Predlog SKLEP SVETA o makrofinančni pomoči Srbiji in Črni gori in o spremembi Sklepa 2002/882/ES o zagotavljanju nadaljnje makrofinančne pomoči Zvezni republiki Jugoslaviji

(predlozena s strani Komisije)

OBRAZLOITVENI MEMORANDUM

1. Ozadje

Po političnih spremembah v Srbiji in Črni gori (SČG, bivsa "Zvezna republika Jugoslavija) konec leta 2000, so pristojni organi drzave dosegli izjemne rezultate pri reformi gospodarstva in stabilizaciji. Dosezena in ohranjena je bila makroekonomska stabilnost, začele so se tudi pomembne strukturne reforme. Napredovala je privatizacija podjetij v druzbeni lasti s pomočjo avkcij in razpisov, začelo se je tudi prestrukturiranje industrijskega in finančnega sektorja. Načrt gospodarskih reform je poprl naknaden paket makrofinančne pomoči ES, ki je bil izveden na podlagi predhodnega izpolnjevanja dogovorjenih pogojev ekonomske in strukturne politike.

Prvi paket pomoči v znesku 345 milijonov evrov je bil določen julija in decembra 2001 ter izveden v letu 2001 in 2002. Novembra 2002 se je Svet odločil, da bo SČG zagotovil nadaljnjo makrofinančno pomoč Skupnosti do zneska 130 milijonov evrov, z namenom, da bi se okrepilo gospodarsko politiko v okviru triletnega podaljsanega aranzmaja MDS

(2002-2005), odobrenega maja 2002 in podprlo plačilno bilanco. Memorandum o soglasju (MoU), ki je bil podpisan decembra 2002, določa pogoje gospodarske politike in strukturnih ukrepov za sprostitev drugega in tretjega obroka te pomoči.

Do sedaj sta bila uspesno sprosčena prvi in drugi obrok izvornega paketa pomoči v znesku 130 milijonov evrov, ki sta skupaj znasala 105 milijonov evrov. Vendar pa se je izvedba preostalega, tretjega obroka (25 milijonov evrov) odlozila, kar kaze tudi na splosno upočasnitev gospodarskih in strukturnih reform v drzavi v letu 2003. Upočasnitev strukturnih reform je bila tudi posledica tezke politične situacije v Srbiji, ki je konec leta vodila do predčasnih splosnih volitev in do tezav pri oblikovanju nove (manjsinske) vlade v začetku 2004.

Novembra 2003 se je Svet odločil, da bo povečal trenutno makrofinančno pomoč ES na največ 200 milijonov evrov, da bi pripomogel pri dodatnih potrebah po financiranju, ki jih je identificiral MDS. Ko bo dosezen napredek pri izpolnjevanju pogojev za tretji obrok, se bodo pristojni organi začeli pogajati o podrobnostih te dodatne pomoči do zneska 70 milijonov evrov, vključno z natančnim zneskom in pogojenostjo.

2. Razvoj dogodkov in izgledi

V letu 2003 je Srbija dosegla 2-3 % stopnjo rasti realnega BDP, kar je manj, kot se je predvidelo v podaljsanem aranzmaju MDS, večinoma zaradi sibkejse industrijske proizvodnje in suse, ki je vodila do zmanjsanja kmetijske proizvodnje. Pristojni organi načrtujejo, da bo v letu 2004 BDP narasel za 4 do 6 %, kar kaze na okrevanje industrijske proizvodnje in na pričakovan dvig kmetijske proizvodnje. Za celotno leto pristojni organi Srbije pričakujejo 8,5 % stopnjo inflacije. Črna gora je v prvi četrtini leta 2004 zabelezila skromno realno rast (0,6 %), a pristojni organi v preostanku leta pričakujejo pospesitev rasti. Do maja so cene narasle za 1,6 % in pričakuje se, da bo letna inflacija dosegla 4,5 %.

Konsolidiran javnofinančni primanjkljaj Srbije in Črne gore je v letu 2003 dosegel 4,2 % BDP (3,8 % v Srbiji in 0,4 % v Črni gori, zadnji predstavlja 5,2 % BDP Črne gore). Javnofinančni primanjkljaj se v letu 2004 poskusa zmanjsati za 0,8 % na 3,4 % BDP. V Srbiji je financiranje davčnega primanjkljaja za 2004 se vedno zaskrbljujoče, se posebej ker primanjkuje prihodkov od privatizacije in financiranja iz tujine.

