ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
21.

ugotavlja, da gozdni požari v nekaterih državah in regijah EU predstavljajo največjo grožnjo za ohranitev gozdnih ekosistemov (tj. gozda in grmičevja). Ti požari so posledica neugodnih vremenskih razmer, pa tudi prekomernega kopičenja vnetljivih materialov na gozdnih površinah, ki so zaradi nizke donosnosti neizkoriščene ali zapuščene. Tako so požari bolj intenzivni in siloviti in jih je izredno težko pogasiti. Treba je spodbujati in podpirati preventivno gozdarstvo, da bi z ukrepi za zmanjšanje in spremembo vnetljivega rastlinskega materiala ter za postavitev in vzdrževanje protipožarnih posek gozdne površine postale odpornejše na širjenje požarov. Ostanke biomase, pridobljene s temi dejavnostmi, bi morali uporabiti za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov in tako zmanjšati emisije CO2;
30.

meni, da so izkušnje in sodelovanje institucij EU na tem področju ključnega pomena in ponovno poudarja, da je potrebna močnejša politična in tehnična podpora za zagotovitev stalnega čezmejnega sodelovanja sosednjih držav EU na ravni lokalnih oblasti; poziva države članice in sodelujoče države k celoviti uporabi instrumentov, kot so program TAIEX in drugi obstoječi instrumenti partnerstev, pa tudi programov, kot je Evropa za državljane 2007–2013, ki so osnova za razvoj pristopa na ravni diplomacije mest;
2.9

pozdravlja dejstvo, da Komisija izpostavlja izzive v zvezi z izbiro gradiva za digitalizacijo, in meni, da je predvsem pomembno, da se dovolj pozornosti posveti selekcijskim merilom, ki morajo temeljiti na lokalnih in regionalnih danostih, ter da se pri tem doseže ravnovesje med zahtevami javnosti in zahtevami, povezanimi z arhiviranjem gradiva;
2.1

priporoča, da se mesto decentraliziranega sodelovanja obravnava v skladu z naslednjimi načeli: a) globalni pristop do boja proti revščini v svetu in prizadevanja za uresničitev ciljev novega tisočletja ZN morajo upoštevati lokalno dimenzijo potreb in njihovega zadovoljevanja; b) pomembno je torej priznati, da imajo, ob drugih akterjih, tudi skupnosti posebna znanja in izkušnje, ki izhajajo iz izvajanja njihovih pristojnosti in odgovornosti do prebivalstva njihovih ozemelj; c) evropska razvojna politika mora, da bi izboljšala svoj učinek, v svoje strategije vključiti prispevek akterjev, ki so nosilci demokracije in razvoja, hkrati pa delijo načeli partnerstva in prisvojitve, ki sta načeli Unije; d) ugotavlja, da je mednarodni razvoj dvosmerni proces in da bodo evropske lokalne in regionalne oblasti, poleg tega, da lahko veliko prispevajo k razvoju v smislu idej in najboljših praks, lahko izkoristile tudi možnost večjega vzajemnega delovanja in sodelovanja z vladami, lokalnimi oblastmi in lokalnimi skupnostmi po svetu ter učenja iz njihovega dela in izkušenj; e) ugotavlja, da je boljše upravljanje ključ do uspešne razvojne politike in da je poglavitna sestavina dobrega upravljanja priznavanje, da je najbolje, če se odločitve sprejemajo čim bliže državljanom, na katere te odločitve vplivajo.
19.

se strinja z analizo Komisije glede spoštovanja načela subsidiarnosti v okviru tega predloga. Pravzaprav je njegov namen oblikovati učinkovit notranji trg za geografske označbe za industrijske in obrtne izdelke, katerih zaščita je v deljeni pristojnosti EU in držav članic. Države članice same ne morejo doseči tega cilja zaradi številnih različnih pravil, ki so bila oblikovana na nacionalni ravni in niso vzajemno priznana. Ohranitev zgolj nacionalnih pristopov bi povzročila pravno negotovost za proizvajalce, preprečila preglednost trga za potrošnike, vplivala na trgovino znotraj Unije in omogočila neenako konkurenco pri trženju izdelkov, zaščitenih z geografsko označbo. Predlog Komisije torej predstavlja pravo evropsko dodano vrednost.
55.

