EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 6.5.2021 COM(2021) 226 final 2021/0115(BUD) Predlog SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji na podlagi

vloge Nizozemske – EGF/2020/004 NL/KLM



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM OZADJE PREDLOGA 1.Pravila o finančnih prispevkih iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) so določena v Uredbi (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (v nadaljnjem besedilu: uredba o ESPG). 2.Dne 22. decembra 2020 je Nizozemska vložila vlogo EGF/2020/004 NL/KLM za finančni prispevek iz ESPG zaradi odpuščanja presežnih delavcev v podjetju KLM Royal Dutch Airlines na Nizozemskem. 3.Po oceni te vloge je Komisija v skladu z vsemi veljavnimi določbami uredbe o ESPG ugotovila, da so pogoji za finančni prispevek iz ESPG izpolnjeni. POVZETEK VLOGE Vloga za pomoč iz ESPG EGF/2020/004 NL/KLM Država članica Nizozemska Zadevne regije (na ravni NUTS 2) Noord-Holland (NL32) Datum vložitve vloge 22. december 2020 Datum potrdila o prejemu vloge 22. december 2020 Datum zahtevka za dodatne informacije 5. januar 2021 Rok za predložitev dodatnih informacij 16. februar 2021 Rok za zaključek ocene 11. maj 2021 Merilo za pomoč Člen 4(1)(a) uredbe o ESPG

Glavno podjetje KLM Royal Dutch Airlines

Število zadevnih podjetij 1 Sektorji gospodarske dejavnosti (oddelek NACE Revizija 2) oddelek 51 (Zračni promet) Referenčno obdobje (štirje meseci): 15. avgust 2020–15. december 2020 Število odpustov v referenčnem obdobju (a) 650 Število odpustov pred referenčnim obdobjem ali po njem (b) 1 201 Skupno število odpustov (a + b) 1 851 Skupno število upravičenih prejemnikov 1 851 Skupno število ciljnih prejemnikov 1 201 Proračun za prilagojene storitve (v EUR) 8 030 750 Proračun za izvajanje ESPG (v EUR) 334 614 Skupni proračun (v EUR) 8 365 364 Prispevek ESPG (60 %) (v EUR) 5 019 218 OCENA VLOGE Postopek 4.Nizozemska je 22. decembra 2020 vložila vlogo EGF/2020/004 NL/KLM, tj. v dvanajstih tednih od datuma, ko so bila izpolnjena merila za pomoč iz člena 4 uredbe o ESPG. Komisija je prejem vloge potrdila na isti datum in 5. januarja 2021 od Nizozemske zahtevala dodatne informacije. Dodatne informacije so bile predložene v šestih tednih od datuma zahtevka. Komisija mora oceno skladnosti vloge s pogoji za finančni prispevek zaključiti v 12 tednih od prejema popolne vloge; ta rok se izteče 11. maja 2021. Upravičenost vloge Zadevna podjetja in prejemniki 5.Vloga se nanaša na 1 851 delavcev, ki so postali presežni v podjetju KLM Royal Dutch Airlines. Družba deluje v gospodarskem sektorju, razvrščenem v oddelek 51 NACE Revizija 2 (Zračni promet). Odpusti v podjetju KLM so bili v provinci na ravni NUTS 2 Noord-Holland (NL32). Merila za pomoč 6.Nizozemska je vlogo vložila na podlagi merila za pomoč iz člena 4(1)(a) uredbe o ESPG, ki zahteva najmanj 500 delavcev, ki so postali presežni v štirimesečnem referenčnem obdobju v podjetju v državi članici, vključno z delavci, ki so postali presežni pri njegovih dobaviteljih ali proizvajalcih v poproizvodni fazi, in/ali samozaposlenimi osebami, ki so prenehale opravljati dejavnost. 7.Štirimesečno referenčno obdobje za vlogo traja od 15. avgusta 2020 do 15. decembra 2020. 8.V referenčnem obdobju je bilo v podjetju KLM 650 delavcev, ki so postali presežni. Izračun odpustov in prenehanj opravljanja dejavnosti 9.Vsi odpusti v referenčnem obdobju so bili izračunani od datuma, ko je delodajalec delavca obvestil o odpustu ali prekinitvi pogodbe o zaposlitvi.

