EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 9.7.2021 COM(2021) 405 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU o nadaljnjem ukrepanju glede razrešnice za proračunsko leto 2019 (povzetek)



Poročilo o nadaljnjem ukrepanju na podlagi zahtev Evropskega parlamenta, navedenih v resolucijah o razrešnici, in zahtev Sveta, navedenih v priporočilu o razrešnici, za proračunsko leto 2019 1.Uvod Evropski parlament je 27. aprila 2021 na podlagi priporočila Sveta z nedvoumno večino podelil razrešnico Komisiji za proračunsko leto 2019, s čimer je potrdil, da je bil proračun EU na splošno porabljen dobro in ustrezno. Postopek razrešnice za leto 2019 je potekal v okviru nadaljevanja pandemije COVID-19 ter vzporedno s pogajanji in poznejšim sprejetjem večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 in instrumenta NextGenerationEU. Zagotavljanje, da je vsak euro, ki ga prispevajo davkoplačevalci EU, dobro porabljen v interesu vseh državljanov EU, je še naprej v ospredju ukrepanja Komisije v teh povsem novih okoliščinah. V tem okviru se Komisija strinja z glavnimi cilji, ki sta jih navedla Evropski parlament in Svet v postopku razrešnice za leto 2019: oprizadevanje za visok standard preglednosti in odgovornosti pri upravljanju proračuna EU na podlagi stabilnega okvira upravljanja in kontrole; ozaščita proračuna EU: Komisija nadalje ukrepa glede obtožb ali sumov zlorabe ali slabega upravljanja sredstev EU in sprejme vse potrebne ukrepe za zaščito proračuna Unije, po potrebi tudi z začasno ustavitvijo plačil, finančnimi popravki in drugimi ukrepi, kot je novi splošni režim pogojenosti za proračun EU; oumestitev smotrnosti v središče izvrševanja proračuna: enako pomembno je, da se s porabljenim denarjem dejansko obravnavajo izzivi in dosežejo pričakovani rezultati na terenu, kar bo prineslo oprijemljive rezultate in pozitivne spremembe v življenju državljanov in upravičencev; ona splošno vzpostavitev pravega ravnovesja med nizko stopnjo napak, hitrimi plačili, razumnimi stroški in bremenom kontrole za javne organe in upravičence ter dodano vrednostjo porabe EU. To poročilo o nadaljnjem ukrepanju na podlagi postopka razrešnice za leto 2019 kot del celovitega finančnega poročanja in poročanja o odgovornosti vsebuje povzetek ukrepov, ki jih je Komisija sprejela v odziv na glavne zahteve Evropskega parlamenta in Sveta v postopku za leto 2019. Ko se bo pozneje med letom začel postopek razrešnice za leto 2020, bo Komisija zagotovila podrobnejše in posodobljene informacije o svojem nadaljnjem ukrepanju. 2.Preglednost in odgovornost Komisija je predstavila sveženj o celovitem finančnem poročanju in poročanju o odgovornosti za leto 2019, kar je bilo izhodišče za postopek razrešnice za leto 2019. Temu je sledila predstavitev letnega poročila za leto 2019 Evropskega računskega sodišča, ki vsebuje „čisto“ mnenje o letnem zaključnem računu EU trinajsto leto zapored in čisto mnenje o prihodkovni strani proračuna EU. Vendar je Evropsko računsko sodišče izdalo odklonilno mnenje o zakonitosti in pravilnosti odhodkov, povezanih z zaključnim računom, in ne mnenje s pridržki kot v prejšnjih treh letih. Eden glavnih dejavnikov je bil povečan delež odhodkov z visokim tveganjem, za katere pogosto veljajo zapletena pravila in večinoma temeljijo na povračilih. Medtem ko Evropsko računsko sodišče zagotavlja letno revizijsko mnenje, je Komisija kot upravljavec proračuna EU vzpostavila večletne strategije kontrole, namenjene preprečevanju, odkrivanju in popravljanju napak tudi v naslednjih letih po letu plačila. Komisija še naprej sprejema ukrepe, da bi zmanjšala kompleksnost in sčasoma bolje preprečevala in odpravljala napake pri vseh programih. Ocenjene stopnje napake Komisije za leto 2019 so bile v razponu Evropskega