EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 17.1.2020 COM(2020) 17 final 2020/0007(NLE) Predlog SKLEP SVETA o stališču, ki se zastopa v imenu Evropske Unije na triinšestdesetem zasedanju Komisije ZN za droge o dopolnitvi seznama snovi v tabeli I Konvencije Združenih narodov proti nezakonitemu prometu s prepovedanimi drogami



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.Predmet urejanja predloga Ta predlog se nanaša na sklep o stališču, ki naj se v imenu Unije zastopa v Komisiji Združenih narodov za droge (v nadaljnjem besedilu: CND) v zvezi s predvidenim sprejetjem sprememb tabel Konvencije Združenih narodov proti nezakonitemu prometu s prepovedanimi drogami iz leta 1988 na podlagi priporočil Mednarodne uprave za kontrolo narkotikov (v nadaljnjem besedilu: INCB). 2.Ozadje predloga 2.1.Konvencija Združenih narodov (ZN) proti nezakonitemu prometu s prepovedanimi drogami iz leta 1988 Cilj Konvencije Združenih narodov proti nezakonitemu prometu s prepovedanimi drogami iz leta 1988 (v nadaljnjem besedilu: Konvencija) je spodbujati sodelovanje med pogodbenicami, da bi lahko učinkoviteje obravnavale različne vidike nezakonitega prometa z narkotičnimi drogami in psihotropnimi snovmi z mednarodno razsežnostjo. Pogodbenice pri izpolnjevanju obveznosti na podlagi Konvencije sprejmejo potrebne ukrepe, vključno z zakonodajnimi in upravnimi, v skladu s temeljnimi določbami svojih nacionalnih zakonodajnih sistemov. Konvencija je začela veljati 11. novembra 1990. EU in njene države članice so pogodbenice Konvencije. 2.2.Komisija ZN za droge (CND) CND je komisija Ekonomskega in socialnega sveta ZN (v nadaljnjem besedilu: ECOSOC), njene naloge in pristojnosti pa so med drugim določene tudi v Konvenciji. Sestavlja jo 53 držav članic ZN, ki jih izvoli ECOSOC. Med članicami CND z glasovalno pravico je trenutno 13 držav članic EU. Unija ima v CND status opazovalke. CND lahko ob upoštevanju pripomb, ki jih predložijo pogodbenice, ter pripomb in priporočil INCB, katere ocena je odločilna v zvezi z znanstvenimi vidiki, ter ob upoštevanju vseh drugih pomembnih dejavnikov z dvotretjinsko večino svojih članic odloči, da se snov vključi v tabele Konvencije. 2.3.Predvideni akt Komisije ZN za droge (CND) CND bo na svojem triinšestdesetem zasedanju od 2. do 6. marca 2020 sprejela sklepe o vključitvi ene snovi v tabele Konvencije (v nadaljnjem besedilu: predvideni akt), in sicer metil alfa-fenilacetoacetata (MAPA). Namen predvidenega akta je vključiti metil alfa-fenilacetoacetat (MAPA) na seznam snovi v tabelah Konvencije, da bi se od držav zahtevalo, da izvajajo ukrepe za nadzor in spremljanje zakonite trgovine z metil alfa-fenilacetoacetatom (MAPA), saj je to bistvenega pomena za preprečevanje preusmerjanja snovi. V skladu s Konvencijo so sklepi CND zavezujoči, razen če podpisnica ne predloži sklepa za pregled komisiji ECOSOC v ustreznem roku. Sklepi ECOSOC so dokončni. Predvideni akti bodo postali zavezujoči za pogodbenice v skladu s členom 12 Konvencije, ki v zadevnih delih določa: Generalni sekretar o vsakem sklepu ECOSOC, sprejetem v skladu s tem členom, obvesti vse države in druge subjekte, ki so pogodbenice te konvencije ali upravičeni do tega, da to postanejo, ter INCB. Tak sklep začne za vsako pogodbenico v celoti veljati sto osemdeset dni po datumu takega obvestila. Sklepe ECOSOC, sprejete v skladu s tem členom, pregleda Ekonomski in socialni svet ZN na zahtevo katere koli pogodbenice, predložene v sto osemdesetih dneh od dneva uradnega obvestila o sklepu. Zahteva za pregled se skupaj z vsemi ustreznimi informacijami, na katerih temelji zahteva za pregled, pošlje generalnemu sekretarju. Generalni sekretar posreduje kopije zahteve za pregled in ustreznih informacij komisiji ECOSOC, INCB in vsem pogodbenicam ter jih pozove, naj v devetdesetih dneh predložijo pripombe. Vse prejete pripombe se predložijo v obravnavo Ekonomskemu in socialnemu svetu ZN. Ekonomski in socialni svet ZN lahko potrdi ali razveljavi sklep ECOSOC. Uradno obvestilo o sklepu Ekonomskega in socialnega sveta ZN se posreduje vsem državam in drugim subjektom, ki so pogodbenice te konvencije ali upravičeni do tega, da to postanejo, komisiji ECOSOC in INCB. 3.Stališče, ki naj se zastopa v imenu Unije Komisija je bila 15. novembra 2019 obveščena, da INCB priporoča, da se v tabelo I Konvencije doda ena snov, in sicer metil alfa-fenilacetoacetat (MAPA).

