SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 25.10.2005 
KOM(2005) 532 kon čno 
IZVAJANJE LIZBONSKEGA PROGRAMA SKUPNOSTI 
 
SPOROČILO KOMISIJE SVETU IN EV ROPSKEMU PARLAMENTU 
Prispevek obdav čevanja in carinskih politik  k Lizbonski strategiji 
 
SL 2   SL VSEBINA 
1. Nov za četek za Lizbonsko strategijo............................................................................ 3 
1.1. Obdav čevanje, učinkovitost in konkuren čnost ............................................................ 4 
1.2. Carinska politika, eden od stebrov notranjega trga...................................................... 4 2. Ustvariti iz Evrope privla čnejši kraj za naložbe in delo .............................................. 4 
2.1. Razširitev in poglobitev notranjega trga ...................................................................... 4 2.1.1. Skupna konsolidirana osnova za davek od dobi čka pravnih oseb za družbe EU......... 5 
2.1.2. Poenostavitev dav čnega okolja in dolo čitev enakih konkuren čnih pogojev delovanja5 
2.1.3. Usmerjeni ukrepi za odstranitev čezmejnih dav čnih pregrad za podjetja EU ............. 7 
2.1.4. Nova strategija obdav čevanja avtomobilov ................................................................. 9 
2.1.5. Zmanjševanje izkrivljanj, do katerih pride preko dav čnih goljufij in dav čnih utaj ..... 9 
2.2. Zagotovitev odprtih in konkuren čnih trgov znotraj in zunaj Evrope........................... 9 
2.2.1. Strategija proti ponarejanju........................................................................................ 10 2.2.2. Izboljšanje carinske zakonodaje in carins kega usklajevanja te r spodbujanje e-carine
............................................................................................................................... ..... 10 
2.3. Izboljšanje evropske in nacionalne zakonodaje ......................................................... 11 2.3.1. Posodobitev pravil DDV............................................................................................ 11 3. Znanje in inovativnost za gospodarsko rast ............................................................... 12 3.1. Pove čanje in izboljšanje naložb v raziskave in razvoj (R&R)................................... 12 
3.1.1. Sporo čilo o pripravi smernic za dodelitev dav čnih olajšav za R&R ......................... 12 
3.2. Lažja trajnostna uporaba virov................................................................................... 13 3.2.1. Davki v zvezi z energijo, transportom in okoljem ..................................................... 13 
 
SL 3   SL IZVAJANJE LIZBONSKEGA PROGRAMA SKUPNOSTI 
 
SPOROČILO KOMISIJE SVETU IN EV ROPSKEMU PARLAMENTU 
Prispevek obdav čevanja in carinskih politik  k Lizbonski strategiji 
1. N OV ZAČETEK ZA LIZBONSKO STRATEGIJO  
Komisija je pred kratkim predlagala novi za četek za Lizbonsko strategijo z osredoto čenjem na 
rast in delovna mesta1. V odgovor na ta izziv bo potre bno iz Evrope us tvariti privla čnejši kraj 
za naložbe in delo; sp odbujati znanje in i novacije; ter oblikovati ta kšne politike, ki bodo 
podjetjem omogo čale ustvariti številnejša in boljša delovna mesta. 
Obdavčevanje in carinska politika imata pomembno vlogo pri dos eganju teh ciljev. Prispevata 
lahko k ve čji učinkovitosti naših gospodarstev, vklju čno z učinkovito rabo naravnih virov ter 
s konkuren čnostjo naših družb. Lahko tudi ustvarita ve č konkuren čnosti na trgih, spodbujata 
trgovino in podpirata znan je in inovativnost. 
To sporočilo predstavlja ključne ukrepe Skupnosti za obdav čevanje in carinsko politiko , 
ki bi prispevali k hitri strukt urni prilagoditvi, ki jo naša  gospodarstva potrebujejo, da bi 
dosegla zgoraj zastav ljene cilje. Pri tem sledi vrsti ukrepov, dolo čenih v sporo čilu 
spomladanskega zasedanja Evropskega sveta: „S kupna prizadevanja za rast  in delovna mesta, 
novi začetek za lizbonsko strategijo“2. 
Namen tega sporo čila je na celosten na čin določiti sedanje in na črtovane carinske in dav čne 
ukrepe, ki sestavljajo skladen ni z pobud v podporo eni od glavnih politi čnih zavez EU. 
Pod točko 2 so predstavljene klju čne dejavnosti za poglabljanje not ranjega trga, zagotavljanje 
odprtih in konkuren čnih trgov in izboljšanje evrops ke in nacionalne zakonodaje. To čka 3 
predstavlja klju čne pobude za pove čanje in izboljšanje naložb v raziskave in razvoj ter za 
olajšanje inovativnosti in tr ajnostne uporabe virov. (G lej priloženo ta belo politi čnih ukrepov). 
Na podlagi njihovih zna čilnosti se bodo te pobu de pojavile v razli čnih oblikah in jih bo, če bo 
primerno, spremljala presoja njihovih vplivov. 
Te pobude bi lahko pripomogle k rasti in s tem us tvarile številnejša in boljša delovna mesta. 
Kar zadeva bolj specifi čne politike zaposlovanja, je treba opozoriti, da lahko na ravni držav 
članic k ve čji zaposlenosti in spo dbujanju socialno vklju čujočih gospodarstev prispevajo 
posebni dav čni ukrepi. Zdi se, da relativno veliko obdav čenje dela zaviralno vpliva na 
ustvarjanje dodatnih delovnih mest , zlasti delovnih mest za niz ko kvalificirano delovno silo; a 
povečanje davčne osnove z ve čjim zaposlovanjem ljudi je za vlade še vedno najbolj u činkovit 
način za povišanje prihodkov brez povišanja dav čnih stopenj. Preusmeritev obdav čenja od 
davka na dobi ček k davku na porabo in/ali k davku na onesnaževanje bi prav tako lahko – kot 
del širše strategije – pripomogla k pove čanju ravni zaposlenosti. 
                                                 