računskega sodišča. Zaradi prizadevanj Komisije ter njenih izvajalskih partnerjev se je finančno upravljanje proračuna EU sčasoma izboljšalo, stopnje napake pa so se v zadnjih letih zmanjšale in približale ravnem 2-odstotnega praga pomembnosti, razen na nekaterih specifičnih področjih politike. Vzpostavljeni sistemi kontrole Komisiji zagotavljajo zelo razčlenjeno in podrobno znanje o delovanju sistemov, tudi na ravni nacionalnih in regionalnih organov v okviru deljenega upravljanja, tako da lahko opredeli področja, na katerih so še vedno potrebne izboljšave, in po potrebi ukrepa. Ob upoštevanju Komisijine kvalitativne ocene učinkovitega delovanja teh sistemov kontrole, skupaj z večletnimi popravnimi ukrepi, zaradi katerih je znesek, pri katerem obstaja tveganje ob zaključku (0,7 % leta 2019), manjši od 2-odstotnega praga pomembnosti, Komisija meni, da napake niso razširjene in ne vplivajo na celotni proračun EU. Letos je Evropsko računsko sodišče poleg letnega poročila, ki vključuje letno izjavo o zanesljivosti, predstavilo tudi poseben del letnega poročila o smotrnosti proračuna EU. Čeprav Evropsko računsko sodišče ugotavlja, da ima Komisija zanesljive postopke za pripravo poročil o smotrnosti ter da se poročila še naprej izboljšujejo in postajajo bolj uravnotežena, poudarja nekatera področja za nadaljnje izboljšave, ki jih bo Komisija obravnavala za boljše ocenjevanje in merjenje doseganja prednostnih nalog, politik in programov Unije. Komisija podrobno poroča o vseh teh vprašanjih v svojem celovitem finančnem poročanju in poročanju o odgovornosti, ki opisuje, kako je bil leta 2020 porabljen denar davkoplačevalcev EU, in ukrepe, ki so bili sprejeti za zagotovitev, da se proračun EU upravlja v skladu z najvišjimi standardi. Dokazuje skupno zavezanost institucij EU in držav članic, da čim bolje izkoristijo vsak euro, vložen iz proračuna EU. 3.Pravna država in temeljne vrednote Unija ima prvič na voljo posebno orodje za zaščito svojega proračuna pred kršitvami načel pravne države z novo uredbo o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije . Ta uredba zajema celoten večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027 in instrument NextGenerationEU, vključno z mehanizmom za okrevanje in odpornost. Uredba se uporablja od 1. januarja 2021 in je od tega datuma izvršljiva. Zajete bodo vse zadevne kršitve, ki vplivajo na dobro finančno poslovodenje proračuna Unije in finančne interese Unije po navedenem datumu. Komisija bo pogojenost uporabila, ko bo menila, da drugi instrumenti niso učinkovitejši za zaščito proračuna EU.

Komisija trenutno pripravlja smernice za njeno uporabo. Hkrati Komisija dejavno ocenjuje informacije iz virov, navedenih v Uredbi, da bi ugotovila morebitne kršitve načel pravne države, ki bi bile pomembne v skladu z njenimi določbami. Ko se pojavijo pomisleki, se bodo brez nepotrebnega odlašanja začele razprave z državami članicami. Kar zadeva vzpostavitev učinkovitega sistema kontrole v zvezi z domnevnimi primeri prilaščanja zemljišč v okviru skupne kmetijske politike (SKP), je v deljenem upravljanju v prvi vrsti naloga zadevnih organov držav članic, da obravnavajo pritožbe posameznih upravičencev. Zato sta se sozakonodajalca v novih uredbah o SKP dogovorila o določbi, ki od držav članic zahteva, da vzpostavijo ustrezne sisteme za upravljanje pritožb v zvezi z izvrševanjem skladov. Poleg tega bi lahko Komisija vse kršitve temeljnih pravic ali splošnih načel prava Unije po odobritvi načrta SKP obravnavala v okviru obstoječega sistema EU Pilot ali postopkov za ugotavljanje kršitev. Komisija spremlja obtožbe o prilaščanju zemljišč in od držav članic zahteva, da po potrebi ukrepajo (na primer izboljšanje zemljiške knjige na Slovaškem). Vendar so za dejavnosti, ki so kriminalne