SL Uradni list Evropske unije C 86/7

Objava vloge za spremembo na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

(2007/C 86/03)

Ta objava daje pravico do ugovora zoper predlagano registracijo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1). Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

VLOGA ZA SPREMEMBO

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

Vloga za spremembo po členu 9 in členu 17(2)

„PROSCIUTTO DI PARMA“

ES št.: IT/PDO/117/0067/09.06.1998

ZOP ( X ) ZGO ( )

Zahtevana(-e) sprememba(-e)

Razdelek(-ki) specifikacije:

Ime proizvoda Opis proizvoda Geografsko območje Dokazilo o poreklu X Metoda pridobivanja Povezava Označevanje X Nacionalne zahteve

Sprememba(-e):

Metoda pridobivanja

Najmanjši čas zorenja za „Prosciutto di Parma “pred dajanjem v promet je za vse velikosti poenoteno na 12 mesecev.

Nacionalne zahteve

Odstranjene so vse omembe predpisov in postopkov izpred sprejetja Uredbe Sveta (EGS) št. 2081/92 (2), ki niso ustrezale sedanjim predpisom Skupnosti.

POVZETEK

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„PROSCIUTTO DI PARMA“

ES št.: IT/PDO/117/0067/09.06.1998

ZOP ( X ) ZGO ( )

Ta povzetek zajema glavne elemente specifikacije proizvoda za informativne namene.

1. Pristojna služba v državi članici:

Naziv: Ministero Politiche Agricole e Forestali Naslov: Via XX Settembre, 20 I–00187 Roma Telefon: (39) 06 481 99 68 Telefaks: (39) 06 42 01 31 26 E-naslov: QTC3@politicheagricole.it

2. Vlagatelj:

Naziv: Consorzio del Prosciutto di Parma Naslov: Via Marco dell'Arpa, 8/b I–43100 Parma Telefon: (39) 0521 24 39 87 Telefaks: (39) 0521 24 39 83 E-naslov: — Sestava: proizvajalci/predelovalci ( X ) drugo ( )

3. Vrsta proizvoda:

Skupina 1.2: Mesni proizvod

4. Specifikacija:

(povzetek zahtev v skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 510/2006)

4.1. Naziv: „Prosciutto di Parma“

4.2. Opis:

— Zorjeni pršut.

— Označen z vročim žigom na koži.

— Oblasta zunanja oblika: brez distalnega dela (nogice), brez zunanjih nepravilnosti, ki kvarijo podobo proizvoda, z omejitvijo odprte mišičnine poleg glave stegnenice na največ šest centimetrov (kratko obrezanje).

— Teža: običajno med osmimi in desetimi kilogrami ter nikoli pod sedmimi kilogrami.

— Barva prereza: enakomerna barva med rožnato in rdečo, marmorirana s čisto belo barvo slanine.

— Vonj in okus: meso delikatnega in sladkega okusa, malo slano ter dišečega in značilnega vonja.

— Ustreznost posebnih parametrov analize za vlago, sol in proteolizo.

— „Prosciutto di Parma “se po označitvi z označbo lahko trži cel, izkoščen, pakiran v kosih, različnih oblik in teže, oziroma narezan in ustrezno pakiran.

4.3. Geografsko območje: „Prosciutto di Parma “se obdela v opredeljenem območju v pokrajini Parma, ki zajema ozemlje pokrajine Parma (dežela Emilija – Romanja – Italija), ki leži na južni strani ceste Emilije in najmanj pet kilometrov oddaljeno od nje do nadmorske višine največ 900 metrov ter ga na vzhodu omejuje reka Enza, na zahodu pa potok Stirone.

Surovina zanj prihaja z geografskega območja, ki je širše od območja predelave in zajema upravno ozemlje naslednjih dežel: Emilija – Romanja, Benečija, Lombardija, Piemont, Molise, Umbrija, Toskana, Marke, Abruci in Lacij (Italija).

