[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 9.11.2007

COM(2007) 692 konč.

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

SPLOŠNO POROČILO O PREDPRISTOPNI POMOČI (PHARE – ISPA – SAPARD) V LETU 2006 {SEC(2007) 1468}

1. POVZETEK

To je sedmo poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu, ki zajema dejavnosti, financirane iz treh predpristopnih instrumentov, Phare, ISPA in SAPARD, v letu 2006. Poročilo je usmerjeno na usklajevanje med temi instrumenti v skladu s členom 13 „Uredbe Sveta o usklajevanju predpristopne pomoči“ (ES) št. 1266/99[1] (v nadaljnjem besedilu „Uredba o usklajevanju“). Glede na pozitiven izid pristopnih pogajanj v Københavnu leta 2002 je bila posebna pozornost posvečena ustvarjanju upravnih zmogljivosti, potrebnih za uspešno izvajanje pravnega reda in sodelovanje držav kandidatk pri sedanjih ali prihodnjih programih Evropske skupnosti od pristopa dalje.

Prednostni ukrepi Phare so usmerjeni v sprejetje pravnega reda Skupnosti, bodisi z izboljšanjem upravnih zmogljivosti bodisi s podporo s tem povezanih naložb. Phare obenem podpira gospodarsko in socialno kohezijo.

ISPA (Instrument za predpristopno strukturno politiko) financira večje projekte na področju okoljske in prometne infrastrukture

SAPARD (Posebni pristopni program za kmetijstvo in razvoj podeželja) je namenjen financiranju razvoja kmetijstva in podeželja.

Podatki o finančnih sredstvih v zvezi s predpristopnimi instrumenti so navedeni v delu 5 „Finančni pregled“.

Usklajevanje teh treh instrumentov je zagotovljeno z razdelitvijo pristojnosti med njimi. Usklajevanje med zadevnimi službami Komisije zagotavlja odbor na ravni direktoratov. Na državni ravni je Komisija spodbujala države prosilke h krepitvi medresorskega usklajevanja, ki je ključni pogoj za uspešno prihodnje upravljanje strukturnih skladov.

2. SPLOšNI OPIS DELOVANJA PREDPRISTOPNIH INSTRUMENTOV

2 .1 Prevzem obveznosti in prenos sredstev

Preden se sredstva EU lahko prenesejo, so potrebni: (1) okvirni sporazum, (2) sklep Komisije za razporeditev v proračun in (3) dvostranski finančni sporazum ali memorandum, ki določa finančno obveznost Skupnosti za zadevni ukrep v dobro države prejemnice, tj. določa pravice in obveznosti obeh strank. Vendar pa se postopki za sprejetje odločitve in dodelitev sredstev med posameznimi instrumenti razlikujejo. Podrobne informacije o postopkih financiranja za vsak instrument so na voljo v Prilogi 1.1.

2.2 Strukture izvajanja v državah kandidatkah

Sredstva iz predpristopnih instrumentov pritekajo prek nacionalnega sklada, ki ga ustanovi ministrstvo za finance v vsaki državi in je v pristojnosti nacionalnega odredbodajalca. Dejansko izvajanje instrumentov Phare in ISPA poteka v izvajalskih agencijah (kot je Centralna finančna in pogodbena enota – CFPE), ki prejemajo sredstva iz nacionalnega sklada[2]. Instrument SAPARD izvaja posebna agencija SAPARD, ki prejema sredstva iz nacionalnega sklada.

2.3 Decentralizacija izvajanja v skladu s členom 12 Uredbe o usklajevanju[3]

Decentralizacija je postopek, v okviru katerega se upravljanje sredstev EU prenese na upravno raven držav kandidatk.

Phare in ISPA sta se leta 2006 večinoma izvajala v okviru decentraliziranega sistema izvajanja (DIS). DIS pomeni, da je pri postopkih za upravljanje ukrepov ali projektov, ki se financirajo v okviru ISPA ali Phare, potreben predhodni nadzor, tj. da odločitve glede razpisov in oddaje naročil sprejema naročnik in jih predloži v odobritev delegaciji ES v državi upravičenki. Tako morajo delegacije ES odobriti dokumentacijo v zvezi z oddajo naročil pred začetkom razpisnih postopkov ali podpisom pogodb.

