SL Uradni list Evropske unije C 101/6

Mnenje evropskega nadzornika za varstvo podatkov o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom – „Strategija o izvajanju notranje varnosti EU: pet korakov k varnejši Evropi“

2011/C 101/02

EVROPSKI NADZORNIK ZA VARSTVO PODATKOV JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 16 Pogodbe,

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah ter zlasti členov 7 in 8 Listine,

ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (1),

ob upoštevanju zahteve po posvetovanju z ENVP v skladu z Uredbo ES št. 45/2001 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (2), zlasti člena 41 Uredbe –

SPREJEL NASLEDNJE MNENJE:

I. UVOD

1. Komisija je 22. novembra 2010 sprejela sporočilo z naslovom: „Strategija o izvajanju notranje varnosti EU: pet korakov k varnejši Evropi“ (v nadaljnjem besedilu: sporočilo) (3). Sporočilo je bilo poslano evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov (ENVP), da bi se Komisija z njim posvetovala.

2. ENVP je zadovoljen, da ga je Komisija zaprosila za mnenje. ENVP je že pred sprejetjem sporočila podal neformalne pripombe o osnutku besedila, od katerih so bile nekatere upoštevane v končni različici sporočila.

Ozadje sporočila

3. Strategija notranje varnosti EU, obravnavana v sporočilu, je bila sprejeta 23. februarja 2010 v okviru španskega predsedstva. (4) Strategija določa evropski model varnosti, ki med drugim vključuje ukrepe pri kazenskem pregonu, pravosodno sodelovanje, upravljanje meja in civilno zaščito, ob ustreznem upoštevanju skupnih evropskih vrednot, kot so temeljne pravice. Štirje glavni cilji strategije so: — javnosti predstaviti sedanje instrumente EU, ki državljanom EU že pomagajo zagotavljati varnost in svobodo ter dodano vrednost EU na tem področju; — nadaljevati razvoj skupnih orodij in politik s celovitejšim pristopom, ki obravnava tudi vzroke negotovosti in ne le posledice; — okrepiti kazenski pregon in pravosodno sodelovanje, upravljanje meja, civilno zaščito in obvladovanje nesreč.

4. Namen strategije notranje varnosti EU je obravnavati najhujše nevarnosti in izzive za varnost EU, kot so huda kazniva dejanja in organizirani kriminal, terorizem in kibernetski kriminal, upravljanje zunanjih meja EU ter večja odpornost na naravne nesreče in nesreče, ki jih povzroči človek. Strategija določa splošne smernice, načela in navodila o načinih, kako bi se morala EU odzvati na ta vprašanja, ter poziva Komisijo, naj predlaga časovno opredeljene ukrepe za izvajanje strategije.

5. Poleg tega se je v tej zvezi pomembno sklicevati na najnovejše sklepe Sveta za pravosodje in notranje zadeve o oblikovanju in izvajanju političnega cikla EU za organizirani kriminal in hude oblike mednarodne kriminalitete, sprejete 8. in 9. novembra 2010 (5) (v nadaljnjem besedilu: sklepi iz novembra 2010). V tem dokumentu so upoštevani sklepi Sveta o strukturi notranje varnosti za leto 2006 (6) in naveden poziv Svetu in Komisiji, naj opredelita vsestransko strategijo notranje varnosti EU na podlagi skupnih vrednot EU in načel, kot so znova potrjeni v Listini EU o temeljnih pravicah. (7)

6. Sklepi iz novembra 2010 se med smernicami in cilji za izvajanje strategije notranje varnosti EU nanašajo na razmislek o proaktivnem pristopu na podlagi obveščevalnih podatkov, tesnem sodelovanju med agencijami EU, vključno z nadaljnjim izboljšanjem izmenjave informacij med njimi in ciljem ozaveščanja državljanov glede pomena dejavnosti Unije na področju varstva in zaščite. V sklepih je še poziv Komisiji, naj skupaj s strokovnjaki iz ustreznih agencij in držav članic razvije večletni strateški načrt za vsako prednostno nalogo, v katerem bo opredeljena najustreznejša strategija za rešitev težave. Komisijo še pozivajo, naj po posvetu s strokovnjaki iz držav članic in agencij EU razvije neodvisni mehanizem za oceno izvajanja večletnega strateškega načrta. ENVP se bo k tem vprašanjem vrnil pozneje v tem mnenju, ker so tesno povezana z varstvom osebnih podatkov, zasebnostjo in drugimi povezanimi temeljnimi pravicami in svoboščinami oziroma pomembno vplivajo nanje.

Vsebina in cilj sporočila

7. V sporočilu je predlaganih pet strateških ciljev, ki so vsi povezani z zasebnostjo in varstvom podatkov: — razbijanje mednarodnih kriminalnih mrež, — preprečevanje terorizma ter obravnavanje radikalizacije in novačenja, — zvišanje ravni varnosti v kibernetičnem prostoru za državljane in podjetja, — povečanje varnosti z upravljanjem meja in — povečanje odpornosti Evrope na krize in nesreče.

