EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 3.3.2017 COM(2017) 109 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU o izvajanju Uredbe (ES) št. 1185/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o statističnih podatkih o pesticidih



1.Uvod Člen 7 Uredbe (ES) št. 1185/2009 (v nadaljnjem besedilu: Uredba) Evropskega parlamenta in Sveta o statističnih podatkih o pesticidih določa, da: „Komisija vsakih pet let Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o izvajanju te Uredbe. V tem poročilu se ocenijo zlasti kakovost posredovanih podatkov iz člena 4, metode zbiranja podatkov, obremenitev podjetij, kmetijskih gospodarstev in nacionalnih uprav ter uporabnost teh statističnih podatkov v okviru tematske strategije o trajnostni rabi pesticidov, zlasti ob upoštevanju ciljev iz člena 1. Poročilo po potrebi vsebuje predloge za nadaljnje izboljšanje kakovosti podatkov in metode zbiranja podatkov, da bi se izboljšalo zajetje in primerljivost podatkov in zmanjšalo obremenitve podjetij, kmetijskih gospodarstev in nacionalnih uprav. Prvo poročilo se predloži do 31. decembra 2016.“ 2.Pokritost in vsebina V skladu s členom 2(a) Uredbe izraz „pesticidi“ pomeni „fitofarmacevtsko sredstvo, kot je opredeljeno v členu 2(1) Uredbe (ES) št. 1107/2009“ ali „biocidni pripravek, kakor je opredeljen v členu 2(1) Direktive 98/8/ES“. Uredba določa, da morajo države članice vsako leto Komisiji poslati svoje statistične podatke o pesticidih, danih v promet (statistični podatki o prodaji pesticidov). Poleg tega morajo predložiti statistične podatke o pesticidih, ki so se uporabljali v kmetijstvu, (statistični podatki o rabi pesticidov) v petletnih obdobjih. Podatki bi morali vključevati zaupne podatke. Države članice morajo Komisiji predložiti tudi poročila o kakovosti posredovanih podatkov, Komisija pa mora oceniti kakovost teh podatkov. 2.1.Statistični podatki o prodaji pesticidov Referenčno obdobje za pesticide, dane v promet, je koledarsko leto. Prvo referenčno obdobje je drugo koledarsko leto, ki sledi 30. decembru 2009. Podatke je treba sporočiti v 12 mesecih od konca referenčnega leta, poročila o kakovosti pa tri mesece pozneje. Do sedaj poslani podatki in poročila o kakovosti zajemajo referenčna leta od 2011 do vključno 2014. 2.2.Statistični podatki o rabi pesticidov Za statistične podatke o uporabi pesticidov v kmetijstvu mora biti referenčno obdobje največ 12 mesecev v vsakem petletnem obdobju. Prvo petletno obdobje se začne s prvim koledarskim letom, ki sledi 30. decembru 2009. Te podatke in poročila o kakovosti se pričakuje v 12 mesecih po koncu vsakega petletnega obdobja. Posredovanje podatkov in poročil o kakovosti za prvo petletno obdobje (referenčno obdobje 2010–2014) se je tako zaključilo decembra 2015. Za oba sklopa podatkov mora Komisija (Eurostat) pred objavo združiti podatke in pri tem ustrezno upoštevati varovanje zaupnih podatkov iz držav članic. To pomeni, da Komisija (Eurostat) ne more dati nobenih statističnih podatkov o posameznih aktivnih snoveh. Poglavja v nadaljevanju vsebujejo splošno oceno kakovosti podatkov o prodaji pesticidov, ki so jih posredovale države članice. Ta ocena izhaja iz poročil o kakovosti, ki so jih predložile države članice v skladu s členom 4 Uredbe. Uporabljena so merila kakovosti, ki so določena v členu 12(1) Kakovost statistike Uredbe (ES) št. 223/2009. Potrjevanje poročil o kakovosti za statistiko o rabi pesticidov še ni bilo zaključeno, zato poročila v nadaljevanju niso analizirana. 2.3.Viri in metode zbiranja podatkov Za večino od 28 držav članic in Norveško so vsi temeljni osnovni podatki o prodaji pesticidov pridobljeni iz upravnih virov, za katere je poročanje obvezno po zakonu. Vse države razen Danske, Slovenije in Norveške obravnavajo vse informacije, povezane s posameznimi udeleženci, kot zaupne. Večina držav članic nima javnih zbirk podatkov in zbirni podatki so običajno na voljo v statističnih publikacijah in/ali na spletnih straneh. V Belgiji in na Norveškem so posamezni podatki na voljo na zahtevo. Ker za Švico velja odstopanje, poročil o kakovosti ni na voljo. Za več podrobnosti glej Prilogo I.

