[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 5.11.2008

COM(2008) 712 konč.

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

Zakonodajni in delovni program Komisije za leto 2009 Za boljšo Evropo ukrepamo danes DEL 1

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

Zakonodajni in delovni program Komisije za leto 2009 Za boljšo Evropo ukrepamo danes

1. Težki časi za evropo

Potreba po dejavni solidarnosti med državami članicami in institucijami je v kriznih časih največja. To so časi, ko lahko EU pokaže resnično dodano vrednost evropskim državljanom. Trenutna finančna kriza in gospodarski upad soočata Evropo z enim od najtežjih izzivov do zdaj. Unija je že pokazala hitrost, odločnost in solidarnost. Najprej je dokazala svojo spretnost in domiselnost pri soočenju z nenadno krizo glede zaupanja v finančne trge. Zdaj mora enako ukrepati pri reformi finančnega sektorja in ublažitvi učinka upočasnitve na realno gospodarstvo in državljane.

Gospodarska kriza je na čelu pred vrsto drugih izzivov za EU v letu 2008. Povečanje cen hrane in energije v zadnjem letu je dvojno obremenilo evropska gospodinjstva. Proces ratifikacije Lizbonske pogodbe je bil soočen z negativnim izidom glasovanja na irskem referendumu. Pri sporu v Gruziji je Evropa igrala odločilno vlogo pri iskanju rešitve in nudenju pomoči. Ob teh izzivih je EU pokazala svojo trdoživost. Dokazala je, da se lahko prilagaja spreminjajočim se okoliščinam in ukrepa odločno in osredotočeno.

Komisija je od začetka svojega mandata skušala čim učinkoviteje uporabiti razpoložljive instrumente. Komisija ima različne vloge v evropskem sistemu: določanje in usklajevanje političnih usmeritev, oblikovanje predlogov za pravo EU, upravljanje ključnih politik in programov, delovanje kot garant prava EU in zagotavljanje enakih pogojev v Evropi. Posebej se je trudila za partnersko sodelovanje z drugimi ključnimi akterji, ki oblikujejo in izvajajo delo EU: to so Evropski parlament, Svet, države članice, civilna družba in državljani na vseh ravneh. Pomemben primer je dialog z Evropskim parlamentom in Svetom o letni strategiji politik, ki je poleg prispevkov nacionalnih parlamentov zaznamoval in oplemenitil priprave tega delovnega programa.

Leto 2008 je pokazalo pripravljenost in sposobnost institucij EU prilagoditi se novim okoliščinam in spreminjajočim se časovnim razporedom. Ta prilagodljivost bo neizogibno predstavljala pomemben vidik dela Komisije v letu 2009. Istočasno se je Komisija v preteklih letih lotila vrste pomembnih dolgoročnih političnih pobud na področjih, kot so energetika, podnebne spremembe, migracije in socialna politika. V zadnjem letu svojega mandata se bo osredotočila na dokončanje začetega dela, pri čemer bo tesno sodelovala s Svetom in Parlamentom. Prednostna naloga te Komisije je zagotavljanje neposrednih koristi državljanom. Zato si močno prizadeva, da bi se njene ključne pobude uzakonile in izvajale v praksi, in je odločena, da bo v ta namen tesno sodelovala z drugimi institucijami EU.

V času svojega mandata je Komisija skušala Evropsko unijo usposobiti za učinkovito odzivanje na globalizacijo. Evropa ima koristi od odprtih družb in odprtih trgov, vendar oboji potrebujejo pravila. EU ima bogato tradicijo gospodarskih, socialnih in okoljskih predpisov, kar je njenim državljanom prineslo velike koristi. Spoznanja teh izkušenj bi Komisija rada strnila in jih uporabila za oblikovanje globalizacije s čim boljšim izkoriščanjem priložnosti, ki jih ta ponuja. Finančna kriza je pokazala, kako je globalizacija poostrila potrebo po globalni usklajenosti in reguliranju. Komisija verjame, da bodo njene pobude za uresničitev lizbonske strategije za rast in delovna mesta, izvajanje prenovljene socialne agende za današnjo Evropo, boj proti podnebnim spremembam in spodbujanje energetske varnosti ter za obravnavanje vprašanj, ki zadevajo celotno celino, kot so migracije in starajoča se družba, Uniji koristile. So praktični program za prihodnja desetletja.