1 Komisija, COM(2005) 330 in COM(2005) 24. 
2 Prav tam. 
 
SL 4   SL 1.1. Obdav čevanje, u činkovitost in konkuren čnost 
Medtem ko je dolo čena stopnja dav čne konkurence lahko zdrava in ima pozitivne 
gospodarske u činke, je glavni cilj vsakega dav čnega sistema odvzem dolo čenega zneska 
prihodka za financiranje javnih storitev in transferjev. To mora biti opravljeno čimbolj 
učinkovito. Dav čni sistemi imajo lahko za posledico st roške v obliki zmanjšane gospodarske 
učinkovitosti – zaradi dav čnih izkrivljanj – ali preko usklaj evalnih in upravnih obremenitev za 
davčne zavezance in dav čne uprave. 
Obstoj razli čnih nacionalnih dav čnih sistemov v EU predstavlja ob čuten vir dodatnih stroškov 
v smislu upravne dav čne usklajenosti. Situacija vklju čuje ovire za u činkovitejšo dodelitev 
virov in pomanjkanje „enakih konkuren čnih pogojev delovanja“3. Dejansko zaradi dvojnega 
obdavčevanja, z davki povezanih stroškov prestruktur iranja podjetij in splošnih razlik med 
davčnimi pravili držav članic podjetja morda raje delujejo doma kot v drugi državi članici. To 
so pomembne ovire pri doseganju vseh koristi konkuren čnega notranjega trga . Odstranitev 
teh ovir bi pomagala ustvariti nove možnosti za nove tekmece na trgu, konkuren čnost, ki bi 
izšla iz tega, pa bi spodbudila naložbe in i novativnost. Poleg tega bi zmanjšanje stroškov, 
povezanih z odstranitvijo teh dav čnih pregrad, prispevalo h krepitvi konkuren čnosti 
proizvodnega sektorja EU. 
Davčna politika bi imela lahko pr oaktivno vlogo pri spodbujanju znanja in inovativnosti za 
rast. Raziskave in razvoj ter splošno poslovno okolje bi im eli lahko koristi od usmerjenih 
fiskalnih ukrepov. Obdav čevanje bi lahko pomagalo tudi pri spodbujanju spreminjanja okolja 
za trajnejše vzorce pr oizvodnje in porabe. 
1.2. Carinska politika, eden od stebrov notranjega trga 
Carinska politika  ima pri povečevanju trgovine  pomembno vlogo. Pove čanje obsega 
trgovine v zadnjih letih skupaj s celotno sodobno dobavno verigo,  skrbi glede varnosti in 
zaščite, ter število vklju čenih strani in hitros t izmenjave blaga pa ob čutno pove čujejo zahteve 
glede podatkov v zvezi s trgovino.  
Namen poenostavljene carinske zakonodaje, racionaliziranih car inskih postopkov ter 
vzpostavitve skladnega in inte roperabilnega elektronskega carinskega sistema je, da bodo 
gospodarski subjekti prihranili denar in čas pri poslovnih transakcij ah v carinskih postopkih. 
Hkrati bosta informatika in interoperabilnost zagotovili sledljivost blaga in transparentnost tako za carinsko upravo kot tudi za poslovno skupnost. 
2. U
STVARITI IZ EVROPE PRIVLA ČNEJŠI KRAJ ZA NALOŽBE IN DELO  
2.1. Razširitev in poglobitev notranjega trga 
Lizbonska strategija poudarja, da so klju čne reforme še vedno potrebne za dopolnitev 
notranjega trga in da potrebujejo posebno pozor nost. Obseg dejavnosti, ki jih izvaja EU na 
področju davčne politike, zadeva vprašanja, povezana z ustanovitvijo in delovanjem 
notranjega trga. V tem okviru je potrebno po udariti pomemben prispevek tega, da bosta 
programa Skupnosti Carina 2013 in Fiscalis 20134 še naprej zagotavljala nemoteno delovanje 
                                                 
3 Glej študijo „European Tax survey“(SEC(2004) 1128/2). 
4 Komisija, COM(2005) 111. 
 
SL 5   SL notranjega trga, zlasti preko financiranja elektronskega po vezovanja med informacijskimi 
sistemi držav članic na podro čju carine in obdav čevanja. 
Trenutno ima več vidikov delovanja nacionalnih dav čnih sistemov negativne u činke na 
povezovanje trgov  ali prepre čujejo, da bi se prednosti enotnega trga izkoristile v celoti. Tudi 
zato, ker je sedanje posl ovno okolje bolj naklonjeno čezmejnim dejavnostim, kot je bilo pred 
dvajsetimi leti, so dav čne ovire sedaj vidnejše kot os tale ovire na notranjem trgu. 
Odstranitev takih ovir bi družbam omogo čila boljše gospodarske izbire, ki bi temeljile na 
produktivnosti dejavnikov in bi bile manj izkrivljene zara di vpliva nekaterih dodatnih 
stroškov. Rezultat tega bi bil ve čji donos gospodarstev držav članic in, glede na okoliš čine 
trgov zadevnega izdelka in dejansko ravnanje podj etij, pritisk na zmanjšanje stroškov in cen. 
To pa bi privedlo do gospodarskega razcveta.  
2.1.1. Skupna konsolidirana osnova za davek od dobi čka pravnih oseb za družbe EU  
Sedanji soobstoj 25 razli čnih in včasih medsebojno nezdružljivih sistemov davka od dobi čka 
pravnih oseb v EU dejansko nalaga dodatne stroške uskl ajevanja in nudi le malo možnosti za 
čezmejno povra čilo izgube, čeprav tako povra čilo izgube pogosto obstaja za samo doma če 
situacije. Na resni čno enotnem trgu je to nesprejemljivo. Me dtem ko skušajo družbe v svojih 
trgovinskih dejavnostih (raziskave, proizvodnja, zaloge, prodaja itd.) vse bolj obravnavati EU 
kot enotni trg, pa jo morajo za namene davkov razdeliti na nacionalne trge.  
Davčni predpisi za pravne osebe obravnavajo čezmejne dejavnosti v EU na razli čne načine in 
pogosto manj ugodno kot podobne samo doma če dejavnosti. To podjetja spodbuja, da vlagajo 
doma in jih odvra ča od udeležbe v tujih družbah in ustanavljanja odvisnih družb v tujini. 
Istočasno neskladnosti med nacionalnimi sistemi odpirajo možnosti za izogibanje davkom.  
Politika Komisije glede delovanja za s kupno konsolidirano osnovo za davek od dobi čka 
pravnih oseb („CCCTB“) izvira iz 20015 in je bila potrjena leta 20036. CCCTB bi omogo čila 
družbam, ki delujejo na mednarodnem trgu, da  bi zanje veljala is ta pravila za izra čunavanje 
njihovih dav čnih osnov v razli čnih državah članicah EU. Komisija ne namerava predlagati 
harmonizirane dav čne stopnje od dobi čka pravnih oseb. Vendar bi skupna konsolidirana 
osnova za davek od dobi čka pravnih oseb omogo čila čezmejno poravnavo izgub in bi rešila 
sedanje probleme davkov, povezanih s čezmejnimi dejavnostmi in prestrukturiranjem skupin 
družb. Dogovoriti bi se bilo treba o metodi  za delitev konsolidirane osnove za davek med 
državami članicami tako, da bi vsaka država članica lahko uporabila svojo dav čno stopnjo za 
svoj delež konsolidirane osnove. Ta metoda bi  morala privesti do enostavnejšega in bolj 
transparentnega dav čnega sistema v EU. 
To je zahtevna naloga, toda Komisija namera va v naslednjih treh letih izvesti potrebno 
pripravljalno delo za skupno konsolidirano osnovo za davek od dobi čka pravnih oseb in do 
leta 2008 predstaviti zakonodajni ukrep Skupnosti.  
2.1.2. Poenostavitev dav čnega okolja in dolo čitev enakih konkuren čnih pogojev delovanja 
Cilj zgoraj predstavljenega ukrepa je reši tev mnogih ovir za konsolidirani davek od dobi čka 
pravnih oseb, s katerimi se spopadajo ve čnacionalne družbe. Vendar pa za čezmejne 
                                                 
