1.nove in spreminjajoče se razmere

Evropska komisija je 29. januarja sprejela delovni program za leto 2020. V njem so bile predstavljene najpomembnejše pobude za prvo leto mandata te Komisije in šest glavnih ambicij, določenih v političnih usmeritvah predsednice von der Leyen, ter glavne prednostne naloge Evropskega parlamenta in strateške agende Evropskega sveta za obdobje 2019–2024.

Delovni program Komisije je bil sprejet pred začetkom krize zaradi COVID-19 v Evropi. Kar se je začelo z osamljenimi primeri, se je hitro razvilo v javnozdravstveno krizo, ekonomski šok brez primere in pandemijo svetovnih razsežnosti s tragičnimi posledicami. Evropa se je morala v nekaj tednih soočiti s perečim in edinstvenim izzivom, ki je v različnem obsegu vplival na vse države, regije in ljudi. Zdravstveni sistemi so bili na robi zmogljivosti, delavci na prvi črti pa so bili poklicani, da opravljajo junaško delo. Da bi omejili širjenje virusa, so bili za naše družbe in gospodarstva sprejeti ukrepi zapore in omejitve gibanja brez primere. Hitri in celoviti ukrepi, sprejeti na ravni EU, so pomagali ublažiti udarec.

V tem obdobju se je Evropska komisija neomajno osredotočala na zaščito življenj in načinov preživljanja, tako da je na primer vsa preostala sredstva iz proračuna EU dala na voljo za vzpostavitev zaloge medicinske opreme. Bolj kot kdaj koli prej je izkoristila prožnost proračunskih pravil in pravil o državni pomoči ter predlagala vzpostavitev instrumenta SURE – novega instrumenta EU za zmanjševanje tveganj za brezposelnost in podporo delavcem. Sprejela je odločitve o vprašanjih, kot je brezcarinski uvoz osnovnih dobrin, in pripravila predloge o prometu, trgovini, podpori partnerskim državam in še veliko več. Predstavila je vrsto smernic za najrazličnejša področja, od upravljanja meja do pravic potnikov, in predložila načrt za zagotovitev varne in postopne odprave zajezitvenih ukrepov.

Komisija je od začetka krize do danes sprejela 291 sklepov in drugih aktov, skoraj nobeden od teh pa ni bil niti načrtovan niti vključen v delovni program Komisije za leto 2020. To odraža nujnost in dramatičen značaj razmer, pa tudi hitrost, s katero se je morala Komisija prilagoditi in se z doseganja dolgoročnih ciljev preusmeriti na takojšnje krizno upravljanje.

Zaradi skupnih prizadevanj, predvsem prizadevanj državljanov, da bi popravili trend, se je širjenje virusa v Evropi upočasnilo in zmanjšalo. Vsakršno okrevanje bo odvisno od obvladovanja virusa in življenja z njim v bližnji prihodnosti. Vendar bodo za to potrebne tudi hitra in prožna podpora ter naložbe na področjih, kjer so najnujnejše. Prav to je Komisija danes predstavila v evropskem načrtu za okrevanje, ki vključuje nov instrument za okrevanje v sklopu prenovljenega večletnega finančnega okvira.

Komisija v sklopu današnjega svežnja tudi prilagaja svoj delovni program za leto 2020, pri čemer se opira na dve načeli. Prvič, Komisija je odločena uresničiti zaveze iz svojega delovnega programa. Drugič, zaradi narave in obsega te krize ter nujne osredotočenosti na krizno upravljanje je treba pregledati časovni okvir nekaterih predlaganih ukrepov. Priloga I delovnega programa za leto 2020 je bila ustrezno posodobljena.

Hkrati bo za okrevanje potrebna močna politična usmeritev, pa tudi naložbe. To je podrobneje opisano v sporočilu o načrtu Evropske unije za okrevanje in se bo nadalje odražalo v novih predlogih, navedenih v pismu Komisije o nameri, naslovljenemu na Evropski parlament in Svet, ki bo spremljalo septembrski govor predsednice von der Leyen o stanju v Uniji. Ti predlogi bodo nato vključeni v celovit delovni program Komisije za leto 2021, ki bo sprejet oktobra letos.