poudarja, da mora biti EU vodilna v svetu v boju proti podnebnim spremembam ter sosednje države in druge velike onesnaževalce spodbujati k sprejemanju ambicioznih standardov in ciljev; v zvezi s tem izpostavlja pobude OR, kot so Konferenca regionalnih in lokalnih oblasti za vzhodno partnerstvo (CORLEAP), Evro-sredozemska skupščina lokalnih in regionalnih oblasti (ARLEM) in decentralizirano sodelovanje, kot je pobuda iz Nikozije za sodelovanje z libijskimi župani, ki bi z orodji in metodami, razvitimi v okviru podnebnega pakta, lokalne in regionalne oblasti sosednjih držav lahko podprle pri izmenjavi, uvajanju in izvajanju dobre prakse za bolj trajnostno in zeleno gospodarstvo;
Da se zagotovi učinkovita in ustrezna uporaba navedene obveznosti in da se ne naloži nesorazmerno breme, bi si morale spletne platforme, na katere se nanaša, razumno prizadevati za preverjanje zanesljivosti informacij, ki jih zagotavljajo zadevni trgovci, zlasti z uporabo prosto dostopnih uradnih spletnih podatkovnih zbirk in spletnih vmesnikov, kot so nacionalni poslovni registri in sistem izmenjave podatkov o DDV45, ali tako da od zadevnih trgovcev zahtevajo predložitev zaupanja vrednih dokazil, kot so kopije osebnih dokumentov, overjeni bančni izpiski, potrdila družb in izpiski iz poslovnega registra. Uporabijo lahko tudi druge vire, ki so na voljo prek oddaljenega odstopa in ki zagotavljajo podobno stopnjo zanesljivosti za zagotavljanje izpolnjevanja te obveznosti. Vendar pa spletne platforme, na katere se nanaša, ne bi smele izvajati čezmernih ali dragih spletnih dejavnosti iskanja dejstev ali izvajati takojšnjih preverjanj. Prav tako se ne bi smelo razumeti, da take spletne platforme, ki so si razumno prizadevale, kot zahteva ta uredba, zagotavljajo zanesljivost informacij do potrošnikov ali drugih zainteresiranih strani. Take spletne platforme bi morale tudi oblikovati in organizirati svoje spletne vmesnike tako, da trgovcem omogočajo zagotavljanje skladnosti z obveznostmi, ki jih imajo na podlagi prava Unije, zlasti zahtev iz členov 6 in 8 Direktive 2011/83/EU Evropskega parlamenta in Sveta46, člena 7 Direktive 2005/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta 47 ter člena 3 Direktive 98/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta48.

Da se zagotovi učinkovita in ustrezna uporaba navedene obveznosti in da se ne naloži nesorazmerno breme, bi si morale spletne platforme, na katere se nanaša, razumno prizadevati za preverjanje zanesljivosti informacij, ki jih zagotavljajo zadevni trgovci, zlasti z uporabo prosto dostopnih uradnih spletnih podatkovnih zbirk in spletnih vmesnikov, kot so nacionalni poslovni registri in sistem izmenjave podatkov o DDV45, ali tako da od zadevnih trgovcev zahtevajo predložitev zaupanja vrednih dokazil, kot so kopije osebnih dokumentov, overjeni bančni izpiski, potrdila družb in izpiski iz poslovnega registra. Uporabijo lahko tudi druge vire, ki so na voljo prek oddaljenega odstopa in ki zagotavljajo podobno stopnjo zanesljivosti za zagotavljanje izpolnjevanja te obveznosti. Take spletne platforme bi morale tudi oblikovati in organizirati svoje spletne vmesnike tako, da trgovcem omogočajo zagotavljanje skladnosti z obveznostmi, ki jih imajo na podlagi prava Unije, zlasti zahtev iz členov 6 in 8 Direktive 2011/83/EU Evropskega parlamenta in Sveta46, člena 7 Direktive 2005/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta 47 ter člena 3 Direktive 98/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta48.
Horizontalna načela, kot so določena v členu 3 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in v členu 10 Pogodbe o delovanju Evropske unije, vključno z načeli subsidiarnosti in sorazmernosti iz člena 5 PEU, bi morali upoštevati pri izvajanju skladov, ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah. Države članice bi morale spoštovati tudi obveznosti, ki izhajajo iz Konvencije ZN o pravicah invalidov, in zagotoviti dostopnost v skladu s členom 9 te konvencije in v skladu s pravom Unije, ki usklajuje zahteve glede dostopnosti proizvodov in storitev. Države članice in Komisija bi si morale prizadevati za odpravo neenakosti in spodbujanje enakosti moških in žensk ter vključevanje vidika spola in se bojevati tudi proti diskriminaciji na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. Sklada ne bi smela podpirati ukrepov, ki prispevajo h kakršni koli obliki segregacije. Cilji skladov bi se morali dosegati v okviru trajnostnega razvoja in spodbujanja cilja Unije o ohranjanju, varovanju in izboljšanju kakovosti okolja, kot je določeno v členih 11 in 191(1) PDEU ter ob upoštevanju načela „onesnaževalec plača“. Da bi se zaščitila celovitost notranjega trga, bodo operacije v korist podjetij skladne s pravili Unije o državni pomoči, kakor so določena v členih 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

