Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2021/C 24/18)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI ENOTNEGA DOKUMENTA

„SAINT-MONT“

PDO-FR-A0711-AM01

Datum obvestila: 3. 11. 2020

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Razmejeno geografsko območje

Občina Riscle je nadomeščena z „Riscle“ (nekdanja občina Riscle)“ zaradi združitve občin Riscle in Cannet.

Ta sprememba je povzročila spremembo točke 6 enotnega dokumenta.

2. Trsni izbor

Trsni izbor je določen z barvo vina.

Pri trsnem izboru rdečih vin in vin rosé sta zaradi prilagoditve dodani sorti vinske trte manseng N in tardif N. Ti dve avtohtoni sorti vinske trte izhajata iz vznožja Pirenejev in ustrezata podnebnim, okoljskim in tehničnim spremembam. Sorta tardif N je zaradi svojega poznejšega zorenja in arome po popru ter svilnatih taninov bolje prilagojena na podnebno segrevanje. Poleg tega ta sorta ni posebej občutljiva na plesen. Pri zorenju ima sorta manseng N nekoliko nižji volumenski odstotek alkohola. Ti dve sorti imata pri zvrščanju sort sposobnost uravnoteženja (več arome in manj alkohola).

Pri trsnem izboru za vina rosé sta dodatni sorti vinske trte cabernet-sauvignon in fer N postali glavni sorti vinske trte, da se še okrepi njuna zastopanost. Na seznam dodatnih sort so poleg že prisotnih sort vinske trete cabernet Franc N in merlot N dodane bele sorte, ki so prvotno že bile zajete v pravilih o deležu sort vinske trte, vendar v tej postavki še niso bile naštete: „manseng B, arrufiac B, petit courbu B, courbu B, petit manseng B“.

Zaradi te spremembe enotni dokument ni spremenjen.

3. Delež na vinogradniškem gospodarstvu

Zaradi spremenjenega trsnega izbora so pravila o deležih opisana z barvo vina.

Za rdeča vina in vina rosé so zaradi prilagoditve dodana pravila o deležu v zvezi z dodanimi novimi sortami: „Delež vseh dodatnih sort tardif N in manseng N je največ 5 %. “

Za bela vina je glavna sorta vinske trte ponovno potrjena s povečanjem najmanjšega deleža sorte s 50 na 60 %.

Dodane so posebne določbe za majhne pridelovalce grozdja: „Razen določb o deležu sort vinske trte za namene prilagoditve sort tardif N in manseng N glede posamezne barve (bele ali rdeče) se določbe o deležu ne uporabljajo za gospodarske subjekte, ki proizvajajo grozdje, a ga ne predelujejo v vino, na površini manj kot 1,5 ha po barvi za vino s kontrolirano označbo porekla „Sain-Mont“, pri čemer na tej površini za vsako zadevno barvo upoštevajo delež glavnih sort največ 50 % trsnega izbora. “ 98 % gospodarskih subjektov je namreč članov zadruge. Obveznost, naložena vinogradnikom, da na tako majhnih površinah gojijo vse sorte vinske trte, navedene v specifikaciji proizvoda, jim lahko močno oteži zagotavljanje tako velikih deležev glede na njihovo površino. Poleg tega obstaja skupna vinska klet, ki bi naj bi omogočala prav spoštovanje pravil zvrščanja glede na sorte vinske trte, zastopane na ozemlju.

Zaradi te spremembe enotni dokument ni spremenjen.

4. Razdalja med vrstami

Najmanjši razmik med trsi je zmanjšan z 0,90 metra na 0,80 metra.

S tem ukrepom se omogoči večja gostota zasaditve. Zaradi večje gostote se poveča tekmovalnost med trsi vinske trte, ki razvijejo globlji koreninski sistem, in tako pride pečat ozemlja še bolj do izraza.

Zaradi te spremembe je bila spremenjena točka 5 enotnega dokumenta.

5. Največja obremenitev na parcelo

Največja obremenitev za vina rosé je usklajena z obremenitvijo za rdeča vina, ki se je z 10 000 kg/ha zmanjšala na 9 500 kg/ha. Zato nadzor nad parcelami z vinom rosé in rdečim vinom poteka enako na ravni določb, ki se nadzirajo prek načrta za nadzor, to je za največjo povprečno obremenitev in trgatev. Ker je teža potrganega grozdja za rdeče vino in vino rosé enaka (9 500 kg), se barvi razlikujeta le glede na način trgatve.

Zaradi te spremembe enotni dokument ni spremenjen.