Komisija je na začetku mandata sprejela ambiciozen program za blaginjo, varnost in socialno pravičnost v Evropi. Kljub mnogim težkim izzivom se je v preteklih štirih letih doseglo veliko. Komisija je bila dejavna na področju ohranjanja najboljšega, kar je Unija zgradila v zadnjih petdesetih letih, in predlaganja novih pobud za nadaljevanje tega ambicioznega programa. Spomladi 2009 bo Komisija objavila poročilo o svojih dosežkih pri oblikovanju Evropske unije 21. stoletja v tesnem sodelovanju z Evropskim parlamentom in Svetom. Vendar pa je 2009 predvsem leto evropskih volitev. Na junijskih volitvah v Evropski parlament bodo volivci po celi EU lahko oddali svoj glas za prihodnjo usmeritev Unije. Delovni program Komisije za leto 2009 mora zagotoviti odziv na težke čase in oblikovanje agende o prihodnosti EU.

Pregled proračuna, ki ga bo Komisija predlagala naslednje leto, bo zanjo priložnost, da zre v prihodnost in navede, kako lahko Evropska unija uporabi proračunske instrumente, da bi čim učinkoviteje izvajala moderne politike.

Leto 2009 bo leto pomembnih obletnic – pet let bo minilo od širitve leta 2004 in dvajset let od padca berlinskega zidu. To bo čas za praznovanje uspehov širitve, čas, ko bo Evropska unija lahko ponovno dokazala svoje osrednje mesto pri oblikovanju Evrope miru, blaginje in solidarnosti.

2. Prednostne naloge za leto 2009

2.1. Rast in delovna mesta

Finančna kriza in gospodarski upad sta ponovno zelo dobro opozorila na osrednjo vlogo EU pri zagotavljanju gospodarske in socialne blaginje Evropejcev. Tudi če vzroki finančne krize ležijo predvsem zunaj EU, so dejanske razmere enotnega trga namenile posebno pozornost medsebojni odvisnosti evropskih gospodarstev in nujni potrebi po skupnem pristopu in usklajenem ukrepanju. Euro in Evropska centralna banka sta bila pomembna pola stabilnosti v težkih časih, podprta s predpisi pakta stabilnosti in rasti.

Ko se je zanimanje osredotočilo na učinek zmanjšane rasti na delovna mesta in podjetja, je bila EU spet v središču pozornosti. Evropski dimenziji je priznana osrednja vloga pri prizadevanjih za omejitev obsega upada, zmanjšanje učinkov na Evropejce in pomoč evropskemu gospodarstvu pri vrnitvi na pot trajnostne rasti.

Komisija ima različne vloge v gospodarskem življenju Evropske unije. Njena vloga, ko z vsakodnevnim delom zagotavlja enake konkurenčne pogoje na enotnem trgu in ohranja EU kot carinsko unijo, daje udeležencem na trgu in državam članicam zagotovilo, da lahko pošteno konkurirajo in da ista pravila veljajo tako za velike kot tudi majhne države članice. Poleg odgovornosti pobudnika zakonodaje igra tudi bolj splošno vlogo koordinatorja in poštenega posrednika pri prizadevanjih za sodelovanje v EU. Ta vloga je bila ključna, ko je bilo potrebno takojšnje ukrepanje za reševanje finančne krize, da se zagotovi evropski okvir, ki države članice vodi pri oblikovanju stabilizacijskih načrtov, ki se štejejo za združljive z enotnim trgom in s predpisi o državni pomoči, ter upošteva interese vseh strani. Komisija bo ostala dejavna in pozorna pri prizadevanjih za ponovno vzpostavitev zaupanja v finančne trge. Imela bo posebno vlogo pri oblikovanju in spodbujanju skupnega evropskega pristopa glede sledenja mednarodnemu odzivu na gospodarsko krizo.

