POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

o izvajanju, delovanju in učinkovitosti vrhnje domene .eu

(Besedilo velja za EGP)

OZADJE

Aprila 2011 je minilo pet let od uvedbe vrhnje domene .eu. V teh petih letih je vrhnja domena .eu postala deveta najpogosteje uporabljena vrhnja domena in peta najpogosteje uporabljena državna vrhnja domena na svetu. Z več kot 3,3 milijona registracij je vrhnja domena .eu danes pri Evropejcih ena od priljubljenih možnosti pri izbiranju domenskega imena, s katerim si zagotovijo prisotnost na internetu.

V tem poročilu Evropskega parlamenta in Sveta so obravnavani izvajanje, učinkovitost in delovanje vrhnje domene .eu v zadnjih dveh letih. V skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 733/2002 o izvajanju domene .eu najvišje ravni mora Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo leto po sprejetju Uredbe, nato pa vsaki dve leti.

To poročilo je tretje poročilo po obeh poročilih iz leta 2007[1] in leta 2009[2] ter se nanaša na razvoj vrhnje domene .eu od 1. aprila 2009 do 31. marca 2011. Poudarek je tudi na uvedbi internacionaliziranih domenskih imen.

PRAVNI OKVIR IN NAčELA DOMENE .EU

Vrhnja domena .eu je bila uvedena z naslednjima pravnima aktoma:

- Uredbo (ES) št. 733/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. aprila 2002 o izvajanju domene .eu najvišje ravni (kakor je bila spremenjena)[3] ( okvirna uredba );

- Uredbo Komisije (ES) št. 874/2004 z dne 28. aprila 2004 o pravilih javnega reda v zvezi z izvajanjem in funkcijami domene.eu najvišje ravni ter načelih, ki urejajo registracijo (kakor je bila spremenjena)[4] ( uredba o pravilih javnega reda ).

V poročevalnem obdobju je bila Uredba Komisije (ES) št. 874/2004 spremenjena, v okviru vrhnje domene .eu pa so bila uvedena internacionalizirana domenska imena (IDN). Uredba (ES) št. 560/2009 o spremembi je bila sprejeta 26. junija 2009[5].

Register, ki ga je izbrala Komisija[6], tj. EURid (Evropski register internetnih domen), je pristojen za organizacijo, upravljanje in vodenje vrhnje domene .eu. To je neodvisna organizacija, ki odločitve sprejema neodvisno v skladu z okvirno uredbo[7]. Komisija nadzira delo registra, vendar pri tem ne posega v njegovo dnevno delovanje. To ločevanje funkcij ustreza načelom nevmešavanja, samoupravljanja in samourejanja, na katerih temelji internet[8].

UVEDBA INTERNACIONALIZIRANIH DOMENSKIH IMEN (IDN)

IDN pod vrhnjo domeno .eu

Pravni okvir za vrhnjo domeno .eu določa, da mora register omogočati registracijo domenskih imen v vseh abecednih znakih uradnih jezikov EU (ki jih sestavljajo latinica, cirilica in grška pisava), če za to obstajajo ustrezni mednarodni standardi[9].

Na začetku so bila domenska imena sestavljena samo iz omejenega števila znakov angleške abecede (običajno a–z, 0–9 in znak „-“). Zato registracija domenskih imen, ki v nekaterih jezikih EU vsebujejo posebne latinične znake, ali domenskih imen v nelatiničnih pisavah (bolgarski cirilici in grški/ciprski abecedi) ni bila mogoča.

Da bi to težavo odpravila, mednarodna internetna skupnost že več let razvija internacionalizirana domenska imena (IDN), ki omogočajo uporabo veliko večjega obsega posebnih znakov in znakov nelatiničnih pisav (na primer znakov z diakritičnimi znaki, kot je „é“, „ö“, „ç“ ali „č“, in znakov večine nelatiničnih pisav).

Komisija je 26. junija 2009 sprejela Uredbo (ES) št. 560/2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 874/2004 in z njo uvedla IDN za vrhnjo domeno .eu[10].

EURid je 10. decembra 2009 začel z registracijo IDN. Od takrat so domenska imena do končne pike katerega koli naslova .eu na voljo v vseh 23 uradnih jezikih Evropske unije (tj. v latinici, cirilici in grški abecedi).

Uvedba IDN je že na začetku pritegnila veliko pozornosti. V prvi uri uvedbe je bilo pod vrhnjo domeno .eu registriranih 38 172 IDN. Konec marca 2011 jih je bilo že 56 961.

