EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 19.10.2011 
SEC(2011) 1263 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
Povzetek ocene u činka 
Spremni dokument 
predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta 
o vzpostavitvi instrumenta za p ovezovanje Evrope – povzetek 
{COM(2011) 665 kon č.} 
{SEC(2011) 1262 kon č.}  
 
SL 1   SL Ta dokument je povzetek poro čila o oceni u činka za Uredbo o vzposta vitvi instrumenta za 
povezovanje Evrope (IPE), s kater im se financirajo predhodno dolo čeni projekti na podro čju 
prometa, energetike ter informacijske in komuni kacijske tehnologije (IKT). Novi instrument 
je Komisija predlagala v svojem sporo čilu Proračun za strategijo Evropa 2020 (v nadaljnjem 
besedilu: sporo čilo o večletnem finan čnem okviru), ki je bilo sprejeto 29. junija 2011, in 
njegovih spremnih dokumentih1. Uredba o vzpostavitvi IP E je del svežnja pravnih 
instrumentov, ki zajemajo promet, energeti ko ter IKT, skupaj z okviri politike, zna čilnimi za 
posamezen sektor, za tri zadevne sektorje2 in razpoložljivimi finan čnimi instrumenti.  
1. OPREDELITEV PROBLEMA  
V sporočilu o večletnem finan čnem okviru je ugotovljeno, da se danji okvir EU za financiranje 
infrastrukture ni primeren za zagotavljanje u činkovitega odziva na zg oraj opredeljeni izziv. 
Financiranje infrastrukture je razdrob ljeno med sektorji, programi in finan čnimi instrumenti, s 
čimer se prepre čuje popolno izkoriš čanje mogo čih sinergij med sektorji, programi in 
finančnimi instrumenti ter zmanjšujejo tveganja3. Na tej podlagi ter za zagotavljanje 
hitrejšega razvoja infrastrukture, ki jo EU potrebuje, se je Komisija odlo čila, da predlaga 
vzpostavitev skupnega instrumenta s centraln im upravljanjem, tako imenovanega IPE, s 
proračunom 50 milijard EUR, iz katerega se financirajo predhodno dolo čeni projekti na 
področju prednostnih prometnih in energetskih infr astruktur ter infrastr uktur IKT, ki so v 
interesu EU. 
Cilj IPE je usklajevanje finan čnih instrumentov EU za infrastr ukture v zadevni h sektorjih z 
njihovimi posameznimi cilji politike in s te m prispevanje k poenostavitvi pravil, zna čilnih za 
posamezen sektor, v skladu z omejitvami okvirov politike. 
Vendar v sporo čilu o večletnem finan čnem okviru niso opredeljena pravila delovanja IPE, ki 
omogočajo uspešno delovanje instrumenta, tj. prav ila delovanja, ki ustvarjajo naložbene 
pogoje za pospeševanje razvoja infrastrukture, ki jo EU potrebuje za doseganje trajnostne 
konkuren čnosti v prihodnosti.  
Prečna analiza obstoje čih pravil, zna čilnih za posamezen sektor, hkrati kaže, da ne glede na 
vzpostavitev IPE obstaja možnost za dodatno poenostavitev pravil delovanja med tremi 
zadevnimi sektorji, kar je pr av tako izpostavljeno v sporo čilu o večletnem finan čnem okviru. 
Zato je treba potencialne sinergije med sektorji v IPE dodatno raziskati. 
Glede na navedeno in na podlagi naknadnih vrednotenj programa, posvetovanj z 
zainteresiranimi st ranmi ter priporo čil strokovnjakov je Komisija  opredelila dve glavni 
področji politike, na katerih tržne in regul ativne pomanjkljivosti financiranju EU 
preprečujejo, da bi se ustrezno podpiral razvoj infr astruktur, ki so potrebne za doseganje ciljev 
strategije Evropa 2020: 
– finančni vzvod naložb: obstoje či postopki, na čini in oblike dodeljevanja sredstev EU 
finančnega vzvoda naložb ne spodb ujajo dovolj. Opredeljeni so  trije glavni vzroki za 
stalen omejen u činek financiranja EU: financiranje EU ni dovolj osredoto čeno na 
projekte z resni čno dodano vrednostjo EU; trenut ne stopnje sofinanciranja ne 
                                                 
1 COM(2011) 500 kon č. in SEC(2011) 868. Vsi dokumenti so na voljo na 
http://ec.europa.eu/budget/biblio/docum ents/fin_fwk1420/fin_fwk1420_en.cfm .  