narave, še naprej pristojni predvsem policijske sile in državni tožilci. Če obstajajo sumi goljufije, se ustrezne informacije posredujejo Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF) za nadaljnje ukrepanje v skladu z njegovim mandatom. Od 1. junija 2021 obstaja tudi možnost vključitve Evropskega javnega tožilstva (EJT). Kar zadeva spoštovanje pravne države pri zunanji pomoči, je Komisija trdno zavezana temeljnim vrednotam človekovih pravic, demokracije in pravne države, ki so bistveni elementi vseh sporazumov EU o partnerstvu in sodelovanju s tretjimi državami. Sodelovanje z večino držav vključuje podporo številnim ključnim sektorjem, kot so finančni preiskovalci in kriminalisti, tožilci, odvetniki in zastopniki, varuhi človekovih pravic, kazenska sodišča, vrhovna sodišča in računska sodišča, ter znatno podporo demokratičnemu upravljanju. EU pri svojih prizadevanjih za večjo učinkovitost in vključenost podpira pravosodne organe v več državah (Srednjeafriška republika, Mali, Niger in Mavretanija). Prispevala je tudi h krepitvi celotne verige od policijskih in žandarmerijskih preiskovalcev do tožilcev in sodnikov v boju proti kriminalu (Demokratična republika Kongo, Gvineja Bissau). Nazadnje podpira tudi organizacije civilne družbe v njihovi nadzorni vlogi, ki spodbuja preglednost in odgovornost, pa tudi njihovi vlogi družbenega akterja, ki lahko zagotavlja pravno pomoč prikrajšanim ali ranljivim osebam (Demokratična republika Kongo, Srednjeafriška republika, Fidži). 4.Informacije o upravičencih do sredstev EU in vzpostavitev interoperabilnega informacijskega sistema za spremljanje in poročanje Pomemben napredek je bil dosežen v zakonodajnih okvirih za uredbo o skupnih določbah, skupno kmetijsko politiko (SKP), Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) in mehanizem za okrevanje in odpornost (RRF) glede vrste informacij, ki jih morajo države članice zbirati in hraniti o prejemnikih sredstev EU, vključno z dejanskimi lastniki pravnih subjektov, ki so upravičenci, in končnih prejemnikih sredstev EU. Taki podatki bi morali omogočiti okrepitev postopkov kontrole in revizije, zlasti v zvezi z goljufijami in nasprotji interesov. Komisija je predstavila tudi predloge za obvezno uporabo enotnega orodja za podatkovno rudarjenje in oceno tveganja (za namene kontrole in revizije) za uredbo o skupnih določbah, SKP, RRF, rezervo za prilagoditev na brexit in ESPG. Vendar pa sozakonodajalec tega predloga ni upošteval za uredbo o skupnih določbah, RRF, rezervo za prilagoditev na brexit in ESPG, zaradi česar je uporaba takega orodja za podatkovno rudarjenje in oceno tveganja s strani držav članic še vedno prostovoljna. Kar zadeva SKP, je končni politični dogovor, ki sta ga dosegla sozakonodajalca, prostovoljna uporaba orodja s klavzulo ponovnega pregleda leta 2025 z morebitnimi zakonodajnimi predlogi, ki bo temeljila na poročilu Komisije o oceni uporabe enotnega orodja za podatkovno rudarjenje in njegove interoperabilnosti. Komisija bo državam članicam orodje dala na voljo od 1. januarja 2023, da bi jim pomagala pri zagotavljanju učinkovite zaščite finančnih interesov Unije. Poleg tega bi države članice zbirale informacije za vse sklade SKP o skupinah, ki jim pripadajo upravičenci (in jih objavljale zaradi preglednosti). Komisija bo državam članicam še naprej dajala na voljo orodje za podatkovno rudarjenje in oceno tveganja za namene kontrole in revizije ter bo države članice ob neobstoju pravne obveznosti, da ga uporabljajo, odločno spodbujala k njegovi uporabi. Komisija preučuje, kako dodatno izboljšati kakovost in interoperabilnost podatkov o upravičencih in končnih prejemnikih sredstev EU, vključno z uporabo enotnega orodja za podatkovno rudarjenje in oceno tveganja. Meni, da bi bilo treba