Posebno poročilo Uspešnost kombiniranja 
nepovratnih sredstev 
regionalnih naložbenih 
instrumentov s posojili 
finančnih institucij  
pri podpori  
zunanjim politikam EUSL 2014  št. 16
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE
EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-naslov: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Veliko dodatnih informacij o Evropski uniji je na voljo na internetu.  
Dostop je mogoč na strežniku Europa ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Urad za publikacije Evropske unije, 2014
ISBN 978-92-9207-063-2
doi:10.2865/87265
© Evropska unija, 2014
Reprodukcija je dovoljena z navedbo vira.
Printed in Luxembourg
SL 2014  št. 16
Posebno poročilo Uspešnost kombiniranja 
nepovratnih sredstev 
regionalnih naložbenih 
instrumentov s posojili 
finančnih institucij  
pri podpori  
zunanjim politikam EU 
(v skladu z drugim pododstavkom člena 287(4) PDEU )
02
 Kazalo
Odstavek
 Glosar in kratice
I–VIII  Povzetek
1–3 Uvod
1–4 Potencialne koristi kombiniranja nepovratnih sredstev in posojil v okviru zunanjega sodelovanja
5–13  Mehanizmi kombiniranja EU
14–15  Obseg revizije in revizijski pristop
16–52  Opažanja
16–37  Regionalni naložbeni instrumenti so bili vzpostavljeni ustrezno, na upravljanje, ki ga izvaja 
Komisija, pa še vedno vplivajo pomanjkljivosti
17–21  Ureditev regionalnih naložbenih instrumentov je zadovoljiva, regulativni in postopkovni okvir pa se 
izboljšujeta
22–31  Izbrani projekti so primerni, vendar se ocena Komisije ne osredotoča v zadostni meri na dodano vrednost  
in višino nepovratnih sredstev EU
32–33  Vnaprejšnja izplačila Komisije so nepotrebno visoka
34 Pri podinstrumentih so bila merila za dodeljevanje podposojil nejasna ali široka
35–37  Obseg, v katerem je Komisija spremljala izvrševanje nepovratnih sredstev, je bil različen
38–52  Načrtovane koristi kombiniranja nepovratnih sredstev in posojil doslej še niso bile v celoti 
dosežene
39–42  Le pri polovici projektov so bila nepovratna sredstva dokazano potrebna za pridobitev posojila
43–46  Možnosti za sodelovanje Komisije pri oblikovanju politik in vplivanje na način vzpostavitve in upravljanja 
projektov niso bile v celoti izkoriščene
47–52  S kombiniranjem se je okrepilo usklajevanje donatorjev, vendar prepoznavnost financiranja EU ostaja 
omejena
03 Kazalo
53–60  Zaključki in priporočila
 Priloga I –  Območja regionalnih naložbenih instrumentov po svetu
 Priloga II –  Zneski, za katere je Komisija prevzela obveznosti, podpisala pogodbe in jih 
izplačala, po regionalnem naložbenem instrumentu na dan 31. decembra 2013
 Priloga III –  Število projektov, ki so jih odobrili regionalni naložbeni instrumenti za obdobje 
2007–2013
 Priloga IV –  Prispevki k 387 projektom, ki so jih odobrili regionalni naložbeni instrumenti za 
obdobje 2007–2013
 Priloga V –  Posojila finančnih institucij po regionalnih naložbenih instrumentih za obdobje 
2007–2013
 Priloga VI –  Vzorec 15 pregledanih projektov ITF
 Priloga VII –  Vzorec 15 preučenih projektov NIF
 Priloga VIII  –  Revizijski vzorec projektov za vzpostavitev podinstrumentov
 Priloga IX – Projekti iz odstavka 42
 Odgovor i Komisije
04
 Glosar in kratice
AFD : Agence Française de Développement  
AFD je francoska javna institucija za financiranje razvoja, ki se bori proti revščini ter spodbuja gospodarsko rast 
v državah v razvoju in francoskih čezmorskih provincah. Je glavna izvedbena agencija za razvojno sodelovanje 
Francije.
AIF: Naložbeni instrument za Azijo ( Asian Investment Facility )
CIF: Naložbeni instrument za karibske države ( Caribbean Investment Facility )
Delegacije EU : EU zastopa 139 delegacij in uradov EU po vsem svetu. Delegacije EU so del strukture Evropske 
komisije, vendar služijo interesom Evropske unije kot celote.
EBRD : Evropska banka za obnovo in razvoj  
EBRD je razvojna banka v javni lasti s sedežem v Londonu, ki spodbuja prehod na odprta, na trgu temelječa 
gospodarstva v državah od srednje in vzhodne Evrope do Srednje Azije ter južnega in vzhodnega Sredozemlja. 
Bankam, industriji in podjetjem zagotavlja financiranje projektov, in sicer za nova podjetja kot tudi za naložbe 
v obstoječa podjetja. Osredotoča se na zasebni sektor, vendar sodeluje tudi s podjetji v javni lasti.
EIB: Evropska investicijska banka  
Evropska investicijska banka je banka Evropske unije. Je v lasti držav članic Evropske unije in zastopa njihove 
interese; tesno sodeluje z drugimi institucijami EU pri izvajanju politik EU, in sicer z zagotavljanjem sredstev za 
naložbene projekte.
ERS : Evropski razvojni sklad  
Evropski razvojni skladi so glavni instrument za zagotavljanje pomoči EU za razvojno sodelovanje afriškim, 
karibskim in pacifiškim državam ter čezmorskim državam in ozemljem. Sporazum o partnerstvu, podpisan 
v Cotonouju 23. junija 2000 za obdobje 20 let („sporazum iz Cotonouja“), je trenutni okvir za odnose Evropske unije 
s temi državami in ozemlji. Osredotoča se na zmanjšanje in sčasoma na odpravo revščine.
EuropeAid : Generalni direktorat za razvoj in sodelovanje – EuropeAid
IFCA : Naložbeni instrument za Srednjo Azijo ( Investment Facility for Central Asia )
IFP: Naložbeni instrument za pacifiške države ( Investment Facility for the Pacific )
ITF: Skrbniški sklad EU‑Afrika za infrastrukturo ( EU‑Africa Infrastructure Trust Fund )
KfW : Kreditanstalt für Wiederaufbau  
KfW je banka Zvezne republike Nemčije, ki nudi spodbude, s sedežem v Frankfurtu. Razvojna veja banke v imenu 
vlade izvaja finančno razvojno sodelovanje Nemčije.
LAIF : Naložbeni instrument za Latinsko Ameriko ( Latin America Investment Facility )
05 Glosar in kratice
MRI : Pobuda vzajemnega zaupanja ( Mutual Reliance Initiative ) 
Pobuda vzajemnega zaupanja je formalni okvir, ki so ga leta 2009 vzpostavile Agence Française de Développement, 
Evropska investicijska banka in Kreditanstalt für Wiederaufbau z namenom izboljšanja uspešnosti sofinanciranja 
razvojnih projektov. Glavni elementi pobude so prenos večine nalog na vodilnega ponudnika financiranja pri 
projektu in vzajemno priznavanje postopkov.
NIF: Naložbeni instrument za sosedstvo ( Neighbourhood Investment Facility )
ROM : Spremljanje, usmerjeno k rezultatom ( Results Oriented Monitoring ) 
Sistem spremljanja, usmerjenega k rezultatom, je orodje za pregled projektov in programov, ki zagotavlja 
priporočila za izboljšave.
Ugodno posojilo : Ugodno posojilo je posojilo, pri katerem so pogoji bistveno ugodnejši od tržnih. Mednarodni 
denarni sklad raven koncesivnosti izračuna kot razliko med nominalno vrednostjo posojila in vsoto diskontiranih 
prihodnjih plačil za servisiranje dolga, ki jih izvede posojilojemalec, pri čemer je koncesivnost izražena kot delež 
nominalne vrednosti posojila.
WBIF : Naložbeni okvir za zahodni Balkan ( Western Balkans Investment Framework )
06
 Povzetek
I
Mehanizmi kombiniranja združujejo posojila1 finančnih 
institucij z nepovratnimi sredstvi. Kombiniranje dona ‑
torjem nepovratnih sredstev omogoča, da z mobili ‑
zacijo posojil finančnih institucij povečajo sredstva 
za zunanje sodelovanje. Prav tako jim omogoča, da 
vplivajo na oblikovanje politik in/ali na način vzposta ‑
vitve in upravljanja projektov. S kombiniranjem posojil 
in nepovratnih sredstev se lahko prav tako spodbuja 
sodelovanje med deležniki na področju razvojne 
pomoči in okrepi prepoznavnost pomoči.
II
Od leta 2007 so Komisija in države članice vzpostavile 
osem regionalnih naložbenih instrumentov, ki zaje ‑
majo celotno področje zunanjega sodelovanja Komi ‑
sije. V obdobju 2007–2013 je EU tovrstnim skladom 
dodelila 2 106 milijonov EUR. Institucije za financiranje 
razvoja opredelijo projekte in predložijo vloge za 
dodelitev nepovratnih sredstev, ki jih odobrijo izvršilni 
organi, v katerih so zastopani Komisija, države članice 
in drugi donatorji. Finančne institucije izvedejo naro ‑
čila za večino tehnične pomoči in spremljajo projekte.
III
Revizija Sodišča je zajela regionalne naložbene instru ‑
mente od njihove vzpostavitve. Sodišče je ocenilo 
zlasti uspešnost kombiniranja nepovratnih sredstev 
iz regionalnih naložbenih instrumentov s posojili 
finančnih institucij. Revizija se je osredotočila na 
vzpostavitev in upravljanje regionalnih naložbenih 
instrumentov in na to, v kolikšni meri so bile dose ‑
žene predvidene koristi kombiniranja virov sredstev. 
V sklopu revizije so bili opravljeni analitični pregled, 
pogovori z uslužbenci Komisije, anketa za 40 delegacij 
EU, od katerih se jih je odzvalo 22, obiski v štirih glav ‑
nih finančnih institucijah in preučitev vzorca, sestav ‑ 
ljenega iz 30 projektov, za katere so bila dodeljena 
nepovratna sredstva.
1 Poleg posojil v manjši meri obstajajo tudi druge vrste financiranja, ki 
niso nepovratna sredstva.IV
Sodišče ugotavlja, da je bilo kombiniranje nepovratnih 
sredstev v okviru regionalnih naložbenih instrumentov 
s posojili finančnih institucij pri podpiranju zunanjih 
politik EU na splošno uspešno. Regionalni naložbeni 
instrumenti so bili vzpostavljeni dobro, vendar poten ‑
cialne koristi kombiniranja zaradi pomanjkljivega  
upravljanja Komisije niso bile v celoti dosežene.
V
Države članice in Komisija so zagotovile, da so bili re ‑ 
gionalni naložbeni instrumenti ustrezno vzpostavljeni, 
sedaj pa so že dobro uveljavljeni. Del financiranja, ki 
ga predstavljajo posojila, so večinoma zagotavljale 
štiri evropske finančne institucije, ki so opredelile 
naložbe, ki ustrezajo pogojem. V zadnjih sedmih letih 
je bilo opredeljeno zadostno število projektov, da so 
bila porabljena razpoložljiva sredstva.
VI
Po mnenju Sodišča je bilo vseh 30 preučenih projektov 
relevantnih za zadevne regije in države. Vendar pa 
postopek odobritve, ki ga je izvajala Komisija, ni bil 
temeljit, odločitve o dodelitvi neposrednih sredstev na 
določeni ravni pa pogosto niso bile zadostno podrte 
z dokazi. Merila, ki naj bi jih pri svojem odločanju upo ‑
števala Komisija, prav tako niso bila opredeljena. Ko so 
bila nepovratna sredstva odobrena, so bila vnaprejšnja 
izplačila nepotrebno visoka, spremljanje, ki ga je izva ‑
jala Komisija, pa ni zagotovilo, da bi bila v vseh prime ‑
rih dosežena dodana vrednost nepovratnih sredstev.
Povzetek 07
VII
Regionalni naložbeni instrumenti so razvojnim par ‑
tnerjem zagotovili platformo za tesnejše sodelovanje 
in izvajanje zelo velikih projektov, za katere bi sicer 
težko pridobili sredstva. Utemeljitev za dodelitev 
nepovratnih sredstev za namene kombiniranja s poso ‑
jili je bila v določenih primerih jasna, zlasti kadar je 
bilo treba izpolniti merila za koncesivnosti. V drugih 
primerih, in sicer v približno 50 % pregledanih pri ‑
merov, pa utemeljitev dodelitve ni bila jasna. Komi ‑
sija ni v celoti izkoristila možnosti za pozitiven vpliv 
na način vzpostavitve projektov ali za širši vpliv na 
sektorsko politiko. Prepoznavnost podpore EU je bila 
do sedaj omejena, čeprav je Komisija to težavo začela 
obravnavati.
VIII
Sodišče daje več priporočil Komisiji za izboljšanje 
učinkovitosti regionalnih naložbenih instrumentov. 
Priporočila se nanašajo na izbiro projektov in odobri ‑
tev nepovratnih sredstev, izplačila sredstev, spremlja ‑
nje izvrševanja nepovratnih sredstev EU ter izboljšanje 
prepoznavnosti pomoči EU.
08
 Uvod
Potencialne koristi kombi ‑
niranja nepovratnih sred ‑
stev in posojil v okviru 
zunanjega sodelovanja
01 
Z mehanizmi kombiniranja se poso ‑
jila2 finančnih institucij kombinirajo 
z nepovratnimi sredstvi. Nepovratna 
sredstva so lahko številnih vrst, vendar 
se na področju sodelovanja EU z drža ‑
vami v razvoju najpogosteje uporablja ‑
jo nepovratna sredstva za neposredne 
naložbe, subvencije obrestnih mer, 
tehnična pomoč in sheme jamstev za 
posojila.
02 
Glavni namen mehanizmov kombini ‑
ranja je povečati sredstva za zunanje 
sodelovanje z mobilizacijo posojil pri 
finančnih institucijah. Namen kom ‑
biniranja je zlasti poiskati rešitev za 
neoptimalne naložbene razmere, ko 
gre za dejavnosti ali infrastrukturo, 
ki bi lahko bile ekonomsko smiselne, 
vendar niso pridobile dovolj sredstev iz 
tržnih virov. Glavni razlogi, da projekti 
po običajnih tržnih obrestnih merah ne 
morejo pritegniti ponudnikov financi ‑
ranja, so naslednji:
(a) njihova donosnost ni zadostna, 
vendar prinašajo velike gospodar ‑
ske, okoljske in/ali družbene koristi;(b) njihovi profili tveganja kažejo na 
prekomerno tveganost;
(c) nahajajo se v močno zadolženih 
državah, za katere veljajo posebne 
zahteve Mednarodnega denarnega 
sklada za posojila (glej okvir 1 ).
03 
Poleg mobilizacije posojil finančnih 
institucij omogoča kombiniranje 
donatorjem nepovratnih sredstev tudi, 
da sodelujejo pri oblikovanju politik 
ali vplivajo na način vzpostavitve in 
upravljanja projektov, na primer z bla ‑
ženjem negativnih zunanjih učinkov 
projektov, npr. škodljivih okoljskih 
ali družbenih učinkov, ali z zagota ‑
vljanjem dodatnega financiranja za 
posebne cilje, povezane s projektom, 
kot je razvoj upravnih in tehničnih 
zmogljivosti.2 Poleg posojil v manjši meri 
obstajajo tudi druge vrste 
financiranja, ki niso 
nepovratna sredstva.
