehnična področja, vključno z družbenimi vedami in družboslovjem. Sprememba pristopa, v primerjavi s skupinskim raziskovalnim delom, ki ga je podpirala dejavnost NEST, je na primer podpora, ki jo ERC namenja vodilnim raziskovalcem in posameznim skupinam.

Sodelovalni vzorci so lahko učinkovita sredstva za spodbujanje medpanožnih obrobnih raziskav preko vseevropskega partnerstva, ki jih je, poleg tematskih prednostnih področij ERC, zajemala raziskovalna oblika dejavnosti NEST kot sestavni del vsakega tematskega prednostnega področja 7OP. Med njimi je pobuda z naslovom „Prihodnje in nastajajoče tehnologije (FET – proaktivni del) na področju prednostnih področij za IKT, katere cilj je usmerjanje virov na vizionarske in ambiciozne dolgoročne cilje, ki bodo zelo verjetno imeli velik vpliv v prihodnosti.

Komisija priznava, da je treba več pozornosti usmeriti za zagotovitev boljšega učinka kombinacije instrumentov, namenjenih podpori obrobnih raziskovalnih dejavnosti na vseh področjih raziskav, zajetih v OP za posamezne skupine in vseevropska partnerstva. Razmišljanje o krepitvi obmejne raziskovalne dejavnosti, kot je tista iz dejavnosti NEST, se ne sme omejiti zgolj na ciljno raziskovanje s posebnimi cilji, ampak mora upoštevati tudi večtematsko medpanožno raziskovanje in pristop od spodaj navzgor.

5. Sodelovanje MSP v tematskih prednostnih področjih je pomembno in se mora spodbujati. Vsekakor bi morali ponovno oceniti uporabnost splošnega cilja 15 % v prid mehanizmov, ki so bolj v skladu z ustrezno industrijsko dinamiko.

Komisija meni, da je treba spodbujati sodelovanje MSP v okvirnih programih znotraj tematskih prednostnih področij. Ciljna vrednost 15 % je odraz pomembnosti, ki jo zakonodajalec pripisuje tej tematiki in ni bila nikoli sama sebi namen. Regionalni in nacionalni programi, kot tudi njihovi udeleženci, so zelo pogosto bolj ustrezni glede na naravo in potrebe MSP.

V nadzorovanje sodelovanja MSP in za vzpostavitev posebnih določb, ki bi ustrezale njihovim potrebam, je bilo vloženega veliko truda v številnih OP, vključno s sedanjo medresorsko delovno skupino. Viden uspeh je zabeležil program Eurostars, ki je skupna pobuda med programom EUREKA in 7OP, katerega cilj je zagotoviti sredstva za tržno usmerjeno raziskovalno dejavnost in aktivno sodelovanje MSP, ki se ukvarjajo z raziskavami.

Pripravlja se področna študija, ki bo raziskala prednosti za MSP, udeležena v OP, vključno s posebnimi ukrepi v posebnem programu „Zmogljivosti“. Ta študija je namenjena tudi boljšemu razumevanju narave raziskovalnih dejavnosti MSP znotraj OP, vključno s potrebo visoko, srednje in manj tehnoloških MSP, da bi čim bolje lahko izkoristili podporo MSP v prihodnjih okvirnih programih.

6. Skupina strokovnjakov priporoča nadaljevanje procesa ESFRI, vključno s časovnim načrtom in predvidenimi dejavnostmi, in priznava, da so se dejavnosti OP, ki podpirajo raziskovalne infrastrukture, namenjene številnim področjem, izkazale za zelo učinkovite.

Komisija bo nadaljevala s podporo dejavnostim Evropskega strateškega foruma za raziskovalno infrastrukturo (ESFRI). ESFRI ima ključno vlogo v razvoju strategije, predvsem pri časovnem načrtu za nove evropske raziskovalne infrastrukture (ERI). Dopolnjevati bi ga morala oblikovanje nacionalnih časovnih načrtov držav članic in povečano usklajevanje raziskovalnih infrastruktur na globalni ravni. To je v skladu z dejavnostmi Skupnosti na tem področju. Za 7OP so v časovni načrt ESFRI vnesene nove dejavnosti, namenjene pomoči pri razvoju naslednje generacije evropskih raziskovalnih infrastruktur (izgradnja – pripravljalna faza).