vse določbe v zvezi s tem najprej oceniti v okviru naslednje revizije finančne uredbe kot splošne ureditve za izvrševanje in kontrolo proračuna EU. Kar zadeva porazdelitev sredstev SKP, je Komisija dosledno predlagala omejevanje neposrednih plačil in postopno zniževanje ter dopolnilno prerazporeditveno dohodkovno podporo in uporabo pojma pravega/aktivnega kmeta, da se zagotovi pravičnejša porazdelitev neposrednih plačil. Sozakonodajalca sta se dogovorila o morebitni omejitvi neposrednih plačil in o obveznih prerazporeditvenih plačilih za vsaj 10 % predplačil iz sredstev za neposredna plačila držav članic, razen če lahko dokažejo, da se z drugimi sredstvi lahko doseže boljše usmerjanje neposrednih plačil. Sozakonodajalca sta se dogovorila tudi o pojmu aktivnega kmeta v SKP. 5.Sistem za zgodnje odkrivanje in izključitev (EDES) Sistem EDES je še vedno nedavni sistem in se še naprej razvija. Najprej, od leta 2016, je EDES zajemal le neposredno upravljanje in zelo delno posredno upravljanje. V okviru zadnje revizije finančne uredbe je bil EDES razširjen na vse posredno upravljanje, njegovo področje uporabe pa razširjeno. Število izključitev je treba obravnavati tudi glede na visoko raven varstva subjektov in oseb, zlasti v skladu z Listino EU o temeljnih pravicah ter načelom zakonitosti in sorazmernosti kaznivih dejanj in kazni. Poleg tega se je sozakonodajalec odločil, da uvede omejevalne pogoje glede možnosti objave upravnih sankcij, tako da to možnost pridrži za najhujše primere, da bi se okrepil odvračilni učinek sankcij, obenem pa spoštovali varstvo osebnih podatkov, zaupnost preiskav ali nacionalnih sodnih postopkov in načelo sorazmernosti. EDES na splošno dosega pozitivno ravnovesje med potrebo po zaščiti finančnih interesov EU in potrebo po zagotovitvi pravice do obrambe, tako da zahteva minimalno število utemeljenih dokazov (ugotovljenih dejstev), preverjenih z uveljavljanjem pravice do zaslišanja, in upošteva posledice načela pravne države. Do zdaj so bili komisiji sistema EDES predloženi primeri, v katere je bilo vključenih več kot 90 subjektov. Skupno je bilo sankcioniranih 42 subjektov, 13 pa jih je še vedno izključenih. Kar zadeva izboljšave sistema za izključitev, bo Komisija v okviru prihodnje revizije finančne uredbe in ob upoštevanju prvih pet let delovanja sistema preučila možnost razširitve njegovega področja uporabe in po možnosti okrepitve postopka. 6.Smernice o izogibanju nasprotju interesov Komisija ukrepa tudi na tem področju. Člen 61 finančne uredbe, kakor je bila spremenjena leta 2018, se uporablja enako za vse sklade EU na vseh ravneh, kadar je ogroženo nepristransko in objektivno izvajanje nalog finančnega udeleženca ali druge osebe, ki sodeluje pri izvrševanju proračuna, zaradi družinskih, čustvenih, političnih ali narodnostnih razlogov, gospodarskega interesa ali kakršnega koli drugega neposrednega ali posrednega osebnega interesa. Komisija se je zavezala, da bo države članice spremljala in usmerjala pri uporabi novih pravil o nasprotju interesov. Komisija je aprila 2021 objavila smernice o izogibanju in obvladovanju nasprotja interesov. Te smernice so namenjene državam članicam in institucijam EU. Spodbujajo enotno razlago pravil iz finančne uredbe za vse načine upravljanja ter vsebujejo praktične primere in ukrepe, ki bi jih bilo mogoče uvesti za preprečevanje in obvladovanje situacij nasprotja interesov. Dokument je bil pred dokončanjem avgusta 2020 posredovan Evropskemu parlamentu, nato pa je bil predložen organom držav članic, s katerimi je potekalo tudi posvetovanje. Komisija je in bo v letu 2021 in pozneje dokument še naprej predstavljala v okviru ciljno usmerjenih promocijskih ukrepov za države članice, in sicer prek organov držav članic in zadevnih mrež strokovnjakov.