4.4. Dokazilo o poreklu: Pri proizvodnji surovine veljajo posebni pogoji za pasme, načine prehrane in merila gojenja; te pogoje zagotavlja posebna nadzorna ureditev za rejce, mesarje in proizvajalce, ki so predhodno priznani in usposobljeni ter podrejeni nadzornim postopkom in sistemom prepoznavanja, priznavanja in potrjevanja.

Priznani rejec označi zadnja stegna vsakega prašiča v tridesetih dneh po rojstvu s trajnim žigom, ki navaja rejčevo identifikacijsko oznako. Rejec mora za prašiče, namenjene za zakol, izdati potrdilo, da ustrezajo predpisom o vzreji.

Klavec mora sveža stegna, namenjena za pripravo „Prosciutto di Parma“, vidno označiti z neizbrisnim vročim žigom na koži v skladu s smernicami nadzornega organa. Klavec odtisne neizbrisni žig na sveža stegna, ki so bila pridobljena iz prašičev, dobavljenih s potrdili iz prejšnje točke, potem ko preveri, da ustrezajo zakonskim zahtevam. Žig navaja identifikacijsko oznako klavnice, v kateri je bila žival zaklana. Klavec mora vsako pošiljko svežih stegen, ki jih je označil z žigom iz te točke, opremiti z enim izvodom ali kopijo potrdil, ki jih je izdal rejec v skladu s prejšnjo točko.

Samo sveža stegna, ki prihajajo iz priznanih klavnic in so opremljena z neizbrisnim žigom in zahtevanimi dokumenti, se lahko namenijo za zaščiteno proizvodnjo „Prosciutto di Parma“. Pri vsakem postopku vnosa svežih stegen, namenjenih za pripravo „Prosciutto di Parma “v priznanem obratu, od nadzornega organa pooblaščena oseba preveri, ali so navzoči potrdilni žigi in prej navedeni dokumenti.

Ob soljenju se na sveža stegna pritrdi kovinska oznaka z datumom začetka obdelave. Proizvajalec poskrbi za pritrditev oznake, in sicer vedno pred soljenjem samim, da oznaka ostane trajno vidna. Oznaka navaja mesec in leto začetka obdelave.

Na koncu zorenja so pooblaščenci nadzornega organa navzoči pri odtisu znaka z vročim žigom (v podobi stilizirane krone s petimi konicami, ki v elipsi vsebuje krajevno ime PARMA), predtem pa ugotovijo, ali pršuti izpolnjujejo ustrezne zahteve. Znak vsebuje tudi alfanumerično oznako, ki identificira proizvodno podjetje.

Na končnem izdelku so zato: vtetovirano znamenje, ki identificira prašičjo farmo izvora živali, neizbrisni žig, ki identificira klavnico, v kateri je bilo obdelano sveže stegno, kovinsko oznako o začetku obdelave, ki jo pritrdi proizvodni obrat, in vroči žig, ki ga isti obrat odtisne na koncu zorenja in s katerim je mogoče ugotoviti obrat, v katerem je potekala obdelava.

4.5. Metoda pridobivanja: Glede surovine specifikacija med drugim določa, da se „Prosciutto di Parma “lahko proizvaja samo iz prašičev čistih tradicionalnih osnovnih pasem Large White in Landrace ali iz prašičev, ki iz njiju izvirajo, kakor ju je izboljšal Italijanski genealoški register; iz prašičev, ki izvirajo iz pasme Duroc, kakor jo je izboljšal Italijanski genealoški register; iz prašičev drugih pasem, mešancev in križancev, če prihajajo iz shem izbora ali križanja, katerih namen ni nezdružljiv z Italijansko genealoško knjigo za proizvodnjo težkega prašiča, in sicer starih najmanj 9 mesecev, težkih 160 kg (z dovoljenim 10-odstotnim odstopanjem) in krmljenih po posebni, analitično predvideni prehrani.