Kljub nadaljevanju znatnega zunanjetrgovinskega primanjkljaja so bile zunanje razmere v letu 2003 bolj ugodne, kot se je pričakovalo na začetku, zahvaljujoč izjemno visokemu neto prilivu tujih neposrednih investicij (TNI) v znesku 1,4 milijarde usd (7 % BDP, dvakrat več kot je bilo predvideno), pretezno zaradi privatizacijskega postopka in novih investicij ter zasebnih nakazil (11,2 % BDP). V začetku 2004 so se mednarodne rezerve, ki so se konec 2003 povečale na 3,6 miljard usd, rahlo zmanjsale, predsem zaradi sezonskih dejavnikov in servisiranja zunanjega dolga. Aprila so mednarodne rezerve znasale 3,3 milijard usd, kar je enako znesku 4-mesečnega predvidenega uvoza za leto 2004. Zunanji izgledi se lahko izboljsajo, zahvaljujoč sporazumu z upniki Londonskega kluba o 61 % zmanjsanju neporavnanega dolga, sklenjenem v začetku julija, ter prvi dodelitvi bonitetnih ocen s strani Standard and Poor's. Vendar pa bruto zahteve po financiranju ostajajo visoke in drzava se naprej potrebuje uradno zunanje financiranje v okviru tekočega programa MDS.

Strukturne reforme so dobile nov zagon po oblikovanju nove vlade v Srbiji marca 2004. Srbskemu parlamentu je bil predlozen znaten zakonodajni program, nov zagon pa je dobil tudi proces privatizacije. Prestrukturiranje velikih podjetij v druzbeni lasti in javnih podjetij, ki se se ni čisto začelo, pa se vedno predstavlja velik izziv gospodarski politiki v prihodnosti.

Zadnji pregled programa MDS je za leto 2004 se naprej predvideval vrzel v plačilni bilanci, ki naj bi jo zapolnila dvostranska makrofinančna podpora, vključno z sredstvi, sprosčenimi znotraj tekoče operacije makrofinančne pomoči ES. Na osnovi predhodnih navedb upnikov se predvideva, da bo vsaj polovico zneska zagotovila bilateralna oprostititev dolga v obliki kapitalizacije moratorija obresti.

Kar se tiče izvajanja makrofinančne pomoči ES, so sluzbe Komisije junija in julija 2004 v Srbijo in Črno goro napotile misijo, da bi ocenila nedavna gospodarska dogajanja in preverila napredek pri izpolnjevanju pogojev za sprostitev tretjega obroka. Splosno gledano je bil od oblikovanja nove vlade dosezen spodbuden napredek. Obnovilo se je zakonodajno delo. Pomembno spodbudo za reforme predstavljata uspesen tretji pregled tekočega programa MDS in sklenitev sporazuma o gospodarski politiki z MDS v juniju, ki naj bi bil izveden v letu 2004. Kar se tiče pogojenosti tretjega obroka, je bil dosezen napredek pri stevilnih pogojih, izpolnjenih delno ali v celoti. Še vedno pa stevilni pogoji za njihovo izpolnitev zahtevajo znaten dodatni napor. Povedati je treba, da s pristojnimi organi se vedno ni bil dosezen dogovor o pogojih dodatne pomoči v znesku do visine 70 milijonov evrov. Pogajanja o tem se bodo začela, ko bodo zadovoljivo izpolnjeni pogoji za sprostitev tretjega obroka.

3. Drugi dejavniki, povezani z zagotavljanjem makrofinančne pomoči

Ob upostevanju priporočil iz Zaključnega računa glede izvajanja proračuna za leto 2001 in tudi iz Posebnega poročila Računskega sodisča st. 1/2002 glede makrofinančne pomoči tretjim drzavam, sluzbe Komisije upostevajo 5 genvalskih kriterijev (izjemna narava, politični predpogoji, komplementarnost, pogojenost pomoči in finančna disciplina).

Da bi izpolnile zahteve, vsebovane v novi Finančni uredbi, Sluzbe Komisije ukrepajo tudi glede drugih pogojev upravljanja proračuna in finančnega poslovanja. To se odraza v izdelavi predhodne ocene (prilozeno) te predlagane pomoči. Pred dejanskim nadaljevanjem s preostankom pomoči nameravajo sluzbe Komisije se posebej preveriti (s pomočjo zunanjih svetovalcev) zanesljivost finančnih tokov, upravnih postopkov ter mehanizmov notranjega in zunanjega nadzora Srbije in Črne gore, pomembnih za ta tip pomoči. Za ta cilj je bila naročena ocena operacije s strani zunanjih svetovalcev o zanesljivosti finančnih tokov in upravnega nadzora, ki naj bi svoje ugotovitve podali do avgusta 2004. Na podlagi teh ugotovitev bi se lahko zahtevalo predčasno ukrepanje pred sprostitvijo se neizplačanih sredstev.

