o evropski statistiki cen zemeljskega plina in električne energije in o razveljavitvi Direktive 2008/92/ES Evropskega parlamenta in Sveta o enotnem postopku Skupnosti za večjo preglednost cen plina in električne energije, ki se zaračunavajo industrijskim končnim uporabnikom

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Komisija (Eurostat) zbira podatke o cenah zemeljskega plina in električne energije za industrijske končne uporabnike (končne negospodinjske odjemalce). Industrijske cene za končne uporabnike se z zakonodajo urejajo od leta 1990, zdaj pa jih ureja Direktiva 2008/92/ES, ki je razveljavila Direktivo 90/377/EGS. Nacionalni organi zbirajo podatke o cenah za gospodinjske odjemalce na podlagi prostovoljnega dogovora. Nacionalni organi so obvestili Komisijo, da zaradi omejenih finančnih in človeških virov več ponudnikov podatkov (družbe za oskrbo z zemeljskim plinom in električno energijo) omahuje, ali naj nadaljujejo z zbiranjem teh podatkov.

Na zasedanju Evropskega sveta 22. maja 2013 o energiji in obdavčitvi so voditelji držav in vlad izjavili, da bi morala energetska politika EU stremeti k oskrbi gospodinjstev in podjetij z energijo po dostopnih in konkurenčnih cenah na varen in trajnosten način. Zato je bila Komisija pozvana, naj predloži analizo „sestave in dejavnikov cen energije in stroškov v državah članicah“. Ta analiza naj bi se osredotočila na učinek cen energije na gospodinjstva, mala in srednja podjetja ter energetsko intenzivne panoge, poleg tega pa naj bi preučila konkurenčnost EU v odnosu do njenih svetovnih gospodarskih partnerjev.

Potem ko je Komisija ugotovila, da so za to analizo potrebni dodatni podrobni podatki o cenah, je na podlagi prostovoljnega dogovora zbrala potrebne informacije od vseh 28 držav članic EU. Poročilo, ki vsebuje podrobno analizo sestavnih delov cene zemeljskega plina in električne energije, je bilo Svetu predloženo januarja 2014.

Oblikovalci politik so v letu 2014 večkrat zahtevali podrobnejše uradne statistične podatke o cenah zemeljskega plina in električne energije. Na seji 13. junija 2014 je Svet za promet, telekomunikacije in energijo (PTE) potrdil negativni učinek visokih in naraščajočih cen in stroškov energije na svetovno konkurenčnost Evrope ter na življenjski standard posameznih odjemalcev. Zato je Svet PTE pozval k „pregledu nadaljnjega ukrepanja Komisije glede cen in stroškov energije in odjemalcev do leta 2016“.

Evropska komisija je 25. februarja 2015 sprejela sveženj o energetski uniji. Eden od ukrepov iz svežnja o energetski uniji v okviru poglavja o notranjem energetskem trgu opredeljuje analizo cen in stroškov energije, ki se bo izvajala leta 2016 in nato vsaki 2 leti.

Pripravljen je bil dodaten sklop podsestavin davkov in dajatev ter omrežnih cen zemeljskega plina in električne energije, v katerem so izraženi cilji svežnja energetske unije in v katerem je zlasti navedena potreba za večjo preglednost stroškov in cen energije iz ukrepa 8 navedenega svežnja.

•Usklajenost z obstoječo politiko na področju

Evropski svet je junija 2014 ponovno potrdil, da je treba okrepiti enotni trg EU, povečati konkurenco in preglednost na trgu s plinom in dokončati povezovanje evropskega energetskega trga. Svet je pozval tudi k nadaljnji analizi povezovanja trgov z vidika energijske učinkovitosti in varnosti.

•Usklajenost z drugimi politikami EU

Komisija je 25. februarja 2015 sprejela sveženj o energetski uniji. V zvezi s tem bo Komisija od leta 2016 dalje zagotavljala podatke o cenah in stroških energije (vključno z davki in subvencijami). Ta razčlenitev cen in stroškov energije bo Komisiji omogočila spremljanje razmer na trgu z energijo.

2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

•Pravna podlaga

Člen 338(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

•Subsidiarnost (za neizključne pristojnosti)

Komisija (Eurostat) zbira nacionalne podatke o cenah električne energije in zemeljskega plina po metodologiji, ki omogoča primerjavo cen med državami članicami. Te podatke o cenah je treba zbirati na ravni EU, da se zagotovita zanesljivost in primerljivost podatkov v vseh državah članicah EU in da se agregirajo podatki za EU in za euroobmočje. Na nacionalni ravni zbirajo podatke o cenah ustrezni nacionalni organi, nato pa jih izkazuje Eurostat.

•Sorazmernost