6. Pridelovalne prakse

Naslednja določba: „Da bi ohranili značilnosti tal, ki so temeljni element ozemlja, se ohranja rastlinska odeja ob robovih vinogradniških parcel, ki spadajo na razmejeno območje parcel.“ je nadomeščena s „Prepovedano je kemično zatiranje plevela na robovih.“ , da se omogoči ustreznejši nadzor nad praksami.

Zaradi te spremembe enotni dokument ni spremenjen.

7. Določba o starih vinogradih

Da bi ohranili nekatere stare vinograde z zgodovinskim in genetskim pomenom, ki bi jih lahko v obdobju 2021 do 2040 izkrčili, ker ne bodo več izpolnjevali zahtev glede gostote iz specifikacije proizvoda, so dodane posebne določbe:

„Vinogradniške parcele na dan odobritve te specifikacije proizvoda, na katerih je gostota zasaditve največ 4 000 trsov na hektar, pri katerih se ne spoštuje ena od določb v zvezi z razdaljo med vrstami in razmikom med trsi v isti vrsti in ki so vpisane v register ‚stari vinogradi‘ kontrolirane označbe porekla ‚Saint-Mont‘, imajo pri trgatvi pravico do kontrolirane označbe porekla do izkrčitve vinogradov. Register ‚starih vinogradov‘ se vsako leto pregleda po naslednjih merilih:

— vinske trte so zasajene pred letom 1982,

— vinska trta se obvezno vzgaja na ‚dvignjeni ravni vezanja‘, višina listov, privezanih na žice, je najmanj enaka 0,6-kratni medvrstni razdalji,

— največji donos na parcelah z gostoto zasaditve več kot 3 600 trsov na hektar je 50 hl/ha,

— največji donos na parcelah z gostoto zasaditve največ 3 600 trsov na hektar in najmanj 3 200 trsov na hektar je 45 hl/ha,

— največji donos na parcelah z gostoto zasaditve največ 2 600 trsov na hektar in najmanj 3 200 trsov na hektar je 40 hl/ha;“

Zaradi te spremembe enotni dokument ni spremenjen.

8. Vsebnost sladkorja v grozdju

Zaradi dodanih sort vinske trte je podrobneje opredeljena vsebnost sladkorja za ti sorti vinske trte za rdeča vina in vina rosé.

tardif N, manseng N, 189 gramov sladkorja na liter mošta za rdeča vina;

tardif N, manseng N, 180 gramov sladkorja na liter mošta za rdeča vina rosé.

Zaradi te spremembe enotni dokument ni spremenjen.

9. Zvrščanje

Za rdeča vina in vina rosé so zaradi prilagoditve dodana pravila o zvrščanju: „Vina se pridelujejo z zvrščanjem, pri katerem je delež vseh zadevnih sort vinske trte za namen prilagoditve sort vinske trte tardif N in manseng N največ 10 %.“

Pri zvrščanju rdečih vin je ponovno potrjena sorta vinske trte tannat s povečanjem najmanjšega deleža s 50 %na 60 %.

Pri zvrščanju belih vin je ponovno potrjena sorta vinske trte gros manseng s povečanjem najmanjšega deleža s 50 % na 60 %.

Pri zvrščanju vin rosé:

— Naslednje pravilo: „Vina se pridelujejo z zvrščanjem, pri katerem so zastopane vsaj glavna in dodatne sorte“ postane „Vina se pridelujejo z zvrščanjem, pri katerem sta zastopani vsaj dve glavni sorti vinske trte. “ Pri nekaterih letnikih je namreč sorta vinske trte tannat slabo prilagojena za pridelavo vina rosé (razlika med fenolno zrelostjo/tehnologijo, težavno doseganje uravnoteženosti med volumenskim deležem alkohola in vsebnostjo kislin). Nasprotno pa bi bili sorti vinske trte cabernet-sauvignon in fer N bolje prilagojeni za pridelavo vina rosé (manjši volumenski delež alkohola). To novo pravilo o zvrščanju daje več manevrskega prostora pri pridelavi vin rosé.

— Bele sorte vinske trte so podrobno opisane, kot sledi: „Vino se prideluje z zvrščanjem, pri katerem je delež belih sort vinske trte manseng B, arrufiac B, petit courbu B, courbu B in petit manseng B največ 10 %.“

— Črtani sta naslednji pravili: „Pri zvrščanju nobena sorta vinske trte ne sme presegati 70 %“ in „Pri zvrščanju prevladuje delež glavne sorte.“

Zaradi te spremembe enotni dokument ni spremenjen.