4. Predlagana odločitev, ki spreminja pravno osnovo s tem, da odlozi datum izteka veljavnosti

Srbija in Črna gora za podporo gospodarske stabilizacije in z MDS dogovorjenega programa reform potrebuje nadaljnjo finančno podporo Skupnosti in drugih donatorjev. Preostali, tretji obrok makrofinančne pomoči ES po Sklepu 2002/882/ES bi lahko pripomogel k zadostitvi finančnih potreb v letu 2004, odvisno od nadaljnjega napredka pri izpolnjevanju pogojev. Vendar pa trenutna pravna osnova te pomoči določa, da je datum izteka veljavnosti te pomoči 9. november 2004. To je bilo utemeljeno s pričakovanjem, da bodo ta pomoč in zahtevani pogoji za njeno sprostitev izvedeni v obdobju 2 let. Kot je bilo omenjeno ze zgoraj, pa sta splosna upočasnitev gospodarskih reform v letu 2003 in tezka politična situacija v Srbiji prispevali k zamudam pri izvedbi te pomoči.

Zdi se, da je nova vlada v Srbiji, ki je prisla na oblast marca 2003, zavezana k pospesitvi gospodarskih reform in da bi lahko izvedla nadaljnje ukrepe za zadovoljivo izpolnitev pogojev tretjega obroka. Vendar pa, četudi bi bili ti pogoji izpolnjeni do konca septembra 2004 (kar je najhitreje mozno), ni zelo verjetno, da bi se dejanska sprostitev tretjega obroka zgodila pred datumom poteka veljavnosti. Povedati je treba, da svetovalci, ki jih je imenovala Komisija, trenutno izvajajo "oceno operacije" zanesljivosti finančnih tokov in upravnih procedur v drzavi. Ta ocena, ki naj bi bila končana poleti 2004, bi lahko vplivala na izvedbo tretjega obroka makrofinančne pomoči ES in zahtevala specifične predhodne ukrepe, ki bi se morali izvesti pred sprostitvijo se neizplačanih zneskov.

S spremembo Sklepa Sveta 2002/882/ES se je določilo tudi povečanje pomoči do zneska 70 milijonov evrov. Zato ne bi bilo mogoče izvesti te dodatne pomoči po poteku veljavnosti trenutne pravne osnove. Trenutna pravna osnova tudi ne omogoča polne izvedbe makrofinančne pomoči ES.

Ob upostevanju navedenega se zdi potrebno, da Skupnost spremeni datum poteka veljavnosti s spremembo Sklepa Sveta 2002/882/ES. Predlaga se, da bi se datum poteka veljavnosti spremenil na 30. junij 2006. To bi omogočilo nemoteno in celotno izvedbo te pomoči, vključno z povečanjem pomoči do zneska 70 milijonov evrov, osnovanim na ustrezni pogojenosti, ki bi jo pristojni organi Srbije in Črne gore izpolnili pred sprostitvijo obrokov.

2004/0204(CNS)

Predlog SKLEP SVETA o makrofinančni pomoči Srbiji in Črni gori in o spremembi Sklepa 2002/882/ES o zagotavljanju nadaljnje makrofinančne pomoči Zvezni republiki Jugoslaviji

SVET EVROPSKE UNIJE JE -

ob upostevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 308 Pogodbe,

ob upostevanju predloga Komisije [1],

[1] UL C , , str. .

ob upostevanju mnenja Evropskega parlamenta [2],

[2] UL C , , str. .

ob upostevanju naslednjega:

(1) Sklep Sveta 2002/882/ES [3] z dne 5. novembra 2002 o zagotovitvi nadaljnje makrofinančne pomoči Zvezni republiki Jugoslaviji ima namen zagotoviti uravnotezeno plačilno bilanco in okrepiti drzavne rezerve.

[3] UL L 308, 9.11.2002, str. 25. Sklep spremenjen s Sklepom 2003/825/ES (UL L 311, 27.11.2003, str. 28).

(2) V letu 2002 in 2003 sta bila izplačana dva obroka te pomoči v znesku 105 milijonov evrov. Zaradi zamud pri izvajanju dogovorjenih strukturnih ukrepov tretji obrok pomoči se vedno ni izplačan (25 milijonov evrov). Treba se bo se pogajati in dogovoriti o pogojih za dodatni znesek 70 milijonov evrov, o katerem se je dogovorilo leta 2003.

(3) Pristojni organi Srbije in Črne gore so zavezani k gospodarskim reformam in stabilizaciji v okviru sedanjega programa MDS, kar se kaze v spodbudnih znakih revitalizacije strukturnih reform.

(4) Drzava se naprej potrebuje zunanjo finančno podporo, poleg tiste, ki jo zagotavljajo mednarodne finančne institucije.

(5) Sklep 2002/882/ES je treba spremeniti, da se omogoči dodelitev nepovratnih sredstev po 9. novembru 2004.