Komisija to dopolnjuje z novim pravnim okvirom za ERI, ki bo spodbudil in pospešil proces odločanja.

Komisija priznava učinkovitost infrastruktur, ki so namenjene različnim področjem, kot so infrastrukture za IKT. Komisija bo še naprej v celoti podpirala nadaljnji razvoj, ob upoštevanju hitrega tehnološkega razvoja, svetovne razsežnosti in nasvetov, ki jih pripravljajo forumi, kot je eIRG[12].

7. Za znatno povečanje udeležbe raziskovalk v projektih OP so potrebni dodatni koraki, in sicer bolj aktiven pristop, kot je (ponovno) uvajanje posebnih ukrepov na področju enakosti spolov, ki bodo poleg merila kakovosti pogoj za financiranje večjih instrumentov. Statistični podatki se morajo sistemsko in neprekinjeno zbirati, analizirati in nadzirati. Če se pokaže, da cilji enakosti niso doseženi, je treba izvesti ustrezne ukrepe.

Komisija podpira izraženo potrebo po večjem ravnovesju med spoloma med evropskimi raziskovalci. Vseeno pa je previdna glede smernic, ki jih je priporočila skupina strokovnjakov. OP bi moral biti primer najboljše prakse in postavljati standarde. Odstotek žensk v OP je že višji od povprečja v državnih programih, vendar pa nedvomno obstajajo omejitve glede tega, kaj lahko OP doseže. Osnova za kakršno koli nadaljnje delovanje mora temeljiti na boljšem zbiranju in analizi statističnih podatkov o spolu raziskovalcev. Pojavlja se potreba po večji uporabi pristopa od spodaj navzgor, v sodelovanju z državami članicami in drugimi področji politike, ki vplivajo na enakost spolov; kot dober primer lahko navedemo evropski kodeks najboljših praks za ženske na področju IKT[13], katerega cilj je, v sodelovanju z evropsko IKT industrijo, ustvarjanje pogojev ki bi bili za ženske dovolj privlačni in bi jih znali tudi zadržali.

8. Za prihodnjo evropsko znanstveno in tehnološko vitalnost in konkurenčnost je pomembno, da mladina v raziskovalni dejavnosti vidi zanimivo poklicno izbiro. Ena možnost je lahko bolj intenzivno usmerjanje OP v obravnavanje svetovnih potreb in izzivov. Druge možnosti bi lahko bile nadaljnje spodbujanje mobilnosti mladih evropskih raziskovalcev in možnost za večje število študentov in mladih raziskovalcev iz držav, ki se na področju znanosti šele uveljavljajo, da se odločijo za študij in delo v Evropi.

Komisija se strinja z izraženo potrebo, da se mlade pritegne k poklicem na področju znanosti in tehnologije. Iz Rocardovega poročila o poučevanju znanosti[14] je jasno razvidno, da interes mladih za znanstvene študije upada, v zaključkih pa je omenjena potreba po koreniti prenovi znanstvenih izobraževalnih modelov.

Rešitve je treba iskati na ravni držav članic in Skupnosti. Zajemati morajo ukrepe iz različnih področij politike in vključevati velik razpon zainteresiranih strani.

7OP se že v večji meri osredotoča na svetovne potrebe in izzive, na primer na tehnologijo obnovljivih virov v evropskem strateškem načrtu za energetsko tehnologijo (načrt SET). Skupne tehnološke pobude, predlagan pristop skupnega načrtovanja in ustvarjanje globalnih partnerstev v okviru nove mednarodne strategije Z&T se vsi osredotočajo na svetovne potrebe in izzive.

Drugo področje, na katerem je viden napredek, je trg za raziskovalce. Nedavno ustanovljeno evropsko partnerstvo za raziskovalce je namenjeno nacionalnim ukrepom in ukrepom evropske politike, ki naj bi poskrbeli za večjo privlačnost Evrope v smislu poklicne kariere za raziskovalce in njihove mobilnosti. Nadaljnje sprejemanje načel Evropske listine za raziskovalce na ravni raziskovalnih inštitutov ter Kodeksa ravnanja pri zaposlovanju raziskovalcev bo pripomoglo k ustvarjanju bolj oprijemljivih možnosti za razvijanje raziskovalne kariere in resnično konkurenčnost. Komisija pričakuje, da bo v prihodnje videla več dejavnosti za osveščanje na ravni srednješolske izobrazbe, ko se mladi odločajo in izbirajo poklicne poti.

