Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 123/10)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Irpinia“

PDO-IT-A0279-AM02

Datum obvestila: 17. december 2021

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Naslov Nove vrste proizvoda

— Dodane so bile naslednje vrste vina: belo peneče vino, rdeče peneče vino, peneče vino rosé, peneče vino aglianico, peneče vino aglianico, pridelano v belo vino, falanghina „passito“ (vino iz sušenega grozdja), vino aglianico, pridelano v belo vino.

Sprememba je posledica potrebe po zaščiti in promociji kontrolirane označbe porekla „Irpinia“, da se poudarijo njene posebne lastnosti, ki temeljijo na vsestranskosti lokalnega območja. Cilj je razširiti možnosti, da se izrazi območje, in ponuditi celovitejšo paleto proizvodov. Vključitev novih vrst vina bo omogočila boljšo opredelitev območja in označbe. Tako bo mogoče bolje prodreti na trg in končnim potrošnikom ponuditi več, vključno z vrstami vina, ki so se prej proizvajale kot vina z nacionalno označbo IGT ali generična vina.

Sprememba vpliva na člene 1, 2, 4, 5, 6, 7 in 8 specifikacije proizvoda ter točki 4 in 5 enotnega dokumenta.

2. Spremembe v sortnem sestavu za obstoječe vrste vina in vključitev sortnega sestava za nove vrste

— Sortni sestav za bela vina je bil spremenjen: z „greco, od 40 % do 50 %; fiano, od 40 % do 50 %“ na „fiano in greco, posamično ali v kombinaciji, vsaj 50 %“. Sortni sestav je bil spremenjen glede deležev glavnih sort (ki se uporabljajo pri zvrščanju). To pa zato, da bi se bolje izkoristile še druge sorte, ki se gojijo, in da bi lahko proizvajali vina te vrste, ki imajo lahko drugačne lastnosti.

— Enak sortni sestav je bil določen tudi za novo vrsto belega penečega vina.

— Spremenjen je bil sortni sestav za rdeča vina, vina rosé in (mlada) vina „novello“: z „najmanj 70 % sorte aglianico“ na „najmanj 50 % sorte aglianico“. Sortni sestav je bil spremenjen glede deležev glavnih sort. To pa zato, da bi se bolje izkoristile še druge sorte, ki se gojijo, in da bi lahko proizvajali vina te vrste, ki imajo lahko drugačne lastnosti.

— Enak sortni sestav je bil določen tudi za nove vrste rdečih penečih vin in penečih vin rosé.

— Sortni sestav je bil določen za novi vrsti penečih vin iz grozdja sorte aglianico, ki sta: peneče vino aglianico in peneče vino aglianico, pridelano v belo vino.

— Za peneča vina z navedbo sorte vinske trte je v specifikaciji proizvoda zdaj navedeno, da mora biti grozdje sekundarnih sort iste barve kot grozdje navedene sorte. Gre za spremembo besedila z dopolnitvijo opisa, da se zagotovi več podrobnosti o možnostih uporabe sekundarnih sort vinske trte pri različnih vrstah vina.

— Določen je bil sortni sestav za preostale vrste vina: vino aglianico, pridelano v belo vino, in vino falanghina „passito“.

— Sorte vinske trte za nove vrste vina morajo biti tudi primerne za gojenje izrecno v pokrajini Avellino in ne več splošneje v širši deželi Kampanija. Izjeme veljajo za likerska vina iz grozdja sorte aglianico in vina s podobmočja Campi Taurasini, pri katerih lahko grozdje izvira iz katerega koli dela Kampanije. Gre za spremembo besedila, katere namen je zagotoviti boljši opis različnih sort vinske trte, vključenih v register vinogradov.

Te spremembe vplivajo na člen 2 specifikacije proizvoda.

3. Posodobitev vrst proizvodov, navedenih na območju proizvodnje

— Dodana je bila beseda „tudi“, tako da se lahko nove vrste penečih vin in obstoječa vina z navedbo sorte vinske trte vključijo v opredelitev območij za pridelavo.

— Dodana je nova kategorija „vino aglianico, pridelano v belo vino“, tako da se lahko vključi v opis območij, namenjenih pridelavi za vse kategorije vina.

Območje ni bilo razširjeno. Gre za spremembe besedila, s katerimi se zgolj posodabljajo vrste proizvodov iz člena 3 specifikacije proizvoda.

4. Največji pridelek grozdja na hektar in najmanjši volumenski delež naravnega alkohola

— Pri penečih vinih z navedbo sorte vinske trte je bil delež alkohola zmanjšan z 10,50 vol. % na 10,00 vol. %, da bi se proizvajala bolj sveža in lažja vina. Dodana je bila nova vrsta vina aglianico z enakimi omejitvami.