Kar zadeva posebne razmere v Češki republiki, so ustrezne službe Komisije izvedle usklajene revizije, ki se med drugim nanašajo tudi na nasprotje interesov. Komisija je Odbor za proračunski nadzor Evropskega parlamenta redno obveščala o trenutnem stanju. Glede na javni interes za te revizije, vključno z zahtevo Evropskega parlamenta za objavo končnega revizijskega poročila, kot je navedeno v resoluciji o razrešnici, in podobnim priporočilom evropskega varuha človekovih pravic, je končno revizijsko poročilo v zvezi z Evropskim skladom za regionalni razvoj, Kohezijskim skladom in Evropskim socialnim skladom po izbrisu osebnih podatkov, poslovnih skrivnosti in drugih informacij, za katere veljajo zahteve glede nerazkritja, postalo javno dostopno. To je bilo upravičeno tudi z dokončanjem vseh zakonsko zahtevanih korakov in zadevnih rokov v kontradiktornem postopku, ki je v celoti spoštoval pravico revidiranca do obrambe in ki ni vseboval nobenih sprememb ugotovitev iz revizijskega poročila, razen pojasnil nekaterih ugotovitev. 7.Neporavnane proračunske obveznosti – „RAL“ Evropski parlament in Svet sta izrazila zaskrbljenost glede ravni neporavnanih obveznosti (Reste à Liquider – RAL). Raven neporavnanih obveznosti (RAL) ob koncu leta 2020 se je še zvišala in dosegla 302,6 milijarde EUR. Zvišanje ravni neporavnanih obveznosti v zadnjih letih je večinoma posledica pravila o prenehanju obveznosti v kohezijski politiki (tako imenovano pravilo „N+3“), učinka inflacije in povečanja obsega proračuna EU ter medsebojno povezane vrzeli med obveznostmi in plačili. Komisija je za obdobje 2021–2027 predlagala vrsto ukrepov za poenostavitev, da bi olajšala in pospešila izvajanje kohezijske politike. Čeprav je bila večina teh ohranjena v političnem dogovoru, ki sta ga dosegla sozakonodajalca, Komisija obžaluje, da vrnitev k pravilu o prenehanju obveznosti N+2 ni bila odobrena. V tej zgodnji fazi novega proračunskega cikla Komisija meni, da bi lahko učinki ohranitve pravila o prenehanju obveznosti N+3, skupaj s poznim dogovorom o zakonodaji, ki ureja večino sredstev v deljenem upravljanju, in osredotočanjem nacionalnih organov na izvajanje instrumenta NextGenerationEU v naslednjih letih glede na njegov krajši časovni okvir, privedli do ohranitve trenda nominalno naraščajočih neporavnanih obveznosti v večletnem finančnem okviru 2021–2027. Komisija dejavno spremlja izvrševanje proračuna in razvoj neporavnanih obveznosti ter redno obvešča Evropski parlament in Svet, zlasti v dolgoročni napovedi prihodnjih prilivov in odlivov v poročilu o proračunu EU. Komisija pripravi svojo napoved na podlagi številnih razpoložljivih podatkov (izvrševanje proračuna v prejšnjih letih, stopnja izvrševanja in najnovejše spremembe sedanjega proračuna, prihodnje potrebe, kot so predstavljene v predlogu proračuna za naslednja leta). Poleg tega Komisija upošteva napovedi držav članic za izvrševanje evropskih strukturnih in investicijskih skladov, ki so glavni dejavnik za ocene skupnih plačil. Za sprejetje proračuna je pristojen proračunski organ, kar vključuje zagotovitev zadostne ravni odobritev plačil, izvrševanje sredstev v okviru deljenega upravljanja pa upravljajo nacionalni organi in je v veliki meri odvisno od pravil, ki sta jih sozakonodajalca določila v ustreznih temeljnih aktih. V zvezi s tem bo Komisija še naprej tesno sodelovala z Evropskim parlamentom in Svetom ter nacionalnimi organi v državah članicah, da bi jih še naprej podpirala pri pospešitvi izvajanja njihovih programov. 8.Sistem kontrole za mehanizem za okrevanje in odpornost (RRF) Komisija je v rekordnem času vzpostavila mehanizem za okrevanje in odpornost (RRF) z namensko strukturo upravljanja ter notranjimi postopki in strategijami kontrole, prilagojenimi dejstvu, da je RRF instrument, ki temelji na smotrnosti. Poleg začetnega predhodnega financiranja se plačila državam članicam izvedejo ob izpolnitvi vnaprej določenih mejnikov in ciljev. Plačila zato ne bodo odvisna od stroškov, ki jih bodo dejansko imele države članice. V nasprotju z deljenim upravljanjem so države članice upravičenke do sredstev EU, ki po izplačilu postanejo zamenljiva v nacionalnih proračunih. Člen 22(1) uredbe o RRF državam članicam nalaga obveznost, da „sprejmejo vse ustrezne ukrepe za zaščito finančnih interesov Unije in za zagotovitev, da je uporaba sredstev v zvezi z ukrepi, ki jih podpira Mehanizem, skladna z veljavnim pravom Unije in nacionalnim pravom, zlasti v zvezi s preprečevanjem, odkrivanjem in odpravljanjem goljufij, korupcije in nasprotja interesov,“ ter da zagotovijo uspešen in učinkovit sistem notranje kontrole. Komisija se bo za pridobitev stopnje zaupanja zanašala na kontrole držav članic in jih po potrebi dopolnjevala z lastnimi