Zahteve Mednarodnega denarnega sklada za posojila močno zadolženim državam
Mednarodni denarni sklad zahteva, da močno zadolžene države najemajo le posojila, katerih pogoji so bistve ‑
no ugodnejši od tržnih. Takšna posojila se imenujejo ugodna posojila. Mednarodni denarni sklad za močno 
zadolžene države zahteva, da raven koncesivnosti znaša vsaj 35 %.Okvir 1
09 Uvod
04 
Kombiniranje prinaša tudi druge, bolj 
splošne potencialne koristi:
(a) spodbuja sodelovanje med delež ‑ 
niki na področju razvojne pomo ‑
či. Mehanizmi kombiniranja so 
vzpostavljeni zlasti v sodelovanju 
z evropskimi finančnimi institu ‑
cijami, kar omogoča izkoriščanje 
njihovega specifičnega strokovne ‑
ga znanja in izkušenj. Okrepljeno 
sodelovanje lahko v partnerski 
državi prav tako poveča pregled ‑ 
nost, omogoči doseganje ekonomij 
obsega in zmanjša transakcijske 
stroške. Prav tako omogoča izva ‑
janje projektov, ki so preveliki, da 
bi jih financiral en sam donator ali 
ena sama finančna institucija;
(b) krepi zavedanje upravičencev in 
splošne javnosti, da so bile naložbe 
financirane s pomočjo donatorjev. 
Kombiniranje posegov različnih 
donatorjev in finančnih institucij je 
način za doseganje kritične mase, 
ki je potrebna, da se ustvari prepo ‑
znavnost pomoči.Mehanizmi  
kombiniranja EU
05 
Komisija že dlje časa dodeljuje subven ‑
cije obrestnih mer, pred kratkim pa je 
skupaj z državami članicami vzpostavi ‑
la namenske mehanizme za pospeše ‑
vanje uporabe kombiniranja. Od leta 
2007 je Komisija oblikovala osem re ‑
gionalnih naložbenih instrumentov, ki 
zajemajo celotno področje zunanjega 
sodelovanja Komisije (glej Prilogo I ). 
Instrumenti kombinirajo nepovratna 
sredstva iz Evropskih razvojnih skladov 
in splošnega proračuna EU s posojili, 
ki jih povečini zagotavljajo evropske 
institucije za financiranje razvoja. V ne ‑
katerih primerih neposredne prispevke 
namenjajo tudi države članice.
06 
Struktura upravljanja regionalnih na ‑
ložbenih instrumentov ima tri ravni3:
(a) strateški organ4, katerega naloga 
je opredeliti splošno strategijo 
mehanizma za financiranje;
(b) izvršilni organ5, ki ga sestavljajo 
Komisija, države članice in drugi 
donatorji in ki odobri dodelitev ne ‑
povratnih sredstev v posameznem 
primeru;
(c) tehnični organ6, ki ga sestavljajo 
finančne institucije in Komisija in ki 
opredeli splošni načrt za pripravo 
projektov in izbere projekte, ki se 
predstavijo izvršilnemu organu.3 Izjema je naložbeni okvir  
za zahodni Balkan, ki ga 
upravljata usmerjevalni odbor 
in skupina ponudnikov 
financiranja projekta.
4 Imenuje se tudi „strateški 
odbor“ ali „usmerjevalni 
odbor“.
5 Imenuje se tudi „operativni 
odbor ali „izvršilni odbor“.
6 Imenuje se tudi „skupina 
ponudnikov financiranja 
projekta“ ali „skupina 
finančnih institucij“.
10 Uvod
07 
Finančne institucije predlagajo projek ‑
te po posvetovanju z zadevno partner ‑
sko državo ali zadevnimi partnerskimi 
državami7. Oblikovanje načrta za 
pripravo projektov vodijo finančne in ‑
stitucije. Projekte opredeljujejo in izbi ‑
rajo na podlagi lastnih meril za finanč ‑
no oceno, nato pa predložijo vlogo za 
dodelitev nepovratnih sredstev, pri 
čemer navedejo vrsto in znesek. Proces 
razvoja projektov zajema sodelovanje 
s Komisijo, zlasti v okviru tehničnih or ‑
ganov in na ravni delegacij EU. Vodilna 
finančna institucija za projekt spremlja 
njegovo izvajanje in poroča o napred ‑
ku. Vodilna finančna institucija je upra ‑
vičena do nadomestila za upravljanje 
izvajanja projektov.
08 
Skrbniški sklad EU‑Afrika za infra ‑
strukturo je edini regionalni naložbeni 
instrument, ki deluje kot sklad. Njegov 
zakladnik je Evropska investicijska 
banka. Za druge regionalne naložbene 
instrumente Komisija nakazuje nepo ‑
vratna sredstva končnim upravičen ‑
cem povečini prek vodilne finančne 
institucije. Upravičenci sami oddajajo 
in upravljajo zadevna naročila, finanč ‑
ne institucije pa izvajajo tehnično 
pomoč in nadzirajo izvajanje projek ‑
tov, ki se financirajo s kombiniranjem. 
Vsak regionalni naložbeni instrument 
ima sekretariat, ki pomaga izvršilnim 
organom. Sekretariate vodi Komisija8, 
razen sekretariata skrbniškega sklada 
EU‑Afrika za infrastrukturo, ki ga vodi 
Evropska investicijska banka.09 
Obstajajo tudi drugi mehanizmi kom ‑
biniranja EU. Glavni primer je sklad za 
spodbujanje naložb, ki je bil ustanov ‑ 
ljen s sporazumom iz Cotonouja leta 
2003 za obdobje 20 let. Drugi primeri 
kombiniranja izven okvira regionalnih 
naložbenih instrumentov sta instru ‑
ment za evro‑sredozemske naložbe in 
partnerstvo (FEMIP) ter svetovni sklad 
za energetsko učinkovitost in obnovlji ‑
ve vire energije (GEEREF).
10 
Znesek, ki ga je EU dodelila regional ‑
nim naložbenim instrumentom za 
obdobje 2007–2013, je znašal 2 106 mi ‑
lijonov EUR (glej Prilogo II ). Do 
konca leta 2013 je Komisija že izplačala 
1 205 milijonov EUR. Izvršilni organi 
regionalnih naložbenih instrumentov 
so odobrili 387 projektov (glej  Pri-
logo III ), za katere je skupni znesek 
nepovratnih sredstev znašal 2 346 mili ‑
jonov EUR (glej  prilogo IV ). Ta sredstva 
so dopolnjevala posojila v skupni višini 
22 152 milijonov EUR. Do sedaj je stop ‑ 
nja neplačil za posojila nična.
11 
Pri projektih, ki so prejeli podporo, gre 
večinoma za javne naložbe. Zajeti sek ‑
torji se razlikujejo glede na instrument, 
vendar se največ sredstev dodeli pro ‑
metnemu in energetskemu sektorju9. 
Projekti segajo od razmeroma majh ‑
nih, ki se začnejo pri 0,3 milijona EUR, 
do takšnih, ki jim je namenjeno več kot 
1 000 milijonov EUR. V večini primerov 
sodeluje več kot ena finančna institu ‑
cija. V nekaterih primerih regionalni 
naložbeni instrumenti ne dodelijo 
sredstev enemu samemu naložbe ‑
nemu projektu, temveč drugemu 
instrumentu ali skladu. Pri tovrstnih 
podinstrumentih finančne institucije 
izbirajo in financirajo podukrepe, pri 
katerih so vključeni lokalni ponudniki 
financiranja.7 Vloge za dodelitev 
nepovratnih sredstev iz 
naložbenega okvira za 
zahodni Balkan predložijo 
v glavnem partnerske države.
8 Generalni direktorat za razvoj 
in sodelovanje (EuropeAid), 
z izjemo naložbenega okvira 
za zahodni Balkan, za katerega 
sekretariat zagotavlja 
Generalni direktorat za širitev.
9 Približno 55 %.
11 Uvod
12 
Štiri glavne finančne institucije10, ki 
so že od samega začetka vključene 
v regionalne naložbene instrumente, 
so Evropska investicijska banka, Evrop ‑
ska banka za obnovo in razvoj (EBRD), 
Agence Française de Développement  
(AFD) in Kreditanstalt für Wiederaufbau  
(KfW). V  Prilogi V  je pregled zneskov 
posojil, ki so jih v obdobju 2007–2013 
odobrili za 387 projektov, ki so prejeli 
podporo v okviru teh instrumentov.
13 
Decembra 2012 je Komisija oblikova ‑
la platformo EU za kombiniranje na 
področju zunanjega sodelovanja, da 
bi preučila, kako izboljšati kakovost in 
učinkovitost regionalnih naložbenih 
instrumentov. Proces še poteka, z njim 
pa naj bi oblikovali sklop priporočil 
in smernic o uporabi kombiniranja na 
področju zunanjega sodelovanja in 
mobilizaciji dodatnih javnih in za ‑
sebnih sredstev, da bi povečali vpliv 
zunanjega sodelovanja in razvojne 
politike EU.10 Druge upravičene finančne 
institucije so: Agencia Española 
de Cooperación Internacional 
para el Desarrollo  (AECID), 
Afriška razvojna banka (AfDB), 
Belgian Investment Company 
for Developing Countries  (BIO), 
Karibska razvojna banka (CDB), 
Razvojna banka Sveta Evrope 
(CEB), Companía Española de 
Financiación al Desarrollo  
(COFIDES), Finnish Fund for 
Industrial Cooperation Ltd . 
(FINNFUND), Medameriška 
razvojna banka (IADB, 
opazovalka pri LAIF), 
Luxembourg Development 
Agency  (Lux‑Dev), Nordijska 
investicijska banka (NIB), 
Private Infrastructure 
Development Group  (PIDG), 
Österreichische 
Entwicklungsbank  AG (OeEB), 
Società Italiana per le Imprese 
all’Estero  (SIMEST), Sociedade 
para o Financiamento do 
Desenvolvimento  (SOFID).
12
 Obseg revizije  
in revizijski pristop
14 
Sodišče je ocenilo učinkovitost kombi ‑
niranja nepovratnih sredstev v okviru 
regionalnih naložbenih instrumentov 
s posojili finančnih institucij pri podpi ‑
ranju zunanjih politik EU tako, da se je 
osredotočilo na naslednji dve vprašanji:
(a) Ali so bili regionalni naložbeni 
instrumenti dobro vzpostavljeni in 
upravljani?
(b) Ali je uporaba kombiniranja prine ‑
sla načrtovane koristi?
15 
Ta revizija, ki je bila prva, ki jo je Sodi ‑
šče opravilo na tem področju, je pote ‑
kala med majem in decembrom 2013, 
njen namen pa je bil ugotoviti, kako 
uspešni so bili regionalni naložbeni 
instrumenti od svoje ustanovitve. Sodi ‑
šče je revizijo osredotočilo na dode ‑
ljevanje sredstev EU in vlogo Komisije. 
V sklopu revizije so bili opravljeni 
analitični pregled, pogovori z usluž ‑
benci Komisije, anketa, v katero je bilo 
vključenih 40 delegacij EU11, obiski 
v štirih glavnih finančnih institucijah in 
podrobna preučitev vzorca projektov. 
Vzorec12 je sestavljalo 15 projektov, 
ki so pridobili nepovratna sredstva 
iz skrbniškega sklada EU‑Afrika za 
infrastrukturo (ITF) (glej Prilogo VI ), 
in 15 projektov, ki so pridobili nepo ‑
vratna sredstva v okviru naložbenega 
instrumenta za sosedstvo (NIF) (glej 
Prilogo VII ). Ta dva regionalna nalož ‑
bena instrumenta se financirata tako 
iz Evropskega razvojnega sklada kot iz 
splošnega proračuna, v njunem okviru 
pa je bilo dodeljenih več kot 70 % vseh 
nepovratnih sredstev, ki so jih regio ‑
nalni naložbeni instrumenti odobrili 
do konca leta 2013. Sta tudi najstarejša 
naložbena instrumenta, zato zajemata 
projekte v najbolj naprednih fazah. 
Revizija je zaradi njihovih posebnosti 
vključevala tudi pregled osmih projek ‑
tov, povezanih z vzpostavitvijo podin ‑
strumentov (glej odstavek 11) za finan ‑
ciranje ukrepov z udeležbo lokalnih 
finančnih institucij (glej Prilogo VIII ).11 Na anketo se je odzvalo 
22 delegacij EU.
12 Sodišče je projekte izbralo 
naključno z metodo vzorčenja 
po denarni enoti.
13
 Opažanja
Regionalni naložbeni 
instrumenti so bili vzpo ‑
stavljeni ustrezno, na 
upravljanje, ki ga izvaja 
Komisija, pa še vedno 
vplivajo pomanjkljivosti
16 
Sodišče je preučilo, ali je bila vzposta ‑
vitev regionalnih naložbenih instru ‑
mentov in postopkovnega okvira 
v splošnem ustrezna. Revizija se je 
poleg tega osredotočila na postopek 
ocenjevanja vlog za dodelitev nepo ‑
vratnih sredstev, utemeljitev izbire 
projektov ter ustreznost vrste in višine 
nepovratnih sredstev. V okviru revizije 
sta bila pregledana tudi izvrševanje 
nepovratnih sredstev in spremljanje 
projektov.
Ureditev regionalnih nalož ‑
benih instrumentov je 
zadovoljiva, regulativni in 
postopkovni okvir pa se 
izboljšujeta
17 
Ustrezneje je imeti osem različnih re ‑ 
gionalnih naložbenih instrumentov kot 
enega splošnega, in sicer iz naslednjih 
razlogov:
(a) strukture instrumentov za kom ‑
biniranje sredstev različnih dona ‑
torjev in usmerjanje teh sredstev 
v projekte so različne;
(b) sredstva EU za geografske na ‑
ložbene instrumente izvirajo iz 
različnih finančnih instrumentov, ki 
imajo različne pravne podlage;(c) razporeditev odgovornosti v Komi ‑
siji in finančnih institucijah temelji 
na geografiji;
(d) strani, zastopane v različnih orga ‑
nih upravljanja (glej odstavek 6), 
se razlikujejo med posameznimi 
regijami.
18 
Cilji in prednostni sektorji vseh regio ‑ 
nalnih naložbenih instrumentov so 
skladni s splošnimi cilji politike EU. 
V okviru skrbniškega sklada EU‑Afrika 
za infrastrukturo so bili upravičeni le 
projekti z regionalno razsežnostjo, kar 
je omejilo potencial za kombiniranje.
19 
S finančno uredbo13 so bila pred 
nedavnim uvedena posebna pravi ‑
la o mehanizmih za kombiniranje14. 
S temi pravili, ki veljajo od leta 2014, 
se je zaradi opredelitve konceptov in 
načel, poenostavitve načinov upravlja ‑
nja, ki se uporabljajo za kombiniranje, 
in zagotovitve pravne podlage za upo ‑
rabo inovativnih orodij za financiranje 
regulativni okvir bistveno izboljšal. 
Komisija si trenutno prizadeva nadalje 
izboljšati okvir s pripravo smernic za 
upravljanje regionalnih naložbenih 
instrumentov15.
20 
Kljub določenemu napredku Komisije 
na tem področju so pobude za projek ‑
te povečini dale finančne institucije, 
Komisija pa se je na te predloge in 
posledične vloge za dodelitev sredstev 
odzivala, vendar ni dejavno opredelje ‑
vala ukrepov.13 Uredba št. 966/2012 
Evropskega Parlamenta in 
Sveta z dne 25. oktobra 2012 
o finančnih pravilih, ki se 
uporabljajo za splošni 
proračun Unije in razveljavitvi 
Uredbe Sveta (ES, Euratom) 
št. 1605/2002 (UL L 298, 
26.10.2012, str. 1).
14 Uvedeno je bilo novo 
poglavje VIII, Finančni 
instrumenti.
15 Praktične smernice, ki 
partnerskim državam 
pomagajo razumeti zahteve, 
povezane z vlogami za 
dodelitev sredstev iz 
naložbenega okvira za 
zahodni Balkan, obstajajo od 
leta 2012.
14 Opažanja
21 
Sekretariat skrbniškega sklada EU‑Afri ‑
ka za infrastrukturo vodi Evropska 
investicijska banka (glej odstavek 8). 