— K opisu vrste vina falanghina je bila dodana nova vrsta falanghina „passito“ z enakimi omejitvami.

— Za nove vrste vina so bile dodane določbe o donosu grozdja in deležu alkohola: aglianico, pridelano v belo vino, belo peneče vino, peneče vino rosé in rdeče peneče vino.

Ta sprememba se nanaša na člen 4 specifikacije proizvoda in oddelek 5.2 enotnega dokumenta.

5. Omejitve glede lege vinogradov

— Omejitev na 600 metrov nadmorske višine za vinograde je bila črtana. V veljavni specifikaciji proizvoda omejitev namreč ne velja za vinograde, ki ležijo na ozemljih občin na območjih proizvodnje drugih označb „Irpinia“: DOCG (zajamčene in kontrolirane označbe porekla) „Fiano di Avellino“, „Greco di Tufo“ in „Taurasi“ ter vinogradi na podobmočju Campi Taurasini. Poleg tega se zaradi učinkov podnebnih sprememb na območju povečuje gojenje vinske trte na višjih legah.

Sprememba se nanaša na člen 4 specifikacije proizvoda.

6. Odstopanja od območja za postopke vinifikacije

— Črtan je bil oddelek, ki je zajemal morebitna odstopanja od območja za postopke, vključno z vinifikacijo, obdelavo, predelavo v peneče vino in staranjem. Že odobrena odstopanja so bila potrjena. S preoblikovanjem se potrjujejo dovoljenja za odstopanja, odobrena na podlagi člena 5 specifikacije proizvoda za DOC „Irpinia“ v prilogi k ministrski uredbi z dne 13. septembra 2005.

Ta sprememba se nanaša na člen 5 specifikacije proizvoda in oddelek 9 enotnega dokumenta.

7. Proizvodnja penečega vina

— Spremenjene so bile informacije o penečih vinih, proizvedenih po tradicionalni metodi s sekundarnim vrenjem v steklenici ali tankovski metodi, imenovani tudi metoda charmat, da bi se upoštevale nove vrste vin. Pri penečih vinih, proizvedenih po tradicionalni metodi s sekundarnim vrenjem v steklenici, se je najkrajše obdobje pred sprostitvijo v porabo skrajšalo z 20 mesecev na 18 mesecev.

Ta sprememba se nanaša na člen 5 specifikacije proizvoda in oddelek 5.1 enotnega dokumenta.

8. Geografsko območje za predelavo v peneče vino

— Črtan je bil sklic na geografsko območje, na katerem poteka predelava v peneče vino. Ta določba je namreč že navedena v oddelku o možnih odstopanjih od območja za postopke, vključno z vinifikacijo, obdelavo, predelavo v peneče vino in staranjem.

Spremembe vplivajo na člen 5 specifikacije proizvoda.

9. Vina „passito“ z navedbo sorte vinske trte

Dodana je bila nova kategorija vina falanghina „passito“. Seznam vin „passito“ je bil posodobljen z navedbo sorte vinske trte. Poleg tega je bil izraz „narejeno“ nadomeščen z izrazom „proizvedeno“, ki je primernejši glede na kontekst.

Sprememba se nanaša na člen 5 specifikacije proizvoda.

10. Podobmočje Campi Taurasini – datum sprostitve v porabo

Za vina „Irpinia“ s podobmočja Campi Taurasini je „obdobje staranja“ nadomeščeno z „datumom sprostitve v porabo“, tj. od 1. septembra leta, ki sledi trgatvi. Namen je uskladiti informacije z določbami predzadnjega odstavka člena 6 veljavne specifikacije proizvoda.

Sprememba se nanaša na člen 5 specifikacije proizvoda.

11. Opisi novih vrst proizvodov in spremembe nekaterih lastnosti vin, ki so že vključena

— Dodane so bile kemijske, fizikalne in organoleptične lastnosti za nove vrste vina: belo peneče vino, rdeče peneče vino, peneče vino rosé, peneče vino aglianico, peneče vino aglianico, pridelano v belo vino, vino aglianico, pridelano v belo vino, in vino falanghina „passito“. Zaradi vključitve novih vrst vina je bilo treba opredeliti kemijske, fizikalne in organoleptične lastnosti vin ob porabi. Skrbno preučeni in podrobni analitični podatki in opisi dokazujejo, da so to kakovostni proizvodi.

— Izraz „polsuho“ je bil dodan za naslednje vrste vina: belo vino, rdeče vino, vina coda di volpe, falanghina, fiano, greco (za katere je bil črtan izraz „izrazit“ za okus), piedirosso, sciascinoso in aglianico ter vina s podobmočja Campi Taurasini. Kar zadeva vsebnost ostanka sladkorja, je bilo „suho“ s spremembami razširjeno na „suho ali polsuho“. Potrošniki namreč vse bolj dajejo prednost mehkejšim, dostopnejšim in zelo pitnim vinom. Vrednosti so bile skrbno ocenjene na podlagi analiz podobnih vrst vina, proizvedenih na tem območju.

