SKUPNO POROČILO EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

Posebno upravno območje Hongkong: letno poročilo za leto 2018

Povzetek

Evropska unija (v nadaljnjem besedilu: EU) in njene države članice od izročitve Hongkonga Ljudski republiki Kitajski (v nadaljnjem besedilu: LRK) leta 1997 pozorno spremljajo politični in gospodarski razvoj na Posebnem upravnem območju Ljudske republike Kitajske Hongkong (v nadaljnjem besedilu: Posebno upravno območje Hongkong) v skladu z načelom „ena država, dva sistema“. Skladno z zavezo Evropskemu parlamentu iz leta 1997 se izdaja letno poročilo o napredku v Hongkongu. To je enaindvajseto poročilo, v njem pa je zajeto dogajanje v letu 2018. EU upošteva politiko „ene Kitajske“ ter podpira načelo „ena država, dva sistema“ in njegovo izvajanje.

Leto 2018 je bilo za Hongkong znova polno izzivov. V treh primerih se je morala zaradi političnih dogodkov odzvati uradna govornica visoke predstavnice in podpredsednice Komisije, in sicer: v zvezi z omejitvami pasivne volilne pravice, prepovedjo politične stranke in politično motivirano zavrnitvijo podaljšanja delovnega vizuma tujemu novinarju.

Večina vidikov načela „ena država, dva sistema“ še naprej uspešno deluje. Vendar pa se je v zadnjem letu povečala zaskrbljenost glede spodkopavanja tega načela, ki je temelj gospodarskega uspeha Hongkonga. Kaže se jasen negativen trend spodkopavanja državljanskih in političnih pravic. To vzbuja upravičene pomisleke o tem, ali bo Hongkong dolgoročno obdržal visoko stopnjo avtonomije in privlačnosti kot mednarodno poslovno središče. Poslovna skupnost te dogodke spremlja in v letu 2018 je več gospodarskih zbornic javno izrazilo svoje pomisleke.

Svoboda govora in svoboda obveščanja se v Hongkongu na splošno spoštujeta. Vendar se svoboda izražanja sooča z večjimi izzivi kot kdaj koli doslej, zlasti glede občutljivih političnih tem.

Tudi nenavadno veliko število vprašanj in priporočil, naslovljenih na Hongkong med splošnim rednim pregledom Kitajske, ki so ga novembra 2018 izvedli Združeni narodi, odraža zaskrbljenost mednarodne skupnosti glede poslabšanja državljanskih in političnih pravic v Hongkongu v zadnjih letih. Priporočila glede nadaljnjih ukrepov, oblikovana v okviru splošnega rednega pregleda, so se nanašala tudi na izboljšanje varstva drugih človekovih pravic, kot so pravice delavcev migrantov, otrok in oseb LGBTI.

Kljub več politično občutljivim primerom je načelo pravne države na splošno prevladovalo, pravosodje pa je še naprej izkazovalo svojo neodvisnost in dosledno upoštevanje dolžnega pravnega postopanja.

Pravna država, pregleden regulativni okvir, zelo nizke stopnje korupcije in kriminala ter učinkovita javna uprava in neodvisno pravosodje so prispevali k ohranjanju in spodbujanju ugodnih razmer za naložbe, ki so temelj uspeha Hongkonga. Hongkong ostaja konkurenčno mednarodno poslovno in finančno središče, glavno svetovno vozlišče za poslovanje s celinsko Kitajsko ter pomembno vozlišče za območje Azije in Pacifika. V Hongkongu je zdaj več kot 2 200 družb EU, približno polovica od teh uporablja Hongkong kot regionalni sedež ali regionalno pisarno.

Leta 2018 sta bila odprta dva večja infrastrukturna projekta, ki povezujeta Hongkong s celino: visoko-hitrostna železniška povezava, ki povezuje Hongkong s celinskim železniškim omrežjem, ki po dolžini obsega 25 000 km, ter most Hongkong-Zhuhai-Macao. Z železniško povezavo in mostom se je izboljšala povezanost mest na širšem zalivskem območju, kar bo prispevalo k večji povezanosti s celino, to pa bo prineslo nove priložnosti in nove izzive.