10. Oglje za enološko uporabo

Prej prepovedana uporaba oglja za enološko uporabo je urejena in omejena s pravilom: „Pri pridelavi vin rosé je dovoljena uporaba oglja za enološko uporabo za mošt, pri čemer je zgornja meja 20 % količine vina rosé, ki jo zadevni proizvajalec vina pridela v zadevni trgatvi. “ Cilj je njegovo uporabo usmeriti v serije vin s slabšimi organoleptičnimi ali analitičnimi lastnostmi (zlasti sprememba arome zaradi oksidacije), ne da bi se pri tem spremenile posebne lastnosti proizvoda.

Zaradi te spremembe je bila spremenjena točka 5 enotnega dokumenta.

11. Promet med odobrenimi skladišči

Točka (b) odstavka 5 oddelka IX poglavja 1, ki se nanaša na datum dajanja vina v promet med odobrenimi skladišči, je črtana.

Zaradi te spremembe enotni dokument ni spremenjen.

12. Vodenje registra

Register starih vinogradov je dodan na seznam obveznih registrov zaradi dodane posebne določbe za ohranjanje nekaterih vinogradniških parcel z genetskim pomenom.

Zaradi te spremembe enotni dokument ni spremenjen.

13. Izjava o opustitvi proizvodnje

Odstavek v zvezi z opustitvijo proizvodnje je poenostavljen, da ne bi bilo razlikovanja med barvami vina.

Zaradi te spremembe enotni dokument ni spremenjen.

14. Glavne točke, ki jih je treba preverjati

K tako imenovanim parcelam s starimi vinogradi je dodan pregled dokumentacije in ozemlja.

Zaradi te spremembe enotni dokument ni spremenjen.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

Saint-Mont

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vin

Rdeča vina

Vina imajo najmanj 12-odstotni volumenski delež naravnega alkohola.

Vsaka serija vina, pripravljena za trženje neustekleničeno ali ustekleničeno, vsebuje:

— delež skupnega alkohola, ki po obogatitvi ne presega 13,5 % za rdeča vina;

— največ 0,4 grama jabolčne kisline na liter za rdeča vina;

— delež fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) je največ: — 3 grame na liter za rdeča vina, pri katerih volumenski delež naravnega alkohola znaša največ 14 %, — 4 grame na liter za rdeča vina, pri katerih volumenski delež naravnega alkohola znaša najmanj 14 %.

Vsebnosti skupnih kislin, hlapnih kislin in skupnega žveplovega dioksida so določene v predpisih Unije.

Rdeča vina imajo intenzivno barvo. Za ta vina je na splošno značilna lepa koncentracija okusov s pogostimi notami rdečega in črnega jagodičja. Zaradi taninske strukture imajo ta vina dober potencial za staranje, ki jim omogoča razvoj kompleksnih arom po kandiranem sadju in začimbah, ki so zaradi donegovanja v sodih pogosto povezane z lesnimi notami.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Bela vina in vina rosé

Bela vina in vina rosé imajo najmanj 11,50 odsotni volumenski delež naravnega alkohola.

Vsaka serija vina, pripravljena za trženje neustekleničeno ali ustekleničeno, vsebuje:

— delež skupnega alkohola, ki po obogatitvi ne presega 12,5 %, za bela vina in vina rosé;

— vsebnost fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) je največ: — 4 grame na liter za bela vina in vina rosé.

Vsebnosti skupnih kislin, hlapnih kislin in skupnega žveplovega dioksida so določene v predpisih Unije.

Vina rosé imajo včasih poudarjeno barvo in na splošno značilen vonj z notami rdečega jagodičja. Zaradi živahnega končnega okusa so vina harmonična, njihova oljnatost pa je lepo uravnotežena z vsebnostjo kislin.

Bela vina so zelo aromatična, oljnata in uravnotežena, ker vsebujejo sorto vinske trte gros manseng B.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

(a) Posebni enološki postopki

Posebni enološki postopek

— Vina rosé se pridobijo z neposrednim stiskanjem.

— Pri pridelavi vin rosé je dovoljena uporaba oglja za enološko uporabo za mošt, pri čemer je zgornja meja 20 % količine vina rosé, ki jo zadevni proizvajalec vina pridela z zadevno trgatvijo.

— Tehnike obogatitve z rektifikacijo so dovoljene za rdeča vina, najvišja stopnja delne koncentracije glede na uporabljene količine pa je določena na 10 %.

— Delež skupnega alkohola po obogatitvi ne presega 13,5 % za rdeča vina in 12,5 % za bela vina in vina rosé.