Glede vprašanja spodbujanja mladih znanstvenikov, da bi študirali in delali v Evropi, Komisija poudarja resničen napredek v zvezi z inovacijami kot so „znanstveni vizum“, ki raziskovalcem iz tretjih držav zagotavlja posebno dovoljenje za bivanje . Istočasno pa je treba preprečiti „beg znanstvenih možganov“. Cilj je spodbujati resnično izmenjavo, vključno s fazo vračanja v tretjo državo, da bi omogočili ustanavljanje državnih inštitutov v njihovih državah, istočasno pa bi ustvarjali vezi za dolgoročno vzajemno korist.

9. Uprava OP ne potrebuje dodatnih popravkov temveč korenito preobrazbo. Komisija bi morala najeti zunanjo pomoč za revizijo postopkov, vključno s postopki finančnega preverjanja, za posebne cilje, ki vključujejo 50 odstotno zmanjševanje vsebin, kot je na primer kazalec časa, potrebnega za sklepanje pogodb, in prehod s stroškovne osnove na pogodbe s cenovno osnovo, tako da za stroške ne bo več potrebna finančna revizija, razen mogoče pri manjšem številu projektov. Komisija bo pri podpiranju znanstvenih projektov nadaljevala prehod s sistema pogodb na sistem subvencij.

Komisija se zaveda pomembnosti uprave in poenostavljanja ter je seznanjena z obema zadevama, ki jih omenja skupina strokovnjakov. Poenostavljanje postopkov je bil eden glavnih ciljev 7OP in njegovi dosežki so opisani v nedavnem poročilu o napredku 7OP, na primer jamstveni sklad za udeležence, ki je omogočil ukinitev predhodno preverjanje finančne sposobnosti za veliko večino udeležencev;, enkratna predložitev uradnih listin z eno prijavo, nova elektronska orodja za lažje pogajanje pri pogodbah.

Kot poudarja poročilo o napredku je možnost Komisije, da poenostavlja postopke, omejena z danim pravnim kontekstom. Korenita preobrazba, ki jo predlaga poročilo, bi se lahko naslonila na zunanjo pomoč za revizijo postopkov, vendar zahteva tudi skupna prizadevanja zakonodajalca, organa za izvrševanje proračuna in Računskega sodišča, da bi spremenili celoten pravni, finančni in nadzorni okvir. Cilj bi moral biti doseganje boljšega ravnotežja med poenostavitvijo in zmanjšanjem upravnega bremena na eni strani ter dobrega finančnega poslovanja in odgovornosti na drugi.

Sporočilo Komisije o poenostavitvi je predvideno za leto 2010. To bo priložnost za razmislek o teh vprašanjih in upoštevanje trenutnih izmenjav mnenj med zakonodajnim organom in Računskim sodiščem glede načela sprejemljivega tveganja napake[15].

10. Za oceno in dokazovanje vplivov OP mora Komisija svoja obzorja ocenjevanja znatno razširiti. Do zdaj so ocene OP težile k osredotočenem pregledu načrtovanja in organizacije najnovejšega programa. Obstaja občutno pomanjkanje razumevanja vplivov OP na daljši rok in v širšem kontekstu (vključno z institucijami, stroko in tehnologijo, industrijo, družbo na splošno ter politiko). Programsko usmerjeni način ocenjevanja, ki ga podpira notranji pravilnik Komisije, je seveda pomemben, vendar je zelo težko razviti dobro razumevanje načina delovanja OP in ga izboljšati, ne da bi pri tem upoštevali druge navedene vidike.

Komisija se zaveda potrebe po študiji o dolgoročnih in strukturnih vplivih OP (na institucije, industrijo, države članice itd.) in je že začela s postopkom, s katerim bo zagotovila njeno izvedbo.

Za razumevanje dolgoročnih vplivov je pomembna močna podpora držav članic. Nedavne študije o vplivu in konference EUFORDIA[16] so pravočasno pokazale na to, kakšni so lahko rezultati podobnih ad hoc pobud, ki jih bo Komisija tudi nadalje spodbujala.

4. IZGLEDI

Ta odgovor na oceno 6OP je del obnovljenih in okrepljenih obveznosti, ki si jih je zadala Komisija, in sicer da bo poročala o izvedbi, napredku in dosežkih okvirnih programov.