Upravičeni prejemniki 10.Poleg že navedenih delavcev je med upravičenimi prejemniki še 1 201 delavec, ki je postal presežen pred štirimesečnim referenčnim obdobjem ali po njem. Vsi ti delavci so postali presežni po splošni razglasitvi načrtovanih odpustov 21. maja 2020. Mogoče je ugotoviti jasno vzročno povezavo z dogodkom, ki je povzročil odpuščanja v referenčnem obdobju. 11.Skupno število upravičenih prejemnikov je torej 1 851. Povezava med odpusti ter svetovno finančno in gospodarsko krizo 12.Svetovna zdravstvena organizacija (SZO) je 11. marca 2020 razglasila svetovno pandemijo COVID-19. Evropska komisija je 27. maja 2020 v svojem sporočilu „Proračun Evropske unije (EU) kot gonilo načrta okrevanja za Evropo“ izjavila, da je zdravstvena kriza povzročila gospodarsko krizo, in določila načrt okrevanja gospodarstva. To je vključevalo ESPG kot orodje za uporabo v izrednih razmerah za pomoč osebam, ki so izgubile zaposlitev zaradi svetovne gospodarske krize. 13.Pandemija je povzročila najglobljo recesijo v zgodovini EU. Skladno z Zimsko gospodarsko napovedjo Komisije za leto 2021 se je BDP EU v letu 2020 skrčil za 6,3 %, predvidoma pa naj bi zrasel za 3,7 % v letu 2021 in za 3,9 % v letu 2022. 14.Pandemija COVID-19 je znatno vplivala na letalsko industrijo zaradi omejitev potovanj in dramatičnega upada potniškega zračnega prometa. Upad števila potnikov je močno zmanjšal prihodke zračnih prevoznikov in mnoge med njimi prisilil k odpuščanju zaposlenih ali razglasitvi plačilne nesposobnosti. V aprilu 2020 se je mednarodni potniški promet zmanjšal za 98,9 % v primerjavi z aprilom 2019, 64 % svetovnih zračnih plovil pa je obstalo v skladiščih, kar je največje skrčenje v zgodovini letalstva. 15.V juniju 2020 se je povpraševanje potnikov rahlo izboljšalo, vendar je ostalo precej pod predkriznimi ravnmi. Skupno povpraševanje (merjeno v dohodkih od opravljenih potniških kilometrov) se je skrčilo za 86,5 % v primerjavi z junijem 2019.

Obseg letalskega potniškega prometa Dohodki od opravljenih potniških kilometrov v celotni panogi (milijard na mesec) Dejanski podatki Desezonirani podatki 16.Mednarodno povpraševanje potnikov je v letu 2020 skupno upadlo za 75,6 % v primerjavi z ravnmi iz leta 2019. Zmogljivost (merjena v razpoložljivih sedežnih kilometrih) se je zmanjšala za 68,1 %, koeficient zasedenost (ki meri odstotek razpoložljivega števila sedežev, zasedenega s potniki) pa je upadel za 19,2 odstotne točke na 62,8 %. 17.Skladno s svetovno napovedjo o potnikih Mednarodnega združenja letalskih prevoznikov bodo potrebna 3 do 4 leta, da bo panoga letalstva okrevala na ravni pred krizo. 18.Do zdaj je bil sektor zračnega prevoza predmet treh vlog za pomoč iz ESPG, vseh na podlagi sprememb v trgovinskih tokovih zaradi globalizacije. Dogodki, ki so povzročili presežnost in prenehanje opravljanja dejavnosti 19.Dogodki, ki so povzročili te odpuste, so rezultat nepričakovane svetovne gospodarske krize zaradi pandemije COVID-19. 20.Podjetje KLM je bilo po poročanju Nizozemske močno prizadeto zaradi učinkov pandemije COVID-19. Pred pandemijo se je finančna uspešnost podjetja KLM med letoma 2015 in 2019 stalno povečevala. V letu 2015 je podjetje KLM registriralo 9 905 milijonov EUR prihodkov, do leta 2019 pa se je ta številka povečala na 11 075 milijonov EUR. Neto dobiček za finančno leto 2019 je znašal 449 milijonov EUR v primerjavi s 54 milijoni EUR za leto 2015. 21.Vendar pa je kriza razvrednotila dobre rezultate podjetja KLM iz zadnjih let. Sredi marca 2020 se je delovanje podjetja KLM večinoma ustavilo, medtem ko so njegovi stroški poslovanja ostali na isti ravni. 22.KLM je v letu 2020 prepeljal 11,2 milijona potnikov, kar je strm padec za 68 % v primerjavi z letom prej. Koeficient zasedenosti je z 89,4 % v letu 2019 padel na 52,2 %. 23.V letu 2020 so prihodki podjetja KLM padli za 53,8 % na 5 120 milijonov EUR v primerjavi z letom prej. Zaradi strmega padca prihodkov je podjetje KLM v letu 2020 ustvarilo poslovno izgubo v višini 1 154 milijonov EUR, v primerjavi s 714 milijoni dobička v letu 2019. 24.Uprava podjetja KLM je 31. julija 2020 napovedala načrt prestrukturiranja za zmanjšanje stroškov. To je pripeljalo do zmanjšanja delovne sile za okoli 5 000 ekvivalentov polnega delovnega časa (s 33 000 na 28 000 ekvivalentov polnega delovnega časa). 25.Uprava KLM predvideva, da naj bi se premiki pri poletih vrnili na predkrizno raven do leta 2024. Stopnja in hitrost okrevanja bosta odvisna od številnih dejavnikov, vključno z razvojem virusa, gospodarskim okrevanjem in vedenjem potrošnikov na potovanjih. Pričakovani učinek odpustov na lokalno, regionalno ali nacionalno gospodarstvo in zaposlenost 26.Odpusti v podjetju KLM resno vplivajo na nacionalno gospodarstvo. KLM je drugi največji zasebni delodajalec na Nizozemskem z več kot 33 000 zaposlenimi. 27.Podjetje KLM deluje z amsterdamskega letališča Schiphol in ima svoj sedež v Amstelveenu, kar pomeni, da številni uslužbenci KLM živijo v provinci Noord-Holland.