Ker je Evropska investicijska banka 
ponudnik financiranja, in ne glede na 
to, da je sekretariat ločen od bančnih 
dejavnosti banke, bo to vprašanje 
treba obravnavati.
Izbrani projekti so primerni, 
vendar se ocena Komisije ne 
osredotoča v zadostni meri 
na dodano vrednost in višino 
nepovratnih sredstev EU
Izbira projektov za pomoč 
v obliki nepovratnih sredstev
22 
Proces opredeljevanja in izbire projek ‑
tov je omogočal dovolj časa za oddajo 
vlog, da je bilo za to namenjena sred ‑
stva mogoče dodelili v načrtovanem 
časovnem okviru. Odobreni projekti so 
ustrezali razvojnim potrebam zadevnih 
regij in držav.23 
Za pridobitev nepovratnih sredstev iz 
regionalnih naložbenih instrumentov 
morajo finančne institucije predložiti 
obrazec vloge za nepovratna sred ‑
stva16. Informacije, ki so jih finančne 
institucije zagotavljale izvršilnim 
organom regionalnih instrumentov za 
spodbujanje naložb pred odobritvijo 
vlog za dodelitev nepovratnih sred ‑
stev, so bile preveč splošne za ustrezno 
odločanje, čeprav so sčasoma postale 
obsežnejše in podrobnejše. Opaziti je 
bilo pomanjkanje količinsko oprede ‑
ljenih podatkov o posojilnih pogojih, 
koncesivnosti (glej okvir 1 ) in ekonom ‑
ski smiselnosti (glej primer v  okviru 2 ). 
Poleg tega pričakovana dodana vred ‑ 
nost dodeljenih nepovratnih sredstev 
ni bila dobro oblikovana, strukturirana 
in količinsko opredeljena.16 Zadevni obrazci so „ Standard 
Project Submission Form “ za 
geografske naložbene 
instrumente, ki jih upravlja 
EuropeAid, „ Project Grant 
Application Form “ za naložbeni 
okvir za zahodni Balkan in 
„Cover Sheet “ za skrbniški sklad 
EU‑Afrika za infrastrukturo.
Projekt skrbniškega sklada EU‑Afrika za infrastrukturo – obnova električnega 
omrežja v Beninu in Togu
Projekt je zadeval izgradnjo in obnovo električnih daljnovodov in postaj, njegova skupna vrednost pa je zna ‑
šala 85,7 milijona EUR. Njegov namen je bil izboljšati zanesljivost in učinkovitost oskrbe z električno energijo 
v Beninu in Togu. Skrbniški sklad EU‑Afrika za infrastrukturo je projektu odobril subvencijo obrestne mere  
v višini 12,25 milijona EUR, kar je omogočilo doseganje ravni koncesivnosti 35 %, kot zahteva Mednarodni 
denarni sklad (glej okvir 1 ).
Finančna institucija ni zagotovila zadostnih podatkov
Obrazec vloge za nepovratna sredstva, ki ga je predložila finančna institucija, ne vsebuje podatkov o finančni 
in ekonomski smiselnosti projekta, koncesivnosti in skladnosti projekta s potrebami obeh držav, čeprav so bili 
navedeni podatki v dokumentaciji finančne institucije na voljo. V obrazcu prav tako ni bila jasno navedena 
pričakovana dodana vrednost nepovratnih sredstev skrbniškega sklada EU‑Afrika za infrastrukturo. Brez teh 
informacij Komisija ni mogla ustrezno oceniti vloge za dodelitev nepovratnih sredstev.Okvir 2
15 Opažanja
17 Podatki, ki so bili potrebni za 
ta izračun, za druge regionalne 
naložbene instrumente niso 
bili na voljo.
18 Finančne institucije imajo 
možnost, da od izvršilnega 
odbora zahtevajo t. i. „načelno 
odobritev“.24 
Finančne institucije so predložile 
omejene informacije v glavnem zato, 
ker so bili projekti v času predložitve 
vloge pogosto še v pripravljalni fazi. 
Finančne institucije o svojih posojilih 
odločajo kasneje, tj. po opravljeni 
študiji izvedljivosti. Njihove odločitve 
so tako temeljile na boljših in podrob ‑
nejših informacijah, kot jih je imela na 
voljo Komisija, ko je ocenjevala vloge 
za dodelitev nepovratnih sredstev.
25 
Čeprav Komisija v zvezi z ocenjeva ‑
njem vlog za dodelitev sredstev ni 
pripravila posebnih smernic, je svoje 
ocenjevanje sčasoma izboljšala. Ocene 
še vedno v veliki meri temeljijo na 
informacijah, predloženih v vlogi za 
nepovratna sredstva, zato so omeje ‑
ne. Pri pregledanih projektih je bilo 
v ocenah malo pozornosti namenjene 
koncesivnosti, vzdržnosti dolga, višini 
dodeljenih nepovratnih sredstev in 
ekonomski smiselnosti. Komisija ni 
opredelila meril za ekonomsko smi ‑
selnost. Poleg tega ni jasnih pravil ali 
smernic o tem, katere vrste razvojnih 
naložb naj bi se financirale z nepo ‑
vratnimi sredstvi, katere s posojili in 
katere s kombinacijo obojega.
26 
Sčasoma so bile v ocene Komisije 
v vse večji meri vključene ustrezne 
delegacije EU, in sicer tako, da so 
bila z njimi opravljena posvetovanja 
pri ocenjevanju vlog za nepovra ‑
tna sredstva. Preučitev projektov in 
intervjuji z uslužbenci v delegacijah, 
ki jih je izvedlo Sodišče, so pokazali, 
da to sodelovanje še vedno ne zado ‑
stuje, zlasti ne v fazi opredeljevanja 
projektov. Le 59 % od 22 delegacij EU, 
ki so se odzvale na anketo Sodišča, je 
navedlo, da so sodelovale v procesu 
opredeljevanja projektov, ki naj bi 
se financirali s kombiniranjem virov 
sredstev. To je omejilo obseg vključe ‑
nosti delegacij v projekte. Potem ko so finančne institucije predložile vloge za 
dodelitev nepovratnih sredstev, pa je 
Komisija večino delegacij zaprosila za 
mnenje o izbranih projektih v njihovih 
državah.
27 
Povprečno število dni od vključitve 
v načrt za pripravo do končne odobri ‑
tve odbora je znašalo 215 dni za skrb ‑
niški sklad EU‑Afrika za infrastrukturo, 
257 dni za naložbeni instrument za La ‑
tinsko Amerike in 290 dni za naložbeni 
instrument za sosedstvo17. V okviru 
naložbenega instrumenta za Latinsko 
Ameriko in naložbenega instrumenta 
za sosedstvo je bilo treba vsak projekt 
začasno in dokončno odobriti tako 
na tehnični ravni kot na ravni odbora, 
kar je bilo zelo zamudno. Ta postopek 
je bil nekoliko lažji za skrbniški sklad 
EU‑Afrika za infrastrukturo, saj ni zah ‑
teval začasnih odobritev18.
Izbira vrste in višine 
nepovratnih sredstev
28 
Izbrane vrste nepovratnih sredstev 
(glej odstavek 1) so bile ustrezne 
glede na dodano vrednost, ki naj bi jo 
dosegle. Subvencije obrestnih mer so 
se zagotavljale le v okviru skrbniške ‑
ga sklada EU‑Afrika za infrastrukturo. 
Ostali regionalni naložbeni instrumenti 
se te možnosti niso posluževali, čeprav 
je v regulativnem in pogodbenem 
okviru dovoljena.
16 Opažanja
19 To je Sodišče že ugotovilo 
v odstavku 3.2 Posebnega 
poročila št. 3/99 o upravljanju 
in nadzoru subvencioniranja 
obrestnih mer, ki ga izvaja 
Komisija (UL C 217, 29.7.1999, 
str. 1).29 
Namen 11 primerov nepovratnih sred ‑
stev od 30, ki jih je preučilo Sodišče, je 
bil zagotoviti, da bo posojilo doseglo 
najnižjo možno raven koncesivnosti, ki 
jo zahteva Mednarodni denarni sklad, 
in sicer 35 % (glej okvir 1 ). Za 7 od teh 
enajstih primerov nepovratnih sred ‑
stev Sodišče od Komisije ali finančnih 
institucij ni moglo pridobiti dokazov, ki 
bi kazali, da raven koncesivnosti ni bila 
višja od ravni, ki je potrebna za izpolni ‑
tev zahtev Mednarodnega denarnega 
sklada. V enem od primerov je raven 
koncesivnosti presegala najnižjo zahte ‑
vano raven 35 %, ne da bi bila Komisija 
o tem obveščena.
30 
Merila za določanje višine nepovratnih 
sredstev v primerih, ko glavni cilj ni 
bil doseganje skladnosti z zahtevami 
Mednarodnega denarnega sklada, niso 
bila opredeljena. V preučenih primerih 
način odločanja o višini dodeljenih 
sredstev pogosto ni bil jasen. Poleg 
tega se Komisiji ni zdelo potrebno, da 
bi temeljito preverila način izračuna ‑
vanja višine nepovratnih sredstev, za 
katera so predložile vloge finančne 
institucije.
31 
Finančne institucije bi teoretično lahko 
določile obrestno mero, višjo od obi ‑
čajne, na katero bi upravičenec pristal 
ob vključitvi nepovratnih sredstev 
v finančni paket. Zato obstaja tvega ‑
nje, da se koristi nepovratnih sredstev 
na upravičence ne bi prenesle v celoti. 
Čeprav so javne finančne institucije, 
ki financirajo razvoj, zadolžene za 
zagotavljanje najustreznejših pogojev 
financiranja, ne Komisija ne Sodišče 
ne moreta izključiti možnosti, da se to 
tveganje uresniči, saj zaradi tajnosti 
določanja obrestnih mer teh podatkov 
ne moreta preveriti19.Vnaprejšnja izplačila Komi ‑
sije so nepotrebno visoka
32 
Po odobritvi nepovratnih sredstev in 
podpisu pogodb so bila izvedena pre ‑
cejšnja vnaprejšnja izplačila. Komisija 
je sredstva imela na voljo in jih prene ‑
sla, še preden so bila potrebna. Upra ‑
vičenci so ta sredstva porabljali počasi, 
saj so za zagon projekta in oddajo 
naročil za storitve in dela potrebovali 
čas, k počasni porabi pa je prispevalo 
tudi trajanje izvajanja projekta. Prene ‑
sena sredstva tako dlje časa niso bila 
porabljena, kar je v nasprotju z načeli 
dobrega finančnega poslovodenja (za 
primer glej okvir 3 ). Realizacija prora ‑
čuna zato ne odraža dejanskih dejav ‑
nosti naložbenih instrumentov.
33 
Kar se tiče skrbniškega sklada EU‑Afri ‑
ka za infrastrukturo, Komisija sredstva 
najprej nakaže skladu, nato pa Evrop ‑
ska investicijska banka kot upravitelj 
sklada sredstva iz sklada nakaže 
vodilni finančni instituciji. Izvršilni 
odbor skrbniškega sklada EU‑Afrika 
za infrastrukturo odobri nepovratna 
sredstva v skupni višini, ki ne prese ‑
ga stanja denarnih sredstev v skladu. 
S tem preudarnim pristopom skrbni ‑
ški sklad EU‑Afrika za infrastrukturo 
zagotavlja, da bo sposoben izpolniti 
svoje zaveze. Ker se projekti dejansko 
začnejo izvajati kasneje, upravičenec 
zadevna sredstva izplača šele čez nekaj 
let. Zato je na bančnem računu sklada 
lahko tudi po več let visoka vsota neiz ‑
koriščenega denarja (glej diagram ).
17 Opažanja Diagram  Spremembe denarnih tokov skrbniškega sklada EU‑Afrika za infrastrukturo
Vir: Sekretariat skrbniškega sklada EU‑Afrika za infrastrukturo.Projekt naložbenega instrumenta za sosedstvo – druga faza omrežja hitre žele ‑
znice v Tunisu
V okviru 550 milijonov EUR vrednega projekta se je financirala izgradnja prednostnih delov dveh novih linij 
omrežja hitre mestne železnice v Tunisu. Namen nepovratnih sredstev iz naložbenega instrumenta za sosed ‑
stvo v višini 28 milijonov EUR je zagotoviti tehnično pomoč naročniku in nadzorniku.
Nepotrebno visoko vnaprejšnje izplačilo nepovratnih sredstev iz naložbenega 
instrumenta za sosedstvo
Leta 2010 je Komisija upravičencu nakazala celoten znesek nepovratnih sredstev. Finančne institucije so svoja 
posojila izplačale šele, ko je upravičenec sredstva potreboval. Ker je pri projektu prišlo do precejšnjih zamud 
pri izvajanju, je bilo prvo izplačilo posojila izvedeno šele leta 2013. Zaradi zamud je bilo 24,5 milijona EUR 
sredstev iz naložbenega instrumenta za sosedstvo neporabljenih več kot tri leta.Okvir 3
0100200300400500600700
2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013Denar v blagajni(v milijonih EUR)
Skupni denarni pritok
Skupni denarni odtok
18 Opažanja
Pri podinstrumentih so bila 
merila za dodeljevanje pod ‑
posojil nejasna ali široka
34 
Za osem podinstrumentov (glej odsta ‑
vek 11), ki jih je preučilo Sodišče (glej 
prilogo VIII ), ni bilo določila, v skla ‑
du s katerim bi morala ukrepe, ki jih 
financira podinstrument, predhodno 
odobriti Komisija, le v enem primeru 
pa jih je odobrila finančna institucija. Obenem so bila merila za izbiro 
dejavnosti, upravičenih do podposo ‑
jil, v večini primerov nejasna ali zelo 
široka,20 pri čemer zadevni sektorji ali 
prednostne naloge niso bili navedeni. 
Komisija zato ni mogla z gotovostjo 
ugotoviti, ali so bili odhodki osredo ‑
točeni na prednostne naloge EU (za 
primer glej okvir 4 ).20 Z izjemo Instrumenta za 
zmanjševanje geotermalnih 
tveganj.
Projekt naložbenega instrumenta za sosedstvo  – instrument za financiranje MSP
Instrument za financiranje MSP , ki je imel za dodelitev na voljo sredstva v višini 150 milijonov EUR, je bil 
sestavljen iz dveh produktov. Prvi je zagotavljal tehnično pomoč lokalnim partnerskim finančnim institu ‑
cijam in mehanizem za delitev tveganja izgube za posojilne portfelje. Drugi je zagotavljal tehnično pomoč 
in brezobrestna posojila z namenom zmanjšanja obrestnih mer in zagotavljanja rezerve za izgubo/delitev 
tveganja. Nepovratna sredstva za ta projekt, dodeljena iz naložbenega instrument za sosedstvo, so znašala 
15 milijonov EUR.
Široka merila za izbiro dejavnosti, ki se financirajo iz podinstrumenta
Na obrazcu vloge za nepovratna sredstva, ki so ga predložile finančne institucije, ni bilo jasno navedeno, na 
kateri ravni je potrebno odobriti podposojila. Prav tako niso bile navedene pristojnosti vodilnega ponudnika 
financiranja v procesu ocenjevanja in izbire. Določba, v skladu s katero bi se pri procesu izbire morale upo ‑
števati prednostne naloge EU, ni obstajala, saj so bile glede na merila za upravičenost sprejete naložbe v vse 
sektorje. Poleg tega niso bile jasno opredeljene zahteve o poročanju glede nadaljnjega spremljanja projekta.Okvir 4
Obseg, v katerem je Komi ‑
sija spremljala izvrševanje 
nepovratnih sredstev, je bil 
različen
35 
Sekretariati regionalnih instrumentov 
za spodbujanje naložb so odgovor ‑
ni za splošno finančno spremljanje 
instrumentov. Izvrševanje projektov 
spremljajo finančne institucije same. 