Poleg tega sporočila, ki je posledica poročanja in poskusnega ocenjevanja, vključenega v nedavno objavljenem poročilu o spremljanju 7OP[17], je predvideno poročilo o napredku 7Op in vmesna ocena 7OP leta 2010.

Poročilo o naknadni oceni 6OP, naknadni odgovor Komisije ter posebna poročila o neposrednih ukrepih SRS in raziskavah TID bodo ključne vsebine za vmesno oceno 7OP. To bo pomagalo zagotoviti ne samo boljšo kontinuiteto in poglobljeno razumevanje o ocenjenih zadevah, ampak tudi okrepljeno sodelovanje med ocenjevanjem ter postopki za oblikovanje politik in odločitev. Pomagalo bo tudi pri prilagajanju trenutnega okvirnega programa in oblikovanja drugih OP kot pomoč pri ustanavljanju Evropskega raziskovalnega prostora: evropskega notranjega trga za znanost, znanje in tehnologijo, ki povečuje znanstveno in tehnološko odličnost s konkurenčnostjo. Hkrati zagotavlja prostor za usklajevanje raziskovalnih dejavnosti, programov in politik v Evropi, ki obravnavajo največje družbene spremembe z večjo učinkovitostjo in uspešnostjo.

Priloga

Neodvisna ocena neposrednih ukrepov Skupnega raziskovalnega središča (SRS) v 6OP

Naknadna ocena 6OP za SRS, ki jo je pripravila skupina strokovnjakov, ki ji predseduje Sir David King, se osredotoča na neposredne ukrepe okvirnih programov in poročil o rezultatih posebnih programov SRS. Komisiji in SRS ponuja priporočila za neprekinjeno izboljšanje za podporo politiki, ki temelji na znanstveni osnovi.

Skupina se je pri oceni odločila za poudarek celostnega pristopa SRS in ne ocene rezultatov vsakega izmed sedmih inštitutov SRS. Zato je ocenila organizacijo kot enoto, ki se osredotoča na glavna področja pristojnosti glede na strukturo večletnega delovnega programa za 6OP. Tematski dosežki so bili ocenjeni na osnovi ogledov na kraju samem in vzporedno s študijo temeljnega gradiva, ki ga je predložil SRS. Skupina strokovnjakov je posvetila posebno pozornost kakovosti raziskovalnih dejavnosti, kakovosti izvajanja in upravljanja ter seveda doseganja zadanih ciljev. Upoštevala je tudi dokaze iz ankete uporabnikov SRS, ki jo je izvedlo zunanje podjetje za raziskovanje mnenj.

Celostna ocena rezultatov SRS in dosežkov med 6OP je pozitivna, iz česar lahko sklepamo, da je SRS prestala pomembno preobrazbo v zadnjih desetih letih in je utrdila svojo vlogo nepogrešljivega vira znanja in strokovnosti, ki služi za podporo političnim programom EU. Posredovana znanstvena in politična podpora je ocenjena z „dobro, zelo dobro in včasih odlično“. Skupina strokovnjakov je zabeležila izboljšanje usmerjanja v potrebe uporabnikov SRS že od 5OP in tudi med 6OP, vse od sprejetja novega poslanstva SRS leta 1998. Skupina priznava strateški okvir SRS: odločna izjava o nameri in vrednotah ter redna notranja ocenjevanja. Za dokončno oblikovanje strateškega okvira in višjo raven delovanja organizacije v smislu politike zadovoljevanja potreb uporabnikov skupina strokovnjakov poudarja potrebo po tem, da SRS pripravi dolgoročno vizijo in celostno strategijo družbe. S takim izboljšanim delovanjem ima SRS po mnenju skupine strokovnjakov ustrezno osnovno znanje in sposobnost za poseganje v ustrezne politične postopke na aktiven način.

Glede izvajanja neposrednih ukrepov v 6OP je SRS dosegel pozitivno oceno v smislu usmerjenosti na potrebe uporabnikov, kakovosti in vpliva. Komisija pozdravlja ugotovitve in visoko raven analize poročila ter izraža zaupanje v priporočila. Priznava vlogo sveta guvernerjev pri razpravi zgodnjih rezultatov in izraža zadovoljstvo glede pozitivnih odzivov znanstvene skupnosti[18], kar bo pripomoglo k okrepitvi vloge SRS kot internega dobavitelja znanstvene podpore in nasvetov.

