Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 44/06)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Coteaux de l’Aubance“

PDO-FR-A0149-AM02

Datum obvestila: 12. november 2019

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Geografsko območje

Geografsko območje je spremenjeno tako: „Vse faze proizvodnje potekajo na geografskem območju, ki na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2018 obsega ozemlje naslednjih občin departmaja Maine-et-Loire: Brissac Loire Aubance (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Brissac-Quincé, Saint-Saturnin-sur-Loire in Vauchrétien), Denée, Les Garennes sur Loire (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Juigné-sur-Loire in Saint-Jean-des-Mauvrets), Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Saint-Melaine-sur-Aubance in Soulaines-sur-Aubance.

Kartografski dokumenti, na katerih je prikazano geografsko območje, so na voljo za vpogled na spletišču nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost.“

Redakcijska sprememba: na novem seznamu upravnih enot so upoštevane združitve ali druge spremembe pri upravnem določanju namembnosti zemljišč, do katerih je prišlo od homologacije specifikacije proizvoda. Seznam zaradi večje pravne varnosti upošteva veljavno različico uradnega geografskega kodeksa, ki ga vsako leto objavi inštitut INSEE. Obseg geografskega območja ostaja popolnoma enak.

Na spletišču nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost je navedeno, da so kartografski dokumenti, na katerih je prikazano geografsko območje, na vpogled za boljše seznanjanje javnosti.

Zato je spremenjena točka 6 enotnega dokumenta o geografskem območju.

2. Območje v neposredni bližini

V točki 3 oddelka IV poglavja 1 je seznam občin nadomeščen z:

„Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon in Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Blaison-Gohier in Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brissac Loire Aubance (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Alleuds, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne in Saulgé-l’Hôpital), Chalonnes-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Chanzeaux in Valanjou), Doué-en-Anjou (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Brigné), Gennes-Valde-Loire (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chênehutte-Trêves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies in Le Thoureil), Lys-Haut-Layon (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Tigné), Parnay, Rochefort-sur-Loire, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Savennières, Terranjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chavagnes, Martigné-Briand in Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Ambillou-Château, Louerre in Noyant-la-Plaine) ter Val-du-Layon (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Saint-Aubin-de-Luigné in Saint-Lambert-du-Lattay).“

Tako se lahko upoštevajo različne združitve občin, do katerih je prišlo od zadnje različice specifikacije proizvoda. Obseg območja v neposredni bližini ostaja popolnoma enak.

Zato je spremenjena točka 9 enotnega dokumenta o dodatnih pogojih.

3. Kmetijsko-okoljska določba

V točki 2 oddelka IV poglavja 1 je dodano: „V medvrstnih prostorih je obvezen spontan ali zasajen rastlinski pokrov, ki se nadzoruje; če tega rastlinskega pokrova ni, izvajalec obdela tla, da nadzoruje spontano zatravljenost, ali utemelji uporabo bioloških sredstev za zatiranje škodljivih organizmov, ki so jih certificirali javni organi za vinogradništvo. Če se na eni parceli uporabljajo biološki herbicidi za zatiranje škodljivih organizmov, je prepovedana uporaba drugih herbicidov.“

Ta sprememba sledi trenutnemu razvoju praks izvajalcev v prid agroekologiji na celotnem anžuvinskem vinorodnem območju. Kaže, da se pri tehnikah vse bolj upoštevajo okoljska vprašanja. Z dajanjem prednosti rastlinskemu pokrovu, mehanskemu odstranjevanju plevela ali celo uporabi bioloških sredstev za zatiranje škodljivih organizmov se zmanjšuje uporaba kemičnih herbicidov. Tako zmanjšanje herbicidov mora omogočiti boljše varstvo vinorodnih tal in ohranjanje njihovih naravnih funkcij (rodovitnost, biotska raznovrstnost, biološko čiščenje), kar prispeva h kakovosti in avtentičnosti vin ter utrjuje pomen rastišča.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

4. Določitev datuma začetka trgatve

V točki 1 oddelka VII poglavja 1 specifikacije proizvoda je črtan stavek: „Datum začetka trgatve se določi v skladu z določbami člena D. 645-6 zakonika o kmetijstvu in morskem ribolovu.“