(6) Pogodba za sprejem tega sklepa ne predvideva drugih pooblastil od tistih, določenih v členu 308 te pogodbe.

(7) Po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom -

SKLENIL:

Edini člen

Drugi pododstavek člena 6 Sklepa 2002/882/ES se zamenja z naslednjim:

"To velja do 30. junija 2006."

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

FINANCIAL STATEMENT

1. Title Operation

Macro-financial assistance to Srbsko a Černá Hora.

2. Budget heading involved

a) Grant component the assistance (in EUR)

Budget line: 01 03 02 02

>TABELPOSITION>

(1) EUR 75 milionů committed in December 2002

(2) EUR 15 milionů committed in July 2003

b) Loan component the assistance

01 04 01 07 - ,ES guarantee for the borrowing programmes contracted by the Community to provide assistance to the countries the Western Balkans"

3. Legal basis

Article 308 the Treaty

4. Description and justification the action

a) Description the action

Modification the expiry date the Rozhodnutí Rady 2002/882/ES, as amended by Rozhodnutí Rady 2003/825/ES, providing additional macro-financial assistance to Srbsko a Černá Hora, with a view to supporting the government's reform efforts and ensuring a sustainable balance-of-payments situation.

b) Justification the action

The sustainability the beneficiary country's economic stabilisation and reform achievements heavily depends on external financial assistance from official sources at concessional terms.

5. Classification the expenditure

a) Grant component: non-compulsory, differentiated.

b) Loan component: compulsory

6. Nature the expenditure

a) Straight grant (100 % subsidy).

b) Potential activation budget guarantee for the Community borrowing aimed to fund the loan.

7. Financial impact

a) Method calculation

The evaluation the amount the assistance deemed necessary is based on the present estimates the beneficiary country's residual external financing needs.

For the loan component the assistance, it is expected that the budget guarantee will not be called. The Guarantee Fund for external actions has already been provisioned v roce 2002 and 2003 according to the Fund Regulation, for an amount corresponding to 9 % the amount the guaranteed loan (EUR 80 milionů). As a result, two transfers appropriations (n°54/2002 and n°38/2003) totalling an amount EUR 7,2 milionů from the Reserve (budget line 01 04 01 13) to the Guarantee Fund (budget line 01 04 01 14) were authorized by the Budgetary Authority v roce 2002 and 2003 after adoption the Rozhodnutí Radys 2002/882/ES and 2003/825/ES.

b) Effect the action on intervention credits

For the grant element, the credits under budget line 01 03 02 02 will be used subject to compliance with a number policy conditions to be agreed with the authorities Srbska and Černá Hora.

The budget entry reflecting the budget guarantee for the loan component the assistance will be activated only in the case an effective call on the guarantee.

c) Financing intervention

(i) Grant

The following updated schedule appropriations to be financed within the limits Category 4 the present Financial Perspective is proposed (in EUR):

>TABELPOSITION>

(1) EUR 75 milionů committed in December 2002

(ii) Eventual call on the budget guarantee

* Recourse to the Guarantee Fund established by Council Regulation (ES, EURATOM) No. 2728/94 31 October 1994, most recently amended by Regulation No. 1149/1999 25 May 1999. According to the Fund Regulation, the provisioning will take place via a transfer EUR 0,81 milionů from the Reserve to the Fund.

* In case the Guarantee Fund did not contain sufficient resources, additional payments would be called up from the budget by transfer:

- any margin remaining in the Reserve for guarantees, according to the provisions Article 18 Council Regulation (ES) No 2040/2000 26 September 2000 on budgetary discipline;

- any overdue payments to the budget for which the budget guarantee had been activated, provided that these payments have not been recorded as revenues;

- any margin available under the ceiling category 4 the financial perspectives or redeployment therein. In this case, the budget line 01 04 01 07 ,European Community Guarantee for the borrowing programmes contracted by the Community to provide financial assistance to the countries the Western Balkans" would be activated.

* In order to fulfil its obligations, the Commission can provisionally ensure the debt service with funds from its treasury. In that case, Article 12 (3) the Council Regulation (ES, EURATOM) No 1150/2000 22 May 2000 will apply.

8. Fraud prevention measures

Before the implementation this assistance, the Commission services, with the support duly mandated experts, will check the reliability financial circuits and administrative procedures the Central Bank and the Ministries Finance Srbska and Černá Hora. To this end, and in order to fulfil requirements implied by the Financial Regulation applicable to the General Budget the European Communities, an Operational Assessment has been commissioned and its results were expected by August 2004. This will cover areas like management structure and organisation, reporting tools, management and control funds, IT process and security, internal and external audit capacity, as well as the independence the central bank. Subject to the operational assessment's findings, prior actions could be required before the release the outstanding funds.