8. V strategiji o izvajanju notranje varnosti EU, kot je predlagana v sporočilu, je predstavljen skupni program za države članice, Evropski parlament, Komisijo, Svet, agencije in druge, vključno s civilno družbo in lokalnimi organi, in predlagano, kako bi morali vsi sodelovati v naslednjih štirih letih za doseganje ciljev strategije o izvajanju varnosti EU.

9. Sporočilo gradi na Lizbonski pogodbi in potrjuje smernice stockholmskega programa (in njegovega akcijskega načrta), v katerem je v poglavju 4.1 poudarjena potreba po vsestranski strategiji notranje varnosti EU, ki temelji na spoštovanju temeljnih pravic, mednarodni zaščiti in pravni državi. Poleg tega bi morali razvoj, spremljanje in izvajanje strategije notranje varnosti v skladu s stockholmskim programom postati ena od prednostnih nalog odbora za notranjo varnost, ustanovljenega na podlagi člena 71 PDEU. Da se zagotovi učinkovito izvajanje strategije notranje varnosti, mora vključevati tudi varnostne vidike celostnega upravljanja meja in po potrebi pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah v zvezi z operativnim sodelovanjem na področju notranje varnosti. V tej zvezi je pomembno še navesti, da stockholmski program zahteva celostni pristop k strategiji notranje varnosti, ki bi moral upoštevati tudi strategijo zunanje varnosti, razvite v EU, in druge politike EU, zlasti tiste v zvezi z notranjim trgom.

Namen mnenja

10. Sporočilo se nanaša na različna politična področja, ki so sestavni del splošno znanega pojma v Evropski uniji „notranja varnost“ ali vplivajo nanj.

11. Namen tega mnenja ni analizirati vseh političnih področij in posebnih tem, zajetih v tem sporočilu, ampak: — pregledati cilje strategije notranje varnosti, predlagane v sporočilu, s posebnega vidika zasebnosti in varstva podatkov ter poudariti potrebne povezave z drugimi strategijami, o katerih se trenutno razpravlja in se jih sprejema na ravni EU; — določiti število pojmov in konceptov o varstvu podatkov, ki jih je treba upoštevati pri oblikovanju, razvoju in izvajanju strategije notranje varnosti na ravni EU; — predstaviti predloge, če je to koristno in primerno, kako bi lahko pri izvajanju ukrepov, predlaganih v sporočilu, najbolje upoštevali pomisleke v zvezi z varstvom podatkov.

12. ENVP bo to storil zlasti s poudarjanjem povezav med strategijo notranje varnosti in strategijo za upravljanje informacij ter z dejavnostmi za vsestranski okvir varstva podatkov. ENVP se bo tudi skliceval na pojme, kot so: najboljše razpoložljive metode in „vgrajena zasebnost“, ocena učinka na varstvo zasebnosti in podatkov ter pravic posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ki neposredno vplivajo na oblikovanje in izvajanje strategije notranje varnosti. V mnenju bo podal še pripombe o številnih izbranih političnih področjih, kot so integrirano upravljanje meja, vključno z evropskim sistemom nadzorovanja meja EUROSUR in Evropsko agencijo za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije FRONTEX, ter drugih področjih, kot sta kibernetični prostor in program za sledenje financiranja terorističnih dejavnosti TFTP.

II. SPLOŠNE PRIPOMBE

Potreba po bolj vsestranskem, vključujočem in „strateškem“ pristopu k strategijam notranje varnosti EU

13. Številne strategije EU, ki temeljijo na Lizbonski pogodbi in stockholmskem programu ter posredno ali neposredno vplivajo na varstvo podatkov, se trenutno obravnavajo in predlagajo na ravni EU. Strategija notranje varnosti je ena od teh in je tesno povezana z drugimi strategijami (obravnavanimi v najnovejših sporočilih Komisije ali predvidenimi za bližnjo prihodnost), kot so strategija EU za upravljanje informacij in evropski model za izmenjavo informacij, strategija o izvajanju Listine EU o temeljnih pravicah, vsestranska strategija varstva podatkov in politika EU za boj proti terorizmu. ENVP v tem mnenju namenja posebno pozornost povezavam s strategijo upravljanja informacij in vsestranskemu okviru varstva podatkov na podlagi člena 16 PDEU, ki je z vidika varstva podatkov najbolj očitno povezan s političnimi povezavami.

14. Vse te strategije sestavljajo zapleten „skupek“ medsebojno povezanih političnih smernic, programov in akcijskih načrtov, ki zahtevajo vsestranski in celosten pristop na ravni EU.

15. Splošneje bi ta pristop „povezovanja strategij“, če bi se uveljavil v prihodnjih ukrepih, pokazal, da na ravni EU obstaja vizija glede strategij EU in da so te strategije ter najnovejša sprejeta sporočila, izdelana na njihovi podlagi, tesno povezana, kar je tudi res, saj je vsem skupna referenčna točka stockholmski program. Zaradi tega bi nastale tudi pozitivne sinergije med različnimi politikami, ki spadajo na področje svobode, varnosti in pravice, in bi se preprečilo vsakršno mogoče podvajanje dela in prizadevanj na tem področju. Enako pomembno je, da bi ta pristop vodil tudi v učinkovitejšo in doslednejšo uporabo pravil za varstvo podatkov v okviru vseh povezanih strategij.

