SL    SL  
 EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 3.7.2012  
SWD(2012) 186 final 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
Spremni dokument k 
Predlog  
DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o spremembi  
Direktive Sveta 2009/65/ES o us klajevanju zakonov in drug ih predpisov o kolektivnih 
naložbenih pod jemih za vla ganja v prenosl jive vrednostne papir je (KNPVP), kar zadeva 
funkcije depozitarja, pla čne politike in sankcije 
{COM(2012) 350 final} 
{SWD(2012) 185 final}  
 
SL 2   SL DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
Spremni dokument k 
Predlog  
DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o spremembi  
Direktive Sveta 2009/65/ES o usklajevanju za konov in drugih predpisov o kolektivnih 
naložbenih podjemih za vlaganja v prenoslj ive vrednostne papirje (KNPVP), kar zadeva 
funkcije depozitarja, pla čne politike in sankcije 
 
SL 3   SL  
1. O PREDELITEV PROBLEMA  
Problematika  
Evropska pravila o depozitarji h, ki delujejo v imenu kolek tivnih naložbenih shem, iz 
Direktive o kolektivnih naložbenih podjemih za vl aganja v prenosljive vrednostne papirje (v 
nadaljnjem besedilu: KNPVP) so ostala enaka od njihove uve dbe leta 1985. Finan čna kriza in 
zlasti primer Madoff, ki je bil odkrit 11. de cembra 2008, sta razkrila slabosti na podro čju 
pravil o dolžnostih in od govornosti depozitarjev KNPVP.  
Primer Madoff je opozoril zlasti na vprašanje  odgovornosti depozitarja, kadar je hramba 
sredstev sklada KNPVP prenesena na podskrbnika. Nacionalna sodiš ča v različnih državah 
članicah so v primeru Madoff sprejela razli čne pristope pri odlo čanju, ali je bil glavni skrbnik 
sklada KNPVP odgovoren za vrnitev sredstev sklada , ki so bila izgubljena , medtem ko so bila 
v hrambi podskrbnika.  
Poleg tega v usklajenem okviru  KNPVP manjkajo splošna na čela glede pla čil in sankcij, ki bi 
bila skladna z drugimi podro čji finančnih storitev. 
Kdo je najbolj prizadet  
Sektor investicijskih skla dov je pomemben del finan čnega sektorja EU. Uspeh KNPVP kot 
čezmejnega instrumenta za naložbe izhaja iz hitr e rasti sredstev, ki se  upravljajo v skladih 
KNPVP. Celotna sredstva, ki se upravljajo, so se pove čala s 3,403 milijarde EUR ob koncu 
leta 2001 na 5,889 milijarde EUR do leta 2010. Septembra 2011 so znašala 5,515 milijarde EUR. Ta razvoj je deloma posledi ca usklajenih pravil iz direktive o KNPVP o 
kolektivnih naložbenih shemah, ki so vzpostav ila evropski kapitalski  trg za prost pretok 
produktov investicijskih skladov, ki so skladni  s standardom KNPVP. Razvoj pravil o 
KNPVP je zato pomemben za razvoj integriranega trga, ki omogo ča čezmejno prodajo 
KNPVP. 
Ciljna skupina, ki je najbolj prizadeta, kadar so sredstva v hrambi izgubljena, so mali 
vlagatelji. Če glavni skrbnik ni odgovoren za vra čilo izgubljenih sredstev v hrambi, izgubo 
nosijo vlagatelji. V povpre čju 10 % evropskih gospodinjstev  vlaga neposredno v sklade: 
Nemčija (16 %), Italija (11 %), Avstrija (11 %) , Francija (10 %), Španija (7 %), Združeno 
kraljestvo (6 %).  
Druga skupina, ki jo prizaden e izguba sredstev, so upravite lji sklada KNPVP. Upravitelj 
sklada potrebuje jasne inform acije glede obsega odgovornosti depozitarja za izgubo sredstev v 
hrambi, zlasti ko do izgube pride, ko sredst va hrani podskrbnik. Pods krbništvo je vse bolj 
širok pojem, saj upravitelji KNPVP vlagajo v zelo razli čne finančne instrumente (delnice, 
obveznice, dolžniške instrumente, instrument e denarnega trga, deln ice ali enote v drugih 
investicijskih skladih itd.), ki so  pogosto izdani v drugih državah članicah ali tretjih državah. 
Zaradi prakti čnih razlogov in v časih pravnih zahtev je treba te instrumente hraniti v državi, v 
kateri so bili izdani. Podskrbništvo zato pomembno vpliva na naložbene odlo čitve upravitelja 
sklada. 