kontrolami. Ta okvir kontrole temelji na naslednjih elementih: Ocena načrtov: Komisija je odgovorna za oceno načrtov za okrevanje in odpornost, ki so jih predložile države članice, kar zadeva njihovo ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost. Eno od meril, ki naj bi jih uporabila Komisija, je, ali se pričakuje, da se bodo z ureditvami, ki jih predlaga država članica, preprečevali, odkrivali in odpravljali korupcija, goljufije in nasprotja interesov pri uporabi sredstev, zagotovljenih v okviru RRF, pri čemer se med drugim upošteva, ali kontrolni sistem temelji na trdnih postopkih in strukturah. To merilo se lahko oceni le kot ustrezno ali nezadostno. V slednjem primeru mora Komisija ugotoviti, da načrt meril za oceno ne izpolnjuje zadovoljivo. Če pa bo Komisija odkrila slabosti v kontrolnih sistemih, ki jih je mogoče odpraviti, bo predlagala, da se dodajo ukrepi, potrebni za uskladitev s členom 22 uredbe o RRF, ki jih je treba izvesti pred prvim rednim plačilom. To oceno Komisije mora odobriti Svet. V fazi plačila: države članice lahko do dvakrat letno po izpolnitvi zadevnih dogovorjenih mejnikov in ciljev predložijo ustrezno utemeljen zahtevek za izplačilo finančnega prispevka in, če je ustrezno, posojila. V skladu s členom 22(2) uredbe o RRF mora država članica zahtevku za plačilo priložiti izjavo o upravljanju in povzetek revizij. V izjavi o upravljanju država članica potrdi, da so bila sredstva porabljena za predvideni namen, da je upravljanje sredstev potekalo v skladu z vsemi veljavnimi pravili ter da so informacije popolne, točne in zanesljive. Povzetek revizij vključuje tudi ugotovljene pomanjkljivosti in sprejete korektivne ukrepe. Komisija za vsak zahtevek za plačilo oceni, ali so mejniki in cilji zadovoljivo izpolnjeni. Revizije in kontrole, ki jih izvaja Komisija, so usmerjene v preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje napak in nepravilnosti v dokazih, ki se predložijo za ugotovitev, da so bili mejniki in cilji zadovoljivo doseženi. Komisija lahko zahteva dodatne informacije in se lahko odloči za izvedbo dodatnih pregledov, da bi pridobila potrebno dodatno zagotovilo o doseganju mejnikov in ciljev pred izvedbo plačila. Če nekateri mejniki in cilji niso bili zadovoljivo izpolnjeni, lahko Komisija v skladu s členom 24(6) uredbe o RRF deloma ali v celoti začasno ustavi plačila in nato sorazmerno zmanjša plačila v skladu s členom 24(8) uredbe o RRF, „kadar zadevna država članica v šestih mesecih od začasne ustavitve ni sprejela potrebnih ukrepov“. Dobro finančno poslovodenje: Komisija bo izvedla revizije sistemov notranje kontrole držav članic v času trajanja instrumenta, da bi preverila, ali država članica izpolnjuje svoje obveznosti iz člena 22 uredbe o RRF, zlasti v zvezi s preprečevanjem, odkrivanjem in odpravljanjem resnih nepravilnosti (tj. goljufij, korupcije ali nasprotij interesov) in izogibanjem dvojnemu financiranju ali hujšim kršitvam obveznosti, ki izhajajo iz sporazumov o posojilu in financiranju. Poleg tega bo Komisija med izvajanjem načrta izvajala kontrole in revizije na podlagi tveganja v primerih suma resnih nepravilnosti, ki jih države članice niso odpravile (tj. goljufije, korupcije ali nasprotja interesov), ali resnih kršitev obveznosti iz sporazuma o financiranju ali sporazuma o posojilu. Na podlagi člena 22(5) uredbe o RRF bo imela Komisija pravico, da sorazmerno zmanjša in izterja zneske nepovratne podpore ali zahteva predčasno odplačilo posojil v primerih goljufije, korupcije, nasprotja interesov in/ali resnih kršitev obveznosti iz sporazuma o financiranju in/ali sporazuma o posojilu (ki vključujejo dvojno financiranje). Razen v primeru resne kršitve pogodbenih obveznosti lahko Komisija izterja/zmanjša/zahteva predčasno odplačilo le, če države članice ne bi same odpravile teh resnih nepravilnosti. 9.Merjenje smotrnosti programov EU za porabo sredstev Komisija je trdno prepričana, da je zagotavljanje učinkovitega delovanja njenih programov za porabo sredstev ključni del uspešnega izvrševanja proračuna. Merjenje obsega, v katerem programi za porabo sredstev dosegajo svoje zastavljene cilje in tako prispevajo k prednostnim nalogam Unije, tj. njihove smotrnosti, je zahtevno, vendar bistveno za pravočasno opredelitev nastajajočih vprašanj in sprejetje popravnih ukrepov po potrebi. Poleg tega so lahko zanesljive informacije o smotrnosti koristne, kadar nove prednostne naloge zahtevajo prerazporeditev sredstev sredi obdobja (seveda v mejah, ki jih predvideva pravni okvir). Proračun EU že ima napreden okvir za merjenje in ocenjevanje smotrnosti, kot na primer priznava OECD. To temelji na trdni intervencijski logiki z jasno opredeljenimi cilji in povezanimi kazalniki z ambicioznimi, a uresničljivimi cilji.

Komisija je sprejela sporočilo o okviru smotrnosti za proračun EU v večletnem finančnem okviru 2021–2027 (COM(2021) 366 final), v katerem podrobno navaja svojo zavezo za nadaljnje izboljšanje. Tako je Komisija v obdobju pred večletnim finančnim okvirom za obdobje 2021–2027 racionalizirala sklop kazalnikov (da bi se osredotočila na najpomembnejše), s čimer je okvir naredila bolj dostopen in zmanjšala upravno breme. Ključni kazalniki so bili vključeni tudi v pravne podlage različnih programov za porabo sredstev. Prvič, Komisija je objavila tudi povzetke dokumentov za vse programe za porabo sredstev v večletnem finančnem okviru 2021–2027 (na voljo na: https://europa.eu/!MQcbUC), v katerih je opisano, kako naj bi programi delovali, ter so povzeti okvir smotrnosti, ki temelji na kazalnikih, za vsak program in metodologije, ki jih Komisija namerava uporabiti za določitev izhodišč, mejnikov in ciljev za ustrezne kazalnike smotrnosti. Kot je bilo storjeno že leta 2020, je Komisija v prilogi k letnemu poročilu o upravljanju in smotrnosti izvrševanja za vse programe objavila preglede smotrnosti programov, ki med drugim vsebujejo poseben oddelek o oceni smotrnosti, vključno z oceno kazalnikov smotrnosti in vpliva na smotrnost, ki ga imajo zadevni zunanji dejavniki. Za nadaljevanje in uspešnost teh prizadevanj je bistveno, da države članice in drugi partnerji storijo vse, kar je v njihovi moči, da zagotovijo visokokakovostne in pravočasne informacije o smotrnosti. Nadaljuje se tudi delo za vključevanje medsektorskih ciljev politike v oblikovanje in izvrševanje proračuna EU, vključno z izpolnitvijo zavez Komisije v okviru Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo, ki je priložen večletnemu finančnemu okviru za obdobje 2021–2027 (na voljo na: https://europa.eu/!mwRVHD). Kar zadeva programe za porabo sredstev, to vključevanje politike vključuje uresničevanje medsektorskih ciljev (npr. boj proti podnebnim spremembam ali spodbujanje enakosti spolov) poleg ciljev za posamezne programe (ali sektorskih ciljev). Glavni medsektorski cilji, ki vplivajo na oblikovanje in izvrševanje proračuna, vključujejo: oporaba vsaj 30 % sredstev večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 in instrumenta NextGenerationEU za obravnavanje podnebnih izzivov v primerjavi z 20 % v prejšnjem obdobju; opodpiranje biotske raznovrstnosti s 7,5 % letne porabe v letu 2024 ter 10 % v letih 2026 in 2027 na podlagi učinkovite, pregledne in celovite metodologije; opodpiranje naložb in reform na področju digitalne preobrazbe z vsaj 20 % vseh dodeljenih sredstev iz vsakega nacionalnega načrta za okrevanje in odpornost, namenjenega ukrepom za digitalni prehod. Komisija razvija in/ali izboljšuje ustrezne metodologije za „sledenje“ prispevku – v smislu porabljenega zneska – posameznih programov k tem ciljem, pa tudi k enakosti spolov in izvajanju ciljev trajnostnega razvoja ZN v skladu s svojimi zavezami v okviru Medinstitucionalnega sporazuma, ki je priložen večletnemu finančnemu okviru za obdobje 2021–2027. 