Hrvaška je Komisiji v drugem četrtletju leta 2005 predložila zahtevek za akreditacijo svojega sistema DIS za Phare in ISPA. V skladu s tem so revizijske službe Komisije (Generalnega direktorata za širitev in Generalnega direktorata za regionalno politiko) ocenile zmogljivosti upravljanja nacionalnih in področnih programov/projektov, postopke finančnega nadzora ter strukture, ki se nanašajo na javne finance na Hrvaškem. Na podlagi te ocene se je Komisija februarja 2006 odločila prenesti upravljanje programov Phare[4] in ISPA na delno decentralizirani osnovi na hrvaški organ, imenovan v okviru Ministrstva za finance.

Na drugi strani pa se SAPARD izvaja popolnoma decentralizirano (EDIS = razširjen decentralizirani sistem izvajanja). Namen EDIS je popolna decentralizacija podpore EU, in sicer s prenosom upravljanja predpristopnih sredstev EU na upravno raven držav kandidatk, pri čemer Komisija ne izvaja sistematičnega predhodnega nadzora nad posameznimi transakcijami, ampak samo naknadni nadzor, medtem ko ohranja glavno odgovornost za izvrševanje splošnega proračuna.

Prenos pristojnosti za upravljanje DIS in EDIS zahteva od vsake države vzpostavitev ustreznih sistemov upravljanja in nadzora, ki jih mora na nacionalni ravni odobriti nacionalni odredbodajalec. Ko so izpolnjeni ti pogoji, Komisija preveri skladnost, preden sprejme sklep o prenosu finančnega upravljanja.

V letu 2006 je bil v Bolgariji in Romuniji dosežen nadaljnji napredek pri prehodu na sistem EDIS na podlagi Uredbe o usklajevanju. Tako je bila Romuniji novembra 2006 dodeljena akreditacija ISPA EDIS za dve državni izvajalski agenciji za področje prometa. Akreditacija EDIS pa ni bila dodeljena okoljski izvajalski agenciji zaradi slabe zmogljivosti in neučinkovitosti. Odločitev o akreditaciji okoljske izvajalske agencije v Bolgariji bo sprejeta po opravljenih revizijah. Medtem se še naprej uporablja sistem DIS naknadnega nadzora.

Vse izvajalske agencije instrumenta ISPA v Romuniji so dobile akreditacijo EDIS junija 2006 na podlagi revizije Komisije. Na Hrvaškem pa ni bilo storjenega še nič za pridobitev akreditacije ISPA EDIS, saj je izvajanje ISPA še v začetni fazi.

Prehod na EDIS za Phare in ISPA poteka v 4 fazah, ki so opisane v delovnem dokumentu Komisije „Priprava na razširjeno decentralizacijo“ in dokumentu „Načrt prehoda na EDIS za ISPA in Phare“. Načrt določa stopnje postopka za sprejetje sklepa o uvedbi sistema EDIS. Stopnje 1 do 3 so v pristojnosti držav kandidatk in zajemajo oceno pomanjkljivosti, odpravljanje pomanjkljivosti in oceno ustreznosti sistemov upravljanja in nadzora. Stopnja 4 je priprava na sklep Komisije in je v pristojnosti Komisije. Ta sklep se sprejme po temeljitem pregledu, ki vključuje revizijski pregled sistemov upravljanja in nadzora na kraju samem, kot so opisani v prošnji za EDIS, ki jo Komisiji predloži nacionalni odredbodajalec.

Za več informacij o EDIS glej Prilogo 1.2.

3. SPREMLJANJE IN VREDNOTENJE

3.1 PHARE

Izvajanje programov Phare se strukturirano spremlja in vrednoti. Skupni nadzorni odbor v vsaki državi podpirajo sektorski nadzorni pododbori, ki se sestajajo dvakrat na leto.

V novih državah članicah ureja sistem Skupnega nadzornega odbora (SNO) revidiran mandat SNO, katerega glavna naloga je nadaljnja krepitev spremljevalne naloge SNO, prav tako pa tudi s tem povezane obveznosti poročanja Komisiji. V skladu s tem so vse nove države članice predstavile SNO svoja poročila o stanju izvajanja glede pomoči Phare, ki so potrdila ugotovitve spremljevalnih poročil in poročil vmesnega vrednotenja ter finančnih poročil. V Bolgariji in Romuniji je glede na izzive, s katerimi sta se morali spopadati njuni upravi v zadnji pripravljalni fazi pred pristopom, v letu 2006 sistem Skupnega nadzornega odbora odigral pomembno vlogo. Na Hrvaškem so sistem SNO/SNPO začeli testirati leta 2005 in ga vzpostavili leta 2006. Na sestankih SNO za Hrvaško so bili obravnavni programi Phare in decentralizirani projekti CARDS.