Komisija popolnoma sprejema priporočila iz poročila ter se zavezuje, da bo pripravila vseobsegajočo strategijo družbe za SRS še pred vmesno oceno 7OP. Končni cilj je optimalni izkoristek osnovnega znanja SRS v podporo politikam EU in zagotovitev jasne vloge SRS pri razpravah, politiki in raziskavah, ki zadevajo znanstvena vprašanja v OP EU in Euratoma. Znotraj SRS se bo izvajalo nadaljnje vključevanje in usklajevanje med institucijami.

V 7OP ima SRS malo bolj aktiven pristop k podpori svoje politike, in sicer z objavo referenčnih poročil SRS. Ta poročila SRS spodbujajo razprave o pomembnih družbenih vprašanjih, ki so poglavitnega pomena tako za evropske zakonodajalce kot za državljane, zapisano pa je v obliki priporočil. Glede na pridobljeno znanje in izkušnje ter tesno sodelovanje z znanstveno skupnostjo ima dobro izhodišče pri prepoznavanju možnih težav. V tej luči Komisija podpira SRS pri njegovem soočanju z izzivom, in sicer s pripravo družbene strategije, ki ima za cilj tudi razvijanje zaželenega, bolj aktivnega pristopa pri podpori zakonodajnega postopka.

[1] Sklep št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013); 2006/970/Euratom: Sklep Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom) za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (2007–2011).

[2] Podrobni podatki o dokazih in uporabljeni metodi, ki jo uporablja skupina strokovnjakov za oceno 6OP, so na voljo v poročilu o oceni na naslovu: http://ec.europa.eu/research/reports/2009/pdf/fp6_evaluation_final_report_en.pdf

[3] Naknadna ocena, neposredni ukrepi Skupnega raziskovalnega središča v okviru šestega okvirnega programa (2002–2006), zaključno poročilo septembra 2008.

[4] Naknadna ocena neposrednih ukrepov v okviru šestega okvirnega programa za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (RTD), ki jih je izvedlo Skupno raziskovalno središče, SEC(2008) 3105.

[5] COM(2008) 533 -

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2008:0533:FIN:SL:PDF

[6] COM(2009) 116; „Strategija za raziskave, razvoj in inovacije na področju IKT v Evropi: kako do izboljšav?“ (http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:52009DC0116:SL:HTML).

[7] Svet za konkurenčnost z dne 30. maja 2008 je začel „ljubljanski proces“ okrepljenega političnega usmerjanja in upravljanja ERP. Trenutno se med Komisijo in državami članicami razvija pet oblik partnerstva: poklicne možnosti in mobilnost raziskovalcev; upravljanje intelektualne lastnine pri dejavnostih prenosa znanja; skupno načrtovanje držav članic; vseevropske raziskovalne infrastrukture; mednarodno sodelovanje na področju znanosti in tehnologije.

[8] Vizijo ERP za leto 2020 je sprejel Svet za konkurenčnost 2. decembra 2008.

[9] htpp://ec.europa.eu/research/era/specific-era-initiatives_en.html

[10] Navedene skupine so: „pridružene države“; „države evropske sosedske politike“ (sredozemske in vzhodne države); in „strateške države“, slednje s tematsko usmerjenostjo, vključno s svetovnimi izzivi, razvojnimi cilji itd.

[11] COM (2008) 588, „Strateški evropski okvir za mednarodno sodelovanje na področju znanosti in tehnologije“, str. 7.

[12] Posvetovalna skupina za e-infrastrukturo: http://www.e-irg.eu/.

[13] http://ec.europa.eu/information_society/activities/itgirls/doc/code.pdf

[14] http://ec.europa.eu/research/science-society/document_library/pdf_06/report-rocard-on-science-education_en.pdf

[15] V skladu s sporočilom COM(2008) 866 z dne 16.12.2008, „K enotnemu razumevanju koncepta dopustnega tveganja napake“.

[16] Evropski forum o oceni učinkov raziskav in razvoja

[17] http://ec.europa.eu/research/reports/2009/pdf/first_fp7_monitoring_en.pdf

[18] „Dismal no more: Europe's Joint Research Centre should be empowered to stimulate other EU institutions“. Objavljeno v : Nature 457, 357-358 (22. januarja 2009).