SL    SL  
 EVROPSKA  
KOMISIJA 
Bruselj, 29.5.2013  
COM(2013) 378 final 
  
Priporočilo 
PRIPORO ČILO SVETA 
v zvezi z nacionalnim refo rmnim programom Združenega kraljestva za leto 2013 
 
in mnenje Sveta o konvergen čnem programu Združenega kr aljestva za obdobje 2012–
2017 
 
{SWD(2013) 378 final}  
SL 2   SL   
 
Priporočilo 
PRIPORO ČILO SVETA 
v zvezi z nacionalnim reformnim program om Združenega kraljestva za leto 2013 
 
in mnenje Sveta o konvergen čnem programu Združenega kraljestva za obdobje 2012–
2017 
 
SVET EVROPSKE UNIJE – 
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe, 
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad 
proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik1, zlasti člena 9(2) 
Uredbe, 
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evr opskega parlamenta in Sveta z dne 
16. novembra 2011 o prepre čevanju in odpravljanju ma kroekonomskih neravnotežij2, zlasti 
člena 6(1) Uredbe, 
ob upoštevanju priporo čila Evropske komisije3, 
ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta4, 
ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta, ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje, po posvetovanju z Ekonomsko-finan čnim odborom, 
ob upoštevanju naslednjega: (1) Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Evropske komisije, da za čne izvajati 
novo strategijo za rast in delovna mesta Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se osredoto ča na ključna področja, na katerih je 
potrebno ukrepanje za pove čanje potenciala Evrope za trajnostno rast in 
konkuren čnost. 
(2) Svet je 13. julija 2010 na podlagi predlogov Komisije sprejel priporo čilo o širših 
smernicah za ekonomske politike držav članic in Unije (2010–2014) ter 
21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic
5, ki skupaj 
tvorita integrirane smernice. Države članice so bile pozvane, na j integrirane smernice 
upoštevajo v nacionalnih ekonomskih po litikah in politikah zaposlovanja. 
                                                 
1 UL L 209, 2.8.1997, str. 1. 
2 UL L 306, 23.11.2011, str. 25. 
3 COM(2013) 378 final. 
4 P7_TA(2013)0052 in P7_TA(2013)0053. 
5 Sklep Sveta 2013/208/EU z dne 22. aprila 2013. 
SL 3   SL (3) Voditelji držav oziroma vlad so 29. junija 2012 sprejeli Pakt za rast  in delovna mesta, 
ki z uporabo vseh razpoložl jivih vzvodov, instrumentov in pol itik zagotavlja skladen 
okvir za ukrepanje na nacionalni ra vni, ravni EU in ravni euroobmo čja. Odločili so se, 
da morajo biti ukrepi sp rejeti na ravni držav članic, in zlasti izr azili polno zavezanost k 
doseganju ciljev strategije Evr opa 2020 ter izvajanju priporo čil za posamezne države. 
(4) Svet je 6. julija 2012 sprejel priporo čilo v zvezi z nacionalnim reformnim programom 
Združenega kraljestva za leto 2012 in dal mnenje o dopolnitvi konvergen čnega 
programa Združenega kraljest va iz leta 2012 za obdobje 2012–2017. 
(5) Komisija je 28. novembra 2012 sprejela letni pregled rasti6, ki zaznamuje za četek 
evropskega semestra za usklajevanje e konomskih politik za leto 2013. Poleg tega je 
28. novembra 2012 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poro čilo o 
mehanizmu opozarjanja7, v katerem je Združeno kraljestvo  opredelila kot eno od držav 
članic, za katere je treba opraviti poglobljen pregled. 
(6) Evropski svet je 14. marca 2013 potrdil prednostne naloge za zagotavljanje finan čne 
stabilnosti, fiskalne konsolidacije in ukrep anja za spodbujanje rasti. Poudaril je 
potrebo po doseganju diferencirane, rasti pr ijazne fiskalne konsolidacije, vrnitvi k 
normalnim posojilnim pogojem v gospodarstvu, spodbujanju rasti in konkuren čnosti, 
odpravljanju brezposelnosti in socialnih posle dic krize ter moderniz aciji javne uprave. 