2.4.Kakovost posredovanih podatkov Vse države članice, Švica in Norveška so skladne glede zajetja in pravočasnosti podatkov. Večina držav zagotavlja svoje podatkovne nize pravočasno in se odziva v duhu dobrega sodelovanja, če so potrebna nadaljnja preverjanja ali popravki. Glede točnosti, zanesljivosti in primerljivosti je večina držav navedla, da ker se osnovni podatki o prodaji pesticidov zbirajo iz upravnih virov ali od imetnikov dovoljenj, menijo, da so poslani podatki točni. Poleg tega vzorčne napake niso pomembne, saj so se zbirale dejanske upravne vrednosti in ocene ali vzorci niso bili uporabljeni. Vendar pa so bile uporabljene različne metode zbiranja podatkov. Zato Komisija meni, da so vsi osnovni podatki o prodaji pesticidov točni in zanesljivi, saj ni bilo izračunov ali ocen vrednosti, ki naj bi jih statistika izmerila. Zato se šteje, da so zbirni podatki o prodaji pesticidov točni in zanesljivi. Na splošno je večina držav sporočila, da so izvedle naslednje previdnostne ukrepe za zagotovitev potrebne kakovosti statističnih podatkov: •redno pregledovanje in posodabljanje vprašalnikov; •upoštevanje težav in priporočil, o katerih so poročali anketiranci v prejšnjih letih; •uporaba celotnega seznama dovoljenih izdelkov; •podatki so predmet notranjih postopkov nadzora kakovosti; •shranjevanje podatkov, ki jih varuje statistična zaupnost, v varnih okoljih. Podatki o prodaji pesticidov zagotavljajo kakovostno oceno skupne količine pesticidnih izdelkov, danih v promet na nacionalni ravni. Lahko nakazujejo trende pri novih tipih pesticidov, količine izdelkov v daljšem časovnem obdobju in nadaljnja tveganja za ljudi in okolje. Take ocene bi lahko v prihodnje izboljšali z razlikovanjem med poklicnimi dovoljenji in dovoljenji za „dom in vrt“ (tj. za kmetijske oziroma za nekmetijske namene). Dodatno preverjanje kakovosti podatkov bi bilo mogoče predvideti tudi za količine preostalih zalog. Za dodatne informacije glej Prilogo II. 3.Ustreznost – uporabnost statističnih podatkov in diseminacija 3.1.Informacije, ki so jih predložile zainteresirane strani Posvetovanja z ustreznimi službami in agencijami Komisije so izpostavila naslednje pomembne točke, o katerih je treba razmisliti:

Vsa zakonodaja o statističnih podatkih o pesticidih bi morala poskrbeti za usklajene kazalnike tveganja, ki jih mora Komisija pripraviti na podlagi člena 15 direktive o trajnostni rabi (SUD), ter omogočiti izračun kazalnikov tveganja „z uporabo zbranih statističnih podatkov“. Naloge zbiranja statističnih podatkov o pesticidih ni mogoče obravnavati popolnoma ločeno od naloge uporabe teh podatkov za izračun tveganja. Zdi se logično, da je treba poznati kazalnike tveganja, preden se sprejme kakršna koli odločitev glede podatkov, ki se bodo zbirali v ta namen. Potrebne so nadaljnje razprave in v delovni skupini SUD se je treba posvetovati z državami članicami. Zainteresirane strani predlagajo, da se zakonodaja prilagodi tako, da se podatki, ki so združeni na nižji ravni, lahko sprostijo, saj bi utegnili biti potrebni za izračun kazalnikov tveganja. Priznano je bilo, da obstajajo težave pri zbiranju smiselnih podatkov o rabi pesticidov od kmetov in da imajo države članice pri tem stroške, pa tudi da je na ravni EU težko doseči sporazum o tem, kateri pridelki so pomembni, saj se lahko precej razlikujejo med različnimi podnebnimi območji v Evropi. Pesticidi so vzrok onesnaževanja in neposredno vplivajo predvsem na stanje biotske raznovrstnosti, vodna telesa in prsti. Da se zagotovi primerno obravnavanje teh vplivov, je bistveno, da oblikovalci politik lahko količinsko opredelijo tveganja in