V naslednjo delovno fazo spadajo praktični ukrepi za preoblikovanje regulativnega okvira finančnega sistema EU. Naloga Komisije je tudi predlog ustreznega regulativnega režima za enotni trg, vključno s področjem finančnih storitev. Jeseni 2008 je Komisija pospešila delovanje in predložila vrsto podrobnih predlogov o kapitalskih zahtevah, jamstvih za vloge in bonitetnih agencijah ter tudi nova pravila o računovodstvu. Eden glavnih ciljev za leto 2009 bo nadaljevanje reform in pomoč Evropskemu parlamentu in Svetu, da bosta hitro sprejela te ukrepe, ki so bistveni za vzbuditev zaupanja med državljani, investitorji in podjetji.

Trenutno se pripravlja druga delovna faza, predstavljena pa bo leta 2009. Pri tem gre za paket finančnih ukrepov na podlagi že izvajanega obsežnega pregleda ustreznosti predpisov, nadzora in preglednosti vseh finančnih akterjev in vseh pomembnih investitorjev na trgu kapitala – vključno s skladi za zavarovanje vlaganj v tvegane naložbe, t. i. hedge skladi, in z družbami zasebnega lastniškega kapitala –, da bi se odpravile kakršne koli ugotovljene napake. Predmet obravnavanja bodo tudi nagrajevanje vodstvenih delavcev in trgi izvedenih finančnih instrumentov. Poleg tega bodo pripravljeni potrebni zaključki na podlagi dela skupine strokovnjakov na visoki ravni za finančni nadzor EU, ki jo je ustanovila Komisija. Prve rezultate te skupine bo Komisija lahko predložila Evropskemu parlamentu in Svetu pred spomladanskim zasedanjem Evropskega sveta.

Ker realno gospodarstvo čuti posledice kreditne krize, Komisija razvija strategijo, ki naj bi omejila učinke na rast, pomagala tistim, ki izgubijo delovna mesta, in gospodarstvo EU čim bolje pripravila na preobrat. To pomeni nadaljnje zasledovanje mnogih ključnih ciljev lizbonske strategije za rast in delovna mesta: razbremenitev malih in srednje velikih podjetij (MSP), da se lahko posvetijo izgradnji podjetij; ukrepi usposabljanja in prekvalificiranja za spodbujanje razvoja spretnosti, potrebnih za gospodarstvo prihodnosti; naložbe v raziskave in razvoj. Pomeni zagotovitev, da je podpora industriji pametna podpora, ki podjetjem pomaga odzivati se na dolgoročne potrebe, kot sta energetska učinkovitost in čista tehnologija. Pomeni sodelovanje z državami članicami, da bi se pospešila uvedba programov kohezijske politike v obdobju 2007–2013 za podporo javnim naložbam. Zdrave javne finance in odprti trgi ostajajo glavni temelji evropskih dolgoročnih možnosti za rast.

Na drugih področjih Komisija izvaja ukrepe, ki sledijo njenemu pregledu enotnega trga. Uresničena bo široka paleta pobud, katerih namen je okrepitev potrošnikov, izboljšanje pravnih sredstev in olajšanje poslovanja na enotnem trgu z izboljšanimi pristopi k obdavčevanju ter posodobitev ureditvenega okvira za podjetja. Maloprodajni trgi, trgi za električne naprave in trgi za farmacevtske izdelke bodo podvrženi namenskemu spremljanju, da bi se ugotovile kakršne koli težave pri delovanju navedenih sektorjev in da bi se zagotovilo, da imajo državljani res koristi od enotnega trga. Pomanjkanje stroškovno učinkovitega enotnega patenta ostaja očitna pomanjkljivost enotnega trga.