(7) Komisija je 10. aprila 2013 v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 objavila 
rezultate poglobljenega pregleda8 za Združeno kraljestvo.  Na podlagi opravljene 
analize Komisija ugotavlja, da v Združen em kraljestvu obstajajo makroekonomska 
neravnotežja, zaradi katerih so  potrebni spremljanje in st rateški ukrepi. Nadaljnjo 
pozornost bi bilo treba posvetiti predvs em makroekonomskim gibanjem na podro čju 
zadolženosti gospodinjstev, ki je povezana z visoko ravnijo hipotekarnih dolgov in 
značilnostmi trga stanovanjskih nepremi čnin, ter neugodnim trendom na podro čju 
zunanje konkuren čnosti, zlasti v zvezi z izvozom blaga in šibko rastjo produktivnosti.  
(8) Združeno kraljestvo je 30. aprila 2013 predložilo konvergen čni program za leto 2013, 
ki zajema obdobje 2012–2017, ter n acionalni reformni program za leto 2013. Da bi se 
upoštevala njuna medsebojna povezanost,  sta bila programa ocenjena isto časno. 
(9) V skladu z odstavkom 4 Protokol a (št. 15) o nekaterih dolo čbah v zvezi z Združenim 
kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska se obveznost iz člena 126(1) Pogodbe o 
delovanju Evropske unije o izogibanju čezmernemu javnofinan čnemu primanjkljaju za 
Združeno kraljestvo ne uporablj a. Odstavek 5 Protokola dolo ča, da si mora Združeno 
kraljestvo prizadevati, da bi se izognilo čezmernemu javnofinan čnemu primanjkljaju. 
Svet je 8. julija 2008 v skladu s členom 104(6) Pogodbe o ustanovitvi Evropske 
skupnosti sklenil, da v Združenem kraljestvu obstaja čezmeren primanjkljaj. 
(10) Na podlagi ocene konvergen čnega programa za leto 2013  Svet v skladu z Uredbo 
Sveta (ES) št. 1466/97 meni, da je makr oekonomski scenarij, na katerem temeljijo 
proračunske napovedi v programu, verjeten. Cilj prora čunske strategije, opredeljene v 
konvergen čnem programu, je do konca petletnega obdobja uresni čiti ciklično 
prilagojeni prora čun, ki je blizu uravnoteženemu. Javnofinan čni primanjkljaj je bil 
najvišji v obdobju 2009–109, ko je znašal 11,5 % BDP, v obdobju 2012–13 pa se je po 
zaslugi enkratnih ukrepov, ki so priman jkljaj v navedenem obdobju umetno znižali za 
                                                 
6 COM(2012) 750 final. 
7 COM(2012) 751 final. 
8 SWD(2013) 125 final. 
9 Obdobje 2009–10 se nanaša na poslovno leto, ki se za čne 1. aprila in kon ča 31. marca. 
SL 4   SL dve odstotni to čki, zmanjšal na 5,6 % BDP. Kljub temu konvergen čni program kaže, 
da vladi ne bo uspelo uje ti roka (2014–15) za odpravo čezmernega primanjkljaja, ki ga 
je določil Svet, saj je primanjkljaj v nave denem obdobju ocenjen na 6,0 % BDP. V 
programu je predvideno, da bo čezmerni primanjkljaj odpravljen v obdobju 2017–18 
(tj. tri leta po roku, ki ga je decembra 2009 dolo čil Svet), ko naj bi znašal 2,3 % BDP. 
V programu je predvideno tudi, da se bo strukturni javnofinan čni primanjkljaj, kot ga 
je preračunala Komisija, nekoliko zmanjšal, in sicer s 5,6 % BDP v obdobju 2013–14 
na 5,1 % BDP v obdobju 2014–15. V obdobju od 2010–11 do 2012–13 je povpre čni 
prilagojeni fiskalni napor ocenjen na 1,0 % BDP, kar je precej pod vrednostjo 1,75 % 
BDP, ki jo priporo ča Svet. Glavna tveganja v zvezi s prora čunskimi napovedmi so 
povezana z rastjo, ki zaostaja za pri čakovanji zaradi še vedno visoke inflacije, ki 
zavira zasebno potrošn jo, in možnim poslabšanjem ra zmer v mednarodnem okolju, ki 
bi lahko negativno vplivalo na trgovino in naložbe. Konvergen čni program ne 
vključuje srednjero čnega prora čunskega cilja v skladu z dolo čbami Pakta za stabilnost 
in rast. Vlada nadaljuje z izvajanjem st rategije za fiskalno konsolidacijo, vendar je 
primanjkljaj ve čji od napovedi, ker so odhodki zar adi delovanja avtomatskih 
stabilizatorjev višji, prihodki od davkov pa nižji od pri čakovanj. Poleg tega doslej 
izvedeni ukrepi za konsolidacijo niso zadost ovali, da bi zagotovili potreben fiskalni 
napor za odpravo čezmernega primanjkljaja. Tudi pot encialni prihodki iz naslova 
strukturnih reform, kate rih cilj je bil npr. pove čanje učinkovitosti dav čnega sistema s 
spremembo strukture stopenj DDV, so  še vedno relativno premalo izkoriš čeni. Javni 
dolg, izražen v odstotkih BDP, se je s 56,1 % v obdobju 2008–09 pove čal na 90,7 % v 
obdobju 2012–13. V programu je napovedano, da  se bo delež državnega dolga v 
obdobjih 2015–16 in 2016–17 pove čal na 100,8 %, nato pa se v obdobju 2017–18 
zmanjšal na 99,4 %.  