IDN v vrhnji domeni .eu

Za uvedbo IDN na najvišji ravni, tj. desno od zadnje pike domenskega imena, je pristojen ICANN[11]. ICANN je 16. novembra 2009 začel uporabljati hitri postopek za državne vrhnje domene IDN[12], da bi olajšal registracijo internetnih vrhnjih domen, ki vsebujejo kode držav (npr. .gr, .bg in .eu), z nelatiničnimi znaki (npr. cirilskih, grških, arabskih in kitajskih znakov). Postopek obsega tri korake: (i) register države vloži vlogo za uporabo „niza“ IDN (dane različice državne vrhnje domene v drugi pisavi), pridobi podporo internetne skupnosti na ozemlju zadevne države („podpora skupnosti“) in navede razloge za njegovo izbiro (merilo „smiselnosti“); (ii) ICANN nato oceni zahtevani niz in ga posreduje neodvisnemu odboru, ki preveri morebitno prekrivanje z obstoječimi nizi vrhnjih domen (merilo „zamenljivosti“); (iii) ko je novi niz odobren, se dodeli registru („prenos“).

Decembra 2010 je ICANN prejel skupno 35 zahtevkov iz 22 držav. Do zdaj so bile na najvišji ravni državnih kod uporabljene ruska, kitajska in arabska pisava (.РФ za Rusijo, .مصر za Egipt, .لسعودية za Saudovo Arabijo itd.).

EURid je 5. maja 2010 pri ICANN vložil vlogo za registracijo cirilske in grške različice vrhnje domene .eu. Vloga je temeljila na vlogah, ki so jih Komisiji v zvezi z želenimi različicami pripone .eu predložili Ciper, Grčija in Bolgarija[13] (.ευ v grški pisavi in .ею v cirilici).

ICANN je na zasedanju v Singapurju potrdil izpolnjevanje prvih dveh meril (podpore skupnosti in smiselnosti) ter ga potrdil v dopisu Komisiji. Tretja faza pregleda ICANN – pregled zahtevanih nizov glede na „zamenljivost“ še ni končana.

REGISTRACIJA IN UPORABA DOMENSKIH IMEN .EU

V poročevalnem obdobju je uporaba vrhnje domene .eu še naprej enakomerno naraščala skupaj z drugimi evropskimi državnimi vrhnjimi domenami (+ 6 % leta 2010 in + 5 % leta 2009). S 3,4 milijona registracij je bila deveta najpogosteje uporabljena vrhnja domena na svetu in četrta najbolj priljubljena državna vrhnja domena v Evropi. To dokazuje, da vrhnja domena .eu predstavlja dragoceno in oprijemljivo orodje za podjetja, nevladne organizacije in posameznike, ki želijo na spletu izraziti evropsko identiteto.

V Evropi imajo večje število registracij samo še tri državne vrhnje domene: .de (Nemčija), .uk (Združeno kraljestvo) in .nl (Nizozemska). V svetovnem merilu imajo več registracij samo štiri generične vrhnje domene (.com, .net, .org in .info) ter ena državna vrhnja domena (.cn za Kitajsko). Največji trgi za domene .eu so Nemčija z 31 %, Nizozemska (13 %), Združeno kraljestvo (10 %), Francija (9 %) in Poljska (6 %).

Po začetnem obdobju hitre rasti se je število registracij ustalilo. Dolgoročni cilj registra je, da postane tretja najpogosteje uporabljena domena v državah EU in da utrdi položaj na območjih, na katerih je že na drugem ali tretjem mestu. Glede na dosedanje trende in trenutni položaj na trgu je cilj EURid, da ohrani enakomerno 5- do 8-odstotno letno rast registracij. Da bi te cilje dosegel, je že določil tržne in komunikacijske cilje (npr. nadgrajevanje osrednjega sporočila: .eu pomeni, da si Evropejec , uvedbo večletnih registracij, nadaljnji razvoj storitev za stranke).

DELOVANJE REGISTRA

Register

Komisija je na podlagi razpisa za prijavo interesa[14] leta 2003[15] EURid imenovala za register domene .eu.

Komisija in EURid sta 12. oktobra 2004 sklenila koncesijsko pogodbo o storitvah za začetno obdobje petih let z možnostjo podaljšanja[16]. Leta 2009 sta jo podaljšala do 12. oktobra 2014[17].