5 Komisija, COM(2001) 582 in SEC(2001) 1681. 
6 Komisija, COM (2003) 726. 
 
SL 6   SL gospodarske dejavnosti v EU obstaja tudi veliko drugih dav čnih ukrepov, zlasti v sistemu 
DDV, ki nalagajo nadležne obveznosti in za trgovino in naložbe delujejo kot ovire. Čezmejne 
dejavnosti vodijo do o čitnih statisti čnih povečav stroškov usklajev anja za vse družbe7. Mala 
in srednja podjetja so takim oviram še posebej izpostavljena, ker so stro ški usklajevanja zanja 
sorazmerno višji kot za ve čje družbe in odstranitev teh ovir bi lahko ob čutno pove čala 
udeležbo MSP na notranjem trgu, ki je sedaj veliko manjša kot udeležba velikih podjetij. 
Rezultat tega je gospodarska neu činkovitost in možen negativen vpliv na gospodarsko rast in 
ustvarjanje delovnih mest.  
a) Izpolnjevanje obveznosti glede DDV Po študiji European Tax Survey
8 je razlog za to, da 14 % M SP in 10 % velikih družb ni 
izvajalo z DDV obdav čljivih gospodarskih dejavnosti v državah članicah, kjer nimajo stalnih 
poslovnih enot, same zahteve po skladnosti DDV. V odgovor na to je oktobra 2004 Komisija predstavila glavni predlog za poenostavitev sedanjih čezmejnih obveznosti glede DDV , kar 
bi gospodarskim subjektom, ki dostavlja jo blago in storitve v druge države članice EU, 
poenostavilo življenje. Predl og zlasti predvideva sistem „ vse na enem mestu “, ki bi 
gospodarskim subjektom omogo čil uporabo enotne številke DDV za vse dobave v EU in za 
uvedbo enotne splošne izjave DDV na elektr onskem portalu, preko katerega bi bila 
avtomatično posredovana v razli čne države članice, kjer gospodarski subjekt izvaja 
obdavčljive dejavnosti. Predlog vse buje pet drugih poenostavitven ih ukrepov, ki bi olajšali 
trgovanje v drugih državah članicah za družbe, zlasti za MSP.  V Svetu potekajo razprave.  
b) Poskusna uporaba pristopa obdav čevanja po pravilih mati čne države 
V okviru strategije Komisije obdav čevanja družb je bila zamisel o obdav čevanju po pravilih 
matične države možna rešitev za tista dav čna vprašanja, ki MSP na jbolj ovirajo pri njihovih 
čezmejnih dejavnostih. Bistveno je, da zamisel mati čne države uporablja pristop vzajemnega 
priznavanja za obravnavanje davka od dobi čka za MSP  na notranjem trgu. Do tega 
upravičene družbe bi uvedle skupne dav čne predpise njihove reziden čne države za odvisne 
družbe in stalne poslovne enote v drugih udeleženih državah članicah. Ta pristop ne bi 
zajemal harmonizacije stopenj, saj bi te še naprej dolo čala in uporabljala vsaka država članica. 
Komisija je mnenja, da bi se ta zam isel, ki se je razvila do zadnje tehni čne podrobnosti, lahko 
koristno preizkusila tako, da bi MSP omogo čili uporabo tega pristopa na poskusni, pilotni 
osnovi za pet let. Komisija namerava predstaviti sporo čilo o tem pred koncem leta 2005.  
c) Pravila DDV glede mednarodnih storitev Davčna zakonodaja zadeva gospoda rsko realnost in je u činkovita edino, če se stalno prilagaja 
novim gibanjem in izzivom. Posebe n izziv je dejstvo, da je vse ve č storitev mogo če nuditi 
mednarodno. Medtem ko se je EU sposobna uspešno odzvati na posledice za DDV v e-trgovini in liberalizaciji telekomunikacijskih storitev, pa se morajo pravila DDV o dolo čitvi 
kraja dobave za druge storitve, zmožne dostave  iz oddaljene lokacije , spremeniti na podoben 
način, da zagotovijo, da bodo izvajalci znotraj in zunaj Evrope na enakopravni ravni in se 
zagotovi, da je dohodek dode ljen državi porabe. 
                                                
 
7 Glej študijo „European Tax survey“ (SEC(2004) 1128/2). 
8 SEC(2004) 1128/2. 
 
SL 7   SL Komisija je leta 2003 predstavila predlog glede kraja opravljanja storitev med dav čnimi 
zavezanci  (B2B)9. Ta predlog je bil pred krat kim spremenjen tako, da je vklju čil pregled 
pravil glede  kraja dobave za storitve od družbe do potrošnika (B2C)10. Spremenjeni 
predlog mora po sprejetju olajšati obr emenitev DDV za družbe, ki dobavljajo čezmejne 
storitve drugim družbam z odstranitvijo dodatn ih zahtev registraci je DDV in potrebe po 
dragih postopkih povra čila. Pomagal bo tudi premagati iz krivljanje konkurence, ki jo je 
povzročila uporaba razli čnih stopenj DDV razli čnih držav članic (za kar je malo verjetna 
kasnejša harmonizacija stopenj) in dolo čiti enake konkuren čne pogoje delovanja za izvajalce 
iz tretjih držav.  
d) Pravila DDV glede finan čnih storitev 
Pravila DDV glede finan čnih storitev izvirajo iz leta 1977 in dolo čajo splošno oprostitev za 
ta sektor. To pomeni, da se DDV, ki ga pla čajo finančne ustanove na svoj vložek, na splošno 
ne odbije in tako postane kon čni strošek za finan čne ustanove. Z rezultatom, ko se pove ča 
strošek storitev za stra nke družbe, pride do u činka snežene kepe. Situacija lahko postane še 
zapletenejša, kadar finan čne ustanove del svojih dejavnosti dajo v podizvajanj e in so take 
dobave podvržene dodatnemu DDV. O čitno je, da je tak sistem  izvzetja v osnovi neu činkovit 
in da pove čuje stroške.  
Potreben je pregled teh pravil , saj so vse pogostejši vir napeto sti. Poleg tega ta pravila 
omogočajo različne razlage na nacionalnih ravneh. Ta zastarela pravila DDV so v nasprotju z 
drugimi cilji politike Skupnosti, kot je akcijski na črt za finan čne storitve. Nehotene posledice 
pravil DDV so pogosto ovira za ve čjo učinkovitost v sektorju, za katerega bi sicer lahko 
pričakovali, da bo rezultat vzpostavitve enotnega vseev ropskega trga za finan čne storitve.  
Komisija namerava po obširnem posvetovanju z vsemi zainteresiranimi stranmi predstaviti 
zakonodajni predlog za pril agoditev pravil o finan čnih storitvah DDV k razvoju enotnega 
finančnega trga. 
e) Javni organi v konkurenci z zasebnimi družbami 
Posodobiti je treba tudi pravila o oprost itvi storitev javnega interesa in izključitev javnih 
organov iz obsega uporabe DDV . Sedanja pravila so zastarela in ne ustrezajo ve č 
gospodarski stvarnosti 21. stoletja, v kate rem so nekdanji monopoli podvrženi postopkom 
liberalizacije, širna podro čja javnih storitev pa  delno ali v celoti pr ivatizirana. To povzro ča 
izkrivljanja konkurence in gospodarsko neu činkovitost ter spodbuja sisteme izogibanja 
davkom. Komisija namerava do konca leta 2006 spremeniti sedanja pravila DDV s predlogom 
o ponovni ustanovitvi enakih konkuren čnih pogojev delovanja za dolo čene dejavnosti, v 
katere so vklju čene fizične in pravne osebe.  
2.1.3. Usmerjeni ukrepi za odstranitev čezmejnih dav čnih pregrad za podjetja EU 
Na podro čju obdavčevanja družb je Komisija do uveljavitve CCCTB dolo čila nekaj rešitev 
za odstranitev posameznih dav čnih pregrad.  
                                                 
9 Komisija, COM (2003) 822. 
10 Komisija, COM (2005) 334. 
 
SL 8   SL a) Čezmejna dav čna olajšava zaradi izgube  
Dejstvo, da ne obstaja čezmejna dav čna olajšava zaradi izgube,  vpliva na poslovne 
odločitve družb tako, da vlagajo doma ali čez mejo v ve čjih državah članicah zaradi ve čje 
verjetnosti, da tam že imajo dav čno osnovo, od katere so izgube lahko odpisane. 
Medtem ko se čezmejne izgube v okviru ene družbe, tj. izgube stalne tuje poslovne enote, 
lahko upoštevajo na ravni sedeža v ve čini držav članic, pa le malo držav članic predvideva 
čezmejni odpis izgub v okviru skupine družb, tj. omogo čanje oprostitve za izgube tuje družbe, 
ki pripada isti skupini. Jasno je, da taka razlika v obravna vi ustvarja izkrivljanja.  
Po umiku predloga leta 1990 za direkt ivo o tem vprašanju je Komisija za čela s tehni čnimi 
razpravami z državami članicami, da bi predstavila sporo čilo kmalu po tem, ko je Evropsko 
sodišče izdalo svojo sodbo o zadevi C-446/03 („Ma rks & Spencer“), ki je na tem podro čju še 
posebej pomembna. 
b) Transferne cene Upravljanje transfernih cen  je pomemben vir dodatnih st roškov usklajevanja za podjetja 
EU
11. Komisija je leta 2002 ustanovila Skupni fo rum EU za transferne cene, da bi našla 
pragmatične, nezakonodajne rešitve za probleme transf ernih cen v EU. Sestavljajo ga dav čni 
strokovnjaki iz dav čnih uprav držav članic ter iz poslovnega sveta. Po prvem poro čilu Foruma 
je Komisija sprejela sporo čilo, vklju čno s predlogom za kodeks ravnanja za u činkovito 
izvajanje Konvencije o arbitraži leta 200412 , in Svet je ta kodeks ravnanja lanskega decembra 
odobril. 
Po drugem poro čilu Foruma maja 2005 namerava Komi sija letos predla gati kodeks ravnanja 
za skupen pristop k dokumentaciji transfernih cen za povezana podjetja v EU. Poleg tega se 
službe Komisije in člani Foruma sedaj osredoto čajo na druge možne post opke za izogibanje in 
odpravo sporov glede davkov. 
c) Davek na kapital 
Nekateri posredni davki, kot je davek na kapital  (dajatev na vložena sredstva kapitala v 
kapitalske družbe) so za družbe v EU o čitno škodljivi in se morajo  odpraviti kot del postopka, 
ki iz Evrope ustvarja privla čnejši kraj za naložbe. Obra čunavanje davka na kapital je posebej 
škodljivo v zvezi s prestrukturiranjem in razvoj em družb EU. Neugodno je tudi za družbe, ki 
šele začenjajo z dejavnostjo in za družbe, ki svoj kapital pove čujejo. V zadnjih letih obstaja 
gibanje za odpravo davka na kapital. Ta davek se sedaj obra čunava v samo 10 od 25 držav 
članic. Od naslednjega leta ga bo obra čunavalo le še 8 držav članic. 
Zato zdaj službe Komisije pripravljajo pr edlog za prenovo Direktiv e o posrednih davkih na 
zbiranje kapitala13 pred koncem leta 2006. Cilj prenove je poenostaviti in posodobiti 
zakonodajo ter predvideti postopno odpravo davka na kapital, s čimer bi se podprl razvoj 
družb EU. 
                                                 
11 Glej študijo „European Tax survey“ (SEC(2004) 1128/2). 
12 Komisija, COM (2004) 297. 
13 Direktiva Sveta 69/335/EGS, 17. julij 1969, spremenjena. 
 