raven onesnaženosti s pesticidi. To bi pripomoglo tudi k boljšemu izvajanju obstoječih instrumentov okoljske politike in k opredelitvi preostalih vrzeli v politikah pri obravnavanju pritiskov na okolje, ki jih povzročajo pesticidi. Trenutno so politike v zvezi s potrebami po podatkih strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020, skupna kmetijska politika (SKP), okvirna direktiva o vodah in tematska strategija za tla. Statistični podatki o pesticidih so preveč združeni, da bi učinkovito prispevali k oceni tveganja za okolje. Za robustno analizo vpliva uporabe pesticidov na ekosisteme bi bili potrebni podatki, katere posamezne aktivne snovi v pesticidih se uporabljajo za posamezne pridelke, ter informacije o vrstah ekosistemov, v katerih so ti pridelki. Podatki o nevarnosti, tj. (eko)toksikološke lastnosti, so značilne za aktivne snovi. Zato se lahko učinkovito združujejo podatki o nevarnosti s podatki o izpostavljenosti, da bi razumeli tveganje, le tako, da so na voljo podatki o odmerkih za posamezne aktivne snovi v pesticidih po pridelkih, območjih in vrstah ekosistema. Poleg tega bi bilo treba uporabiti metode ocene kumulativnega tveganja, da bi lahko razumeli kako mešanice aktivnih snovi, varoval in sinergistov vzajemno delujejo in ustvarjajo skupni učinek pesticidov. Uredba ne zahteva informacij od držav članic o vrsti ekosistema, kjer se uporabljajo snovi. Vpliv mešanice aktivnih snovi na ekosistem, v katerem je pridelek, je odvisen od značilnosti ekosistema, vključno z biotskimi in abiotskimi lastnostmi. Projekt kartiranja in ocenjevanja ekosistemov in njihovih storitev („Mapping and Assessment of Ecosystems and their Services“) določa dogovorjeno tipologijo ekosistemov. Ta tipologija bi lahko služila kot podlaga za poročanje držav članic o uporabi pesticidov po vrstah ekosistemov in izboljšala naše razumevanje tveganj pesticidov za okolje. Za podporo primerjalne ocene kandidatk za zamenjavo, kot se zahteva v skladu s členom 50 Uredbe (ES) št. 1107/2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet, je potrebna robustna analiza tveganj za okolje, povezanih s pesticidi. To s trenutno razpoložljivimi podatki ni mogoče. Če bi bili na voljo dovolj podrobni statistični podatki o pesticidih, bi bili lahko zelo uporabni za izvedbo retrospektivne ocene tveganja dejanskih stopenj tveganja za zdravje ljudi in živali ter okolje zaradi skupne rabe pesticidov v EU. To bi omogočilo oceno trendov, ki temeljijo na tveganju, da bi dopolnili trende pri prodaji. Ker ima vsaka aktivna snov pesticidov drugačno toksičnost in verjetnost izpostavljenosti, bi bili lahko trendi na podlagi njihovega tveganja za zdravje ljudi in živali ter različne skupine neciljnih organizmov zelo koristni za podporo politikam EU o javnem zdravju, varstvu potrošnikov, zdravju živali in varstvu okolja. Takšne ocene bi dopolnjevale letne ocene tveganja za potrošnike zaradi vrednosti ostankov pesticidov, ki jih spremljajo države članice. Ravnovesje med zaupnostjo in ustreznostjo ali uporabnostjo podatkov bi lahko dosegli s preučitvijo različnih možnosti združevanja, na primer na podlagi toksičnosti in vzorcev uporabe. Zato se predlaga dialog med službami Komisije, agencijami in drugimi ustreznimi akterji, da se razišče možnosti, ki bi lahko pomagale čim bolj povečati pomen in uporabnost podatkov v prihodnje. 3.2.