Sistem spremljanja in vmesnega vrednotenja vključuje postopno decentralizacijo pristojnosti spremljanja in vmesnega vrednotenja na raven držav kandidatk, skupaj z akreditacijama DIS in EDIS. Leta 2005 so vse nove države članice vzpostavile svoje decentralizirane strukture za spremljanje in vmesno vrednotenje. Čeprav je bila pristojnost za spremljanje v Bolgariji in Romuniji decentralizirana leta 2001, je vmesno vrednotenje ostalo centralizirano vse do dneva pristopa. Pričakuje se, da bodo bolgarski in romunski organi uvedli decentralizirano vmesno vrednotenje na začetku leta 2007. Hrvaški je bil DIS odobren februarja 2006, vključno z odgovornostjo za vzpostavitev spremljanja.

Centralizirano vmesno vrednotenje Generalnega direktorata za širitev je leta 2006 ustvarilo 24 posameznih državnih, področnih, ad-hoc ali tematskih poročil o pomoči Phare za Bolgarijo in Romunijo.

Glavna sporočila teh poročil za Bolgarijo in Romunijo so:

- rezultati vrednotenj na splošno kažejo, da se učinkovitost programa Phare sčasoma izboljšuje, vendar je še vedno neenotna;

- izvajanje programa Phare je glede na zamude pri sklepanju pogodb še vedno izziv;

- rezultati so bili na splošno enakomerno zagotovljeni, čeprav morda pozneje, kot je bilo načrtovano;

- tesno medinstitucionalno sodelovanje je bilo zlasti učinkovito pri vzpostavljanju institucij, s čimer so se povečale absorpcijske sposobnosti upravičencev;

- učinkovitost programa Phare po sektorjih je zelo nihala. Sektorja z najboljšimi ocenami v Romuniji sta okolje in notranji trg. Po drugi strani pa so se najslabše odrezali sektorji gospodarstva, socialne kohezije ter energetike in prometa. Sektor z najboljšimi ocenami v Bolgariji je okolje. Najslabše so bili ocenjeni sektorji gospodarstva, socialne kohezije ter energetike in prometa;

- podpora programa Phare je bila nujno potrebna za začetek reforme javne uprave in sodstva, vendar doseženi napredek ni zadovoljiv;

- Phare je bil do sedaj le delno učinkovit pri pripravi upravičenk na strukturne sklade; pospešitev priprav na strukturne sklade je bila predvsem rezultat prizadevanj samih organov oblasti zaradi bližnjega pristopa;

- Phare ni prispeval dovolj, da bi se zagotovila vzpostavitev nacionalnih struktur in postopkov usklajevanja.

Trajnost pomoči Phare se povečuje skupaj s krepitvijo pravnih, organizacijskih in upravnih sistemov programa Phare v veliko sektorjih.

3.2 ISPA

Za spremljanje in vrednotenje vseh projektov v okviru ISPA se uporabljajo določbe iz Uredbe o ISPA in Finančnega memoranduma. Napredek pri izvajanju preverjajo službe Komisije sistematično dvakrat na leto in v rednih časovnih obdobjih ter zlasti prek nadzornih odborov.

Zahteve za naknadno vrednotenje so navedene v oddelku XIII Priloge k Finančnemu memorandumu, ki ga za vsak projekt skleneta Komisija in država upravičenka do pomoči ISPA. V tem oddelku je navedeno, da bosta Komisija in država upravičenka po končanem projektu ovrednotili učinek projekta in način njegove izvedbe. Do konca leta 2006 ni bil v Romuniji in Hrvaškem zaključen noben projekt in čeprav se je nekaj projektov v Bolgariji do konca leta 2006 večidel zaključilo, doslej še ni bil zaključen noben naložbeni projekt. Zato se v navedenem letu ni izvedlo nobeno naknadno ocenjevanje.

3.3 SAPARD

Za spremljanje in vrednotenje izvajanja programov SAPARD se uporabljajo določbe iz „večletnih finančnih sporazumov“. Leta 2006 se je vsak nadzorni odbor sestal najmanj enkrat. Komisija je z državami upravičenkami še naprej tesno sodelovala na področju prilagajanja in delovanja sistemov spremljanja in vrednotenja. Sestanki nadzornega odbora v letu 2006 so bili dobra priložnost za razpravljanje in odločanje o: (i) spremljanju izvajanja programov, (ii) odobritvi sprememb, potrebnih zaradi zaključka programa, in izboljšanju absorpcijske sposobnosti programov (BG, RO), ter tudi o (iii) odobritvi letnih poročil o napredku, ki je bil dosežen v zvezi z izvajanjem programov SAPARD, pred njihovo uradno predložitvijo Komisiji.