V času gospodarskih stisk in socialnega pritiska je bolj kot kdaj koli pomembno razvijati socialno agendo za priložnosti, dostopnost in solidarnost. Komisija bo obnovila svojo strategijo za mladino, da se bo lahko bolje odzivala na probleme, s katerimi se srečujejo mladi, kot sta nesorazmerno visoka brezposelnost in predčasna opustitev šolanja. Pomemben del teh prizadevanj za zagotovitev novih možnosti je pobuda „Nova znanja in spretnosti za nova delovna mesta“, ki naj bi spodbujala integracijo mladih ljudi na trgu dela. Poleg tega si bo Komisija posebej prizadevala, da bosta Evropski parlament in Svet napredovala pri odločanju o njenih predlogih glede protidiskriminacije, svetov delavcev ter uskladitve poklicnega in družinskega življenja.

Evropsko leto ustvarjalnosti in inovacij bo posebej poudarilo pomen razvijanja spretnosti in znanj ter spodbujanja inovacij v okviru strategije EU za rast in delovna mesta; pobuda za izboljšanje stikov med univerzami in podjetji bo okrepila še en pomemben člen v tej verigi. Ker Evropski inštitut za tehnologijo zdaj že deluje, se bo oblikovala prva skupnost znanja in inovacij.

Lizbonska strategija za rast in delovna mesta je ustvarila soglasje, da je treba Evropo pripraviti na konkurenčne in socialne izzive prihodnosti in da mora evropsko gospodarstvo temeljiti na temeljnih evropskih vrednotah – socialni pravičnosti in trajnosti. Gospodarska recesija se mora upoštevati, vendar pa Evropske unije ne sme odvrniti od njene dolgoročne naloge oblikovanja konkurenčne, na znanju temelječe in trajnostne Evrope za prihodnost. Pristop Slovaške k euroobmočju bo pomembno znamenje za vse večji pomen eura kot dejavnika stabilnosti v svetovnem gospodarstvu. Sovpadal bo z analizo koristi, ki jih je širitev v petih letih prinesla gospodarstvu EU.

Leta 2009 se bo Komisija ukvarjala z vprašanjem, kako bi se lizbonska strategija lahko preoblikovala za obdobje po letu 2010. Ključni izziv pri tem bo vzpostavitev pravega ravnovesja med kratkoročnimi in dolgoročnimi prednostnimi nalogami. Da bi se kratkoročno povečalo zaupanje potrošnikov in investitorjev ter dolgoročno izboljšala odpornost in dinamika naših gospodarstev, je potrebna jasna zaveza za izvedbo strukturnih reform.

2.2. Podnebne spremembe in trajnostna Evropa

Leto 2009 bo odločilno leto za prizadevanja za boj proti podnebnim spremembam. Konferenca ZN o podnebnih spremembah, ki bo potekala v Kopenhagnu, bo zelo pomembna za preizkušanje svetovne odločenosti za uresničitev zgodovinske spremembe: višek prizadevanj za dosego velikega napredka glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov od leta 2012.

Komisija je zavezana, da postavi EU na čelo prizadevanj za ohranitev ambicioznih ciljev. EU je vodila razpravo z zastavitvijo treh ključnih ciljev, ki naj bi se dosegli do leta 2020: 20-odstotno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, 20-odstotni delež obnovljivih virov energije in 20-odstotno izboljšanje energetske učinkovitosti. Paketu ukrepov, sprejetih za dosego teh ciljev, mora Evropa kot gonilna sila pri svetovnih prizadevanjih v boju proti podnebnim spremembam še naprej dajati najvišjo prednost za ohranitev verodostojnosti. Trenutna gospodarska kriza ne spremeni ničesar pri tem, da mora biti Evropa dolgoročno na čelu vodenja politik za uresničitev prihodnosti z majhnimi emisijami ogljika. Pri ukrepih za spodbujanje povpraševanja je tako najbolje staviti na zeleno tehnologijo in energetsko učinkovitost. Nadvse pomembno je, da bodo vsi ti ukrepi sprejeti še pred volitvami v Evropski parlament.

Ti ukrepi bodo EU usposobili za vodilno vlogo v pogajanjih ZN, za kar pa bo še vedno potrebna odločnost, vztrajnost in domiselnost. Na začetku leta 2009 bo Komisija predstavila predloge, kateri pristop naj EU uporabi za dosego ambicioznega in celovitega svetovnega sporazuma.