Študije v zvezi z nekmetijsko rabo pesticidov Kmetijstvo je najbolj očiten in verjetno največji gospodarski sektor, ki uporablja pesticide. Vendar pa tudi drugi poklicni ali amaterski uporabniki lahko bolj ali manj znatno prispevajo k celotni količini uporabljenih pesticidov. V poročilu o kakovosti se predvideva primerjava količine pesticidov, ki se uporablja v kmetijstvu s skupno količino, dano v promet, in ta primerjava se priloži podatkom o rabi pesticidov v kmetijstvu. Uredba zajema letne statistične podatke o dajanju pesticidov v promet in statistične podatke o kmetijski rabi pesticidov. Ta dva sklopa podatkov pa nista skladna, ker ni informacij o pesticidih, uporabljenih v nekmetijske namene. To je bilo ugotovljeno tudi v pogajanjih pred potrditvijo uredbe, zato je bila dodana alineja v oddelku 6 (poročilo o kakovosti) Priloge II k Uredbi: „– povzetek opisa nekmetijskih načinov rabe pesticidov za komercialne namene iz pilotnih študij, ki jih vodi Komisija“. Slika 1. Pregled različnih rab pesticidov

Leta 2011 je Komisija dodelila sredstva za pilotne študije, da bi ocenili komercialno in nekomercialno nekmetijsko rabo pesticidov. Za nepovratna sredstva je zaprosilo pet držav (Belgija, Italija, Litva, Latvija in Romunija). Poleg tega je Komisija seznanjena, da so bile take raziskave izvedene na Nizozemskem in v Združenem kraljestvu. Pilotne raziskave so bile osredotočene na sektorje, kot so: -urejena območja ali vrtovi, območja za prostočasne dejavnosti na prostem, parki; -območja in prostori za prosti čas in šport; -železnice; -avtoceste in ceste; -letališča in pristanišča; -arheološka najdišča; -vrtičkarji/ljubiteljski rejci živali; -državni gozdovi; -vrtovi in parki; -drugo. Glavna spoznanja iz prejšnjih dejavnosti in pilotnih študij so: 1.obstaja veliko raznovrstnih vzorcev nekmetijskih načinov rabe pesticidov med državami članicami in celo med regijami; 2.glavna področja rabe je mogoče opredeliti in so skupne večini držav članic;

3.omejen seznam aktivnih snovi, povezanih s prevladujočimi rabami; 4.različna področja rabe zahtevajo različne metode zbiranja podatkov ali kombinacijo metod. Poleg očitne raznolikosti nacionalnih ali regionalnih razmer so nekateri veliki akterji skupni vsem državam članicam in bi morali biti podlaga za vse raziskave o rabi pesticidov v nekmetijskih sektorjih. To so: 1.stanovanjska območja (vključno z domačo rabo in vrtnarjenjem); 2.javne površine (vključno z igrišči za golf); 3.industrijska območja; 4.infrastruktura; 5.gozdovi. Ti sektorji dejavnosti bi morali biti zajeti kot prednostna naloga in bi morali biti podlaga za primerjavo statističnih podatkov o nekmetijski rabi pesticidov med državami članicami ali regijami. 3.3.Razširitev področja uporabe Uredbe Uvodna izjava (5) Uredbe predvideva, da se bo področje uporabe razširilo na biocidne pripravke. Komisija je v poročilu o trajnostni rabi biocidov navedla, da se zgolj razširitev področja uporabe SUD na biocidne pripravke ne zdi primerna. Zato Komisija tudi meni, da razširitev področja uporabe Uredbe na biocidne pripravke ni potrebna, tudi če je bil to prvotni namen. 4.Stroški in obremenitev Stroški in upravna obremenitev raziskav so zelo odvisni od izbrane metode raziskave. V številnih državah članicah statistični podatki o prodaji pesticidov temeljijo na upravnih podatkih, ki jih hranijo organi za pesticide ali imetniki dovoljenja (glej Prilogo I). To pomeni, da se stroški nanašajo na navezovanje stikov z organi ali na zahtevanje podatkov od pogosto zelo omejenega števila imetnikov dovoljenj in nato na obdelavo podatkov. Medtem ko dejanske številke niso na voljo za vse države članice, so v večini primerov število delovnih dni in dejanski stroški precej nizki. Poroča se tudi, da so stroški in obremenitev poročevalskih enot dokaj razumni, ker je zahtevane podatke treba beležiti v vsakem primeru, kot je določeno v Uredbi (ES) št. 1107/2009.