4. USKLAJEVANJE

4.1. Splošno

Komisija v skladu z zahtevami Uredbe o usklajevanju zagotavlja tesno usklajevanje med tremi predpristopnimi instrumenti. Uredba natančno določa, za katero področje je namenjena pomoč posameznega instrumenta, kar zmanjšuje možnost prekrivanja med različnimi instrumenti.

Partnerstva za pristop določajo splošni okvir pomoči v okviru zadevnih treh predpristopnih instrumentov. V primeru Phare jih dopolnjujejo nacionalni razvojni načrti, v primeru ISPA pa nacionalne okoljske in prometne strategije. Projekti SAPARD se izbirajo na podlagi programov razvoja podeželja za obdobje 2000–2006, ki so bili pripravljeni na podlagi načrtov držav kandidatk in jih je Komisija odobrila leta 2000.

Ključno vlogo pri splošnem usklajevanju ima Upravni odbor Phare . V skladu s členom 9 Uredbe o usklajevanju mora Odbor pomagati Komisiji pri usklajevanju dejavnosti v okviru treh instrumentov, Komisija pa mora Odbor obveščati o okvirnih finančnih dodelitvah za vsako državo in za vsak predpristopni instrument ter o njenih ukrepih v zvezi z usklajevanjem z EIB, drugimi instrumenti Skupnosti in mednarodnimi finančnimi ustanovami.

4.2. Usklajevanje znotraj Komisije

Program Phare in usklajevanje instrumentov sta v pristojnosti Generalnega direktorata za širitev, ki ga pri tem podpira Upravni odbor Phare. ISPA je v pristojnosti Generalnega direktorata za regionalno politiko, SAPARD pa v pristojnosti Generalnega direktorata za kmetijstvo.

Načrtovanje programov se usklajuje z razširjenimi posvetovanji med temi službami. Poleg tega je bil v različnih zadevnih službah Komisije na direktorski ravni ustanovljen odbor za usklajevanje predpristopnih instrumentov. Odbor posveča posebno pozornost pripravam na EDIS v programih Phare in ISPA.

Usklajevalni odbor Komisije za 3 predpristopne instrumente, ki ga sestavljajo direktorji, se leta 2006 ni uradno sestal, čeprav je bilo več sestankov predvsem zaradi oblikovanja novega instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) in njegovih ključnih sestavnih delov[5].

Da bi se izognila podvajanju, je Komisija ob upoštevanju določb Uredbe o usklajevanju natančno določila ločnico med Phare in SAPARD. Usklajevanje spremljanja projektov poteka pod Skupnim nadzornim odborom (SNO). Kjer je to mogoče, SNO podpirajo nadzorni odbori ISPA in ustrezni pododbori Phare.

4.3. Usklajevanje v državah kandidatkah

Komisija močno spodbuja države kandidatke h krepitvi medresorskega usklajevanja, ki je ključen pogoj za njihovo uspešno prihodnje upravljanje strukturnih skladov, kratkoročno pa tudi za izvajanje ekonomske in socialne kohezije v okviru Phare. Čeprav je opazen precejšen napredek, je treba to sodelovanje med ministrstvi še dodatno izboljšati. Ker je decentralizirano upravljanje predvideno že od samega začetka (za SAPARD) ali pa se bo uvajalo postopoma (za Phare in ISPA), je treba temu primerno povečati pristojnost države kandidatke za pravilno usklajevanje ukrepov, ki prejemajo predpristopno pomoč, in za izogibanje prekrivanju.

Zato Komisija zahteva, da države sprejmejo ukrepe, ki so potrebni za učinkovito usklajevanje. Iz kontrolnega seznama, predloženega državam kandidatkam in delegacijam Komisije, s katerim slednje lahko preverijo, ali je izvajalska agencija usposobljena za pravilno in učinkovito upravljanje „sheme“ ekonomske in socialne kohezije v okviru Phare, je razvidno, da je treba izvesti oceno, ki bi pokazala, da so vzpostavljeni mehanizmi usklajevanja ustrezni in da delujejo primerni mehanizmi za zagotovitev, da ne pride do prekrivanja z drugimi instrumenti Skupnosti, zlasti s programom Phare za čezmejno sodelovanje (CBC), SAPARD in ISPA.

