Komisija je leta 2014 prejela trinajst novih vlog. Šest vlog, ki so bile prejete pred junijem 2014, ko je začela veljati spremenjena uredba o Solidarnostnem skladu, je bilo ocenjenih v skladu s predhodno uredbo. Vloge, prejete od junija 2014 naprej, so bile ocenjene v skladu z določili spremenjene uredbe. Najpomembnejši podatki o teh novih vlogah so povzeti v nadaljevanju.

V prilogah 1 do 4 so zajeti uporabljeni pragi za pomoč iz Sklada v letu 2014, povzetek prejetih vlog in celoten seznam vlog, ki so bile obravnavane od leta 2002.

Skupno je bilo mogoče izplačati pomoč v višini 400,806 milijona EUR, in sicer za poplave v Nemčiji, Avstriji in na Češkem v letu 2013, sušo in požare v Romuniji ter poplave na Hrvaškem v letu 2012.

Komisija je sedem vlog sprejela in dve zavrnila, ocene štirih vlog pa so lahko bile zaključene šele letos.

Komisija je v letu 2014 prejela trinajst novih vlog za pomoč iz Solidarnostnega sklada, kar po številu vlog pomeni nadpovprečno leto. Natančneje so bile te vloge povezane z nevihtnimi poplavami na Sardiniji v Italiji, ciklonom Bejisa v Franciji, potresom na Kefaloniji v Grčiji, ledeno ujmo v Sloveniji, ledeno ujmo in poplavami ter spomladanskimi poplavami na Hrvaškem, hudimi zimskimi razmerami v Romuniji, poplavami v Srbiji, spomladanskimi in poletnimi poplavami v Romuniji, spomladanskimi in poletnimi poplavami v Bolgariji ter jesenskimi poplavami v Italiji.

Uredba Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: uredba o Solidarnostnem skladu) določa, da se Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o dejavnostih Sklada v preteklem letu. V tem poročilu so predstavljene dejavnosti Solidarnostnega sklada Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Solidarnostni sklad ali Sklad) v letu 2014, ki zajemajo obravnavo novih vlog ter oceno poročil o izvajanju, da se lahko pripravijo za zaključitev. Poročilo prav tako obravnava uredbo o spremembi uredbe o Solidarnostnem skladu, ki je bila sprejeta junija 2014 .

18. in 19. novembra 2013 je izredno močno deževje prizadelo večje dele Sardinije. Zaradi velikih količin dežja v kratkem časovnem obdobju so številne reke prestopile bregove ter povzročile poplave in zemeljske plazove. Ujma je povzročila veliko škodo na stanovanjskih objektih, podjetjem in kmetijstvu, prekinila glavne in lokalne prometne povezave ter prizadela osnovna omrežja javne infrastrukture. Italija je poročala o 16 smrtnih žrtvah, več kot 1 700 razseljenih osebah in eni pogrešani osebi. Aktivirana je bila storitev za ukrepanje v izrednih razmerah Copernicus.

Komisija je 24. januarja 2014, torej v okviru desettedenskega roka, prejela vlogo za finančni prispevek iz Solidarnostnega sklada. Italijanski organi so skupno neposredno škodo ocenili na 652,419 milijona EUR. Ta znesek predstavlja 17,4 % praga za uporabo pomoči iz Solidarnostnega sklada v primeru večje nesreče, ki je za Italijo leta 2014 znašal 3,752 milijarde EUR (tj. 3 milijarde EUR v cenah iz leta 2002). Italija je predložila podrobno razčlenitev škode, pri čemer je največji delež predstavljala škoda na cestni in prometni infrastrukturi (156,522 milijona EUR), vodni infrastrukturi in vodovodnih omrežjih (224,621 milijona EUR) in javnih objektih (40,567 milijona EUR). Skupna zasebna škoda je znašala 38,328 milijona EUR.

Ker je bila skupna škoda manjša od ustreznega praga, nesreče ni bilo mogoče opredeliti kot „večje naravne nesreče“, bilo pa jo je mogoče opredeliti kot neobičajno regionalno nesrečo, zato je Komisija 27. avgusta 2014 sprejela vlogo. Dolgotrajna pogajanja s Svetom in Evropskim parlamentom o ustrezni spremembi proračuna so bila zaključena 17. decembra 2014, zato je bilo treba odobrena proračunska sredstva v višini 16 310 467 EUR prenesti v leto 2015 (glej poglavje 3). Prispevek iz Solidarnostnega sklada je bil izplačan 7. aprila 2015.

FRANCIJA – ciklon Bejisa (Reunion)

Začetek januarja 2014 je otok Reunion prizadel tropski ciklon „Bejisa“, ki je povzročil škodo na osnovni infrastrukturi in v različnih gospodarskih sektorjih.

Francija je vlogo za finančni prispevek iz Solidarnostnega sklada predložila 11. marca 2014, torej v roku 10 tednov od nastanka prve škode, ki je bila zabeležena 2. januarja 2014.

Francoski organi so skupno neposredno škodo ocenili na 114,800 milijona EUR. Ta znesek predstavlja 3,1 % praga za uporabo pomoči iz Solidarnostnega sklada v primeru večje nesreče, ki je za Francijo leta 2014 znašal 3,752 milijarde EUR (tj. 3 milijarde EUR v cenah iz leta 2002). Največji delež škode je predstavljala škoda v kmetijskem sektorju (49 milijonov EUR) in zasebnih gospodinjstvih (35 milijonov EUR) ter javna škoda (19 milijonov EUR). Ker skupna neposredna škoda ni presegala praga za uporabo Solidarnostnega sklada v primeru večje nesreče, je bila vloga proučena na podlagi meril za „neobičajne regionalne nesreče“, kakor so opredeljena v uredbi o Solidarnostnem skladu, ki določa pogoje uporabe Solidarnostnega sklada „v izjemnih okoliščinah“. Vendar po oceni Komisije vloga Francije ni izpolnjevala meril za neobičajno regionalno nesrečo, kakor so določena v uredbi o Solidarnostnem skladu, saj ni vsebovala nobenih dokazil o resnem in trajnem vplivu na pogoje za življenje in gospodarsko stabilnost prizadete regije. Zato se je Komisija 27. avgusta 2014 odločila, da vlogo zavrne, saj nesreče ni bilo mogoče obravnavati kot neobičajne v smislu uredbe o Solidarnostnem skladu. Francoski organi so bili o tem ustrezno obveščeni.

GRČIJA – potresi na Kefaloniji

Otok Kefalonijo je 26. januarja 2014 prizadel močan potres z magnitudo 5,8 po Richterjevi lestvici z žariščem 6,7 km severovzhodno od mesta Argostoli, ki ga je bilo mogoče čutiti tudi na sosednjem območju Jonskih otokov ter po vsej Grčiji. Potresu je sledilo na desetine hudih popotresnih sunkov. Potres je imel resne posledice za družbeno in gospodarsko strukturo prizadetega območja, še posebej na Kefaloniji, kot tudi za okolje in infrastrukturo.

Komisija je vlogo Grčije prejela 28. marca 2014, torej v roku 10 tednov od nastanka prve škode, ki je bila zabeležena 26. januarja 2014.

Grški organi so skupno neposredno škodo ocenili na 147,333 milijona EUR. Ta znesek predstavlja 12,61 % praga za uporabo pomoči iz Solidarnostnega sklada v primeru večje nesreče, ki je za Grčijo leta 2014 znašal 1,168 milijarde EUR (tj. 0,6 % BND po podatkih iz leta 2012). Največji delež ocenjenega zneska se je nanašal na škodo na cestnem omrežju in je znašal 50 milijonov EUR.

Grški organi so vlogo posredovali na podlagi meril za „neobičajne regionalne nesreče“, kakor so opredeljena v uredbi o Solidarnostnem skladu, ki določa pogoje uporabe Solidarnostnega sklada „v izjemnih okoliščinah“. Komisija je 27. avgusta 2014 zaključila, da je nesrečo mogoče opredeliti kot neobičajno regionalno nesrečo ter predlagala uporabo Solidarnostnega sklada. Finančni prispevek iz Solidarnostnega sklada v višini 3 683 320 EUR je bil izplačan 8. aprila 2015.

SLOVENIJA – ledena ujma

Konec januarja 2014 so zimski viharji, ki so bili med najhujšimi v zadnjih desetletjih, zajeli nekatere dele Evrope, pri čemer so prizadeli med drugim tudi Slovenijo, Hrvaško, Srbijo, Romunijo in Bolgarijo. V primeru Slovenije je ledeni dež poškodoval skoraj polovico gozdov te alpske države, vsako četrto gospodinjstvo pa je ostalo tudi brez elektrike, saj so hude snežne padavine rušile električne vode in drevesa. Kmalu po ledeni ujmi so se nekateri deli Slovenije spopadali z naraščajočimi poplavnimi vodami.

Komisija je vlogo Slovenije prejela 4. aprila 2014, v roku 10 tednov od nastanka prve škode, ki je bila zabeležena 30. januarja 2014.

Slovenski organi so skupno neposredno škodo ledene ujme ocenili na 428,734 milijona EUR. Ta znesek predstavlja 1,23 % BND Slovenije in tako precej presega prag za uporabo Solidarnostnega sklada, ki je za Slovenijo leta 2014 znašal 209,587 milijona EUR (tj. 0,6 % BND po podatkih iz leta 2012). Ujma je izpolnjevala merila za „večjo naravno nesrečo“, zato je Komisija 27. avgusta 2014 vlogo Slovenije sprejela. Finančni prispevek iz Solidarnostnega sklada v višini 18 388 478 EUR je bil izplačan 8. aprila 2015.

HRVAŠKA – žled in poplave

Isti vremenski pojav, zaradi katerega je Slovenija zaprosila za pomoč iz Solidarnostnega sklada, je začetek februarja 2014 prizadel tudi Hrvaško. Zlasti so bile prizadete severozahodne regije in del severnega Jadrana. Poleg tega sta od 12. februarja naprej taleči se led in sneg povzročila poplave, ki so dodatno poškodovale pomembna omrežja osnovne javne infrastrukture kot tudi zasebno in javno lastnino.

Hrvaška se je posledično odločila, da bo predložila vlogo za finančni prispevek iz Solidarnostnega sklada. Komisija je vlogo z dokumentacijo prejela 9. aprila 2014, torej v roku 10 tednov od nastanka prve škode, ki je bila zabeležena 31. januarja 2014.

Hrvaški organi so skupno neposredno škodo nesreče ocenili na 291,905 milijona EUR. Ta znesek predstavlja 0,69 % BND Hrvaške in tako presega prag za uporabo Solidarnostnega sklada v primeru „večje nesreče“, ki je za Hrvaško leta 2014 znašal 254,229 milijona EUR (tj. 0,6 % BND po podatkih iz leta 2012). Ker je ocenjena skupna neposredna škoda presegala ustrezen prag, jo je bilo mogoče opredeliti kot „večjo naravno nesrečo“, zato je Komisija 27. avgusta 2014 vlogo Hrvaške sprejela. Finančni prispevek iz Solidarnostnega sklada v višini 8 616 263 EUR je bil izplačan 8. aprila 2015.