Horizontalna načela, kot so določena v členu 3 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in v členu 10 Pogodbe o delovanju Evropske unije, vključno z načeli subsidiarnosti in sorazmernosti iz člena 5 PEU, bi morali upoštevati pri izvajanju skladov, ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah. Države članice bi morale spoštovati tudi obveznosti, ki izhajajo iz Konvencije ZN o pravicah invalidov, in zagotoviti dostopnost v skladu s členom 9 te konvencije in v skladu s pravom Unije, ki usklajuje zahteve glede dostopnosti proizvodov in storitev. Države članice in Komisija bi si morale prizadevati za odpravo neenakosti in spodbujanje enakosti moških in žensk in se bojevati tudi proti diskriminaciji na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. V vse faze porabe sredstev, od načrtovanja do poročanja, bi bilo treba vključiti vidika spola v proračun, in sicer tudi s kazalniki, povezanimi s spolom, in zbiranjem podatkov, razčlenjenih po spolu. Skladi ne bi smeli podpirati ukrepov, ki prispevajo h kakršni koli obliki segregacije. Cilji skladov bi se morali dosegati v okviru trajnostnega razvoja in spodbujanja cilja Unije o ohranjanju, varovanju in izboljšanju kakovosti okolja, kot je določeno v členih 11 in 191(1) PDEU ter ob upoštevanju načela „onesnaževalec plača“. Da bi se zaščitila celovitost notranjega trga, bodo operacije v korist podjetij skladne s pravili Unije o državni pomoči, kakor so določena v členih 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije.
(5) Evropski organ za delo (v nadaljnjem besedilu: organ za delo) bi bilo treba ustanoviti, da se prispeva h krepitvi pravičnosti in zaupanja na enotnem trgu. V ta namen bi moral organ za delo podpirati države članice in Komisijo pri zagotavljanju boljšega dostopa posameznikom in delodajalcem do informacij o njihovih pravicah in dolžnostih pri čezmejni mobilnosti delovne sile ter do zadevnih storitev, spodbujati usklajenost z zadevnimi pravili in sodelovanje med državami članicami, da se zagotovi učinkovita uporaba prava Unije na teh področjih, ter posredovati in lajšati iskanje rešitev v čezmejnih sporih ali pri čezmejnih motnjah na trgu dela.

(5) Evropski organ za delo (v nadaljnjem besedilu: organ za delo) bi bilo treba ustanoviti, da se prispeva h krepitvi pravičnosti in zaupanja na enotnem trgu. V ta namen bi moral organ za delo podpirati države članice in Komisijo pri zagotavljanju boljšega dostopa posameznikom in delodajalcem do informacij o njihovih pravicah in dolžnostih pri čezmejni mobilnosti delovne sile ter do zadevnih storitev, spodbujati usklajenost z zadevnimi pravili in sodelovanje med državami članicami, da se zagotovi učinkovita uporaba prava Unije na teh področjih, ter posredovati in lajšati iskanje rešitev v čezmejnih sporih ali pri čezmejnih motnjah na trgu dela. Sem sodi tudi dosleden in učinkovit sistem izvrševanja.
Predlog Komisije Predlog spremembe OR

(5) S programom je mogoče financirati dejavnosti, ki jih Komisija izvede kot podporo pri pripravi, izvajanju in vključevanju okoljske in podnebne zakonodaje in politik Unije ali zadevne zakonodaje in politike Unije za prehod na čisto energijo za uresničevanje ciljev iz člena 3. Take dejavnosti lahko vključujejo: (5) S programom je mogoče financirati dejavnosti, ki jih Komisija izvede kot podporo pri pripravi, izvajanju in vključevanju okoljske in podnebne zakonodaje in politik Unije ali zadevne zakonodaje in politike Unije za prehod na čisto energijo za uresničevanje ciljev iz člena 3. Take dejavnosti lahko vključujejo:

