SL    SL  
 EVROPSKA  
KOMISIJA 
Bruselj, 24.4.2015  
COM(2015) 179 final 
  
POROČILO KOMISIJE 
Poročilo o napredku glede izvajanja skupnega pristopa za decentralizirane agencije EU
 
 
2 
 Skupni pristop za decentraliz irane agencije EU, o katere m so se julija 2012 dogovorili 
Evropski parlament, Svet in Komisija, opredeljuje bolj usklajen in u činkovitejši okvir za 
delovanje agencij.  
Komisija se je zavezala, da bo spremljala ta sporazum, po potrebi v sodelovanju z agencijami. 
Glavni cilji Komisije pri iz vajanju skupnega pristopa so bolj uravnoteženo upravljanje, 
izboljšana u činkovitost in odgovornost ter ve čja skladnost. Ti cilj i so še pomembnejši v času, 
ko je učinkovita in odgovorna raba virov bistvena. 
V svojem časovnem na črtu iz decembra 2012 je Komisija natan čno določila, kako namerava 
nadalje ukrepati v zvezi s skupnim pristopom: našt ela je številne pobude, pri katerih je bilo 
potrebno njeno ukrepanje in/ali  ukrepanje agencij, držav članic, Evropskega parlamenta in 
Sveta. Pobude so dolo čbe skupnega pristopa neposredno pret vorile v oprijemljive rezultate. 
Časovni na črt določa roke za tiste rezultate,  za katere je odgovorna Komisija (30 pobud) in 
poudarja pet pobud, ki jih Komisija  vidi kot prednostne naloge . Poleg tega navaja podro čja, 
na katerih je potrebno sodelovanje z agencijami, pa tudi podro čja, na katerih so agencije 
skupni pristop že za čele izvajati.  
Vzporedno z ukrepi, naštetimi v časovnem na črtu, izvajanje skupnega pristopa zahteva 
prilagoditev ustanovitvenih aktov obstoje čih agencij po analizi posameznih primerov ter 
prilagoditev ali sprejetje drugih za konodajnih aktov (kadrovski predpisi1, okvirna finan čna 
uredba2).  
To je drugo poro čilo o izvajanju časovnega na črta, ki ga je predložila Komisija. Osredoto ča se 
zlasti na napredek od sprejetja prvega poro čila3 decembra 2013 glede ukrepov časovnega 
načrta, ki so v pristojnosti Komi sije. V preteklem letu je Komi sija že bistveno napredovala pri 
izvajanju časovnega na črta, kar med drugim vklju čuje sprejetje smernic o standardnih 
določbah za sporazume o sedežu decentralizir anih agencij EU, informativni priro čnik za 
decentralizirane agencije  EU, smernice za prepre čevanje in obvladovanje nasprotij interesov v 
decentraliziranih agencijah EU in smernice o oblikovanju prora čuna in decentraliziranih 
agencijah. 
 
1. Dober napredek pri izvajanju časovnega na črta 
V časovnem na črtu je Komisija za leto 2013 in obdobje od leta 2013 dolo čila ambiciozen 
program. Službe Komisije in decentraliziran e agencije so skupaj veliko storile.  
  
                                                            
1  UL L 287, 29.10.2013, str. 15. 
2  UL L 328, 7.12.2013, str. 42. 
3  http://europa.eu/agencies/documents/2013-12-
10_progress_report_on_the_implementation_of_the_common_approach_en.pdf.   
 