Statistični podatki o rabi pesticidov zahtevajo, da se informacije beležijo na ravni kmetij, kar pomeni večje breme. To pomeni, da je treba pripraviti vzorec in vprašalnike ter poslati anketarje ali dopise, če ni razvit elektronski sistem zbiranja. Skupni stroški so močno odvisni od izbrane metode, kar je razvidno tudi iz informacij, posredovanih Komisiji. Neposredno iz poročil ni mogoče sklepati o nastalih stroških, ker informacije niso dovolj podrobne za ta namen. Kot je bilo pojasnjeno, informacije v večini držav prihajajo neposredno od kmetov. V skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 morajo poklicni uporabniki (kmetje in podjetniki) voditi evidenco rabe pesticidov. To pomeni, da bi morale biti informacije takoj pri roki, ko mora kmet odgovoriti anketarju ali izpolniti vprašalnik. To se odraža v poročilih o kakovosti, ki v mnogih primerih kažejo, da je na kmetijah za izpolnjevanje raziskovanj potreben omejen čas – od 15 minut do 2 uri na raziskavo (vsakih 5 let). 5.Izkušnje iz prvih petih let Podatki o prodaji pesticidov se od decembra 2012 (podatki za leto 2011) posredujejo vsako leto. Kljub nekaterim začetnim tehničnim težavam v okviru Komisije, so postopki sedaj dozoreli in potekajo dobro. Prvi podatki o kmetijski rabi pesticidov so bili Komisiji posredovani konec leta 2015. Od takrat zaradi zelo velikega obsega kompleksnih podatkov ni bilo mogoče v celoti obdelati podatkov, kar pomeni, da še niso na voljo uporabnikom. Zato ocena uporabnosti še ni bila narejena. Kljub temu so v nadaljevanju navedene nekatere ugotovljene pomanjkljivosti in priporočila. 5.1.Razpoložljivost podrobnih podatkov o pesticidih Uredba prepoveduje razkritje podatkov o posameznih aktivnih snoveh. Člen 3(4): „Komisija (Eurostat) zaradi zaupnosti pred objavo združi podatke glede na kemijske razrede ali kategorije izdelkov, kot je navedeno v Prilogi III, in pri tem ustrezno upošteva varstvo zaupnih podatkov na ravni posamezne države članice. Nacionalni organi in Komisija (Eurostat) uporabljajo zaupne podatke izključno v statistične namene v skladu s členom 20 Uredbe (ES) št. 223/2009.“ Zato Komisija ne more objaviti podatkov o posameznih aktivnih snoveh. Poleg tega zbirnih podatkov ni mogoče vedno razširjati, če obstaja neposredno ali posredno tveganje, da bodo statistične enote identificirane, in to je v statistiki splošno pravilo za zaščito zasebnosti podatkov. Če bi se statistični podatki zbirali od prodajalcev na drobno, bi to pomenilo veliko število statističnih enot, zaradi česar bi bilo le malo razlogov za vprašanja glede zaupnosti podatkov. Vendar se je pokazalo, da večina držav članic zbira podatke neposredno od imetnikov dovoljenja. To se izvede v obliki upravnih podatkov, ki so bili posredovani organom za pesticide, ali s pomočjo vprašalnika. Pri večini aktivnih snovi to pomeni, da obstaja le en ponudnik podatkov, kar pomeni, da so informacije zaupne. Ker je veliko razredov z le nekaj snovmi ali pa je proizvajalec/uvoznik isti za številne snovi iz skupine, je veliko zbirnih podatkov na višjih ravneh prav tako zaupnih. Komisija meni, da države z Uredbo predpisane podatke o prodaji uspešno zbirajo in posredujejo Komisiji. Prav tako meni, da je splošna kakovost podatkov dobra. Vendar uporaba pravil o zaupnosti za velik delež podatkov zmanjšuje vrednost statističnih informacij, ki se zagotavljajo uporabnikom. Zato ni mogoče domnevati, da Uredba dobro služi potrebam uporabnikov. 