EURid je vseevropska neprofitna organizacija s sedežem v mestu Diegem (Belgija) ter regionalnimi uradi v Stockholmu, Pragi in Pisi. Združuje tri ustanovne člane: DNS Belgium (Register .be), Istituto di Informatica e Telematica (Register .it), Stiftelsen för Internetinfrastruktur (register .se), in štiri pridružene člane: ARNES (Register .si), CZ.NIC (Register .cz), ISOC-ECC (Usklajevalni svet evropskega združenja Internet Society) in Businesseurope (združenje 39 industrijskih zvez iz 33 držav). Glavna strežnika sta v Belgiji (Bruselj) in na Nizozemskem (Amsterdam).

Odnosi z registrarji

V skladu z zakonodajo register domene .eu sam ne deluje kot registrar[18]. Prednostna naloga EURid je, da še naprej zagotavlja kakovostne storitve za približno 1 000 akreditiranih registrarjev. EURid redno ocenjuje zadovoljstvo uporabnikov domene .eu. Po podatkih najnovejše raziskave o zadovoljstvu registrarjev z domeno .eu, ki je bila opravljena v zadnjem četrtletju leta 2010, je 34 % anketiranih domeno .eu uvrstilo na najvišje mesto zanesljivosti. To je 4 % več kot leta 2009. 45 % anketiranih je menilo, da je domena .eu dobra naložba. 82 % jih je menilo, da predstavlja dodano vrednost za mala in srednje velika podjetja. V povprečju bi jo 62 % anketiranih priporočilo tudi drugim. EURid zagotavlja svojim registrarjem 24-urne podporne storitve. Registrarji, zlasti čezmorski registrarji, to zelo cenijo, saj so storitve v zadnjem letu postale veliko bolj odzivne in kakovostnejše, izboljšala pa se je tudi dosegljivost osebja EURid v klicnih centrih.

Finančno stanje

Finančno stanje registra domene .eu je v poročevalnem obdobju ostalo stabilno.

Finančna trdnost registra je ključna za zagotavljanje verodostojnosti domene .eu. Komisija njegovo finančno stanje natančno nadzoruje v skladu s pravnim okvirom in koncesijsko pogodbo o storitvah. Register je zunanja organizacija, ki samostojno sprejema odločitve. Celovite računovodske preglede na kraju samem opravlja neodvisni finančni revizor. Komisija svojo nadzorno vlogo opravlja z različnimi orodji, vključno s pregledi pripomb revizorjev, četrtletnimi in letnimi finančnimi poročili, četrtletnimi poročili o napredku, predlogi proračuna ter strateškimi in tržnimi načrti. O finančnih zadevah redno razpravlja z registrom na četrtletnih sestankih in sestankih na ravni služb.

Na začetku delovanja vrhnje domene .eu so bili prihodki, ustvarjeni z velikim številom registracij, znatno višji od stroškov registra. Ustvarjeni letni presežki so bili preneseni v proračun EU. Da bi register omejil presežke in znižal stroške za domensko ime zaradi povečanega obsega registracij, je postopno znižal registracijske pristojbine, ki jih registrarji plačajo EURid, z 10 EUR na sedanje 4 EUR za domensko ime.

Ključni finančni podatki registra so bili stabilni tudi v letih 2009 in 2010. Tako prihodki kot stroški so v obeh letih znašali približno 12 milijonov EUR. Zato je bil neto finančni rezultat bolj uravnotežen kot v predhodnih letih, ko je bil presežek 1,2 milijona EUR leta 2009 prenesen v proračun EU. Po predhodnih podatkih za leto 2010 bo presežek znašal 400 000 EUR.

Komisija je natančno nadzorovala spremenjene predvidene in dejanske stroške registra, zlasti stroške, nastale pri trženju (2,5 milijona EUR leta 2009 in 3,2 milijona EUR leta 2010) ter človeških virih (3,7 milijona EUR leta 2009 in 4,3 milijona EUR leta 2010). Povečanje stroškov je bilo upravičeno zaradi večje kakovosti storitve. Sem spadajo npr. uvedba varnostnih razširitev sistema domenskih imen DNSSEC (Domain Name System Security Extensions), razširitev zrcalnih strani in uvedba IDN.

Register ima štiri vrste finančnih rezerv: amortizacijo, naložbe, socialne obveznosti in pravne obveznosti. V poročevalnem obdobju je bila skupna raven rezerv stabilna: 6 milijonov EUR leta 2009 in 5,5 milijona EUR leta 2010. Konec leta 2010 je bil ta skupni znesek razdeljen na rezervo za amortizacijo (1,6 milijona EUR), rezervo za naložbe (0,8 milijona EUR), rezervo za socialne obveznosti (2,3 milijona EUR) in rezervo za pravne obveznosti (0,8 milijona EUR).