SL 9   SL 2.1.4. Nova strategija obdav čevanja avtomobilov  
Evropski avtomobilski trg  je dober primer sektorja, ki še ni izkoristil vseh ugodnosti 
notranjega trga  in obdav čevanje je en od razlogov za to. Po sporo čilu iz leta 200214 in 
obširnem posvetovanju je Komisija 5. julija 2005 sprejela nov predlog za obdav čitev osebnih 
avtomobilov15. Ta predlog poziva k postopni odpravi davka na  registracijo avtomobilov v 
državah članicah in nadomestitev tega davka z le tno takso za uporabo cest ali z drugimi 
obstoječimi ali novimi inovativnimi davki.  Postopna odprava davka na registracijo 
avtomobilov bi zmanjšala birokracijo in vis oke stroške transakcije za potrošnike. Omogo čila 
bi več transparentnosti in pravne gotovosti za vse izvajalce te r zmanjšala sedanje razlike v 
cenah avtomobilov za približno petino.  
Cilj predloga je tudi zmanjšanje  sedanje razdrobljenosti avtomob ilskega trga EU, ki vpliva na 
čezmejno avtomobilsko trgovino. Sedaj mora industrija pogosto iz dav čnih razlogov 
proizvesti posebne modele z razli čnimi specifikacijami za razli čne države članice. Predlog bi 
avtomobilski industriji dal spodbudo za razvoj , da bi izkoristila ugodnosti iz po obsegu ve čjih 
gospodarstev s proizvodnjo avto mobilov za ves notranji trg z uporabo istih tehni čnih 
specifikacij. 
2.1.5. Zmanjševanje izkrivljanj, do katerih pride preko dav čnih goljufij in dav čnih utaj 
Davčne goljufije  ustvarjajo ob čutno izkrivljanje delovanja notranjega trga, prepre čujejo 
pošteno konkurenco in uni čujejo dohodek, ki bi se moral uporab iti za izvajanje javnih storitev 
na nacionalni ravni. Rezulta t povišanih ravni goljufij so ve čje davčne obremenitve zakonitih 
družb, ker so vlade prisiljene pok riti primanjkljaj svojih prihodkov.  
Delovanje dav čnih sistemov je in mora ostati v pristojnosti držav članic. Vendar pa je 
Komisija prepri čana, da bi bolj povezan in usklaj en pristop lahko pomagal in spodbudil 
države članice v borbi proti dav čnim goljufijam. Zato Komisija sedaj ocenjuje potrebo po 
novih politikah proti dav čnim goljufijam na evropski ravni. Predvidi se lahko širok izbor 
instrumentov, kot so: izboljšano sodelovanje med notranjimi upravami; zmanjšanje ovir za 
učinkovito izmenjavo informacij, na pr imer z izboljšanjem dostopa do ban čnih podatkov; 
spodbujanje pogajanj s tretjimi državami za vpeljavo dolo čb o izmenjavi informacij; nadaljnji 
razvoj uporabe orodij upravne ga sodelovanja znotraj Skupnos ti; in izboljšanje osnovne 
davčne zakonodaje. 
Komisija bi zagotovila potrebno sodelovanje zl asti zato, da se izboljš ajo orodja upravnega 
sodelovanja, ki so na voljo državam članicam. Komisija namerava predstaviti sporo čilo o tem 
leta 2006.  
2.2. Zagotovitev odprtih in konkuren čnih trgov znotraj in zunaj Evrope 
Pred evropskimi družbami je vse ve č mednarodnih izzivov. Zagotovitev enakih konkuren čnih 
pogojev delovanja znotraj in zunaj EU bi pove čala naložbe na notranji trg EU. Ukrep za 
izboljšanje mednarodne konkuren čnosti podjetij EU je zato bistve nega pomena za izpolnitev 
Lizbonske agende. 
                                                 
14 Komisija, COM(2002) 431. 
15 Komisija, COM(2005) 261. 
 
SL 10   SL 2.2.1. Strategija proti ponarejanju  
Pravice do industrijske in  intelektualne lastnine družb EU vztrajno kršijo piratski in 
ponarejeni izdelki.  Po študijah, ki sta ju leta 1997 izve dli Mednarodna trgovi nska zbornica in 
leta 1998 Organizacija za ekonom sko sodelovanje in razvoj: 
• je ponarejanje ocenjeno na 5 do 7 % svetovne trgovine 
• je zaradi ponarejanja v Evr opi 200 000 manj delovnih mest 
Od takrat se je ta promet ob čutno pove čal. V Davosu v Švici so leta 2003 voditelji s podro čja 
svetovnega gospodarstva in predst avniki vlad pozvali k „obs ežnim svetovnim prizadevanjem 
za boj proti ponarejanju, ki po sedanjih ocenah znaša ve č kot 450 milijard dolarjev letno.“ 
Ocenjeno je bilo, da je iz boljšanje mejnih kontrol klju čnega pomena. 
Carinski zasegi EU (ve č kot 100 milijonov izdelkov na leto v vrednosti ve č kot milijarde 
EUR) so se v zadnjih petih letih pove čali za skoraj 1000 %. Vsi poslovni sektorji EU se 
spopadajo z vse ve čjo konkurenco te nelegalne in nepoš tene trgovine. Ta trgovina zmanjšuje 
tudi davčne donose in ogroža varnost državljanov. 
Potrebno je učinkovito ukrepanje za zaš čito pravic intelektualne lastnine , če želimo 
spodbujati naložbe v raziskave in razvoj ter zagotoviti enake konkuren čne pogoje delovanja 
znotraj in zunaj EU. 
Skladna strategija z osnovo na prakti čnih ukrepih, ki poslovanju omogo čajo majhne stroške in 
konkretno podporo v prizadevanju proti tej grožnji, poziva k za nesljivi intervenciji na ravni 
Skupnosti. Spodbujati bo treba tudi mednarodno sode lovanje, da se ustavi proizvodnja in 
izvoz ponaredkov v državah izvora. Brez utrjevanja varnostne mreže se bodo družbe soo čile s 
povečanim nepoštenim bojem proti proizvodnim regijam, ki izdelujejo ponaredke v 
neverjetnem obsegu. 
Po julijski predstavitvi celotneg a paketa kazenskih ukrepov, kateri h cilj je zagotoviti krepitev 
pravic intelektualne lastnine16 je Komisija oktobra 2005 sprejela sporo čilo17, ki dolo ča 
konkretne ukrepe za pove čanje zaščite, ki jo carinski organi lahko nudijo pred piratstvom in 
ponarejanjem, zlasti preko okrepljenega partne rstva z gospodarskimi izvajalci in preko 
večjega mednarodnega sodelovanja s trgovinskimi partnerji EU.  
2.2.2. Izboljšanje carinske zakonodaje in carins kega usklajevanja ter spodbujanje e-carine 
V sedanjem mednarodnem poslovnem okolju so preproste, predvidljive in stroškovno 
učinkovite formalnosti za čezmejen pretok blaga postale  osrednjega pomena za pove čano 
gospodarsko rast preko nacionalne in re gionalne udeležbe v mednarodni trgovini.  Poleg tega 
so carinski organi na ugodnem me stu, da zagotavljajo, da uvoz s poštuje okoljske, zdravstvene 
in tehnične zahteve ter da  se ukrepi trgovinske politike u činkovito izvajajo. Ta del delovanja 
carine je bistvenega pomena za zagotovitev, da  
* so vzpostavljeni, se vzdržujejo  in ponovno ustanav ljajo enaki konkuren čni pogoji delovanja 
s trgovinskimi partnerji, 
                                                 
16 Komisija, COM(2005) 276. 
17 Komisija, COM(2005) 479. 
 
SL 11   SL * je potrošno blago, možno za prodajo, izdelano v ES, lahko deležno vseh ugodnosti, 
povezanih s standardi njene pr oizvodnje in lokacije, in 
* so obrambni ukrepi, kjer se zahtevajo zaradi prilagoditve, potrebne za omilitev v ES, 
učinkoviti. 
Leta 2003 je Komisija sprejela sporo čilo o enostavnem in brezpap irnem okolju za carine in 
trgovino ter o vlogi carin v integrir anem upravljanju zunanjih meja18. Slednje dolo ča akcijski 
načrt za natan čen pregled carinskih postopkov, vklju čno z njihovo poenostavitvijo in 
racionalizacijo, tako da se v celoti uporabijo možnosti, ki jih nudijo informacijske in 
komunikacijske tehnologije (IKC). Predložitev blaga na carini je obvezen korak za pretok 
blaga čez zunanje meje Skupnosti. Postopki, ki se uporabljajo, pomembno vplivajo na vlogo 
domače industrije v mednarodni trgovini  ter na njen prispevek k doma čemu gospodarstvu. 
Uspešno in u činkovito carinjenje blaga pove čuje udeležbo doma če industrije na svetovnem 
trgu, prispeva k njeni konkuren čnosti in spodbuja udeleževanje malih in srednjih podjetij v 
mednarodni trgovini ob sprejemanju varnostnih  izzivov. Poleg tega bo z racionalizacijo in 
prilagajanjem carinske zakonoda je, postopkov in procesov, vklju čno s skupnimi standardi za 
sisteme IT, posodobljen carinski zakonik, skupaj z operativnimi ukrepi v državah članicah, 
prispeval k doseganju enostavnega in br ezpapirnega okolja za carine in trgovino. 
Ta posodobljeni carinski zakoni k, o katerem bo govorilo sporo čilo Komisije kasneje letos, bo 
pravni steber e-carine. Ustv aril bo pravno podlago za el ektronsko izmenjavo podatkov, ne 
samo med gospodarskimi subjek ti in carinskimi organi držav članic, ampak tudi z drugimi 
upravami ali agencijami, vklju čenimi v mednarodni pretok blaga, kot je dolo čeno v sporo čilu 
Komisije o vlogi e-vl ade za prihodnost Evrope19. Po tej pobudi bodo gospodarski subjekti 
morali carinskim organom dostaviti informacije samo enkrat („eno samo okence“), blago pa bodo nadzorovali razli čni organi ob istem času in na istem kraju („vse na enem mestu“). 
Carinske uprave vseh držav članic morajo imeti možnost el ektronske izmenjave podatkov, da 
je se omogo či učinkovito in uspešno obvla dovanje tveganja. To vklju čuje zlasti izmenjavo 
izjav pred prihodom in odhodom, informacije o tveganju in informacije o gospodarskih 
izvajalcih. Zato morajo biti usklajeni tako carinski sistemi in prakse kot tudi avtomatizirani carinski sistemi držav članic in Komisije. Poleg tega bodo gospodarski subjekti morali 
komunicirati in izvajati s voje poslovne dejavnosti po e- carini. To se mora dose či na osnovi 
načela „vklju čevalnega dostopa“ (dostop na ve č platformah), kot je dolo čeno v prej 
omenjenem sporo čilu Komisije o vlogi e-vl ade za prihodnost Evrope. 
2.3. Izboljšanje evropske in nacionalne zakonodaje 
2.3.1. Posodobitev pravil DDV  Boljša zakonodaja je pomemben element pr enovljene Lizbonske strategije. Na podro čju DDV 
je Komisija pripravila več predlogov  s ciljem izboljšanja regulativnega okvira, s čimer bi 
odstranila ovire za delovanje trga in uvedla ve č konkurence.  
Osnovna zakonodaja o DDV, dolo čena v Šesti direktivi DDV, je sprejela številne spremembe 
in postala kompleksna ter težka za razumevanje. Zato je Komisija predlagala prenovo  Šeste 
                                                