16. ENVP poudarja, da je eden od stebrov strategije notranje varnosti učinkovito upravljanje informacij v Evropski uniji, ki bi moralo temeljiti na načelih nujnosti in sorazmernosti, da se upraviči potreba po izmenjavi informacij.

17. Poleg tega, kot je navedeno v mnenju ENVP o sporočilu o upravljanju informacij (8), ENVP poudarja, da je vse nove zakonodajne ukrepe, ki bi olajšali hrambo in izmenjavo osebnih podatkov, mogoče predlagati le, če temeljijo na konkretnih dokazih o njihovi potrebi (9). To zakonsko zahtevo bi bilo treba pri izvajanju strategije notranje varnosti preoblikovati v pristop proaktivne politike. Potreba po vsestranskem pristopu k strategiji notranje varnosti tudi obvezno pogojuje potrebo po oceni vseh sedanjih instrumentov in orodij na področju notranje varnosti pred predlaganjem novih.

18. ENVP v tej zvezi tudi predlaga pogostejšo uporabo določb o redni oceni sedanjih instrumentov, kot so vključene v direktivo o hrambi podatkov, ki se trenutno ocenjuje. (10)

Varstvo podatkov kot eden od ciljev strategije notranje varnosti

19. Sporočilo se nanaša na varstvo osebnih podatkov v odstavku z naslovom „Varnostne politike, ki temeljijo na skupnih vrednotah“, v katerem je navedeno, da morajo orodja in ukrepi za izvajanje strategije notranje varnosti temeljiti na skupnih vrednotah, vključno z načelom pravne države in spoštovanjem temeljnih pravic, kakor so določene v Listini EU o temeljnih pravicah. S tem v zvezi ta določa, da „je treba pri izmenjavi podatkov za namene učinkovitega kazenskega pregona v EU varovati zasebnost posameznikov in njihovo temeljno pravico do varstva osebnih podatkov“.

20. To je sicer dobrodošla izjava. Vendar je kot take ni mogoče šteti, da v strategiji notranje varnosti zadostno obravnava vprašanje varstva podatkov. Varstvo podatkov v sporočilu ni niti dopolnjeno (11) niti ni pojasnjeno, kako bo pri ukrepih za izvajanje strategije notranje varnosti zagotovljeno spoštovanje varstva zasebnosti in osebnih podatkov.

21. ENVP meni, da bi moral biti eden od ciljev strategije o izvajanju notranje varnosti splošno znano varstvo, ki bi zagotavljalo pravo ravnotežje med varstvom državljanov pred sedanjimi nevarnostmi, po eni strani, ter varstvom njihove zasebnosti in pravico do varstva osebnih podatkov, po drugi strani. Z drugimi besedami, pri razvoju strategije notranje varnosti je treba pomisleke glede varnosti in zasebnosti jemati enako resno, kar bi bilo v skladu s stockholmskim programom in sklepi Sveta.

22. Skratka, zagotavljanje varnosti, pri kateri se v celoti spoštuje varstvo zasebnosti in podatkov, bi moralo biti navedeno kot glavni cilj strategije notranje varnosti EU. To bi se moralo kazati v vseh ukrepih, ki jih sprejemajo države članice in institucije EU, za izvajanje strategije.

23. ENVP se v tej zvezi sklicuje na sporočilo (2010) 609 o celovitem pristopu k varstvu osebnih podatkov v Evropski uniji (12). ENVP bo kmalu podal mnenje o tem sporočilu, vendar tukaj opozarja, da ni mogoče vzpostaviti učinkovite strategije notranje varnosti brez podpore zanesljivega sistema varstva podatkov, ki jo dopolnjuje, in brez zagotavljanja medsebojnega zaupanja in večje učinkovitosti.

III. POJMI IN KONCEPTI PRI OBLIKOVANJU IN IZVAJANJU STRATEGIJE NOTRANJE VARNOSTI

24. Jasno je, da nekateri od ukrepov, ki izhajajo iz ciljev strategije notranje varnosti, lahko povečajo tveganja za varstvo zasebnosti posameznika in podatkov. ENVP želi za uravnoteženje teh tveganj posebej opozoriti na pojme, kot so „vgrajena zasebnost“, ocena učinka na varstvo zasebnosti in podatkov, pravice posameznikov, na katere se osebni podatki nanašajo, in najboljše razpoložljive metode. Vsi ti pojmi bi morali biti upoštevani pri izvajanju strategije notranje varnosti in bi lahko koristno prispevali k politiki, ki bolj upošteva zasebnost in je usmerjena na varstvo podatkov na tem področju.

Vgrajena zasebnost

25. ENVP je ob različnih priložnostih in v različnih mnenjih zagovarjal pojem „vgrajene“ zasebnosti („privacy by design“ ali „privacy by default“). Ta pojem se trenutno razvija za zasebni in javni sektor in mora zato imeti pomembno vlogo v okviru notranje varnosti EU ter na področjih policije in pravosodja (13).

26. V sporočilu ta pojem ni naveden. ENVP predlaga, naj se ta pojem navede v ciljno usmerjenih ukrepih, ki se bodo predlagali in sprejeli za izvajanje strategije notranje varnosti, zlasti v okviru četrtega cilja „Povečanje varnosti z upravljanjem meja“, v katerem je jasno navedena večja uporaba novih tehnologij za mejne kontrole in nadzorovanje meja.

Ocena učinka na varstvo zasebnosti in varstvo podatkov

27. ENVP poziva Komisijo, naj v sklopu prihodnjega dela na oblikovanju in izvajanju strategije notranje varnosti na podlagi sporočila razmisli, kaj naj bi pomenila „ocena učinka na varstvo zasebnosti in podatkov“ na območju svobode, varnosti in pravice, še zlasti pri strategiji notranje varnosti.

28. Sporočilo se nanaša na ocene groženj in tveganj, kar je dobrodošlo. Vendar se v nobeni točki ne nanaša na ocene učinka na varstvo zasebnosti in podatkov. ENVP je prepričan, da je delo na izvajanju sporočila o strategiji notranje varnosti dobra priložnost za izvedbo takih ocen učinka na varstvo zasebnosti in podatkov v okviru notranje varnosti. ENVP ugotavlja, da ta vidik ni podrobneje pojasnjen niti v tem sporočilu niti v Smernicah Evropske komisije o oceni učinka (14) in ga tudi ne preoblikuje v politično zahtevo.

29. ENVP zato priporoča podrobnejše in strožje ocene učinka na varstvo zasebnosti in podatkov za prihodnje instrumente, bodisi kot ločene ocene bodisi kot del splošne ocene učinka na temeljne pravice, ki jo izvede Komisija. V tej oceni učinka bi morali biti poleg določenih splošnih načel in analizirane mogoče politike, kot je to primer zdaj, priporočeni še posebni in konkretni zaščitni ukrepi.

30. Zato je treba oblikovati posebne kazalnike in značilnosti za zagotovitev, da bo temeljito proučen vsak predlog, ki vpliva na varstvo zasebnosti in podatkov na področju notranje varnosti EU, vključno z vidiki, kot so sorazmernost, nujnost in načelo omejitve namena.

31. Poleg tega bi se bilo v tej zvezi koristno sklicevati na člen 4 priporočila o radiofrekvenčni identifikaciji (15), v katerem je Komisija države članice pozvala, naj zagotovijo, da industrija skupaj z ustreznimi zainteresiranimi stranmi civilne družbe razvije okvir za ocene učinka na varstvo zasebnosti in podatkov. Tudi v Madridski resoluciji, ki je bila sprejeta novembra 2009 na mednarodni konferenci pooblaščencev za varstvo zasebnosti in podatkov, se je spodbudilo izvajanje ocen učinka na varstvo zasebnosti in podatkov pred uvedbo novih informacijskih sistemov in tehnologij za obdelavo osebnih podatkov ali bistvenih sprememb sedanje obdelave.

Pravice posameznikov, na katere se podatki nanašajo

32. ENVP ugotavlja, da v sporočilu ni posebej obravnavano vprašanje pravic posameznikov, na katere se podatki nanašajo, ki je ključni element varstva podatkov in bi moralo vplivati na oblikovanje strategije notranje varnosti. Treba je zagotoviti, da imajo državljani v različnih sistemih in instrumentih v zvezi z notranjo varnostjo EU podobne pravice glede načina obdelave svojih osebnih podatkov.

33. S številnimi sistemi, na katere se sklicuje v sporočilu, se vzpostavljajo posebna pravila o pravicah posameznikov (ciljno usmerjena tudi na kategorije posameznikov, kot so žrtve, osumljeni storilci kaznivih dejanj ali migranti), na katere se podatki nanašajo, vendar so med temi sistemi in instrumenti velike razlike, ki niso ustrezno utemeljene.

34. ENVP zato Komisijo poziva, naj v bližnji prihodnosti temeljiteje prouči vprašanje poenotenja pravic posameznikov, na katere se podatki nanašajo, v EU v okviru strategij notranje varnosti in upravljanja informacij.

35. Posebno pozornost je treba nameniti sredstvom za uveljavljanje pravic. Strategija notranje varnosti bi morala zagotoviti, da upravljavci podatkov zagotovijo zlahka dostopne, učinkovite in cenovno dostopne pritožbene postopke vsakič, ko niso v celoti upoštevane pravice posameznikov.

Najboljše razpoložljive metode

36. Izvajanje strategije notranje varnosti bo zagotovo temeljilo na uporabi infrastrukture IT, ki bo podpirala ukrepe, predvidene v sporočilu. Najboljše razpoložljive metode je mogoče razumeti kot način omogočanja pravilnega ravnotežja med doseganjem ciljev strategije notranje varnosti in spoštovanjem pravic posameznikov. ENVP bi rad v tej zvezi ponovil priporočilo iz prejšnjih mnenj (16) glede potrebe, da Komisija skupaj z zainteresiranimi stranmi iz industrije opredeli in spodbuja konkretne ukrepe za uporabo najboljših razpoložljivih metod. Najboljše razpoložljive metode pomenijo najučinkovitejšo in najnaprednejšo stopnjo v razvoju tehnologije in njihovega načina delovanja, ki kaže praktično primernost posameznih metod kot podlage za določitev meje dokazljivosti v skladu z okvirom EU za varstvo zasebnosti in podatkov. Ta pristop je popolnoma skladen z zgoraj navedenim pristopom „vgrajene zasebnosti“.

37. Kadar je to ustrezno in izvedljivo, morajo biti o najboljših razpoložljivih metodah izdelani referenčni dokumenti za določanje smernic in zagotavljanje večje pravne varnosti pri dejanskem izvajanju ukrepov, ki jih določa strategija notranje varnosti. To bi lahko tudi pospešilo usklajevanje takih ukrepov v različnih državah članicah. Ne nazadnje bodo opredelitev zasebnosti in najboljše razpoložljive metode, ki upoštevajo varnost, omogočile vlogo nadzornika organov za varstvo podatkov z zagotavljanjem tehničnih referenc za varstvo zasebnosti in podatkov, ki jih bodo sprejeli upravljavci podatkov.

38. ENVP opozarja še na pomen pravilne usklajenosti strategije notranje varnosti z dejavnostmi, ki se že izvajajo na podlagi sedmega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj ter okvirnega programa o varnosti in varstvu svoboščin. Skupna vizija za zagotavljanje najboljših razpoložljivih metod bo omogočila inovacije znanja in sposobnosti, potrebne za varstvo državljanov glede spoštovanja temeljnih pravic.

39. Nazadnje ENVP opozarja na vlogo, ki jo lahko ima Evropska agencija za varnost omrežij in informacij (European Network and Information Security Agency – ENISA) pri oblikovanju smernic in oceni varnostnih zmožnosti, potrebnih za zagotavljanje celovitosti in razpoložljivosti sistemov IT, ter pri spodbujanju najboljših razpoložljivih metod. ENVP v tej zvezi pozdravlja vključitev Agencije kot ključnega akterja pri izboljšanju zmožnosti za odzivanje na kibernetske napade in boj proti kibernetskemu kriminalu. (17)

Jasna opredelitev akterjev in njihovih vlog

40. V tej zvezi je treba jasneje opredeliti akterje, ki so del strukture notranje varnosti ali k njej prispevajo. Sporočilo se nanaša na različne akterje in zainteresirane strani, kot so državljani, sodstvo, agencije EU, nacionalni organi, policija in podjetja. Posebne vloge in pristojnosti bi morale biti ustrezneje obravnavane v posebnih ukrepih, predlaganih za izvajanje strategije notranje varnosti.

IV. POSEBNE PRIPOMBE NA PODROČJIH POLITIKE, POVEZANIH S STRATEGIJO NOTRANJE VARNOSTI

Celostno upravljanje meja

41. Sporočilo se nanaša na dejstvo, da lahko EU od začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe bolje izkorišča sinergije med politikami upravljanja meja v zvezi z gibanjem oseb in pretokom blaga. V zvezi z gibanjem oseb je navedeno, da „lahko EU obravnava upravljanje migracij in boj proti kriminalu kot vzporedna cilja strategije celostnega upravljanja meja“. V dokumentu se upravljanje meja šteje za potencialno močno sredstvo preprečevanja hudih kaznivih dejanj in organiziranega kriminala (18).

42. ENVP še ugotavlja, da je Komisija določila tri strateške stebre: 1) večja uporaba novih tehnologij za mejne kontrole (druga generacija schengenskega informacijskega sistema (SIS II, vizumski informacijski sistem (VIS), vstopni/izstopni sistem in program evidentiranja potnikov), 2) večja uporaba novih tehnologij za nadzor meja (evropski sistem nadzorovanja meja, EUROSUR) in 3) okrepljeno usklajevanje držav članic v okviru agencije FRONTEX.

43. ENVP želi izkoristiti to mnenje, da spomni na svoje zahteve iz številnih prejšnjih mnenj, to je, da se na ravni EU vzpostavi jasna politika upravljanja meja, ki bo v celoti spoštovala pravila varstva podatkov. ENVP je prepričan, da je trenutno delo v okviru strategije notranje varnosti in upravljanja informacij zelo dobra priložnost za sprejetje konkretnih korakov k doslednemu pristopu politike na teh področjih.

44. ENVP ugotavlja, da se sporočilo ne nanaša le na sedanje obsežne informacijske sisteme in sisteme, ki bodo lahko uvedeni v bližnji prihodnosti (kot so SIS, SIS II in VIS), ampak po istem postopku tudi na sisteme, ki bi jih Komisija lahko predlagala v prihodnosti, vendar odločitev o njih še ni bila sprejeta (tj. program evidentiranja potnikov in vstopni/izstopni sistem). V tej zvezi je treba opozoriti, da je še vedno treba natančneje opredeliti ter dokazati cilje in zakonitost uvedbe teh sistemov, tudi z vidika rezultatov posebnih ocen učinkov, ki jih izvede Komisija. V nasprotnem primeru je sporočilo mogoče brati kot predvidevanje postopka odločanja in zato neupoštevanje dejstva, da končna odločitev o uporabi programa evidentiranja potnikov in vstopnem/izstopnem sistemu, ki naj bi se uvedla v Evropski uniji, še ni bila sprejeta.

45. ENVP zato predlaga, da se je treba pri prihodnjem delu v zvezi z izvajanjem strategije notranje varnosti izogniti takim predvidevanjem. Kot je bilo navedeno zgoraj, je treba vsako odločitev o uvedbi novih obsežnih informacijskih sistemov, ki posegajo v zasebnost, sprejeti šele po ustrezni oceni vseh sedanjih sistemov, ob ustreznem upoštevanju nujnosti in sorazmernosti.

EUROSUR

46. V sporočilu je navedeno, da bo Komisija leta 2011 predložila zakonodajni predlog o vzpostavitvi sistema EUROSUR, s katerim bo prispevala k notranji varnosti in boju proti kriminalu. Omenjeno je še, da bo sistem EUROSUR uporabljal nove tehnologije, ki so bile razvite v okviru raziskovalnih projektov in dejavnosti, financiranih s strani EU, kot so satelitski posnetki za odkrivanje in sledenje ciljev na morskih mejah, npr. hitrih čolnov, ki transportirajo droge v EU.

47. ENVP v tej zvezi opozarja, da ni jasno, ali bo v zakonodajnem predlogu o sistemu EUROSUR, ki ga bo Komisija predložila leta 2011, predvidena tudi obdelava osebnih podatkov v okviru sistema EUROSUR, in če bo, v kakšnem obsegu. Komisija o tem v sporočilu nima jasnega stališča. To vprašanje je še pomembnejše, ker Komisija sistem EUROSUR in agencijo FRONTEX jasno povezuje na taktični, operativni in strateški ravni (glej pripombe spodaj o agenciji FRONTEX) ter zahteva tesno sodelovanje med obema.

Obdelava osebnih podatkov pri agenciji FRONTEX

48. ENVP je 17. maja 2010 (19) podal mnenje o reviziji uredbe FRONTEX, v katerem je pozval k pravi razpravi in poglobljenemu razmisleku o vprašanju varstva podatkov v okviru krepitve sedanjih nalog agencije FRONTEX in dodelitve novih pristojnosti.

49. V sporočilu se sklicuje na potrebo po krepitvi prispevka agencije FRONTEX na zunanjih mejah na podlagi četrtega cilja Povečanje varnosti z upravljanjem meja. V tej zvezi je v sporočilu navedeno, da Komisija na podlagi izkušenj in v okviru celovitega pristopa EU k upravljanju informacij meni, da bo omogočanje obdelave in uporabe te informacije agenciji FRONTEX, z omejenim obsegom in v skladu z jasno opredeljenimi pravili za upravljanje osebnih podatkov, precej prispevalo k uničenju kriminalnih organizacij. To je nov pristop v primerjavi s predlogom Komisije o reviziji uredbe FRONTEX, o kateri se trenutno razpravlja v Evropskem parlamentu in Svetu, in v katerem ni nič določeno glede obdelave osebnih podatkov.

50. Na podlagi tega ENVP pozdravlja dejstvo, da so v sporočilu navedene okoliščine, v katerih bi bila taka obdelava lahko potrebna (npr. analiza tveganj, večja učinkovitost skupnih operacij ali izmenjava informacij z Europolom). Natančneje, v sporočilu je pojasnjeno, da trenutnih informacij o članih mrež trgovine z ljudmi oziroma drogami – ki jih je zasledila agencija FRONTEX – ni mogoče uporabiti za analizo tveganja ali boljše ciljno usmerjanje prihodnjih skupnih operacij. Zadevni podatki o osumljenih storilcih kaznivih dejanj tudi niso na voljo pristojnim nacionalnim organom ali Europolu za nadaljnjo preiskavo.

51. Vendar ENVP ugotavlja, da se sporočilo ne nanaša na tekočo razpravo o reviziji pravnega okvira agencije FRONTEX, ki, kot je bilo navedeno, rešuje to vprašanje, da bi zagotovila zakonodajne rešitve. Poleg tega je mogoče besedilo sporočila, ki poudarja vlogo agencije FRONTEX, v okviru cilja uničenja kriminalnih organizacij brati kot razširitev njegovega mandata. ENVP predlaga, naj se ta točka upošteva pri reviziji uredbe FRONTEX in izvajanju strategije notranje varnosti.