The latter verifications will also take into consideration available conclusions MMF Safeguard Assessments and other relevant reports by the MMF and the World Bank.

Finally, the assistance will be liable to verification, control and auditing procedures under the responsibility the Commission, including the European Antifraud Office (OLAF), and the European Court Auditors.

9. Elements cost-effectiveness analysis

a) Grounds for the operation and specific objectives

By supporting the country's macro-economic reform efforts and complementing financing by the International Community provided to this country in the context the MMF-supported programme, this assistance would underpin its transition towards a market economy.

b) Monitoring and evaluation

This assistance is macro-economic nature and its monitoring and evaluation is undertaken in the framework the MMF-supported stabilisation and reform programme that the beneficiary country is implementing. In particular, the monitoring the action by the Commission services takes place on the basis a genuine system macro-economic and structural policy indicators agreed with the authorities the beneficiary country. In this process, the Commission services may also monitor key areas identified in the above-mentioned operational assessment. Finally, they will remain in close contact with the MMF and World Bank services to benefit from their assessment the recipient country's stabilisation and reform.

An annual report to the European Parliament and to the Council has been foreseen in the Rozhodnutí Rady 2002/882/ES, and includes an evaluation the implementation this operation.

Furthermore, an independent ex-post evaluation the assistance is foreseen to be carried out by the Commission or duly authorised representatives one to two years after the assistance has been implemented and the authorities the country are committed to supply all necessary information.

10. Administrative expenditure

This action is exceptional by nature and will not involve an increase in the number Commission staff.

Poročilo o predhodni oceni

Makrofinančna pomoč Srbiji in Črni gori

1. Analiza problema, analiza presoje potreb ter presoja potreb

V letu 2003 je bila stopnja rasti realnega BDP 2-3 %, kar je nekoliko počasneje, kot se je predvidevalo v tekočem podaljsanem aranzmaju MDS. Pristojni organi načrtujejo, da se bo v letu 2004 BDP povečal za 4-6 %, kar kaze na okrevanje industrijske proizvodnje in pričakovan dvig kmetijske proizvodnje.

Decembra 2003 se je inflacija CPI (nacionalni indeksi cen zivljenjskih potrebsčin) v Srbiji zmanjsala na 8,1 %, vendar se je maja spet rahlo povečala na 10,5 %, kar je posledica visjih cen nafte in nadaljnjih prilagajanj cen električne energije. Za celotno leto pristojni organi Srbije pričakujejo 8,5 % stopnjo inflacije. V smislu dejanske uspesnosti je bil menjalni tečaj v letu 2003 stabilen, v prvi polovici 2004 pa je prislo do rahle depreciacije za okoli 3 %. V Črni gori je v letu 2003, ki je enostransko uvedla evro kot edino zakonito plačilno sredstvo, letna stopnja inflacija dosegla 6,6%, kar kaze na znatno realno apreciacijo. Konec leta se pričakuje, da bo stopnja inflacije za celotno leto dosegla 4,5 %.

V letu 2003 je konsolidiran javnofinančni primanjkljaj Srbije in Črne gore dosegel 4,2 % BDP (3,8 % v Srbiji in 0,4 % v Črni gori, slednje predstavlja 5,2 % BDP Črne gore). V letu 2004 se poskusa zmanjsati proračunski primanjkljaj za 0,8 % na 3,4 % BDP. To naj bi se doseglo z večjim zbiranjem dohodkov, medtem ko naj bi odhodki v odnosu do BDP ostali nespremenjeni, a z osredotočenjem na povečevanje investicij in zmanjsevanjem tekoče porabe. Financiranje primanjkljaja za to leto je se vedno zaskrbljujoče, se posebej, ker primanjkuje prihodkov od privatizacije.

Kljub nadaljevanju znatnega zunanjetrgovinskega primanjkljaja, kar kaze na močno potrebo po uvozu in na splosno nizko izvozno osnovo, so bile zunanje razmere v letu 2003 bolj ugodne, zahvaljujoč izjemno visokemu neto prilivu tujih neposrednih investicij (TNI) v visini 7 % BDP ter zasebnih nakazil (11,2 % BDP). Bruto mednarodne rezerve so se znatno povečale na 3,6 milijard USD. V začetku 2004 pa so se spet rahlo zmanjsale, tudi zaradi sezonskih dejavnikov in servisiranja zunanjega dolga. Aprila so mednarodne rezerve znasale 3,3 milijarde USD, kar je enako znesku 4-mesečnega predvidenega uvoza za leto 2004. Zunanji izgledi se lahko izboljsajo, zahvaljujoč sporazumu z upniki Londonskega kluba o zmanjsanju neporavnanega dolga, sklenjenem v začetku julija. Vendar pa bruto zahteve po financiranju ostajajo visoke in drzava se naprej potrebuje zunanjo finančno podporo Skupnosti in drugih donatorjev za podporo njeni gospodarski stabilizaciji in programu reform.

1.1. Srednjeročni gospodarski izgledi

Pričakuje se, da bo v 2004/2005 stopnja rasti realnega BDP znasala v povprečju 4-5 %, letna stopnja inflacije pa se bo do konca 2005 znizala na 5 %. Načrtuje se, da se bo davčni primanjkljaj zmanjsal na 2,4 %, javni dolg pa pod 60 %.

V okviru tretjega pregleda tekočega programa MDS, končanega junija, so pristojni organi in MDS dosegli dogovor o plačilnobilančnih načrtih in o potrebah po bruto financiranju za leto 2004. Načrtuje se, da se prihodki od TNI in privatizacije ne morejo obdrzati na stopnji iz leta 2003. Za leto 2004 se pričakuje, da se bodo TNI, izrazene v USD, zmanjsale na okoli 700 milijonov USD (v prvih petih mesecih so znasale 300 milijonov USD). Načrtuje se, da bodo izplačila privatnih kreditorjev ostala na stopnji iz leta 2003. Glede na MDS se pričakuje, da bo makrofinančna vrzel v letu 2004 (vrzel naj bi se pokrila s podporo proračuna/plačilne bilance, v nasprotju s projektnimi podporami, in po odbitku izplačil MDS in Svetovne banke) znasala 193 milijonov USD, ki naj bi se financirala s prispevki ES in drugih bilateralnih donatorjev.

1.2. Strukturne reforme v okviru podaljsanega aranzmaja MDS

Strukturne reforme so dobile nov zagon po oblikovanju nove vlade v Srbiji marca 2004. V zadnjih mesecih je bilo sprejetih 32 novih zakonov, večinoma na ekonomskem in finančnem področju, ali pa so v procesu glasovanja, npr. o bankrotu, pospesevanju investicij, registraciji podjetja, zunanji trgovini, zavarovanju, posrednem obdavčevanju, energetiki in zeleznici. Prvi razpis o privatizaciji banke (Jugobanka) je bil objavljen konec maja in Agencija za rehabilitacijo bank je prejela ponudbe osmih zainteresiranih bank. Pristojni organi načrtujejo objaviti do konca septembra se dva dodatna razpisa za banke. Pričakuje se, da bo privatizacija podjetij s pomočjo razpisov, ki je zastala v sredini leta 2003, dobila nov zagon in stiri pomembna podjetja se pripravljajo na privatizacijo v drugi polovici leta. Prestrukturiranje velikih podjetij v drzavni lasti in javnih podjetij, ki se se ni čisto začelo, pa se vedno predstavlja velik izziv gospodarski politiki v prihodnosti.

2 Cilji in pokazatelji delovanja makrofinančne pomoči

2.1. Cilji

Ta pomoč bi podprla prehod Srbije in Črne gore k trznemu gospodarstvu s podporo prizadevanj te drzave za makroekonomske reforme in z dopolnjevanjem financiranja s strani mednarodne skupnosti, ki je tej drzavi zagotovljeno v okviru programov, ki jih podpira MDS. V tem okviru in ob upostevanju zgoraj omenjenih izzivov in potreb so predlagane aktivnosti Večletnega sporazuma o financiranju (MFA):

* Prispevati k pokrivanju preostalih potreb po zunanjem financiranju;

* Olajsati in spodbuditi prizadevanja pristojnih organov Srbije in Črne gore za izvajanje strukturnih reform na področju javnih financ, razvoja zasebnega sektorja in reforme bančnega sektorja s pomočjo ustrezne pogojenosti.

Cilji makroekonomskih in strukturnih reform, povezanih s prvotnim zneskom 130 milijonov evrov, so definirani v Memorandumu o soglasju, ki je bil podpisan decembra 2003. O pogojih za dodatno pomoč (do) 70 milijonov evrov se bo potrebno se dogovoriti v Dopolnilnem memorandumu o soglasju. To bi lahko v osnovi vključevalo ukrepe na naslednjih področjih:

* prestrukturiranje/privatizacija strateskih sektorjev

* reforma javne uprave in se posebej javnih financ

* reforma bančnega sektorja

2.2. Pokazatelji

Kvantitativni kazalci, vključeni v programe MDS, predstavljajo prvo kategorijo pokazateljev makroekonomske narave. Pokazatelji uspesnosti so določeni v zgoraj omenjenem Dopolnilnem memorandumu o soglasju, v soglasju s pristojnimi organi drzave koristnice pomoči.

3. Alternativni mehanizmi dostave in ocena tveganja

3.1. Mehanizmi dostave

Makrofinančno pomoč se zagotavlja v obliki posojila, nepovratnih sredstev ali pa v obliki kombinacije obeh. Glede na visoko raven zadolzenosti drzave je znaten del te pomoči zagotovljen v obliki nepovratnih sredstev (v znesku 120 milijonov evrov) in preostanek (80 milijonov evrov) v obliki posojila.

Makrofinančna pomoč je nevezana in nenamenska makrofinančna podpora, ki drzavi pomaga pri izpolnjevanju potreb po zunanjem financiranju, tudi s pomočjo okrepitve rezerv in podporo proračuna. Projektna podpora ne bi mogla enako izpolniti teh potreb, saj na primer ne bi mogla biti uporabljena za servisiranje zunanjega dolga drzave ali za okrepitev svojih rezervnih pozicij. Poleg tega pogojenost gospodarske politike, povezane s to pomočjo, okrepi proces stabilizacije in reform, kot so pokazale ze izkusnje s podobnimi projekti, tudi tistimi v Srbiji in Črni gori.

3.2. Ocena tveganja

Obstaja tveganje, da bi bila makrofinančna pomoč, ki ni namenjena za določene stroske (v nasprotju z na primer projektnim financiranjem), porabljena na goljufiv način. Splosno gledano je to tveganje povezano z dejavniki, kot so neodvisnost centralne banke, kvaliteta upravnih sistemov in postopkov, nadzor in obdelava take pomoči, zasčita informacijske tehnologije ter sposobnost notranje in zunanje revizije. Čeprav zagotavljanje pomoči v obliki projektne podpore lahko izgleda kot alternativa, le-ta ne izpolnjuje potreb po neafektiranem financiranju (ki ni rezervirano za določene projekte) in vsebuje tudi druga tveganja goljufije.

Sluzbe Komisije bodo pred sprostitvijo te pomoči s pomočjo ustrezno pooblasčenih strokovnjakov preverile zanesljivost finančnih tokov, upravnih postopkov in tudi mehanizmov notranjega in zunanjega nadzora Srbije in Črne gore, pomembnih za ta tip pomoči (glej Finančno poročilo, oddelek 8).

Ta pomoč bo potem izpostavljena se postopkom verificiranja, nadzora in revizije pod pristojnostjo Komisije, vključno z Evropskim uradom za boj proti goljufijam (OLAF) in Evropskim računskim sodisčem.

4. Dodana vrednost vključevanja Skupnosti

Maja 2002 je MDS odobril triletni podaljsani aranzma, ki pokriva obdobje do maja 2005. Glavne prednostne naloge programa so bile zagotavljanje davčne in monetarne stabilnosti, povečan nadzor nad javno porabo in davčno upravo, pospesevanje razvoja zasebnega sektorja in čisčenje bančnega sistema. Pristojni organi Srbije in Črne gore so dosegli izjemne rezultate pri reformi gospodarstva in stabilizaciji. Dosezena in ohranjena je bila makroekonomska stabilnost, začele so se tudi pomembne strukturne reforme. S pomočjo avkcij in razpisov je napredovala privatizacija podjetij v druzbeni lasti, začelo se je tudi prestrukturiranje industrijskega in finančnega sektorja. Načrt gospodarskih reform je podprl naknaden paket makrofinančne pomoči ES, ki je bil izveden na podlagi predhodnega izpolnjevanja dogovorjenih pogojev ekonomske in strukturne politike. Obstaja tveganje, da program stabilizacije in reform, ki ga podpira MDS, brez nadaljnje dopolnilne makrofinančne pomoči ES ne bi mogel biti v celoti izveden, da bi se podpora ljudstva za potrebna prizadevanja za prilagajanje zmanjsala in da bi se reforme lahko zavlekle. Ta pomoč bi tudi spodbudila in podprla prizadevanja, ki so posebnega pomena za ES, se posebej tistih, ki pospesujejo ustanovitev enotnega gospodarskega prostora v drzavi.

Makrofinančna pomoč dopolnjuje tudi program pomoči Skupnosti za rekonstrukcijo, razvoj in stabilizacijo (CARDS), ki je od leta 2001 glavni finančni instrument sodelovanja ES za drzave zahodnega Balkana, in se posebej za Srbijo in Črno goro. V obdobju 2000-2004 je bilo drzavi dodeljeno 1.100 milijonov evrov. Glavne prednostne naloge v Srbiji in Črni gori so pravosodje in notranje zadeve, večja učinkovitost javne uprave, ekonomski in socialni razvoj, okolje in naravni viri in demokratična stabilizacija. Za leto 2004 se predvideva znesek v visini 195 milijonov evrov.