(11) Leta 2012 se je nadaljevalo tudi r azdolževanje gospodinjstev, vendar zadolženost 
gospodinjstev v Združenem kraljestv u, ki znaša 96 % BDP, še vedno mo čno presega 
povprečje v euroobmo čju in ravni razdolževanja po tem, ko si bo gospodarstvo 
opomoglo in se bodo posli na st anovanjskem trgu vrnili na obi čajnejšo raven, morda 
ne bo mogo če ohraniti. Zaradi pomanjkan ja stanovanjskih nepremi čnin njihove cene 
ostajajo visoke in nestanovitne. Zaradi  kombinacije visokih cen stanovanjskih 
nepremičnin in razširjene uporabe hipotekarni h posojil s spremenljivo obrestno mero 
so gospodinjstva še posebej izpostavlje na spremembam obrestnih mer in pove čanju 
stopnje brezposelnosti. Vlada izvaja ukrepe za reformo zakonodaje na podro čju 
prostorskega na črtovanja, vendar gradnja stanovanj ostaja na nizki ravni, sistem 
načrtovanja, vklju čno z omejitvami v zvezi z zelenim i površinami, pa še naprej 
pomembno ovira ponudbo st anovanjskih nepremi čnin. Vladni posegi, ki bolj kot 
ponudbo spodbujajo povpraševanje po stanovanjskih nepremi čninah, vklju čno z 
nedavno napovedanim programom „Help to Buy“ ( Pomoč pri nakupu ), bi lahko to 
stanje še poslabšali zaradi vi šjih cen stanovanjskih nepremi čnin in večje zadolženosti 
gospodinjstev. Sistem obdav čitve nepremi čnin v Združenem kraljestvu je kombinacija 
regresivnega periodi čnega davka (Council Tax) in pr ogresivnega davka na promet z 
nepremičninami (Stamp Duty Land Tax). Zaradi kombinacije visokih cen 
stanovanjskih nepremi čnin, velike obremenjenosti prora čunov gospodinjstev in bolj 
odgovornih meril za odobritev posojil si številna gospodinjstva s srednjimi dohodki nakupa stanovanja še napr ej ne bodo mogla privoš čiti. S tega vidika bi lahko 
poskrbeli, da bi zasebni najem postal privla čnejša in vzdržnejša alternativa lastništvu 
stanovanj. 
(12) Združeno kraljestvo se soo ča tako z brezposelnostjo kot tudi s podzaposlenostjo, zlasti 
med mladimi. Na za četku leta 2013 je bila stopnja br ezposelnosti 7,8 %, na skoraj 
SL 5   SL enaki ravni pa naj bi ostala tudi v letih 2013 in 2014. Veliko višja je raven 
brezposelnosti mladih, ki znaša 20,7 % in se vztrajno pove čuje že od leta 2007, ko je 
znašala 14,3 %. Delež mladih, ki niso zaposleni  in se ne šolajo a li usposabljajo, je 14,0 
%. V nasprotju s po časno rastjo BDP se je zaposlovanje v zasebnem sektorju lani 
močno povečalo, stopnji rasti pr oduktivnosti in pla č pa sta bili nizki. Združeno 
kraljestvo ima tudi presežek nizkokvalific iranih delavcev, po katerih povpraševanje 
upada, obenem pa tudi pomanjkanje delavcev s poklicnimi in tehni čnimi veščinami in 
znanjem na visoki ravni, kar je ed en od vzrokov za slabšo zunanjo konkuren čnost. 