V skladu z oceno INCB se metil alfa-fenilacetoacetat (MAPA) pogosto uporablja pri nezakoniti proizvodnji amfetamina in metamfetamina. Obstajajo dokazi, da količina in obseg nezakonite proizvodnje teh narkotičnih drog in psihotropnih snovi pomenita resno nevarnost za javno zdravje ali družbeni problem, zato je upravičeno, da se snov umesti pod mednarodni nadzor. Poleg tega ni znane legitimne uporabe metil alfa-fenilacetoacetata (MAPA), razen majhnih količin za raziskave, razvoj in laboratorijske analize. Nezakonita proizvodnja amfetamina in metamfetamina predstavlja resen problem za Unijo. Te nezakonito proizvedene narkotične droge in psihotropne snovi pomenijo znatno nevarnost za javno zdravje in družbeni problem v Uniji. Poleg tega organizirane kriminalne združbe v Uniji nezakonito izvažajo te narkotične droge in psihotropne snovi v tretje države. Opozoriti je treba, da Komisija trenutno pripravlja delegirano uredbo, s katero bo več snovi, tudi metil alfa-fenilacetoacetat (MAPA), dodanih v Prilogo 1 k Uredbi (ES) št. 273/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o predhodnih sestavinah pri prepovedanih drogah in Prilogo k Uredbi Sveta (ES) št. 111/2005 z dne 22. decembra 2004 o določitvi pravil za nadzor trgovine s predhodnimi sestavinami za prepovedane droge med Unijo in tretjimi državami, kar je bil tudi predmet razprav v skupini strokovnjakov EU za predhodne sestavine za prepovedane droge, ki so potekale maja 2019. Države članice Unije bi zato morale v CND zastopati stališče, naj se metil alfa-fenilacetoacetat (MAPA) doda v tabelo I Konvencije. Spremembe tabel Konvencije neposredno vplivajo na področje uporabe prava Unije na področju nadzora nad predhodnimi sestavinami za prepovedane droge, saj se snovi, ki se dodajo v tabele Konvencije, vključijo v pravo Unije. Komisija je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov, da bi to zagotovila. 4.Pravna podlaga 4.1.Postopkovna pravna podlaga 4.1.1.Načela Člen 218(9) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) ureja sklepe o določitvi „stališč, ki naj se v imenu Unije zastopajo v organu, ustanovljenem s sporazumom, kadar ta organ sprejema akte s pravnim učinkom, razen aktov o spremembah ali dopolnitvah institucionalnega okvira sporazuma“. Člen 218(9) PDEU se uporablja ne glede na to, ali je Unija članica organa ali pogodbenica sporazuma. Pojem „akti s pravnim učinkom“ vključuje tudi akte, ki imajo pravni učinek zaradi pravil mednarodnega prava, ki veljajo za zadevni organ. Vključuje tudi instrumente, ki nimajo zavezujočega učinka v mednarodnem pravu, a lahko „odločilno vpliva[jo] na vsebino ureditve, ki jo [sprejme] zakonodajalec Unije“. 4.1.2.Uporaba v obravnavanem primeru CND je organ, ustanovljen s sporazumom, in sicer Konvencijo Združenih narodov proti nezakonitemu prometu s prepovedanimi drogami. Akt, k sprejetju katerega je CND pozvana, je akt s pravnim učinkom. Predvideni akt bo zavezujoč na podlagi mednarodnega prava v skladu s členom 12 Konvencije Združenih narodov proti nezakonitemu prometu s prepovedanimi drogami. Predvideni akt ima pravni učinek in lahko odločilno vpliva na vsebino zakonodaje EU, in sicer na Uredbo Sveta (ES) št. 111/2005 z dne 22. decembra 2004 o določitvi pravil za nadzor trgovine s predhodnimi sestavinami za prepovedane droge med Unijo in tretjimi državami ter Uredbo (ES) št. 273/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o predhodnih sestavinah pri prepovedanih drogah. Spremembe tabel Konvencije namreč neposredno vplivajo na področje uporabe prava Unije na področju nadzora