5.2.Statistični podatki o prodaji pesticidov Primerjava prodaje med državami in leti ni enostavna zaradi zunanjih dejavnikov, kot so podnebne razmere, tla in proizvodne metode, ki lahko močno vplivajo na vrste in količine potrebnih pesticidov. Ni nujno, da se izdelek vedno proda tam, kjer se končno uporabi, in tudi prodajalci na drobno lahko pesticide prodajajo neposredno kmetom v sosednjih državah. To lahko predstavlja le majhen delež celotne prodaje pesticidov, vendar te količine niso pravilno vključene v podatke o prodaji. Poleg tega se lahko pojavijo zamude med prodajo in uporabo pesticidov glede na to, ali so kupljeni za zalogo ali za neposredno uporabo. Številni uporabniki želijo pridobiti podrobne podatke o prodanih količinah posameznih aktivnih snovi. Vendar niti Komisija niti nacionalni statistični uradi ne morejo zagotoviti teh informacij, ker morajo ravnati v skladu z Uredbo in pravili o zaupnosti.

Kakor je opisano zgoraj, je Uredba zelo omejevalna glede tega, kako lahko Komisija razširja podatke. Vsi podatki morajo biti združeni v razrede in skupine, ne glede na to, ali države članice podatke štejejo za zaupne ali ne. Poleg tega Komisija ne more odstopati od razredov, določenih v Prilogi III k Uredbi. Ker uporabnike pogosto zanimajo posamezne aktivne snovi ali skupine snovi, ki se razlikujejo od vnaprej določenih razredov, se Uredba lahko šteje za preveč omejevalno; ne omogoča izvedbe ustreznih analiz. Dober primer za to je nedavna razprava o neonikotinoidih, skupini pesticidov, ki so potencialno škodljive za čebele. Vse zadevne aktivne snovi niso v istih kemijskih razredih iz Priloge III, kar pomeni, da Komisiji oblikovalcem politik ni uspelo zagotoviti vseh ustreznih podatkov. Uredba določa, da je masa edina enota, ki se uporablja, vendar pa se za biološke pesticide ne bi smela uporabljati masa, ampak „kolonijske enote“. To povzroča težave tako za ponudnike podatkov kot za uporabnike podatkov, ker so predloženi podatki nesmiselni ali pa jih je pred posredovanjem in uporabo treba preoblikovati. Ta izključno tehnični vidik je treba nadalje razviti. 5.3.Statistični podatki o rabi pesticidov Uredba določa, da za statistiko o rabi pesticidov v kmetijstvu vsaka država članica določi izbor pridelkov, ki bodo zajeti v petletnem referenčnem obdobju in so reprezentativni za pridelke v navedeni državi članici in uporabljene snovi. Izbor pridelkov mora vključevati pridelke, ki so najpomembnejši za nacionalne akcijske načrte o pesticidih. Ker pa se nacionalni akcijski načrti ne sklicujejo vedno na najpomembnejše pridelke, je izbor pridelkov precej raznolik. To je privedlo do položaja, kjer obstaja tveganje, da ne bo mogoče v celoti primerjati podatkov o rabi pesticidov za pridelke med državami. Referenčno obdobje mora biti največ 12 mesecev in vključevati vse uporabe fitofarmacevtskih sredstev, ki so posredno ali neposredno povezane s pridelkom, v petletnem obdobju. Države članice lahko izberejo referenčno obdobje kadar koli v petletnem obdobju in izberejo ga lahko za vsak izbrani pridelek posebej. To je privedlo do položaja, kjer so države članice izbrale različna