2 Zakonodajni predlogi o dolo čitvi revidiranih okvirov politike na podro čjih TEN-E, TEN-T in e-TEN. 
3 SEC(2011) 868, str. 79. 
 
SL 2   SL spodbujajo potrebnih naložb, ker stopnje sofi nanciranja niso usklajene s tveganji 
projekta ter niso sorazmerne glede na  svojo zapletenost in dodano vrednost EU; 
obstoječe oblike (nepovratna sredstva in /ali v nekaterih sektorjih finan čni 
instrumenti), v okviru katerih se financiran je EU usmerja v projekte, do zdaj niso 
uspele ustvariti okolja, ki bi v zadostni meri spodbujalo zasebne naložbe, potrebne v 
posameznih sektorjih; 
– izvajanje projektov: obstoje či pogoji glede uporabe financiranja in podpore, 
spremljanja in vrednotenja ter upravljanja programa za h itro izvedbo projektov, ki jih 
sofinancira EU, niso ustrezni. 
Komisija je izvedla analizo možnih razvojev teh težav v prihodnosti v primeru nespremenjene 
politike, zlasti v primeru nadaljnje uporabe ve čletnega finan čnega okvira za obdobje 2007–
2013 na podro čjih energetike, prometa in IKT. Analiza kaže, da se na tej podlagi 
infrastruktura z evropsko dodano vrednostjo pred letom 2020 verjetno ne bo razvila. 
Vključevanje zasebnega sektorja bo  še naprej obrobno, tudi pri projektih poslovnega interesa 
z dolgoro čnim potencialom. Pomembnejše vseevropske povezave, vklju čno s povezavami s 
sosednjimi državami, še ne bodo vzpos tavljene, zlasti pri projektih z ve čjimi tehni čnimi 
težavami ali omejenim poslovnim interesom za pr edlagatelje projektov. To bo zato negativno 
vplivalo na primer na delovanje notranjega trga, dostopnost in povezave s sosednjimi 
državami. Z nadaljevanjem trenutnih politik  bodo verjetno tudi za nemarljivi vplivi na 
doseganje okoljskih ciljev ter ciljev  v zvezi s podnebnimi spremembami. 
2. ANALIZA SUBSIDIARNOSTI  
Vseevropska omrežja so obravnavana v členu 170 PDEU, ki dolo ča: „[...] Unija [...] prispeva 
k vzpostavitvi in razvoju vs eevropskih omrežij na podro čju prometne, telekomunikacijske in 
energetske infrastrukture.“ Pr avica EU, da de luje na podro čju financiranja infrastrukture, je 
določena v členu 171, ki dolo ča, da Unija „lahko podpira projekte skupnega interesa, ki jih 
podpirajo države članice, […] zlasti s študijami izvedljivosti, kreditnimi garancijami ali 
subvencioniranjem obrestnih mer“. Poleg tega je konkuren čnost EU na podro čju energetike 
opredeljena v členu 194 PDEU. V zvezi z vseevropski mi omrežji morajo predloge za 
financiranje, ki jih predloži Komisija, potrditi države članice, ki so odgovorne za na črtovanje 
in gradnjo projektov.  
V sporočilu o pregledu prora čuna je Komisija poudarila pomembnost uporabe prora čuna EU, 
da „zapolni vrzeli, ki nastanejo zaradi dinamike oblikovanja politik  na nacionalni ravni, kar je 
zlasti očitno pri reševanju čezmejnih problemov, npr. na podro čju infrastrukture, mobilnosti, 
teritorialne kohezije [...] – torej vrzeli, ki  bi sicer škodile interesom EU kot celote.“4 Države 
članice pri na črtovanju in financiranju in frastrukture glavno prednost obi čajno namenijo 
projektom s primarnim nacionalnim pomenom.5 Vendar so čezmejne povezave nujno 
potrebne za vzpostavitev omrežij TEN ter njihov o optimalno delovanje, ki državljanom Unije 
prinaša najvišjo dodano vrednost EU.  
Zato je Komisija v svojem sporo čilu o večletnem finan čnem okviru jasno predstavila svoje 
stališče v zvezi z vlogo prora čuna EU za razvoj podporne infr astrukture, zlasti na podro čjih 
                                                 
4 COM(2010) 700, str. 5. 
5 Glej poro čila o ocenah u činka o revidiranih smernicah TEN-T, SEC(2011) xxx, revidiranih smernicah 
TEN-E, SEC(2011) xxx, in revidiranih smernicah e-TEN, SEC(2011) xxx. 
 
SL 3   SL energetike, prometa in IKT. „[...] izkušnje kažejo, da države članice pri na črtovanju 
nacionalnih prora čunov ne dajejo zadostne prednosti ve čnacionalnim, čezmejnim naložbam v 
infrastrukturo, ki je potrebna za dobro delovanje enotnega trga.“ To je še en primer dodane 
vrednosti prora čuna EU. Komisija je nada lje ugotovila, da bo stroše k nezadostnih naložb v 
omrežja prihodnosti za Evropo zelo visok6. 
Utemeljitev za ukrepanje Evrope na podro čju financiranja infrastrukture izhaja iz 
nadnacionalnega zna čaja opredeljenega problema.  
3. CILJI POBUDE  EU 
Kot je opredeljeno v sporo čilu o večletnem finan čnem okviru, je splošni cilj IPE pospeševanje 
razvoja infrastrukture, ki jo EU potrebuje za uresni čitev ciljev strategije EU 2020 v zvezi z 
energetiko in podnebnimi spremembami ter na splošneje za doseganje trajnostne 
konkuren čnosti v prihodnosti. Za doseganje tega cilja ter na podlagi problema, opredeljenega 
v oddelku 2 zgoraj, je splošni cilj pobude, ki jo spremlja ta ocena u činka, vzpostaviti 
optimalna pravila delovanja, ki velja jo za uporabo sredstev v okviru IPE. 
Kot je navedeno v oddelku 4 sporo čila o večletnem finan čnem okviru, se programi ter 
instrumenti, kot je IPE, ki je vklju čen v sporo čilo o večletnem finan čnem okviru, med drugim 
hkrati osredoto čajo tudi na poenostavitev pravil, zna čilnih za posamezen sektor. Zato bi 
morala predlagana pobuda prav tako kar najb olj izkoristiti sinerg ije znotraj posameznih 
sektorjev ter med sektorji ob upošt evanju ciljev politike, ki jih dolo čajo okviri politike, 
značilni za posamezen sektor. 
Posebni cilji 
Glede na zgornje navedbe in na podlagi pr oblema, opredeljenega v oddelku 2 te ocene u činka, 
se lahko splošni cilj vzpostavitve op timalnih pravil delovanja IPE raz členi na dva posebna 
cilja, ki sta v skladu z delovnim dokument om služb Komisije, ki spremlja sporo čilo iz 
leta 20117: 
Posebni cilj 1: opredelitev oblik, metod in pravil fina nciranja, ki lahko zagotovijo najve čji 
možni finan čni vzvod iz prispevkov prora čuna EU pri privabljanju ja vnih in zasebnih naložb 
za projekte z evropsko razsežnostjo in razsežno stjo enotnega trga, ka r se nanaša zlasti na 
prednostna omrežja, ki jih je treba vzpostaviti  do leta 2020, ter na pr ojekte, pri katerih je 
evropska dodana vrednost jasno dokazana, po potrebi vklju čno z omrežji, ki so zunaj 
meja EU. 
Posebni cilj 2: opredelitev mehanizmov za spremljanje in vrednotenje, ki nagrajujejo 
učinkovito in kaznujejo neu činkovito uporabo sredstev EU z namenom zagotavljanja 
učinkovite in pravo časne vzpostavitve podprtih projektov. 
Operativni cilji 
                                                 
6 SEC(2011) 368, str. 78. 
7 Delovni dokument služb Komisije Prora čun za strategijo Evropa 2020: trenutni sistem financiranja, 
prihodnji izzivi, rezultati posvetovanj z zainteresiranimi stranmi in razli čna mnenja o glavnih 
horizontalnih in sektorskih vprašanjih, SEC(2011) 868 kon č. 
 
SL 4   SL Splošni cilji se lahko raz členijo na številne operativne cilje .  
V zvezi s finan čnim vzvodom naložb: 
• Operativni cilj 1: opredelitev ciljev in meril na ve č ravneh za vrednotenje 
predloga z namenom zagotavljan ja, da se financiranje us meri v ukrepe za izvajanje 
projektov z visoko dodano vrednostjo EU.  
• Operativni cilj 2: opredelitev najve čjih stopenj sofinanciranja za podporo EU 
projektom glede na pr ednostne naloge, dolo čene na podlagi dodane vrednosti EU in 
težav v zvezi s tveganjem in nedelovanj em trga, s katerimi se projekti sre čujejo. 
Omogočanje prilagodljive uporabe teh stopenj za pove čanje učinka finan čnega 
vzvoda prispevkov financiranja EU.  
• Operativni cilj 3: spodbujanje sodelovanja specializiranih vlagateljev v 
infrastrukturo s pomo čjo pravil za uporabo tržnih instrumentov ter z omogo čanjem 
zadostnih sredstev za podporo inovativnih instrumentov.  
V zvezi z izvajanjem projektov: 
• Operativni cilj 4: opredelitev pravil za izbor predlogov za zagotavljanje 
konkurenčnega in preglednega dodeljevanja sredstev.  
• Operativni cilj 5: vzpostavitev skladnega okvira za spremljanje in vrednotenje v 
podporo odlo čitvam glede nadaljevanja, prekinitve ali preoblikovanja finan čne 
podpore EU (tj. na čela „porabi ali izgubi“, prav il za zagotavljanje konkuren čnega 
dodeljevanja sredstev na preg ledni ter visoko konkuren čni podlagi).  
• Operativni cilj 6: vzpostavitev primerne institucionalne strukture za 
centralizirano upr avljanje programa.  
4. MOŽNOSTI POLITIKE  
Iskanje primernega ravnovesja med skladnos tjo s cilji sektorske politike in najve čjim možnim 
povečanjem sinergij je klju čno za opredelitev pravil delova nja IPE. Le primerno ravnovesje 
zagotavlja optimalna prav ila delovanja IPE, pri čemer so pravila oblikovana tako, da 
omogočajo doseganje najve čje možne vrednosti za denar. 
Opredeljene možnosti politike, ki so  sestavljene iz kombinacije razli čnih stopenj usklajenosti 
med finan čnim vzvodom za naložbe in izvajanjem  projektov, so lahko med dvema 
skrajnostma: na eni strani najmanjša možna usklajenost finan čnega vzvoda za naložbe in 
izvedbe projektov ter na drugi strani najve čja možna usklajenost finan čne vzvoda za naložbe 
in izvedbe projektov. Med dvema skrajnostma so številne vmesne možnos ti, ki so sestavljene 
iz kombinacije najmanjših in najve čjih možnih stopenj usklajevanja ter spremenljivih stopenj 
usklajevanja. 
Kombinacije so prikazane v preglednici spodaj. 
 
SL 5   SL Preglednica 1: Opredelitev mogo čih možnosti politike 
Finančni vzvod 
Izvedba  Minimalni finan čni vzvod  Maksimalni finan čni vzvod  Spremenljivi finan čni vzvod  
Minimalna 
izvedba  Minimalni finan čni vzvod – minimalna 
izvedba (osnova v skladu z IPE) 
Različne stopnje sofinanciranja za vsak 
sektor in vrsto projekta. 
Različna kombinacija inovativnih finan čnih 
instrumentov za vsak sektor. 
Različna merila za opredelitev dodane 
vrednosti EU glede na prednostne naloge v 
sektorjih. 
Različni razpisi in postopki za izbiranje za 
vsak sektor.  
Različni sklopi instrumentov za spremljanje 
in pravil „porabi ali izgubi“ za vsak sektor. 
Različna struktura upravljanja/izvajalska 
agencija za vsak sektor.  Maksimalni finan čni vzvod – 
minimalna izvedba  
Skupne stopnje sofinanciranja za vse 
sektorje in vsako vrsto projekta. 
Skupna kombinacija inovativnih 
instrumentov. 
Skupni cilji in merila za dodano 
vrednost EU na podlagi splošne strategije 
Evropa 2020 in prednostnih nalog 
proračuna za Evropo 2020. 
Različni razpisi in postopki za izbiranje 
za vsak sektor.  
Različni sklopi instrumentov za 
spremljanje in pravil „porabi ali izgubi“ 
za vsak sektor. 
Različna struktura upravljanja/izvajalska 
agencija za vsak sektor.  Spremenljivi finan čni vzvod – minimalna izvedba  
Skupne stopnje za dolo čene vrste projektov (na primer študije), 
skupne stopnje v vlogi stopnje tveganja projektov, posebne stopnje 
za določene projekte glede na prednostne naloge sektorske politike. 
Različna kombinacija za vsak sektor, ki je sestavljena iz: 
– skupnega nabora kapitalskih in dolžniških instrumentov, 
– različnih dodatnih posebnih instrumentov. 
Skupna merila na podlagi splošnih prednostnih nalog strategije in 
proračuna Evropa 2020, ki so po potrebi prilagojena za boljše 
usmerjanje prednostnih nalog v sektorjih znotraj splošnih 
prednostnih nalog. 
Različni razpisi in postopki za izbiranje za vsak sektor.  
Različni sklopi instrumentov za spremljanje in pravil „porabi ali 
izgubi“ za vsak sektor. 
Različna struktura upravljanja/izvajalska agencija za vsak sektor.  
Maksimalna 
izvedba  Minimalni finan čni vzvod – maksimalna 
izvedba  
Različne stopnje sofinanciranja za vsak 
sektor in vrsto projekta. 
Različna kombinacija inovativnih finan čnih 
instrumentov za vsak sektor. 
Različna merila za opredelitev dodane 
vrednosti EU glede na prednostne naloge v 
sektorjih. 
Skupni razpisi in postopki. 
Enoten sklop instrumentov za spremljanje 
in pravil „porabi ali izgubi“. 
Enotna struktura upravljanja (izvajalska 
agencija).  Maksimalni finan čni vzvod – 
maksimalna izvedba  
Skupne stopnje sofinanciranja za vse 
sektorje in vsako vrsto projekta. 
Skupna kombinacija inovativnih 
instrumentov. 
Skupni cilji in merila za dodano 
vrednost EU na podlagi splošne strategije 
Evropa 2020 in prednostnih nalog 
proračuna za Evropo 2020. 
Skupni razpisi in postopki. 
Enoten sklop instrumentov za spremljanje 
in pravil „porabi ali izgubi“. 
Enotna struktura upravljanja (izvajalska 
agencija).  Spremenljivi finan čni vzvod – maksimalna izvedba 
Skupne stopnje za dolo čene vrste projektov (na primer študije), 
skupne stopnje v vlogi stopnje tveganja projektov, posebne stopnje 
za določene projekte glede na prednostne naloge sektorske politike. 
Različna kombinacija za vsak sektor, ki je sestavljena iz: 
– skupnega nabora kapitalskih in dolžniških instrumentov, 
– različnih dodatnih posebnih instrumentov. 
Skupna merila na podlagi splošnih prednostnih nalog strategije in 
proračuna Evropa 2020, ki so po potrebi prilagojena za boljše 
usmerjanje prednostnih nalog v sektorjih znotraj splošnih 
prednostnih nalog. 
Skupni razpisi in postopki. 
Enoten sklop instrumentov za spremljanje in pravil „porabi ali 
izgubi“. 
Enotna struktura upravlja nja (izvajalska agencija).  
 
SL 6   SL Spremenljiva 
izvedba Minimalni finan čni vzvod – spremenljiva 
izvedba  
Različne stopnje sofinanciranja za vsak 
sektor in vrsto projekta. 
Različna kombinacija inovativnih finan čnih 
instrumentov za vsak sektor. 
Različna merila za opredelitev dodane 
vrednosti EU glede na prednostne naloge v 
sektorjih. 
Skupni razpisi (in postopki) za projekte s 
čezsektorsko razsežnostjo (z namenskim 
skupnim financiranjem). Razli čni razpisi za 
projekte, zna čilne za posamezen sektor, 
skupni (popolnoma usklajeni) postopki. 
Osrednji nabor skupnih/usklajenih 
instrumentov za spremljanje in pravil 
„porabi ali izgubi“ s posebnimi instrumenti 
in prilagojenimi/ciljnimi pravili, ki 
upoštevajo zna čilnosti sektorja. 
Enotna izvajalska agencija kot skupna 
struktura za upravljanje z razli čnimi 
stopnjami prenosa nalog, ki jih dolo čijo 
službe Komisije v vsakem sektorju.  Maksimalni finan čni vzvod – 
spremenljiva izvedba 
Skupne stopnje sofinanciranja za vse 
sektorje in vsako vrsto projekta. 
Skupna kombinacija inovativnih 
instrumentov. 
Skupni cilji in merila za dodano 
vrednost EU na podlagi splošne strategije 
Evropa 2020 in prednostnih nalog 
proračuna za Evropo 2020. 
Skupni razpisi (in postopki) za projekte s 
čezsektorsko razsežnostjo (z namenskim 
skupnim financiranjem). Razli čni razpisi 
za projekte, zna čilne za posamezen 
sektor, skupni (popolnoma usklajeni) 
postopki. 
Osrednji nabor skupnih/usklajenih 
instrumentov za spremljanje in pravil 
„porabi ali izgubi“ s posebnimi 
instrumenti in prilagojenimi/ciljnimi 
pravili, ki upoštevajo zna čilnosti sektorja. 
Enotna izvajalska agencija kot skupna 
struktura za upravljanje z razli čnimi 
stopnjami prenosa nalog, ki jih dolo čijo 
službe Komisije v vsakem sektorju.  Spremenljivi finan čni vzvod – spremenljiva izvedba  
Skupne stopnje za dolo čene vrste projektov (na primer študije), 
skupne stopnje v vlogi stopnje tveganja projektov, posebne stopnje 
za določene projekte glede na prednostne naloge sektorske politike. 
Različna kombinacija za vsak sektor, ki je sestavljena iz: 
– skupnega nabora kapitalskih in dolžniških instrumentov, 
– različnih dodatnih posebnih instrumentov. 
Skupna merila na podlagi splošnih prednostnih nalog strategije in 
proračuna Evropa 2020, ki so po potrebi prilagojena za boljše 
usmerjanje prednostnih nalog v sektorjih znotraj splošnih 
prednostnih nalog. 
Skupni razpisi (in postopki) za projekte s čezsektorsko razsežnostjo 
(z namenskim skupnim financiranjem). Razli čni razpisi za projekte, 
značilne za posamezen sektor, skupni (popolnoma usklajeni) 
postopki. 
Osrednji nabor skupnih/usklajenih instrumentov za spremljanje in 
pravil „porabi ali izgubi“ s posebnimi instrumenti in 
prilagojenimi/ciljnimi pravili, ki upoštevajo zna čilnosti sektorja. 
Enotna izvajalska agencija kot skupna struktura za upravljanje, z 
različnimi stopnjami prenosa nalog, ki jih dolo čijo službe Komisije v 
vsakem sektorju.  
 
Zaradi številnih (teoreti čnih) možnosti je bilo devet možnih kombinacij predloženih v pr edhodni pregled, da bi se ocenil a njihova notranja skladnost za 
možnosti politike in na drugi st rani njihova zmogljivost za u činkovito obravnavanje dejavnikov problema in doseganje ustrez nih ciljev politike. Prav 
tako se je ocenila njihova skladnost s ciljem Komisije, ki je izboljšanje u činkovitosti trenutnega finan čnega okvira, med drugim z najve čjo možno 
poenostavitvijo/uskladitvijo trenutnih pravil. Pokazalo se je, da tri od devetih teoreti čnih kombinacij ne predstavljajo uspešnih možnosti politike: dve 
(maksimalni finan čni vzvod – minimalna izvedba in minimalni finan čni vzvod – maksimalna izvedba) zara di (pomanjkanja) združljivosti med 
scenariji, tj. zaradi pomanjkanja notranje skladnos ti za možnosti politike, in ena (minimalni finan čni vzvod – minimalna izvedba) zaradi pomanjkanja 
učinkovitosti pri doseganju ciljev, za katere je bil vzpostavljen IPE. 
 
SL 7   SL  
5. OCENA U ČINKOV  
Ob upoštevanju predpogojev (prora čun, centralno upravljanje, us klajevanje instrumentov 
financiranja EU v sektorjih, skupaj s tržnimi instrumenti) za vzpostav itev IPE, ki je vklju čen v 
vse možnosti politike trenutne ocene u činka IPE, je jasno, da bo IPE prispeval k pomembnim 
učinkom v sektorjih ter splošn im socialno-ekonomskim u činkom in vplivom na okolje v 
primerjavi z obi čajnimi praksami. 
