OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Z Uredbo (EU) 2019/1021 Evropskega parlamenta in Sveta o obstojnih organskih onesnaževalih (v nadaljnjem besedilu: uredba o obstojnih organskih onesnaževalih) se izvajajo obveznosti Unije iz Stockholmske konvencije o obstojnih organskih onesnaževalih (v nadaljnjem besedilu: Stockholmska konvencija), ki je bila odobrena s Sklepom Sveta 2006/507/ES, in iz Protokola o obstojnih organskih onesnaževalih h Konvenciji iz leta 1979 o onesnaževanju zraka na velike razdalje preko meja (v nadaljnjem besedilu: protokol o obstojnih organskih onesnaževalih), ki je bil odobren s Sklepom Sveta 2004/259/ES.

Glavni namen predloga je, da se za snovi, ki spadajo na njegovo področje uporabe, izvajajo mednarodne obveznosti EU iz Stockholmske konvencije, natančneje obveznosti, ki izhajajo iz uredbe o obstojnih organskih onesnaževalih. Zato je glavni cilj predloga varovanje zdravja ljudi in okolja pred škodljivimi učinki, ki jih povzročajo obstojna organska onesnaževala, ter odprava ali zmanjšanje emisij obstojnih organskih onesnaževal iz odpadkov. Ob upoštevanju tega so splošni cilji te pobude tudi zagotoviti, kolikor je to mogoče, optimalno ravnovesje z ambicijami evropskega zelenega dogovora glede doseganja ciklov materialov brez strupov, povečanja recikliranja in krožnosti ter zmanjšanja emisij toplogrednih plinov.

Težave, ki jih povzročajo obstojna organska onesnaževala, so povezane z njihovimi intrinzičnimi fizikalnimi in kemijskimi lastnostmi, načinom in krajem njihove uporabe ter škodljivimi učinki, ki jih ima njihovo postopno sproščanje na zdravje ljudi in ekosistemov ter njihove storitve. Tako ali drugače je za vsa obstojna organska onesnaževala priznano, da imajo škodljive, na splošno dolgoročne učinke na žive organizme. V okolju in našem telesu ostanejo zelo dolgo ter se v nespremenjeni obliki lahko transportirajo do skoraj katere koli oddaljene točke, daleč stran od kraja proizvodnje ali uporabe.

Natančneje je cilj te pobude za nekatere snovi in skupine snovi posodobiti mejne koncentracije iz prilog IV in V k uredbi o obstojnih organskih onesnaževalih, ki določata, kako se odpadki, ki vsebujejo obstojna organska onesnaževala, obdelujejo, zlasti ali jih je mogoče reciklirati ali pa jih je treba uničiti ali ireverzibilno pretvoriti. Ta posodobitev prilogi IV in V usklajuje s Stockholmsko konvencijo in Prilogo I k uredbi o obstojnih organskih onesnaževalih, in sicer z uskladitvijo s tam navedenimi snovmi in uvedbo vrednosti mejnih koncentracij zanje. Poleg tega mejne vrednosti za nekatere snovi, ki so že navedene na seznamu, prilagaja znanstvenemu in tehničnemu napredku.

Ravnanje z odpadki obstojnih organskih onesnaževal, vključno z njihovim recikliranjem, kadar je to mogoče, bi moralo potekati na okolju prijazen način, z minimalnim učinkom na zdravje ljudi in okolje. Nastali sekundarni materiali bi morali biti vedno varno uporabni in ustrezati svojemu namenu ter biti v največji možni meri brez toksičnih snovi. Prav tako bi bilo treba čim bolj zmanjšati obseg sproščanja strupenih snovi v okolje in tako z zmanjšanjem njihovega učinka na okolje in zdravje prispevati k cilju ničelnega onesnaževanja. Da bi to dosegli, morajo biti na voljo ustrezne najsodobnejše tehnologije za sortiranje in dekontaminacijo.

•Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

Sedanja pravila Unije o ravnanju z obstojnimi organskimi onesnaževali so določena v uredbi o obstojnih organskih onesnaževalih. Poleg tega se obveznosti Unije v zvezi z izvozom obstojnih organskih onesnaževal izvajajo z Uredbo (EU) št. 649/2012 Evropskega parlamenta in Sveta.

Predlog spreminja prilogi IV in V k uredbi o obstojnih organskih onesnaževalih, izvaja obveznosti Unije v okviru Stockholmske konvencije in protokola o obstojnih organskih onesnaževalih ter je skladen z Baselsko konvencijo o prehodu nevarnih in drugih odpadkov preko meja ter njihovem odstranjevanju. Predlog za snovi, ki spadajo na njegovo področje uporabe, izvaja obveznost pogodbenic Baselske konvencije, da zagotovijo okolju prijazno ravnanje z nevarnimi in drugimi odpadki. Z vrednostmi iz Priloge IV k uredbi o obstojnih organskih onesnaževalih se na ravni Unije izvaja koncept „nizkih vsebnosti obstojnih organskih onesnaževal“, ki so navedene kot nezavezujoče vrednosti v smernicah „General technical guidelines on the environmentally sound management of wastes consisting of, containing or contaminated with persistent organic pollutants“ („Splošne tehnične smernice za okolju prijazno ravnanje z odpadki, ki so sestavljeni iz obstojnih organskih onesnaževal, jih vsebujejo ali so z njimi kontaminirani“) v okviru Baselske konvencije.

• Skladnost z drugimi politikami Unije Predlog je skladen s ciljem strategije na področju kemikalij za trajnostnost, da se bodo čim manj uporabljale in čim bolj nadomeščale kemikalije, ki imajo kroničen učinek na zdravje ljudi in okolje (vrsta problematičnih snovi), ter da se bodo postopno opustile vrste uporabe najnevarnejših kemikalij, ki niso bistvenega pomena za družbo, zlasti tiste v izdelkih za široko porabo.

Predlog je skladen tudi s ciljem, navedenim v evropskem zelenem dogovoru, da se v Evropi doseže podnebna nevtralnost do leta 2050, in s ciljem izvajanja novega akcijskega načrta za krožno gospodarstvo, da se spodbudi razvoj vodilnih trgov za podnebno nevtralne in krožne izdelke v EU in zunaj nje. Predlog je prav tako skladen s sporočilom o akcijskem načrtu za ničelno onesnaževanje, v katerem je EU opredelila vizijo ničelnega onesnaževanja za leto 2050, v skladu s katero bi se onesnaževanje zraka, vode in tal zmanjšalo na ravni, ki ne veljajo več za škodljive zdravju in naravnim ekosistemom ter ki ustrezajo mejam zmogljivosti našega planeta.

2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

•Pravna podlaga

Predlog temelji na členu 192(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki se nanaša na varstvo okolja, saj je cilj ukrepov, dogovorjenih v okviru Stockholmske konvencije, predvsem okoljski, in sicer odprava ali zmanjšanje emisij obstojnih organskih onesnaževal.