28.Stopnja brezposelnosti v provinci Noord-Holland se je povečala za 1,5 odstotne točke na 4,8 % v prvem četrtletju leta 2020 v primerjavi z istim četrtletjem leta 2019. V primerjavi s sosednjimi provincami je imela provinca Noord-Holland najvišjo stopnjo brezposelnosti v primerjavi s 4,2 % v provinci Flevoland in 4,5 % v provinci South-Holland. 29.Po mnenju Nizozemske je Veliki Amsterdam (podregija province Noord-Holland) med regijami, ki so bile zaradi odpustov najbolj prizadete. Razlog je v tem, da je gospodarska kriza najhuje prizadela sektorje, ki so močno koncentrirani v tem območju, med njimi letalstvo, gostinstvo, kulturo, šport in rekreacijo. 30.Po podatkih, ki jih je v juniju 2020 zbral nizozemski organizem za upravljanje zavarovanj zaposlenih oseb (UWV – Uitvoeringsinstituut Werknemersverzekeringen), 34 % zaposlenih v podregiji Veliki Amsterdam dela v sektorju, ki so izkusili veliko ali zelo veliko zmanjšanje zaposlenosti, pri čemer je bila številka na nacionalni ravni okoli 32 %. Ciljni prejemniki in predlagani ukrepi Ciljni prejemniki 31.Po oceni naj bi v ukrepih od 1 851 upravičenih oseb sodeloval 1 201 presežni delavec. Razčlenitev teh presežnih delavcev po spolu, državljanstvu in starostni skupini: Kategorija Število