Neprekinjeno poslovanje in prilagodljivost

Neprekinjeno poslovanje

Kot je določeno v koncesijski pogodbi o storitvah, register deluje v skladu z načrtom neprekinjenega poslovanja, ki ureja njegove glavne funkcije, s tem povezana tveganja in protiukrepe.

EURid je 25. aprila 2009 v okviru načrta neprekinjenega poslovanja preskusil sisteme tako, da je simuliral nesrečo in spremljal ponovno vzpostavitev delovanja. Revizijo je opravila tretja stranka (PricewaterhouseCoopers). Rezultati preskusa in odzivi uporabnikov domene so pokazali, da EURid izpolnjuje visoke standarde, ki se zahtevajo na tem področju[19]. Drugi preskus neprekinjenega poslovanja je bil načrtovan za leto 2010, vendar je bil preložen zaradi zamude pri prenosu zrcalne spletne strani[20] iz Prage v Amsterdam. Zdaj je predviden za tretje četrtletje leta 2011.

EURid je z operaterjem Netnod (avgusta 2010) podpisal tudi dogovor o oddajanju sistema domenskih imen vrhnje domene .eu komur koli (anycasting). Pošiljanje komur koli (anycasting) je internetna usmerjevalna tehnologija, ki omogoča, da je spletna storitev dostopna z več različnih lokacij po svetu prek istega naslova IP. S podpisom dogovora sta se izboljšali zanesljivost in prilagodljivost infrastrukture imenskega strežnika .eu ter skrajšal odzivni čas pretvorbe domenskega imena.

Varnost

Septembra 2010 je EURid končal izvajanje protokola varnostnih razširitev sistema domenskih imen (DNSSEC) za vrhnjo domeno .eu. DNSSEC je protokol, s katerim se preverja pristnost odgovorov strežnikov za prikazna imena (spletna mesta) vse do internetne korenske cone v t. i. „verigi zaupanja“[21]. DNSSEC naj bi uporabnike interneta zaščitil pred ponarejenimi podatki v sistemu domenskih imen (DNS). DNSSEC je lahko popolnoma učinkovit samo, če so potrjene vse cone v hierarhičnem drevesu DNS. EURid želi postopek potrjevanja domenskega imena .eu poenostaviti z uvedbo službe za potrjevanje. Ta služba za registrarje domene .eu organizira seminarje usposabljanja[22], v okviru katerih jih želi spodbuditi, da bi DNSSEC priporočili svojim uporabnikom, ki bi protokol nato razširjali med internetnimi akterji (ponudniki internetnih storitev, skrbniki spletišč itd.).

Lažno predstavljanje (phishing) in druge zlonamerne dejavnosti

Register dnevno ukrepa proti lažnemu predstavljanju (phishing) in drugim vrstam zlonamernega spletnega vedenja[23]. Zlasti pri domenskih imenih dnevno preverja skladnost z merili upravičenosti[24], pri novih registracijah pa pregleda tudi obstoj sumljivih vzorcev ali drugih odstopanj.

Zasebne varnostne organizacije ali javni organi[25] register tudi dnevno obveščajo o sumu kršitev ali dokazanih kršitvah.

Na podlagi tega je mogoče umakniti sumljivo domensko ime. V poročevalnem obdobju se je število umaknjenih sumljivih domenskih imen močno zmanjšalo: z 81 januarja 2010 na 2 januarja 2011 in 0 marca 2011[26].

Profil uporabnika domene .eu

Razlogi, zaradi katerih uporabniki registrirajo domeno .eu, so zelo različni (poslovna dejavnost, družbene dejavnosti, prisotnost institucij v internetu itd.). Analiza[27] uporabe spletnih mest z vrhnjo domeno .eu, ki jo je pripravil EURid, je pokazala, da je približno 36,3 % spletnih strani povezanih s poslovno dejavnostjo. V primerjavi z glavnimi generičnimi vrhnjimi domenami („.com“, „.net“, „.org“, „.info“, „.biz“, „.mobi“ in „.pro“) vrhnja domena .eu izstopa v smislu uporabe za poslovne namene (27,3 %).

Pri spletnih mestih za e-trgovanje (na podlagi plačilnega modela na klik[28]) se vrhnja domena .eu uporablja le pri 14,5 % spletnih mest v primerjavi z generičnimi vrhnjimi domenami, ki se uporabljajo pri 22 % do 29 % spletnih mest.