Drugi ključni cilj omenjenega paketa je poskrbeti, da bo evropska energija varna, trajnostna in konkurenčna. Povišanje cen energije leta 2008 je ponovno izpostavilo ranljivost Evrope na področju oskrbe z energijo ter nujno potrebo po spodbujanju energetske varnosti. Komisija bo v okviru strateškega pregleda energetske politike izdelala celovito strategijo za izboljšanje energetske varnosti, kar bo še ena osrednja točka za leto 2009. V skladu s tem bo treba sprejeti konkretne ukrepe na področju energetske učinkovitosti, uresničiti skupni cilj medomrežnega povezovanja in učinkovitega upravljanja zalog predvsem zato, da bodo novejše države članice vključene v evropsko omrežje, ter razviti usklajen pristop za izboljšanje in diverzifikacijo oskrbe iz držav zunaj Unije. Prav tako je pomembno, da bodo sprejeti predlogi v zvezi z notranjim trgom s plinom in električno energijo, ki vsebujejo novo ureditev za zagotovitev večje konkurenčnosti in primernih cen ter možnosti sodelovanja nacionalnih regulativnih organov.

Trajnost je jedro politike EU. Leto 2009 bo čas za razmišljanje o prihodnosti strategije trajnostnega razvoja in o tem, kako je njene cilje mogoče najučinkoviteje doseči. V zvezi s posebnimi pobudami bo strategija EU za območje Baltskega morja spodbujala okoljsko trajnost, blaginjo, dostopnost in varnost tega območja. Prometna politika EU bo še naprej okoljsko ozaveščena, Komisija pa bo predložila Sporočilo o prihodnjih prometnih scenarijih za obdobje 20 do 40 let in Zeleno knjigo o vseevropskih prometnih omrežjih. Tako v okoljski kot tudi v kmetijski in ribiški politiki se bo poskušalo združiti sisteme upravljanja in nadzora, prilagojene vsakodnevnim zahtevam, z dolgoročno vizijo o trajnostni rabi evropskih naravnih virov. Komisija bo leta 2009 izvedla tudi obsežna posvetovanja o reformi skupne ribiške politike v okviru celostne pomorske politike EU. Pomembna tema bo biotska raznovrstnost. Leta 2009 naj bi bil tudi uveden „pregled zdravstvenega stanja“ skupne kmetijske politike, vključno s premikom sredstev od neposrednih plačil v razvoj podeželja, da bi se dobro odzivali na nove izzive, kot so podnebne spremembe, obnovljiva energija, gospodarjenje z vodami in biotska raznovrstnost.

2.3. Evropa, ki je državljanom blizu

Ta Komisija je s politikami na področjih, ki so državljanom blizu, kot so temeljne pravice in državljanstvo Unije, migracije, pravosodje, varnost, varstvo potrošnikov ter zdravje, postavila evropskega državljana v ospredje evropskega projekta.

Kot odziv na velika pričakovanja državljanov EU bo Komisija dejavna na različnih področjih, ki so neposrednega pomena za državljane. Sprejeti bodo konkretni ukrepi za okrepitev učinkovitega izvajanja pravil o varstvu potrošnikov za potrošnike po celi Evropi. Varnost hrane ter zdravje in dobro počutje živali se bodo stalno spremljali, Komisija pa bo nadaljevala z izvajanjem zdravstvene strategije EU, da bi na najboljši možni način podpirala države članice pri spodbujanju javnega zdravja. Pri tem bo zlasti proučila, kako lahko EU prispeva k zmanjšanju neenakosti na zdravstvenem področju v Evropi.

Za pripravo prihodnosti se bo leta 2009 v tesnem sodelovanju s češkim in švedskim predsedstvom nadaljevalo obravnavanje demografskih vprašanj. Evropskemu svetu bo na spomladanskem zasedanju predložena ocena pripravljenosti EU na demografske spremembe.

Leta 2009 bo Komisija predstavila predloge za nadaljnji razvoj EU kot območja svobode, varnosti in pravice. Na podlagi teh predlogov bo potekala razprava z državami članicami glede nadgradnje tekočega Haaškega programa.