10.Druga vprašanja 10.1 Zbiranje prihodkov in tradicionalnih lastnih sredstev Komisija je odločena preprečiti izgube carinskih dajatev. Ukrepa takoj, ko so odkrite nepravilnosti, in podrobno spremlja ugotovitve inšpekcije zaradi zagotovitve, da so izgube tradicionalnih lastnih sredstev v proračunu EU v celoti izterjane. Vendar so za pobiranje carinskih dajatev odgovorne predvsem države članice, ki so finančno odgovorne za nadomestilo izgub tradicionalnih lastnih sredstev, če je neizterjava carinskih dajatev posledica pomanjkanja skrbnosti njihovih carinskih uprav. Zato je Komisija razvila metodologijo za oceno morebitnih izgub tradicionalnih lastnih sredstev v primeru navedbe prenizke vrednosti, ki se šteje za glavni element pri izračunu izgub zaradi neplačanih carin. V čakanju na sodbo Sodišča v zadevi, ki jo je Komisija vložila proti Združenemu kraljestvu (C-213/19), je Komisija pred kratkim obvestila države članice o njihovem predhodnem izračunanem deležu v skupnih izgubah tradicionalnih lastnih sredstev. Podobna strategija/metodologija izvrševanja bo uporabljena za izgube tradicionalnih lastnih sredstev zaradi izogibanja protidampinškim in izravnalnim dajatvam na sončne panele. Izračuni so dokončani in države članice bodo kmalu obveščene o izgubah tradicionalnih lastnih sredstev, ki jih bodo morale nadomestiti. Takšno izvrševanje v zvezi s posebnimi vprašanji goljufij se bo nadaljevalo tudi v prihodnje na podlagi spremljanja trgovinskih tokov in poglobljene analize podatkov o uvozu. Komisija trenutno pripravlja podroben opis nalog, vloge, poslovnega modela in položaja skupnih analitskih zmogljivosti EU, da bi dodatno okrepila učinkovitost in ustvarila dodano vrednost strategije obvladovanja tveganja in carinskih kontrol. Proaktivni ukrepi, kot so spremljanje trgovinskih tokov in učinkovitosti carinskih organov, ocena tveganj s poudarkom na tradicionalnih lastnih sredstvih in ciljno usmerjeni inšpekcijski pregledi zadevnih držav članic, bodo znatno prispevali k zmanjšanju izgub tradicionalnih lastnih sredstev zaradi goljufij in drugih nepravilnosti. Komisija bo organ, odgovoren za razrešnico, ustrezno in pravočasno obveščala. 10.2 Podaljšanje tristranskega sporazuma med Komisijo, Evropskim računskim sodiščem in EIB ter revizijska pooblastila Evropskega računskega sodišča v zvezi z EIB Evropska komisija sodeluje z Evropskim računskim sodiščem in Evropsko investicijsko banko (EIB) pri obnovljenem tristranskem sporazumu. Namen tekoče revizije tristranskega sporazuma je obnoviti sporazum, sklenjen 26. septembra 2016, ki ureja sodelovanje med Komisijo, Evropskim računskim sodiščem in EIB v zvezi z revizijami, ki jih Evropsko računsko sodišče izvaja v zvezi z dejavnostmi EIB na področju upravljanja odhodkov in prihodkov Unije. Komisija ugotavlja, da namen tristranskega sporazuma ni opredeliti pooblastila Evropskega računskega sodišča v zvezi z EIB, ki je določeno v členu 287(3) PDEU. Tristranski sporazum ureja pravice dostopa do informacij, ki jih ima EIB v zvezi s svojo dejavnostjo upravljanja odhodkov in prihodkov Unije. 11.Obeti za prihodnost Pogajanja o večletnem finančnem okviru 2021–2027, instrumentu NextGenerationEU in večini povezanih programov za porabo sredstev so zdaj zaključena. Izvajanje se bo kmalu začelo na terenu. Na razpotju med programskimi obdobji in na podlagi pridobljenih izkušenj je izredno pomembno, da so vzpostavljeni potrebni mehanizmi za prihodnost ter da si vse institucije in deležniki še naprej prizadevajo v enaki smeri. Komisija bo zato še naprej sodelovala z drugimi institucijami in državami članicami pri spodbujanju dobrega finančnega upravljanja proračuna EU. Še naprej je zavezana izvajanju zahtev organa, odgovornega za razrešnico, in priporočil Evropskega računskega sodišča za nadaljnje izboljšanje finančnega poslovodenja EU. Komisija bo še naprej ohranjala najvišje standarde preglednosti in odgovornosti, da bi zagotovila porabo proračuna Unije v skladu s pravili in najvišjimi standardi glede smotrnosti in rezultatov.