Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 83/14)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Coteaux d’Aix-en-Provence“

Referenčna številka: PDO-FR-A0159-AM03

Datum obvestila: 20. 12. 2019

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Opis geografskega območja in območja v neposredni bližini

Sklic na uradni geografski kodeks iz leta 2019 je bil v specifikaciji proizvoda naveden pod točko IV za natančnejšo opredelitev seznama občin, ki sestavljajo geografsko območje in območje v neposredni bližini.

To pojasnilo je bilo upoštevano pod točko „dodatni pogoji“ enotnega dokumenta.

2. Trsni izbor

Pod točko V specifikacije proizvoda je bila na seznam dovoljenih sort za pridelavo rdečih vin in vin rosé dodana sekundarna sorta caladoc noir N. Ta dodatek je posledica preskusov, izvedenih na letnikih od 2005 do 2017.

Ker so lastnosti vin s kontrolirano označbo porekla ohranjene, se lahko sorta doda na seznam kot sekundarno sorta, ki lahko predstavlja največ 10 % trsnega izbora.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

Coteaux d’Aix-en-Provence

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vina

Rdeča vina so uravnotežena in sadna, polnost pa lahko dosežejo po dveh do treh letih staranja v steklenici. Vojn ima cvetlične (vijolica) ali rastlinske note, ki spominjajo na seno, lovor ali tobak, ki za sabo pustijo prostor za naprednejše odtenke, kot sta cimet ali krzno. Te značilnosti vino pridobi ob koncu obdobja zorenja, ki traja vsaj do 15. aprila leta po trgatvi. Vina se pridelujejo predvsem iz sort cépages grenache N, mourvèdre N in syrah N, pogosto v povezavi s sortama cabernet-sauvignon N in carignan N.

Vina rosé so lahka, prožna, sadna in cvetlična ter se večinoma uživajo mlada. Pridelujejo se pretežno iz sort grenache N, cinsaut N in counoise N. Ponašajo se z lepo, bledo rožnato barvo s svetlečimi odsevi.

Bela vina se pridelujejo iz sorte vermentino B v povezavi s sortama ugni blanc B in clairette B. So sveža, s cvetličnimi in sadnimi notami.

Vina imajo najmanj 11-odstotni volumenski delež naravnega alkohola.

Rdeča vina ob stekleničenju vsebujejo največ 0,4 grama jabolčne kisline na liter.

Vina po vrenju vsebujejo največ 4 g/l fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze).

Analitske lastnosti, ki niso navedene, so v skladu z zakonodajo Unije.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

a. Osnovni enološki postopki

Pridelovalna praksa

— Vsako steblo trsa ima na razpolago največ 2,5 kvadratnega metra površine. Ta površina se pridobi tako, da se zmnoži razdalja med vrstami z razdaljo med trsi.

— Razdalja med vrstami ne sme biti večja od 2,5 metra, razmik med trsi v isti vrsti pa ne sme biti manjši od 0,8 metra.

— Trsi se obrezujejo v kratko rez (kotlasta gojitvena oblika ali kordonska oblika royat). Vsak trs ima največ 8 reznikov s po enim ali dvema očesoma.

— Pri sortah cabernet-sauvignon N, sauvignon B, sémillon B in syrah N se lahko uporablja gojitvena oblik guyot z največ osmimi očesi na trs.

— Namakanje se lahko odobri v skladu z določbami člena D. 645-5 zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.

Posebni enološki postopek

— Pri obdelavi vin rosé je uporaba oglja za enološko uporabo dovoljena za prešana mošt in mlado vino, ki je še v vrenju, v mejah 20 % količine vina rosé, ki jo proizvajalec vina proizvede v zadevni trgatvi, največji odmerek pa je 60 gramov na hektoliter.

— Prepovedana je uporaba lesenih trsk.

b. Največji donosi

60 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Trgatev, vinifikacija in obdelava vina na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2019 potekajo na ozemlju naslednjih občin:

— v departmaju Bouches-du-Rhône: Aix-en-Provence, Alleins, Aurons, La Barben, Les Baux-de-Provence, Berre-l’Etang, Charleval, Châteauneuf-les-Martigues, Cornillon-Confoux, Coudoux, Eguilles, Ensuès-la-Redonne, Eygalières, Eyguières, La Fare-les-Oliviers, Fontvielle, Gignac-la-Nerthe, Istres, Jouques, Lamanon, Lambesc, Lançon-Provence, Mallemort, Martigues, Maussane-les-Alpilles, Meyrargues, Mouriès, Paradou, Pelissanne, Peyrolles-en-Provence, Port-de-Bouc, Le Puy-Sainte-Réparade, Rognac, Rognes, Saint-Cannat, Saint-Chamas, Saint-Estève-Janson, Saint-Etienne-du-Grès, Saint-Marc-Jaumegarde, Saint-Mitre-les-Remparts, Saint-Rémy-de-Provence, Salon-de-Provence, Vauvenargues, Velaux, Venelles, Ventabren, Vernègues;

— v departmaju Var: Artigues, Rians.