(a) informacije in obveščanje, vključno z akcijami ozaveščanja. Finančna sredstva, ki so v skladu s to uredbo dodeljena komunikacijskim dejavnostim, krijejo tudi korporativno komuniciranje o političnih prednostnih nalogah Unije ter o izvajanju in stanju prenosa okoljske in podnebne zakonodaje ali zadevne zakonodaje Unije o čisti energiji; (a) informacije in obveščanje, vključno z akcijami ozaveščanja. Finančna sredstva, ki so v skladu s to uredbo dodeljena komunikacijskim dejavnostim, krijejo tudi korporativno komuniciranje o političnih prednostnih nalogah Unije ter o izvajanju in stanju prenosa okoljske in podnebne zakonodaje ali zadevne zakonodaje Unije o čisti energiji;

(b) študije, pregledne študije, izdelavo modelov in pripravo scenarijev; (b) študije, pregledne študije, izdelavo modelov in pripravo scenarijev;

(c) pripravo, izvajanje, spremljanje, preverjanje in ocenjevanje projektov, ki se ne financirajo iz programa, politik, programov in zakonodaje; (c) pripravo, izvajanje, spremljanje, preverjanje in ocenjevanje projektov, ki se ne financirajo iz programa, ukrepov za izvajanje i n izboljšanje upravljanja, politik, programov in zakonodaje;

(d) delavnice, konference in sestanke; (d) delavnice, konference in sestanke;

(e) platforme za mreženje in dobre prakse; (e) platforme za mreženje in dobre prakse;
se strinja z naslednjo pripombo v delovnem dokumentu služb Komisije z naslovom Report on the Blue Growth Strategy – Towards more sustainable growth and jobs in the blue economy (Poročilo o strategiji modre rasti – Za bolj trajnostno rast in delovna mesta v modrem gospodarstvu), SWD(2017) 128 final:

„Na splošno se zdi, da je bilo posebej za prednostne naloge strategije za Atlantik v različnih operativnih programih teh skladov namenjenih razmeroma malo sredstev, medtem ko so za ukrepe in prednostne naloge, ki niso značilni za pomorski sektor, lahko na voljo znatna sredstva. To je velik izziv na nacionalne in regionalne organe upravljanja. Nasprotno pa je bilo financiranje iz Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo cilj strategije za Atlantik“;
53.

opozarja, da so evropski strukturni in investicijski skladi (skladi ESI) glavni instrument EU za spodbujanje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije v vseh državah članicah in da je njihova poenostavitev bistvenega pomena za doseganje ciljev politike; predvideti bi bilo treba takojšnje izboljšave v tem programskem obdobju in dolgoročno poenostavitev, na podlagi česar bi bila možna podrobna revizija sedanjega mehanizma za izvajanje in veljavne zakonodaje;
34.

poudarja, da so na voljo omejena sredstva in da si Komisija prizadeva za čim hitrejšo in geografsko celovito izvajanje pobude WiFi4EU, zato je treba lokalne in regionalne oblasti čim prej obvestiti o načrtovanem programu in z njim povezanih pogojih;
47.

poudarja, da so nacionalne, regionalne in lokalne uprave pristojne za izvajanje nekaterih predpisov in zakonov, ki temeljijo na zakonodaji EU, zato je treba proučiti, kako je mogoče nove predpise EU izvajati učinkovito in z upravnega vidika čim bolj enostavno, tako da za posamezne ravni upravljanja pri izvajanju ne bi prihajalo do nepotrebne rabe virov in stroškov;
6.

poudarja čezmejno naravo onesnaženosti zraka in ocenjuje, da ta problematika terja pristop na več ravneh, pri katerem vsaka raven oblasti (evropska, nacionalna, regionalna in lokalna) prevzame svoj del odgovornosti. Potreben je celostni pristop, ki bo upošteval odgovornost onesnaževalcev, pravne pristojnosti in pravično razdelitev stroškov. Vse ravni oblasti so v preteklih letih sprejele vrsto ukrepov za izboljšanje kakovosti zraka na lokalni ravni in si za to še naprej prizadevajo, vendar potrebujejo ustrezno finančno podporo ter učinkovita politična in regulatorna orodja, s katerimi je mogoče doseči želene rezultate (npr. emisijske standarde Euro 6). Lokalni in regionalni ukrepi so pomembni, vendar je njihova koristnost (lokalno) omejena, povečini pa so zanje potrebne velike naložbe. Vpliv, sredstva in manevrski prostor lokalnih skupnosti so pogosto omejeni. Evropska politika o nadzoru virov onesnaževanja in nacionalne zakonodaje pogosto precej bolj prispevajo h kakovosti zraka in so večinoma bolj stroškovno učinkovite. Zato mora biti politika o nadzoru virov onesnaževanja pred zahtevami glede imisij;
Predlog spremembe OR