Na ravni Komisije so za nadaljnje spremljanje nepovratnih sredstev pri ‑
stojne delegacije EU. Obseg njihovega 
spremljanja je bil različen, saj ni bilo 
jasnih notranjih smernic (glej odsta ‑
vek 19), delegacije pa so pri opredelitvi 
projektov sodelovale v različni meri 
(glej odstavek 26). Poleg tega so bili 
pogodbeni dogovori s finančnimi insti ‑
tucijami glede zagotavljanja informacij 
nejasni in premalo zahtevni.
19 Opažanja
36 
Doslej je bilo spremljanje uspešnosti 
omejeno in nestrukturirano. V okviru 
platforme EU za kombiniranje na po ‑
dročju zunanjega sodelovanja poteka 
oblikovanje sistema spremljanja na 
podlagi rezultatov, ki bo zajemal sklop 
standardnih kazalnikov za spremljanje.
37 
Tako kot pri drugih razvojnih projektih, 
ki jih financira EU, je Komisija naključ ‑
no izbrala nekaj projektov, ki se finan ‑
cirajo s kombiniranjem virov sredstev, 
za namene spremljanja, usmerjenega 
k rezultatom (ROM). Spremljanje je 
potekalo v obliki kratkih in osredoto ‑
čenih ocenjevanj na kraju samem, ki so 
jih v skladu z dosledno metodologijo 
izvedli zunanji strokovnjaki. V okviru 
spremljanja, usmerjenega k rezulta ‑
tom, so bili preverjeni številni vidiki 
izvajanja projektov, in sicer na osnovi 
petih meril: ustreznosti, učinkovitosti, 
uspešnosti, potencialnega učinka in 
pričakovane finančne vzdržnosti. Ven ‑
dar se ocene niso posebej osredoto ‑
čale na dodano vrednost nepovratnih 
sredstev. Pri rezultatih spremljanja, 
usmerjenega k rezultatom, ni jasno, ali 
bi naj na podlagi ugotovitev in pripo ‑
ročil ukrepala finančna institucija ali 
delegacija EU. Projekti, financirani iz 
skrbniškega sklada EU‑Afrika za infra ‑
strukturo, niso bili zajeti v spremljanje, 
usmerjeno k rezultatom.Načrtovane koristi kombi ‑
niranja nepovratnih sred ‑
stev in posojil doslej še 
niso bile v celoti dosežene
38 
Sodišče je ocenilo, v kolikšni meri 
so bile dosežene načrtovane koristi 
kombiniranja. Te zajemajo mobilizacijo 
dodatnega financiranja, ki ni v obliki 
nepovratnih sredstev, sodelovanje 
pri oblikovanju politik, vpliv na način 
vzpostavitve in upravljanja projektov, 
izboljšanje usklajevanja donatorjev 
in krepitev prepoznavnosti evropske 
pomoči za razvojno sodelovanje (glej 
odstavek 4).
Le pri polovici projektov so 
bila nepovratna sredstva 
dokazano potrebna za prido ‑
bitev posojila
39 
Projekti, ki so prejeli podporo v okviru 
regionalnih naložbenih instrumentov, 
so prav tako pritegnili znatno financi ‑
ranje neevropskih finančnih institucij 
ter upravičencev. V vzorcu projektov, 
ki ga je preučilo Sodišče, so evropske 
finančne institucije skupaj krile 45 % 
skupnih stroškov naložb, 20 % so pri ‑
spevale neevropske finančne instituci ‑
je, 25 % pa je bilo zbranih z last ‑ 
nimi prispevki upravičencev. Slednje 
je dobra praksa, da se zagotovi, da 
upravičenci prevzamejo odgovornost 
za naložbe. Sredstva so tako večinoma 
zagotovile institucionalne razvojne 
banke, raven posojil zasebnega sektor ‑
ja pa je bila doslej nizka.
20 Opažanja
21 To ustreza 18 % sredstev, 
dodeljenih v okviru 
skrbniškega sklada EU‑Afrika 
za infrastrukturo, 10 % 
sredstev, dodeljenih v okviru 
naložbenega instrumenta za 
sosedstvo, in 35 % sredstev, 
dodeljenih v okviru 
naložbenega okvira za 
zahodni Balkan.
Projekt skrbniškega sklada EU‑Afrika za infrastrukturo – letališče v Maputu
Skrbniški sklad EU‑Afrika za infrastrukturo je financiral svetovalne storitve v pripravljalni fazi del na mednaro ‑
dnem letališču v Maputu v Mozambiku. Načrtovana naložba zadeva obnovo in izboljšanje vzletno‑pristajalnih 
stez, voznih stez in talne osvetljave letališča. Strošek svetovalnih storitev je znašal 0,6 milijona EUR, storitve pa 
so zajemale študijo izvedljivosti za zasnovo projekta in pripravo postopka za oddajo javnih naročil.
Dobra praksa zagotavljanja tehnične pomoči v fazi pred izvedbo naložbe, ki  
pritegne sredstva za naložbo
Tehnična pomoč je prispevala k uspešni pripravi projekta. Stroški naložbe v višini 52 milijonov EUR se financi ‑
rajo s posojili evropskih finančnih institucij. Gradbena dela se bodo pričela v drugi polovici leta 2014.Okvir 540 
Skrbniški sklad EU‑Afrika za infrastruk ‑
turo je zagotavljal subvencije obrest ‑ 
nih mer z namenom, da bi posojila 
finančnih institucij dosegla raven 
koncesivnosti, ki ustreza merilom 
Mednarodnega denarnega sklada (glej 
odstavek 29). Dodelitev nepovratnih 
sredstev je tako omogočila izvedbo 
naložbe. Ob koncu leta 2013 je imelo 
ta cilj 14 od 71 projektov, ki jim je bila 
dodeljena pomoč iz skrbniškega sklada 
EU‑Afrika za infrastrukturo. Ti projekti 
so predstavljali 217 milijonov EUR od 
skupno 494  milijonov  EUR, dodeljenih 
v okviru omenjenega sklada.41 
S pomočjo regionalnih naložbenih 
instrumentov se je financiralo tudi 
precejšnje število dejavnosti v fazi 
pred izvedbo naložbe. Večinoma je šlo 
za študije, kot so npr. študije izvedlji ‑
vosti, ki so potrebne za vzpostavitev 
naložbenega projekta in za katere so 
imele finančne institucije v splošnem 
na voljo le omejena finančna sredstva. 
Tovrstni projekti so predstavljali 46 % 
vseh preučenih projektov v okviru 
skrbniškega sklada EU‑Afrika za infra ‑
strukturo, 20 % preučenih projektov 
v okviru naložbenega instrumenta za 
sosedstvo in 70 % vseh projektov na ‑
ložbenega okvira za zahodni Balkan21. 
Velika večina teh študij je vodila k de ‑
janskim naložbenim projektom ali pa 
se bo to zelo verjetno zgodilo, zato je 
zanje vsaj do neke mere mogoče trditi, 
da so spodbudile naložbe, financirane 
s posojili (za primer glej okvir 5 ).
42 
Za 15 od 30 projektov, ki jih je preučilo 
Sodišče, ni bilo prepričljive analize, 
ki bi dokazala, da so bila nepovra ‑
tna sredstva potrebna za pridobitev 
posojila (glej Prilogo IX ). V nekaterih 
primerih so obstajali znaki, na podlagi 
katerih je mogoče sklepati, da bi bile 
naložbe izvedene tudi brez nepovrat ‑ 
nih sredstev:(a) v enem primeru je bil namen do ‑
delitve nepovratnih sredstev dose ‑
či koncesivnost posojila, vendar za 
državo upravičenko pravila Medna ‑
rodnega denarnega sklada o ugo ‑
dnih posojilih niso več veljala;
21 Opažanja
(b) v dveh primerih je bil znaten del 
naložbe neposredno financiran 
iz Evropskega razvojnega skla ‑
da, zato dodelitev nepovratnih 
sredstev ni bila potrebna, da bi 
bil finančni paket skladen s pravili 
o koncesivnosti;
(c) v štirih primerih so bila dodeljena 
nepovratna sredstva v primerjavi 
s skupnimi stroški naložbe nezna ‑
tna in niso bistveno povečala splo ‑
šne finančne donosnosti projekta;
(d) v enem primeru je bil projekt s fi ‑
nančnega vidika izvedljiv tudi brez 
dodelitve nepovratnih sredstev;
(e) v enem primeru je bila vlada trdno 
odločena izvesti pomembno na ‑
ložbo s okoljskimi koristmi, čeprav 
je bila njena finančna donosnost 
zelo nizka. Dodelitev sredstev za 
to, da bi se vlada zavezala h kritju 
morebitnih izgub v prihodnosti, ni 
bila potrebna;
(f) v petih primerih je bil glavni 
namen dodelitve nepovratnih 
sredstev pomagati finančnim 
institucijam pri pripravi predloga 
za finančni paket, za katerega bi 
bilo verjetno, da bi ga vlade držav 
upravičenk sprejele, npr. z obliko ‑
vanjem ponudb, ki so enakovredne 
ponudbam drugih ponudnikov 
financiranja za zadevne projekte;
(g) v enem primeru je bil za zago ‑
tavljanje podpore za izboljšanje 
kreditne kakovosti vzpostavljen 
podinstrument. Podinstrument sta 
sestavljala dva identična produkta, 
od katerih je lahko eden uspešno 
deloval brez nepovratnih sredstev.Možnosti za sodelovanje 
Komisije pri oblikovanju 
politik in vplivanje na način 
vzpostavitve in upravljanja 
projektov niso bile v celoti 
izkoriščene
43 
Nepovratna sredstva v okviru regio ‑
nalnih naložbenih instrumentov imajo 
pogosto pozitiven učinek na način 
vzpostavitve in upravljanja projektov 
(glej odstavek 3). Pri 30 projektih, ki jih 
je preučilo Sodišče, je bilo to dose ‑
ženo na različne načine, odvisno od 
projekta:
(a) v 11 primerih je bilo zaradi nepo ‑
vratnih sredstev mogoče uvesti 
elemente projekta, ki sicer naj ‑
verjetneje ne bi bili financirani. 
Primeri tovrstnih elementov zaje ‑
majo koristno tehnično pomoč in 
usmeritev projekta v korist revnim 
(za primer glej okvir 6 );
(b) v treh primerih je Komisija nepo ‑
sredno sodelovala pri vzpostavitvi 
projekta, saj je pripravila predlog 
zanj, financirala študijo izvedlji ‑
vosti in/ali sofinancirala projekt 
z neposrednim prispevkom;
(c) v dveh primerih so se z nepovrat ‑ 
nimi sredstvi financirale študije 
izvedljivosti, ki so bile pomemben 
element pri odločanju o naravi in 
obsegu naložbenih projektov;
(d) v enem primeru so nepovratna 
sredstva omogočila bistveno širši 
obseg projekta.
22 Opažanja
44 
Pri 13 ostalih projektih, ki jih je preuči ‑
lo Sodišče, ni bilo najti dokazov o tem, 
da so prispevki regionalnih nalož ‑
benih instrumentov na kakršen koli 
način vplivali na način vzpostavitve 
projektov.
45 
Od vseh projektov, ki jih je preučilo So ‑
dišče, so nepovratna sredstva v desetih 
primerih pozitivno vplivala tudi na 
politiko države upravičenke v zadev ‑
nem sektorju. V večini teh primerov je 
dodelitev sredstev okrepila že obstoječ 
politični dialog s Komisijo v sektorju, 
v katerem so se izvajali projekti. Poten ‑
cial političnega dialoga je bil večji, ka ‑
dar so nepovratna sredstva omogočila 
mobilizacijo dodatnega financiranja 
(glej odstavek 42).46 
Pri preostalih 20 projektih ni bilo najti 
dokazov o tem, da bi imela dodelitev 
nepovratnih sredstev širši vpliv na 
politiko v sektorju, v katerem se je za ‑
gotavljala podpora. Kadar je finančna 
institucija določila pogoje za posojila, 
so bili ti večinoma neposredno pove ‑
zani z izvajanjem projekta. Komisija ni 
sodelovala pri spremljanju in ocenjeva ‑
nju skladnosti ter v večini primerov ni 
zahtevala, da se dodelitev nepovratnih 
sredstev v okviru regionalnih nalož ‑
benih instrumentov pogoji z izpolnje ‑
vanjem pogojev v zvezi s politikami 
v zadevnih sektorjih.Projekt skrbniškega sklada EU‑Afrika za infrastrukturo – voda in sanitarna oskrba 
ob Viktorijinem jezeru  – Kampala Water
Projekt je zajemal okrepitev finančne in operativne zmogljivosti družbe National Water and Sewerage Corpo ‑
ration v Kampali (Uganda), zadolžene za vodovod in kanalizacijo. Njegov namen je bil izboljšati zanesljivost 
storitev oskrbe z vodo in dostop do teh storitev za prebivalce Kampale in sosednjih območij. Skupni stroški 
projekta so znašali 212 milijonov EUR. Iz skrbniškega sklada EU‑Afrika za infrastrukturo so se financirale tehnič ‑
na pomoč v višini 8 milijonov EUR za pripravo projekta in subvencije obrestnih mer v višini 14 milijonov EUR, 
s čimer je bila dosežena raven koncesivnosti 35 %, ki jo zahteva Mednarodni denarni sklad.
Dobra praksa v zvezi z vplivanjem na način vzpostavitve projekta
Dodelitev nepovratnih sredstev je prinesla družbene koristi zaradi usmerjenosti projekta v korist revnim. 
S projektom sta se zlasti izboljšali oskrba s pitno vodo in osnovna sanitarna oskrba na revnejših območjih okoli 
Kampale. Koristi nepovratnih sredstev so se z zagotavljanjem vode najrevnejšim gospodinjstvom po znižani 
ceni prenesle na končne upravičence. Brez nepovratnih sredstev bi bil projekt osredotočen izključno na  
bogatejša območja.Okvir 6
23 Opažanja
S kombiniranjem se je okre ‑
pilo usklajevanje donatorjev, 
vendar prepoznavnost finan ‑
ciranja EU ostaja omejena
Usklajevanje donatorjev
47 
Regionalni naložbeni instrumenti 
spodbujajo usklajevanje med razvojni ‑
mi partnerji, in sicer tako, da zagotav ‑ 
ljajo okvir, v katerem se finančne insti ‑
tucije sestajajo, razpravljajo o svojih 
naložbenih načrtih in usklajujejo svoja 
prizadevanja na način, ki ne zadeva le 
samih projektov. To je dobra razvojna 
praksa, ki je skladna z načeli Pariške 
deklaracije.22
48 
Od 38 naložbenih projektov skrbniške ‑
ga sklada EU‑Afrika za infrastrukturo in 
73 naložbenih projektov naložbenega 
instrumenta za sosedstvo23, za katere 
sta izvršilna odbora odobrila nepovra ‑
tna sredstva do konca leta 2013, je 26 
oziroma 52 projektov prejelo nepovrat ‑ 
na sredstva iz več virov.
49 
S kombiniranjem virov sredstev znotraj 
posameznih projektov je bilo omo ‑
gočeno financiranje velikih projektov. 
Do konca leta 2013 je skrbniški sklad 
EU‑Afrika za infrastrukturo dodelil 
podporo 22 naložbenim projektom, 
naložbeni instrument za sosedstvo 
pa 26 naložbenim projektom, ki so 
pridobili posojila v skupni vrednosti 
več kot 100 milijonov EUR. Sredstva za 
tovrstne projekte bi težko zagotovila 
ena sama finančna institucija.50 
Pobuda vzajemnega zaupanja ( Mutual 
Reliance Initiative  – MRI), ki so jo obliko ‑
vale tri evropske finančne institucije, 
je dodatno okrepila sodelovanje in 
usklajevanje. Pobuda vzajemnega 
zaupanja je formalni okvir, ki so ga leta 
2009 vzpostavile Agence Française de 
Développement , Evropska investicijska 
banka in Kreditanstalt für Wiederaufbau  
z namenom izboljšanja uspešnosti so ‑
financiranja razvojnih projektov. Njeni 
glavni elementi so prenos večine nalog 
na vodilnega ponudnika financiranja 
ukrepov in vzajemno priznavanje po ‑
stopkov. S tem se za upravičenca zniža ‑
jo transakcijski stroški, kar je v skladu 
z načeli uspešnosti pomoči. Vendar pa 
odločanje in sklepanje pogodb ostaja ‑
ta v pristojnosti posamezne finančne 
institucije.