referenčna obdobja in tako morda ne bo mogoče primerjati podatkov za isto leto med državami, niti ne bo dalo rezultatov na ravni EU. 6.Predlogi za nadaljnje izboljšave Komisija ob upoštevanju mnenja zadevnih zainteresiranih strani meni, da je treba nadalje prilagoditi zakonodajo o prodaji pesticidov tako, da so vsi podatki, ki niso zaupne narave, na voljo javnosti kot aktivne snovi, kakor tudi v različnih oblikah združevanja. Komisija meni, da je prav tako pomembna nadaljnja prilagoditev zakonodaje o statističnih podatkih o rabi pesticidov, da se zagotovi doslednejši pristop in zajetje v državah članicah. To bi lahko vključevalo posebna skupna referenčna obdobja in jasne zahteve glede zajetja za pridelke, ki se raziskujejo. Pravila o zajetju bi lahko temeljila na statističnih podatkih o pridelavi rastlin (lahko bi bil zajet določen odstotek poljščin in trajnih nasadov) in na analizi morebitnih tveganj za okolje in zdravje ljudi, in sicer na podlagi prodaje aktivnih snovi. Ta pravila bi se vzpostavila v tesnem sodelovanju med ustreznimi službami in agencijami Komisije ter z nacionalnimi strokovnjaki. Komisija je v sodelovanju z zainteresiranimi stranmi pripravila strategijo za kmetijsko statistiko do leta 2020 in pozneje. Strategija predlaga, da se vse kmetijske statistike razen ekonomskih računov za kmetijstvo združijo v okviru dveh okvirnih uredb. Komisija močno priporoča, da se tudi statistični podatki o pesticidih združi z drugimi področji kmetijske statistike.

Priloga I Informacije iz te priloge temeljijo na nacionalnih poročilih o kakovosti, ki so jih zagotovile države v skladu z Uredbo. PRISTOJNI NACIONALNI ORGANI ZA PRODAJO PESTICIDOV METODE ZBIRANJA PODATKOV ZA PRODAJO PESTICIDOV BE Zvezna služba za javno zdravje, varnost prehranske verige in okolje Upravni podatki; imetniki dovoljenja (proizvajalci, uvozniki in izvozniki) morajo prijaviti količine, dane v promet BG Ministrstvo za kmetijstvo in prehrano Upravni podatki na podlagi izjav pooblaščenih distributerjev CZ Češki statistični urad Upravni podatki; podjetniki, ki dajejo izdelke v promet ali jih skladiščijo za izvoz v tretje države, morajo poročati Centralnemu inštitutu za nadzor in testiranje v kmetijstvu (CISTA). Podatki se zbirajo na spletu in/ali prek vprašalnikov na papirju DK Danska agencija za varstvo okolja, Ministrstvo za okolje in prehrano Kraljevine Danske Upravni podatki. Poročanje je obvezno v elektronski obliki za danske imetnike dovoljenja, za tuje pa po e-pošti DE Zvezni urad za varstvo potrošnikov in varnost hrane (BVL) Upravni podatki; imetniki dovoljenja (vključno z imetniki dovoljenj za vzporedno trgovanje), proizvajalci in distributerji morajo poročati količine, prodane na domačem trgu ali izvožene, vključno s prodajo za izredne razmere EE Statistični urad Estonije Popis vseh uvoznikov in dobaviteljev prek spletne aplikacije in/ali po pošti v papirni obliki IE Ministrstvo za kmetijstvo, prehrano in pomorstvo Podatki se zbirajo na podlagi popisa. Upravni podatki se pridobijo od vseh imetnikov dovoljenj za pripravke in družb za trženje EL Grški statistični organ (ELSTAT) Statistično raziskavo vseh prodajalcev na nacionalnem ozemlju izvaja Ministrstvo za razvoj podeželja in prehrano po pošti ali elektronski pošti. Od leta 2014 morajo trgovci