7. Glavne sorte vinske trte

Ugni blanc B

Cinsaut N – cinsault

Counoise N

Grenache N

Mourvèdre N – monastrell

Syrah N – shiraz

Vermentino B – rolle

Clairette B

Grenache blanc B

Sauvignon B – sauvignon blanc

8. Opis povezave

Območje zaščitene označbe porekla „Coteaux d’Aix-en-Provence“ se razteza prek zahodnega dela apnenčaste Spodnje Provanse, od reke Durance na severu do Sredozemskega morja na jugu in od doline reke Rone za zahodu do gorovja Sainte-Victoire na vzhodu. Njeno natančno razmejeno območje leži znotraj 47 občin departmaja Bouches-du-Rhône in dveh občin departmaja Var.

Vinogradi se nahajajo ali na lapornato-apnenčasti podlagi, kjer so tla prodnata z glinasto-ilovnato podlago, ali na podlagi iz molase in peščenjaka z zelo peščenimi ali prodnatimi peščeno-ilovnatimi tlemi. Kljub različnim slojem obrežnega pasu na severu gorovja Sainte-Victoire je pokrajina na splošno enotna, saj je sestavljena iz značilnega zaporedja gričevja in nižin s kamnitimi tvorbami in primerljivimi tlemi.

Natančno razmejeno območje parcel za trgatev se deli na parcele s prodnatimi tlemi z glinasto-ilovnato osnovo in laporno podlago ter parcele z zelo peščenimi ali peščeno-ilovnatimi tlemi s podlago iz molase in peščenjaka. Velika količina kamenja ustvarja plast, ki varuje pred izhlapevanjem, hkrati pa predstavlja pomemben element vodnega režima trte, saj omogoča odtekanje.

Parcele s tlemi z laporno podlago so še posebej primerne za pridelavo vin z visoko vsebnostjo alkohola, telesnostjo, bogatimi aromami in taninsko strukturo, ki vinom daje odličen potencial za staranje.

Parcele s peščenimi tlemi s podlago iz molase in peščenjaka so bolj primerne za pridelavo lažjih, sadnih vin z nižjo vsebnostjo alkohola.

Vroče sredozemsko podnebje z dobro osončenostjo in prevetrenostjo zaradi vpliva mistrala, je še posebej ugodno za razvoj zahtevnega trsnega izbora, ki se je prek generacij prilagajal in vinu prinesel kakovost in identiteto. Sorta grenache N tako prinaša bogat delež alkohola in okroglost, sorta cinsaut N prefinjenost in eleganco, sorta cépage syrah N sadne arome, sorta mourvèdre N pa dobre lastnosti za staranje vina.

Kod drugod v Provansi je tudi na tem geografskem območju vinogradništvo prisotno že več kot 2 000 let. Zdi se, da so bili vinogradi območja Aix-en-Provence zelo razširjeni že v prvem stoletju pred našim štetjem. Trta je takrat skupaj z oljko in pšenico vstopila v sredozemsko agrarno trilogijo.

Prva faza razvoja je povezana s krepitvijo rimskega imperija, v srednjem veku pa je organizacija trgovine potekala prek kongregacij. Pod vplivom provansalskega grofa Reneja Anžujskega se je v 15. stoletju močno razširil sloves vin in hkrati tudi območje njihovega pridelovanja. Trta se je tako ohranila in v sredini 19. stoletja s povečanjem zasajevanja na pobočjih gričev celo doživela še drug pomemben razvojni premik. To širjenje vinogradništva je povezano tudi z razvojem trgovinskih odnosov. Politika proste trgovine, uvedene v času drugega francoskega cesarstva, je to težnjo še poudarila.

23. januarja 1956 je priznan izraz „appellation d’origine vin délimité de qualité supérieure“.

Prizadevanja za kakovost in vztrajnost pridelovalcev in lokalne skupnosti so nagrajeni z odlokom z dne 24. decembra 1985, ki prizna kontrolirano označbo porekla „Coteaux d’Aix-en-Provence“

Strokovno znanje vinarjev, pridobljeno z izkušnjami več generacij, se izraža v rezanju vin, pridelanih v različnih pogojih in iz različnih sort. To znanje, prilagojeno posebnim razmeram na tem območju, ki je bilo sprva namenjeno proizvodnji rdečih vin, se je seveda uporabilo tudi za proizvodnjo belih vin in vin rosé.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema v zvezi s proizvodnjo na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo in pridelavo vin na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2019, zajema ozemlje naslednjih občin:

— v departmaju Bouches-du-Rhône: Arles, Aureille, Beaurecueil, Bouc-Bel-Air, Cabriès, Carry-le-Rouet, Eyragues, Fos-sur-Mer, Gardanne, Grans, Maillane, Meyreuil, Miramas, Mollégès, Noves, Orgon, Les Pennes-Mirabeau, La Roque-d’Anthéron, Marignane, Le Rove, Saint-Antonin-sur-Bayon, Saint-Martin-de-Crau, Saint-Paul-les-Durance, Sausset-les-Pins, Sénas, Tarascon, Le Tholonet, Vitrolles;

— v departmaju Var: Esparron, Ollières.

Označevanje

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede večja geografska enota „Vin de Provence“.

Velikost črk za navedbo te večje geografske enote niti po višini niti po širini ne presega velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-9620d36b-5963-4fa1-81df-458a8ea0c236

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.