3 
 a. Ustanovitev agencij  
Leta 2014 so službe Komisije s prispevki agenc ij pripravile zagonski na bor orodij, ki zajema 
postopke, ki jim je treba sled iti ob ustanavljanju agencije4. Ta navodila so na voljo agencijam 
in partnerskim generalnim direktor atom ter se nenehno posodabljajo.  
To ravnanje je zlasti smiselno v okviru vz postavitve Enotnega odbora za reševanje (SRB), 
novega organa EU, oblikovanega leta 20145. SRB je organ za  reševanje za ban čno unijo in bo 
deloval v tesnem sodelovanju z naci onalnimi organi za reševanje sodelujo čih držav članic. 
Organ bo 1. januarja 2015 za čel pripravljati na črte reševanja kreditnih institucij in naj bi od 
1. januarja 2016 deloval v celoti. V skladu s s kupnim pristopom bi bilo treba na podlagi 
smernic, ki jih je v ta namen pripravila Komisija leta 2013, čim prej podpisati sporazum o 
sedežu med Enotnim odborom za re ševanje in belgijskimi organi. 
Trenutno sedem agencij6 še nima sklenjenih ustreznih sporazumov o sedežu. Komisija zato 
znova poziva zadevne države članice7 in agencije, naj čim prej nadaljujejo s podpisom teh 
sporazumov8. 
 
b. Delovanje agencij  
Na podlagi povratnih informacij agencij je Komi sija izdala smernice za programski dokument 
agencij9 (velja od leta 2016) ter predlogo za konsolidirano letno poro čilo o dejavnostih 
agencij10 (velja od leta 2015), skla dno z zahtevami, ki jih je postavila okvirna finan čna 
uredba. Ti dokumenti11 bodo podpirali agencije pri pripravi teh dveh klju čnih instrumentov, tj. 
dokumenta za poro čanje, prvi č za prora čunsko leto 2014, in programskega dokumenta od 
proračunskega leta 2017 naprej, ter tako pomagali okrepiti skladno uprav ljanje in odgovornost 
v agencijah.  
V razmerah omejenih finan čnih in kadrovskih virov so si Ko misija in agencije še naprej 
prizadevale za prepoznavanje in uvajanje stru kturnih ukrepov za raci onalizacijo delovanja 
navedenih ukrepov:  
− zagotavljanje storitev12: marca 2014 so službe Komi sije sprejele navodila o 
porazdelitvi stroškov storitev za genera lne direktorate in službe Komisije. Čeprav 
navodila ne veljajo za decen tralizirane agencije, dolo čajo osnovna na čela za notranjo 
                                                            
4  Ukrep časovnega na črta št. 10. 
5  Člen 64 ustanovitvene uredbe Enotnega odbora za reševanje (Uredba (EU) št. 806/2014 z dne 
15. julija 2014, UL L 225/1, 30.7.2014) predvideva, da če je to skladno s posebno naravo odbora, 
finančne določbe temeljijo na okvirni finan čni uredbi, sprejeti za organe, vzpostavljene na podlagi 
PDEU v skladu s členom 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta. 
6  CPVO, EASA, EMA, ERA, ESMA, Eurofound, FRONTEX. 
7  Francija, Nem čija, Združeno kraljest vo, Irska, Poljska. 
8  Ukrep časovnega na črta št. 8. 
9  Ukrep časovnega na črta št. 26. 
10  Ukrep časovnega na črta št. 31. 
11  C(2014) 9641. 
12  Ukrep časovnega na črta št. 12. 
 
4 
 porazdelitev stroškov, npr. en akovredno obravnavo strank, preglednost in pravilo 
neprofitnosti. Za zagotavljanje doslednosti pr edlagajo tudi osnovni stroškovni model 
in predlogo letnega poro čila. Komisija pripravlja podobna navodila za druge 
institucije, decentralizirane agencije in organe. V tem okviru je Komisija pozorno 
upoštevala splošna na čela, ki so jih agencije predlaga le v zvezi s storitvami, ki jih 
zagotavlja Komisija (npr. pregled nost, v podporo usmerjen pristop, u činkovitost, 
pravočasnost, skladnost in odgovornost);  
− pregled sporazumov o ravni storitve (SLA)13: sporazumi o ravni storitve med 
agencijami in Uradom Evropske  komisije za vodenje in izpla čevanje posameznih 
pravic (PMO) so bili ponovno izpogajani, kar pomeni racionalizacijo pogojev na 
podlagi pregledne metode za izra čunavanje dejanskih povpre čnih stroškov. Drugi 
sporazumi o ravni storitve bodo v skladu z novimi navodili pregledani v prihodnosti;   
− podpora na podro čju javnega naro čanja14: razvita so bila dodat na navodila v zvezi z 
udeležbo agencij pri povabilih k oddaji ponudb in razpisih za naro čila, ki jih razpiše 
Komisija, kadar obstaja potencial za pove čanje učinkovitosti. Komisija agencijam na 
tem podro čju zagotavlja tudi splošno podporo. Zagotavlja predvsem prilagojeno 
finančno izobraževanje za agencije, ki so s Komisijo podpisale sporazum o ravni 
storitve. Komisija omogo ča tudi dostop do svoje finan čne službe za pomo č 
uporabnikom, ki od agencij prejme prib ližno tretjino vprašanj v zvezi s finan čnim 
upravljanjem. Poleg tega lahko agencije do vseh informacij o upravljanju javnih 
naročil in pogodb dostopajo na posebnem intranetnem spletiš ču; 
− podpora na podro čju potrjevanja zaklju čnih računov subjektov: člen 208(4) finan čne 
uredbe dolo ča, da neodvisni zunanji re vizor preveri letne zaklju čne račune posameznih 
organov. V ta namen je Komisija dala agencijam na voljo svojo okvirno pogodbo o 
reviziji in nadzoru. Medtem ko vsaka agen cija ostaja v celoti odgovorna za podpisano 
posamično pogodbo, so bile v tesnem sodelovanju z Evropskim ra čunskim sodiš čem 
pripravljene specifikacije za zagot avljanje doslednosti s praksami Sodiš ča in dodano 
vrednostjo poro čila, ki ga predloži zunanji izvajalec. 
V zvezi z racionalizacijo mednarodnih dejavnosti agencij so bili med ve čino partnerskih 
generalnih direktoratov in agencijami podpi sani ali so v postopku  podpisovanja delovni 
dogovori za zagotavljanje, da agencije delujejo v okviru svojega mandata in institucionalnih 
okvirov15, zlasti kadar so zadevne dolo čbe o mednarodnih dejavnostih, ki so vklju čene v 
ustanovitvene akte agencij, bolj splošnega zna čaja. Komisija bo nadaljevala s pregledom tega 
postopka. 
V zvezi s pomembnim vprašanjem prepre čevanja in upravljanja nasprotij interesov16 je 
Komisija izdala smernice decembra 2013. Komisija poziva agencije, da takoj sprejmejo posamezne okvire v zvezi z nasprotjem interes ov v skladu s temi smernicami. Agencije 
morajo tako najti primerno ravnotežje med obvla dovanjem nasprotij interesov in ohranjanjem 
svoje zmožnosti pridobivanja najboljšega mo žnega znanstvenega svetovanja. Komisija 
                                                            
13  Ukrep časovnega na črta št. 13. 
14  Ukrep časovnega na črta št. 14. 
15  Ukrep časovnega na črta št. 17. 
16  Ukrepi časovnega na črta št. 33 do 35. 
 
5 
 opozarja, da so agencije pravno neodvisni subjekti, zato so same odgovorne za na čin, kako 
obravnavajo vprašanje nasprotij interesov v praksi ter predvs em za to, kako uveljavljajo in 
nadzirajo spoštovanje klju čnih načel v zvezi s tem, pa tudi, kako o tem poro čajo.  
Za spodbujanje izmenjave dobrih prak s o izmenjavi tajnih podatkov EU17 je Komisija 
vzpostavila mrežo uradnikov decentraliziranih agencij EU, ki so odgovorni za varnost. Cilj 
mreže so redna interaktivna sre čanja (vsaj enkrat letno), ki služijo kot platforma za 
poglobljeno izmenjavo dobrih praks in izkušenj o ravnanju s tajnimi podatki EU na splošno in 
zlasti o izmenjavi tajnih podatkov EU. Poleg te ga Komisija preko sklenjenih sporazumov o 
ravni storitve številn im agencijam zagotavlja podporo na drugih varnostnih podro čjih, kot so 
službene izkaznice, usposabljanja s podro čja varnosti, svetovanje o fizi čnem varovanju stavb 
itn.  
c. Ocenjevanje, revizija in OLAF  
Komisija nadaljuje z revizijo svojih smernic za ocenjevanje18. Agencije so sodelovale v tem 
postopku. Te smernice veljajo za vsa ocenjevanja, ki jih izvajajo službe Komisije, in bodo 
tvorile osnovo za priro čnik za ocenjevanje agencij, pripra vljen v okviru njihove mreže za 
razvoj učinkovitosti. 
Služba za notranjo revizijo (IAS) je pri uve dbi svojega revizijskega programa na ravni 
portfelja sprejela pristop ocenjevanja tvegan ja. Vsaki agenciji se dodeli ocena tveganja, ki 
temelji na ve č opredeljenih merilih. Ocene tveganja revidiranih subjektov se pregledujejo 
letno. O pogostosti, vrsti reviz ij in zajetih postopkih se odlo ča glede na oceno tveganja 
subjekta, dopolnjeno s specifi čnimi informacijami o tveganju na ravni postopka.  Poleg tega 
se pripravljajo ustrezne dolo čbe za zagotavljanje minimalne revi zijske pokritosti za subjekte z 
nižjim tveganjem. V zvezi s spremljanjem izvajanja priporo čil se pozornost preusmerja s 
periodičnega/letnega izvajanja na stalno spremljanje in na daljnje ukrepe na podlagi 
neizpolnjenih priporo čil. Skladno z novo listino Službe za not ranjo revizijo za agencije in 
druge avtonomne organe IAS po potrebi ponuja sodelovanje in usklaj evanje s skupino za 
notranjo revizijo za zagotavljanje optimalne revizijs ke pokritosti. 
OLAF je januarja 2014 organiziral dve delavnici za agencije, na  katerih je zagotovil dodatna 
postopna navodila, kako naj pripravijo svojo st rategijo za boj proti goljufijam. OLAF je 
kasneje razli čnim agencijam nudil tudi individualno pomo č. Do zdaj so strategijo za bolj proti 
goljufijam že sprejele agencije EFCA, CEDE FOP, EASA, EIGE, EIOPA, ESMA in UUNT.  
EBA končuje svojo strategijo za boj proti goljufijam. 
d. Upravljanje finan čnih in kadrovskih virov ter prora čunski postopek 
Leta 2013 so se Evropski parlament, Sv et in Komisija dogovorili o vzpostavitvi 
medinstitucionalne delovne skupine za vire agencij v okviru usklajevanja prora čuna EU za 
leto 2014. Kot dolo ča večletni finan čni okvir 2014–2020 so se tri institucije zavezale k 
progresivnemu zmanjševanju števila zaposlenih v vseh institucijah, organih in agencijah EU 
za 5 % v petih letih in se dogovorile o potrebi po natan čnejšem in trajnejšem pregledu razvoja 
decentraliziranih agencij za zagotavljanje uskl ajenega pristopa. Medinstitucionalna delovna 
                                                            
17  Ukrep časovnega na črta št. 37. 
18  Ukrep časovnega na črta št. 45. 
 
6 
 skupina za vire agencij se je leta 2014 sre čala dvakrat in bo svoje delo po na črtih nadaljevala 
do konca leta 2017, ko se pri čakuje sprejem prora čuna za leto 2018 in naj bi se dosegel cilj 
5 %. 
Po novi okvirni finan čni uredbi je orodje na črtovanja za upravljanje človeških virov (tj. 
večletni načrt kadrovske politike) del novega enotnega  programskega dokumenta, ki združuje 
letne in ve čletne delovne programe z na črtovanjem kadrovskih in finan čnih virov.  To novo 
orodje19 bodo agencije prvi č uporabile pri na črtovanju programov za leto 2017. Poleg tega so 
bile oblikovane nove smernice za poro čanje s ciljem racionalizacije zahtev o poro čanju, tj. 
združevanju vidikov kadrovskega poro čanja s finan čnim poro čanjem in poro čanjem o 
dejavnosti.  
Po temeljitem posvetovanju z agencijami so službe Komisije izdale smernice20 o prilagojenih 
kazalnikih uspešnosti za ocenjevanje rezultatov, ki so jih dosegli izvršni direktorji agencij21. 
Ti kazalniki prispevajo k delu Evropskega parlamenta in Svet a v okviru postopka za podelitev 
razrešnice agencijam.  
Zadnja reforma kadrovskih predpisov je omogo čila poenostavljen postopek v zvezi z uporabo 
izvedbenih predpisov v agencijah. Poleg tega je prišlo do nadaljn je poenostavitve zaradi novih 
smernic22, ki so jih za sprejetje izvedbenih predpi sov pripravile službe Komisije, kar omogo ča 
prihranek časa in virov, ki so vklju čeni v postopek. Nadalje so bili oblikovani vzor čni 
izvedbeni predpisi na podro čju zaposlovanja in poklicne poti  v agencijah, da bi se izognili 
različnim pravilom v posameznih agencijah. Ti vzor čni izvedbeni predpisi so bili rezultat 
sodelovanja med službami Komisije in agencijami.  
V zvezi z upravnimi poizvedbami in disciplin skimi postopki so službe Komisije tesno 
sodelovale z agencijami pri oblikovanju meda gencijske disciplinske skupine preiskovalcev. 
To je vklju čevalo tudi organizacijo intenzivni h usposabljanj s strani Komisije. 
Službe Komisije bodo nadaljeval e delo na oblikovanju priro čnika za notranje na črtovanje in 
napovedovanje prihodkov na podlagi dobrih praks,  da bi agencijam pomagale zmanjšati 
stopnje prenosov in razvelja vitev, kjer se to dogaja23. 
 
2. Revizija ustanovitvenih aktov agencij 
Komisija je leta 2014 predla gala prilagoditev ustanovitveneg a akta Evropske policijske 
akademije (CEPOL) na čelom, dolo čenim v skupnem pristopu. Pred log upošteva tudi ustrezne 
določbe v revidirani okvirni finan čni uredbi. Revizija je bila  potrebna za dodeli tev ustreznega 
pravnega mandata in potrebnih sredstev za izvajanje programa EU  za usposabljanje na 
področju kazenskega pregona. Predlog je v skla du s sklepom sozakonodajalcev, da se Cepol 
                                                            
19  Ukrep časovnega na črta št. 26. 
20  SWD(2015)62.  
21  Ukrep časovnega na črta št. 89. 
22  Ukrep časovnega na črta št. 87. 
23  Ukrep časovnega na črta št. 82. 
 
7 
 preseli v Budimpešto. Za četni predlog Komisije o združitvi Cepola in Europola sta 
sozakonodajalca zavrnila.  
V primeru revizije ustanovitvenih aktov Cepola,  Eurojusta, Europola in UUNT je Komisija 
predlagala pomembne elemente reforme, da bi  se zagotovilo izvajanj e skupnega pristopa v 
celoti. Komisija opozarja na medinstitucionalno zavezo, da se takšne revizije ustanovitvenih aktov agencij uporabi kot priložnosti za izvajanje skupnega pristopa in posledi čno skladnost z 
njim, kot so krepitev nadzorne vloge upravnega odbora (vklju čno z zagotavljanjem polne 
udeležbe Komisije), zagotavljanje pregledneg a izbirnega postopka direktorjev, potreben 
sprejem programskega dokumenta z ve čletno komponento, možna vzpostavitev izvršilnega 
odbora, kadar to zagotavlja ve čjo učinkovitost, in zavezanost k bo ljšim nadaljnjim ukrepom v 
zvezi z ocenjevanji in revizijami. Ob upoštevanju teko čih medinstitucionalnih razprav o 
reviziji ustanovitvenih aktov dolo čenih agencij Komisija obžaluje pomanjkanje politi čne 
zavezanosti za zagotavljanje spošto vanja skupnega pristopa za d ecentralizirane agencije EU, 
zlasti v zvezi z vlogo ali sestavo vodstvenih struktur agencij. 
Komisija pozdravlja sprejem revidirane us tanovitvene uredbe Agencije za evropski GNSS 
(GSA)
24 v letu 2014, ki je bila v veliki meri usklajena z na čeli, določenimi v skupnem 
pristopu. 
 
3. Vloga predstavnikov Komisi je v odborih agencij 
Leta 2013 predstavniki Komisije v up ravah agencij niso aktivirali sistema 
obveščanja/opozarjanja, ki ga vzpostavlja skupni pr istop. Opozoriti je treba, da ima to orodje 
politično in ne pravne razsežnosti . Predstavnik Komisije nima  pravne možnosti zadržanja 
sklepa, ki ga sprejme upravni odbor. Vendar sistem predstavnikom Komisije omogo ča, da 
uradno nasprotujejo sklepu odborov, da bi se  zagotovila skladnost s politikami EU in 
združljivost dejavnosti agencij z njihovim mandatom ter zadevno zakonodajo EU, in da nato 
obvestijo Evropski parlament in Svet.  
Predstavniki Komisije v odborih agencij so še  naprej podpirali izvajanje skupnega pristopa s 
strani agencij, in sicer z nadaljnjimi ukrepi pri izvajanju časovnega na črta v vsaki posamezni 
agenciji, s pregledovanjem napredka in obveš čanjem partnerskih generalnih direktoratov in 
centralnih služb v primeru težav.  
Zlasti če odredbodajalci Komisije na podlagi pr enosa pooblastil agencije izjemoma 
pooblastijo za naloge izvrševanja prora čuna, bi se morali ti zanašati na rezultate nadzora in 
kazalnike, ki jih je sporo čila agencija, ter posledi čno pridobiti zagotovila o doseganju ciljev 
notranjega nadzora glede zad evnega izvrševanja prora čuna. V tem okviru se lahko posamezni 
odredbodajalci na podlagi prenos a pooblastil opirajo tudi na in formacije, ki so jih zbrali 
predstavniki Komisije v odboru agencije. 
 
4. Sklepi 
                                                            
24  UL L 150, 20.05.2014, str. 72. 
 
8 
 V skladu s predhodnimi zavezami v leti h 2013 in 2014 si je Komisija mo čno prizadevala za 
izvajanje ukrepov iz časovnega na črta, ki so v njeni pristojnos ti, da bi pospešila nadaljnje 
ukrepanje za skupni pristop za decentralizirane ag encije EU. Komisija je ob pripravi svojih 
zakonodajnih predlogov izvedla tudi natan čno analizo posami čnih primerov, da je zagotovila 
njihovo skladnost s skupnim pristopom. Glavni c ilj njenega dela je bilo zagotavljanje bolj 
uravnoteženega upravlja nja, izboljšane u činkovitosti in odgovornosti ter ve čje skladnosti. 
Izvajanje časovnega na črta skupnega pristopa je temeljilo na obsežnem delu Komisije, pa tudi 
decentraliziranih agencij, ki so  aktivno sodelovale v postopku. Ko misija pozdravlja proaktivni 
pristop agencij in se je seznanila s poro čilom o ukrepih časovnega na črta v pristojnosti 
agencij, ki ga je februarja 2015 podprla mreža evropskih agencij. 
V okviru skupnega pristopa izvedene reforme ostajajo velikega pomena v prihodnjih letih. 
Komisija bo še naprej branila na čela, določena v skupnem pristopu, in poziva Evropski 
parlament, Svet, države članice in same agencije, naj se ji pri tem pridružijo, zlasti v zvezi z 
vprašanji, ki so v njihovi neposredni pristojnosti.