5. Izkusnje iz preteklosti

V preteklosti se je makrofinančna pomoč Srbiji in Črni gori ter drugim drzavam izkazala kot koristna pri podpiranju programov stabilizacije in reform, podprtimi tudi z aranzmaji MDS in postalo je jasno, da je potrebna ustrezna artikulacija med pogojenostjo pomoči ES in pomoči MDS, da bi se lahko zagotovilo dopolnjevanje in medsebojna podpora in se izognilo prevelikemu krizanju pogojevanja.

Čeprav je bila makrofinančna pomoč sprva zagotovljena večinoma v obliki posojil, sedaj makrofinančna pomoč pogosto kombinira posojila in nepovratna sredstva, ob upostevanju nivoja dohodka drzave, zunanjega dolga in sposobnosti povračila.

V okviru priporočil iz Zaključnega računa glede izvajanja proračuna za leto 2001 in tudi iz Posebnega poročila Računskega sodisča st. 1/2002 glede makrofinančne pomoči tretjim drzavam, sluzbe Komisije upostevajo 5 genvalskih kriterijev (izjemna narava, politični predpogoji, komplementarnost, pogojenost pomoči in finančna disciplina).

6. Načrtovanje prihodnjega nadzora in ocenjevanja

Ta pomoč je makroekonomske narave in nadzor in vrednotenje pomoči poteka v okviru programa stabilizacije in reform, podprtega s strani MDS, ki ga drzava koristnica pomoči izvaja.

6.1. Nadzor

Sistem nadzora je zagotovljen s pripravo poročil in podatkov s strani pristojnih organov, kot je določeno v Memorandumu o soglasju in z organiziranjem revizijskih misij v zadevni drzavi. Čeprav se to pomoč upravlja s centra, se lahko, kjer je to primerno, sestavi delegacije za poročanje iz samega kraja.

Nadzor aktivnosti s strani sluzb Komisije bo potekal na osnovi avtentičnega sistema pokazateljev makroekonomske in strukturne politike, o katerih se bo dogovorilo s pristojnimi oblastmi drzave koristnice pomoči. Znotraj tega procesa lahko sluzbe Komisije izvajajo nadzor tudi nad ključnimi področji, identificiranimi v zgoraj omenjeni oceni poslovanja. Sluzbe Komisije bodo ostale v tesnem stiku z sluzbami MDS in Svetovne banke, da bi si lahko pomagale tudi z njihovimi ocenami o stabilizaciji in reformah drzave dobitnice pomoči.

Sklep Sveta 2002/882/ES predvideva tudi letno poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu, ki bo vključevalo tudi oceno izvedbe tega poslovanja.

6.2. Ocenjevanje

V okviru večletnega programa ocenjevanja generalnega direktorata ECFIN sta na leto načrtovana dva do tri naknadna ocenjevanja makrofinančnih pomoči. Znotraj tega bodo v letih 2005/2006 ustrezno pooblasčeni predstavniki Komisije izvedli neodvisno ocenjevanje pomoči. Finančna sredstva za to ocenjevanje bodo pridobljena iz proračunskih postavk ustrezne makrofinančne pomoči.

7. Doseganje stroskovne učinkovitosti

Komisija predlaga, da se spremeni datum poteka veljavnosti pravne osnove (Sklep Sveta 2002/882/ES, kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta 2003/825/ES), da bi se zagotovilo celotno izvedbo te pomoči, pod pogojem, da se izpolnijo ustrezni pogoji. Ni verjetno, da bi se brez spremembe datuma poteka veljavnosti lahko izvedla izplačila te pomoči.

Glede na zunanje pritiske na Srbijo in Črno goro je rok zapadlosti posojila 15 let s podaljsanim plačilnim rokom desetih let, kar je primerljivo s pogoji za posojila, ki so del makrofinančne pomoči drugim drzavam zahodnega Balkana. Sprejetje te pomoči ne bi zahtevalo dodatnega dodeljevanja sredstev iz jamstvenega sklada, glede na trenutne predpise o zagotavljanju sredstev, ki predvidevajo takojsnjo dodelitev sredstev po sprejetju sklepa Sveta o zagotavljanju pomoči. Zato je bil leta 2002 in 2003, kot je nakazano ze v finančnem poročilu, oblikovan jamstveni sklad za zunanje ukrepe, v visini 9 % zneska posojila z garancijo (80 milijonov evrov). Proračunski organ je zato leta 2002 in 2003 po sprejemu Sklepov Sveta 2002/882/ES in 2003/825/ES odobril dva prenosa dodeljenih proračunskih sredstev v znesku 7,2 milijonov evrov iz rezerv (proračunska postavka 01 04 01 13) v jamstveni sklad (proračunska postavka 01 04 01 14).

To dejanje je po naravi izjemno in ne bo zahtevalo povečanja stevila osebja Komisije.