nad predhodnimi sestavinami za prepovedane droge, saj se snovi, ki se dodajo v tabele Konvencije, vključijo v pravo Unije. Predvideni akt ne dopolnjuje ali spreminja institucionalnega okvira sporazuma. Postopkovna pravna podlaga za predlagani sklep je zato člen 218(9) PDEU. 4.2.Materialna pravna podlaga 4.2.1.Načela Materialna pravna podlaga za sklep po členu 218(9) PDEU je odvisna predvsem od cilja in vsebine predvidenega akta, glede katerega naj bi se v imenu Unije zastopalo stališče. Če ima predvideni akt dva cilja ali elementa in je eden od teh ciljev ali elementov glavni, drugi pa postranski, mora sklep po členu 218(9) PDEU temeljiti na samo eni materialni pravni podlagi, in sicer na tisti, ki se zahteva za glavni ali prevladujoči cilj ali element. 4.2.2.Uporaba v obravnavanem primeru

Glavni cilj in vsebina predvidenega akta se nanašata na skupno trgovinsko politiko. Materialna pravna podlaga za predlagani sklep je zato člen 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije. 4.3.Zaključek Pravna podlaga predlaganega sklepa bi moral biti člen 207 PDEU v povezavi s členom 218(9) PDEU. 5.Objava predvidenega akta Ker bo akt CND spremenil tabele Konvencije Združenih narodov proti nezakonitemu prometu s prepovedanimi drogami, je primerno, da se po sprejetju objavi v Uradnem listu Evropske unije. 2020/0007 (NLE) Predlog SKLEP SVETA o stališču, ki se zastopa v imenu Evropske Unije na triinšestdesetem zasedanju Komisije ZN za droge o dopolnitvi seznama snovi v tabeli I Konvencije Združenih narodov proti nezakonitemu prometu s prepovedanimi drogami SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 207 v povezavi s členom 218(9) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, ob upoštevanju naslednjega: (1)Konvencija Združenih narodov proti nezakonitemu prometu s prepovedanimi drogami iz leta 1988 (v nadaljnjem besedilu: Konvencija) je začela veljati 11. novembra 1990 in je bila v imenu Evropske gospodarske skupnosti sklenjena s Sklepom Sveta 90/611/EGS. (2)V skladu s členom 12(2) do (7) Konvencije se v tabele Konvencije, v katerih so naštete predhodne sestavine za prepovedane droge, lahko dodajo snovi. (3)Komisija ZN za droge bi morala na triinšestdesetem zasedanju od 2. do 6. marca 2020 na Dunaju sprejeti sklep o vključitvi ene nove snovi v tabele Konvencije. (4)Primerno je določiti stališče, ki naj se v imenu Unije zastopa v Komisiji ZN za droge, saj bo sklep zavezujoč za Unijo in lahko odločilno vpliva na vsebino prava Unije, in sicer Uredbo Sveta (ES) št. 111/2005 z dne 22. decembra 2004 o določitvi pravil za nadzor trgovine s predhodnimi sestavinami za prepovedane droge med Unijo in tretjimi državami ter Uredbo (ES) št. 273/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o predhodnih sestavinah pri prepovedanih drogah. (5)V skladu z oceno Mednarodne uprave za kontrolo narkotikov se metil alfa-fenilacetoacetat (MAPA) pogosto uporablja pri nezakoniti proizvodnji amfetamina in metamfetamina. Obstajajo dokazi, da količina in obseg nezakonite proizvodnje teh narkotičnih drog in psihotropnih snovi pomenita resno nevarnost za javno zdravje ali družbeni problem, zato je upravičeno, da se te snovi umestijo pod mednarodni nadzor. Nezakonita proizvodnja amfetamina in metamfetamina pomeni znatno nevarnost za javno zdravje in družbeni problem v Uniji. Incidenti v zvezi s trgovino z metil alfa-fenilacetoacetatom (MAPA) zajemajo vse večje količine in so vse bolj pogosti, organizirane kriminalne združbe v Uniji pa amfetamin in metamfetamin tudi nezakonito izvažajo v tretje države.