Prepoznavnost financiranja EU
51 
Regulativni okvir regionalnih nalož ‑
benih instrumentov določa splošna 
načela glede prepoznavnosti24. Glavno 
načelo je, da vodilni ponudnik financi ‑
ranja zagotovi prepoznavnost EU, ki je 
vsaj enakovredna njegovi lastni prepo ‑
znavnosti. Pogodbeni dogovori glede 
posameznih projektov v splošnem 
prav tako določajo potrebo po zago ‑
tavljanju ustrezne prepoznavnosti25, 
vendar ne navajajo konkretnih pravil 
ali navodil. Preučitev posameznih pro ‑
jektov in raziskava med delegacijami 
EU, ki ju je izvedlo Sodišče, sta pokaza ‑
li, da so finančne institucije doslej za ‑
gotavljale le omejeno prepoznavnost 
nepovratnih sredstev EU pri projektih, 
financiranih s kombiniranjem virov 
sredstev. Za to obstaja več razlogov:
(a) pogodbeni okvir ne vsebuje jasnih 
in konkretnih pravil ali navodil 
za finančne institucije glede 
prepoznavnosti;22 V Pariški deklaraciji iz leta 2005 
so opredeljena naslednja 
načela za izboljšanje 
uspešnosti pomoči: lastništvo, 
prilagoditev, usklajevanje, 
rezultati in vzajemna 
odgovornost.
23 Pri tem ni upoštevanih  
33 projektov skrbniškega 
sklada EU‑Afrika za 
infrastrukturo in 18 projektov 
naložbenega instrumenta za 
sosedstvo, ki so v fazi pred 
izvedbo naložbe (glej 
odstavek 41).
24 Na primer v členu 10 
sporazuma o pravilih izvajanja 
za skrbniški sklad EU‑Afrika za 
infrastrukturo in v odstavku 13 
okvirnega sporazuma 
o naložbenem okviru za 
zahodni Balkan, sklenjenega 
med finančnimi institucijami 
in Komisijo.
25 Za instrumente v okviru 
naložbenega instrumenta za 
sosedstvo vsebujejo vsi 
sporazumi o prispevkih 
določbo, ki finančno institucijo 
zavezuje k izrecni omembi 
podpore Evropske unije 
v okviru naložbenega 
instrumenta za sosedstvo.
24 Opažanja
(b) razen priročnika o komunikaciji in 
prepoznavnosti v okviru zunanjega 
delovanja EU, ki je bil pripravljen 
za projekte v izvedbi Komisije, 
trenutno ni posebnih pravil ali 
smernic, prilagojenih posebnostim 
kombiniranja virov sredstev;
(c) razen v nekaj primerih za prepo ‑
znavnost niso bila predvidena 
proračunska sredstva;
(d) poročanje o prizadevanjih za 
zagotavljanje prepoznavnosti EU ni 
obvezno.
52 
Komisija trenutno krepi svoja prizade ‑
vanja za izboljšanje prepoznavnosti EU 
pri projektih, ki se financirajo s kom ‑
biniranjem virov sredstev. V zadnji 
različici obrazca vloge za nepovratna 
sredstva je treba opisati načrtovane 
dejavnosti na področju komuniciranja 
in prepoznavnosti. Poleg tega je Komi ‑
sija v nekaterih primerih od finančnih 
institucij zahtevala, da pripravijo načrt 
komuniciranja, kar je dobra praksa. 
Čeprav jasne smernice niso na voljo, 
nekatere delegacije na lastno pobudo 
pomagajo pri javnem obveščanju o ne ‑
povratnih sredstvih, ki jih zagotavljajo 
regionalni naložbeni instrumenti.
25
 Zaključki in priporočila
Zaključki
53 
Sodišče je prišlo do zaključka, da je 
bilo kombiniranje nepovratnih sred ‑
stev v okviru regionalnih naložbenih 
instrumentov s posojili finančnih 
institucij na splošno uspešno pri pod ‑
piranju zunanjih politik EU. Regionalni 
naložbeni instrumenti so bili dobro 
vzpostavljeni, vendar potencialne kori ‑
sti kombiniranja zaradi pomanjkljivega 
upravljanja Komisije niso bile v celoti 
dosežene.
54 
Komisija je skupaj z državami članicami 
uspešno vzpostavila regionalne na ‑
ložbene instrumente, njihova splošna 
ureditev pa je ustrezna. K sodelovanju 
je bilo pritegnjenih več evropskih 
finančnih institucij, ki so opredelile 
zadostno število projektov za razpo ‑
ložljiva sredstva. Revidirani projekti 
so ustrezali razvojnim potrebam 
zadevnih regij in držav. Čeprav so bile 
vrste dodeljenih nepovratnih sredstev 
ustrezne, je pregled vlog za dodelitev 
nepovratnih sredstev, ki ga je izvedla 
Komisija, temeljil na nepopolnih infor ‑
macijah, obenem pa se ni v zadostni 
meri osredotočal na dodano vrednost 
nepovratnih sredstev. Potem ko so 
bila nepovratna sredstva odobrena, so 
bila vnaprejšnja izplačila nepotrebno 
visoka, spremljanje, ki ga je izvajala 
Komisija, pa ni zagotovilo, da bi bila 
dodana vrednost nepovratnih sredstev 
dosežena v vseh primerih.55 
Regionalni naložbeni instrumenti so 
spodbujali usklajevanje med razvojni ‑
mi partnerji na različnih ravneh, kar je 
omogočilo financiranje projektov, ki bi 
bili sicer preobsežni, da bi jih financiral 
en sam donator ali ena sama finančna 
institucija. Vendar druge potencialne 
koristi kombiniranja nepovratnih sred ‑
stev in posojil doslej še niso bile v ce ‑
loti dosežene. V polovici pregledanih 
primerov je kombiniranje omogočilo 
pridobitev posojila, na primer tako, da 
je bila dosežena raven koncesivnosti, ki 
jo zahteva Mednarodni denarni sklad, 
v drugi polovici primerov pa ni bilo 
prepričljive analize, ki bi dokazala, da 
so bila nepovratna sredstva potrebna 
za pridobitev posojil finančnih insti ‑
tucij. Komisija poleg tega ni v celoti 
izkoristila potenciala, da bi pozitivno 
vplivala na način vzpostavitve projek ‑
tov ali imela širši vpliv na sektorsko 
politiko. Prepoznavnost podpore EU je 
bila doslej omejena, čeprav je Komisija 
to težavo začela obravnavati.
Priporočila
56 
Po sedmih letih izkušenj z regionalnimi 
naložbenimi instrumenti si Komisija 
prizadeva izboljšati njihovo ureditev 
in delovanje, med drugim s pripravo 
smernic in sodelovanjem pri platfor ‑
mi EU za kombiniranje na področju 
zunanjega sodelovanja. Sodišče poziva 
Komisijo, naj pri tem procesu upošteva 
spodaj navedena priporočila.
26 Zaključki in priporočila
57 
Komisija bi morala zagotoviti, da 
dodeljevanje nepovratnih sredstev EU 
temelji na utemeljeni oceni dodane 
vrednosti nepovratnih sredstev pri do ‑
seganju ciljev EU na področjih razvoja, 
sosedstva in širitve. Pri tem bi Komisija 
morala:
(a) zagotoviti sprejetje in izvajanje 
ustreznih smernic, ki bi bile vodilo 
za njeno sodelovanje v vseh fazah 
procesa odobritve in nadaljnjega 
spremljanja;
(b) dejavnejše sodelovati pri oprede ‑
ljevanju in izbiri projektov, zlasti na 
ravni delegacij EU;
(c) zagotoviti, da se vloge za dodelitev 
nepovratnih sredstev, ki se predlo ‑
žijo izvršilnim odborom v končno 
odobritev, nanašajo le na zrele 
projekte in vsebujejo popolne 
informacije. Natančneje, v vlogah 
za dodelitev nepovratnih sredstev 
bi morali biti natančno opredeljeni 
potreba po nepovratnih sredstvih 
in njihova dodana vrednost, po ‑
jasnjen pa bi moral biti tudi način 
določanja zadevnih zneskov;
(d) skrajšati povprečno trajanje 
procesa odobritve s preučitvijo 
sistematične potrebe po začasnih 
odobritvah.58 
Komisija bi morala sredstva izplača ‑
ti šele, ko jih upravičenec dejansko 
potrebuje.
59 
Komisija bi morala izboljšati spremlja ‑
nje izvrševanja nepovratnih sredstev 
EU. Pri tem bi morala:
(a) izvajati okvir za merjenje rezul ‑
tatov, ki vključuje kazalnike za 
spremljanje učinka nepovratnih 
sredstev EU;
(b) zagotoviti jasna navodila delega ‑
cijam EU glede njihove vloge pri 
spremljanju podpore EU, dode ‑
ljene projektom, ki se financirajo 
s kombiniranjem virov sredstev;
(c) v proces spremljanja, usmerjenega 
k rezultatom, vključiti skrbniški sklad 
EU‑Afrika za infrastrukturo, meto ‑
dologijo spremljanja, usmerjenega 
k rezultatom, pa prilagoditi poseb ‑
nostim kombiniranja virov sredstev.
60 
Komisija bi morala okrepiti svoja 
prizadevanja za zagotavljanje ustrezne 
prepoznavnosti financiranja EU, in sicer 
tako, da bi opredelila jasne zahteve 
glede prepoznavnosti za finančne in ‑
stitucije, od delegacij EU pa zahtevala, 
da sodelujejo pri ukrepih za zagotav ‑ 
ljanje prepoznavnosti.
To poročilo je sprejel senat III, ki ga vodi g. Karel PINXTEN, član  
Evropskega računskega sodišča, v Luxembourgu na zasedanju 8. julija 2014.
 Za Računsko sodišče
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Predsednik

27
 Priloge
Območja regionalnih naložbenih instrumentov po svetu
Vir: podatkovne zbirke sekretariatov regionalnih naložbenih instrumentovPriloga  I
Naložbeni instrument
za Srednjo Azijo (IFCA) – 2010
Skupna nepovratna sredstva: 64 milijonov EURSkupna posojila: 317 milijonov EUR
Naložbeni instrumentza Azijo (AIF) - 2012
Skupna nepovratna sredstva:36 milijonov EURSkupna posojila: 358 milijonov EUR
Naložbeni instrumentza Latinsko Ameriko
Skupna nepovratna sredstva:190 milijonov EURSkupna posojila: 4 515 milijonov EURNaložbeni instrumentza karibske države(CIF) – 2012
Skupna nepovratna sredstva:35 milijonov EURSkupna posojila: 67 milijonov EURNaložbeni instrumentza sosedstvo (NIF) – 2008
Skupna nepovratna sredstva:953 milijonov EURSkupna posojila: 9 626 milijonov EUR
Naložbeni instrumentza paciﬁške države(IFP) – 2012
Skupna nepovratna sredstva:podatki niso na voljo
Skupna posojila: podatki niso na voljo
Skrbniški sklad EU-Afrika
za infrastrukturo (ITF) – 2007
Skupna nepovratna sredstva:762 milijonov EURSkupna posojila: 4 549 milijonov EURNaložbeni okvir za zahodniBalkan (WBIF) – 2008
Skupna nepovratna sredstva:302 milijona EURSkupna posojila: 2 720 milijonov EUR
28 Priloge Priloga  II Zneski, za katere je Komisija prevzela obveznosti, podpisala pogodbe in jih 
izplačala, po regionalnem naložbenem instrumentu na dan 31. decembra 2013
(v milijonih EUR)
Zneski, za katere so bile  
prevzete obveznostiZneski, za katere so bile  
podpisane pogodbeIzplačani zneski 
ITF 638 638 459
WBIF 274 260 214
NIF1789 477 422
LAIF1179 160 78
IFCA 86 66 22
AIF 60 34 9
CIF 70 2 1
IFP 10 – –
Skupaj 2 106 1 637 1 205
1 Ne vključuje dodatnih 17 milijonov EUR, za katere so bile obveznosti prevzete leta 2011 in so namenjeni instrumentu za podnebne spremem ‑
be, delita pa si jih NIF in LAIF.
Vir: Evropska komisija.
29 Priloge Priloga  IIIŠtevilo projektov, ki so jih odobrili regionalni naložbeni instrumenti za obdobje 
2007–2013
2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Skupaj
ITF 4 4 9 13 13 11 15 69
WBIF – 18 47 16 42 31 24 178
NIF – 14 13 15 15 18 17 92
LAIF – – – 5 3 12 5 25
IFCA – – – 1 3 3 4 11
AIF – – – – – 3 5 8
CIF – – – – – – 4 4
Skupaj 4 36 69 50 76 78 74 387
Vir: Podatkovne zbirke sekretariatov regionalnih naložbenih instrumentov.
30 Priloge Priloga  IVPrispevki k 387 projektom, ki so jih odobrili regionalni naložbeni instrumenti za 
obdobje 2007–2013
(v milijonih EUR)
ITF1WBIF NIF LAIF IFCA AIF CIF Skupaj
NEPOVRATNA SREDSTVA
Naložbeni 
instrumentKomisija 383 226 696 190 64 36 35 1 630
Drugi donatorji 114 – – – – – – 114
Nacionalni/
regionalni okvirni programi80 – 200 – – – – 280
Drugi donatorji 185 76 57 – – – – 318
Nepovratna sredstva skupaj 762 302 953 190 64 36 35 2 342
POSOJILA
EUVečstranska 1 237 2 360 7 095 209 312 110 – 11 323
Dvostranska 1 127 360 2 531 1 992 5 248 37 6 300
Držav izven EURegionalna 1 174 – – 2 314 – – 30 3 518
Večstranska 826 – – – – – – 826
Dvostranska 185 – – – – – – 185
Posojila skupaj 4 549 2 720 9 626 4 515 317 358 67 22 152
1 ITF: Prispevki Komisije in drugih donatorjev so izračunani sorazmerno glede na plačila skladu.
Vir: Podatkovne zbirke sekretariatov regionalnih naložbenih instrumentov.
31 Priloge Priloga  VPosojila finančnih institucij po regionalnih naložbenih instrumentih za obdobje 
2007–2013
(v milijonih EUR)
EIB EBRD AFD KfWDruge  
finančne 
institucijeSkupaj
ITF 1 237 – 881 246 – 2 364
WBIF 1 760 600 200 160 – 2 720
NIF 4 498 2 588 1 100 1 429 11 9 626
LAIF 209 – 823 772 397 2 201
IFCA 170 142 – 4 1 317
AIF 110 – 203 45 – 358
CIF – – 37 – – 37
Skupaj 7 984 3 330 3 244 2 656 409 17 623
Vir: Podatkovne zbirke se kretariatov regionalnih naložbenih instrumentov.