 
18 COM(2003) 452. 
19 Komisija, COM(2003) 567. 
 
SL 12   SL direktive DDV20, da bi dolo čila jasna pravila na ravni EU za  gospodarske subjekte, ki želijo 
poslovati v EU. Razprava o tem predlogu je v Sv etu znatno napredovala in  se bo nadaljevala, 
z namenom sprejetja pred koncem leta 2005. 
Poleg tega je vse bolj o čitno, da obstaja potreba po enotne jši uporabi sistema DDV, da se 
olajšajo poslovne dejavnosti po vsej Skupnosti. Leta 2004 je Svet  predvidel možnost sprejetja 
ukrepov za zagotovitev enot nega izvajanja obstoje čih pravil DDV21. Prvo uredbo22 je 
predlagala Komisija na novi pravni podlagi in  jo je Svet pred kr atkim odobril ter bo kmalu 
sprejeta. Komisija meni, da bi ob bolj razširje ni uporabi te možnosti za sprejem obvezne 
sekundarne zakonodaje DDV na ravni Skupnosti še dol go trajalo, preden bi  odstranili težave, 
ki jih imajo družbe, ki se znajdejo pred razli čnimi interpretacijami zakonov EU o DDV. 
Potreba po enotnejši uporabi pravil DDV je posebej o čitna na podro čjih, kjer razli čne 
interpretacije lahko pripeljejo do dvojnega obdav čevanja  (ali obratno, do neobdav čevanja). 
Lahko pa do okoliš čin, kjer primeri dvojnega obdav čevanja ali zahteve gospodarskemu 
subjektu, naj pla ča DDV za isto transakcijo dvema razli čnima državama članicama, pride 
zaradi tega, ker imajo države članice razli čne poglede na naravo dolo čene dobave. Do tega 
različnega sprejemanja stvarnosti lahko prid e kljub dejstvu, da imajo države članice enako 
zakonodajo o DDV. Zato bo Komisija do konca le ta 2005 pripravila predlog za mehanizem 
EU, ki bi rešil ali vsaj ub lažil situacije dvojnega obdav čevanja. 
3. Z NANJE IN INOVATIVNOST ZA GOSPODARSKO RAST  
3.1. Pove čanje in izboljšanje naložb v raziskave in razvoj (R&R) 
Gospodarska teorija in empiri čna analiza, obe poudarjata klju čno vlogo R&R za gospodarsko 
rast. Tipi čen vpliv naložb R&R je položaj, v kate rem je socialni donos naložbe višji kot 
zasebni donos podjetja. Zato bi  brez javne intervencije ra ven raziskav v poslovnem okolju 
ostala pod optimalno ravnijo in ne bi krep ila vsega potenciala gospodarske rasti.  
Iz tega razloga so v Lizbonsko agendo vklju čeni različni ukrepi za spodbujanje R&R. 
Zaključki predsedstva Evropskega sveta marca 2005 eksplicitno ugotavljajo, da bo 3 % cilj 
naložb R&R „med drugim dosežen z dav čnimi olajšavami za zasebne naložbe …“ 
3.1.1. Sporo čilo o pripravi smernic za dodelitev dav čnih olajšav za R&R 
Glede na gospodarsko ozadje, zmožnosti R&R in celotni dav čni sistem v dolo čeni državi 
lahko dav čne olajšave pomagajo odpraviti tržne pomanjkljivosti in pove čati naložbe v 
raziskave v poslovnem okolju z zmanjšanjem stroškov za R&R.  Fiskalni ukrepi podjetjem 
omogočajo, da bolje opredelijo ustrezno dodeli tev naložb za R&R preko projektov in 
prednostnih nalog ter jim nudijo ve čjo pravno varnost in varnost pri na črtovanju. Omogo čajo 
tudi vzpostavitev neposredne pov ezave med javnimi pobudami ter pove čanje zasebne porabe 
za R&R, kar je bistveno glede na splošen pr imanjkljaj zasebnih raziskav in inovativnosti v 
Evropi. Vendar pa je bila vrednost dav čnih olajšav za R&R ovrednot ena v okviru splošnega 
davčnega sistema. Na primer, raven celotnih dav čnih stopenj za pravne osebe odlo čilno vpliva 
na učinek davčnih olajšav v povezavi z ravnijo poslovnih naložb v R&R. 
                                                 
20 COM(2004) 246. 
21 Direktiva 2004/7/EGS. 
22 Komisija, COM(2004) 641. 
 
SL 13   SL V preteklih letih so države članice vpeljale razli čne davčne olajšave za R&R ali okrepile že 
obstoječe. V zadnjih dveh letih je Odbor za znan stvene in tehnološke raziskave (CREST) 
nadzoroval izmenjavo informacij med državami članicami o najboljših praksah na tem 
področju kot del postopka vzajemnega u čenja, usmerjenega v pove čanje ravni naložb v R&R. 
Sedaj pa v državah, članicah glede olajšav za R&R obsta ja velika raznolikost, ki povzro ča 
zelo neusklajen položaj na ravn i EU. Glede na to, da države članice pogosto rešujejo enake 
vrste izzivov, je lahko posledi ca pomanjkanja usklajenosti ne najboljša dodelitev javnih 
sredstev, kar ovira enake konkuren čne pogoje delovanja na ravni EU.  
Sporočilo o pripravi smernic za dodelitev dav čnih olajšav za R&R bi lahko pomagalo 
zapolniti ta relativni primanjkljaj in idealno bi bilo, če bi države članice skupaj našle rešitve 
za skupne probleme in celo vzajemno na črtovale krepitev olajšav za R&R, s tem da bi 
ustvarile ugodno dav čno okolje za R&R na podro čju raziskav EU. Vzporedno z obvestilom v 
svojem akcijskem na črtu državnih pomo či bo Komisija leta 2006 pregledala svoj okvir 
državnih pomo či za R&R in inovacije. Hkrati bo predstavljeno poro čilo, ki nudi smernice 
državam članicam o tem, kako oblikovati in izvajati ukrepe o dav čnih olajšavah za R&R v 
splošnem dav čnem sistemu. To sporo čilo bo državam članicam omogo čilo zlasti jasen pogled 
v zadevne omejitve v zakonodaji Skupnosti. 
Sporočilo bo: 
• določilo ključne pravne pogoje EU za dav čne olajšave za R&R države članice;  
• izpostavilo najboljše prakse glede obravnavanja davkov za R&R v nekaterih 
državah članicah, ki lahko služijo kot model za druge države članice; ter 
• kjer bo primerno, preneslo politi čno sporočilo in glavne vsebine možnih bodo čih 
olajšav za države članice. 
Seveda bo to sporo čilo oblikovano tako, da bo po magalo tistim državam članicam, ki želijo 
uporabljati dav čne olajšave, v nobenem primeru pa uporaba ne bi bila obvezna. 
3.2. Lažja trajnostna uporaba virov 
Neposredno obdav čevanje lahko kot tržno usmerjen in strument igra pomembno vlogo pri 
trajnostni uporabi virov v Evropski uniji. Primerno dolo čene trošarine ali posebne okoljske 
dajatve zagotavljajo izboljšane cenovne signale z internalizacijo zunanjih okoljskih stroškov 
in s tem privedejo gospodarske akterje do druga čnega ukrepanja. Poleg tega obdav čevanje 
določa olajšave za družbe, da sledijo tehni čnim inovacijam za zmanjšanje svoje dav čne 
obremenitve. Davki na energijo, transport in ok oljski davki se lahko u porabijo za olajšanje 
trajnostne uporabe virov, in po možnosti, v usklajenem okviru EU v izogib izkrivljanju 
konkurence. 
3.2.1. Davki v zvezi z energijo, transportom in okoljem 
Direktiva o obdav čitvi energentov in elektri čne energije23 je državam članicam dala nov 
obseg za uporabo davkov, da se ol ajša trajnostna uporaba virov. Omogo ča na primer znižanja 
                                                 
23 Direktiva 2003/96/ES (UL L 283, 31.10.2003, str.51), kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 
2004/75/ES (UL L157, 30.4.2004, str.100). 
 
SL 14   SL davkov za družbe, ki izvajajo sporazume, ki vodijo do doseganja ciljev okoljske zaš čite ali do 
izboljšanja energetske u činkovitosti. 
a) Obdav čevanje komercialnega dizelskega goriva  
Ta direktiva zahteva spremembo za odpravo izkrivljanja konkurence na trgu prevoza , do 
katere je prišlo zaradi ogromnih razlik v stopnjah obdav čevanja komercialnega dizelskega 
goriva v državah članicah EU. Čeprav je bil na podlagi nedavne ga pregleda usklajenosti 
veljavne zakonodaje predlog iz leta 200224 o komercialnem dizelskem gorivu umaknjen, 
Komisija namerava pred koncem leta 2005 pr edstaviti nov predlog, ki upošteva pripombe 
Evropskega parlamenta, Sveta in izvajal cev v teku razprav o prvotnem predlogu.  
b) Obdav čevanje energije 
Ob tem Komisija razmišlja, da bi pr edlagala spremembe za Direktivo o obdav čevanju 
energije, da bi se uvedli bolj ambiciozno zastavljeni  okoljski cilji za obdav čevanje 
energije . V Zeleni knjigi o u činkoviti rabi energije25 leta 2005 je Komisija ugotovila, da se 
morajo nadaljnje pobude obravnavati z namenom , da se okrepi pozitivni vpliv politik 
obdavčevanja za ve čjo energetsko u činkovitost. To na primer vklju čuje zbliževanje 
trošarinskih stopenj za energets ke izdelke in porabljeno elektri čno energijo v proizvodnih 
dejavnostih, daljnoro čni cilj pa je uvedba avtomati čnega indeksiranja vseh trošarinskih 
stopenj.  
c) Obdav čevanje avtomobilov 
Opozoriti je treba, da na  novo sprejeti predlog o obdav čevanju avtomobilov iz to čke 2.1.4 
zgoraj vklju čuje določbe za uvedbo elementa, ki zazna CO2, v dav čno osnovo dolo čb za 
obdavčevanje avtomobilov držav članic. Fiskalni ukrepi predstavljajo enega od treh stebrov 
strategije Skupnosti za zmanjšanje emisij CO2 iz osebnih avtomobilov.  Njihova najboljša 
uporaba, skupaj z zavezami iz avtomobilske in dustrije in podatkov uporabnikov, je vprašljiva 
pri doseganju cilja Skupnosti, ki je 120 g CO 2 na km. Zmanjšanje emisij CO2 bi šlo z roko v 
roki s prihranki pri porabi energije avtomobil ov, kar bi pozitivno prispevalo k smotrni rabi 
energetskih izdelkov in tr ajnosti energetske dobave.  
                                                 
24 COM(2005) 410. 
25 COM(2005) 265. 
 
SL 15   SL PRILOGA  
Lizbonska strategija: Klju čno obdav čevanje in ukrepi carinske po litike so že sprejeti ali 
v obravnavi  
Spremeniti Evropo v privla čnejši kraj za 
naložbe in delo  Znanje in inovativnost za rast  
1. Širitev in poglobitev notranjega trga  1. Povečanje in izboljš anje naložb v 
raziskave in razvoj  
• Skupna konsolidirana osnova za 
davek od dobi čka pravnih oseb za 
družbe EU (2008); 
 
• Poenostavitev dav čnega okolja in 
določitev enakih konkuren čnih 
pogojev delovanja 
izpolnjevanje obveznosti glede DDV: 
vse na enem mestu, (2004); obdavčevanje doma če države, (2005); 
pravila DDV za mednarodne in finančne službe (2005), (2006); javni 
organi DDV (2006); 
• Usmerjeni ukrepi za odstranitev 
čezmejnih dav čnih pregrad za 
podjetja EU: 
čezmejna dav čna olajšava zaradi izgube 
(2006); transferne cene (2005); dajatev 
na kapital, (2006); 
• Nova strategija za obdav čevanje 
avtomobilov (2005); 
 
• Zmanjševanje izkrivljanja, do 
katerega pride preko dav čnih 
goljufij in dav čnih utaj (2006). • Sporočilo o pripravi smernic za 
dodelitev dav čnih olajšav za R&R 
(2006). 
. 
2. Zagotovitev odprtih in konkuren čnih 
trgov v Evropi in zunaj nje  2. Lažja trajnostna uporaba virov  
• Strategija proti ponarejanju (2005); 
• Izboljšanje carinske zakonodaje za 
spodbujanje e-carine (2005). • Davki v zvezi z energijo, 
transportom in okoljem: 
obdavčevanje komercialnega 
dizelskega goriva, (2005); obdavčevanje energije, (2006); 
obdavčevanje avtomobilov, (2005). 
3. Izboljšanje evropske in nacionalne 
zakonodaje   
 
SL 16   SL • Posodobitev pravil DDV (2005).