Kljub temu, da je bil v zadnjih letih dosežen dolo čen napredek, znaten delež mladih 
nima znanja, veš čin in kvalifikacij, ki jih pot rebujejo, da bi bili konkuren čni na trgu 
dela. Stopnja brezposelnosti med nizkokvalific iranimi delavci, starimi od 15 do 25 let, 
je 37,2 %, kar je ob čutno več od povpre čja EU. Sedanja politika izobraževanja in 
usposabljanja se preve č osredoto ča na osnovne veš čine in znanja ter kvalifikacije 
2. stopnje, čeprav gospodarstvo vedno bolj zahteva  višje stopnje kvalifikacij. Kljub 
prizadevanjem za pove čanje kakovosti programov vajeništva, bodo treba ta 
prizadevanja še okrepiti. Zlasti je sistem kvalifikacij še vedno zelo zapleten, kar lahko negativno vpliva na vklju čevanje podjetij v programe va jeništva. Združeno kraljestvo 
bi se problematike brezposelnosti mladih in lj udi, ki niso zaposleni in se ne šolajo ali 
usposabljajo, lahko lotilo tudi tako, da bi sedanji program „Youth Contract“ ( Pogodba 
za mlade ) nadgradilo z izvajanjem pr ograma „Youth Guarantee“ ( Jamstvo za mlade ). 
(13) V Združenem kraljestvu stalen proble m predstavljajo šibke spodbude za delo. Organi 
nameravajo izboljšati stanje z uvedbo „univerzalnega kred ita“, ki bo posameznikom 
omogočil, da bodo po zaposlitvi obdržali ve čji delež prejetih socialnih nadomestil. 
Čeprav bi univerzalni kredit lahko pozitivno vp lival na zaposlovanje, je to v veliki 
meri odvisno od u činkovitega izvajanja in  podpornih storitev, vklju čno z interakcijo z 
drugimi nadomestili. Obenem se bodo do le ta 2016 številna nadomestila za delovno 
sposobne in dav č
ne olajšave pove čevali za 1 % na leto, kar je manj od napovedane 
stopnje inflacije. Aprila 2013 je bila uvede na tudi vrsta drugih reform na podro čju 
nadomestil za socialno varnost. Obstaja tveganje za pove čanje revščine, vklju čno z 
revščino med otroci, v go spodinjstvih, katerih člani ne najdejo zaposlitve. V nasprotju 
s tem pa so bili obseg, stopnja in dvig tako splošnih prejemkov kot prejemkov glede na premoženjsko stanje iz zmanjš anja v veliki meri izvzeti.  Prvi izsledki delovnega 
programa nakazujejo, da obstaja še veli ko prostora za izboljšave tako z vidika 
njegovega izvajanja kot tudi rezu ltatov. Združeno kraljestvo se soo ča tudi z zahtevami 
po pove čanju stopnje delovno aktivnih star šev in izboljšanju dostopa do 
visokokakovostnega in cenovno ugodnega otrošk ega varstva. V Združenem kraljestvu 
17,3 % otrok živi v gospodinjstvih, kjer starši  nimajo zaposlitve, kar je drugi najve čji 
delež v EU. Stroški otroškega varstva v Združenem kraljestvu so trenutno med najvišjimi v EU, kar povzro ča težave zlasti staršem samohranilcem in tistim, katerih 
dohodki predstavljajo drugi vir dohodka v gospodinjstvu. V letu 2010 so bili v 
celodnevno varstvo otrok v uradnih ustanovah otroškega varstva vklju čeni le 4 % 
otrok, kar je bistveno manj od povpre čja EU, ki znaša 14 %.  
(14) Skupna zadolženost podjet ij v Združenem kraljestvu je  dokaj visoka, vendar imajo 
nekatera podjetja težave z dostopom do posojil,  poslovne naložbe pa ostajajo na zelo 
nizki ravni. Od leta 2007 so poslovne nalo žbe upadle bolj kot kda j koli prej, zaradi 
česar so se bruto investicije v osnovna sr edstva zmanjšale na 14,2 % BDP v letu 2012. 
To je tretji najmanjši delež v EU. Združeno kraljestvo ima tudi ni zko stopnjo izdatkov 
za raziskave in razvoj, ki so se z 1,17 % BDP v letu 2001 zmanjšali na 1,09 % v letu 2011. Poslovne naložbe so se po časi začele povečevati, saj so v letu 2012 narasle za 
4,9 %, vendar so še vedno na nizki ravni. Neto posojanje podjetni škemu sektorju je v 
SL 6   SL letu 2012 ostalo negativno. Medtem ko si ve lika podjetja z zdravimi bilancami stanja 
lahko izposojajo po zgodovinsko ni zkih obrestnih merah, pa imajo številna druga 
podjetja, zlasti MSP, težave z dostopom do posojil. Stanje še poslabšuje omejena 
konkurenca v ban čnem sektorju. Ustrezno izvajanje priporo čil odbora za finan čno 
politiko o preudarnem ocenjevanju zahtev glede kapitalske us treznosti bank in o 
odpravljanju ugotovljenih kapitalskih prim anjkljajev brez negativnega vpliva na 
zagotavljanje posojil gospoda rstvu bi okrepilo finan čno stabilnost ban čnega sistema v 
Združenem kraljestvu. 
(15) Združeno kraljestvo se soo ča tudi z izzivom obnove in na dgradnje svoje energetske in 
prometne infrastrukture. Do leta 2020 pot rebuje velike naložbe v nove zmogljivosti za 
proizvodnjo elektri čne energije, da bo nadomestilo  stare elektrarne, ki bodo 
zaustavljene, ter izpolnilo zahteve glede obnovljiv ih virov energije in  strožje standarde 
glede zmanjšanja emisij ogljika. S 3,8-odstotnim deležem energije iz obnovljivih virov v končni porabi energije se uvrš ča na 25. mesto med 27 državami članicami 
(povprečje EU je 13,0 %). Za spodbuj anje zadostnih in pravo časnih naložb bo treba 
zagotoviti ureditveno varnost. Pomanjka nje zmogljivosti in kakovosti prometnih 
omrežij Združenega kraljestva predstavlja strukturni problem za  gospodarstvo, zlasti 
za proizvajalce, distributerje in izvoznike blaga. Trenutno obstaja znatno neskladje 
med zagotovljenimi namenskimi sredstvi, tako iz javnih kot zasebnih virov, in 
potrebami po naložbah v promet, ki ga vlada skuša odpraviti s prednostnim usmerjanjem javnih sredstev v infrastrukt uro in privabljanjem  dodatnih zasebnih 
naložb. V Združenem kraljestvu ostajajo vi soki tudi stroški na enoto gradnje in 
vzdrževanja prometne infrastrukture. 
(16) V okviru evropskega se mestra je Komisija izvedl a obsežno analizo ekonomske 
politike Združenega kraljest va. Ocenila je konvergen čni program in nacionalni 
reformni program ter predstavila poglobljen pregled. Glede na to, da je treba okrepiti 
splošno gospodarsko upravljanj e Evropske unije z vklju čitvijo prispevka na ravni EU 
v prihodnje nacionalne odlo čitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh 
programov za vzdržno fiskalno in so cialno-ekonomsko politiko v Združenem 
kraljestvu, ampak tudi spoštovanje pr avil in smernic EU. Njena priporo čila v okviru 
evropskega semestra so izražena v priporo čilih iz točk 1 do 6 spodaj. 
(17) Svet je ob upoštevanju te ocene preu čil konvergen čni program Združenega kraljestva, 
njegovo mnenje
10 pa je izraženo zlasti v priporo čilu iz točke 1 spodaj. 
(18) Svet je ob upoštevanju p oglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene 
preučil nacionalni reformni program Zdru ženega kraljestva in njegov konvergen čni 
program. Njegova priporo čila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so 
izražena v priporo čilih v točkah 2, 3, 5 in 6 spodaj – 
PRIPORO ČA, naj Združeno kraljestvo v obdobju 2013–2014 izvede naslednje ukrepe: 
1. Izvaja naj okrepljeno prora čunsko strategijo, podprto z dovolj natan čno 
opredeljenimi ukrepi, za obdobje 2013–14 in  pozneje. Do obdobja 2014/15 naj na 
vzdržen na čin odpravi čezmerni primanjkljaj ter doseže fiskalni napor, dolo čen v 
priporočilih Sveta v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, in 
zagotovi vzdržno zmanjševanje visokega deleža javnega dolga. Za trajno odpravo 
proračunskih neravnotežij je potrebno ve rodostojno izvajanje ambicioznih 
strukturnih reform, s katerimi bi se pove čala zmožnost prilagajanja in okrepil 
potencial za rast. Prizadeva naj si za di ferencirano in rasti prijazno restriktivno 
                                                 