Surovina (sveža stegna), ki se uporablja za proizvodnjo „Prosciutto di Parma“, ima naslednje značilnosti:

čvrstost maščevja: oceni se z določitvijo jodovega števila in/ali vsebnosti linolenske kisline, ki se opravi na notranjem in zunanjem maščevju stegenskega podkožja. Pri nobenem posameznem vzorcu jodovo število ne sme presegati 70 in vsebnost linolenske kisline 15 %;

zamaščenost: debelina slanine na zunanji strani svežega obrezanega stegna, merjena navpično pri glavi stegnenice („sottonoce“), meri okrog 20 mm pri svežih stegnih za proizvodnjo „prosciutto di Parma“, ki tehtajo med 7 in 9 kg, in 30 mm pri svežih stegnih za proizvodnjo „prosciutto di Parma“, ki tehtajo več kot 9 kg.

Debelina ne sme biti manjša od 15 mm oziroma 20 mm za navedena razreda svežih stegen, vključno s kožo. V kroni je slanina tolikšna, da vsekakor onemogoči odstop kože od spodnje mišičnine.

Obrezana sveža stegna, ki po možnosti tehtajo med 12 in 14 kg, niso nikoli lažja od 10 kg.

Sveža stegna se za shranjevanje ne smejo obdelati drugače kot s hlajenjem, tudi zamrzovanje je izključeno; hlajenje pomeni, da se stegna pri skladiščenju in prevozu shranjujejo pri notranji temperaturi med –1 °C in +4 °C; ni mogoče uporabiti stegna, če je od zakola minilo manj kot 24 ur ali več kot 120 ur.

Sveže stegno, ki prihaja iz klavnice, gre čez posebne stopnje obdelave, pri katerih se doda samo morska sol in katerih skupno trajanje ni krajše od 12 mesecev, stopnje so: izolacija; hlajenje; obrezanje; soljenje; počivanje; spiranje in osuševanje; predhodno sušenje; priprava; zamazovanje; zorenje; rezanje – pakiranje.

Proizvodni obrati (pršutarne) in obrati, v katerih se pršuti narežejo in pakirajo, ležijo na geografskem območju iz točke 4.3, kjer torej potekajo vse stopnje predelave surovine. Na območju izvora surovine iz točke 4.3 ležijo vse prašičje farme, iz katerih prihajajo stegna za proizvodnjo „prosciutto di Parma“, klavnice, usposobljene za zadevno pripravo, in razrezovalnice, ki so vključene v zaščiteno proizvodnjo.

„Prosciutto di Parma “se po označitvi z označbo lahko trži cel, izkoščen, pakiran v kosih, različnih oblik in teže, oziroma narezan in ustrezno pakiran; v takem primeru je treba pršut narezati in pakirati izključno na območju proizvodnje, embalažo pa neizbrisno in neodstranljivo označiti z zaščitnim znakom ZOP pod pogoji iz točke 4.8 v nadaljnjem besedilu; ta zahteva je nujna, da se lahko zagotovijo značilne kakovostne lastnosti pršuta „prosciutto di Parma “in popolna sledljivost proizvoda.

4.6. Povezava: Posebne lastnosti „prosciutto di Parma “in pogoji za vzdrževanje visokih standardov kakovosti, higiene in varnosti hrane so zelo odvisni od okoljskih razmer ter naravnih in človeških dejavnikov. Surovina in pršut z označbo porekla sta tesno povezana med sabo in z razvojem proizvodnje, gospodarstva in družbe na geografskem območju, ki jima daje enkratne lastnosti, saj so posebne lastnosti surovine značilne izključno za širše opredeljeno geografsko območje; v osrednji in severni Italiji je razvoj gojenja težkega prašiča za pozen zakol členil obdobja prašičereje, ki se začne za časa Etruščanov in se nadaljuje do danes; prašičereja se začne z domačimi pasmami, se razvija hkrati z naravnimi, družbenimi in gospodarskimi razmerami – zlasti pridelavo žita in predelavo mleka, ki zaznamujeta način prehrane – in postopoma dobi v proizvodu z označbo porekla, to je pršutu, svoj naravni in nedvoumni cilj proizvodnje.

V širše opredeljenem geografskem območju ležijo redka, omejena območja, ki so se zaradi enkratnih in neponovljivih razmer ter posebne naravnanosti prebivalstva razvila kot območja proizvodnje pršuta z označbo porekla.