— Najnižja vsebnost skupnih kislin se je znižala s 5,0 grama na liter na 4,5 grama na liter za vina rosé in (mlada) vina „novello“. Zaradi učinkov podnebnih sprememb in obdobij zorenja grozdja je bilo treba znižati najnižjo vsebnost skupnih kislin.

— Razpon vsebnosti sladkorja v odmerku je bil s popolnoma suho razširjen na sladko za peneče vino falanghina, peneče vino fiano in peneče vino greco.

— Najmanjši delež skupnega alkohola je bil zmanjšan z 11,50 vol. % na 11,00 vol. % za peneče vino falanghina, peneče vino fiano in peneče vino greco. S spremembami so bile razširjene različne ravni sladkosti v lastnostih okusa, da bi se zadovoljilo tržno povpraševanje. Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola je bil zmanjšan, da bi se omogočila proizvodnja bolj svežih in lažjih vin. Ta sprememba se nanaša na člen 6 specifikacije proizvoda in oddelek 4 enotnega dokumenta.

12. Posodobitev opisnih izrazov pri označevanju

— Pridevnika „ekstra“ in „fin“ sta bila črtana s seznama prepovedanih opisov, saj se uporabljata za opis lastnosti nekaterih vrst vin. Sprememba se nanaša na člen 7 specifikacije proizvoda.

13. Navedba „pridelava v belo vino“

— Dodane so bile informacije o črkah in položaju navedbe „pridelano v belo vino“ na oznaki nove vrste vina aglianico, pridelano v belo vino. Navedba „pridelano v belo vino“ je obvezna. Biti mora neposredno pod imenom „Irpinia Aglianico“ in zapisana s črkami, ki niso večje od črk za navedbo označbo porekla. Ta sprememba je povezana s potrebo po tem, da se predpiše uporaba navedbe za na novo vključeno vrsto vina. Ta sprememba se nanaša na člen 7 specifikacije proizvoda in oddelek 4 enotnega dokumenta.

14. Navedba „neletniško“ za peneča vina

Za steklenice, v katerih je neletniško peneče vino („non millesimato“), je zdaj navedeno, da obstaja izjema od zahteve po navedbi leta pridelave grozdja.

Ta sprememba se nanaša na člen 7 specifikacije proizvoda in oddelek 9 enotnega dokumenta.

15. Pakiranje, nazivne prostornine, zapirala in vsebniki – spremembe

— Izraz „zamaški“ je bil nadomeščen z izrazom „zapirala“, da bi bil naslov člena natančnejši.

— Vključena je bila možnost uporabe vsebnikov, ki niso stekleni, na primer kartonske škatle z mehom, da bi se odzvali na nove navade potrošnikov in zahteve tujih trgov.

— Dodana je bila določba o prepovedi uporabe kartonske škatle z mehom za prestižnejša vina, za katera taki vsebniki niso primerni.

— Dodana je bila določba o prepovedi uporabe kartonske škatle z mehom za naslednja vina: „Irpinia“ campi taurasini, „Irpinia“ fiano „passito“, „Irpinia“ greco „passito“, „Irpinia“ falanghina „passito“, „Irpinia“ aglianico „passito“ in likersko vino „Irpinia“ aglianico. Ker so ta vina prestižnejša, zanje taki vsebniki niso primerni.

— Sklic je bil posodobljen zaradi uskladitve s sistemi zapiral, dovoljenimi v predpisih, pri čemer so izključeni kronski zamaški. Poleg tega je za peneča vina določeno, da morajo steklenice imeti tradicionalna zapirala z značilno obliko gobe. Plastika ni dovoljena za nazivne prostornine nad 0,200 litra. Te spremembe vplivajo na člen 8 specifikacije proizvoda.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

Irpinia

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

3. Likersko vino

4. Peneče vino

15. Vino iz sušenega grozdja

4. Opis vina

1. Belo vino „Irpinia“

KRATEK OPIS

Barva: različno intenzivna slamnato rumena. Vonj: cvetličen, saden. Okus: suh ali polsuh, uravnotežen, razpoznaven. Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,50 vol. %. Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 15,0 g/l.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

2. Belo peneče vino „Irpinia“

KRATEK OPIS

Pena: fina in obstojna. Barva: različno intenzivna slamnato rumena, včasih z zelenkastimi ali zlatimi odsevi. Vonj: prefinjen, širok in sestavljen.