Poleg zgoraj navedenih določb je treba pri vinih v zvezi z enološkimi postopki upoštevati obveznosti, določene na ravni Unije ter v zakoniku o kmetijstvu in morskem ribištvu.

Pridelovalna praksa

— Gostota zasaditve

Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 4 000 trsov na hektar.

Razdalja med vrstami je največ 2,50 metra, razmik med trsi v isti vrsti pa je med 0,80 metra in 1,10 metra.

Te določbe se ne uporabljajo pri terasasti zasaditvi vinske trte.

Pri terasasti zasaditvi vinske trte je razmik med trsi v isti vrsti od 0,90 metra do 1,10 metra.

— Pravila rezi

Trsi se obrezujejo z enojno ali dvojno rezjo guyot ali s kratko rezjo (kordonska gojitvena oblika royat) z največ:

— 12 očesi na trs za sorto vinske trte tannat N,

— 18 očesi na trs za sorti vinske trte petit courbu B in petit manseng B,

— 16 očesi na trs za druge sorte vinske trte.

Ne glede na uporabljeno tehniko rezi ima lahko posamezen trs, ko grozdi začnejo pridobivati barvo, največ:

— 10 rodnih mladik za sorto vinske trte tannat N,

— 16 rodnih mladik za sorti vinske trte petit courbu B in petit manseng B,

— 12 rodnih mladik za druge sorte vinske trte.

— Namakanje je dovoljeno.

— Sorta vinske trte tannat N in sorte, namenjene pridelavi rdečih vin, se ročno trgajo.

(b) Največji donosi

Rdeča vina

63 hektolitrov na hektar

Vina rosé

68 hektolitrov na hektar

Bela vina

69 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Trgatev ter proizvodnja, obdelava in donegovanje vina potekajo na ozemlju ali delu ozemlja naslednjih občin departmaja Gers:

Občine, katerih ozemlje v celoti spada v geografsko območje: Aignan, Arblade-le-Bas, Armous et Cau, Aurensan, Beaumarchès, Bernède, Bouzon-Gellenave, Castelnavet, Caumont, Corneillan, Couloumé-Mondebat, Courties, Fusterouau, Gazax et Baccarisse, Ju-Belloc, Labarthète, Ladevèze-Ville, Ladevèze-Rivière, Lannux, Lasserrade, Lelin-Lapujolle, Louslitges, Loussous-Débat, Lupiac, Margouët-Meymes, Maulichères, Peyrusse-Grande, Peyrusse-Vieille, Plaisance, Pouydraguin, Projan, Riscle (nekdanja občina Riscle), Sabazan, Saint-Aunix-Lengros, Saint-Mont, Saint-Pierre-d’Aubézies, Sarragachies, Tasque, Termes-d’Armagnac, Tieste-Uragnoux, Tourdun, Verlus.

Občine, katerih del ozemlja spada v geografsko območje: Averon-Bergelle, Dému, Marciac, Seailles.

7. Glavne sorte vinske trte

arrufiac B – arrufiat

cabernet franc N

cabernet-Sauvignon N

courbu B - Gros Courbu

fer N - Fer Servadou, Braucol, Mansois, Pinenc

gros Manseng B

merlot N

petit Courbu B

petit Manseng B

tannat N.

8. Opis povezave

Geografsko območje je oddaljeno približno 100 km tako od Pirenejev na jugu kot od Atlantskega oceana na zahodu. Leži na gričevnatem območju na obeh straneh doline reke Adour in njenega pritoka Arros.

Vinogradniške parcele so razsejane po pobočjih v osrčju kmetijske regije, ki je namenjena mešani rastlinski pridelavi in živinoreji ali gojenju koruze, ki ima pomembno mesto.

Razprostira se na ozemlju 46 občin.

Na splošno zmerne temperature so na celotnem geografskem območju precej enotne. Gradient padavin od zahoda do vzhoda je močan, in sicer sega od 800 do 1 000 milimetrov na leto.

Poletja in začetki jeseni so vroči in pogosto suhi, zlasti zaradi vpliva južnega vetra vrste „foehn“, ki pogosta piha v tem obdobju.

Geološka podlaga je raznolika. Na zahodu prevladuje rdečkast pesek („Sables Fauves“), to so terciarne morske tvorbe, katerih južna meja sovpada z mejo geografskega območja. Prekrivajo jih stare aluvialne plasti s koluvialnimi prodnatimi usedlinami na pobočjih.

Proti vzhodu „Sables Fauves“ zamenjajo molase, katerih apnenčaste plasti močno zaznamujejo pokrajino.