52. ENVP še opozarja na potrebo po zagotavljanju, da se ne podvajajo naloge med Europolom in agencijo FRONTEX. V tej zvezi pozdravlja navedbo v sporočilu, da je treba preprečiti podvajanje nalog med agencijo FRONTEX in Europolom. Vseeno bi bilo treba to vprašanje jasneje obravnavati v revidirani uredbi FRONTEX in ukrepih za izvajanje strategije notranje varnosti, ki določajo tesno sodelovanje med agencijo FRONTEX in Europolom. To je še zlasti pomembno z vidika načel omejitve namena in kakovosti podatkov. Ta pripomba se nanaša tudi na prihodnje sodelovanje med agencijami, kot sta Evropska agencija za varnost omrežij in informacij (ENISA) ali Evropski urad za podporo azilu.

Uporaba biometričnih podatkov

53. Komisija ne obravnava posebej sedanje večje uporabe biometričnih podatkov na območju svobode, varnosti in pravice, vključno z obsežnimi IT-sistemi in drugimi orodji za upravljanje meja EU.

54. ENVP zato izkorišča to priložnost, da spomni na svoje predloge (20), da je treba to močno občutljivo zadevo z vidika varstva podatkov resno obravnavati pri izvajanju strategije notranje varnosti, zlasti v okviru upravljanja meja.

55. ENVP še priporoča, da se oblikuje jasna in stroga politika o uporabi biometričnih podatkov na območju svobode, varnosti in pravice, ki bo temeljila na premišljeni oceni – za vsak primer posebej – potrebe po uporabi biometričnih podatkov ob popolnem spoštovanju temeljnih načel varstva podatkov, kot so sorazmernost, nujnost in omejitev namena.

Program za sledenje financiranja terorističnih dejavnosti

56. V sporočilu je napovedano, da bo Komisija leta 2011 razvila politiko EU za pridobivanje in analizo podatkov o finančnih transakcijah na ozemlju EU. ENVP se s tem v zvezi sklicuje na mnenje z dne 22. junija 2010 o obdelavi in posredovanju podatkov o sporočilih glede finančnih plačil iz Evropske unije Združenim državam Amerike za namene programa za sledenje financiranja terorističnih dejavnosti (TFTP II) (21). Vse kritične pripombe v tem mnenju tudi veljajo in se uporabljajo v okviru predvidenega dela v zvezi z okvirom EU o podatkih o finančnih transakcijah. Zato bi jih bilo treba upoštevati v razpravah o tem vprašanju. Posebno pozornost je treba nameniti sorazmernosti pridobivanja in obdelave velikih količin podatkov o osebah, ki niso osumljene, in vprašanju učinkovitega nadzora neodvisnih organov in sodstva.

Varnost za državljane in podjetja v kibernetskem prostoru

57. ENVP poudarja pomen, ki je v sporočilu namenjen preventivnim ukrepom na ravni EU, in meni, da je krepitev varnosti IT-omrežij ključna za dobro delovanje informacijske družbe. ENVP tudi podpira posebne dejavnosti za izboljšanje odzivanja na kibernetske napade, vzpostavljanje zmogljivosti na področju kazenskega pregona in sodstva ter ustvarjanje partnerstev z industrijo za pooblastitev državljanov in podjetij. Vloga Evropske agencije za varnost omrežij in informacij, ki omogoča številne ukrepe, določene s tem ciljem, je dobrodošla.

58. Vendar se v strategiji o izvajanju notranje varnosti ne razpravlja na široko o ukrepih kazenskega pregona, predvidenih v kibernetskem prostoru, o tem, kako lahko te dejavnosti ogrožajo pravice posameznika in kakšni bi morali biti potrebni zaščitni ukrepi. ENVP poziva k ambicioznejšemu pristopu k ustreznim jamstvom; ki bi moral biti določen za varstvo temeljnih pravic vseh posameznikov, vključno s tistimi, ki jih lahko zadevajo ukrepi, namenjeni proti morebitnim kriminalnim dejanjem na tem področju.

V. SKLEPNE UGOTOVITVE IN PRIPOROČILA

59. ENVP poziva k povezavi različnih strategij EU in sporočil pri izvajanju strategije notranje varnosti. Temu pristopu bi moral slediti konkreten akcijski načrt, podprt z dejansko oceno potreb, katerega rezultat bi morala biti vsestranska, celostna in dobro strukturirana politika EU o strategiji notranje varnosti.

60. ENVP še izkorišča to priložnost, da poudari pomembnost zakonske zahteve po stvarni oceni vseh sedanjih instrumentov, ki se uporabljajo v okviru strategije notranje varnosti in izmenjave informacij, preden se predlagajo novi. V tej zvezi se zelo priporoča vključitev določb, ki zahtevajo redne ocene učinkovitosti zadevnih instrumentov.

61. ENVP predlaga, naj se pri pripravi večletnega strateškega načrta, zahtevanega v sklepih Sveta iz novembra 2010, upošteva tekoče delo o vsestranskem okviru varstva podatkov na podlagi člena 16 PDEU, zlasti sporočila (2009) 609.

62. ENVP podaja številne predloge o pojmih in konceptih, upoštevnih z vidika varstva osebnih podatkov, ki jih je treba upoštevati pri strategiji notranje varnosti, kot so vgrajena zasebnost, ocena učinka varstva zasebnosti in podatkov in najboljše razpoložljive metode.

