ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so: — Mitsui je japonsko trgovsko podjetje, ki je dejavno v številnih sektorjih, vključno s sektorji železa in jekla, premoga in neželeznih kovin, strojev, elektronike, kemikalij in proizvodov, povezanih z energijo, — GSC je dejaven v različnih sektorjih in področjih storitev, vključno s proizvodnjo in prodajo avtobusov, trgovanjem z več znamkami v sektorju prodaje avtomobilov na drobno, prodajo opreme in sistemov na področju energije iz obnovljivih virov ter inženirskimi storitvami, — CaetanoBus je proizvajalec avtobusov in karoserij za avtobuse na Portugalskem.
2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so: — za podjetje Owens Corning: razvoj, proizvodnja in prodaja strešnih kompozitov, izolacijskega materiala in steklenih vlaken, — za podjetje Paroc Group Oyj: proizvodnja in dobava izolacijskih materialov za gradbeno izolacijo iz mineralne volne (toplotna, požarna in zvočna izolacija za stanovanjsko in poslovno gradnjo) ter tehnične izolacije.
2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so: — za Starwood Capital Group: zasebno investicijsko podjetje s sedežem v ZDA, ki se osredotoča na naložbe v nepremičnine na svetovnem trgu, — za Accor-Pannonia Hotels Zrt: zasebno podjetje, registrirano na podlagi madžarskega prava, ki je pod končnim nadzorom podjetja Accor SA, francoske multinacionalne hotelske verige, — za ciljni subjekt: sestavljajo ga dejanska zgradba in delujoča podjetja, je luksuzen hotel (s petimi zvezdicami), s 357 hotelskimi sobami in suitami ter različnimi storitvami (restavracije, bari, sejne sobe, spa in wellness center, parkirišče in najem poslovnih prostorov) s sedežem v Budimpešti na Madžarskem.
2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so: — Tronox je dejaven po vsem svetu na področju rudarstva, proizvodnje in trženja anorganskih mineralov in kemikalij, — Tronox je dejaven po vsem svetu na področju rudarstva in proizvodnje pigmentov in kemikalij na osnovi titana.
2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so: — za CPPIB Europe: organizacija za strokovno upravljanje z naložbami, ki vlaga v lastniški kapital, zasebni kapital, nepremičnine, infrastrukturo in instrumente s fiksnim donosom, — za Allianz Infrastructure: hčerinsko podjetje v stoodstotni lasti podjetja Allianz, svetovno podjetje za finančne storitve, zlasti na področju zavarovalništva in upravljanja sredstev, — za GNF: podjetje je dejavno na več reguliranih in dereguliranih trgih plina in električne energije, zlasti v Španiji, — za GNDB: podjetje je dejavno na področju distribucije in prenosa plina v Španiji.
2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so: — za CVC: naložbeno svetovanje in/ali upravljanje naložb v imenu nekaterih investicijskih skladov in platform, — za Providence: zasebna družba za kapitalske naložbe v medijske in komunikacijske sektorje na svetovni ravni, — za Skybox: varnostno upravljanje in upravljanje ranljivosti, tj. ocenjevanje, pregled in revizija obstoječe varnostne zaščite in ranljivosti strank ter orodij za ukrepanje, pa tudi zagotavljanje obveščevalnih podatkov o izpostavljenosti, na podlagi katerih je mogoče ukrepati.
2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so: — za Endowment Strategies: večoddelčna investicijska družba z omejeno odgovornostjo in spremenljivim kapitalom, ki ima sedež v Luksemburgu, obvladuje pa jo podjetje Investindustrial, — za Investindustrial: investicijska skupina, ki se osredotoča na pridobivanje nadzora nad malimi in srednjimi podjetji v različnih industrijskih sektorjih, — za Benvic Europe: podjetja, dejavna zlasti na trgu spojin PVC, ki se ukvarjajo z razvojem, proizvodnjo in prodajo predhodnih/suhih mešanic, spojin in zlitin v Belgiji, Franciji, Nemčiji, Italiji oziroma Španiji.
2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so: — za Engie: podjetje, dejavno v celotni energetski vrednostni verigi na področju plina, električne energije in energetskih storitev, — za Omnes Capital: neodvisno podjetje za upravljanje premoženja, dejavno v več vejah zasebnega kapitala, zlasti v sektorju obnovljive energije, — za Predica: podjetje, dejavno v zavarovalniškem sektorju; Prédica pripada podjetju GCA, ki ponuja široko paleto bančnih in zavarovalniških storitev, — za ciljno podjetje: zajema 11 fotonapetostnih elektrarn in 32 vetrnih elektrarn, ki proizvajajo električno energijo v Franciji.
2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so: — za podjetje CDPQ: institucionalni vlagatelj, ki upravlja sklade predvsem za javne in parajavne pokojninske in zavarovalne sheme, — za podjetje GE: široke in diverzificirane dejavnosti, vključno s podjetjem GECAS, ki je dejavno na področju zakupa in financiranja komercialnih zrakoplovov na svetovni ravni, — za podjetje EVAL: pridobivanje in zakup zrakoplovov.
1.

Komisija je 16. oktobra 2017 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Ta priglasitev zadeva naslednji podjetji: — Techno Polymer Co., Ltd („TPC“, Japonska), ki ga obvladuje podjetje JSR Corporation („JSR“, Japonska), — UMG ABS, Ltd („UMG“, Japonska), ki ga obvladujeta podjetji Ube Industries, Ltd („UBE“, Japonska) in Mitsubishi Chemical Corporation („MCC“, Japonska; prej Mitsubishi Rayon Co., Ltd – „MR“). Podjetje MCC je v lasti podjetja Mitsubishi Chemical Holdings Corporation („MCH“, Japonska). Podjetje JSR in podjetje UMG pridobita v smislu člena 3(1)(b) in člena 3(4) uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem TPC. Koncentracija se izvede z nakupom sredstev in z nakupom delnic v novoustanovljeni družbi, ki je skupno podjetje.
4.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so: — podjetje Carlyle je globalni upravljavec alternativnih naložb, ki upravlja sklade, ki na svetovni ravni vlagajo v štiri naložbena področja: (i) zasebni korporativni kapital, (ii) realna sredstva, (iii) strategije globalnega trga in (iv) naložbene rešitve, — skupino CVC sestavljajo subjekti v zasebni lasti, katerih dejavnosti vključujejo zagotavljanje naložbenega svetovanja in/ali upravljanje naložb v imenu nekaterih investicijskih skladov in platform („skladi CVC“). Skladi CVC imajo deleže v številnih podjetjih iz različnih panog, vključno s kemikalijami, javnimi storitvami, proizvodnjo, maloprodajo in distribucijo, predvsem v Evropi, ZDA in azijsko-pacifiški regiji, — CIC je podjetje v državni lasti, ustanovljeno kot subjekt za diverzifikacijo deviznih imetij Kitajske. Prek svojih hčerinskih družb opravlja naložbene dejavnosti v tujini in ima lastniške deleže v velikih finančnih podjetjih v državni lasti na Kitajskem, — podjetje ENGIE E&P je dejavno na področju raziskovanja nahajališč ter pridobivanja nafte in zemeljskega plina, vključno s skladiščenjem, predelavo, izkoriščanjem, prevozom, distribucijo in prodajo nafte in zemeljskega plina, ter na področju izvajanja s tem povezanih storitev, kot so storitve črpanja, povezane z vrtanjem, zaključnimi deli in naftnimi polji.
2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so: — za Jacobs: zagotavljanje tehničnih, strokovnih in gradbenih storitev številnim industrijskim, poslovnim in vladnim strankam; — za CH2M: zagotavljanje storitev strokovnega svetovanja v celotnem spektru tehničnega svetovanje, inženiringa, gradbenega upravljanja ter upravljavskih in vzdrževalnih projektov.
2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so: — za Evonik: proizvodnja in trženje posebnih kemikalij, — za DSM: kemično podjetje, dejavno na področju prehrane, visokozmogljivih materialov in novih poslovnih področij, — za JV: proizvodnja in prodaja proizvodov, namenjenih zagotavljanju alternative za druge vire omega-3 maščobnih kislin pri proizvodnji prehrane živali.
2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so: — za Atlantia: holdinška družba, dejavna zlasti v sektorjih koncesij za cestninske avtoceste in letališke infrastrukture, — za Abertis: matična družba skupine, ki deluje v sektorjih cestninskih cest in telekomunikacijske infrastrukture.
2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so: — Triton: podjetje za naložbe v zasebni kapital, ki vlaga v podjetja s sedežem v Evropi v različnih poslovnih sektorjih, — UniHold: holding in finančno podjetje, ki je dejavno na področju naprav za shranjevanje toplote in hladu (ATES) in s tem povezanih tehničnih storitev, — Unica: zagotavljanje mehanskih in električnih storitev ter tehničnih storitev IKT, kot so storitve nameščanja in vzdrževanja.
2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so: — za Pamplona Capital: globalne naložbe zasebnega kapitala, zagotavljanje naložbene platforme za zasebni kapital, sklad hedge skladov in vlaganje v hedge sklade z enim samim upravljavcem, — za Prexel International Corporation: zunanje izvajanje biofarmacevtskih storitev, zagotavljanje širokega nabora strokovnega znanja na področju kliničnih raziskav, klinična logistika, zdravstvena komunikacija, svetovanje in trženje ter napredni tehnološki izdelki in storitve za farmacevtsko, biotehnološko in medicinsko industrijo po vsem svetu.
2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so: — za podjetje VIMNI: je del skupine Viacom group, ki je dejavna na področju razvoja televizijskih programov, filmov, kratkih vsebin, aplikacij, iger, potrošniških izdelkov, družbenih medijev in drugih razvedrilnih vsebin, — za podjetje DeA Editore: je del skupne De Agostini group, ki je dejavna na področju založništva, medijev in komunikacij, iger na srečo ter storitev finančnih naložb, — za skupno podjetje JV: razvoj tematskih televizijskih postaj in z njimi povezanih spletnih strani.
2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so: — Thermo Fisher: proizvajalec in dobavitelj laboratorijske opreme, analitičnih instrumentov, diagnostike in povezanih proizvodov in storitev. Podjetje ima sedež v ZDA in je dejavno na mednarodni ravni, — Patheon: organizacija za pogodbeni razvoj in proizvodnjo, ki ponuja storitve v zvezi z aktivnimi farmacevtskimi sestavinami in končnimi zdravili. Podjetje ima sedež na Nizozemskem in je dejavno na mednarodni ravni.
2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so: — za Norgesgruppen: nabava hrane, veleprodaja in prodaja na drobno na Norveškem, — za Axfood: nabava hrane, veleprodaja in prodaja na drobno na Švedskem, — za Eurocash: prodaja na drobno v osmih trgovinah, ki se nahajajo na Švedskem nedaleč stran od norveške meje in so namenjene predvsem temu, da norveški potrošniki prečkajo mejo za nakup cenejših izdelkov vsakodnevne potrošnje.
2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so: — za SEGRO: lastništvo, upravljanje premoženja in razvoj sodobnih skladišč in nepremičnin za lahko industrijo v glavnih urbanih aglomeracijah in na ključnih prometnih vozliščih v več državah EU, — za PSPIB: vlaganje neto prispevkov v pokojninski načrt kanadske javne uprave, kanadskih sil, kanadske kraljeve konjeniške policije in rezervnih sil. Upravlja diverzificiran globalni portfelj, vključno z delnicami, obveznicami in drugimi vrednostnimi papirji s stalnim donosom, naložbami v zasebni kapital, nepremičninami, infrastrukturo, naravnimi viri in zasebnim dolgom, — za Morgane Portfolio: logistično sredstvo v francoskem mestu Nîmes.
2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so: — za podjetje EPH: EPH je javna služba, ki se ukvarja s pridobivanjem rjavega premoga, proizvodnjo, distribucijo in dobavo električne energije in toplote ter prenosom, distribucijo in skladiščenjem plina. EPH je predvsem dejavna v Češki republiki, na Slovaškem, v Nemčiji, Italiji, na Madžarskem, Poljskem in v Združenem kraljestvu; — za podjetje Centrica Langage: Centrica Langage je plinska elektrarna blizu Plymoutha v Združenem kraljestvu z nameščeno zmogljivostjo za proizvodnjo energije, ki znaša približno 905 MW; — za podjetje Centrica SHB: Centrica SHB je plinska elektrarna blizu Stallingborougha v Združenem kraljestvu z nameščeno zmogljivostjo za proizvodnjo energije, ki znaša približno 1 310 MW;
Možnost 1 naj bi po pričakovanjih imela ekonomske koristi za podjetja, zlasti v izrednih razmerah, in sicer zaradi boljšega odzivanja na krizo na ravni EU, ki bo omogočilo manj ovir za prosti pretok in boljšo razpoložljivost v krizi pomembnih izdelkov. Ukrepi za olajšanje prostega pretoka bodo imeli znaten pozitiven učinek na delavce, ker bo to pomenilo varnejšo zaposlitev zaradi obsežnejše čezmejne trgovine in manj motenj v gospodarski dejavnosti v času krize. Od te možnosti bodo imeli korist zlasti čezmejni delavci in najbolj oddaljene regije. Ukrepi za zagotavljanje boljše razpoložljivosti v krizi pomembnih izdelkov bodo imeli neposredne družbene koristi, saj bodo izboljšali krizno odzivanje EU in s tem prispevali k boljši kakovosti življenja državljanov v času krize. Vendar bi bila zaradi prostovoljne narave ukrepov iz gradnikov 2, 3 in 8 v okviru te možnosti sposobnost za zagotavljanje razpoložljivosti takih v krizi pomembnih izdelkov zelo omejena.

Možnost 2 bo pomenila dodatne koristi v primerjavi z možnostjo 1 zaradi boljšega odzivanja na krize na ravni EU. Zlasti bi imeli zavezujoči ukrepi iz gradnika 8 dodatne družbene koristi. Če bi lahko države članice od gospodarskih subjektov zahtevale v krizi pomembne informacije in povečanje proizvodnje v krizi pomembnih izdelkov, bi bilo mogoče odgovoriti na povpraševanje po takih izdelkih v času krize in s tem zagotoviti znatno boljše splošno odzivanje EU na krizo, kar bi pomenilo neposreden družbeni učinek z izboljšanjem življenjskih razmer in kakovosti življenja.

Možnost 3 naj bi po pričakovanjih imela še večje ekonomske koristi za podjetja kot možnost 2, zlasti v izrednih razmerah. Take koristi bi bile mogoče zaradi razpoložljivosti močnejših ukrepov, ki omogočajo nadaljnje izboljšanje odzivanja na krizo na ravni EU ter s tem veliko večjo razpoložljivost v krizi pomembnih izdelkov in manj ovir za prosti pretok. Poleg tega se s harmoniziranim orodjem na ravni EU prepreči položaj, v katerem države članice uvajajo individualne nacionalne ukrepe, s katerimi se razdrobi enotni trg. Pričakujejo se tudi večje družbene koristi. Ukrepi, ki v izrednih razmerah vplivajo na v krizi pomembne dobavne verige (gradnik 8), bi bili vsi izjemni ukrepi, ki pa bi lahko bili odločilni pri zagotavljanju razpoložljivosti v krizi pomembnih izdelkov v primeru nujne potrebe v krizi. To pa omogoča veliko boljše odzivanje EU na krizo in s tem še močnejši neposreden družbeni učinek, kar zadeva izboljšanje življenjskih razmer in kakovosti življenja ter, odvisno od krize, reševanje življenj državljanov.
Spolna zloraba otrok na spletu in zunaj njega je posebno hudo kaznivo dejanje, ki vpliva na javno varnost v EU in krši temeljne pravice otrok. Ima obsežne in hude vseživljenjske posledice za žrtve. Nekatera kazniva dejanja spolne zlorabe otrok v EU niso ustrezno obravnavana zaradi izzivov, s katerimi se srečujejo ustrezni ponudniki storitev pri zaznavanju in naznanjanju takih dejanj ter ukrepanju v zvezi z njimi, ter zaradi nezadostnega preprečevanja zlorab in nezadostne pomoči žrtvam. Razlike med nacionalnimi odzivi negativno vplivajo na notranji trg. Otroci so na spletu izpostavljeni vse večjim tveganjem in škodi, posnetki spolne zlorabe otrok pa se v vedno večjem obsegu širijo po spletu. V oceni učinka so ugotovljeni trije glavni vzroki te težave:

1.nekateri ponudniki storitev prostovoljno ukrepajo, da bi zaznali spolno zlorabo otrok na spletu, vendar se je to izkazalo za nezadostno;

2.neučinkovito javno-zasebno sodelovanje med ponudniki spletnih storitev, organizacijami civilne družbe in javnimi organi ovira učinkovit boj proti spolni zlorabi otrok. Natančneje, države članice na nacionalni ravni vse pogosteje sprejemajo ukrepe, s katerimi nalagajo specifične obveznosti v zvezi s to očitno nezakonito vsebino, kar povzroča razdrobljenost na notranjem trgu;

3.prizadevanja držav članic za preprečevanje spolne zlorabe otrok in pomoč žrtvam so omejena, različna in neusklajena, poleg tega njihova učinkovitost ni jasna.
Centralne depotne družbe (CDD) imajo ključno vlogo pri financiranju gospodarstva, saj beležijo izdajo in poznejše spremembe v pravnem lastništvu vseh poslov z vrednostnimi papirji. CDD EU so konec leta 2019 imele vrednostne papirje v vrednosti 53 bilijonov EUR, zaključeni posli pa so bili ocenjeni na približno 1,120 bilijona EUR. Cilj uredbe o centralnih depotnih družbah (v nadaljnjem besedilu: uredba o CDD) leta 2014 je bil olajšati čezmejno poravnavo, povečati varnost trgov poravnave in izboljšati učinkovitost poravnave. Sedem let po sprejetju uredbe o CDD deležniki ugotavljajo, da: (i) so CDD dosegle omejen napredek pri zagotavljanju čezmejnih storitev; (ii) obstajajo posebna področja, na katerih so stroški izpolnjevanja obveznosti nesorazmerni; in (iii) da organi EU navajajo, da ni dovolj vpogleda v dejavnosti CDD tretjih držav. V oceni so bili za te težave opredeljeni naslednji razlogi: (i) obremenjujoče in nejasne zahteve za čezmejno opravljanje storitev; (ii) nezadostno sodelovanje med organi matične države članice in države članice gostiteljice; (iii) omejevalne zahteve za opravljanje bančnih storitev; (iv) nejasne in obremenjujoče zahteve za disciplino pri poravnavi; in (v) nezadostne informacije o dejavnostih CDD tretjih držav v EU. Če se te težave ne bodo obravnavale, bo bistven temelj unije kapitalskih trgov še naprej neučinkovit, kar bo škodilo vlagateljem, izdajateljem, bankam in CDD. Potrgovalno okolje v EU bo ostalo razdrobljeno ob nacionalnih mejah, kar bo oviralo naložbe in omejilo priložnosti za izdajo, to pa bo škodilo finančnemu sistemu in rasti v EU.
Ta pobuda vključuje ukrepe za povečanje pravne varnosti, kar zadeva dostop do podatkov, preprečevanje zlorabe pogodbenih neravnovesij, olajšanje uporabe komercialno hranjenih podatkov s strani organov javnega sektorja, olajšanje prehajanja med zaupanja vrednimi ponudniki storitev obdelave podatkov in vzpostavitev okvira za učinkovito interoperabilnost podatkov.

V oceni učinka so bile obravnavane tri možnosti politike. Možnost 1 vključuje minimalno posredovanje z nezavezujočimi ukrepi za omogočanje učinkovitejšega in bolj uravnoteženega dostopa do podatkov in njihove uporabe. Možnost 2 predlaga omejen sklop zakonodajnih ukrepov za lažjo uporabo podatkov, hkrati pa krepi pravno varnost glede tega, kdo lahko uporablja podatke in kako. Možnost 3 predlaga bolj daljnosežne obveznosti glede uporabe podatkov s strani tretjih podjetij, potrošnikov in organov javnega sektorja ter strožje določbe v zvezi z obveznostmi ponudnikov podatkovnih storitev in zahtevami glede interoperabilnosti.

Na podlagi analize je bilo ugotovljeno, da ima prednost možnost 2. Zakaj? Ker bi povečala pravno varnost glede podatkov (tudi v zvezi s pravico sui generis za podatkovne zbirke, ki vsebujejo strojno tvorjene podatke), povečala količino podatkov, ki so na voljo za ponovno uporabo, ter potrošnikom in podjetjem omogočila večji nadzor nad podatki, obenem pa omejila stroške imetnikov podatkov za zagotavljanje večje dostopnosti podatkov in ohranila spodbude za ustvarjanje podatkov. Poleg tega bi uvedla zakonodajni pristop k vprašanju pravičnosti in zanesljivosti infrastruktur za obdelavo podatkov v kombinaciji s standardizacijo tehnične interoperabilnosti za prehajanje med ponudniki storitev v oblaku, ki bi jo vodila industrija.
o pošiljkah odpadkov in spremembi uredb (EU) št. 1257/2013 in (EU) 2020/1056

Težave

Veljavna pravila iz uredbe o pošiljkah odpadkov ne morejo v zadostni meri zagotoviti, da se odpadki, ki se pošiljajo v druge države, obdelujejo okoljsko primerno in v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki. Opredeljeni so bili trije elementi te težave:

1.postopki v zvezi s pošiljkami znotraj EU so obremenjujoči in lahko povzročijo zamude, ki pomenijo stroške za izvajalce dejavnosti ravnanja z odpadki, medtem ko se obstoječa orodja za poenostavitev ne uporabljajo pogosto;

2.veljavna pravila ne morejo zagotoviti, da se bo z izvoženimi odpadki ravnalo okoljsko primerno, pri čemer bi se upoštevali enaki okoljski in zdravstveni učinki kot pri obdelavi odpadkov v EU. EU je zaradi odvisnosti od izvoza odpadkov ranljiva za motnje v globalni vrednostni verigi, vključno z nenadnimi omejitvami uvoza, in odvisnostjo od uvoza sekundarnih materialov;

3.zaradi neprimerljivih virov in nezadostnega usklajevanja pri izvrševanju se velike količine odpadkov nezakonito pošiljajo znotraj in zunaj EU.

Cilji

Splošni cilj pregleda uredbe o pošiljkah odpadkov je varstvo okolja z olajšanjem pošiljk znotraj EU, v skladu z načeli krožnega gospodarstva, zagotavljanjem, da se z odpadki, poslani iz EU, ravna okoljsko primerno, in obravnavanjem nezakonitih pošiljk odpadkov znotraj in zunaj EU.

Možnosti

1.Osnovni scenarij – osredotočanje na podporo izvajanju uredbe o pošiljkah odpadkov brez zakonodajnih sprememb.

2.Ciljno usmerjene spremembe – izboljšanje izvajanja uredbe o pošiljkah odpadkov s ciljno usmerjenimi spremembami obstoječih določb.

3.Strukturne spremembe – prenovitev uredbe o pošiljkah odpadkov s poenostavljenimi pravili o pošiljkah odpadkov znotraj EU, novimi mehanizmi za izvoz odpadkov in novimi določbami za obravnavanje nezakonitih pošiljk.

4.Daljnosežne spremembe – izboljšanje uredbe o pošiljkah odpadkov s ciljno usmerjenimi spremembami obstoječih določb in predvidenimi posodobljenimi in digitaliziranimi postopki, vzpostavitvijo novega okvira za zagotovitev trajnostnega ravnanja z izvoženimi odpadki in okrepitvijo izvrševanja.

Prednostna možnost

Prednostna možnost je možnost 4. Gre za uravnotežen pristop v smislu uspešnosti (doseganja ciljev) in stroškovne učinkovitosti. Upošteva tudi mednarodne obveznosti EU in sorazmernost. Ta možnost bo zmanjšala breme, povezano s pošiljkami odpadkov znotraj EU, in spodbujala pošiljke odpadkov, namenjenih za recikliranje. Izpolnjuje cilj EU glede prenehanja izvažanja težav v zvezi z odpadki z zagotavljanjem okoljsko primerne obdelave izvoženih odpadkov ob spoštovanju mednarodnih pravnih obveznosti EU. Nazadnje pa prispeva tudi k boljšemu obravnavanju nezakonitih pošiljk odpadkov. Ta možnost ne povzroča čezmernih stroškov ali večjih motenj na trgih odpadkov. Pristopi, vključeni v možnost 4, so po posameznih ciljih navedeni spodaj.

Pošiljke znotraj EU

·Posodobitev uredbe o pošiljkah odpadkov z obveznim prehodom na digitalno izmenjavo podatkov po vsej EU;
Ključne digitalne tehnologije (KDT) so elektronske komponente in sistemi, ki so osnova za vse digitalne proizvode in storitve. Ključni so, ker so osnovni gradniki digitalnih sistemov.

Če EU ne bo ohranila vodilnega položaja na področju elektronskih komponent in sistemov, lahko izgubi svoj pomembni položaj na trgu v sektorjih, kot so avtomobilski in zdravstveni sektor, industrijska proizvodnja, vesoljska industrija in varnost.

Zaostane lahko za drugimi na področju novih paradigem in tehnologij, kot so umetna inteligenca in računalništvo na robu, ter na zadevnih trgih, na katerih se ustvarja povpraševanje po elektronskih komponentah in sistemih, ki bodo morali delovati na ravni, ki danes še ni dosežena.

Velika težava, s katero se bo spoprijela EU, je zanesljivost oskrbe z zaupanja vrednimi in varnimi komponentnimi tehnologijami za ključno infrastrukturo in industrijske sektorje, ki so temeljni za gospodarstvo.

Neusklajenost teh ključnih digitalnih tehnologij s prednostnimi nalogami politike EU biga prikrajšala za pomemben instrument vplivanja na digitalno preobrazbo pri doseganju družbenih in okoljskih ciljev.