2.izvajanje delovnega programa Komisije: drugačni časovni razporedi, okrepljeni cilji

Prednostne naloge, določene v političnih usmeritvah predsednice von der Leyen in delovnem programu Komisije za leto 2020, so pomembnejše kot kdaj koli prej, saj si mora Evropa prizadevati za izhod iz krize. Še bolj nujno je, da pospešimo dvojni zeleni in digitalni prehod, zgradimo pravičnejšo Evropo z gospodarstvom za ljudi, okrepimo naš enotni trg in strateško neodvisnost, se povežemo v podporo skupnim vrednotam, negujemo našo demokracijo in prevzamemo vse naše svetovne odgovornosti, ki jih imamo kot geopolitični akter. Tako se bo spodbudilo okrevanje Evrope in se zgradila bolj odporna, trajnostna in pravična Evropa.

Zato se je Komisija zavezala, da bo izvedla vse svoje glavne pobude v sklopu vseh šestih glavnih ambicij. Manjše zamude, predvidene za nekatere pobude, odražajo potrebo po učenju in upoštevanju izkušenj, pridobljenih v krizi, da se omogoči dovolj časa za ustrezno posvetovanje ali zagotovi spoštovanje načel boljšega pravnega urejanja. Omogoča se tudi čas za temeljito razpravo o predlogih z ustreznimi zainteresiranimi stranmi, hitro sprejetje s strani sozakonodajalcev in pravilno izvajanje s strani nacionalnih organov – vse to v času, ko se še vedno soočamo z javnozdravstveno krizo.

Pobude, ki so bistvene ali podpirajo takojšnje okrevanje, bodo sprejete, kot je bilo prvotno predvideno v delovnem programu Komisije. Mednje spadajo strategija za pametno povezovanje sektorjev, strategija „val prenove“, strategija za trajnostno in pametno mobilnost, akt o digitalnih storitvah, krepitev jamstva za mlade ali bela knjiga o instrumentu za tuje subvencije.

Čim prej bo sprejetih več nujnih pomembnih pobud, ki so bile zaradi pandemije preložene, zlasti novi pakt o migracijah ali posodobljeni program znanj in spretnosti za Evropo. Druge bodo odložene do kasnejšega datuma letos ali do začetka naslednjega leta, da bodo lahko dobro pripravljene in se bodo lahko izvedla posvetovanja zanje.

Stališče pobude v prilagojenih prilogah ne spreminja odgovornosti iz poslanic, ki jih je predsednica von der Leyen poslala vsakemu članu in članici kolegija.

Komisija bo še naprej tesno sodelovala z Evropskim parlamentom in Svetom glede pobud, ki so se letos že začele, in bo v zvezi s predlaganimi ali prihodnjimi pobudami tudi v prihodnje sodelovala z regijami, mesti, socialnimi partnerji, civilno družbo in državljani.

3.Boljše pravno urejanje in strateško predvidevanje

Kriza je pokazala, kako pomembno je, da lahko oblikovalci politik sprejemajo informirane odločitve na podlagi trdnih dokazov in ocene vseh razpoložljivih možnosti ter njihovih verjetnih posledic. Zato morajo načela boljšega pravnega urejanja ostati v središču priprave naše zakonodaje. Komisija bo pozneje letos predstavila svoje sporočilo o boljšem pravnem urejanju.

Kriza prav tako krepi potrebo po zmanjšanju nepotrebnega regulativnega bremena v času, ko je Evropa pripravljena zagnati gospodarstvo. V tem duhu bo Komisija v prihodnjih tednih vzpostavila platformo Fit-for-Future, da bi zainteresirane strani in vse ravni upravljanja vključila v postopek poenostavitve in posodobitve zakonodaje EU.

V prvem letnem poročilu o strateškem predvidevanju se bo upošteval vpliv javnozdravstvene krize na glavne trende in odzive politike. V skladu z načrtom Evropske unije za okrevanje bo v poročilu posebna pozornost namenjena potrebi po tem, da EU in njene države članice okrepijo svojo odpornost na sedanje in prihodnje sistemske pretrese, kot je kriza zaradi COVID-19.