Končno bo to vplivalo tudi na depozitarje in nji hove prakse prenosa. Tudi veliki globalni 
skrbniki ne izvajajo dejavnosti  hrambe po vseh jurisdikcijah, v katerih bi upravitelj KNPVP 
 
SL 4   SL lahko vlagal. Nobena banka ne op ravlja dejavnosti hrambe v ve č kot 40 jurisdik cijah. Hramba 
se pogosto da v zunanje izvajanje, in sicer pods krbnikom, ki delujejo v jurisdikcijah, ki niso 
zajete v globalnem omrežju skrbnika. P ogoji, ki urejajo ta k prenos, so klju čna vprašanja, ki 
vplivajo na depozitarje.  
2. A NALIZA SUBSIDIARNOSTI  
Nujnost  
Nacionalni pristopi na podro čju dolžnosti in odgovor nosti depozitarjev, zlasti kadar je hramba 
prenesena, so ustvarili neenako raven varstva potrošnikov, kar je bilo zlasti o čitno po odkritju 
primera Madoff.  
Razlikujejo se zlasti nacionaln a pravila glede pogojev, ki se  uporabljajo, kadar je hramba 
prenesena. Poleg tega obstajajo razlike v tren utnih dolžnostih depozitarja glede spremljanja 
podskrbnikov in, kar je še bolj pomembno, odgovornos ti depozitarja za izgubo sredstev, ki jih 
hrani podskrbnik. Medtem ko nekatera nacionalna sodiš ča depozitarju nala gajo, da vrne 
izgubljene instrumente v podskrbništvu, drug a odgovornost pripisujejo neizpolnjevanju 
obveznosti skrbnega poslovanj a in dolžnosti nadzora. 
Dodana vrednost  
Razlike pri izvajanju na čel na visoki ravni v okviru direktiv e o KNPVP o prenosu in zlasti na 
področju odgovornosti depozitarje v, spodkopavajo zaupanje vlag ateljev, zlasti kadar se 
KNPVP prodajo čezmejno. Samo ukrepi na evropski ravn i bi lahko to vprašanje obravnavali 
učinkovito in uvedli usklajene standarde v zvezi z dolžnostjo depozitarja za skrbno izbiro in 
nadzor podskrbnika in v zvezi z njegovo odgovornostjo za sredstva, ki se pri hrambi izgubijo.  
3. C ILJI POBUDE EU 
Obstoječa pravila o KNPVP na visoki ravni omogo čajo znatna neskladja med nacionalnimi 
organi pri razlaganju dolžnosti glede sk rbnosti in odgovornosti v primeru kršitve. Za 
zmanjšanje takih neskladij so potrebna bolj podr obna pravila o prenosu in odgovornosti. To se 
nanaša predvsem na: (1) dopustni obseg prenosa, (2) pogoje, ki zajemajo prenos, in (3) sistem 
odgovornosti, ki se uporablja, ko se instrumenti v hrambi izgubijo na ravni depozitarja ali 
podskrbnika.  
Splošni cilj  
Povečati varnost in preglednost za vse vlagatelje v KNPVP. 
Posebni cilji  
Standardi za zaš čito vlagateljev bi morali biti enot ni. Depozitarji, ki morajo stalno 
izpolnjevati zahteve o varnem in skrbnem po slovanju ter kapitalske zahteve, bi morali 
zagotoviti enako raven zaš čite sredstev v hrambi, ne gl ede na njihovo stalno prebivališ če.  
Pravna sredstva zoper depozit arje v primeru izgube finan čnega instrumenta bi morala biti 
skladna in u činkovita. Enotni standardi o skrbnosti in  enotna pravila o odgovornosti bi morali 
 
SL 5   SL preprečevati dolgotrajne pravne postopke in nedos lednosti v rezultatih glede na stalno 
prebivališ če depozitarja.  
Pravna varnost v zvezi z dolžnostmi depozitarjev pri hrambi in prenosu: sektorju je treba 
omogočiti prilagoditev na enoten standard in v njihove organizacijske strukture/poslovne 
modele vnesti potrebne spremembe.  
Operativni cilji  
Ti so: 
(1) uskladitev meril o ustreznos ti delovanja kot depozitar;  
(2) uvedba enotnih pravil o prenosu hrambe;  (3) uvedba enotne ravni odgovorno sti depozitarjev za vrnitev in strumenta, izgubljenega v 
hrambi, in  
(4) uvedba enotne ravni odgovornosti v primerih , ko do izgube pride na ravni podskrbnika.  
Poleg cilja pove čanja zaupanja vlagateljev in preglednosti so pomembni tudi drugi operativni 
cilji, povezani s pla čilom in sankcijami, ki so: uvedba pravil, ki zagotavljajo, da pla čilo ne 
prispeva k tveganjem, in sicer z zag otavljanjem preglednih in dobrih pla čnih praks, ter uvedba 
enotnega sistema sankc ioniranja za KNPVP.  