Vzpostavitev skupne politike priseljevanja ostaja prednostna naloga. Pred kratkim se je Komisija v svojem sporočilu „Skupna politika priseljevanja za Evropo: načela, ukrepi in orodja“[1] obvezala, da bo v sodelovanju z državami članicami in drugimi institucijami EU oblikovala vrsto ciljev in načel. To bo Komisijo vodilo pri njenem delu leta 2009, ko bo treba priseljevanje popolnoma vključiti v širše politike EU za gospodarsko rast, konkurenčnost in socialno vključevanje. Svojo vlogo mora pri tem imeti tudi zunanja politika, in sicer s spodbujanjem okrepljenega sodelovanja s tretjimi državami na področju upravljanja migracij ter s tesnejšimi povezavami z razvojno in trgovinsko politiko.

Leta 2009 bo začela delovati Evropska migracijska mreža in potekale priprave za dokončanje skupnega evropskega azilnega sistema do leta 2010, vključno z ustanovitvijo Evropskega urada za podporo prosilcem za azil. Komisija pripisuje poseben pomen sprejetju in izvajanju nedavnih predlogov s področja migracij in azila. Integrirano upravljanje meja bo doseženo z intenzivnejšim operativnim sodelovanjem in uvedbo novega schengenskega ocenjevalnega mehanizma. Tudi na področju politike vračanja se bo spodbujalo praktično sodelovanje med državami članicami ter med državami članicami in agencijo FRONTEX.

Ker se državljani lahko prosto gibljejo znotraj EU, morajo imeti enak dostop do sodnega varstva in uživati enako pravno varstvo. Kršilci zakonov se morajo kazensko preganjati in postaviti pred sodišče. S pobudami za izboljšanje vzajemnega priznavanja v kazenskih in civilnih zadevah na številnih konkretnih področjih (sodne odločbe, procesne pravice, dedovanje in oporoke) se bo EU v letu 2009 približala cilju vzpostavitve pravega območja pravice. Za povečanje varnosti državljanov EU bo Komisija predložila tudi vrsto predlogov v zvezi z odzivanjem na posebne in nove oblike kriminalitete: boljše preprečevanje zlorabe otrok in trgovanja z otroki, okrepljeno mednarodno sodelovanje na področju preprečevanja in boja proti spletnim napadom ter boj proti tveganju terorističnih napadov, kot so kemične, biološke, jedrske in radiološke nevarnosti.

2.4. Evropa kot svetovni partner

V globaliziranem svetu se z zgoraj navedenimi cilji in izzivi ni mogoče ukvarjati izključno znotraj Evrope, v evropskem vakuumu. Lotevati se jih je treba s pomočjo zunanje politike EU, ki vedno združuje dolgoročni strateški pristop z reakcijami na neposredne zahteve zunanje politike.

Tudi v letu 2009 bo Komisija gradila dolgoročne odnose s ključnimi partnerji. Preteklo leto je pokazalo, kako zelo pomembna je skupna vizija EU in ZDA v časih močnega pritiska. Izkazalo se je tudi, da so za obe strani zelo pomembni dobri odnosi z Rusijo in razvoj učinkovitih politik na področjih, kot so energetika, migracije, trgovina in naložbe. Finančna kriza je ponovno poudarila potrebo po poglobitvi evropskih odnosov s ključnimi partnerji v Aziji, kot so Kitajska, Indija in Japonska, kot tudi z drugimi nastajajočimi gospodarstvi, na primer z Brazilijo.

Kriza v Gruziji poleti 2008 je pokazala dva vidika zunanjih dejavnosti EU. Prvič, pokazalo se je, da je Evropska unija dojeta kot pozitivna gonilna sila pri preprečevanju in reševanju sporov in da je sposobna delovati kot posrednik v najbolj napetih situacijah. Drugič, spet je bilo potrebno hitro in odločno ukrepanje EU, in sicer ne samo po diplomatski poti, temveč z otipljivo humanitarno pomočjo tistim, ki so jo potrebovali.