32 Priloge Priloga  VIVzorec 15 pregledanih projektov ITF
Vir: Podatkovne zbirke sekretariatov regionalnih naložbenih instrumentov
MALI, MAVRETANIJA, SENEGAL
Hidroelektrarna Félou
Skupni stroški: 112 milijonov EURPrispevek ITF: 9 milijonov EUR
SLONOKOŠČENA OBALA,SIERRA LEONE, LIBERIJA, GVINEJAPovezovalni elektroenergetski vod
Skupni stroški: 387 milijonov EURPrispevek ITF: 13 milijonov EUR
ZAMBIJA, NAMIBIJA,JUŽNOAFRIŠKA REPUBLIKAPovezovalni vod Caprivi 
Skupni stroški: 321 milijonov EURPrispevek ITF: 15 milijonov EURBENIN, TOGOObnova električnega omrežja
Skupni stroški: 86 milijonov EURPrispevek ITF: 12 milijonov EUR
KAMERUN, ČAD,SREDNJEAFRIŠKA REPUBLIKADostop do Duale
Skupni stroški: 66 milijonov EURPrispevek ITF: 6 milijonov EUR
ZAMBIJAItezhi Tezhi
Skupni stroški: 268 milijonov EURPrispevek ITF: 18 milijonov EURMOZAMBIK, JUŽNOAFRIŠKAREPUBLIKALetališče v Maputu
Skupni stroški: 58 milijonov EURPrispevek ITF: 2 milijona EURMOZAMBIK, ZIMBABVE,ZAMBIJA, MALAVIKoridor Beira
Skupni stroški: 230 milijonov EURPrispevek ITF: 29 milijonov EURZAMBIJA, MALAVI, MOZAMBIKObnova ceste Great East Road
Skupni stroški: 285 milijonov EURPrispevek ITF: 40 milijonov EURTANZANIJA
Osnovno omrežje povezovalnihvodov
Skupni stroški: 388 milijonov EUR
Prispevek ITF: 14 milijonov EURTANZANIJA
Oskrba z vodo in sanitarnaoskrba ob Viktorijinem jezeru,Mwanza
Skupni stroški: 122 milijonov EUR
Prispevek ITF: 18 milijonov EURTANZANIJA, KENIJA, UGANDA,
RUANDA, BURUNDI, DEMOKRATIČNAREPUBLIKA KONGO  Prometni koridor v Vzhodni Afriki
Skupni stroški: 146 milijonov EURPrispevek ITF: 17 milijonov EUR BURUNDI, RUANDA, DEMOKRATIČNAREPUBLIKA KONGOObnova hidroelektrarn Ruzizi I in II
Skupni stroški: še niso znaniPrispevek ITF: 3 milijoni EURUGANDA, KENIJA, TANZANIJAOskrba z vodo v Kampali - Viktorijinojezero, Watsan
Skupni stroški: 234 milijonov EURPrispevek ITF: 22 milijonov EUR
RUANDA, ETIOPIJA, KENIJA, UGANDA,TANZANIJA, BURUNDI
Instrument za zmanjševanjegeotermalnih tveganj za Vzhodno Afriko
Skupni stroški: še niso znani
Prispevek ITF: 30 milijonov EUR
33 Priloge Priloga  VII Vzorec 15 preučenih projektov NIF
Vir: Podatkovne zbirke sekretariatov regionalnih naložbenih instrumentov .
EGIPT
Izboljšan program oskrbe z vodo
in čiščenja odpadnih voda
Skupni stroški: 295 milijonov EUR
Prispevek NIF: 5 milijonov EUR
TUNIZIJA
2. faza omrežja hitre železnice v Tunisu
Skupni stroški: 550 milijonov EUR
Prispevek NIF: 28 milijonov EURGRUZIJA
Avtocesta vzhod–zahod
Skupni stroški: 592 milijonov EUR
Prispevek NIF: 20 milijonov EUR
Program pomoči za MSP
Armenija, Azerbajdžan, Gruzija,
Moldavija, Ukrajina, Belorusija
Skupni stroški: 150 milijonov EUR
Prispevek NIF: 15 milijonov EUR
Jamstveni instrument za MSP
Jordanija, Libanon, Egipt, Tunizija,MarokoSkupni stroški: 320 milijonov EURPrispevek NIF: 24 milijonov EURARMENIJA
Projekt oskrbe z vodo za manjše občine
Skupni stroški: 21 milijonov EURPrispevek NIF: 8 milijonov EURUKRAJINA
Zagotavljanje tehnične pomoči občinam
Skupni stroški: 135 milijonov EURPrispevek NIF: 5 milijonov EUR
MAROKO
Sončna elektrarna Ourzazate
Skupni stroški: 807 milijonov EURPrispevek NIF: 30 milijonov EUR
MAROKO
Program za učinkovito oskrbo
s pitno vodo
Skupni stroški: 101 milijon EUR
Prispevek NIF: 7 milijonov EUR
EGIPT
Program za razvoj stanovanjskih naselij,
trajnostnih stanovanj in skupnosti 
Skupni stroški: 175 milijonov EUR
Prispevek NIF: 30 milijonov EUREGIPT
Prenos električne energije
Skupni stroški: 762 milijonov EURPrispevek NIF: 20 milijonov EUR EGIPT3. faza linije 3 podzemneželeznice v KairuSkupni stroški: 2 075 milijonov EURPrispevek NIF: 40 milijonov EUR
GRUZIJA
Modernizacija vodovodne
infrastrukture, 2. faza
Skupni stroški: 80 milijonov EUR
Prispevek NIF: 8 milijonov EUR
MAROKO
Tramvaj v Rabatu
Skupni stroški: 346 milijonov EURPrispevek NIF: 5 milijonov EURMOLDAVIJA
Program za razvoj vodovoda
Skupni stroški: 32 milijonov EURPrispevek NIF: 10 milijonov EUR
34 Priloge Priloga  VIIIRevizijski vzorec projektov za vzpostavitev podinstrumentov
Instrument Naziv OrodjeZnesek 
nepovratnih 
sredstev
(v milijonih EUR)Država/regijaVodilna 
finančna 
institucijaDrugi viri  
zunanjega 
financiranja
ITFEnergetski jamstveni sklad 
za AfrikoTehnična pomoč 1 Regionalen EIB –
ITFInstrument za energijo  
iz trajnostnih virov za AfrikoTehnična pomoč/
nepovratna 
sredstva8 Regionalen EIB –
ITFInstrument za zmanjševanje 
geotermalnih tveganjNepovratna 
sredstva30 Ruanda, Etiopija, 
Kenija, Uganda, 
Tanzanija, BurundiKfW –
NIF Jamstveni instrument za MSPNepovratna 
sredstva24 Jordanija, Libanon, 
Egipt, Tunizija, 
MarokoEIB AFD, WB, OFID
NIFInstrument  
za financiranje MSPTehnična pomoč/
nepovratna 
sredstva15 Armenija,  
Azerbajdžan, 
Gruzija, Moldavija, 
Ukrajina, BelorusijaEBRD EIB, KfW
NIFSklad MENA za mikro-, mala 
in srednje velika podjetjaTehnična pomoč/
nepovratna 
sredstva10 Regionalen KfW –
IFCAInstrument financiranja  
na področju trajnostne 
energetske učinkovitosti  
za KirgizistanTehnična pomoč/
nepovratna 
sredstva7 Kirgizistan EBRD –
IFCAProgram pomoči za MSP  
za osrednjo AzijoTehnična pomoč/
nepovratna 
sredstva11 Regionalen EBRD –
35 Priloge
Projekti iz odstavka 42
Instrument Naziv projekta OrodjeZnesek 
dodeljenih 
nepovratnih 
sredstev
(v milijonih EUR)Država/regijaVodilna  
finančna 
institucija
ITF Povezovalni elektroenergetski vod Subvencija obrestne mere 13Slonokoščena obala, 
Sierra Leone, Liberija, 
GvinejaEIB
ITF Povezovalni vod Caprivi Subvencija obrestne mere 15Zambija, Namibija, 
Južnoafriška republikaEIB
ITF Obnova ceste Great East Road Subvencija obrestne mere 25Zambija, Malavi, 
MozambikEIB
ITF Prometni koridor v  Vzhodni Afriki Subvencija obrestne mere 17Tanzanija, Kenija,  
Uganda, Ruanda, 
Burundi, Demokratična 
republika KongoEIB
ITF Itezhi Tezhi Subvencija obrestne mere 18 Zambija EIB
NIFIzboljšan program oskrbe z vodo  
in čiščenja odpadnih vodaNepovratna sredstva 5 Egipt KfW
NIF Tramvaj v Rabatu Tehnična pomoč 5 Maroko AFD
NIF 2. faza omrežja hitre železnice v  Tunisu Nepovratna sredstva 28 Tunizija AFD
NIFModernizacija vodovodne  
infrastrukture, 2. fazaTehnična pomoč/  
nepovratna sredstva8 Gruzija EIB
NIF Instrument za financiranje MSPTehnična pomoč/  
nepovratna sredstva15Armenija, Azerbajdžan, 
Gruzija, Moldavija, 
Ukrajina, BelorusijaEBRD
NIF Prenos električne energijeTehnična pomoč/  
nepovratna sredstva16 Egipt EIB
NIF Avtocesta vzhod–zahod Nepovratna sredstva 20 Gruzija EIB
NIF Sončna elektrarna Ouarzazate Nepovratna sredstva 30 Maroko EIB
NIFProgram za učinkovito oskrbo  
s pitno vodoTehnična pomoč/  
nepovratna sredstva7 Maroko KfW
NIF Linija 3 metroja v Kairu, 3. fazaTehnična pomoč/  
nepovratna sredstva40 Egipt AFDPriloga  IX
36
Komisija je oblikovala to ureditev, pri čemer je 
v celoti upoštevala potencialne koristi instrumen ‑
tov, in meni, da je bilo njeno upravljanje ustrezno.
Komisija meni, da bi bilo treba pri realizaciji poten ‑
cialnih koristi upoštevati vrsto nepovratnih sred ‑
stev (npr. tehnično pomoč) in rezultate izvajanja 
projektov.
VI
Komisija meni, da je bil postopek odobritve temeljit, 
saj v zadostni meri vključuje vse zadevne delež ‑ 
nike, Komisija pa postopek posvetovanja prilagaja 
posebnostim projektov. Pri odločanju so na voljo 
zadostne in popolne informacije.
V vseh primerih je zagotovljena dodana vrednost, 
saj so projekti predloženi pristojnemu operativ ‑
nemu odboru le, v kolikor so pojasnjeni vsi elementi 
projekta in je njegova dodana vrednost očitna.
Dogovori o vnaprejšnjih izplačilih se pregledujejo 
v okviru novih pogodbenih predlog za finančne 
instrumente.
VII
Komisija meni, da je bila utemeljitev financiranja 
v vseh primerih jasna. Ti primeri, ki jih je Komi ‑
sija ustrezno izpodbijala in utemeljila, so opisani 
v odstavku 42 tega poročila. Glej odgovor Komisije 
na odstavek 42 (a) do (g).
V vseh primerih so bile prednostne naloge instru ‑
mentov skladne s sektorsko politiko EU vsake regije 
(jasno navedeno v njihovih zadevnih strateških 
usmeritvah).
Komisija bo kljub temu proučila načine za dosega ‑
nje širšega vpliva na sektorsko politiko in tudi za 
izboljšanje prepoznavnosti podpore EU.Povzetek
I
Komisija pozdravlja to posebno poročilo in tudi 
priporočila, ki bodo nadalje krepila upravljanje kom ‑
biniranih instrumentov, kar je inovativen pristop 
k financiranju razvojnega sodelovanja.
Naložbene potrebe v partnerskih državah EU so 
precejšnje. Vladna in donatorska sredstva še zdaleč 
ne zadostujejo za kritje teh potreb. Države morajo 
pridobiti dodatno javno in zasebno financiranje za 
pospeševanje gospodarske rasti, ki je podlaga za 
zmanjšanje revščine.
V agendi je kot ključna prednostna naloga na 
področju zunanjega sodelovanja EU za spremembo 
poudarjena podpora vključujoči rasti in ustvarja ‑
nju delovnih mest. V tem okviru je kombiniranje 
priznano kot pomembno orodje za pridobivanje 
dodatnih sredstev in povečanje učinka pomoči EU.
Nepovratna sredstva EU pogosto omogočijo 
izvedbo celotnih projektov, in sicer s premostitvijo 
finančnih vrzeli pri naložbenih projektih, in zato 
lahko omogočijo mobilizacijo več dodatnih finan ‑
ciranj kot posojila finančnih institucij. Poleg tega 
javne finančne institucije, ki neposredno sodelujejo 
pri kombiniranju, zagotavljajo tudi financiranje 
zunaj okvira posojil, kot sta na primer lastniški  
kapital ali podrejeni dolg.
IV
Komisija je zadolžena za vzpostavitev instrumen ‑
tov, ki so v poročilu pozitivno ocenjeni. Upravljanje 
projektov se izvaja v okviru partnerstva. Komisija 
upravlja instrumente, medtem ko so institucije za 
financiranje razvoja zadolžene za vsakdanje uprav ‑ 
ljanje projektov. Te v skladu s pravili o posrednem 
upravljanju, določenimi v finančni uredbi, izvajajo 
proračunske naloge, ki so jim bile zaupane.Odgovori Komisije
Odgovori Komisije 37
Komisija je zadolžena za vzpostavitev instrumen ‑
tov, ki so v poročilu pozitivno ocenjeni. Upravljanje 
projektov se izvaja v okviru partnerstva. Komisija 
upravlja instrumente, medtem ko so institucije za 
financiranje razvoja zadolžene za vsakdanje uprav ‑ 
ljanje projektov. Te v skladu s pravili o posrednem 
upravljanju, določenimi v finančni uredbi, izvajajo 
proračunske naloge, ki so jim bile zaupane.
Komisija je oblikovala to ureditev, pri čemer je 
v celoti upoštevala potencialne koristi instrumentov.
18
Komisija obravnava upravljanje ITF in ovire, ki jih je 
ugotovilo Sodišče, kot so omejitve v zvezi z regio ‑ 
nalnimi programi (npr. vzpostavitev nacionalnih 
programov, različni sektorji in enake glasovalne 
pravice ter upravljanje s strani Komisije).
20
Opredelitev projektov je rezultat medsebojnega 
sodelovanja in razprav med različnimi deležniki, 
vključno s partnerskimi državami ali ustreznimi 
regionalnimi organizacijami, delegacijami Komisije 
in EU, drugimi donatorji, finančnimi institucijami 
ter v nekaterih primerih predstavniki zasebnega 
sektorja in tudi civilne družbe.
Opredelitev projektov temelji na postopku načrto ‑
vanja in prednostnih nalogah politike, ki jih odo ‑
brijo Komisija, Evropska služba za zunanje delovanje 
(ESZD) in partnerske države. Opredelitev projektov 
temelji tudi na strateških razpravah v okviru vsa ‑
kega kombiniranega instrumenta, in sicer v okviru 
strateškega/usmerjevalnega odbora, ter na raz ‑
pravah o analizi portfelja odobrenih projektov ter 
načrtih za njihovo pripravo.VIII
Komisija ugotavlja, da so priporočila Sodišča 
popolnoma v skladu z reformo instrumentov, ki jo 
je Komisija začela konec leta 2013 in je zdaj v fazi 
odobritve.
Uvod
Okvir 1 
MDS ne določa več zahtev v zvezi s koncesivnostjo 
za posamezna posojila, temveč namesto tega za vsa 
posojila določi skupno povprečno tehtano raven 
koncesivnosti. Zato se ta mehanistični pristop v pri ‑
hodnosti ne bo več samodejno uporabljal.
08
Komisija zdaj razmišlja o spremembi skrbniškega 
sklada EU‑Afrika za infrastrukturo (ITF), da bi 
slednjega lahko upravljala kot ostalih šest regional ‑
nih instrumentov, in sicer z enakimi pravili za vse, 
ter s tem povečala preglednost in predvidljivost 
postopka za vse partnerje ter zagotovila enake pra ‑
vice vsem državam članicam v operativnih odborih. 
Poleg tega lahko Evropska investicijska banka (EIB) 
še vedno upravlja posebna sredstva, ki jih države 
članice namenijo za kombiniranje, če slednje to 
želijo.
12
Komisija za zagotavljanje enakih možnosti in izbolj ‑
šanje izmenjave dobrih praks dejavno spodbuja 
vključevanje več agencij držav članic v izvajanje 
instrumentov.
Opažanja
16
Komisija meni, da je bilo upravljanje regionalnih 
naložbenih instrumentov ustrezno.
