Predlog Komisije za stališče Unije predlaga podporo priporočilom STO glede nadzora nad navedenimi sedmimi snovmi, saj so ta v skladu s trenutnim stanjem znanstvenih spoznanj. Kar zadeva te nove psihoaktivne substance, je njihova vključitev v tabele konvencij podprta tudi z informacijami iz evropske podatkovne zbirke o novih drogah Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami.

Strokovni odbor SZO za odvisnost od drog je na svojem 45. zasedanju obravnaval devet snovi ter sklenil priporočiti vključitev sedmih od teh snovi v tabele in nadaljnji nadzor nad dvema drugima. Za eno od snovi, predlaganih za vključitev v tabele, že veljajo nadzorni ukrepi po vsej Uniji: 3-MMC je bil leta 2022 dodan na seznam drog iz Okvirnega sklepa. Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami intenzivno spremlja štiri snovi (ADB-BUTINACA, protonitazen, etazen, etonitazepin). Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami prav tako spremlja preostali dve snovi (2-metil-AP-237 in α‑PiHP). Snovi, ki ju je treba nadzorovati, sta adinazolam in bromazolam, ki ju prav tako spremlja Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami.

Spremembe tabel konvencij neposredno vplivajo na področje uporabe prava Unije na področju nadzora nad drogami za vse države članice. Člen 1(1) Okvirnega sklepa Sveta 2004/757/PNZ z dne 25. oktobra 2004 o opredelitvi minimalnih določb glede elementov kaznivih dejanj in kazni na področju nedovoljenega prometa s prepovedanimi drogami (v nadaljnjem besedilu: Okvirni sklep) določa, da je v tem okvirnem sklepu „prepovedana droga“ substanca, zajeta bodisi v Konvenciji o mamilih bodisi v Konvenciji o psihotropnih substancah, ter vsaka substanca, navedena v Prilogi k Okvirnemu sklepu. Okvirni sklep se zato uporablja za substance, navedene v tabelah, priloženih Konvenciji o mamilih in Konvenciji o psihotropnih substancah. Zato vse spremembe tabel, priloženih tema konvencijama, neposredno vplivajo na skupna pravila EU in spreminjajo njihovo področje uporabe v skladu s členom 3(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). To velja ne glede na to, ali je bil za zadevno substanco že uveden nadzor po vsej Uniji.

Komisija ZN za droge je komisija Ekonomskega in socialnega sveta ZN (v nadaljnjem besedilu: ECOSOC), njene naloge in pristojnosti pa so med drugim določene v obeh konvencijah. Sestavlja jo 53 držav članic ZN, ki jih izvoli ECOSOC. Marca 2023 bo med članicami Komisije ZN za droge z glasovalno pravico 12 držav članic EU. Unija ima v Komisiji ZN za droge status opazovalke.

S Konvencijo Združenih narodov (ZN) o psihotropnih substancah iz leta 1971 (v nadaljnjem besedilu: Konvencija o psihotropnih substancah) je vzpostavljen mednarodni sistem nadzora nad psihotropnimi substancami. Konvencija je odziv na diverzifikacijo in razširitev spektra prepovedanih drog in z njo so bile uvedene kontrole za številne sintetične droge glede na njihov potencial za zlorabo na eni strani in njihovo terapevtsko vrednost na drugi.

Cilj Enotne konvencije Združenih narodov (v nadaljnjem besedilu: ZN) o mamilih iz leta 1961, kakor je bila spremenjena s Protokolom iz leta 1972 (v nadaljnjem besedilu: Konvencija o mamilih), je boj proti zlorabi drog z usklajenimi mednarodnimi ukrepi. Obstajata dve vrsti intervencije in nadzora, ki se dopolnjujeta. Po eni strani si prizadeva omejiti posedovanje, uporabo, trgovino, distribucijo, uvoz, izvoz, izdelovanje in proizvodnjo drog izključno na medicinske in znanstvene namene. Po drugi strani gre za boj proti prometu s prepovedanimi drogami, in sicer v okviru mednarodnega sodelovanja, namenjenega odvračanju preprodajalcev drog od trgovine z drogami.

Ta predlog se nanaša na sklep o določitvi stališča, ki se zastopa v imenu Unije na 66. zasedanju Komisije ZN za droge o vključitvi snovi v tabele v okviru Enotne konvencije ZN o mamilih iz leta 1961, kakor je bila spremenjena s Protokolom iz leta 1972, in Konvencije ZN o psihotropnih substancah iz leta 1971. 66. zasedanje Komisije ZN za droge bo predvidoma potekalo od 13. do 17. marca 2023.