4.4. Usklajevanje z EIB in mednarodnimi finančnimi ustanovami (IFI)

Komisija se v postopku načrtovanja programov redno posvetuje z mednarodnimi finančnimi ustanovami in dvostranskimi donatorji ter določa obseg skupnih dejavnosti in usklajene pristope k predpristopnim prednostnim nalogam.

Sodelovanje in sofinanciranje projektov z EIB in drugimi mednarodnimi finančnimi ustanovami, zlasti Evropsko banko za obnovo in razvoj („EBRD“), Svetovno banko in Razvojno banko Sveta Evrope („CEB“, v sodelovanju z nemško Kreditanstalt für Wiederaufbau „KfW“), poteka v okviru spremenjenega memoranduma o soglasju med Evropsko komisijo in sodelujočimi mednarodnimi finančnimi ustanovami za države, ki so vključene v proces širitve, z dne 26. aprila 2006.

V zvezi s programom Phare so možnosti sofinanciranja mednarodnih finančnih ustanov za investicijske projekte na ravni nacionalnega programa omejene, saj se programski mehanizmi za Phare in mehanizmi za dodeljevanje posojil časovno precej razlikujejo. Kljub temu pa tesno sodelovanje z mednarodnimi finančnimi ustanovami zagotavlja trden in zdržen okvir, ki omogoča financiranje posojil, kadar je to primernejše od zagotavljanja sredstev, s čimer je zagotovljeno dopolnjevanje obeh načinov financiranja.

Za financiranje horizontalnih programov v okviru Phare je bilo pred letom 2005 upravičenih deset držav Phare. Novi programi, uvedeni po letu 2005, vključujejo le štiri države: Romunijo, Bolgarijo, Hrvaško in Turčijo[6]. Zaradi tehnične narave in večdržavnega pristopa zaporednih horizontalnih finančnih virov je bila potrebna vključitev ozko specializiranih finančnih ustanov z dolgoletnimi izkušnjami na področju mednarodnih financ, malih in srednje velikih podjetij ter razvoja občinskega sektorja. Prednost so imele finančne ustanove s statusom subjektov mednarodnega javnega prava z enakimi vrednotami kakor EU, zlasti glede širitve, in podobnimi cilji glede javne politike, ne pa finančne ustanove zasebnega sektorja, usmerjene v komercialne naložbe.

Prvi program pomoči je bil uveden leta 1999 skupaj z EBRD. Vanje sta se v naslednjih letih vključili še CEB, ki program izvaja v sodelovanju s KfW, in EIB. Od leta 1999 je Komisija uvedla 32 tovrstnih programov:

- 18 programov pomoči za mala in srednje velika podjetja v skupni vrednosti 376 milijonov EUR finančnih spodbud EU in 2 328,25 milijona EUR kreditnih linij mednarodnih finančnih ustanov. Od sredine februarja 2007 je za projekte že predvidenih 287,6 milijona EUR finančnih spodbud EU;

- 11 programov pomoči za občine v skupni vrednosti 117,8 milijona EUR finančnih spodbud EU in 589 milijonov EUR posojil mednarodnih finančnih ustanov. Od sredine februarja 2007 je za projekte že predvidenih 41,3 milijona EUR finančnih spodbud EU;

- 3 programe pomoči za energetsko učinkovitost, ki so bili prvič uvedeni v letu 2006 in so bili skupaj vredni 53 milijonov EUR finančnih spodbud EU ter 212 milijonov EUR posojil mednarodnih finančnih ustanov. Izvajati se bodo začeli aprila 2007.

Program pomoči za mala in srednje velika podjetja je namenjen več upravičencem, njegov cilj pa je okrepiti zmožnosti finančnih posrednikov (tj. bank, lizinških družb) v državah upravičenkah (novih državah članicah in državah kandidatkah) za razširitev in ohranjanje njihovih dejavnosti pri financiranju MSP.

Mehanizem programa pomoči za občine je podoben mehanizmu programa pomoči za mala in srednje velika podjetja. Posojilni instrumenti in instrumenti na osnovi porazdeljenega tveganja iz sredstev mednarodnih finančnih ustanov se dopolnjujejo z nepovratnimi finančnimi spodbudami za lokalne finančne posrednike. Predvideva se tudi, da bo Phare podprl omejen obseg tehnične pomoči občinam, da bi se okrepilo povpraševanje na občinskih kreditnih trgih.