Odgovori Komisije 38
Ponudniki financiranja so zadolženi za izvajanje 
potrebnih izračunov v skladu z mednarodnimi 
standardi, načelom primerne skrbnosti ter dogovor ‑
jenimi metodami v okviru partnerstva in učinkovite 
delitve dela.
Specializirane skupine finančnih institucij pripra ‑
vijo poglobljeno oceno projekta v skladu z načeli 
primerne skrbnosti.
Osnovne študije v prvi vrsti izvaja vodilni evrop ‑
ski ponudnik financiranja in so na voljo, v kolikor 
obstajajo pomisleki glede primernosti projektov in 
v kolikor se zahtevajo dodatne informacije o tistih 
podatkih, ki so vsebovani v vlogi.
Komisija meni, da ponudnikom financiranja ni treba 
zagotavljati študij sistematično, saj bo to v večini 
primerov le povečalo upravno breme brez prave 
dodane vrednosti.
24
Komisija poudarja, da so bili prispevki EU odobreni 
le, v kolikor so bile pridobljene potrebne informa ‑
cije, ki so osnova za izpolnjevanje glavnih zahtev, 
določenih v strateških usmeritvah.
Pri odločanju so bile predložene in upoštevane 
vse informacije, potrebne za sprejetje odločitve. 
Komisija se lahko v skladu s finančno uredbo in 
v okviru posrednega upravljanja opre na delo, ki 
ga je že opravil subjekt, ki mu je bilo to zaupano, in 
sicer v skladu z načeli primerne skrbnosti in deli ‑
tve dela v samem jedru partnerstva s finančnimi 
institucijami.
Le pri dovolj zrelih projektih se razmišlja o njihovi 
odobritvi. Še vedno je mogoče izvesti naknadne 
študije izvedljivosti za nadaljnjo krepitev ureditve 
projekta v skladu s potrebami upravičencev in s tem 
izboljšati kakovost projekta.Sistematičnost „na pobudo“ sama po sebi ni 
operativni cilj Komisije. Slednja si namesto tega 
prizadeva, da bi čim bolj povečala učinkovitost in 
delitev dela pri postopku opredelitve ter da bi gra ‑
dila na operativnih prednostih vseh deležnikov. To 
bo nadalje poenostavljeno z reformo kombiniranja 
v fazi odobritve.
21
Komisija predvideva pregled ureditve instrumen ‑
tov za afriško regijo. Glej odgovor Komisije na 
odstavek 18.
Skupni odgovor Komisije na odstavke 
od 22 do 31
22
Postopek za vzpostavitev skupnega kazalnika 
dodane vrednosti za vse projekte je zaradi prilagod ‑ 
ljivosti instrumentov in njihovega širokega pokriva ‑
nja sektorjev nujno zapleten in skoraj neizvedljiv.
Dodana vrednost nepovratnih sredstev se vedno 
oceni, ta ocena pa se je zlasti pri opravljenem delu 
v okviru platforme EU sčasoma še okrepila.
23
Komisija meni, da so ji bili na voljo ustrezni podatki, 
ki se zahtevajo v različnih fazah odobritve (začasna 
in končna). Finančni podatki iz faze začasne odobri ‑
tve se bodo verjetno spremenili. Vendar pa se v fazi 
končne odobritve te informacije ocenijo.
Poleg tega bi se lahko zaradi ekonomskih nihanj 
spremenili določeni posojilni pogoji v času med 
vložitvijo vloge in končno odobritvijo. Zato lahko 
finančne institucije zaključijo pogajanja v zvezi 
z natančnimi pogoji glede posojila (obrestna mera, 
trajanje v letih ipd.) po odobritvi s strani odbora za 
instrument.
Odgovori Komisije 39
Koncesivnost, vzdržnost dolga, višina nepovratnih 
sredstev in ekonomska smiselnost so osrednji ele ‑
menti analize, ki jo izvedejo ponudniki financiranja 
in Komisija.
26
Komisija vključi delegacije Unije v pregled ustrez ‑ 
nosti nepovratnih sredstev in se z njimi posvetuje, 
kadar je to pomembno za izbirni postopek.
96 % anketiranih delegacij je navedlo, da so sodelo ‑
vale pri izbirnem postopku. Zgodnji fazi opredelitve 
v okviru celotnega izbirnega postopka ustreza nižji 
delež (59 %).
Komisija si prizadeva za nadaljnje vključevanje dele ‑
gacij Unije v pripravo in spremljanje operacij kom ‑
biniranja. To je bistveno za zagotavljanje skladnosti 
dejavnosti EU, izboljšanje njene prepoznavnosti in 
povečanje vpliva EU v političnem dialogu.
27
Začetni datum za izračun ne bi smel biti datum 
vključitve v načrt za pripravo. Načrt za pripravo je le 
predhodni pokazatelj potencialnih projektov z zelo 
različno stopnjo razvoja in različnimi stopnjami 
zrelosti.
Komisija meni, da je najbolj primeren kazalnik čas, 
ki preteče med odobritvijo s strani tehničnega 
odbora in sprejetjem s strani operativnega odbora 
ob končni odobritvi.
To pomeni približno štiri mesece za projekte nalož ‑
benega instrumenta za Latinsko Ameriko (LAIF), tri 
mesece za projekte naložbenega instrumenta za 
karibske države (CIF), šest mesecev in pol za pro ‑
jekte naložbenega instrumenta za sosedstvo (NIF), 
pet mesecev in pol za projekte naložbenega instru ‑
menta za Azijo (AIF) in približno štiri mesece za 
projekte naložbenega instrumenta za Srednjo Azijo 
(IFCA). Zdi se, da je ta časovni okvir razumen glede 
na tehnično zapletenost projektov, ki se financirajo 
s kombiniranjem virov sredstev, in glede na more ‑ 
bitno število vključenih partnerjev.Okvir 2 
Kot je navedeno v zapisniku 9. seje izvršilnega odbora 
ITF, so bile dodatne informacije o tem projektu pred ‑ 
ložene njegovim članom na predhodno zahtevo.
Ta projekt je bil odobren leta 2009. Od takrat je bil 
obrazec vloge za nepovratna sredstva, in sicer za 
dopolnitev informacij, ki jih predložijo finančne 
institucije, precej izboljšan.
25
Vsi projekti, ki se financirajo iz instrumentov, se 
analizirajo tako z ekonomskega vidika kot z vidika 
vzdržnosti dolga. Eden od glavnih ciljev Komisije in 
ponudnikov financiranja je ohranitev predvidene 
naložbe in njene dolgoročne vzdržnosti ter vpliva 
na razvoj.
Enotnih meril za ocenjevanje ekonomske smisel ‑
nosti, kot so najnižji pragovi, še vedno ni mogoče 
opredeliti. Delovna skupina za dodano vrednost 
nepovratnih sredstev v okviru mehanizmov kom ‑
biniranja je leta 2009 prišla do zaključka, da sama 
narava operacij kombiniranja zahteva posamičen 
pristop, in sicer v smislu ocene zneska, oblike in 
vrste potrebne podpore. Ta pristop je bil potrjen pri 
nedavno opravljenem delu v okviru platforme EU za 
kombiniranje na področju zunanjega sodelovanja 
(EUBEC).
Ekonomska interna stopnja donosnosti (EIRR) 
projektov se vedno oceni v okviru primerne skrb ‑
nosti. Odločitve za dodelitev nepovratnih sredstev 
temeljijo na ekonomski in finančni analizi projektov 
ter tudi na pričakovanih socialnih koristih (cenovna 
dostopnost, vpliv na zdravje, socialne razmere).
Ta pregled temelji na informacijah, navedenih 
v obrazcu vloge za nepovratna sredstva, in tudi 
na dodatnih informacijah, ki izvirajo iz izmenjave 
podatkov med različnimi službami Komisije in nje ‑
nimi delegacijami, finančnimi institucijami in vsemi 
ustreznimi deležniki pred tehničnimi sestanki, med 
njimi in po njih.
Odgovori Komisije 40
Medtem ko je bilo zaradi odsotnosti primerjave 
med podobnimi projekti v zgodnjih letih uporabe 
instrumentov kombiniranja težko izvesti oceno, 
Komisija za izboljšanje postopka ocenjevanja gradi 
na izkušnjah, pridobljenih v zadnjih letih.
Dejansko bo z reformo kombiniranja, ki je bila 
nedavno obravnavana in sprejeta, višina nepovrat ‑ 
nih sredstev, zagotovljenih v obliki financiranja, 
nadalje odvisna od primerljivosti in povečane stroš ‑ 
kovne učinkovitosti.
31
Do zdaj ni dokazov, ki bi kazali na to, da se je nave ‑
deno uresničilo. Partnerji Komisije so razvojne in ne 
poslovne banke, pri čemer je njihov glavni cilj pri ‑
spevati k financiranju razvoja. Kljub temu je zaup ‑ 
nost v zvezi z modeli določanja cen in odločitvami 
dejansko ovirala širšo uporabo instrumenta subven ‑
cije obrestne mere.
Kadar se uporabljajo subvencije obrestne mere, se 
Komisija opira zlasti na lasten nadzor večstranskih 
institucij (npr. prek ocenjevanja stebrov) in na nacio ‑ 
nalni nadzor ter predpise, ki urejajo dvostranske 
institucije, kot elemente za blaženje tega tveganja.
Za izračun obrestnih mer s strani bank se bodo upo ‑
rabljali pregledi in primerjalne analize.
32
Pri posrednem centraliziranem ali skupnem uprav ‑ 
ljanju so bila vnaprejšnja izplačila ob vzpostavitvi 
prvih instrumentov zares visoka. To je bilo uteme ‑
ljeno s potrebo, da se vzpostavi nova oblika pomoči 
in da se finančne institucije spodbudijo k prevzemu 
upravljanja zapletenih projektov.
Dogovori o vnaprejšnjih izplačilih so bili pregledani 
v okviru novih pogodbenih predlog za finančne 
instrumente in so privedli do zmanjšane ravni 
predfinanciranja.Da je trajanje postopka ustrezno in razumno, potr ‑
juje dejstvo, da do zdaj ni bilo dokazov, da kateri 
koli zadevni projekt ni bil izveden zaradi zamud pri 
postopku odobritve. Nasprotno je postopek odobri ‑
tve dovolj prožen, da se lahko upoštevajo potrebe 
partnerjev, kar omogoča pospešitev postopka, če je 
to primerno.
29
Komisija želi pojasniti, da je doseganje ravni kon ‑
cesivnosti MDS sicer lahko potrebno, vendar ob 
upoštevanju posebnih vprašanj v zvezi s posamez ‑ 
nim projektom ne zadostuje. Doseganje 35 ‑odstot ‑ 
nega praga se lahko šteje kot prvi nujni predpogoj 
za finančni paket, ki ga mora sprejeti upravičenec 
v skladu z omejitvami MDS. Vendar ta pogoj sam po 
sebi ni samodejno zadosten. V zvezi z nekaterimi 
projekti se lahko zahtevajo višja nepovratna sred ‑
stva v okviru finančnega paketa od navedenih 35 %, 
ne da bi se podvomilo v znaten vpliv na razvoj, ki ga 
ti zagotavljajo.
30
Utemeljitev zahtevane višine nepovratnih sred ‑
stev se lahko zelo razlikuje, med drugim glede na 
posebno oviro na trgu, ki se obravnava, dostopnost 
za ciljne skupine, zrelost projekta, razmere na lokal ‑
nem trgu, razpoložljivost sredstev drugih ponudni ‑
kov financiranja in zmogljivost ter pripravljenost 
za tveganje izvajalcev projekta. Zaradi teh razlik in 
pomanjkanja zanesljivih tržnih informacij v partner ‑
skih državah je težko opredeliti merila za določanje 
višine nepovratnih sredstev, ki pokrivajo vse možne 
posege v vseh možnih razmerah dinamičnega trga. 
Nenazadnje se mora Komisija do neke mere opreti 
na sposobnost partnerskih finančnih institucij, da 
se izpogajajo za najboljšo ponudbo, tj. najnižja 
nepovratna sredstva, za spodbuditev posameznega 
projekta. V zvezi z nekaterimi projekti za ta posto ‑
pek „določanja cen“ ni izvedljivih nadomestnih 
možnosti. Višina jamstva ob prvi izgubi pri posojilih 
za mala in srednje velika podjetja (MSP) na splošno 
na primer ni določena s predhodno izkušnjo (če ta 
obstaja), ampak z dojemanjem tveganja posojilo ‑
dajalcev, kar je subjektivni parameter, ki se lahko 
opredeli le v okviru spretnih pogajanj.
Odgovori Komisije 41
35
Delegacije Unije in/ali sedež Komisije (odvisno od 
obsega projekta) po odobritvi projekta zagotovijo 
ustrezno nadaljnje spremljanje.
Službe Komisije so redno v stiku z nacionalnimi 
uradi bank v zadevnih državah, pri čemer sestanki 
potekajo z delegacijo in lokalnimi koordinatorji 
projektov vodilnih finančnih institucij. Slednje so 
pogodbeno obvezane, da vsako leto predložijo 
poročila delegaciji. Poleg tega Komisija, kot je pred ‑
videno v pogodbah, sklenjenih v okviru prenese ‑
nega sodelovanja, sodeluje pri misijah spremljanja, 
ki jih izvajajo vodilne finančne institucije na ozem ‑ 
lju, je o njih obveščena in k njim tudi povabljena.
Pogodbeni dogovori so dovolj jasni za ustrezno 
spremljanje.
Z izboljšanim sodelovanjem delegacij v zgodnejših 
fazah postopka se bosta izboljšala tudi nadaljnje 
spremljanje in nadzor. Navodila za delegacije bodo 
v ta namen posodobljena.
36
Komisija priznava sklicevanje na tekoče delo v zvezi 
s kazalniki, ki temeljijo na rezultatih, ki jih morajo 
finančne institucije uporabiti za spremljanje in 
poročanje, in poudarja, da spremljanje uspešnosti 
izvaja vodilna finančna institucija.
37
Vsi projekti se spremljajo in vrednotijo. Nekatera 
vmesna vrednotenja so bila zaključena, na primer za 
NIF, ali pa se bodo kmalu začela, na primer za LAIF.Okvir 3 
Komisija je postopala popolnoma v skladu z veljav ‑
nimi pravili in predpisi.
Dogovor o izplačilu, pojasnjen v okvirju 3, je bil 
sklenjen leta 2010. Komisija je za NIF spremenila to 
izplačilno politiko leta 2012 (glej odstavek 32).
Poleg tega se pri ocenjevanju tega projekta NIF 
ustrezno upoštevajo izredne razmere in dogodki, ki 
od januarja 2011 potekajo v partnerskih državah in 
so vplivali na izvajanje projekta.
33
Predviden je pregled sistema predplačil za ITF.
34
Projekte v okviru teh instrumentov neposredno 
odobrijo in izberejo evropske finančne institucije, 
in sicer popolnoma v skladu s cilji, dejavnostmi in 
merili, opredeljenimi za ta projekt. Izbira podposo ‑
jil in jamstev je določena s parametri, povezanimi 
s projektom (več podrobnosti je v podatkovni poli), 
zlasti s tistimi, v katerih so navedeni cilji projekta. 
Standardi finančnih institucij v zvezi s primerno 
skrbnostjo se uporabljajo pri postopkih odobritve  
in izbire. Ti postopki so v skladu z dogovorjeno in 
stroškovno učinkovito delitvijo dela med part ‑ 
nerji, ki vključujejo tudi dogovore o izbiri odvisnih 
ukrepov. Upravičene finančne institucije redno ali 
občasno ali na zahtevo Komisije podrobno poročajo 
o projektih, vključenih v instrument.
Okvir 4 
Komisija meni, da so bili vsi potrebni elementi 
v obrazcu vloge za nepovratna sredstva za projekt 
NIF instrumenta za financiranje MSP jasni.