Sodni postopki in spori v zvezi z domenskimi imeni

Postopki pred splošnim sodiščem in Sodiščem Evropske unije

V zadnjih dveh letih so evropska sodišča odločala o dveh zadevah v zvezi z uporabo domene .eu. V obeh primerih sta bili odločitvi v skladu s tožbenimi razlogi Komisije.

V prvi zadevi z dne 15. decembra 2009 – Inet Hellas T-107/06 – je sodišče ponovno potrdilo ločitev funkcij med Komisijo in registrom pri registraciji domenskih imen pod vrhnjo domeno .eu. Sodišče je navedlo, da dopis Komisije pritožniku, v katerem je ta pojasnila, da pri odločitvi, ki jo je register domene .eu sprejel neodvisno, ne more delovati kot pritožbeni organ, ni vseboval odločitve, ki bi se lahko izpodbijala pred Sodiščem, in je pritožbo zavrglo kot nedopustno.

V drugi zadevi z dne 3. junija 2010 – Oberster Gerichtshof C-569/08 – je sodišče analiziralo pogoje, na podlagi katerih se lahko razveljavi domensko ime, ki je bilo registrirano iz špekulativnih ali neprimernih razlogov. Sodišče je odločilo, da seznam „nepoštenih“ okoliščin iz člena 21(3) Uredbe Komisije (ES) št. 874/2004 ni izčrpen, in navedlo okoliščine, ki jih je treba upoštevati pri ugotavljanju „nepoštenosti“.

Postopek za alternativno reševanje sporov

Vsi spori med imetniki domenskih imen .eu ali tožbe zoper odločitve registra domene .eu se lahko predložijo organu za alternativno reševanje sporov (ADR)[29], tj. arbitražnemu sodišču v Pragi (češko arbitražno sodišče)[30].

Postopek ADR se uporablja ne glede na vse druge sodne postopke. Pritožbe se lahko vložijo prek spleta v enem od 23 uradnih jezikov EU.

Pritožbe se večinoma vložijo zoper imetnike domenskega imena .eu. Razlog za to je, da lahko postopek ADR zoper imetnika domenskega imena začne katera koli stranka, ki trdi, da gre za špekulativno ali neprimerno registracijo v skladu s členom 21 Uredbe Komisije št. 874/2004.

V zadnjih dveh letih je bilo povprečno vloženih 13 pritožb na četrtletje[31]. V večini pritožb, ki jih je češko arbitražno sodišče objavilo v obdobju od drugega četrtletja leta 2009 do zadnjega četrtletja leta 2010, je senat odločil, da se domensko ime prenese na pritožnika[32]. Senati češkega arbitražnega sodišča odločitev v postopkih ADR povprečno sprejmejo v štirih mesecih po prejemu pritožbe. Če se spor razreši v korist pritožnika, se sporno domensko ime .eu nanj običajno prenese v približno 30 dneh po odločitvi senata, potem ko se izteče pravica do pritožbe stranke, ki v postopku ni uspela.

Pristojbine za postopke ADR se določijo po načelu povračila stroškov[33]. Pristojbine ADR, ki so na začetku znašale od 1 990 EUR naprej, so se od leta 2006 večkrat znižale in zdaj znašajo od 1 300 EUR naprej. To je primerljivo s pristojbinami, ki jih zaračunavajo podobni arbitražni organi, čeprav ti ne zagotovijo prevodov pritožb.

V sedanjem sistemu posamezniki ter mala in srednje velika podjetja v EU zaradi visokih vstopnih stroškov ne morejo izkoristiti prednosti mehanizma ADR v celoti. Revizija, ki je bila opravljena junija 2011 na zahtevo EURid, vsebuje več priporočil o načinih za odpravo te težave[34]. Eno od priporočil priporoča hitrejši postopek („mehanizem za začasno ukinitev domenskega imena“) za imetnike prednostnih pravic, ki želijo hitro ukrepati proti očitno neprimernim registracijam domenskega imena, npr. kadar se neprimerna vsebina ali ponarejeni izdelki ponujajo prek spletnega mesta imetnika domenskega imena. Ta postopek bi se samodejno uporabljal pri vsakem odzivu tožene stranke. Zato za sprejetje odločitve o razveljavitvi ali prenosu neprimerno uporabljenih domenskih imen ne bi bil potreben sklic senata, kar bi zmanjšalo stroške postopka.