Danes ni več treba določiti datuma začetka trgatve, saj imajo izvajalci zdaj na voljo širok nabor instrumentov, s katerimi lahko natančno ocenijo zrelost grozdja. Vsak izvajalec ima več posameznih in skupnih naprav in opreme, s katerimi lahko natančno določi najustreznejši datum za začetek trgatve vsake parcele glede na cilje pridelave.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

5. Najmanjši volumenski delež naravnega alkohola

V točki 2(b) oddelka VI je dodan naslednji stavek: „Vina, za katera se lahko uporabi izraz ‚sélection de grains nobles‘ (plemeniti jagodni izbor), imajo najmanj 19-odstotni volumenski delež naravnega alkohola.“

Namen spremembe je, da se v specifikaciji proizvoda uskladita najmanjši volumenski delež naravnega alkohola, ki prej v njej ni bil naveden, in stopnja vsebnosti sladkorja (323 g za izraz „sélection de grains nobles“.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

6. Zmogljivost vinske kleti

V točki 1(c) oddelka IX poglavja 1 je stavek: „Vrelna zmogljivost za pridelavo vina pri posameznem izvajalcu je enaka najmanj 1,4-kratnemu povprečnemu donosu vinogradniškega gospodarstva glede na zadnjih pet let;“ nadomeščen s stavkom: „Vrelna zmogljivost za pridelavo vina pri posameznem izvajalcu je enaka najmanj 1,4-kratni povprečni količini pridelanega vina v zadnjih petih letih.“

Specifikacija proizvoda ni vsebovala sklica na prostorninsko zmogljivost (izraženo v hl ali m3), temveč na donos, kar pomeni količino pridelka, deljeno s površino pridelave (izraženo na primer v hl/ha). S predlagano spremembo je mogoče popraviti to neskladnost pri količinah, ne da bi se v osnovi kaj spremenilo (najmanjša količina je še vedno 1,4-kratna povprečna količina na vinogradniško gospodarstvo v prejšnjih vinskih letih).

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

7. Dajanje vina v promet

Črtana je točka 5(b) oddelka IX poglavja 1, ki se nanaša na datum dajanja vina v promet med odobrenimi skladišči.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

8. Povezava z geografskim območjem

Povezava je bila pregledana zaradi posodobitve števila zadevnih občin (7 namesto 10). V povezavi je bilo natančneje opredeljeno, da so povprečne temperature letne temperature.

Zato je spremenjena točka 8 enotnega dokumenta o povezavi.

9. Prehodni ukrep

V točki 1 oddelka XI specifikacije proizvoda je črtan prehodni ukrep, ker se je leta 2012 iztekel.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

10. Prehodni ukrep

V oddelku XI poglavja 1 specifikacije proizvoda je dodan stavek: „Določbe o obveznosti, da se v medvrstnih prostorih uredi spontan ali zasajen rastlinski pokrov, ki se nadzoruje, ali obveznosti, da izvajalec, če tega rastlinskega pokrova ni, obdeluje tla ali uporablja biološka sredstva za zatiranje škodljivih organizmov, da nadzoruje spontano zatravljenost, se ne uporabljajo za vinogradniške parcele, v katerih je razdalja med vrstami največ 1,70 metra.“

Prehodni ukrep omogoča, da se že zasajena vinska trta, katere sedanji način obdelovanja ni prilagojen kmetijsko-okoljskim določbam, ne kaznuje. Vzdrževanje trajne zatravljenosti ali obdelovanje tal pri zelo gosto nasajenih vinskih trtah z medvrstno razdaljo največ 1,70 metra lahko namreč povzroča tehnične težave (mehanizacija, material, orodje). Pri nizkih vinskih trtah se z zatravljenostjo povečuje tudi tveganje spomladanskih zmrzali. Če je prisoten rastlinski pokrov, mora trta poleg tega toliko bolj tekmovati, da se oskrbi z vodo, kolikor gostejša je zasaditev. Pri trtah, ki bodo zasajene po certifikaciji specifikacije proizvoda, pa je ob ustreznem poznavanju treba upoštevati uvedene agro-okoljske določbe, ne glede na gostoto zasaditve in medvrstno razdaljo.

Prehodni ukrepi, ki so se iztekli, so bili črtani.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

11. Vodenje registra

V točki 3 oddelka II poglavja 2 je beseda „potencialni“ nadomeščena z besedo „naravni“.

Zaradi uskladitve načina oblikovanja besedila v vseh specifikacijah proizvodov na območju Anjou Saumur sta izraza „delež potencialnega“ ali „stopnja“ nadomeščena z izrazom „volumenski delež naravnega alkohola“. Te spremembe izboljšujejo berljivost teh specifikacij proizvodov. Z uskladitvijo določb o vodenju registrov se poenostavljata priprava načrta inšpekcijskega pregleda in nadzor nad registri.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

12. Glavne točke, ki jih je treba preverjati

Poglavje 3 je bilo spremenjeno zaradi uskladitve besedila glavnih točk, ki jih je treba preverjati v specifikaciji proizvoda za območje Anjou Saumur.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1. Zime proizvoda

Coteaux de l’Aubance

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vin

Mirna bela vina s preostankom sladkorja, pridelana iz prezrelega grozdja. V vonju teh skladnih vin se razpoznajo arome belega sadja in citrusov, cvetlične note in arome po prezrelosti, skladen je celo njihov okus (visoka vsebnost sladkorja in kislin, struktura). S staranjem se poudarita njihova finost in kompleksnost.

Zanje so značilni:

najmanj 14-odstotni volumenski delež naravnega alkohola;

najmanj 19-odstotni volumenski delež naravnega alkohola, da se lahko uporabi izraz „sélection de grains nobles“ (plemeniti jagodni izbor);

vsebnost fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze), ki po vrenju znaša največ 34 gramov na liter;

vsebnosti skupnih kislin in skupnega žveplovega dioksida, kot so določene z zakonodajo Skupnosti;

najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %), ki znaša 10, razen za vina, katerih volumenski delež naravnega alkohola ne presega 18 %, pri katerih znaša 11.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 25 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

(a) Osnovni enološki postopki

Posebni enološki postopek

Obogatitev je dovoljena v skladu s pravili iz specifikacije proizvoda.

Prepovedana je uporaba lesenih trsk.

Vina zorijo pod pogoji iz specifikacije proizvoda.

Poleg navedenih določb je pri vinih treba upoštevati obveznosti za enološke postopke, določene na ravni Skupnosti ter v zakoniku o kmetijstvu in morskem ribolovu.

Gostota zasaditve

Pridelovalna praksa

Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 4 000 trsov na hektar. Razdalja med vrstami ne sme biti večja od dveh metrov in pol, razdalja med trsi v isti vrsti pa mora biti manjša od enega metra. Vinogradniške parcele z gostoto zasaditve, ki je manjša od 4 000 trsov na hektar, vendar večja od 3 300 trsov na hektar, imajo pri trgatvi pravico do kontrolirane označbe porekla, če se upoštevajo določbe o pravilih obrezovanja v špalir in višini listja iz specifikacije proizvoda. Razdalja med vrstami ne sme biti večja od treh metrov, razdalja med trsi v isti vrsti pa mora biti manjša od enega metra.

Rez in špalirna oblika trte

Pridelovalna praksa

Trsi se obrezujejo najpozneje 30. aprila v mešani rezi z največ 12 očesi na trs in največ 4 očesi na šparon.

Višina listja, pritrjenega na žice, je najmanj enaka 0,6-kratni medvrstni razdalji, pri čemer je višina listja, pritrjenega na žice, izmerjena od spodnje meje listja, ki je določena pri najmanj 0,40 metra od tal, do zgornje meje pletve, ki je določena pri najmanj 0,20 metra nad najvišjo žico špalirne oblike.

Vinogradniške parcele z gostoto zasaditve, ki je manjša od 4 000 trsov na hektar, vendar večja od 3 300 trsov na hektar, poleg tega izpolnjujejo naslednja pravila za oblikovanje v špalir: koli za špalirno obliko zunaj zemlje merijo v višino najmanj 1,90 metra; špalirna oblika ima žice na štirih ravneh; najvišja žica je na višini najmanj 1,85 metra od tal.

Namakanje

Pridelovalna praksa

Namakanje ni dovoljeno.

Trgatev

Pridelovalna praksa

Vina so pridelana iz prezrelega grozdja. Za vina, za katera se lahko uporabi izraz „sélection de grains nobles“ (plemeniti jagodni izbor), je poleg tega značilno, da se grozdni sok zaradi delovanja plemenite plesni zgoščuje že na trti.

Grozdje se trga ročno s postopnimi trgatvami.

(b) Največji donosi

40 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Vse faze proizvodnje potekajo na geografskem območju, ki na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2018 obsega ozemlje naslednjih občin departmaja Maine-et-Loire: Brissac Loire Aubance (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Brissac-Quincé, Saint-Saturnin-sur-Loire in Vauchrétien), Denée, Les Garennes sur Loire (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Juigné-sur-Loire in Saint-Jean-des-Mauvrets), Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Saint-Melaine-sur-Aubance in Soulaines-sur-Aubance.

Kartografski dokumenti, na katerih je prikazano geografsko območje, so na voljo za vpogled na spletišču nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost.“

7. Glavne sorte vinske trte

Chenin B

8. Opis povezave

1. Informacije o geografskem območju

(a) Opis naravnih dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Pokrajino geografskega območja zaznamujejo številni, ne zelo strmi griči z različno izpostavljenostjo, ki so visoki od 50 do 90 metrov in ležijo jugozahodno od mesta Angers. To območje je leta 2018 obsegalo ozemlje sedmih občin; na zahodu ga omejuje izliv reke Aubance v Loaro, na vzhodu planota Crétacé na obrobju pariškega bazena, na severu tok Loare, na južnem robu pa gozdovi v občinah Brissac in Beaulieu.

Reka Aubance je majhen pritok Loare, simbola tega geografskega območja, in od svojega izvira v občini Brissac-Quincé z znanim gradom iz 16. stoletja teče proti severu. Od tod se usmeri proti severozahodu do občine Mûrs-Erigné, severovzhodno od mesta Angers pa začne teči vzporedno s tokom Loare.

Tla, nastala na skrilastem ali skrilasto-peščenem substratu armorikanskega masiva, ki tvori planoto, ki se položno spušča proti Loari, so najpogosteje plitva, z dobrimi toplotnimi značilnostmi in majhnimi zalogami vode. Na zahodnem delu geografskega območja se na površju zemlje redno pojavljajo žile, nastale iz kislih (rioliti) ali bazičnih (spiliti) predornin, ki so podlaga zelo prodnatih tal. Posebnost občin na severu geografskega območja je, da ležijo na formacijah glinastih skrilavcev. Ti so se več stoletij izkoriščali za gradnjo zidov hiš, pokrivanje streh, izdelavo tal in celo izdelovanje pohištvenih elementov, kot so umivalniki, mize ali stopnice, kar potrjuje edinstvenost tega ozemlja. Ti elementi so v pokrajini zelo prisotni in sooblikujejo identiteto vinorodnega območja.

Geografsko območje je zemljišče z malo padavinami, ki ima koristi od učinka fena ter je zaradi višjega reliefa regij Choletais in Mauges v zavetju pred oceansko vlago. Letna količina padavin je 585 mm, v regiji Choletais pa skoraj 800 mm. Vrednosti v občini Brissac-Quincé so med najnižjimi v meteoroloških postajah departmaja Maine-et-Loire. Opaziti pa je mogoče tudi, da se količina padavin glede na preostali del departmaja v rastnem ciklom razlikuje za približno 100 mm. Povprečne letne temperature so sorazmerno visoke (okrog 12 °C) in za 1 °C višje od temperatur celotnega departmaja Maine-et-Loire. Posebno mezoklimo tega območja poudarja južna narava flore, v kateri so prisotne črnike in pinije.

(b) Opis človeških dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Nekaj emblematičnih posesti vinorodnega območja „Coteaux de l’Aubance“ je zelo starih, in sicer s konca 16. stoletja. Ob koncu 19. stoletja takoj po krizi, ki jo je povzročil napad trtne uši, ki je uničila več kot tri četrtine anžuvinskih vinogradov, je razvil lastno identiteto. Vinogradniki iz sosednje pokrajine Layon so iskali zdrave parcele, oddaljene od njihovega vinogradniškega območja, in zasadili tradicionalno sorto chenin B. Ime „Coteaux de l’Aubance“ je bilo prvič omenjeno leta 1922 na prijavi pridelka, leta 1925 pa je bil ustanovljen „Syndicat des viticulteurs des Coteaux de l’Aubance“ (sindikat vinogradnikov „Coteaux de l’Aubance“). V statutu tega sindikata je določeno, da je njegov cilj: „da bi cel svet spoznal priznana vina z njegovega ozemlja, ki jih v oddaljenih krajih ne poznajo“.

Pri razvoju vinorodnega območja ima pomembno vlogo bližina mesta Angers, saj je pokrajina Aubance oskrbovala vse trgovce na drobno s pijačo iz sosednjih občin, zlasti občin Mûrs-Erigné in Saint-Mélaine-sur-Aubance.

Zgodovinsko se iz grozdja, ki se trga popolnoma zrelo, proizvajajo suha ali polsuha vina, vendar so bile hitro sprejete prakse sosednje pokrajine Layon, v kateri so prezrelo grozdje trgali postopoma, ko se je v njem zgostil grozdni sok, da so pridobili sladko vino.

Z odlokom z dne 18. februarja 1950 je tako za bela vina, pridobljena iz grozdja, ki se trga prezrelo in s postopnimi trgatvami, priznana kontrolirana označba porekla „Coteaux de l’Aubance“. Leta 2009 se je vinograd razprostiral po 200 hektarjih.

2. Informacije o kakovosti in značilnostih proizvoda

To so mirna bela vina z nepovretimi sladkorji.

Vina so povsem skladna. V uravnoteženosti vonjev se pogosto razkrivajo arome belega sadja in citrusov, pomešane s cvetličnimi notami in spojene z aromami po prezrelosti, kot na primer po suhem ali kandiranem sadju. Ta skladnost med visoko vsebnostjo sladkorja, kislinami in strukturo pa se razkriva tudi v okusu.

S staranjem, ki lahko traja več desetletij, se poudarita njihova finost in kompleksnost.

3. Medsebojni vzročni vplivi

Povezava med zasaditvijo vinogradov na natančno razmejenih parcelah ob upoštevanju pridelovalnih praks ter plitkimi in prodnatimi tlemi, gričevnatim svetom z zelo položnimi pobočji in bližino rek Loare in Aubance, ki vzdržujeta vlažnost zraka, primernega za okužbo s „plemenito plesnijo“, na geografskem območju ustvarja razmere, primerne za trgatev prezrelega grozdja z naravnim zgoščevanjem grozdnega soka na trti in morebitno prisotnostjo plemenite plesni. Ti dejavniki pojasnjujejo značilnosti proizvoda, ki so mu so ljudje znali prilagoditi tehnike pridelave. Skrb za kakovost je vidna v trgatvi prezrelega grozdja, ki poteka ročno in s postopno.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Označevanje: tradicionalni izraz „sélection de grains nobles“

Pravni okvir:

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Kontrolirana označba porekla „Coteaux de l’Aubance“ se lahko dopolni s tradicionalnim izrazom „sélection de grains nobles“ (plemeniti jagodni izbor) v skladu z določbami iz specifikacije proizvoda. Na vinih z izrazom „sélection de grains nobles“ se obvezno navede letnik.

Označevanje: poljubne navedbe

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Vse neobvezne navedbe so na etiketah izpisane s črkami, katerih velikost niti po višini niti po širini ne presega dvakratne velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Označevanje: geografsko ime „Val de Loire“

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Ime kontrolirane označbe porekla se lahko dopolni z dodatnim geografskim imenom „Val de Loire“ po pravilih iz specifikacije proizvoda za uporabo tega geografskega imena. Velikost črk za navedbo zemljepisnega imena „Val de Loire“ niti po višini niti po širini ne presega dveh tretjin velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Označevanje: določitev manjše geografske enote

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede ime manjše geografske enote pod pogojem, da: – gre za kraj, zaveden v katastru; – je ta naveden na prijavi pridelka. Velikost črk za navedbo imena kraja, zavedenega v katastru, niti po višini niti po širini ne presega polovične velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo pri vinifikaciji, obdelavi in zorenju vina, na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2018 obsega ozemlje naslednjih občin departmaja Maine-et-Loire:

Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon in Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Blaison-Gohier in Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brissac Loire Aubance (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Alleuds, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne in Saulgé-l’Hôpital), Chalonnes-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Chanzeaux in Valanjou), Doué-en-Anjou (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Brigné), Gennes-Valde-Loire (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chênehutte-Trêves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies in Le Thoureil), Lys-Haut-Layon (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Tigné), Parnay, Rochefort-sur-Loire, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Savennières, Terranjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chavagnes, Martigné-Briand in Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Ambillou-Château, Louerre in Noyant-la-Plaine) ter Val-du-Layon (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Saint-Aubin-de-Luigné in Saint-Lambert-du-Lattay).

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-1a1bfb71-a600-4f19-b01a-1149e052fe98

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.