Eno teh omejenih območij je območje proizvodnje pršuta „prosciutto di Parma“, manjši del pokrajine Parma, kot je opisana v odstavku C specifikacij. Navedeno ožje območje zaznamuje lega z enkratnimi ekološkimi, podnebnimi in okoljskimi razmerami, v katerih „prosciutto di Parma “suši in daje značilno sladkost zrak, ki prihaja z Versilskega morja, se spotoma omehča med oljčnimi nasadi in borovi gozdovi doline Val di Magra, posuši na apeninskih prelazih in navzame vonja po kostanjih.

In ravno zaradi enkratnih in neponovljivih razmer okolja ter posebne naravnanosti prebivalcev je na tem območju nastal proizvod tako kakovostnih lastnosti, kot je „prosciutto di Parma“.

4.7. Nadzorni organ:

Naziv: Istituto Parma Qualità Naslov: via Roma, 82/b-c Langhirano (Parma) (Italia) Telefon: (39) 0521 86 40 77 Telefaks: (39) 0521 86 46 45 E-naslov: ipqsegretaria@libero.it

4.8. Označevanje: Prvi prepoznavni element pri „prosciutto di Parma“, s katerim se razločljivo pojavlja na trgu, čeprav ni del označevanja samega, je „vojvodska krona“, se pravi vroči žig, ki upodablja stilizirano krono s petimi konicami ob krajevnem imenu „Parma“) in se uporablja bodisi kot prepoznavni znak bodisi kot znak kakovosti za „prosciutto di Parma“, tako da ga razločuje med drugimi pršuti, zagotavlja njegovo pristnost in jamči, da je šel čez vse predpisane proizvodne stopnje, ki so jih ugotovili pristojni subjekti.

Samo navzočnost znaka omogoča upravičeno in zakonito rabo označbe porekla: če ni „vojvodske krone“, proizvoda ni mogoče označiti z označbo porekla ne na nalepkah ali embalaži, ne na prodajnih listinah, ne pri sami prodaji (celega, narezanega in predhodno pakiranega oziroma razdeljenega pri prodaji na drobno).

Glede elementov, ki določajo označevanje za „prosciutto di Parma“, je treba obvezno navesti:

pri celem „prosciutto di Parma “s kostjo:

— „prosciutto di Parma“, ki mu sledi „denominazione di origine protetta “(zaščitena označba porekla),

— sedež proizvodnega obrata;

pri celem „prosciutto di Parma“, izkoščenem in razrezanem na kose:

— „prosciutto di Parma“, ki mu sledi „denominazione di origine protetta “(zaščitena označba porekla),

— sedež proizvodnega obrata,

— datum proizvodnje, če oznaka ni več čitljiva;

pri celem „prosciutto di Parma“, narezanem in predhodno pakiranem:

— embalaže imajo skupno stran, ki zaseda 25 % površine zgornjega dela embalaže in jo oblikuje trikotnik s črnim ozadjem, ki leži na levem vrhu ter vsebuje s znak „vojvodske krone “in navedbo: — „prosciutto di Parma denominazione di origine protetta ai sensi della legge 13 Febbraio 1990, no 26 e del Reg. (CE) n. 1107/96 “(prosciutto di Parma, zaščitena označba porekla v skladu z Zakonom št. 26 z dne 13. februarja 1990 in Uredbe (ES) št. 1107/96), — „confezionato sotto il controllo dell'Organismo autorizzato “(pakirano pod nadzorom pristojnega organa),

— sedež proizvodnega obrata,

— datum proizvodnje (datum začetka zorenja je na oznaki).

Prepovedana je uporaba opisnih izrazov, kot so „classico “(klasičen), „autentico “(pristen), „extra “(ekstra), „super “(super) in drugih opisov, navedb ali lastnosti, dodanih označbam pri prodaji razen „disossato “(izkoščen) in „affettato “(narezan) ter drugih navedb, ki niso izrecno določene v proizvodni specifikaciji.

(1) UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

(2) UL L 193, 31.7.1993, str. 5.