Za Dansko je zavezujoč Okvirni sklep Sveta 2004/757/PNZ, kakor se uporablja do 21. novembra 2018 in ki v členu 1 določa, da „prepovedane droge“ pomenijo vse substance, zajete bodisi v Konvenciji o mamilih bodisi v Konvenciji o psihotropnih substancah.

Zato je materialna pravna podlaga predlaganega sklepa člen 83(1) PDEU, ki opredeljuje nedovoljen promet s prepovedanimi drogami kot eno od oblik kriminala s posebnimi čezmejnimi posledicami ter pooblašča Evropski parlament in Svet, da določita minimalna pravila glede opredelitve kaznivih dejanj in sankcij na področju nedovoljenega prometa s prepovedanimi drogami.

Sklepi Komisije ZN za droge o vključitvi v tabele so „akti s pravnim učinkom“ v smislu člena 218(9) PDEU. V skladu s Konvencijo o mamilih in Konvencijo o psihotropnih substancah so sklepi Komisije ZN za droge samodejno zavezujoči, če pogodbenica ne predloži sklepa za pregled svetu ECOSOC v ustreznem roku. Sklepi ECOSOC v zvezi s tem so dokončni. Sklepi Komisije ZN za droge o vključitvi v tabele imajo tudi pravne učinke v pravnem redu EU v skladu s pravom Unije, saj lahko odločilno vplivajo na vsebino zakonodaje EU, na primer Okvirni sklep Sveta 2004/757/PNZ. Spremembe tabel konvencij neposredno vplivajo na področje uporabe tega pravnega akta EU.

Komisija ZN za droge je glede na to, da je organ, ustanovljen s strani sveta ECOSOC – organa Združenih narodov, ki so mu dodeljene posebne naloge v okviru Konvencije o mamilih in Konvencije o psihotropnih substancah, v smislu tega člena „organ, ustanovljen s sporazumom“.

Zato Komisija predlaga stališče Unije, ki ga v imenu Evropske unije izrazijo države članice, ki bodo marca 2023 članice CND, na 66. zasedanju Komisije ZN za droge o vključitvi snovi v tabele v okviru Konvencije o mamilih in Konvencije o psihotropnih substancah. Svet je v preteklosti sprejemal takšna stališča Unije, kar je EU omogočilo enotno nastopanje na prejšnjih zasedanjih Komisije ZN za droge v zvezi z vključitvijo substanc v tabele na mednarodni ravni, saj so države članice, ki sodelujejo v Komisiji ZN za droge, v skladu s sprejetim stališčem Unije glasovale za vključitev substanc v tabele.

(11)ADB-BUTINACA je bil odkrit v 26 državah članicah in je pod nadzorom v vsaj petih državah članicah. ADB-BUTINACA intenzivno spremlja tudi Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami, Zanj je bilo v sistemu zgodnjega opozarjanja Evropske unije objavljeno opozorilo, povezano z javnim zdravjem. ADB-BUTINACA je omenjen tudi v dveh drugih opozorilih v zvezi z javnim zdravjem. Povezan je z resnimi neželenimi dogodki, vključno s 14 smrtnimi primeri, o katerih sta poročali dve državi članici.

(10)Glede na oceno Strokovnega odbora je ADB-BUTINACA (kemijsko ime: N-[1-(aminokarbonil)-2,2-dimetilpropil]-1-butil-1H-indazol-3-karboksamid) sintetični kanabinoid, pridobljen iz indazola, pri čemer je aktivna snov S-enantiomer (št. CAS: 2682867-55-4). ADB-BUTINACA nima nobene terapevtske uporabe in ni pridobil dovoljenja za promet kot zdravilo. Obstajajo zadostni dokazi, da se ADB-BUTINACA zlorablja ali da je verjetno, da se zlorablja, in lahko pomeni javni zdravstveni in družbeni problem, kar upravičuje uvedbo mednarodnega nadzora za to snov. Zato SZO priporoča, da se ADB-BUTINACA uvrsti v Tabelo II Konvencije o psihotropnih substancah.

(9)Vse substance, ki jih je pregledal Strokovni odbor SZO za odvisnost od drog (v nadaljnjem besedilu: Strokovni odbor) in za katere je SZO priporočila vključitev v tabele, spremlja Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami kot nove psihoaktivne substance pod pogoji iz Uredbe (ES) št. 1920/2006 Evropskega parlamenta in Sveta.