4. M
OŽNOSTI POLITIK  
Osnovni scenarij, ki se nana ša na naloge in odgovornosti  depozitarjev, je obstoje či okvir za 
KNPVP. Splošna na čela pravil KNPVP bodo še naprej veljala in naci onalnim organom 
omogočalo znatno diskrecijsko pravico na podro čju dolžnosti in obveznos ti, ti organi pa bodo 
odgovorni za zagotavljanje zaš čite in zaupanja vlagateljev, zlasti pri čezmejnih naložbah s 
skladi s stalnim sedežem v drugih državah članicah.  
Na podlagi osnovnega scenarija ocena u činka ocenjuje razli čne možnosti v zvezi s tremi 
glavnimi vprašanji: (1) ustreznost za delovanj e kot depozitar KNPVP; (2) pogoji, ki veljajo, 
če se hramba prenese; in (3) obseg odgovornosti depozitarja, zlasti obveznost vra čila 
finančnih instrumentov, ki se v hrambi izgubijo.  
Na podro čju ustreznosti za delovanje kot depozitar  so se pojavile tri možnosti, ki dolo čajo 
različne institucije, za katere se šteje, da zagot avljajo zadostna jamstva glede zahtev o varnem 
in skrbnem poslovanju ter kapitalskih zahtev za izpolnjevanje naloge hrambe sredstev in 
zagotavljanje njihove vrnitve v primeru izgube pri hrambi.  
Na podro čju prenosa hrambe  so bile ocenjene tri možnos ti: (1) osnovni scenarij, (2) uvedba 
zahtev glede varnega in skrbnega po slovanja za kritje  prenosa, vklju čno s posebnimi pravili o 
prenosu na skrbnike tret jih držav, ki ne izpolnjujejo zahtev , in (3) uvedba enakih zahtev glede 
varnega in skrbnega posl ovanja za vse prenose.  
Na podro čju vprašanja odgovornosti  je ocena u činka preu čila štiri možnosti: (1) omejitev 
odgovornosti za „neupravi čeno neukrepanje“ (osnovni scenarij); (2) uvedba objektivne 
odgovornosti z možnostjo oprostitve odgovornosti v primeru prenosov; (3) uvedba objektivne 
 
SL 6   SL odgovornosti z možnostjo oprostitve, ki je omejen a na obvezen prenos na skrbnike iz tretjih 
držav; in (4) uvedba objektivne odgovornosti brez  možnosti oprostitve v primeru prenosa.  
Kar zadeva pla čila, je bil osnovni scenarij primerjan z mo žnostjo, ki zahteva, da imajo družbe 
za upravljanje KNPVP na voljo splošna na čela o plačilih, in možnostjo, ki zahteva natan čne 
plačne politike skupaj z razkritjem dejanskih pla čil iz letnega poro čila.  
Kar zadeva upravne sankcije , je bil osnovni scenarij primerja n s pristopom za uskladitev 
sankcij na splošno, kot je dolo čeno v politikah Komisije na tem podro čju, in možnostjo 
nadaljnje uskladitve upravnih sankcij.  
5. O CENA U ČINKOV  
Kar zadeva ustreznost delovanja kot depozitar , ocena učinka ugotavlja, da kreditne institucije 
in regulirane investicijske druž be zagotavljajo zadostna jamstva v smislu varnega in skrbnega 
poslovanja, kapitalskih zahtev in u činkovitega nadzora, da lahko delujejo kot depozitarji 
KNPVP. Ker je ve čina depozitarjev KNPVP v skoraj vseh državah članicah že kreditnih 
institucij ali regulir anih investicijskih družb, je brem e prilagajanja ocenjeno kot nizko. U činek 
izbrane možnost bi tako zadeval le majhno št evilo ponudnikov storitev brez dovoljenja. V teh 
primerih se stroški pridobivanja dovoljenja za  delovanje kot investicijska družba zdijo 
upravičeni ob upoštevanju koristi izvajanja obveznosti depozitarja.  
Kar zadeva prenose , ocena u činka ugotavlja, da bi morali zan je veljati visoki standardi 
kakovosti v smislu izbire in stalnega spremlja nja podskrbnika. Te dolžnosti bi morale biti 
obvezne za glavnega skrbnika. Gl ede tretjih držav bi bilo pre nose treba dovoliti skrbnikom, ki 
ne izpolnjujejo zahtev, če je lokalna hramba obvezna z zakonom in če so vlagatelji obveš čeni, 
da so naložbe v nekaterih jurisdikcijah lahk o predmet lokalne hrambe. Možnost, ki ne 
omogoča prenosa na skrbnike iz tretjih držav, ki ne izpolnjujejo zahtev, je bila zavrnjena, saj 
bi to zmanjšalo naložbene priložnosti, ki so  na voljo skladom KNPVP. Poleg tega je bilo 
tveganje prenosa na skrbnike iz tretjih dr žav, ki ne izpolnjujejo zahtev, obravnavano kot 
zanemarljivo glede na trenutno prevladujo če konzervativne naložbene strategije skladov 
KNPVP. Ko in če se naložbene strategije razvijejo, bo ta izbira morda morala biti revidirana.  
