SL    SL SL 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 3.12.2008 
SEC(2008) 2886 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
Priloga k 
 
SPOROČILU KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU 
EKONOMSKO-SOCIALNEMU OD BORU IN ODBORU REGIJ 
 
RAZVOJ STRATEGIJE EU  ZA INVAZIVNE VRSTE 
 
{COM(2008) 789 kon č.} 
{SEC(2008) 2887}  
 
  
POVZETEK OCENE U ČINKA 
SL 2   SL POVZETEK OCENE U ČINKA  
I. Značilnosti problema in opredelitev cilja pobude 
„Tuje vrste“ so vrste, naseljene zunaj nj ihovih naravnih preteklih ali sedanjih obmo čij 
razširjenosti, ki uspejo preživeti in se razmnoževa ti. „Invazivne tuje vrste“ so tuje vrste, ki s 
svojo naselitvijo in/ali razširjanj em ogrožajo biotsko raznovrstnost1. Ocena ekosistemov v 
novem tiso čletju je pokazala, da invazivne tuje vrste vplivajo na vse ekosisteme2. Problem 
bioloških vdorov hitro naraš ča zaradi porasta trgovskih dejavnosti. Invazivne vrste3 negativno 
vplivajo na biotsko raznovrstnost, na primer tako, da tekmujejo z drugimi organizmi in 
spreminjajo strukturo habitatov, so strupene , so gostitelji za zaje davce ali prenašalci 
patogenov, se križajo s sorodnimi  vrstami ali sortami, so pl enilci domorodnih organizmov, 
spreminjajo lokalno prehransko mrežo (na primer invazivne rastline, ki spreminjajo razpoložljivost hranil), motijo opraševanje, povzro čajo izumiranje domorodnih vrst, posegajo 
v ekosisteme s spreminjanjem kroženja energije in hranil ter so fizi čni dejavniki v habitatih in 
ekosistemih. Invazivne vrste lahko povzro čijo zamašitev vodnih poti, škodo v gozdovih, na 
pridelkih in stavbah ter na urbanih obmo čjih. Zaradi prepre čevanja, nadzora in/ali 
izkoreninjanja invazivnih vrst ter z njimi povezane okoljske in gospodarske škode nastajajo znatni stroški. Stro ški nadzora, ki so  sicer nižji od stroškov zara di stalne škode, ki jo povzro ča 
invazivna vrsta, so pogosto vi soki. Te stroške bi bilo mogo če preprečiti ali zmanjšati z 
odločitvami, da se prepre či in ustavi vnašanje na za četni stopnji. 
   
0500 1000  1500  2000  2500  3000  
1500  1600  1700 1800 1900 2000  
Datum vnosaŠt. vrst  Vrste, tuje za Evropo
Alien in Europe  Tuje vrste  evropskega izvora  
 
VIR: Projekt DAISIE (glej Prilogo B)  
                                                 
1 Vodilna na čela iz Konvencije o biološki raznovrstnosti (Sklep Konvencije o biološki raznovrstnosti 
COP VI/23). 
2 Glej prilogo: slika 1 – vpliv glavnih dejavnikov na biotsko raznovrstnost/ekosisteme iz Ocene 
ekosistemov v novem tiso čletju (MA, 2005). 
3 Izraz „invazivne vrste“, ki se uporablja v tem dokumentu, zajema pojma „invazivne tuje vrste“ iz 
Konvencije o biološki raznovrstnosti in „invazivne tujerodne vrste“. Invazivne vrste so na splošno 
opredeljene kot vrste, ki s svojo prisotnostjo in/ali širjenjem ogrožajo biološko raznovrstnost ali imajo 
druge nepredvidene posledice. 
SL 3   SL Večja mobilnost Evropejcev ter ljudi in dobrin na splošno im a veliko prednosti, vendar se s 
tem pove čujejo tudi priložnosti za namerno vnašanje mo čno invazivnih vrst in nenamerno 
vnašanje „slepih potnikov“ ali onesnaževalnih or ganizmov prek trgovine ali po drugih poteh. 
Invazivne vrste ne poznajo n acionalnih meja. Zaradi pri čakovanega eksponentnega naraš čanja 
invazivnih vrst v prihodnosti (glej zgornji grafikon) bodo nji hov vpliv in z njimi povezani 
stroški še naprej naraš čali. To je skupna  težava vseh držav članic, Evrope in vsega sveta. Zato 
je nujno, da se s to globalno grožnjo spoprimemo tudi na evropski ravni. 
Na nekaterih podro čjih je že uveljavljena dob ra praksa glede politik  in zakonodaje v zvezi z 
invazivnimi vrstami, vendar ostaja raztresena. Obstoje či razdrobljeni ukrepi bodo le težko 
bistveno vplivali na zmanjševan je tveganj, ki jih invazivne vrste pomenijo za evropsko naravo 
in ekosisteme. Trenutno ni nobenih mehanizm ov, ki bi spodbujali usklajevanje ali osnovno 
skladnost pristopov med sosednjimi državami. Ker množica obstoje čih pravil v zakonodaji 
EU le delno pokriva razli čne vidike problema invazivnih vrst , je usklajeno izvajanje težavno. 
Skupnost se je zavezala, da bo znatno zmanjšala vpliv invazivnih vrst na biotsko 
raznovrstnost. To poro čilo o oceni u činka je prispevek k temu procesu, saj orisuje možnosti 
politik in ukrepov, ki jih je mogo če začeti izvajati takoj, ob hkratnem razvijanju „strategije 
EU za invazivne vrste“. Politike, ki se trenutno izvajajo, in pr avni okvir so opisani v poglavju 
1 poročila o oceni u činka, ki vsebuje tudi pregled uporabe svetovalnih dejavnosti in 
strokovnih mnenj pri pripravi sporo čila. V poglavju 2 je predstavlj en problem invazivnih vrst 
v Evropi in opisane so razli čne poti za njihov vnos. Navede ni so primeri njihovih u činkov na 
okolje in gospodarstvo ter pregled trenutno znan ih zadevnih stroškov, pojasnjeni pa so tudi 
razlogi za ukrepanje na ravni EU. V poglavju 3 so opisani cilji strate gije EU za invazivne 
vrste. 
II. Pregled razli čnih možnih pristopov za dosego ciljev 
V poglavju 4 so predstavljene štiri možnosti po litike za dosego ciljev in nekaj horizontalnih 
vprašanj, pomembnih za vse možne pristope. Te možnosti niso zaklju čene rešitve, ki bi 
medsebojno tekmovale in se izklju čevale. Ponujene so kot možnosti z razli čnimi stopnjami 
intenzivnosti in u činkovitosti. Ve čja intenzivnost zahteva tudi ve čja sredstva, zato je odvisna 
od pripravljenosti za investicije. Ukrepi, oprede ljeni v okviru možnosti B, niso samostojne 
rešitve. Obravnavati jih je treba kot kumulativne ukrepe , ki so del pristopa za krepitev 
trenutnih prizadevanj v zvezi z reševanjem problema invazivnih vrst in čim učinkovitejšo 
uporabo obstoje čih instrumentov in zakonodaje. Nekateri od teh ukrepov se lahko za čnejo 
izvajati takoj , medtem ko bi bilo za druge potrebnih nekaj let.  Predlagani ukrepi vklju čujejo 
dejavnosti prepre čevanja namernih in nenamernih  vnosov, zgodnje opozarjanje in obveš čanje, 
izkoreninjanje, obvladovanje in nadzor ustaljeni h invazivnih vrst. Opredeljene možnosti so:  
• Možnost A, brez ukrepanja : nadaljnje nespremenjeno izvajanje obstoje čih instrumentov. 
• Možnost B, čim učinkovitejša uporaba obstoje čih pristopov : najboljša možna uporaba 
obstoječe zakonodaje, razvijanje in uporaba prostovoljn ih pravil ravnanja, razvoj sistema 
zgodnjega opozarjanja in obveš čanja, vodenje evropskega popisa invazivnih vrst, 
ozaveščanje, izmenjava najboljših praks te r izvajanje nacionalnih ukrepov za 
izkoreninjanje in nadzor. 
• Možnost B+, prilagoditev obstoje če zakonodaje : ta možnost vklju čuje spreminjanje 
obstoječe zakonodaje, tako da bi se razširilo njeno podro čje uporabe in formalno zajeli 
problemi v zvezi z invazivnimi vrstami. 
SL 4   SL • Možnost C, celovit, namenski pravni instrument EU : ta možnost vklju čuje osnovna 
sredstva, opisana pri možnosti B, le da k temu dodaja hitro uvedbo nove zakonodaje, ki bi 
omogočila celovit pristop do invazivnih vrst. 
Preučuje se tudi vrsta horizontaln ih ukrepov, ki so skupni in pomembni za vse možnosti; ti 
zajemajo komunikacijo, izobraževanje in osveš čanje, razvijanje baze znanja in financiranje. 
V poglavju 5 so povzete možnosti ter sta podani skupna primerjava  in presoja. V poglavju 6 
so predstavljene sklepne ugotovitv e, v poglavju 7 pa vidiki spre mljanja in kazalniki za lažje 
ocenjevanje napredka pri pr ipravi celovite strategije EU za invazivne vrste.