Poleg tega revizorji tudi priporočajo, da register domene .eu (EURid) finančno sodeluje v postopkih ADR, tako da povrne pristojbine ADR stranki, ki je v postopku uspela. EURid in Komisija trenutno analizirata ta priporočila in bosta preučila načine za izboljšanje dostopnosti do ADR, zlasti za MSP in posameznike.

Sodni postopki

V poročevalnem obdobju je bil EURid stranka v dveh pomembnih sodnih zadevah – Ovidio [35] in Zheng [36]. Ta postopka sta se nanašala na legitimnost ukrepov EURid za boj proti praksam skladiščenja domen (warehousing) in domenskega skvoterstva (cyber-squatting).

V zadevi Ovidio je prizivno sodišče v Bruslju sprejelo tožbeni razlog EURid in ga oprostilo plačila kazni, ki sta bili predhodno določeni v dveh plačilnih nalogih. Naloga sta bila izdana zoper EURid zaradi njegovih ukrepov za boj proti praksam skladiščenja domen (julij 2009).

V zadevi Zheng se je sodišče prve stopnje v Bruslju strinjalo z EURid glede zakonitosti njegovih ukrepov za boj proti praksam domenskega skvoterstva. Ta sodba podpira prizadevanja EURid v boju proti lažnemu predstavljanju in drugim zlonamernim dejavnostim[37] (september 2009).

Sklepne ugotovitve

Model vrhnje domene .eu TLD se uspešno izvaja in učinkovito deluje.

V zadnjih dveh letih je vrhnja domena .eu okrepila svoj položaj med največjimi in najbolj priljubljenimi vrhnjimi domenami v Evropi in po svetu. Je še vedno uspešna kljub stalni rasti 27 državnih vrhnjih domen v državah članicah ter razpoložljivosti generičnih vrhnjih domen, kot sta .com in .org.

Do leta 2009 je register domene .eu uvedel IDN v okviru vrhnje domene .eu, s čimer je omogočil registracijo domenskih imen .eu na drugi ravni v cirilici in grški abecedi. Tako so od leta 2009 domenska imena, registrirana pod vrhnjo domeno .eu, na voljo v vseh 23 uradnih jezikih Evropske unije (in njihovih ustreznih pisavah).

Vendar ICANN leto in pol po vložitvi vloge EURid še ni končal hitrega postopka za uvedbo IDN na najvišji ravni domene .eu (.ευ v grščini in .ею v bolgarščini). Komisija je zahtevala, da ICANN preverjanje konča najpozneje do konca leta 2011. Jasno je navedla, da morajo biti prihodnja pravila o uvedbi stalnega postopka IDN oblikovana tako, da se preprečujejo neupravičene zamude. To je eno od vprašanj javnega interesa, ki ga bo Komisija tudi v prihodnosti obravnavala v Vladnem svetovalnem odboru ICANN.

Leta 2010 je register domene .eu nadgradil svoje tehnične sisteme, s katerimi je v celoti izvedel „verigo zaupanja“ DNSSEC za domenska imena, registrirana pod vrhnjo domeno .eu.

Finančno stanje registra je v letih 2009 in 2010 ostalo stabilno.

Sistem ADR, ki ga izvaja češko arbitražno sodišče, omogoča varstvo pravic registrarjev v vseh 23 jezikih EU. Komisija spremlja dejansko uporabo sistema. Po priporočilih revizorjev bo Komisija skupaj z EURid preučila rešitve, s katerimi bo izboljšala dostopnost do ADR za posameznike in MSP, ki upravičeno menijo, da so tretje stranke njihova imena .eu registrirale nepravilno.

V prihodnjih letih si mora register prizadevati za krepitev in boljšo prepoznavnost vrhnje domene .eu pri različnih ciljnih skupinah, da bo povečal prepoznavnost na evropskem trgu domenskih imen in ozaveščenost javnosti o vrhnji domeni. Stabilnost in varnost pripadajočih storitev vrhnje domene morata biti zagotovljeni v skladu z najboljšimi standardi na tem področju. Glede na dinamiko okolja vrhnje domene mora register še naprej ohranjati in krepiti dialog in izmenjavo z evropsko in mednarodno internetno skupnostjo. Komisija bo še naprej tesno sodelovala z registrom, kot to določa pravni okvir.

PRILOGE

PRILOGA 1: Deset najbolj priljubljenih vrhnjih domen na svetu na dan 31. decembra 2010

[pic]Vir: Četrtletno poročilo EURid o napredku, zadnje četrtletje leta 2010.