Dva meseca pozneje je finančna kriza ponovno osvetlila razvoj EU v ključnega igralca v situacijah, ki zahtevajo povsem globalni pristop. Komisija bo še naprej imela ključno vlogo, ko bo na številnih mednarodnih srečanjih šlo za vrnitev zaupanja v mednarodni finančni sistem in dolgoročna razmišljanja o reformi globalnega gospodarskega upravljanja.

Komisija bo posebno pozornost namenila naslednjim področjem:

- Nadaljevanje procesa širitve, pri čemer bodo zlasti pogajanja s Hrvaško stopila v odločilno fazo. Evropska perspektiva o drugih državah zahodnega Balkana se bo naprej razvijala, pristopna pogajanja s Turčijo pa se bodo nadaljevala v skladu z napredkom njenih notranjih reform. Poleg tega bo Komisija tudi v prihodnosti posvečala posebno pozornost gospodarskemu in političnemu razvoju na Kosovu.

- Prizadevanja za razvoj Barcelonskega procesa: Unije za Sredozemlje in Vzhodnega partnerstva kažejo, kako pomembni so učinkoviti in poglobljeni odnosi s sosednjimi državami EU. Na izzive, kot so energetska varnost, migracije in podnebne spremembe, se bolje odzivamo, če zgradimo prave odnose z evropskimi sosedi. V okviru evropske sosedske politike bo Komisija razvila zamisli, ki bodo EU pomagale pri vzpostavitvi pravega ravnovesja med poglobljenimi gospodarskimi in političnimi odnosi z vsemi sosednjimi državami skupaj in potrebo po posebej ukrojenih odnosih z različnimi regijami in različnimi partnerji.

- Izgradnja učinkovitega delovnega odnosa z novo ameriško administracijo, ki bo izredno pomemben za spopadanje s ključnimi globalnimi izzivi, kot so podnebne spremembe, za spodbujanje varnosti in stabilnosti ter za razvijanje gospodarskega in regulativnega sodelovanja.

- Izpolnitev Razvojne agende iz Dohe bo še naprej prednostna naloga kot eden najboljših načinov za odprtje novih tržnih priložnosti za podjetja EU, pospeševanje razvoja in omejitev protekcionizma po vsem svetu. Istočasno bo EU nadaljevala tekoča dvostranska trgovinska pogajanja in jih po možnosti zaključila.

- Utrditev odnosov z državami v razvoju na podlagi doseganja razvojnih ciljev novega tisočletja in oblikovanja zavezništev s temi državami v zvezi z globalnimi vprašanji, ki pogosto ravno njih najmočneje prizadenejo, kot so varnost oskrbe z energijo in hrano, podnebne spremembe in migracije. Komisija si bo prizadevala za nadgraditev obstoječih odnosov z državami v razvoju.

3. Boljša pravna ureditev – Izpolnitev obljub in spreminjanje zakonodajne kulture

V finančni in gospodarski krizi je dobra zakonodaja v interesu gospodarske konkurenčnosti pomembnejša kot kdaj koli. Spodbujanje enostavnejšega in boljšega zakonodajnega okolja z izogibanjem nepotrebnim upravnim obremenitvam bo zato tudi v letu 2009 ključni element zakonodajne dejavnosti Komisije. Poudarek bo na izboljšanju kakovosti novih predlogov, poenostavitvi veljavnih predpisov in zmanjševanju upravnih obremenitev. Kot vedno bo uspeh teh prizadevanj odvisen od dobrega sodelovanja z drugimi institucijami in državami članicami. EU bo nadaljevala razprave s ključnimi mednarodnimi partnerji o regulativnem sodelovanju, zbliževanju standardov in enakovrednosti pravil.

Tretji strateški pregled boljše pravne ureditve bo poročal o treh ključnih elementih agende za boljšo pravno ureditev – o oceni učinka, poenostavitvi in zmanjšanju upravnih obremenitev. Prikazal bo, kako bo Komisija z izvajanjem revidiranih smernic in s pregledom skupnega pristopa k oceni učinka iz novembra 2005 izboljšala svoj sistem za oceno učinka. Strategija za poenostavitev zakonodajnega okolja in program za kodifikacijo bosta pregledana in posodobljena. Istočasno bo pregledano izvajanje akcijskega programa za zmanjševanje upravnih obremenitev in ocenjen napredek pri doseganju cilja zmanjšanja za 25 % do leta 2012. Na tej podlagi kot tudi na podlagi intenzivnega notranjega dela in prispevka skupine neodvisnih zainteresiranih strani za upravne obremenitve na visoki ravni bo Komisija predložila predloge za dosego tega cilja.

Na začetku mandata leta 2004 je sedanja Komisija pregledala predloge v obravnavi z vidika njihove pomembnosti za politične cilje in združljivosti s standardi boljše pravne ureditve ter sestavila dolg seznam umikov predlogov v obravnavi. Komisija namerava svoji naslednici predlagati, naj podobno postopa. Zakonodajni in delovni program Komisije vsebuje dodatne predloge v obravnavi, ki jih Komisija namerava umakniti.

Prizadevanja za izboljšanje uporabe prava Skupnosti se bodo nadaljevala. Ocenjen bo pilotni projekt Komisije in držav članic o zagotavljanju informacij, reševanju problemov in odpravljanju kršitev, ki se je začel izvajati aprila 2008.

4. Obveščanje o Evropi

Gospodarski upad in dejstvo, da ratifikacija Lizbonske pogodbe še ni zaključena, krepita potrebo po osredotočenju politike obveščanja na oprijemljive rezultate Evropske unije kot tudi na vprašanja, ki so posebnega pomena za vsakdanje življenje državljanov.

Leto 2009 bo prvo leto, ko se bodo Svet, Evropski parlament in Komisija v skupni izjavi o partnerstvu za komuniciranje o Evropi dogovorili o medinstitucionalnih prednostnih nalogah komuniciranja. Volitve v EP, ki bodo mobilizirale 375 milijonov volivcev, bodo glavna medinstitucionalna prednostna naloga komuniciranja, dogovorjena med tremi institucijami. Dejavnosti obveščanja bodo usmerjene predvsem na publiko, ki se manj zanima za vprašanja EU, kot so mladi ljudje, ženske in brezposelni.

Tudi usklajevanje z Evropskim parlamentom in državami članicami bo ključno za obveščanje o napredku paketa za energijo in podnebne spremembe v pričakovanju konference v Kopenhagnu decembra 2009 kot tudi za dvajseto obletnico demokratičnih sprememb v Srednji in Vzhodni Evropi. Pod tem širokim naslovom se bo Komisija osredotočala na praznovanje dvajsete obletnice padca berlinskega zidu / železne zavese in pete obletnice širitve leta 2004, da bi poudarila skupne vrednote in vezi med Evropejci, kot so demokracija, svoboda in solidarnost.

Poleg tega bo v času, ko se EU spopada s finančno krizo in njenimi širšimi gospodarskimi posledicami, obveščanje o partnerskem pristopu za ohranjanje rasti, delovnih mest in solidarnosti pomembna prednostna naloga za vse tri institucije.

Dodatne prednostne naloge komuniciranja Komisije se osredotočajo na razlaganje dodane vrednosti EU na področjih, ki državljane vedno bolj skrbijo: varnost na splošno in potrebe po močnejši Evropi v svetu.

Predvidene medinstitucionalne prednostne naloge komuniciranja za leto 2009

- volitve v Evropski parlament leta 2009

- energetika in podnebne spremembe

- dvajseta obletnica demokratičnih sprememb v Srednji in Vzhodni Evropi

- ohranjanje rasti, delovnih mest in solidarnosti

Druge predvidene prednostne naloge komuniciranja za leto 2009

- prihodnost Evrope za državljane

- Evropa v svetu

Ker bo leto 2009 evropsko leto ustvarjalnosti in inovacij, bo posebna pozornost posvečena tej tematiki v povezavi s prednostno nalogo komuniciranja na področju ohranjanja rasti, delovnih mest in solidarnosti.

[1] COM(2008) 359 in SEC(2008) 2026.