Pozitivni u činki hitrejšega razvoja infrastrukture z vzpostavitvijo IPE bodo prepoznavni pri 
vseh možnostih politike. Vendar bo njihova stopnja velikosti odvisna od u činkovitosti 
možnosti politike za obravnavanje oprede ljenega problema in optimalnih pravil 
delovanja IPE.  
Analiza u činkov je pokazala, da imajo razli čne stopnje usklajenosti med sektorji, v katerih 
deluje IPE, jasne posledice v smislu u činkov. Učinki so ocenjeni kot spremembe v primerjavi 
z osnovo IPE (minimalni finan čni vzvod – minimalna izvedba) ter prikazani v preglednici 1 
spodaj. 
Preglednica 1: Povzetek u činkov možnosti politike v okviru IPE  
Učinek na  Možnost: 
spremenljivi 
finančni 
vzvod – 
minimalna 
izvedba  Možnost: 
maksimalni 
finančni 
vzvod – 
maksimalna 
izvedba  Možnost: 
maksimalni 
finančni 
vzvod – 
spremenljiva 
izvedba  Možnost: 
spremenljivi 
finančni 
vzvod – 
maksimalna 
izvedba  Možnost: 
spremenljivi 
finančni 
vzvod – 
spremenljiva 
izvedba  Možnost: 
minimalni 
finančni 
vzvod – 
spremenljiva 
izvedba  
Pospešen razvoj 
infrastrukture v 
interesu EU  + – – + ++ + 
od tega:        
Skladnost z okviri 
politike, 
značilnimi za 
posamezen sektor  + – – = + + 
Stopnja sinergije 
med sektorji  = ++ ++ ++ ++ = 
Zmanjšanje 
upravnih stroškov  = ++ + ++ + + 
Legenda: – : negativen u činek 
= : brez spremembe 
+ : pozitiven u činek 
++ : zelo pozitiven u činek 
 
SL 8   SL 6. PRIMERJAVA MOŽNOSTI  
Na podlagi analize u činkov se izlo čijo možnosti politike spremenljivi finan čni vzvod – 
minimalna izvedba, maksimalni finan čni vzvod – maksimalna izvedba, maksimalni finan čni 
vzvod – spremenljiva izvedba ter minimalni finan čni vzvod – spremenljiva izvedba. Na 
splošno analiza kaže, da sta možnosti politike spremenljivi finan čni vzvod – spremenljiva 
izvedba in spremenljivi finan čni vzvod – maksimalna izvedba najbolj u činkoviti možnosti 
politike za doseganje cilja v zvezi z opredeljevanj em najbolj optimalnih pravil delovanja IPE, 
ki omogo čajo pospeševanje razvoja infr astrukture v interesu EU.  
Možnost politike spremenljivi finan čni vzvod – spremenljiva izvedba se zdi najboljša izbira z 
vidika skladnosti, vendar bi možnost politike spremenljivi finan čni vzvod – maksimalna 
izvedba zagotovila boljšo u činkovitost. Izbira med tema možnostma politike zajema reševanje 
kompromisa med najve čjim možnim pove čanjem sinergij med sektorji in najve čjim možnim 
povečanjem skladnosti v posameznih sektorjih s pos ebnimi cilji politike. Možnost politike 
spremenljivi finan čni vzvod – maksimalna izvedba je bo lj ambiciozna v smislu usklajenosti 
med sektorji, vendar zagotavlja manjšo skladn ost posameznih sektorjev s posebnimi cilji 
politike. 
Zato ta ocena u činka obe možnosti obravnava kot veljavni, pri čemer morajo nosilci 
političnega odlo čanja obravnavati kompromis med skladnos tjo s cilji sektorske politike in 
največjim možnim pove čanjem navedenih sinergij. 
7. SPREMLJANJE IN VREDNOTENJE  
Komisija Uredbo ustrezno ovrednoti in pregleda  3 leta po njenem sprejetju. Poleg tega 
Komisija stalno spremlja u činkovitost Uredbe z orodji, ki  so že na voljo, letnimi poro čili 
izvajalske agencije te r tudi z letnim poro čilom EIB o uporabi in u činkih inovativnih finan čnih 
instrumentov. Pripravi se tudi zunanje poro čilo o vrednotenju v zvezi z institucionalno 
strukturo.