Tla, ki so se razvila na podlagi, so bodisi:

— glinasto-apnenčasta, ki so se razvila na molasi,

— kisla sprana tla, ki so se razvila na „Sables Fauves“ in koluvialnih prodnatih usedlinah.

Ta tla imajo malo mineralov.

Odvodnjavanje odvečne vode omogočajo naklon pobočja, na zahodu območja pa peščena tekstura in kamnitost tal.

Zapletena oblikovanost reliefa v glavni smeri (Adour/Arros), ki pogosto sledi tektonskim premikom, in nato razčlenitev v sekundarne grebene sestavljata mozaik leg, ki gledajo v najrazličnejše smeri.

Morfologija dolin je popolnoma asimetrična. Zahodna pobočja so pogosto strma, južna pobočja pa bolj položna.

Od konca srednjega veka so se poleg rdečih vin in vin „clairet“, pridelanih večinoma v kotlini reke Adour in namenjenih pirenejskim hribovcem, na zahodu geografskega območja pridelovala tudi bela vina, ki so se od 17. stoletja izvažala proti severu Evrope.

Zaradi zaporednih napadov oidija, peronospore in trtne uši ter velikega povpraševanja po vinih za destilacijo v „Armagnac“ so se znatno zmanjšale površine vinogradov, namenjene pridelavi kakovostnih vin, namesto katerih se je gojila nizka vinska trta sorte „piquepoules“, ki se je uporabljala za destilacijo.

Nazadnje so se sredi 20. stoletja z mehanizacijo kmetijstva razširile površine za gojenje koruze na račun vinogradnih površin.

Prvi sindikat za zaščito vin „Saint-Mont“ je bil ustanovljen leta 1957. Od sedemdesetih let prejšnjega stoletja spodbuja obnovitev vinogradov s trsnim izborom na podlagi rdečih lokalnih sort vinske trte tannat N, cabernet franc N, cabernet-sauvignon N in fer N ali belih sort vinske trte arrufiac B, courbu B, gros manseng B in petit manseng B.

Kontrolirana označba porekla „Sain-Mont“ je bila priznana leta 2011.

Rdeča vina imajo intenzivno barvo. Za ta vina je na splošno značilna lepa koncentracija okusov s pogostimi notami rdečega in črnega jagodičja. Zaradi taninske strukture imajo ta vina dober potencial za staranje, ki jim omogoča razvoj kompleksnih arom po kandiranem sadju in začimbah, ki so zaradi donegovanja v sodih pogosto povezane z lesnimi notami.

Vina rosé imajo včasih poudarjeno barvo in na splošno značilen vonj po rdečem jagodičju. Zaradi živahnega končnega okusa so vina harmonična, njihova oljnatost pa je lepo uravnotežena z vsebnostjo kislin.

Bela vina so zelo aromatična, oljnata in uravnotežena, ker vsebujejo sorto vinske trte gros manseng B.

Vinogradi so zasajeni na najprimernejših parcelah, združenih v vinogradniške otoke, ki so razporejeni po pobočjih z dobrimi legami, na katerih so tla revna z minerali, a dobro odcedna.

Geografsko območje spada v porečje reke Adour, pri trsnem izboru pa prevladujejo sorta vinske trte tannat N ter sorti gros manseng B in petit manseng B, ki sta posebej prilagojeni na bolj vlažno podnebje na geografskem območju in na globoka tla. Vinogradi so zaradi položaja območja na stičišču med različnimi vinogradniškimi regijami obogateni s prispevkom okoliških regij in zlasti njihovo vinogradniško dediščino treh sort vinske trte franc N, cabernet-sauvignon N, merlot N, ki se gojijo na porečju reke Garonne in katerih zasaditev je še posebej primerna zaradi vpliva oceanskega podnebja.

Zaradi praks gospodarskih subjektov je treba sorte vinske trte za pridelavo rdečih vin trgati ročno.

Zelo hitro se je uveljavilo obdobje donegovanja v kleti po vrenju, da bi dobili rdeče vino s kompleksnimi aromami, predvsem pa zaokroženimi in svilnatimi tanini. Tako se vino doneguje najmanj do 1. marca leta, ki sledi letu trgatve.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

Kontrolirana označba porekla „Sain-Mont“ se lahko dopolni z dopolnilnim imenom, ki določa večjo geografsko enoto „Sud-Ouest“ v skladu z določbami iz specifikacije proizvoda.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-81a8636c-9714-494d-aae4-be44e3f2820d

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.