(7)Unija ni pogodbenica Konvencije o mamilih in Konvencije o psihotropnih substancah. Ima status opazovalke brez volilne pravice v Komisiji ZN za droge, v kateri bo imelo marca 2023 dvanajst držav članic glasovalno pravico. Zato bi moral Svet te države članice pooblastiti, da izrazijo stališče Unije o vključitvi substanc v tabele v okviru Konvencije o mamilih in Konvencije o psihotropnih substancah, saj odločitve o dodajanju novih substanc v tabele konvencij spadajo v izključno pristojnost Unije.

(12)Zato bi morale države članice zastopati stališče, da se ADB-BUTINACA doda v Tabelo II Konvencije o psihotropnih substancah.

(13)Glede na oceno Strokovnega odbora je protonitazen (kemijsko ime: N,N-dietil-5-nitro-2-[(4-propoksifenil)metil]-1-H-benzimidazol-1-etanamin) benzimidazolni opioid. Protonitazen je bil najprej sintetiziran kot alternativa morfiju, vendar nima odobrene terapevtske uporabe. Obstajajo zadostni dokazi, da se protonitazen zlorablja ali da je verjetno, da se zlorablja, in lahko pomeni javni zdravstveni in družbeni problem, kar upravičuje uvedbo mednarodnega nadzora za to substanco. Zato SZO priporoča, da se protonitazen uvrsti v Tabelo I Konvencije o mamilih.

(14)Protonitazen je bil odkrit v dveh državah članicah in je pod nadzorom v vsaj treh državah članicah. Protonitazen intenzivno spremlja tudi Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami, Evropskemu centru za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami niso bile sporočene nobene informacije o resnih neželenih dogodkih, ki vključujejo protonitazen.

(15)Zato bi morale države članice zastopati stališče, da se protonitazen doda v Tabelo I Konvencije o mamilih.

(16)Glede na oceno Strokovnega odbora je etazen (kemijsko ime: 2-[(4-etoksifenil)metil]-N,N-dietil-1H-benzimidazol-1-etanamin) sintetični opioid, pridobljen iz benzimidazola, s kemijsko strukturo in farmakološkimi lastnostmi, podobnimi drogam iz Tabele I (v skladu s konvencijami Združenih narodov iz leta 1961), kot so klonitazen, etonitazen in izotonitazen. Etazen so proučevali zaradi analgetičnih lastnosti, vendar nima znane medicinske uporabe. Obstajajo zadostni dokazi, da se etazen zlorablja ali da je verjetno, da se zlorablja, in lahko pomeni javni zdravstveni in družbeni problem, kar upravičuje uvedbo mednarodnega nadzora za to substanco. Zato SZO priporoča, da se etazen uvrsti v Tabelo I Konvencije o mamilih.

(17)Etazen je bil odkrit v osmih državah članicah in je pod nadzorom v vsaj petih državah članicah. Etazen intenzivno spremlja tudi Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami, Povezan je z resnimi neželenimi dogodki, vključno s štirimi smrtnimi primeri, o katerih sta poročali dve državi članici.

(18)Zato bi morale države članice zastopati stališče, da se etazen doda v Tabelo I Konvencije o mamilih.

(19)Glede na oceno Strokovnega odbora je etonitazepin (kemijsko ime: 2-[(4-etoksifenil)metil]-5-nitro-1-(2-pirolidin-1-iletil)-1H-benzoimidazol) sintetični opioid, pridobljen iz benzimidazola, s kemijsko strukturo in farmakološkimi lastnostmi, podobnimi drogam iz Tabele I (v skladu s konvencijami Združenih narodov iz leta 1961), kot je etonitazen. Etonitazepin so proučevali zaradi analgetičnih lastnosti, vendar nima znane medicinske uporabe. Obstajajo zadostni dokazi, da se etonitazepin zlorablja ali da je verjetno, da se zlorablja, in lahko pomeni javni zdravstveni in družbeni problem, kar upravičuje uvedbo mednarodnega nadzora za to substanco. Zato SZO priporoča, da se etonitazepin uvrsti v Tabelo I Konvencije o mamilih.

(20)Etonitazepin je bil odkrit v šestih državah članicah in je pod nadzorom v vsaj dveh državah članicah. Podobno kot drugi novi opioidi se lahko etonitazepin prodaja kot nadomestek za nadzorovane opioide in je bilo zanj v sistemu zgodnjega opozarjanja Evropske unije objavljeno opozorilo, povezano z javnim zdravjem. Etonitazepin intenzivno spremlja tudi Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami, O smrtnem primeru s potrjeno izpostavljenostjo etonitazepinu je poročala ena država.

(21)Zato bi morale države članice zastopati stališče, da se etonitazepin doda v Tabelo I Konvencije o mamilih.

(22)Glede na oceno Strokovnega odbora je 2-metil-AP-237 (kemijsko ime: 1-{2-metil-4-[(2E)-3-fenilprop-2-en-1-il]piperazin-1-ilbutan-1-on) sintetični opioid, ki se običajno uvršča med 1-cinamilpiperazine. 2-metil-AP-237 nima nobene znane terapevtske uporabe in ni pridobil dovoljenja za promet kot zdravilo. Obstajajo zadostni dokazi, da se 2-metil-AP-237 zlorablja ali da je verjetno, da se zlorablja, in lahko pomeni javni zdravstveni in družbeni problem, kar upravičuje uvedbo mednarodnega nadzora za to substanco. Zato SZO priporoča, da se 2-metil-AP-237 uvrsti v Tabelo I Konvencije o mamilih.

(23)2-metil-AP-237 je bil odkrit v šestih državah članicah in je pod nadzorom v vsaj štirih državah članicah. Povezan je z resnimi neželenimi dogodki, tudi s smrtnim primerom.

(24)Zato bi morale države članice zastopati stališče, da se 2-metil-AP-237 doda v Tabelo I Konvencije o mamilih.

(25)Glede na oceno Strokovnega odbora spada alfa-PiHP (α-PiHP, kemijsko ime: 4-metil-1-fenil-2-(pirolidin-1-il)pentan-1-on) med sintetične katinone. Alfa-PiHP nima nobene znane terapevtske uporabe in ni pridobil dovoljenja za promet kot zdravilo. Obstajajo zadostni dokazi, da se alfa-PiHP zlorablja ali da je verjetno, da se zlorablja, in lahko pomeni javni zdravstveni in družbeni problem, kar upravičuje uvedbo mednarodnega nadzora za to snov. Zato SZO priporoča, da se alfa-PiHP uvrsti v Tabelo II Konvencije o psihotropnih substancah.

(26)Alfa-PiHP je bil odkrit v 18 državah članicah in je pod nadzorom v vsaj sedmih državah članicah. Zanj je bilo v sistemu zgodnjega opozarjanja Evropske unije objavljeno opozorilo, povezano z javnim zdravjem. Povezan je z resnimi neželenimi dogodki, vključno s štirimi smrtnimi primeri, o katerih je poročala ena država članica, in je bil odkrit v bioloških vzorcih, povezanih z resnimi neželenimi dogodki, o katerih so poročale štiri države članice.

(27)Zato bi morale države članice zastopati stališče, da se alfa-PiHP doda v Tabelo II Konvencije o psihotropnih substancah.

(28)Glede na oceno Strokovnega odbora je 3-metilmetkatinon (3-MMC, kemijsko ime: 2-(metilamino)-1-(3-metilfenil)propan-1-on) sintetični katinon in pozicijski izomer mednarodno nadzorovanega 4-metilmetkatinona (4-MMC, mefedron, Tabela II Konvencije o psihotropnih substancah). 3-MMC je bil leta 2016 kritično pregledan, vendar je bilo sklenjeno, da se zahteva še en kritični pregled, ki bo obravnavan na naslednjem zasedanju, ko bo na voljo več informacij. Ugotovljene so bile nekatere patentne prijave, ki vključujejo uporabo 3-MMC, vendar slednji trenutno nima v kliničnih študijah ugotovljene terapevtske uporabe. Prav tako 3-MMC v Uniji nima nobene priznane medicinske ali veterinarske uporabe.

(29)Tveganja 3-MMC je ocenil znanstveni odbor Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami, substanca pa je že bila na podlagi Delegirane direktive Komisije (EU) 2022/1326 vključena v opredelitev pojma „prepovedana droga“ iz Okvirnega sklepa 2004/757/PNZ. 3-MMC intenzivno spremlja tudi Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami, V času ocene tveganja novembra 2021 je bil 3-MMC odkrit v 23 državah članicah. Pet držav članic je poročalo o 27 smrtnih primerih s potrjeno izpostavljenostjo 3-MMC, štiri države članice pa so poročale o 14 akutnih zastrupitvah brez smrtnega izida s potrjeno izpostavljenostjo 3-MMC.

(30)Zato bi morale države članice zastopati stališče, da se 3-MMC doda v Tabelo II Konvencije o psihotropnih substancah.

(31)Primerno je določiti stališče, ki se zastopa v imenu Unije v Komisiji ZN za droge, saj bodo sklepi o različnih sklepih o vključitvi v tabele v zvezi z zadevnimi devetimi substancami lahko odločilno vplivali na vsebino prava Unije, na primer na Okvirni sklep 2004/757/PNZ.