EU spodbuja Posebno upravno območje Hongkong in organe centralne ravni države k ponovnim prizadevanjem za volilne reforme, kot je določeno v temeljnem zakonu, ter k sklenitvi sporazuma o demokratičnem, poštenem, odprtem in preglednem volilnem sistemu, vendar pa je videti, da je ta postopek za nedoločen čas obstal. Splošna volilna pravica bi vladi zagotovila večjo podporo javnosti ter legitimnost pri doseganju gospodarskih ciljev Hongkonga in reševanju njegovih socialno-ekonomskih izzivov.

Politično dogajanje

Leto 2018 je bilo na političnem področju zelo pestro. Hongkong se je spoprijemal z novimi izzivi na področju temeljnih pravic in svoboščin, kot so pasivna volilna pravica ter svoboda izražanja ali združevanja. Uradna govornica je v manj kot letu dni podala tri izjave , kar se doslej še ni zgodilo.

Prostor politične opozicije v Hongkongu se oži. Več kandidatom opozicije, vključno z Agnes Chow in nekdanjim zakonodajalcem Lau Siu-Lai, je bilo zaradi njihove politične pripadnosti ali stališč prepovedano kandidirati na nadomestnih volitvah v zakonodajni svet. Navedene odločitve je sprejel predsednik volilne komisije, ki ga je imenovala volilna komisija, vlada pa jih je nato potrdila. Pravna skupnost v Hongkongu je izpodbijala njihovo zakonitost in ustavnost. Decembra je bilo sedanjemu članu zakonodajnega sveta Eddieju Chuju zaradi njegovih političnih stališč prepovedano kandidirati na volitvah predstavnikov podeželskih območij.

Zavrnjeni kandidati lahko vložijo volilno pobudo in zahtevajo sodno presojo, vendar lahko postopek traja več let in ne zagotavlja učinkovitega pravnega sredstva. Pasivna volilna pravica brez nerazumnih omejitev je zagotovljena v hongkonški listini o temeljnih pravicah ter Mednarodnem paktu o državljanskih in političnih pravicah, ki ga je Hongkong ratificiral. EU poziva Posebno upravno območje Hongkong, naj te pravice upošteva.

V zadnjih nekaj letih je v Hongkongu vzniknilo lokalno gibanje, ki se zavzema za samoodločbo ali celo neodvisnost. Čeprav imajo zahteve o neodvisnosti v družbi zelo omejeno podporo, v mednarodni skupnosti pa je sploh nimajo, se ob njih zastavljajo vprašanja o meji med zakonito svobodo izražanja in uporniškim ščuvanjem. To je treba še pravno razjasniti. V zadnjem letu je vlada Posebnega upravnega območja Hongkong s podporo centralne vlade sprejela novo politiko ničelne tolerance do vsake omembe „samoodločbe“ ali „neodvisnosti“ iz razlogov nacionalne varnosti in nasprotovanja temeljnemu zakonu.

Minister za varnost je 24. septembra prepovedal delovanje ali nadaljnje delovanje hongkonške nacionalne stranke. Hongkonška nacionalna stranka se je z mirnimi sredstvi zavzemala za neodvisnost Hongkonga, na primer z razdeljevanjem letakov, organizacijo javnih razprav in tihimi sedečimi protesti. Imela je zelo malo članov. To je prvi primer prepovedi politične stranke v Hongkongu. Hongkonška pravna skupnost je odločitev izpodbijala iz razlogov pomanjkanja pravne podlage, nesorazmernosti in neskladnosti z mednarodno sodno prakso v takih zadevah. Odločitev bo najverjetneje imela širši zastraševalni učinek na svobodo izražanja in združevanja ter politične dejavnosti.