Program pomoči za energetsko učinkovitost se je začel v letu 2006 v odgovor na Zeleno knjigo o energetski učinkovitosti in Direktivo o energetski učinkovitosti stavb. Usmerjen je v spodbujanje energetsko učinkovitih naložb v vse vrste stavb in v industrijski sektor, tako da končnim posojilojemalcem zagotavlja ustrezno financiranje. Program združuje kreditne linije mednarodnih finančnih ustanov, ki so razširjene na finančne posrednike, s spodbudami za izboljšanje stroškovne učinkovitosti opreme, s čimer povečujejo privlačnost okoljskih naložb, in provizijami za lokalne finančne posrednike, s čimer se jih spodbuja k dajanju posojil za financiranje energetske učinkovitosti.

EIB in Komisija sta na zahtevo Evropskega sveta v Nici in glede na okvirna določila v Sporočilu Komisije o obmejnih regijah z dne 25. julija 2001 vzpostavili instrument pomoči za obmejne regije. Projekt se osredotoča na uvedbo majhne komunalne infrastrukture v obmejnih regijah za pospeševanje povezovanja s sedanjimi regijami EU: sestavljen je iz dveh programov v zvezi s komunalno infrastrukturo v skupni vrednosti 40 milijonov EUR finančnih spodbud EU in 200 milijonov EUR posojil EIB. Ta program se z EIB izvaja samo v obmejnih regijah in je še vedno v postopku izvajanja. V letu 2006 se je prispevek EU znižal s 50 na 40 milijonov EUR, da bi se obseg programa prilagodil potencialnim projektom.

5. FINANČNI PREGLED

Dodelitev sredstev po posamezni državi za Phare[7], ISPA in SAPARD v letu 2006 (v milijonih EUR)

PHARE | SAPARD | ISPA | SKUPAJ |

Bolgarija | 305,3 | 82,4 | 167,8 | 555,5 |

Romunija | 544,3 | 192,4 | 377,9 | 1 114,6 |

Hrvaška | 78,2 | 25,0 | 34,4 | 137,6 |

Skupaj | 927,8 | 299,8 | 580,1 | 1 807,7 |

[1] Objavljeno v UL L 161, 26.6.1999, str. 68.

[2] Razen če nacionalni sklad deluje kot plačilni posrednik v imenu izvajalske agencije.

[3] Člen 12 Uredbe o usklajevanju določa pravno podlago za „opustitev zahteve po predhodni odobritvi Komisije pri izbiri projekta, javnega razpisa in sklepanja pogodb držav prosilk“.

[4] Prav tako pa decentralizacijo večine preostalih CARDS projektov na CFPE.

[5] Med šestimi predlaganimi instrumenti zunanjih odnosov, ki se bodo izvajali v obdobju 2007–2013, je tudi novi instrument za predpristopno pomoč, IPA. Kot stičišče zunanje pomoči in notranjih politik namerava IPA sedanjim državam kandidatkam (Turčija, Hrvaška in Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija) ter morebitnim prihodnjim državam kandidatkam olajšati vstop v Unijo. IPA bo pristopni instrument, ki bo izpolnjeval vse zahteve, ki izhajajo iz predpristopnega procesa, predvsem glede prednostnih nalog, spremljanja in vrednotenja. IPA bo nadomestil sedanje predpristopne instrumente, zlasti: Phare, katerega naloge obsegajo podporo izvajanja pravnega reda Evropskih skupnosti v obliki vzpostavljanja institucij in s tem povezanih vlaganj, vlaganj v gospodarsko in socialno kohezijo ter čezmejno sodelovanje; ISPA, ki je predhodnik Kohezijskega sklada ter deluje na področjih okolja in prometne infrastrukture; SAPARD, ki je predhodnik načrtov za razvoj podeželja ter deluje na področjih zakonodaje skupne kmetijske politike in razvoja podeželja; predpristopno pomoč za Turčijo, z istim obsegom delovanja kot Phare; CARDS, ki pokriva zahodni Balkan.

[6] Turčija je zajeta v predpristopno finančno pomoč za Turčijo.

[7] Podatki za program Phare so približni, saj vključujejo načrt za BOLGARIJO/ROMUNIJO in hrvaške prispevke v večdržavne programe, ki jih ni mogoče natančno razdeliti po državah. Razdelitev načrta po vrsti programa je mogoče najti v prilogah za države. Podatki za Bolgarijo vključujejo program KIDS za razgradnjo jedrskih elektrarn. Noben podatek ne zajema izdatkov za podporo.