1. Strategije celostnega upravljanja obalnih območij vsebujejo vsaj evidenco ukrepov, ki se uporabljajo na obalnih območjih, in analizo potrebe po dodatnih ukrepih za izpolnitev ciljev iz člena 5. V strategijah se določi celostno in medsektorsko izvajanje politik ter upošteva medsebojno vplivanje med kopenskimi in pomorskimi dejavnostmi. 2. Države članice pri pripravi strategij celostnega upravljanja obalnih območij upoštevajo vsaj naslednje dejavnosti: (a) izkoriščanje posebnih naravnih virov, vključno z obrati za pridobivanje energije in proizvodnjo obnovljive energije; (b) gradnjo infrastrukture, energetskih obratov, prometnih kapacitet, pristanišč, pomorskih objektov in drugih struktur, vključno z zeleno infrastrukturo; (c) kmetijstvo in industrijo; (d) ribištvo in akvakulturo; (e) ohranjanje, obnovo in upravljanje obalnih ekosistemov, ekosistemskih storitev in narave, obalnih pokrajin in otokov; (f) prilagajanje na podnebne spremembe in blažitev teh sprememb.
(a)

omogoča računalniško obdelavo in izmenjavo informacij, podatkov in dokumentov, ki so potrebni za izvajanje uradnega nadzora ali izhajajo iz izvajanja uradnega nadzora, evidentiranja izvajanja ali rezultatov uradnega nadzora, v vseh primerih, v katerih pravila iz člena 1(2) in delegirani akti iz členov od 15 do 24 določajo izmenjavo takih informacij, podatkov in dokumentov med pristojnimi organi, med pristojnimi organi in Komisijo, ter kadar je to primerno, z drugimi organi in izvajalci dejavnosti;
16.

poudarja, da so lokalne in regionalne oblasti držav srednje in vzhodne Evrope, ki so članice EU, pogosto primer uspešne sistemske, politične, družbene in splošne gospodarske tranzicije. Dosežki teh držav, pa tudi težave, na katere so naletele nekatere od njih, so lahko navdih in pomoč pri razvoju ustreznih modelov za izvajanje reform v tranzicijskih državah. Zato je treba lokalne in regionalne oblasti držav, ki so se pridružile EU v letih 2004 in 2007, obravnavati kot ključne akterje v procesu izmenjave izkušenj s partnerskimi državami;
37.

ugotavlja, da se je Komisija posvetovala z zainteresiranimi stranmi in rezultate tega posvetovanja vključila v ta predlog, vendar ni jasno, ali so bili v ta posvetovanja vključeni tudi lokalni in regionalni organi;
39.

poudarja ključno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri izobraževanju in usposabljanju in pomen, ki ga imajo kot akterji in posredniki med izobraževalno in poklicno sfero, ter vztraja, da je treba premostiti razkorake med regijami, vključno z regijami na obrobju in najbolj oddaljenimi regijami, da se spodbudijo dejavnosti regionalnih in perifernih izobraževalnih ustanov in centrov za usposabljanje. Poudarja, da bi regionalne oblasti, ustanove izobraževanja in usposabljanja, druge izobraževalne ustanove in glavne zainteresirane skupine v gospodarstvu in družbi lahko konstruktivno sodelovale in določile cilje, politike in prednostne naloge na področju razvoja človeških virov za vso regijo. Treba bi bilo okrepiti stimulativno nagrajevanje, da se ustanove izobraževanja in usposabljanja ter njihovi zaposleni spodbudijo k sodelovanju pri dejavnostih, ki so koristne za regionalni in lokalni razvoj ter podjetniško dejavnost;
11.