podatke beležiti na spletu ES Ministrstvo za kmetijstvo, prehrano in okolje Elektronski vprašalnik/anketa (na nacionalnem ozemlju in zunaj njega) imetnikov dovoljenj in anketirancev, na katere so bile komercializacijske pravice prenesene. Upravne podatke zagotovi S.G. Sanidad Vegetal FR Ministrstvo za kmetijstvo, prehrano in gozdarstvo Upravni podatki; distributerji morajo prijaviti prodajo agencijam za vodo. Podatke o prodaji nato obdela Ministrstvo za okolje HR Hrvaški Urad za statistiko Upravni podatki; Ministrstvo za kmetijstvo je odgovorno za zbiranje podatkov od distributerjev in prodajnih mest IT Italijanski nacionalni statistični inštitut (ISTAT) Popis vseh distributerjev po pošti CY Ciprski statistični urad (CYSTAT) Poštni ali elektronski vprašalnik/anketa med dobavitelji. Upravne podatke zagotovi Ministrstvo za kmetijstvo LV Državna služba za varstvo rastlin Republike Latvije (SPPS) Celotna anketa (na papirju in/ali elektronska) vseh anketirancev – distributerjev LT Litvanski Statistični urad Celotna anketa vseh proizvajalcev in imetnikov dovoljenja LU Institut National de la Statistique et des Etudes Economiques (STATEC) Popis prodajalcev (prodajalcev na drobno ali na debelo) in zadrug HU Osrednji statistični urad Madžarske Nacionalni urad za varnost prehranske verige (Ministrstvo za razvoj podeželja) zbira podatke od imetnikov dovoljenja MT Nacionalni statistični urad (NSO) Spletni popis pooblaščenih uvoznikov NL Statistični urad Nizozemske Upravni podatki, pridobljeni od Urada za varstvo rastlin (NVWA) AT Statistika Avstrije (STAT), Avstrijska agencija za zdravje in varnost hrane (AGES) Dovoljenje; imetniki odobritve in distributerji morajo podatke poročati Avstrijskemu zveznemu uradu za varnost hrane PL Centralni statistični urad Obsežna raziskava, izvedena v sodelovanju z Ministrstvom za kmetijstvo in razvoj podeželja ter z Inštitutom za varstvo rastlin – Nacionalnim raziskovalnim inštitutom PT Statistični urad Portugalske (INE), Nacionalni organ (DGAV) Upravni podatki se pridobijo od nacionalnega organa Direção Geral de Alimentação e Veterinária (DGAV) RO Nacionalni inštitut za statistiko Popis temelji na osebnem anketiranju, ki se izvede v sodelovanju z Ministrstvom za kmetijstvo in razvoj podeželja (Državna agencija za varstvo rastlin). Zajema potrjene prodajne enote, gospodarske subjekte in fizične osebe SI Statistični urad Republike Slovenije Upravni podatki se poročajo Upravi Republike Slovenije za varno hrano, veterinarstvo in varstvo rastlin (UVHVVR) SK Statistični urad Slovaške republike (SOSR) Upravni podatki; Centralni inštitut za nadzor in testiranje v kmetijstvu (CCTIA) zbira podatke od imetnikov dovoljenja ali imetnikov dovoljenja za vzporedno trgovanje FI Finska agencija za varnost in kemikalije (TUKES) Finska agencija za varnost in kemikalije (TUKES) zbira podatke po pošti ali elektronski pošti od imetnikov dovoljenja ali njihovih predstavnikov SE Švedska agencija za kemikalije (Keml) Agencija zbira podatke od imetnikov dovoljenja UK Direktorat za zakonsko ureditev kemikalij Prostovoljno, elektronski popis podjetij, ki ga izvaja Britanski svet za pridelavo kmetijskih rastlin v imenu Urada za nacionalno statistiko (ONS) NO Norveški organ za varnost hrane Upravni podatki od uvoznikov in proizvajalcev