10 V skladu s členom 9(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97. 
SL 7   SL fiskalno politiko, vklju čno s prioritizacijo pravo časnih izdatkov za investicije z 
visokimi gospodarskimi donosi ter uravnot eženim pristopom k ustrezni sestavi 
ukrepov za konsolidacijo in spodbuj anjem srednje- in dolgoro čne vzdržnosti javnih 
financ. Za pove čanje prihodkov naj bolj u činkovito izkoristi splošno stopnjo DDV.  
2. Sprejme naj nadaljnje ukrepe za pove čanje ponudbe stanovanjskih nepremi čnin, tudi 
z nadaljnjo liberalizacijo zakonodaje na podro čju prostorskega na črtovanja in 
učinkovitim delovanjem sistema na črtovanja. Zagotovi naj, da  stanovanjska politika, 
vključno s programom Help to Buy, ne bo spodbujala čezmernega izdajanja 
hipotekarnih posojil in povzro čala rasti cen stanovanjskih nepremi čnin. Prizadeva naj 
si za reforme na podro čju davka na zemljiš če in premoženje, da bi se zmanjšala 
izkrivljenja in spodbujala pravo časna gradnja stanovanj. Sprejme naj ukrepe za 
izboljšanje pravnega okvira trga naje mnih stanovanj, zlasti z zagotovitvijo 
privlačnejših najemnih pogojev tako za najemnike kot za najemodajalce. 
3. Okrepi naj ukrepe za odpravljanje brezposel nosti mladih tako, da na primer sedanji 
program Youth Contract nadgradi s programom Youth Guarantee. Pove ča naj 
kakovost in trajanje vajeni štev, poenostavi sistem kvalifikacij in okrepi vklju čenost 
delodajalcev, zlasti pri zagotavljanju tehni čnih veščin in znanj na napredni in srednji 
ravni. Z u činkovitim izvajanjem programa prip ravništev naj zmanjša število 
mladostnikov, starih od 18 do 24 let, ki imajo zelo slabe osnovne veš čine in znanja. 
4. Okrepi naj prizadevanja za podporo gospodi njstvom z nizkimi prihodki in zmanjša 
revščino med otroci tako, da zagotovi, da bodo univerzalni kredit in druge reforme na 
področju socialne varnosti prinesle pošten sistem dav čnih olajšav in nadomestil z 
uspešnejšimi spodbudami za delo in podpornimi storitvami. Pospeši naj izvajanje načrtovanih ukrepov za zmanjšanje stroškov  otroškega varstva ter izboljšanje 
njegove kakovosti in dostopnosti. 
5. Sprejme naj nadaljnje ukrepe za izboljšan je dostopa podjetni škega sektorja do 
bančnega in neban č
nega financiranja ter hkrati  zagotovi, da se bodo ukrepi 
osredotočali predvsem na podjetja, ki uspešn o poslujejo, zlasti MSP. Zmanjša naj 
ovire za vstop na trg v ban čnem sektorju, zniža strošk e za zamenjavo ponudnika ter 
olajša ustanavljanje novih konkuren čnih bank z odprodajo ban čnih sredstev. 
Učinkovito naj izvaja priporo čila odbora za finan čno politiko o preudarnem 
ocenjevanju zahtev glede kapitalske ustr eznosti bank in o odpravljanju ugotovljenih 
kapitalskih primanjkljajev. 
6. Sprejme naj ukrepe za pravo časno pove čanje naložb v mrežno infrastrukturo, zlasti s 
spodbujanjem u činkovitejšega in strožjega na črtovanja ter odlo čanja. Zagotovi naj 
stabilen regulativni ovir za naložbe v nove zmogljivosti za proizvodnjo energije, 
zlasti iz obnovljivih virov. Izboljša naj zmogljivost in kakovost prometnih omrežij tako, da zagotovi ve čjo predvidljivost in  gotovost v zvezi z na črtovanjem in 
financiranjem ter pritegne sredstva iz kar naju činkovitejše kombinacije javnih in 
zasebnih kapitalskih virov. 
V Bruslju, 
 Za Svet 
 Predsednik