PRILOGA 2: Pregled odločitev češkega arbitražnega sodišča v zadevah, povezanih z domeno .eu

Odločitev | Št. # | % |

Zavrnjene pritožbe | 82 | 16,53 % |

Prenesena domenska imena | 360 | 72,58 % |

Razveljavljena domenska imena | 40 | 8,06 % |

Poravnave | 13 | 2,62 % |

Odločbe sodišča | 1 | 0,20 % |

Skupaj | 496 | 100,00 % |

PRILOGA 3: Skupno število domenskih imen .eu po državah registrarjev

[pic][pic]

Vir: četrtletna poročila EURid o napredku.

PRILOGA 4: Priljubljenost domene .eu na dan 31. decembra 2010

[pic][pic]

Vir: Četrtletno poročilo EURid o napredku, 4. četrtletje leta 2010.

[1] COM(2007) 385 konč., Sporočilo Komisije Evropskemu Parlamentu in Svetu – Poročilo o izvajanju, delovanju in učinkovitosti domene „.eu“ najvišje ravni (6. julij 2007).

[2] COM(2009) 303 konč., Poročilo Komisije Evropskemu Parlamentu in Svetu o izvajanju, delovanju in učinkovitosti domene .eu najvišje ravni (26. junij 2009).

[3] Uredba (ES) št. 1137/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2008 o prilagoditvi nekaterih aktov, za katere se uporablja postopek, določen v členu 251 Pogodbe, Sklepu Sveta 1999/468/ES, glede regulativnega postopka s pregledom – Prilagoditev regulativnemu postopku s pregledom – Prvi del (UL L 311, 21.11.2008, str. 1).

[4] Uredba Komisije (ES) št. 1654/2005 z dne 10. oktobra 2005 (UL L 266, 11.10.2005, str. 35) in Uredba Komisije (ES) št. 1255/2007 z dne 25. oktobra 2007 (UL L 282, 26.10.2007, str. 16).

[5] Uredba Komisije (ES) št. 560/2009 z dne 26. junija 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 874/2004 (UL L 166, 27.6.2009, str. 3).

[6] Odločba Komisije z dne 21. maja 2003 o imenovanju Registra domene .eu najvišje ravni.

[7] Glej uvodno izjavo 12 ter člen 2(a), člen 3(1)(c) in člen 3(2) Uredbe (ES) št. 733/2002.

[8] Glej uvodno izjavo 9 Uredbe (ES) št. 733/2002.

[9] V skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 874/2004 „Register opravlja registracijo domenskih imen v vseh abecednih znakih uradnih jezikov, če so na voljo ustrezni mednarodni standardi“.

[10] Sprememba je bila uvedena zato, da se javnost obvesti o uvedbi IDN in posodobi seznam imen v prilogi k Uredbi.

[11] ICANN (Internet Corporation for Assigned Names and Numbers – Internetna korporacija za dodeljevanje imen in številk) je neprofitna korporacija zasebnega sektorja. Več informacij je na voljo na: http://www.icann.org/.

[12] Več informacij o hitrem postopku je na voljo na: http://www.icann.org/en/topics/idn/fast-track/.

[13] Ciper in Grčija oktobra 2008, Bolgarija februarja 2009.

[14] Glej uvodno izjavo 13 in člen 3(1)(b) Uredbe (ES) št. 733/2002.

[15] Glej opombo 6.

[16] Glej uvodno izjavo 12 in člen 3(1)(c) Uredbe (ES) št. 733/2002. Člen I.2 koncesijske pogodbe o storitvah med EURid in Komisijo določa: „Pogodba se sklene za začetno obdobje petih let […] [in] jo lahko katera koli pogodbena stranka z dodatno pogodbo podaljša še za pet let“.

[17] Komisija in EURid sta 12. decembra 2008 podpisala dodatno pogodbo, s katero sta prvotno pogodbo podaljšala še za pet let. Dodatna pogodba je začela veljati 12. oktobra 2009.

[18] Glej člen 3(4) Uredbe (ES) št. 733/2002 ter uvodne izjave 2, 3 in 4 ter člen Uredbe 874/2004.

[19] Registracijske storitve so bile z glavnega spletnega mesta .eu preseljene na zrcalno spletno stran v manj kot treh urah. Vsa delujoča spletna mesta .eu so bila na voljo in dostopna ves čas med opravljanjem preskusa.