želi poudariti, da strategija EU za regijo Baltskega morja lokalni in regionalni ravni ponuja nove priložnosti za okrepitev regionalne konkurenčnosti in inovacijskega potenciala ter za spodbujanje regionalne pametne specializacije. Zato bi morale regije in univerze v vsej makroregiji Baltskega morja sodelovati in tako oblikovati model za mreže pametne specializacije, pri čemer se je treba osredotočiti na temeljna vprašanja in dejavnosti posameznih regij ter doseganje odličnosti in kritične mase z mreženjem. Tukaj sta odločilnega pomena razvoj in okrepitev inovacijskih sistemov trojne spirale in četverne spirale v sodelovanju z akademskimi krogi, javnim sektorjem in državljani regije Baltskega morja;
Določbe za države kandidatke in potencialne kandidatke 1. Komisija je odgovorna za organizacijo natečaja med mesti v državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah. 2. Komisija objavi v Uradnem listu Evropske unije razpis za oddajo vlog šest let pred začetkom leta naziva. Ta razpis je odprt za mesta v vseh državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah, pod pogojem da te države sodelujejo v programu Ustvarjalna Evropa ali v poznejših programih Unije, ki podpirajo kulturo, na dan objave razpisa. A zaradi enakosti z mesti v državah članicah je v obdobju od leta 2020 do 2033 vsakemu mestu dovoljeno sodelovati samo v enem natečaju za mesta v državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah in mesto, ki bo sodelovalo v takem natečaju, ne bo smelo v tem istem obdobju sodelovati v nobenem poznejšem natečaju v novi državi članici pod pogoji, določenimi v členu 3(2). Poleg tega je vsaki državi članici kandidatki ali potencialni kandidatki prav tako zaradi enakosti z državami članicami dovoljeno, da gosti dogodek samo enkrat v obdobju od leta 2020 do 2033. Zato mesta iz držav, ki jim je bil že dodeljen naziv, ne bodo smela sodelovati v poznejših natečajih v istem obdobju. 3. Za države kandidatke in potencialne kandidatke se uporabljajo pogoji iz člena 4 in merila iz člena 5.

Določbe za druge države kandidatke in potencialne kandidatke 1. Komisija je odgovorna za organizacijo natečaja med mesti v državah kandidatkah, in potencialnih kandidatkah, državah, ki sodijo v okvir evropske sosedske politike, in državah EFTA. 2. Komisija objavi v Uradnem listu Evropske unije razpis za oddajo vlog šest let pred začetkom leta naziva. Ta razpis je odprt za mesta v vseh državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah, pod pogojem da te države sodelujejo v programu Ustvarjalna Evropa ali v poznejših programih Unije, ki podpirajo kulturo, na dan objave razpisa. A zaradi enakosti z mesti v državah članicah je v obdobju od leta 2020 do 2033 vsakemu mestu dovoljeno sodelovati samo v enem natečaju za mesta v državah kandidatkah, in potencialnih kandidatkah, državah, ki sodijo v okvir evropske sosedske politike, in državah EFTA in mesto, ki bo sodelovalo v takem natečaju, ne bo smelo v tem istem obdobju sodelovati v nobenem poznejšem natečaju v novi državi članici pod pogoji, določenimi v členu 3(2). Poleg tega je vsaki od teh državi članici kandidatki ali potencialni kandidatki prav tako zaradi enakosti z državami članicami dovoljeno, da gosti dogodek samo enkrat v obdobju od leta 2020 do 2033. Zato mesta iz držav, ki jim je bil že dodeljen naziv, ne bodo smela sodelovati v poznejših natečajih v istem obdobju. 3. Za te države kandidatke in potencialne kandidatke se uporabljajo pogoji iz člena 4 in merila iz člena 5.
Posebni instrumenti, tj. rezerva za nujno pomoč, Solidarnostni sklad Evropske unije, instrument prilagodljivosti, Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji, rezerva za krize v kmetijskem sektorju in varnostna rezerva, so potrebni, saj Uniji omogočajo, da se odzove na posebne nepredvidene okoliščine ali financira jasno opredeljene odhodke, ki jih ne bi bilo mogoče financirati iz razlik do zgornjih mej na razpolago za enega ali več razdelkov iz finančnega okvira. Posebne določbe so zato potrebne za vključitev možnosti, da se v proračun vnesejo odobritve za prevzem obveznosti nad zgornjimi mejami iz finančnega okvira, kadar bi bilo treba uporabiti enega od posebnih instrumentov.

Posebni instrumenti, tj. rezerva za nujno pomoč, Solidarnostni sklad Evropske unije, instrument prilagodljivosti in varnostna rezerva, so potrebni, saj Uniji omogočajo, da se odzove na posebne nepredvidene okoliščine ali financira jasno opredeljene odhodke, ki jih ne bi bilo mogoče financirati iz razlik do zgornjih mej na razpolago za enega ali več razdelkov iz finančnega okvira. Posebne določbe so zato potrebne za vključitev možnosti, da se v proračun vnesejo odobritve za prevzem obveznosti nad zgornjimi mejami iz finančnega okvira, kadar bi bilo treba uporabiti enega od posebnih instrumentov.