ciljnih prejemnikov Spol: moški: 933 (77,69 %) ženski: 268 (22,31 %) Državljanstvo: državljani EU: 1 180 (98,25 %) državljani nečlanic EU: 21 (1,75 %) Starostna skupina: 15–24 let: 35 (2,91 %) 25–29 let: 92 (7,66 %) 30–54 let: 697 (58,04 %) 55–64 let: 353 (29,39 %) starejši od 64 let: 24 (2,00 %) Upravičenost predlaganih ukrepov 32.Prilagojene storitve, ki bodo zagotovljene presežnim delavcem, vključujejo naslednje ukrepe: –Poklicno usmerjanje. V tej fazi bodo udeleženci prejeli informacije o podpornih procesih, usmerjanju in pomoči pri iskanju zaposlitve. Ta faza hkrati vključuje individualno urjenje v samozavesti, da bi se delavci lažje preusmerili v nova delovna mesta. –Podpora iskanju dela v namenskih sektorjih. S tem ukrepom bodo zagotovljeni strokovna pomoč za prehod v sektorje s pomanjkanjem delovne sile, kot so izobraževanje, zdravstvo, logistika, tehnologija in informacijsko upravljanje. Na primer ljudje s tehničnim znanjem (tj. KLM inženirstvo in vzdrževanje) bi bili lahko deležni preusposabljanja, kar bi jim omogočilo zaposlitev v sektorju, povezanem s tehnologijo. –Usposabljanje, poučevanje in/ali izobraževanje. To bo vključevalo ukrepe za razvoj veščin, potrebnih na novem področju zaposlitve. –Finančno svetovanje. S tem ukrepom se bosta zagotovila individualna ocena in finančno svetovanje za zagotovitev, da ima prizadeti zaposleni jasno sliko o svojem finančnem položaju in možnostih za sprejetje prave odločitve. V tej oceni bo strokovnjak za finančne storitve upošteval osebne okoliščine, kako sprememba službe vpliva na dohodek, stanovanjske razmere (tj. sposobnost izpolnjevanja hipotekarnih obveznosti, plačevanja najemnin, učinki morebitne selitve) ter učinke posebnih ukrepov iz kolektivnih delovnih pogodb in sprememb nacionalnih fiskalnih ureditev. 33.Tukaj opisani predlagani ukrepi so aktivni ukrepi trga dela v okviru upravičenih ukrepov iz člena 7 uredbe o ESPG. Ti ukrepi ne nadomeščajo pasivnih ukrepov socialne zaščite. 34.Nizozemska je predložila zahtevane informacije o ukrepih, ki so za zadevno podjetje obvezni v skladu z nacionalno zakonodajo ali kolektivnimi pogodbami. Potrdila je, da finančni prispevek iz ESPG ne bo nadomestil takih ukrepov. Ocena proračuna 35.Predvideni skupni stroški znašajo 8 365 364 EUR, kar vključuje izdatke za prilagojene storitve v višini 8 030 750 EUR in izdatke za pripravo, upravljanje, širjenje informacij in obveščanje javnosti ter nadzor in poročanje v višini 334 614 EUR. 36.Skupni zaprošeni finančni prispevek iz ESPG znaša 5 019 218 EUR (60 % skupnih stroškov).

Ukrepi Predvideno število udeležencev Predvideni stroški na udeleženca

(v EUR) Predvideni skupni stroški (v EUR) Prilagojene storitve (ukrepi na podlagi člena 7(1)(a) in (c) uredbe o ESPG) Poklicno usmerjanje 901 3 750 3 378 750 Podpora iskanju dela v namenskih sektorjih 300 5 000 1 500 000 Usposabljanje, poučevanje in/ali izobraževanje 1 201 2 000 2 402 000 Finančno svetovanje 600 1 250 750 000 Vmesni seštevek (a): Delež svežnja prilagojenih storitev – 8 030 750 (100 %) Pomoči in spodbude (ukrepi na podlagi člena 7(1)(b) uredbe o ESPG) 0 0 0 Vmesni seštevek (b): Delež svežnja prilagojenih storitev: – 0 (0 %) Ukrepi na podlagi člena 7(4) uredbe o ESPG 1. Priprava – 0 2. Upravljanje – 83 654 3. Informiranje in obveščanje javnosti – 83 654 4. Nadzor in poročanje – 167 306 Vmesni seštevek (c): Delež skupnih stroškov: – 334 614 (4 %) Skupni stroški (a + b + c): – 8 365 364 Prispevek iz ESPG (60 % skupnih stroškov) – 5 019 218 Obdobje upravičenosti izdatkov 37.Nizozemska je prilagojene storitve za ciljne prejemnike pomoči začela izvajati 1. februarja 2021. Izdatki za ukrepe bodo torej upravičeni do finančnega prispevka iz ESPG od 1. februarja 2021 do 1. februarja 2023. 38.Upravni izdatki Nizozemske za izvajanje ESPG so se začeli 1. februarja 2021. Izdatki za dejavnosti priprave, upravljanja, širjenja informacij in obveščanja javnosti, nadzora in poročanja so torej upravičeni za finančni prispevek iz ESPG od 1. februarja 2021 do 1. avgusta 2023. Dopolnjevanje ukrepov, ki se financirajo z nacionalnimi sredstvi ali sredstvi Unije 39.Vir nacionalnega vnaprejšnjega financiranja ali sofinanciranja je KLM. 40.Nizozemska je potrdila, da opisani ukrepi, ki prejmejo finančni prispevek iz ESPG, ne bodo hkrati financirani iz drugih finančnih instrumentov Evropske unije. Postopki za posvetovanje s ciljnimi prejemniki ali njihovimi predstavniki ali socialnimi partnerji ter lokalnimi in regionalnimi organi 41.Nizozemska je navedla, da je bil usklajeni sveženj prilagojenih storitev pripravljen v posvetovanju z deležniki in socialnimi partnerji. Ustanovljen je bil svet delavcev za zagotovitev usklajevanja teh storitev. 42.Med pripravljalnimi dejavnostmi so bili sestanki s svetom delavcev in sindikati, in sicer Christelijk Nationaal Vakverbond (CNV), De Unie, Nederlandse Vereniging voor Luchtvaart (NVLT), Vereniging Nederlands Cabinepersoneel (VNC), Vereniging van KLM Professionals (VKP) in Federatie Nederlandse Vakbeweging (FNV). Sistemi upravljanja in nadzora 43.Vloga vsebuje opis sistema upravljanja in nadzora, ki opredeljuje odgovornosti vključenih organov. Nizozemska je Komisijo obvestila, da bodo finančni prispevek upravljali in nadzirali isti organi, vključeni v upravljanje Evropskega socialnega sklada. Naloge upravljanja in nadzora izvaja služba za izvajanje politik Oddelka za storitve, sodelovanje in izvajanje (SZV; Ministrstvo za socialne zadeve in zaposlovanje). 44.Vlogo organa za potrjevanje je prevzela Nizozemska agencija za podjetja (RVO), ki deluje v okviru Ministrstva za gospodarstvo in podnebno politiko. Za revizijo je odgovorna Služba centralne vlade za revizijo Ministrstva za finance. Zaveze zadevne države članice 45.Nizozemska je predložila vsa potrebna zagotovila v zvezi z naslednjim: –pri dostopu do predlaganih ukrepov in njihovem izvajanju se bosta upoštevali načeli enake obravnave in nediskriminacije; –upoštevane so bile zahteve iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU o kolektivnem odpuščanju; –KLM, ki je po odpustih nadaljeval svoje dejavnosti, je izpolnil svoje pravne obveznosti v zvezi z odpusti in ustrezno poskrbel za delavce; –predlagani ukrepi ne bodo prejeli finančne podpore iz drugih skladov ali finančnih instrumentov Unije in vse dvojno financiranje se bo preprečilo; –predlagani ukrepi bodo dopolnjevali ukrepe, financirane iz strukturnih skladov;