[20] Zrcalna spletna stran zagotavlja kopijo glavnega spletnega mesta, da se zagotovi razmnoževanje virov iste informacije.

[21] Veriga zaupanja se vzpostavi tako, da se potrdi vsaka plast hierarhije. DNSSEC napadalcem preprečuje prestrezanje spletnega prometa in njegovo preusmerjanje na ponarejena spletna mesta, na katerih bi lahko uporabnike zavajali k posredovanju osebnih podatkov.

[22] V maju in juniju so predvideni trije seminarji: 11. maja (v Bruslju), 13. maja (v Atenah) in 6. junija (v Varšavi).

[23] „Lažno predstavljanje (phishing)“ je pridobivanje osebnih in finančnih podatkov (uporabniških imen, gesel itd.) z zavajajočimi sredstvi, kot so goljufiva elektronska pošta ali kopije zakonitih spletnih mest.„Skladiščenje (warehousing)“ je praksa „zadrževanja“ domenskih imen z namenom ponovne prodaje po višji ceni.

„Domensko skvoterstvo (cyber-squatting)“ je registriranje, trženje ali uporaba blagovne znamke drugega subjekta v domenskem imenu z namenom pridobitve koristi, ki pripada nekomu drugemu. Domenski skvoterji imetniku blagovne znamke ponovno prodajo zadevno domensko ime po previsoki ceni.

„Domenarji (domainers)“ je pogovorno ime za špekulante z domenskimi imeni.

[24] Za merila upravičenosti glej člen 4(2)(b) Uredbe 733/2002. Register ima pravico, da preveri veljavnost registracije (člen 3 Uredbe 874/2004). V skladu s politiko registriranja mora registrar hraniti popolne in točne osebne podatke ter zagotoviti delujoč e-poštni naslov za komunikacijo z registrom, ki si pridržuje pravico do razveljavitve domenskega imena nedelujočega naslova.

[25] Na primer Internet Identity, Arbor Network, MarkMonitor, Federal Computer Crime Unit (FCCU) v Belgiji, Internal Revenue Service (IRS) pri ministrstvu za finance ZDA.

[26] Glej poročilo EURid za prvo četrtletje, ki je na voljo na: http://www.eurid.eu/en/about/facts-figures/reports.

[27] „What is in a domain-name extension“ – študija o kategorizaciji spletnih mest (junij 2010). EUrid je vzpostavil preskusni laboratorij, v katerem so ocenjevalci vizualno ocenjevali naključni vzorec spletnih mest, najdenih pod vsako razširitvijo. Poleg tega so za ocenjevanje meje napak uporabili statistične metode, za preverjanje nekaterih številk pa samodejno skeniranje. Skupno je bilo za vsako od izbranih vrhnjih domen ocenjenih približno 5 000 domenskih imen. Več informacij je na voljo na: http://www.eurid.eu/files/eu_insights_2.pdf.

[28] Plačilo na klik je spletno mesto, ki vsebuje predvsem oglaševalske povezave.

[29] Glej člen 4(2)(d) Uredbe (ES) št. 733/2002 ter uvodno izjavo 15 in člena 22 in 23 Uredbe Komisije 874/2004.

[30] Memorandum o soglasju (2005) med EURid in češkim arbitražnim sodiščem češke Gospodarske zbornice in češke Kmetijske zbornice.

[31] Število vloženih zadev v referenčnem obdobju (na četrtletje): 11 v drugem četrtletju leta 2009, 11 v tretjem četrtletju leta 2009, 14 v zadnjem četrtletju leta 2009, 15 v prvem četrtletju leta 2010, 14 v drugem četrtletju leta 2010, 11 v tretjem četrtletju leta 2010, 18 v zadnjem četrtletju leta 2010 in 12 v prvem četrtletju leta 2011. Število zadev ADR, so katerih je odločalo češko arbitražno sodišče, se je od leta 2006 znatno zmanjšalo s približno 200 zadev na četrtletje na sedanjo raven.

[32] Za natančnejše podatke glej Prilogo 2.

[33] Glej člen 4(2)(d) Uredbe (ES) št. 733/2002.

[34] Revizija še ni javno dostopna.

[35] Sodba v zadevi Ovidio proti EURID , pritožbeno sodišče v Bruslju, 8. julij 2009.

[36] Sodba v zadevi EURID proti Zheng Qingying , sodišče prve stopnje v Bruslju, 10. september 2009.

[37] Za več informacij o lažnem predstavljanju in podobnih dejavnostih glej točko 5.4.3 zgoraj.