Odgovori Komisije 42
42 (a)
Za morebitno financiranje brez prispevka ITF 
v okviru programa MDS je dejansko obstajala 
zgornja meja v zvezi z neugodnimi posojili (glej 
tabelo 1 v poročilih MDS o posameznih državah za 
leti 2009 in 2010), zato je moralo biti vsako dodatno 
posojilo ugodno. Zambija po razpravi z mednarod ‑ 
no skupnostjo suvereno odloča o tem, ali se za 
kateri koli projekt odobri dodelitev ugodnega poso ‑
jila ali ne, in sicer glede na ekonomičnost posamez ‑ 
nega projekta.
42 (b)
Sama nepovratna sredstva Evropskega razvoj ‑
nega sklada (ERS) so se izkazala za nezadostna za 
dokončno financiranje projektov. Dodatno financi ‑
ranje, potrebno za zapolnitev vrzeli v financiranju, 
je omogočila le mobilizacija sredstev finančnih 
institucij v okviru prispevka ITF.
42 (c)
Nepovratna sredstva lahko imajo visoko dodano 
vrednost, čeprav so nizka, na primer pri zapolnitvi 
finančne vrzeli, izboljšanju kakovosti projekta ipd. 
V treh od teh primerov so nepovratna sredstva 
pomagala omiliti splošne finančne pogoje, saj 
se finančni paket, ki so ga predlagali ponudniki 
sofinanciranja, posojilojemalcu ni zdel popolnoma 
sprejemljiv. Pri drugem projektu so nepovratna 
sredstva omogočila povečanje potencialnega 
učinka projektov, vključno s finančnimi koristmi.
42 (d)
Komisija se ne strinja z zaključkom Sodišča. Končni 
upravičenec bi lahko izbral drugo možnost, ki bi bila 
donosnejša, vendar bi negativno vplivala na okolje. 
Nepovratna sredstva ITF so pomagala spodbuditi 
naložbe v najprimernejše možnosti za okolje in 
nadomestiti višje naložbene stroške.Poleg tega želi Komisija poudariti, da:
(i) so postopki spremljanja, usmerjenega k rezulta ‑
tom (ROM), za regionalne naložbene instrumen ‑
te, ki jih upravlja GD DEVCO, enaki kot pri drugih 
projektih GD DEVCO; in
(ii) GD DEVCO sprejme potrebne ukrepe v zvezi z re ‑
zultati ROM, pri čemer se za projekte, za katere je 
bil izveden postopek ROM, rezultati pošljejo de ‑
legaciji/enotam EU na sedežu, ki sodelujejo pri 
upravljanju projektov. Od delegacije se pričakuje 
odgovor, ki se običajno predloži vodilni finanč ‑
ni instituciji. Po potrebi se organizira soočenje, 
katerega cilj je pojasniti ugotovitve ROM. Poleg 
tega se na rednih informativnih sestankih zastop ‑ 
niki Komisije sestanejo s svetovalci, ki so izvedli 
obiske ROM, da bi se seznanili z razmerami na 
ozemlju.
V prihodnosti je predviden pregled upravljanja pro ‑
jektov ITF za njegovo morebitno uskladitev z dru ‑
gimi instrumenti.
Skupni odgovor Komisije na odstavke 
od 39 do 42
39
Komisija se ne strinja z analizo Sodišča glede 
dokazovanja, da je za pridobitev posojila potrebna 
dodelitev nepovratnih sredstev. Obrazec vloge za 
nepovratna sredstva zagotavlja podlago za oceno, 
tj. premišljeno presojo, ki temelji na prispevkih 
tematskih in geografskih enot in tudi delegacij EU 
ter sekretariata, ki se pogosto dopolni z dodatnimi 
poizvedbami. Ocena Komisije, podprta s tehničnimi 
sestanki med finančnimi institucijami in operativ ‑
nimi odbori, in sicer ob prisotnosti držav članic, je 
trdna in utemeljena. Komisija meni, da postopek 
izbire v zvezi z nepovratnimi sredstvi zadostno 
zagotavlja in dokazuje, da je navedena ocena 
potrebna.
42
Komisija se s to analizo ne strinja iz naslednjih 
razlogov:
Odgovori Komisije 43
46
Komisija meni, da instrumenti na splošno omogo ‑
čajo precejšnje politične koristi.
Politično okolje je sestavni del ocenjevanja projekta. 
Vsak projekt ima svoje posebne cilje in pričakovane 
učinke, ki se glede na vrsto projekta razlikujejo. En 
sam projekt naj ne bi vplival na vse cilje (poleg tega 
se to niti ne priporoča).
V primeru ITF, v kolikor se projekt uvršča v prednost ‑ 
ni sektor delegacije, dejansko obstaja možnost 
skupnega vpliva na sektorsko politiko. Drugače je 
v primerih, ko se projekt ne uvršča v prednostni sek ‑
tor delegacije, čeprav ima regionalni doseg.
51
Komisija bo iz političnih in strateških razlogov 
(čeprav meni, da so bile spoštovane smernice za 
prepoznavnost EU) pospešila dogovore glede 
prepoznavnosti in v postopek nadalje vključevala 
delegacije.
51 (a)
V vseh pogodbah so posebni členi (v splošnih pogo ‑
jih in prilogi, v katerih so opisani ukrepi) za pro ‑
jekte, ki se financirajo iz regionalnih instrumentov 
kombiniranja. V teh členih je določeno, da vodilna 
finančna institucija zagotavlja ustrezno prepoznav ‑
nost nepovratnih sredstev.
Poleg tega je k novemu sporazumu o prenosu 
posrednega upravljanja, ki se bo uporabljal od 
leta 2014, za vse projekte, za katere je sklenjena 
pogodba v okviru regionalnih instrumentov kom ‑
biniranja, dodana priloga, posebej predvidena za 
načrt komuniciranja in prepoznavnosti, ki se pri ‑
pravi za vsak posamezen projekt.42 (e)
Komisija se ne strinja z zaključkom Sodišča, za kate ‑
rega ni zadostnih dokazov.
Nepovratna sredstva NIF so bila potrebna za spro ‑
stitev celotnega naložbenega paketa projekta ter so 
bila popolnoma v skladu s cilji politike EU in part ‑ 
nerske države.
42 (f)
Komisija se ne strinja z oceno. Slednja bi pomenila, 
da so bila nepovratna sredstva potrebna za pove ‑
zana posojila, ki jih prejme upravičenec, ter da je bil 
kombinirani paket primerljiv z drugimi finančnimi 
ponudbami in ni bil prekomerno subvencioniran.
42 (g)
Pri tem opažanju se ne upošteva, da je „nesubven ‑
cionirani“ produkt deloval s predpostavko, da bo 
subvencija dodeljena. V takem sistemu evropske 
finančne institucije prispevek NIF vsekakor potre ‑
bujejo, da bi lahko zagotovile posojila po obrestni 
meri, ki spodbujajo banke, da posojena sredstva 
nadalje posodijo MSP . Nasprotno je dejstvo, da pri ‑
spevek NIF ni (ali je delno) porabljen, znak uspeha. 
To dejstvo je podlaga za naslednji instrument 
z nižjo ravnjo prispevka NIF (ne da bi to pomenilo, 
da bi morala biti nepovratna sredstva NIF nižja v pri ‑
meru naslednjega prvega projekta v državi).
44
Komisija dejavno vpliva na vzpostavitev projek ‑
tov. Vrsta vpliva bo v veliki meri odvisna od vrste 
projekta, saj imajo projekti različne cilje in različne 
pričakovane učinke. Projekti, ki se financirajo s kom ‑
biniranjem virov sredstev, so vzpostavljeni v okviru 
partnerstva in na podlagi delitve odgovornosti med 
donatorji. V tem partnerstvu ima Komisija ključno 
vlogo in širok vpliv pri vseh pomembnih vidikih 
projektov.
Odgovori Komisije 44
54
Komisija meni, da je bil postopek odobritve temeljit, 
saj v zadostni meri vključuje vse zadevne delež ‑ 
nike, Komisija pa postopek posvetovanja prilagaja 
posebnostim projektov. Pri odločanju so na voljo 
zadostne in popolne informacije.
V vseh primerih je zagotovljena dodana vrednost, 
saj so projekti predloženi pristojnemu operativ ‑
nemu odboru le, v kolikor so pojasnjeni vsi elementi 
projekta in je njegova dodana vrednost očitna.
Dogovori o vnaprejšnjih izplačilih se pregledujejo 
v okviru novih pogodbenih predlog za finančne 
instrumente.
55
Komisija meni, da je bila utemeljitev financiranja 
v vseh primerih jasna. Ti primeri, ki jih je Komi ‑
sija ustrezno izpodbijala in utemeljila, so opisani 
v odstavku 42 tega poročila. Glej odgovor Komisije 
na odstavek 42 (a) do (g).
V vseh primerih so bile prednostne naloge instru ‑
mentov skladne s sektorsko politiko EU vsake regije 
(jasno navedeno v njihovih zadevnih strateških 
usmeritvah).
Komisija bo kljub temu proučila načine za dosega ‑
nje širšega vpliva na sektorsko politiko in tudi za 
izboljšanje prepoznavnosti podpore EU.
57
Komisija sprejema priporočilo. V novem obrazcu 
vloge so jasno navedene različne oblike dodane 
vrednosti, ki jih lahko zagotovijo nepovratna 
sredstva.Za vse, kar se nanaša na naložbeni okvir za zahodni 
Balkan (WBIF), je GD ELARG prek svojih pogodb 
o tehnični pomoči (IPF in IFICO) zagotovil, da je 
pri vseh komunikacijskih in promocijskih orodjih 
(spletna mesta, poročila, seznam smernic, semi ‑
narji, delavnice ipd.) navedena vloga EU v meha ‑
nizmu. Poleg tega se razvija tesnejše sodelovanje 
s komunikacijskimi enotami mednarodnih finančnih 
institucij, pogostejše sklicevanje na EU in WBIF pa 
je postalo očitno. Prepoznavnost in usklajenost bi 
bilo treba dodatno povečati, saj bodo vse komuni ‑
kacijske dejavnosti WBIF v skladu z novo razširjeno 
pogodbo IFICO centralizirane.
52
Komisija poudarja, da se priročnik o komunikaciji in 
prepoznavnosti v okviru zunanjega delovanja Unije 
uporablja za vse projekte na področju zunanjih 
ukrepov.
Zaključki in priporočila
53
Komisija je zadolžena za vzpostavitev instrumen ‑
tov, ki so v poročilu pozitivno ocenjeni. Upravljanje 
projektov se izvaja v okviru partnerstva. Komisija 
upravlja instrumente, medtem ko so institucije za 
financiranje razvoja zadolžene za vsakdanje uprav ‑ 
ljanje projektov. Te v skladu s pravili o posrednem 
upravljanju, določenimi v finančni uredbi, izvajajo 
proračunske naloge, ki so jim bile zaupane.
Komisija je oblikovala to ureditev, pri čemer je 
v celoti upoštevala potencialne koristi instrumen ‑
tov, in meni, da je bilo njeno upravljanje ustrezno.
Komisija meni, da bi bilo pri realizaciji potencialnih 
koristi treba upoštevati vrsto nepovratnih sred ‑
stev (npr. tehnično pomoč) in rezultate izvajanja 
projektov.
Odgovori Komisije 45
59 (a)
Okvir za merjenje rezultatov je že vključen v obra ‑
zec za vlogo skupaj s priloženimi smernicami, ki 
pojasnjujejo zahtevane informacije. Učinka poseb ‑
nih nepovratnih sredstev EU pogosto ni mogoče 
ločiti od celotnega projekta. Vendar je treba glede 
nepovratnih sredstev EU dodano vrednost jasno 
poudariti (glej zgoraj).
59 (b)
Navodila so bila poslana vsem delegacijam EU, 
smernice pa so v pripravi.
59 (c)
Komisija delno sprejema priporočilo. Proučila bo 
možnost prilagoditve metodologije ROM posebnim 
lastnostim kombiniranja virov sredstev.
60
Komisija sprejema priporočilo.
V pripravi je nov sporazum o prenosu posrednega 
upravljanja za vse projekte, dogovorjene v okviru 
regionalnih kombiniranih instrumentov. Ta pogod ‑
bena predloga bo vsebovala prilogo, posebej pred ‑
videno za načrt komuniciranja in prepoznavnosti, ki 
se pripravi za vsak posamezen projekt.57 (a)
Komisija sprejema priporočilo. Smernice o revidira ‑
nem upravljanju za usmerjanje sodelovanja Komisije 
v vseh fazah postopka odobritve in tudi pri projektu 
spremljanja so v pripravi v okviru platforme EU.
57 (b)
Komisija sprejema priporočilo. To je postopek, ki še 
poteka in se bo verjetno zaključil konec leta 2014.
57 (c)
Komisija sprejema priporočilo. V revidirani ureditvi 
za upravljanje kombiniranih instrumentov je bilo 
predlagano, da se projekti predložijo le v končno 
odobritev (in ne več v začasno odobritev). Obrazec 
vloge vključuje podrobne opise v zvezi s potrebo 
in dodano vrednostjo nepovratnih sredstev ter tudi 
način določitve/izračuna višine.
Postopek mora vključevati predhodno analizo in 
razprave o projektih, vključenih v načrt za pripravo, 
ki ga je treba pojasniti pred predložitvijo v končno 
odobritev, da se zagotovi zrelost projektov, njihov 
vpliv in stroškovna učinkovitost.
57 (d)
Komisija sprejema priporočilo.
58
Komisija sprejema priporočilo. V prihodnosti se 
bodo denarne potrebe upoštevale pred izplačilom. 
Trenutno je v pripravi nova pogodbena predloga 
za finančne instrumente. Ukrep bo verjetno začel 
veljati do konca leta 2014.
59
Komisija sprejema priporočilo.

KAKO DO PUBLIKACIJ EVROPSKE UNIJE
Brezplačne publikacije:
•  en izvod: 
na spletni strani EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu);
•  več kot en izvod ter plakati in zemljevidi:  
pri predstavništvih Evropske unije ( http://ec.europa.eu/represent_sl.htm), 
pri delegacijah v državah, ki niso članice EU ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_sl.htm), 
pri službi Europe Direct ( http://europa.eu/europedirect/index_sl.htm) ali  
s klicem na telefonsko številko 00 800 6 7 8 9 10 11 (brezplačna številka za celotno EU) (*).
(*) Informacije so brezplačne, kakor tudi večina klicev (nekateri operaterji, telefonske govorilnice ali hoteli lahko klic zaračunajo).
Publikacije, ki so naprodaj:• na spletni strani EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu).
Plačljive naročnine:
•  pri prodajnih zastopnikih Urada za publikacije Evropske unije  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_sl.htm).
QJ‑AB‑14‑016‑SL‑C ISSN 1831 ‑094X Komisija in države članice so vzpostavile osem 
regionalnih naložbenih instrumentov za podporo 
zunanjim politikam EU. Njihov namen je 
združevanje (kombiniranje) nepovratnih sredstev 
Evropske komisije s  posojili finančnih institucij. 
Naložbeni instrumenti prispevajo k  financiranju 
ključnih infrastrukturnih projektov, ki zahtevajo 
precejšnja finančna sredstva.
Sodišče je preučilo uspešnost kombiniranja 
nepovratnih sredstev EU s  posojili finančnih 
institucij. Prišlo je do zaključka, da je bilo tovrstno 
kombiniranje na splošno uspešno. Regionalni 
naložbeni instrumenti so bili dobro vzpostavljeni, 
vendar potencialne koristi kombiniranja niso bile 
v celoti dosežene. Sodišče daje Komisiji več 
priporočil, ki se nanašajo na izbiro projektov in 
odobritev nepovratnih sredstev, izplačila 
sredstev, spremljanje izvrševanja nepovratnih 
sredstev EU ter izboljšanje prepoznavnosti 
pomoči EU.
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE