POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

Naknadno vrednotenje evropskih prestolnic kulture za leto 2013 (Košice in Marseille s Provanso)

1. Uvod

To poročilo je predstavljeno v skladu s členom 12 Sklepa št. 1622/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o vzpostavitvi aktivnosti Skupnosti za dogodek Evropske prestolnice kulture za leta 2007 do 2019[1], ki določa, da Komisija vsako leto zagotovi zunanje in neodvisno vrednotenje rezultatov dogodka Evropska prestolnica kulture iz prejšnjega leta ter predloži poročilo o navedenem vrednotenju Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij.

V tem poročilu je izraženo stališče Komisije o glavnih zaključkih in priporočilih zunanjega vrednotenja evropskih prestolnic kulture za leto 2013[2], ki je na voljo na povezavi:

http://ec.europa.eu/programmes/creative-europe/actions/documents/ecoc-2013-full-report.pdf.

2. Ozadje aktivnosti

2.1. Aktivnost EU za dogodek Evropska prestolnica kulture

Prvotni program „Evropsko mesto kulture“ se je začel izvajati na medvladni ravni leta 1985[3]. Na podlagi te pobude je bila s Sklepom 1419/1999/ES[4] vzpostavljena aktivnost Skupnosti za dogodek Evropska prestolnica kulture (v nadaljnjem besedilu: EPK) za leta od 2005 do 2019. Države članice so bile razvrščene po kronološkem zaporedju upravičenk za organizacijo vsakoletnega dogodka.

Sklep 1419/1999/ES je bil nadomeščen s Sklepom št. 1622/2006/ES, ki je ohranil načelo kronološkega zaporedja držav članic, vendar je dodatno opredelil cilje aktivnosti ter uvedel novo ureditev izbora in spremljanja.

2.2. Izbor in spremljanje EPK za leto 2013

V skladu s Sklepom št. 1622/2006/ES sta bili do organizacije dogodka EPK leta 2013 upravičeni Francija in Slovaška.

EPK za leto 2013 sta prvi, za kateri v celoti velja nova ureditev izbora iz navedenega sklepa. V skladu z novo ureditvijo natečaj vodijo ustrezni organi zadevne države članice, običajno ministrstvo za kulturo. Izbor poteka v dveh fazah, in sicer sta to predizbor in končni izbor devet mesecev pozneje. Svet trinajstih članov, od katerih jih šest imenuje zadevna država članica, ostalih sedem pa evropske institucije, prouči prijave mest, ki kandidirajo, na podlagi meril iz Sklepa. Na Slovaškem je bilo prejetih devet prijav, od katerih so bile štiri izbrane v ožji izbor decembra 2007[5]. Svet je nato septembra 2008 za naziv EPK priporočil Košice. V Franciji je bilo prejetih osem prijav, v ožji izbor pa so se januarja 2008 uvrstila štiri mesta. Svet je septembra 2008 priporočil, da se naziv dodeli Marseillu s Provanso.

Svet ministrov Evropske unije je maja 2009 mesti uradno imenoval za EPK za leto 2013.

Ureditev spremljanja pomeni, da se morajo imenovana mesta udeležiti dveh uradnih srečanj z nadzornim odborom, sestavljenim iz sedmih strokovnjakov, ki jih predlagajo institucije EU, in sicer 2 leti in 8 mesecev pred letom naziva. Postopek spremljanja se konča tako, da odbor predloži priporočilo Komisiji, da se EPK podeli nagrada v višini 1,5 milijona EUR v čast Meline Mercouri, če EPK izpolnjujejo merila iz Sklepa št. 1622/2006/ES ter so upoštevale priporočila izbirnega sveta in nadzornega odbora. Sestanka za spremljanje s Košicami in Marseillem s Provanso sta potekala decembra 2010 in aprila 2012. Nadzorni odbor je v poročilu iz leta 2012 priporočil, da se zadevnima mestoma podeli nagrada Melina Mercouri.

3. Zunanje vrednotenje

3.1. Pogoji vrednotenja

V okviru vrednotenja se proučuje izvajanje obeh EPK za leto 2013 skozi njuno celotno obdobje trajanja in obravnava učinek naziva v obeh mestih. Zlasti se ocenjujejo ustreznost, učinkovitost, uspešnost in trajnost EPK, oblikujejo zaključki na podlagi teh dveh EPK in obravnavajo posledice za aktivnost EPK kot celoto.

3.2. Metodologija

To vrednotenje in njegova metodologija sta zasnovana tako, da izpolnjujeta standardno zahtevo pravne podlage. Čeprav je glavna naloga metodologije ocenjevanje EPK za leto 2013 glede na cilje in merila iz Sklepa št. 1622/2006/ES (pravna podlaga, ki se je uporabljala v času njunega uradnega imenovanja), metodologija upošteva spreminjajoči se okvir politike za to aktivnost EU in spremembe pravne podlage[6], kadar koli je to mogoče.

Da bi se rezultati lahko primerjali s prejšnjimi vrednotenji, se metodologija za zbiranje dokazov in analizo uporablja dosledno. Mesti sta se vrednotili ločeno na podlagi osnovnih podatkov, ki so se zbrali na terenu ali sta jih predložili posamezni EPK, in analize vrste sekundarnih virov podatkov.

Osnovni viri podatkov vključujejo intervjuje, opravljene med obiskoma obeh mest ali po telefonu in prek spletne raziskave. Cilj navedenih intervjujev je bil pridobiti različne poglede na posamezno EPK, vključno s pogledi ekip upravljanja, nosilcev odločanja na lokalni in nacionalni ravni, ključnih kulturnih izvajalcev ter več partnerjev, ki so sodelovali pri izvajanju aktivnosti EPK, in vzorca organizacij, ki so vodile projekte EPK ali v njih sodelovale.

Sekundarni viri podatkov vključujejo informacije v izvirnih prijavah za EPK, študije in poročila, ki jih je pripravila ali naročila EPK, programe dogodkov, promocijski material in spletna mesta, statistične podatke o kulturi in turizmu ter količinske podatke o financah, dejavnostih, dosežkih in rezultatih, ki jih je predložila EPK.

4. Ugotovitve ocenjevalca

Vrednotenje potrjuje, da veliko ugotovitev iz prejšnjih poročil, zlasti tistih, ki se nanašajo na splošno ustreznost, učinkovitost in uspešnost aktivnosti EPK, še vedno drži. Navedene ugotovitve so bile posodobljene z novimi informacijami, zbranimi med vrednotenjem za leto 2013, kadar koli je bilo to mogoče.

4.1. Ustreznost aktivnosti EPK

Izkušnje iz leta 2013 podpirajo ugotovitev iz prejšnjih vrednotenj, da aktivnost EPK še naprej zelo ustreza Pogodbi o delovanju Evropske unije, zlasti členu 167, saj prispeva k razcvetu kultur držav članic, postavlja v ospredje skupno kulturno dediščino in kulturno raznolikost ter spodbuja kulturno sodelovanje med državami članicami in zunaj njih.

4.2. Ustreznost obeh EPK za leto 2013

Po navedbah iz vrednotenja je izbirni postopek iz Sklepa št. 1622/2006/ES zagotovil, da sta prijavi obeh mest, ki sta na koncu dobili naziv EPK, vsebovali zastavljene cilje in pristope, ki so v skladu s pravno podlago. V vrednotenju je izraženo mnenje, da sta obe EPK izvedli kulturne projekte in dejavnosti, ki so bili skladni z bistvenim delom njunih prijav ter tako v skladu s strateškimi in operativnimi cilji aktivnosti EPK.

Ocenjevalec meni, da koncept EPK še naprej ustreza ciljem lokalnih oblikovalcev politik in deležnikov. Izkušnje iz leta 2013 kažejo, da je aktivnost EPK pozitivno prispevala k povečanju obsega in raznolikosti kulturne ponudbe mest, krepitvi družbenega razvoja, spodbujanju mednarodnega profila mest ter podpiranju njunega gospodarskega razvoja (zlasti prek podpore za turizem in ustvarjalno gospodarstvo).

4.3. Učinkovitost upravljanja in vodenja ter zmogljivost za izvedbo

Ocenjevalec je proučil zmogljivost mest za izvedbo dogodka EPK ter učinkovitost njegovega upravljanja in vodenja, vključno z organizacijskima modeloma obeh mest, postopki za izbor in izvajanje kulturnih dejavnosti in dogodkov, komunikacijskimi in promocijskimi dejavnostmi ter postopki za zbiranje sredstev.

Izvajalska agencija za EPK Košice 2013 („Košice – Európske hlavné mesto kultúry 2013, n.o.“) je bila ustanovljena v razmeroma zgodnji fazi razvoja, in sicer v obliki neodvisne in neprofitne organizacije z določeno mero neodvisnosti od mestnega sveta. Odgovorna je bila predvsem za načrtovanje kulturnih programov, medtem ko je bilo mesto odgovorno izključno za izvajanje infrastrukturnih projektov.

V vrednotenju je izraženo mnenje, da je bila pozitivna podpora na vseh ravneh vlade (nacionalni, regionalni in lokalni) in s strani vseh političnih strank pomemben dejavnik pri uspehu EPK Košice 2013. Po navedbah iz vrednotenja je to mogoče pripisati razumevanju profila in koristi programa na podlagi preteklih EPK, spodbujevalnemu učinku potreb (zlasti na ravni mesta) ter vprašanju nacionalnega ponosa in vprašanju položaja Slovaške v Evropi. V vrednotenju je navedeno, da je država kljub gospodarski recesiji zagotovitev uspešnega dogodka EPK obravnavala kot nacionalno politično prednostno nalogo. To je na primer nacionalno vlado spodbudilo, da je v dogodek EPK vložila veliko nacionalnih sredstev in sredstev iz strukturnih skladov EU, poleg tega pa se je tako zagotovilo, da je bila mestna uprava dejaven partner pri uspešni izvedbi infrastrukturnih projektov v zelo kratkem roku. Vendar prizadevanja za iskanje zasebnih sponzorjev niso bila v celoti uspešna, kar je bila vsaj delna posledica tega, da podjetja niso nagnjena k donacijam, ali odsotnosti podporne davčne ureditve na Slovaškem.

Za Marseille je dogodek EPK izvedla namenska neodvisna agencija, tj. „Association Marseille-Provence 2013“ (Združenje za EPK Marseille s Provanso 2013). Ker je EPK Marseille s Provanso 2013 zajemala eno največjih ozemelj in eno največjih števil občin v zgodovini EPK, je bilo jasno, da bo uvedba učinkovite ureditve upravljanja in vodenja velik izziv, zlasti v času javnofinančnih omejitev. Vendar je bila po navedbah iz vrednotenja ureditev upravljanja učinkovita kljub številu in raznolikosti partnerjev, zlasti javnih organov z različnimi političnimi prepričanji. Vsi glavni deležniki so se držali zavez, obljubljena sredstva so bila zagotovljena in umetniška neodvisnost se je večinoma spoštovala.

Poleg tega si je EPK Marseille s Provanso 2013 zagotovila potrebno podporo ključnih poslovnih sponzorjev. Ta podpora je bila pridobljena z izvajanjem jasne in skladne strategije, ki je bila usmerjena v morebitne sponzorje različnih velikosti in vrst, in sicer od večnacionalnih podjetij do lokalnih MSP. Ta strategija je zagotavljala jasno razumevanje stopnje financiranja, ki bi ga morebitni sponzorji določene vrste lahko ponudili, in koristi, ki bi jih lahko pričakovali. Tako so podjetja zagotovila sredstva v višini približno 16,5 milijona EUR, medtem ko je bil cilj določen na 14 milijonov EUR.

Tržne in komunikacijske dejavnosti so za mesti predstavljale drugačne izzive, saj so bile otežene zaradi njunih omejenih proračunov za trženje ter potreb po uporabi več različnih turističnih in javnih organov pri komuniciranju.

Na evropski ravni je aktivnost EPK glede na zelo skromna sredstva EU, ki so na voljo v obliki nagrade Melina Mercouri, še naprej zelo stroškovno učinkovita v primerjavi z drugimi instrumenti in mehanizmi politike EU.

EPK za leto 2013 sta bili prvi, za kateri je uradno veljal izbirni postopek iz Sklepa št. 1622/2006/ES. Po mnenju ocenjevalca dokazi kažejo na to, da je novi postopek omogočil izbor dveh zelo kakovostnih prijav ter zanimivih in inovativnih EPK. Poleg tega obstajajo dokazi, da so posebna priporočila nadzornega odbora pozitivno vplivala na končno izvedbo. Za Marseille s Provanso se je to nanašalo na nadaljnji razvoj evropske razsežnosti v končnem programu, Košice pa so upoštevale priporočila glede načrtovanja trajnostnih učinkov in potrebe po vključitvi novega občinstva.

4.4. Uspešnost pri razvijanju kulturnih dejavnosti ter kulturne in umetniške vsebine

Kljub pomanjkanju celovitih podatkov o rezultatih in učinkih je bilo v vrednotenju ugotovljeno, da se je z dogodkom EPK za leto 2013 v letu naziva v obeh mestih povečala kulturna ponudba.

Marseille s Provanso je izvedel veliko različnih dejavnosti in pritegnil občinstvo, ki je bilo ocenjeno na več kot 11 milijonov, s čimer je morda postal najbolj obiskana EPK doslej. Poleg tega, da je povečal obseg dejavnosti, je tudi uspešno uvedel številne nove pristope h kulturi. Na nov način je bilo uporabljeno zlasti obalno območje, vključno s starim pristaniščem (kjer so potekale glavne prireditve na prostem) ter območjem med trdnjavo Saint-Jean in sedanjim pristaniščem (ki je vključevalo nova prizorišča). Poleg tega je bil Marseille s Provanso prva EPK, pri kateri je sodelovanje na področju kulture potekalo v tako velikem obsegu, tj. na njegovem širšem ozemlju. Takšno sodelovanje je postavilo temelje za prihodnje dejavnosti ter zagotovilo pomembne izkušnje.

Številni cilji Košic so bili dolgoročni in ambiciozni, podrobna ocena uspešnosti pa je bila dodatno otežena zaradi pomanjkanja razpoložljivih podatkov. Čeprav je bil program Košic jasno manj obsežen in se je izvajal v daljšem časovnem obdobju, je bil zelo inovativen v smislu področja uporabe in vsebine, pri čemer je bil velik poudarek na eksperimentalnih umetniških oblikah in ustvarjalnosti v širšem pomenu. Program Košic je prispeval k številnim opredeljenim ciljem za EPK na ravni EU, zlasti v smislu krepitve zmogljivosti kulturnih in ustvarjalnih sektorjev ter njihove povezljivosti, dostopa velikega dela prebivalcev do kulture in njihove udeležbe v kulturi (kar je bilo v veliki meri doseženo z naložbami v program SPOTs, ki je vključeval obnovo številnih zapuščenih toplotnih postaj in kulturne dogodke v mestnih soseskah, in v druge kulturne prostore ter s številnimi velikimi javnimi dogodki).

4.5. Uspešnost pri spodbujanju evropske razsežnosti

Evropska razsežnost EPK Marseille s Provanso 2013 je zlasti izpostavila lokacijo mesta ob Sredozemskem morju, kar se je ujemalo s širšo temo „delitve juga“, na kateri je temeljilo leto naziva. V skladu s tem je bil poudarek na Marseillu s Provanso kot kraju, kjer potekajo srečanja in dialog med pripadniki različnih evropskih kultur in njihovimi sredozemskimi sosedi. V vrednotenju je navedeno, da je bila evropsko-sredozemska tema v določeni obliki sprejeta pri približno 80 % projektov, s čimer je bila evropska razsežnost sestavni del programa Marseilla s Provanso.

Po mnenju ocenjevalca pri končnem programu Košic ni bilo tolikšnega poudarka na evropski razsežnosti, saj je bila slednja vključena le v nekatere posebne dejavnosti, namesto da bi prišla do izraza pri celotnem programu. Najbolj omembe vredni vidiki so vključevali program umetniške rezidence v Košicah (Košice Artist in Residence), številne dejavnosti povezovanja v mreže in izmenjavo dobre prakse (zlasti v zvezi z vidiki ustvarjalnega gospodarstva, razvoja turizma in razvoja skupnosti v okviru programa SPOTs). To je bilo bistveno za širšo strategijo EPK Košice 2013, da bi povečala ugled mesta in raznolikost njegove kulturne ponudbe ter sklenila dolgoročna mednarodna partnerstva, s katerimi bi se lahko podpirale ustvarjalne industrije.

Mesti z nazivom EPK sta v določeni meri med seboj tudi sodelovali, vendar je bilo to sodelovanje skromno, saj med njima sicer obstajajo zelo omejene povezave.

4.6. Uspešnost pri vključevanju in ozaveščanju državljanov

V Košicah je bil poudarek na velikih novih kulturnih dogodkih (na primer na javnih mestih) in infrastrukturi za spodbujanje lokalnih prebivalcev k temu, da bi bolj izkoriščali možnosti, ki jih ponuja mesto. Projekti, podprti predvsem v okviru programa SPOTs, so uspešno decentralizirali in razširili dostop do kulture zunaj mestnega jedra ter hkrati podprli razvoj skupnosti, vključevanje državljanov ter interakcije z manjšinskimi in marginaliziranimi skupinami.

V vrednotenju je izraženo mnenje, da je bil dogodek EPK v Marseillu s Provanso predvsem kulturni dogodek, ki ga je spremljal širši razvoj kulturne infrastrukture ozemlja, zlasti v Marseillu. Zato ustvarjanje znatnega družbenega učinka morda ni bil glavni cilj, čeprav so se določeni družbeni učinki vseeno pojavili. EPK je uspešno spodbudila večjo udeležbo v kulturi prek številnih prireditev na prostem, ki so potekali na javnih mestih. Organizirani so bili tudi posebni dogodki za mlade in projekti, kot je na primer projekt Quartiers Créatifs (ustvarjalne soseske), ki so bili namenjeni vključevanju ljudi, ki se običajno ne bi udeležili kulturnih prireditev ali ki bivajo v prikrajšanih delih ozemlja.

Po navedbah iz vrednotenja izkušnje obeh EPK kažejo, da je za učinkovito vključevanje netradicionalnega kulturnega občinstva ali prikrajšanih skupnosti potrebno obsežno pripravljalno delo in/ali učinkovito partnersko sodelovanje s posredniškimi organizacijami. Te organizacije so običajno majhne, neizkušene ali „amaterske“, zanje pa obstaja tudi manjša verjetnost, da se bodo (uspešno) prijavile za sredstva iz programov takšnega obsega in pomena. Glede na izkušnje Marseilla s Provanso bi bilo morda koristno, če bi izvajalske agencije za EPK proučile možnost ločenih in usklajenih instrumentov financiranja za novejše udeležence, manjše kulturne izvajalce in lokalne skupine, in sicer prek omejenih ali ciljno usmerjenih razpisov, krepitve zmogljivosti in bolj neposredne podpore.

4.7. Uspešnost pri doseganju gospodarskih in turističnih učinkov ter učinkov pri razvoju mest

V vrednotenju je navedeno, da sta v smislu gospodarskih učinkov obe EPK jasno prispevali k razvoju ustvarjalnega gospodarstva in turistične ponudbe v svojih mestih. Obe sta pozitivno vplivali na nacionalni in mednarodni profil mest ter pritegnili veliko število dodatnih obiskovalcev. V primerjavi s prejšnjim letom se je v Marseillu število hotelskih nastanitev povečalo za 9 %, število obiskov tujih turistov pa za 17 %, medtem ko se je v Košicah število nočitev povečalo za 10 %, poleg tega pa so bile Košice v znanem turističnem vodiču uvrščene med deset najpriljubljenejših destinacij za leto 2013. Zlasti za Marseille s Provanso sta bili značilni znatna medijska pozornost in visoka stopnja ozaveščenosti med splošno javnostjo (za to EPK je vedelo 97 % prebivalcev). Dokazi kažejo tudi na to, da so se izpodbijala negativna dojemanja Marseilla med prebivalci mesta in na nacionalni ravni, pri čemer je to mesto začelo veljati za kulturno destinacijo.

V Marseillu s Provanso so si vedno prizadevali ustvariti učinek na širšem subregionalnem ozemlju. Vendar je bil kljub ustvarjenim koristim velik del učinka neizogibno osredotočen na sam Marseille, saj se je velik del nove infrastrukture razvil prav tam, poleg tega pa je tam potekala tudi večina kulturnih dogodkov.

EPK Košice 2013 je najbolj vplivala na samo mesto, medtem ko so bili regionalni učinki bolj omejeni in osredotočeni predvsem na izboljšano regionalno sodelovanje. To je vključevalo izboljšave kulturnih prostorov, ki se upravljajo na regionalni ravni, ter nekatere skupne projekte, ki so se osredotočali predvsem na kulturni in dediščinski turizem.

4.8. Trajnost

V skladu s Sklepom št. 1622/2006/ES je namen EPK, da „predstavlja trajnosten in sestavni del dolgoročnega kulturnega in socialnega razvoja mesta“. Po navedbah iz vrednotenja obstajajo dokazi o trajnosti v obeh EPK za leto 2013 v smislu prenovljenih kulturnih prostorov, večje zmogljivosti in večjega strokovnega znanja v kulturnem sektorju, boljšega povezovanja v mreže in sodelovanja v sektorju ter povezav z drugimi sektorji.

Dokazi o trajnih izboljšavah kulturnega utripa mest so morda najbolj očitni v primeru Košic, kar je posledica številnih projektov, ki se nadaljujejo, ter oblikovanja novega razporeda ponavljajočih se dogodkov in festivalov. Vendar je EPK Marseille s Provanso 2013 pozitivno vplivala na stopnjo (mednarodnega) sodelovanja in povezovanja v mreže med lokalnimi kulturnimi izvajalci.

V obeh mestih se je znatno izboljšala kulturna infrastruktura, kar je eden od najpomembnejših trajnostnih učinkov. Do določene mere je to najbolj pomembno v primeru Košic, kjer je več let primanjkovalo naložb.

V Marseillu se je v obdobju pred letom 2013 veliko vlagalo v kulturno infrastrukturo, pri čemer je leto naziva mesto spodbudilo k pravočasnemu dokončanju ter mu omogočilo, da organizira dogodke EPK in ima koristi od komunikacijskih dejavnosti v okviru teh dogodkov. Zlasti Muzej evropskih in sredozemskih civilizacij (MuCEM), ki se je odprl junija 2013, in druga nova prizorišča bodo še naprej privabljali obiskovalce in ohranjali kulturni utrip mesta po letu 2013.

Čeprav je bil eden od ključnih ciljev EPK Marseille s Provanso 2013 poglobiti sodelovanje na zadevnem območju, bo zaradi odsotnosti uradnih struktur za trajnostne učinke ali kulturnih kompetenc za metropolitansko območje Marseilla s Provanso to v prihodnje najverjetneje potekalo neformalno. Vendar je jasno, da se je z letom 2013 zelo povečala ozaveščenost lokalnih deležnikov o tem, kako lahko kultura prispeva k širšemu razvoju njihovih krajev.

Izkušnje iz leta 2013 kažejo, da mora načrtovanje trajnostnih učinkov vključevati različne partnerske organizacije, se začeti zgodaj in biti ustrezno financirano, da bi lahko EPK ustvarile bolj trajnostne in dolgoročne učinke. Program Košic je bil del dolgoročnega procesa razvoja mesta, kar je (poleg priporočil nadzornega odbora) prispevalo k temu, da je bilo načrtovanje trajnostnih učinkov v Košicah do konca leta 2013 dobro razvito. To je vključevalo ustanovitev treh organov za trajnostne učinke (za kulturno politiko, upravljanje kulturne infrastrukture in razvoj turizma), sprejetje nove dolgoročne strategije za kulturni razvoj ter ponovno pripravljenost javnih agencij, da bi cenile in financirale naložbe v kulturo.

Deležniki iz Košic so pripomnili, da je dogodek EPK pozitivno vplival na vzdušje v mestnih soseskah, s čimer se je povečala samozavest lokalnih prebivalcev in zmogljivost lokalnih organizacij. Dogodek EPK je imel tudi vlogo pri oblikovanju kulturnih praks v Košicah, pri čemer je spodbujal pomen dialoga in partnerstva, partnersko sodelovanje in zanesljivejše modele financiranja (ki so manj odvisni od državnih sredstev) ter izboljšal interakcije med kulturnimi izvajalci, drugimi sektorji in lokalnimi prebivalci.

5. Glavna priporočila zunanjega vrednotenja in zaključki Komisije

Komisija meni, da poročilo o vrednotenju zagotavlja dokaj trdno podlago za oblikovanje utemeljenih zaključkov glede uspešnosti EPK. Ni zanesljivih podatkov o učinku EPK, ki bi podprli vse zaključke, vendar so razpoložljivi podatki podprti z drugimi dokazi, vključno s spletno raziskavo in intervjuji. Po drugi strani pa je večina kvalitativnih dokazov, tj. v obliki rezultatov spletne raziskave in intervjujev, omejena na tiste strani, ki so neposredno sodelovale pri programu in imele koristi od njega. Poleg tega so nekateri od zastavljenih ciljev obsežni in težko izmerljivi, pri čemer je bilo vrednotenje izvedeno prezgodaj, da bi se lahko ocenili morebitni dolgoročnejši učinki. Zaradi tega se večina dokazov osredotoča na rezultate in ne na učinke. Da bi se ti učinki lahko bolje ocenili, bi bilo koristno, če bi mesti izvedli longitudinalna vrednotenja, zlasti da bi se potrdila učinkovitost javne porabe v EPK s socialnega in gospodarskega vidika, ter uporabili širši razpon ocenjevalnih podatkov v podporo zaključkom.

Vendar Komisiji podatki in drugi dokazi, ki podpirajo vrednotenje, zadostujejo, da se lahko strinja s splošnimi ocenami in zaključki vrednotenja, za katere meni, da zagotavljajo dovolj resnično in celovito sliko obeh EPK za leto 2013 kljub pomanjkanju zanesljivih podatkov in drugih neodvisnih dokazov v podporo zelo utemeljenim zaključkom o učinkovitosti in učinkih.

Komisija na podlagi poročila o vrednotenju ugotavlja, da je naziv EPK še vedno zelo cenjen med prejemniki sredstev in ustvarja obsežne kulturne programe z določenimi pozitivnimi učinki, ki pa jih še ni mogoče v celoti oceniti.

Komisija prav tako ugotavlja, da so bili programi, ki sta jih izvedli mesti z nazivom EPK za leto 2013, inovativni in v skladu s cilji aktivnosti, saj so izrazili evropsko razsežnost aktivnosti EPK, vključili številne prebivalce, predstavili kulturo novemu občinstvu in vzbudili zanimanje državljanov iz tujine, poleg tega pa bodo verjetno ustvarili določene trajnostne učinke. Vendar bi bilo za potrditev učinka programa koristno izvesti poglobljene ocene obsega ustvarjenih koristi glede na nastale stroške.

Priporočila ocenjevalca temeljijo na njegovih zaključkih glede EPK za leto 2013, vendar se nanašajo na izvajanje aktivnosti EPK kot celote. Priporočila vključujejo spodbujanje drugih virov financiranja, kot sta strukturna sklada EU, prek opredelitve dobrih praks in ustreznega svetovanja, politični dialog z državami članicami, da bi se spodbudile naložbe zasebnega sektorja v umetnost in kulturo, izboljšanje razširjanja dobrih praks v zvezi z EPK, zlasti pri komunikacijskih dejavnostih v okviru programa Ustvarjalna Evropa in prihodnjih evropskih kulturnih forumov, oblikovanje smernic in kazalnikov za samovrednotenja mest ter objavo poročil o samovrednotenjih mest.

Ocenjevalec prav tako priporoča, da bi se morala priporočila izbirnega sveta in nadzornega odbora nanašati na merila iz člena 14 Sklepa št. 445/2014/EU ter da bi bilo treba države članice spodbuditi k temu, da ob objavi razpisa za oddajo prijav navedejo višino sredstev za morebitna mesta, ki kandidirajo.

Komisija sprejema priporočila vrednotenja in v zvezi s tem zlasti poudarja, da:

– je na svojem spletnem mestu objavila prenovljen vodnik za mesta, ki nameravajo kandidirati[7], in vodnik o tem, kako strateško uporabljati programe podpore EU, vključno s strukturnima skladoma, za spodbujanje potenciala kulture za lokalni, regionalni in nacionalni razvoj ter posrednih učinkov na širše gospodarstvo[8], pri čemer sta oba vodnika zelo pomembna za EPK. Poleg tega bi morala obveznost iz Sklepa št. 445/2014/EU, v skladu s katero je treba EPK še bolj vključiti v dolgoročni razvoj mest, slednjim pomagati pri bolj strateškem načrtovanju leta naziva, zlasti kar zadeva strukturna sklada, s čimer bi se olajšala uporaba teh skladov;

– je objavila smernice za samovrednotenja mest glede leta naziva EPK[9], ki večinoma temeljijo na strokovnih spoznanjih iz zunanjih in neodvisnih vrednotenj EPK, opravljenih od leta 2007, ter mestom zagotavljajo sklop skupnih kazalnikov in skupnih navodil v obliki seznama vprašanj, ki bi jih morala mesta obravnavati, kadar se odločajo za kandidaturo ali načrtujejo postopke vrednotenja. Smernice spodbujajo mesta k opravljanju longitudinalnih vrednotenj;

– bo nadaljevala dialog z državami članicami in deležniki o vrednosti vlaganja v umetnost in kulturo, da bi spodbudila naložbe v ta sektor;

– namerava izkoristiti priložnost ob 30. obletnici sheme EPK leta 2015, da bi še bolj povečala vidnost te aktivnosti EU, zlasti v okviru naslednjega evropskega kulturnega foruma, ki bo potekal jeseni 2015. To bo pomagalo poudariti in razširiti primere dobre prakse v zvezi z EPK, med drugim tudi glede uporabe strukturnih skladov EU ali naložb zasebnega sektorja.

Poleg tega bo Komisija pripravila interni akcijski načrt, v katerem bo obravnavala priporočila iz poročila o vrednotenju. Spremljanje izvajanja tega akcijskega načrta se bo izvedlo leta 2016.

Komisija namerava tudi razviti pristop k vrednotenju EPK, da bi zagotovila več podatkov, ki bi bili tudi bolj kakovostni, ter da bi lahko bolje izmerila učinkovitost in učinek te aktivnosti EU.

[1] UL L 304, 3.11.2006, str. 1.

[2] Naknadno vrednotenje evropskih prestolnic kulture za leto 2013, končno poročilo za Evropsko komisijo, ki ga je Komisija leta 2013 zaupala podjetju ECORYS UK Ltd na podlagi okvirne pogodbe o opravljanju storitev št. EAC/50/2009 za vrednotenje, storitve, povezane z vrednotenjem, in podporo oceni učinka.

[3] Glej Resolucijo ministrov za kulturo, ki so se sestali znotraj Sveta, z dne 13. junija 1985 o letnem dogodku „Evropsko mesto kulture“) (85/C 153/02); http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:1985:153:0002:0003:EN:PDF.

[4] Sklep 1419/1999/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o vzpostavitvi aktivnosti Skupnosti za dogodek Evropske prestolnice kulture za leta 2005 do 2019 (UL L 166, 1.7.1999, str. 1). Navedeni sklep je bil spremenjen s Sklepom Evropskega parlamenta in Sveta št. 649/2005/ES (UL L 117, 4.5.2005, str. 20).

[5] Vsa poročila v zvezi z obema natečajema za leto 2013 so na voljo na:

http://ec.europa.eu/programmes/creative-europe/actions/capitals-culture_en.htm.

[6] Sklep št. 445/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o vzpostavitvi aktivnosti Unije za Evropske prestolnice kulture za leta od 2020 do 2033 in o razveljavitvi Sklepa št. 1622/2006/ES (UL L 132, 3.5.2014, str. 1).

[7] http://ec.europa.eu/programmes/creative-europe/actions/documents/ecoc-candidates-guide_sl.pdf.

[8] http://ec.europa.eu/culture/policy/strategic-framework/documents/structural-funds-handbook_en.pdf.

[9] http://ec.europa.eu/programmes/creative-europe/actions/documents/ecoc/city-own-guide_en.pdf.