Okus: prefinjen in skladen, popolnoma suh do sladek. Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 vol. %. Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 15,0 g/l.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 5,0 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

3. Rdeče vino „Irpinia“

KRATEK OPIS

Barva: različno intenzivna rubinasto rdeča. Vonj: cvetličen, saden, obstojen. Okus: suh ali polsuh, uravnotežen, razpoznaven.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 vol. %. Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 20,0 g/l.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

4. Rdeče peneče vino „Irpinia“

KRATEK OPIS

Pena: fina in obstojna. Barva: različno intenzivna rubinasto rdeča. Vonj: prefinjen, širok in sestavljen. Okus: prefinjen in skladen, popolnoma suh do sladek. Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 vol. %. Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 18,0 g/l.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 5,0 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Vino rosé „Irpinia“

KRATEK OPIS

Barva: različno intenzivna rožnata. Vonj: cvetličen, saden. Okus: suh ali polsuh, svež, mehak. Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 vol. %. Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 18,0 g/l.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

6. Peneče vino rosé „Irpinia“

KRATEK OPIS

Pena: fina in obstojna. Barva: različno intenzivna rožnata. Vonj: prefinjen, širok in sestavljen. Okus: prefinjen in skladen, popolnoma suh do sladek. Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 vol. %. Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 16,0 g/l.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 5,0 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

7. Mlado vino „Irpinia“„novello“

KRATEK OPIS

Barva: vijoličasto rdeča. Vonj: vinski, saden, izrazit. Okus: suh ali polsuh, svež, izrazit. Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 vol. %. Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 17,0 g/l.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

8. „Irpinia“ coda di volpe

KRATEK OPIS

Barva: različno intenzivna slamnato rumena. Vonj: cvetličen, saden. Okus: suh ali polsuh, svež, mehak. Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 vol. %. najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 16,0 g/l.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

9. „Irpinia“ falanghina

KRATEK OPIS

Barva: slamnato rumena z zelenkastimi odsevi. Vonj: cvetličen, saden, izrazit. Okus: suh ali polsuh, svež, mehak. Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 vol. %. Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 16,0 g/l.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

10. Peneče vino „Irpinia“ falanghina

KRATEK OPIS

Pena: fina in obstojna. Barva: različno intenzivna slamnato rumena, včasih z zelenkastimi ali zlatimi odsevi. Vonj: prefinjen, širok in sestavljen, značilen za uporabljeno sorto grozdja. Okus: prefinjen in skladen, popolnoma suh do sladek. Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 vol. %. Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 18,0 g/l.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 5,0 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

11. „Irpinia“ falanghina „passito“

KRATEK OPIS

Barva: intenzivna slamnato rumena, ki vleče na zlato, včasih z jantarnimi odsevi. Vonj: nežen, razpoznaven, cvetličen, saden, dišeč.

Okus: polsladek ali sladek, poln, skladen, značilen za uporabljeno sorto grozdja. Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 15,50 vol. %; od tega je delež dejanskega alkohola najmanj 12,00 vol. %. Najnižja vsebnost skupnih kislin: 4,5 g/l. Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 21,0 g/l.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 12,00 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

12. „Irpinia“ fiano

KRATEK OPIS

Barva: različno intenzivna slamnato rumena. Vonj: saden, cvetličen, razpoznaven. Okus: suh ali polsuh, svež, mehak. Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 vol. %. Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 16,0 g/l.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

13. Peneče vino „Irpinia“ fiano

KRATEK OPIS

Pena: fina in obstojna. Barva: različno intenzivna slamnato rumena, včasih z zelenkastimi ali zlatimi odsevi. Vonj: prefinjen, širok in sestavljen, značilen za uporabljeno sorto grozdja. Okus: prefinjen in skladen, popolnoma suh do sladek. Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 vol. %. Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 18,0 g/l.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 5,0 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

14. „Irpinia“ fiano „passito“

KRATEK OPIS

Barva: značilna za uporabljeno sorto grozdja. Vonj: nežen, razpoznaven, cvetličen, saden, dišeč. Okus: polsladek ali sladek, poln, skladen, značilen za uporabljeno sorto grozdja. Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 15,50 vol. %; Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 21,0 g/l.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 12,00 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

15. „Irpinia“ greco

KRATEK OPIS

Barva: različno intenzivna slamnato rumena. Vonj: cvetličen, saden. Okus: suh ali polsuh, svež, mehak. Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 vol. %. Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 16,0 g/l.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

16. Peneče vino „Irpinia“ greco

KRATEK OPIS

Pena: fina in obstojna. Barva: različno intenzivna slamnato rumena, včasih z zelenkastimi ali zlatimi odsevi. Vonj: prefinjen, širok in sestavljen, značilen za uporabljeno sorto grozdja. Okus: prefinjen in skladen, popolnoma suh do sladek. Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 vol. %. Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 18,0 g/l.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 5,0 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

17. „Irpinia“ greco „passito“

KRATEK OPIS

Barva: značilna za uporabljeno sorto grozdja. Vonj: nežen, razpoznaven, cvetličen, saden, dišeč. Okus: polsladek ali sladek, poln, skladen, značilen za uporabljeno sorto grozdja. Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 15,50 vol. %; Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 21,0 g/l.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 12,00 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

18. „Irpinia“ piedirosso

KRATEK OPIS

Barva: različno intenzivna rubinasto rdeča. Vonj: saden, obstojen in izrazit. Okus: suh ali polsuh, prijetno taničen. Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,50 vol. %. Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 20,0 g/l.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

19. „Irpinia“ sciascinoso

KRATEK OPIS

Barva: različno intenzivna rubinasto rdeča. Vonj: saden, razpoznaven, izrazit. Okus: suh ali polsuh, mehak, uravnotežen.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,50 vol. %. Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 20,0 g/l.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

20. „Irpinia“ aglianico

KRATEK OPIS

Barva: različno intenzivna rubinasto rdeča. Vonj: razpoznaven, izrazit. Okus: suh ali polsuh, prijetno taničen, uravnotežen.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,50 vol. %. Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 20,0 g/l.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

21. Peneče vino „Irpinia“ aglianico

KRATEK OPIS

Pena: fina in obstojna. Barva: različno intenzivna rožnata ali rdeča. Vonj: prefinjen, širok in sestavljen, značilen za uporabljeno sorto grozdja.

Okus: prefinjen in skladen, popolnoma suh do sladek. Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 vol. %. Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 18,0 g/l.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 5,0 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

22. „Irpinia“ aglianico, pridelano v belo vino

KRATEK OPIS

Barva: različno intenzivna slamnato rumena s srebrnimi ali rožnatimi odsevi. Vonj: cvetličen, saden. Okus: suh ali polsuh, prefinjen, uravnotežen, prijeten. Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,50 vol. %. Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 17,0 g/l.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

23. Peneče vino „Irpinia“ aglianico, pridelano v belo vino

KRATEK OPIS

Pena: fina in obstojna. Barva: različno intenzivna slamnato rumena s srebrnimi ali rožnatimi odsevi. Vonj: prefinjen, širok in sestavljen, značilen za uporabljeno sorto grozdja. Okus: prefinjen in skladen, popolnoma suh do sladek. Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 vol. %. Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 18,0 g/l.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 5,0 Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

24. „Irpinia“ aglianico „passito“

KRATEK OPIS

Barva: značilna za uporabljeno sorto grozdja. Vonj: nežen, razpoznaven, cvetličen, saden, dišeč. Okus: polsladek ali sladek, poln, skladen, značilen za uporabljeno sorto grozdja. Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 15,00 vol. %. Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 21,0 g/l.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 12,00 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

25. Likersko vino „Irpinia“ aglianico

KRATEK OPIS

Barva: intenzivna rubinasto rdeča, ki s staranjem prehaja v granatno. Vonj: eteričen, izrazit, razpoznaven. Okus: poln, žameten, topel, suh ali zaokrožen z izrazito okroglostjo pri polsuhi, polsladki in sladki izvedbi. Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 16,00 vol. %. Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 21,0 g/l.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 15,00 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

26. „Irpinia“ podobmočje Campi Taurasini

KRATEK OPIS

Barva: rubinasto rdeča, ki s staranjem vleče na granatno rdečo. Vonj: izrazit, obstojen, razpoznaven in prijeten. Okus: suh ali polsuh, prijetno taničen, mehak, telesen. Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,00 vol. %. Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 22,0 g/l.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

a. Posebni enološki postopki

1. Predelava v peneče vino

Posebni enološki postopki

Peneča vina se pridelujejo s sekundarnim vrenjem v steklenici (tradicionalna metoda) ali s tankovsko metodo (metoda charmat).

2. Pridelava v belo vino

Posebni enološki postopki

Pridelava v belo vino iz rdečega grozdja z odstranitvijo kožic za proizvodnjo belega mošta.

3. Staranje

Posebni enološki postopki

Vina s kontrolirano označbo porekla „Irpinia“ (DOC) in navedbo podobmočja Campi Taurasini morajo biti sproščena v porabo od 1. septembra leta, ki sledi trgatvi.

Peneča vina, pridelana po tradicionalni metodi, se ne smejo sprostiti v porabo prej kot 18 mesecev od 1. oktobra leta zadnjega potrganega grozdja v zvrsti.

b. Največji donosi

1. „Irpinia“: belo vino, vključno s penečim vinom, vino rosé, vključno s penečim vinom, rdeče vino, vključno s penečim vinom, mlado vino 10 000 kilogramov grozdja na hektar

2. „Irpinia“: coda di volpe, falanghina, vključno s penečim vinom in vinom „passito“, fiano, vključno s penečim vinom in vinom „passito“, greco, vključno s penečim vinom in vinom „passito“ 12 000 kilogramov grozdja na hektar

3. „Irpinia“: piedirosso, sciascinoso, aglianico, vključno s penečim vinom, aglianico, pridelano v belo vino, vključno s penečim vinom 12 000 kilogramov grozdja na hektar

4. „Irpinia“: aglianico „passito“, likersko vino aglianico 12 000 kilogramov grozdja na hektar

5. „Irpinia“ podobmočje Campi Taurasini: aglianico 11 000 kilogramov grozdja na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

„Irpinia“, za vse vrste vina, razen za podobmočje: območja, primerna za gojenje vinske trte na celotnem upravnem ozemlju pokrajine Avellino; „Irpinia“ podobmočje Campi Taurasini: celotno upravno ozemlje naslednjih občin: Taurasi, Bonito, Castelfranci, Castelvetere sul Calore, Fontanarosa, Lapio, Luogosano, Mirabella Eclano, Montefalcione, Montemarano, Montemiletto, Paternopoli, Pietradefusi, Sant’Angelo all’Esca, San Mango sul Calore, Torre le Nocelle, Venticano, Gesualdo, Villamaina, Torella dei Lombardi, Grottaminarda, Melito Irpino, Nusco in Chiusano San Domenico.

7. Glavne sorte vinske trte

Aglianico N – ellenica

Coda di volpe bianca B – coda di volpe

Falanghina B

Fiano B

Greco B

Piedirosso N – palombina

Sciascinoso N

8. Opis povezave

Irpinia

Irpinia je zgodovinska in geografska regija južne Italije, ki je zdaj del pokrajine Avellino. Leži v srednjem vzhodnem delu Kampanije. Neobalno območje je večinoma gorato.

Pokrajina ima starodavno tradicijo vinogradništva. Odlikuje jo opazna raznolikost tal in podnebnih značilnosti, kar je posledica gorovij Partenio in Terminio, ki sekata območje. Zaradi te raznolikosti so se uveljavile različne vrste vinogradništva, ki se razlikujejo predvsem po sadilni razdalji in rasti vinske trte. Zemljišča na območju Irpinije so zelo raznolika, odvisno od lokacije.

Območje je mozaik dolin in gričev, med katerimi se vijejo številne reke in potoki. Med njimi velja omeniti Calore Irpino, Ofanto in Sele.

Posebnost so Apenini, gorovje, ki območje Irpinije deli na dva dela. Tirenska pobočja na eni strani sestavljajo okrožje Avellino. Jadranska pobočja na drugi strani sestavljajo okrožji Sant’Angelo dei Lombardi in Ariano Irpino.

Za Irpinio značilni svet je sestavljen iz gričev in vzpetin. Položnejši del vključuje nekaj bolj ali manj valovitih planot in manjših območij na dnu dolin.

Gorski del sestavljata apeninski verigi Terminio in Partenio, ki sekata območje. Z njima so se razvile različne vrste vinogradništva, ki se razlikujejo predvsem po sadilni razdalji in rasti vinske trte. Zemljišča na območju Irpinije so zelo raznolika, odvisno od lokacije.

Veliko je območij z rahlimi tlemi. Zaradi vulkanskega pepela imajo podobne lastnosti kot tla na območju okoli Vezuva, zlasti na osrednjem območju pokrajine, ki zajema kotlino Avellino in se razteza vse do območij, nastalih na eocenskih in pliocenskih usedlinah. Tla niso kamnita, pač pa so bogata z glino in hranili ter večinoma alkalna, zlasti na hribovitih območjih severnega pobočja in na vzhodnem območju.

Tu je mogoče najti najboljše primerke vinogradništva v Kampaniji: bela vina, kot so fiano, greco, coda di volpe in falanghina; ter rdeča vina, kot so aglianico, piedirosso in sciascinoso.

Zgodovinski in človeški dejavniki, povezani s takšnim območjem proizvodnje, so ključnega pomena in so z dolgoletno tradicijo prispevali k proizvodnji vin „Irpinia“.

Vinska trta se na tem območju goji že od nekdaj. Vedno je obstajala tesna povezava z reko Sabato, ki teče skozi to območje in po kateri se prebivalci imenujejo Sabinci. Livij navaja, da so bili pleme Samnitov, ki se je naselilo v povodju reke Sabato.

To območje je po zaslugi odkritja velikih nahajališč žvepla v občini Tufo cvetelo kot središče za uveljavitev in razvoj vinogradništva v 19. stoletju. Prisotnost in razpoložljivost žvepla sta pripomogli k razcvetu gojenja vinske trte v celotnem okrožju Irpinia in privedli do tehnike obdelave grozdja s proizvodi iz žvepla za zaščito grozdov pred zunanjimi patogeni.

Velik razvoj z vinom povezanega gospodarstva Irpinije v sodobnem času se je zgodil proti koncu 19. stoletja, ko so se vina iz Irpinije začela na veliko izvažati v Francijo. Vino iz Irpinije je postalo zelo iskano, pri čemer so povprečne cene znašale 25–30 lir na centaro (75 kilogramov). Vinske trte so postale najpomembnejši vir bogastva v pokrajini (A. Valente). Takrat je bilo zasajenih več kot 63 000 hektarjev območij, od tega je bilo več kot 2 000 hektarjev specializiranih (F. Madaluni, 1929).

Leta 1835 se je v publikaciji Il Giornale Economico del Principato Ulteriore (Gospodarski list pokrajine Principato Ultra) poročalo o gradnji novih vinskih kleti na območju ter o posodobitvi obstoječih objektov in opreme, kar so neizpodbitni zgodovinski dokazi. Članek se zaključi s seznamom strategij, ki jim je treba slediti.

Prepričljive dokaze vsebujejo tudi zapisniki odbora za kmetijstvo, ki je bil ustanovljen z reformo gospodarskega združenja pokrajine Principato Ultra s kraljevo uredbo ministra za kmetijstvo z dne 23. decembra 1866.

V preteklosti sta bila pridelava grozdja in vina pomemben vir dohodka za lokalno kmetijstvo. Irpinia je imela med italijanskimi pokrajinami dolgo časa vodilno vlogo pri pridelavi grozdja. Senator Arturo Marescalchi je leta 1923 v uvodu italijanskega vinogradniškega zbornika navedel, da je Irpinia z 2 319 000 hektolitri proizvedenega vina na tretjem mestu med pokrajinami v Italiji.

Na območjih, za katera so značilna tla, bogata z vulkanskim pepelom, je imela filoksera malo možnosti. Zato je bila Irpinia ob izgubi letin na drugih vinorodnih območjih pomemben vir novih zalog za proizvajalce, ki jih je epidemija uničila.

Amedeo Jannacone je v pripovedi iz leta 1934 I vini dell’Avellinese (Vina z območja Avellino) navedel: „Jasno je, da vinska industrija v Irpiniji predstavlja obsežno kmetijsko dejavnost, kar pomeni veliko kapitala v obtoku, od katerega imajo vsako leto koristi številne podeželske družine.“ Gospodarska blaginja številnih vasi v pokrajini Avellino je predvsem posledica proizvodnje in prodaje vina. Ta blaginja je prinesla nesporen napredek na vseh področjih kmetijske dejavnosti, pa tudi v življenju podeželskega prebivalstva.

V 19. stoletju je proizvodnja presegla milijon hektolitrov in se je na veliko izvažala. Vinogradniška dejavnost v pokrajini je več let poganjala kmetijsko gospodarstvo. V kmetijski zemljiški knjigi so zabeležene ogromne denarne naložbe v podeželsko gospodarstvo in družbo, ki so takrat znašale približno 500 milijonov lir. V podporo širitvi dejavnosti je bila v Irpiniji zgrajena prva železnica. Kmalu je postala znana kot ferrovia del vino (vinska železnica), saj je največja in najboljša vinogradniška območja v hribovjih Sabato in Calore neposredno povezala z največjimi italijanskimi in evropskimi trgi. Zlasti na območju, kjer se goji sorta greco, še vedno delujejo številne postaje: Tufo, Prata, Taurasi in Montemiletto.

Leta 1878 je ustanovitev Kraljeve šole za vinogradništvo in enologijo v Avellinu prispevala k temu, da je območje postalo eno od najpomembnejših italijanskih vinogradniških središč.

Zaradi šole kot gonilne sile družbenega in gospodarskega napredka je Avellino s svojim vinogradniškim sektorjem postal ena od vodilnih italijanskih pokrajin za proizvodnjo in izvoz vina, zlasti v Francijo, kot izpričujejo viri.

To je privedlo tudi do začetka poskusov za izboljšanje proizvodnih postopkov, da bi dobili zelo kakovostne vinske trte in vina ter razširili in razvili ponudbo tržnih proizvodov. Na enak način so bili narejeni prvi koraki pri proizvodnji penečih vin iz lokalnih sort vinske trte, zlasti sort fiano, greco in aglianico, in sicer s proizvodnjo po tankovski metodi ali v steklenicah po tradicionalni metodi.

Močna vinogradniška industrija v Irpiniji naj bi spodbudila razvoj močnega podpornega sektorja z razvojem delavnic, specializiranih za proizvodnjo in prodajo škropilnic in podobne specializirane opreme za vinogradništvo, skupaj z enološkimi napravami, sodi in kadmi.

Na znanstveni ravni je bila tehnična in gospodarska vrednost vin iz Irpinije večkrat priznana v študijah sort vinske trte in enoloških študijah.

Zaradi splošno razširjenega in skrbno vodenega gojenja vinskih trt v celotni Irpiniji so se skozi stoletja razvile učinkovite gojitvene oblike vinske trte, ki tehnične in proizvodne zahteve povezujejo s fiziologijo gojenih sort vinske trte.

Med njimi so: značilna gojitvena oblika, znana kot alberata taurasina (taurasinska drevesasta oblika) ali antico sistema taurasino (stari taurasinski način), ki izhaja iz etruščanskih metod ter se uporablja za sorto aglianico in rdeče sorte vinske trte. Še en sistem je sistema avellinese (avellinski način), ki se pogosto uporablja za gojenje belih sort vinske trte: greco, fiano, coda di volpe itd.

Zaradi splošno razširjenega in skrbno vodenega gojenja vinskih trt v celotni Irpiniji so se skozi stoletja razvile učinkovite gojitvene oblike vinske trte, ki tehnične in proizvodne zahteve povezujejo s fiziologijo gojenih sort vinske trte. Pomembno je tudi, da ima Irpinia zmerno podnebje brez skrajnih temperatur, ostrih zim, ledenega dežja ali snega. Poletja so razmeroma blaga. Padavine so vse leto obilne, in sicer količina padavin znaša 800–1 200 milimetrov, odvisno od območja.

Posebni temperaturne, padavinske in vetrovne razmere na tem območju so tako rekoč idealne za značilno postopno zorenje ter ravnotežje med sladkorji in kislinami, kar omogoča proizvodnjo zelo kakovostnih vin.

Te ugodne razmere so očitno posledica geografske lege, oblikovitosti pokrajine ter velikih temperaturnih razlik med dnevom in nočjo. To je zlasti ugodno v obdobjih, ko grozdje pridobiva barvo in dozoreva.

Te razmere so odlične za rast vinske trte in postopen razvoj vseh značilnih sestavin grozdja, ki dozoreva. Omogočajo tudi pridelavo grozdja s popolnoma uravnoteženimi kislinami in sladkorji, ki daje peneča vina z zelo razpoznavnimi senzoričnimi notami. Opozoriti je treba tudi, da je bila ta pokrajina po drugi svetovni vojni eno od prvih območij v Italiji, na katerih se je razvila proizvodnja kakovostnih belih vin, ki jih je bilo takrat težko hraniti in prevažati. Značilnosti tal in podnebja z uporabo sodobnih tehnologij omogočajo proizvodnjo belih vin, vin rosé in belih vin iz rdečega grozdja, ki imajo odločilne in razpoznavne lastnosti. V 70. letih prejšnjega stoletja se je po zaslugi teh vin to območje uveljavilo kot eno od najuglednejših v proizvodnji trpkih belih vin z odločilnimi in razpoznavnimi lastnostmi.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Območje proizvodnje vina

Pravni okvir:

v nacionalni zakonodaji

Vrsta dodatnega pogoja:

odstopanje od proizvodnje na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Vsi postopki vinifikacije in obdelave vin s kontrolirano označbo porekla „Irpinia“, z navedbo sorte vinske trte ali brez nje, in vina „Irpinia“ z navedbo podobmočja Campi Taurasini morajo potekati na ozemlju pokrajine Avellino. Tudi vsaka predelava v peneče vino ali staranje mora potekati v pokrajini.

Dovoljenja za odstopanja, odobrena na podlagi člena 5 specifikacije proizvoda za DOC „Irpinia“ iz priloge k ministrski uredbi z dne 13. septembra 2005, ostanejo veljavna.

Opis in predstavitev

Pravni okvir:

v nacionalni zakonodaji

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

V opisu in predstavitvi vin s kontrolirano označbo porekla „Irpinia“ mora biti sorta vinske trte, če je primerno, na etiketi navedena za označbo „Irpinia“. Črke ne smejo biti večje od črk, uporabljenih za navedbo označbe porekla.

Za vina vrste „Irpinia“ aglianico, pridelana v belo vino, in za peneča vina je obvezna navedba „pridelano v belo vino“. Neposredno pod imenom „Irpinia“ aglianico mora biti navedena s črkami, ki niso večje od črk, uporabljenih za navedbo označbe porekla.

Letnik

Leto pridelave grozdja mora biti vedno navedeno na steklenicah, v katerih je vino s kontrolirano označbo porekla „Irpinia“. Izjema velja za neletniška peneča vina in likerska vina.

„Vigna“ (vinograd)

Izraz „vigna“, ki mu sledi ime zadevnega kraja, se lahko navede na etiketah v skladu z veljavnimi predpisi.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/17662

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.