63. ENVP priporoča, naj se za izvajanje prihodnjih instrumentov izvede ocena učinka na varstvo zasebnosti in podatkov, bodisi kot ločena ocena bodisi kot del splošne ocene učinka na temeljne pravice, ki jo izvede Komisija.

64. ENVP še poziva Komisijo, naj oblikuje skladnejšo in doslednejšo politiko o temeljnih pogojih za uporabo biometričnih podatkov pri strategiji notranje varnosti ter na ravni EU poveča usklajenost na področju pravic posameznikov, na katere se nanašajo podatki.

65. ENVP nazadnje podaja številne pripombe o obdelavah osebnih podatkov v okviru upravljanja meja, zlasti pri agenciji FRONTEX in po možnosti v okviru sistema EUROSUR.

V Bruslju, 17. decembra 2010 Peter HUSTINX Evropski nadzornik za varstvo podatkov

(1) UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

(2) UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

(3) COM(2010) 673 konč.

(4) Dokument 5842/2/10.

(5) 3043. seja Sveta za pravosodje in notranje zadeve od 8.–10. novembra 2010 v Bruslju.

(6) Dokument 7039/2/06 JAI 86 CATS 34.

(7) Politični cikel EU za organizirani kriminal in hude oblike mednarodne kriminalitete, obravnavan v sklepih novembra 2010, je sestavljen iz 4 korakov: 1) razvoj politike na podlagi ocene ogroženosti EU zaradi organiziranega kriminala in hude oblike kriminalitete, 2) določanje politike in odločanje na podlagi opredelitve Sveta omejenega števila prednostnih nalog, 3) izvajanje in spremljanje letnega operativnega akcijskega načrta in 4) temeljita ocena ob koncu političnega cikla, ki se bo uporabljala tudi kot prispevek k prihodnjemu političnemu ciklu.

(8) Mnenje z dne 30. septembra 2010 o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Pregled upravljanja informacij na območju svobode, varnosti in pravice“.

(9) To je zakonska zahteva; glej zlasti sodbo Sodišča v združenih zadevah C-92/09 in C-93/09 z dne 2. novembra 2010. ENVP je ta pristop zagovarjal tudi v drugih mnenjih o zakonodajnih predlogih v zvezi z območjem svobode, varnosti in pravice: npr. v mnenju z dne 19. oktobra 2005 o treh predlogih v zvezi z drugo generacijo schengenskega informacijskega sistema (SIS II), mnenju z dne 20. decembra 2007 o osnutku predloga okvirnega sklepa Sveta o uporabi evidence imen letalskih potnikov za namene kazenskega pregona, mnenju z dne 18. februarja 2009 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema „Eurodac“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Uredbe (ES) št. […/…] [o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva], mnenju z dne 18. februarja 2009 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema „Eurodac“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Uredbe (ES) št. […/…] [o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva], mnenju z dne 18. februarja 2009 o predlogu uredbe o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva in mnenju z dne 7. oktobra 2009 o predlogih o dostopu do sistema Eurodac za namen kazenskega pregona.

(10) Direktiva 2006/24/ES Evropskega parlamenta in Sveta o hrambi podatkov, pridobljenih ali obdelanih v zvezi z zagotavljanjem javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev ali javnih komunikacijskih omrežij, in spremembi Direktive 2002/58/ES, UL L 105, 13.4.2006, str. 54.

(11) Varstvo podatkov je posebej navedeno le v okviru vprašanja obdelave osebnih podatkov pri agenciji FRONTEX.

(12) Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o celovitem pristopu k varstvu osebnih podatkov v Evropski uniji, COM (2010) 609.

(13) ENVP je v mnenju o sporočilu Komisije o stockholmskem programu priporočil uvedbo pravne obveznosti razvijalcev in uporabnikov informacijskih sistemov, da razvijajo in uporabljajo sisteme, ki so skladni z načelom „vgrajene zasebnosti“.

(14) SEC(2009) 92, 15.1.2009.

(15) C(2009) 3200 konč., 12.5.2009.

(16) Mnenje ENVP o inteligentnih transportnih sistemih iz julija 2009 in mnenje ENVP o sporočilu o radiofrekvenčni identifikaciji iz decembra 2007, glej tudi letno poročilo ENVP za leto 2006, str. 48–49.

(17) ENVP namerava podati mnenje o pravnem okviru Evropske agencije za varnost omrežij in informacij še v decembru 2010.

(18) Sporočilo za javnost o izvajanju strategije notranje varnosti EU: pet korakov k varnejši Evropi, zaznamek 10/598.

(19) Mnenje ENVP z dne 17. maja 2010 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2007/2004 o ustanovitvi Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (FRONTEX).

(20) Glej zlasti mnenje ENVP o sporočilu z naslovom Pregled upravljanja informacij na območju svobode, varnosti in pravice, navedenem v opombi 8.

(21) Mnenje ENVP z dne 22. junija 2010 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi sporazuma med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike o obdelavi in posredovanju podatkov o sporočilih glede finančnih plačil iz Evropske unije Združenim državam Amerike za namene programa za sledenje financiranja terorističnih dejavnosti (TFTP II).