–finančni prispevek iz ESPG bo v skladu s postopkovnimi in materialnopravnimi pravili Unije o državni pomoči. PRORAČUNSKE POSLEDICE Proračunski predlog 46.Sredstva ESPG ne presegajo najvišjega letnega zneska v višini 186 milijonov EUR (cene iz leta 2018), kot je določeno v členu 8(1) Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027. 47.Komisija po preučitvi vloge v zvezi s pogoji iz člena 13(1) uredbe o ESPG ter ob upoštevanju števila ciljnih prejemnikov, predlaganih ukrepov in ocenjenih stroškov predlaga uporabo sredstev ESPG v znesku 5 019 218 EUR, kar je 60 % skupnih stroškov predlaganih ukrepov, da se zagotovi finančni prispevek za vlogo. 48.Predlagani sklep o uporabi sredstev ESPG bosta skupaj sprejela Evropski parlament in Svet v skladu s točko 9 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za njihovo uvedbo. Povezani akti 49.Komisija bo s tem predlogom sklepa o uporabi sredstev ESPG Evropskemu parlamentu in Svetu hkrati predložila tudi predlog za prerazporeditev zneska v višini 5 019 218 EUR v ustrezno proračunsko vrstico. 50.Ko bo Komisija sprejela ta predlog sklepa o uporabi sredstev ESPG, bo hkrati z izvedbenim aktom sprejela sklep o finančnem prispevku, ki bo začel veljati na datum, ko bosta Evropski parlament in Svet sprejela predlagani sklep o uporabi sredstev ESPG. 2021/0115 (BUD) Predlog SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji na podlagi

vloge Nizozemske – EGF/2020/004 NL/KLM EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 ter zlasti člena 15(4) Uredbe, ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za njihovo uvedbo, ter zlasti točke 9 Sporazuma, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, ob upoštevanju naslednjega: (1)Namen Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je zagotavljati podporo delavcem, ki so postali presežni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih zaradi globalizacije, zaradi še vedno trajajoče svetovne finančne in gospodarske krize ali nove svetovne finančne in gospodarske krize, in samozaposlenim osebam, ki so iz istih razlogov prenehale opravljati dejavnost, ter pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela.