OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Evropska unija vse od prvih primerov okužbe s COVID-19 neumorno podpira države članice in njihove državljane pri reševanju nastale krize. Komisija je aktivirala splošni sistem za hitro opozarjanje (ARGUS) za krizno usklajevanje in odbor za krizno usklajevanje se redno sestaja, da usklajuje ukrepe vseh ustreznih oddelkov in služb Komisije ter agencij EU. Komisija je ustanovila tudi skupino za usklajevanje odzivanja na politični ravni, ki jo sestavlja pet komisark in komisarjev, pristojnih za področja politike, ki jih ta kriza najbolj zadeva. Komisija je po videokonferencah voditeljev EU o odzivu na izbruh COVID-19, ki so potekale 10., 17., in 26. marca 2020, na vseh področjih še okrepila svoj odziv na izbruh COVID-19. V zvezi s tem je 13. marca 2020 objavila sporočilo Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropski centralni banki, Evropski investicijski banki in Euroskupini o usklajenem gospodarskem odzivu na izbruh COVID-19. Na gospodarskem področju je predlagala naložbeno pobudo v odziv na koronavirus, da bi se omogočila prožna uporaba strukturnih skladov EU za odziv na hitro nastajajoče potrebe v najbolj izpostavljenih sektorjih, kot so zdravstvo, MSP in trg dela, ter zagotovila pomoč najbolj prizadetim območjem v državah članicah in njihovim državljanom. Ta predlog je bil medtem sprejet in je začel veljati 30. marca. Komisija je sprejela začasni okvir za državno pomoč, da bi lahko države članice v celoti izkoristile prilagodljivost, predvideno s pravili o državni pomoči, za podporo svojim gospodarstvom. Poleg tega je pozvala Svet, naj zagotovi, da bodo institucije Unije aktivirale splošno odstopno klavzulo Pakta za stabilnost in rast ter jo uporabile kot del strategije Unije za hiter, odločen in usklajen fiskalni odziv na pandemijo COVID-19.

Kriza, s katero se soočamo zaradi pandemije COVID-19, ima zelo veliko človeško razsežnost in zelo negativen socialno-ekonomski učinek. Zato je bistveno, da Unija in njene države članice v duhu solidarnosti odločno in kolektivno ukrepajo, da bi omejile širjenje virusa, pomagale obolelim ter ublažile gospodarske posledice in negativne socialne učinke. V okviru tega skupnega usklajenega odziva je bil sprejet tudi predlog Komisije, da se razširi področje uporabe Solidarnostnega sklada EU, da bi zajemalo izredne razmere večjih razsežnosti v javnem zdravju, in opredelijo posebne dejavnosti, upravičene do financiranja, kar je še okrepilo solidarnost Unije z državami članicami, ki se soočajo z izrednimi razmerami.

Kot je bilo napovedano v sporočilu z dne 13. marca 2020, je Unija, kjer je to mogoče, pripravljena podpreti države članice tudi pri ublažitvi učinka na zaposlenost za posameznike ter za najbolj prizadete sektorje. Nov instrument za začasno podporo zmanjševanju tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (Support to mitigate Unemployment Risks in an Emergency – v nadaljnjem besedilu: instrument SURE), ki je bil predlagan Svetu, je dodaten začasen instrument, ki omogoča finančno pomoč Unije v višini do 100 milijard EUR v obliki posojil Unije prizadetim državam članicam. Pogojna obveznost, ki izhaja iz teh posojil Unije, bo postala združljiva z omejitvami proračuna EU prek jamstev držav članic za proračun Unije, ki predstavljajo 25 % odobrenih posojil, ki jih vsaka država članica zagotovi v skladu s svojim deležem v skupnem bruto nacionalnem dohodku Unije. Instrument SURE bo zagotavljal dodatno finančno pomoč poleg nacionalnih ukrepov in redne podpore v obliki nepovratnih sredstev za podobne namene v okviru Evropskega socialnega sklada.

Instrument SURE bi moral biti na voljo državam članicam, ki morajo mobilizirati znatna finančna sredstva za odpravljanje negativnih gospodarskih in socialnih posledic izbruha COVID-19 na svojem ozemlju. Njegova vzpostavitev je dodaten konkreten izraz solidarnosti Unije, pri čemer se države članice strinjajo, da si bodo prek Unije medsebojno pomagale z zagotavljanjem dodatnih finančnih sredstev v obliki posojil. Instrument SURE bo zagotavljal finančno pomoč državam članicam pri obravnavanju nenadnega povečanja javnofinančnih odhodkov za ohranjanje delovnih mest. Zlasti bo deloval kot druga raven zaščite, pri čemer bo podpiral sheme skrajšanega delovnega časa in podobne ukrepe, da bi državam članicam pomagal zaščititi delovna mesta in s tem zaposlene in samozaposlene pred tveganjem za brezposelnost in izgubo dohodka. Sheme skrajšanega delovnega časa so javni programi, ki podjetjem v gospodarskih težavah omogočajo, da začasno zmanjšajo število delovnih ur, njihovim zaposlenim pa zagotavljajo dohodkovno podporo za neopravljene ure. Podobne sheme obstajajo tudi za nadomestitev dohodka za samozaposlene v izrednih razmerah. Pogoje za določitev, kdaj lahko država članica izkoristi podporo v okviru tega instrumenta, bi bilo treba določiti glede na nenadno znatno povečanje dejanskih in morda tudi načrtovanih javnofinančnih odhodkov za ohranjanje zaposlenosti zaradi izbruha COVID-19, pri čemer bi morali biti ti odhodki neposredno povezani z uvajanjem ali razširitvijo oziroma podaljšanjem shem skrajšanega delovnega časa in drugih podobnih ukrepov, sprejetih v odziv na izbruh.