Kar zadeva odgovornost , ocena u činka ugotavlja, da standard  „objektivne odgovornosti“, ki 
od depozitarjev zahteva vrnitev izgubljenih instrumentov v hrambi, ne glede na krivdo ali 
malomarnost, spodbuja zagotavljanje visoke ravni zaš čite vlagateljev in tudi oblikovanje 
enotnega standarda po vsej EU. Medtem ko obstajajo mo čni argumenti za izlo čitev izgub, ki 
se pojavijo v primeru obveznega prenosa na  skrbnika iz tretje države, ocena u činka ugotavlja, 
da glede na usmerjenost skladov KNPVP  na male vlagatelje takšne izlo čitve ne bi smelo biti.  
6. P OVZETEK OHRANJENIH MOŽNOSTI  
Najprimernejša možnost je omejitev ustreznosti delovanja kot depozitar KNPVP na kreditne 
institucije ali regulirane i nvesticijske družbe. Prenose  bi morala urejati pravila glede skrbnosti 
pri izbiri, imenovanju in spremljanje dejavnosti  podskrbnika. V redkih pr imerih, v katerih bi 
naložbena strategija KNPVP vklju čevala vlaganje v finan čne instrumente, izdane v državah, 
ki zahtevajo obvezno lokalno hrambo, vendar v njih  ni skrbnika, ki bi izpolnjeval zgoraj 
navedene zahteve, bi se mo ral prenos vseeno dovoliti, če bi bili izpolnjeni strogi pogoji.  
 
SL 7   SL V skladu s profilom majhnih vlagateljev bi morala odgovornost  v primeru izgube instrumenta 
v hrambi temeljiti na enotnem standardu EU, ki vklju čuje obveznost vrnitve izgubljenega 
instrumenta na stroške glavnega skrbnika . Možnosti, da je glavni skrbnik oproš čen 
odgovornosti, ne bi smelo biti niti v primerih, v katerih je lokalna hramba obvezna v tretji 
državi.  
V zvezi s pla čili pristop sledi pristopu, ki  je bil sprejet v zvezi z upravitelji alternativnih 
naložbenih skladov. To prepre čuje regulatorno arbitražo med okviri KNPVP in direktive o 
upraviteljih alternativnih investic ijskih skladov. Kar zadeva sankcije , se na tem podro čju 
upošteva splošna politika Komisije.  
7. S PREMLJANJE IN VREDNOTENJE  
Spremljanje in vrednotenje se bo izvedlo na dveh ravneh. Prvi č, Komisija bo zagotovila, da se 
spremenjena pravila izvajajo pravilno. V drugi f azi, tri leta po izteku  roka za popolno izvedbo 
direktive, bo Komisija izve dla ekonomsko oceno o tem, ali so nova pravila izboljšala zaš čito 
vlagateljev, pove čala preglednost pla čil in spodbudila zaupanje vlagateljev, potrebno za 
nadaljnjo prepoznavnost znamke KNPVP.  
Ekonomska ocena se izvede na  podlagi ciljev iz oddelka 3.  
To vrednotenje izvedejo službe Komisije v sodelovanju z organom ESMA in/ali s pomo čjo 
zunanjih študij, ki so potrebne za oceno u činka sprememb prenos a in sistemov odgovornosti 
za depozitarje.  
Za namene vrednotenja u činkov sprememb in, kar je še pomembnejše, za zbiranje bistvenih 
podatkov o vplivu nekaterih predlaganih ukre pov na sektor depozita rjev, je nadaljnje 
ugotavljanje dejstev z vsemi ustreznim i zainteresiranimi stranmi verjetno.  
Pregled se bo osredoto čil zlasti na obseg, v katerem bodo uresni čeni pričakovani prihranki, ki 
izhajajo iz jasnejšega in bolj usklajenega sistema odgovornosti za depoz itarje, na morebitne 
učinke, ki jih imajo lahko nova pravila o pre nosu in odgovornosti na depozitarjeve operativne 
stroške, na oceno obsega,  v katerem je prišlo do prenosov na depozitarje iz tretjih držav, ki ne 
izpolnjujejo zahtev, in nji hov vpliv ter na oceno u činka vseh mejnih operativnih stroškov na 
stroške sklada KNPVP in donos vlagateljev.