ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
•Sorazmernost

•Izbira instrumenta

3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA

•Naknadne ocene/preverjanja primernosti obstoječe zakonodaje

•Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi

Ta predlog temelji na zahtevi Danske in zadeva le to državo članico.

•Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj

•Ocena učinka

Ta predlog se nanaša na dovoljenje posamezni državi članici na njeno zahtevo in ne zahteva ocene učinka.

Informacije, ki jih je predložila Danska, kažejo na to, da bo ukrep imel omejen učinek na davčne prihodke. Natančneje, v skladu z ocenami davčnih izdatkov zaradi ukrepa, ki so jih pripravili danski organi, se za naslednja leta pričakuje izguba v višini 15 milijonov DKK na leto.

Iz zgodovinskih razlogov veliko komercialnih pristanišč na Danskem plovilom zagotavlja električno energijo z obale. Danski organi so ugotovili, da je v zadnjih nekaj letih več pristanišč namestilo in načrtuje namestitev naprav za večja plovila, kot so trajekti, ki plujejo po rednih mednarodnih in nacionalnih linijah. To velja tudi za potniške ladje za križarjenje v mednarodnem prometu. Poleg tega so nekatera danska pristanišča na obali namestila mobilne elektrarne za tovorne ladje. Da bi se zagotovilo dovolj energije za trajekte in potniške ladje za križarjenje, bodo potrebni novi infrastrukturni objekti.

Danski organi ocenjujejo, da bo ukrep imel pozitiven učinek na doseganje njenih okoljskih ciljev in zlasti na izboljšanje kakovosti zraka v skladu z Direktivo 2008/50/ES o kakovosti zunanjega zraka in čistejšem zraku za Evropo. Zaradi uporabe električne energije z obale so se zmanjšale emisije žveplovega dioksida, dušikovih oksidov, delcev in ogljikovih oksidov. Celoten potencial ukrepa ni bil dosežen, saj je potrebna draga oprema tako na pomolih kot na ladjah.
o sklenitvi, v imenu Unije, Protokola, ki spreminja Sporazum o zračnem prometu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Združenimi državami Amerike na drugi strani

o sklenitvi, v imenu Unije, Protokola, ki spreminja Sporazum o zračnem prometu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Združenimi državami Amerike na drugi strani

Komisija je 3. maja 2010 sprejela in nato Svetu predložila predlog sklepa o sklenitvi Protokola o spremembi Sporazuma o zračnem prometu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Združenimi državami Amerike na drugi (COM(2010) 208 final).

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju naslednjega:

(1)V skladu s Sklepom 2010/465/EU je bil 24. junija 2010 s pridržkom poznejše sklenitve podpisan Protokol, ki spreminja Sporazum o zračnem prometu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Združenimi državami Amerike na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Protokol).

(2)Protokol so ratificirale vse države članice razen Republike Hrvaške. Republika Hrvaška bi morala pristopiti k Protokolu v skladu s členom 6(2) Akta o pristopu, priloženega Pogodbi o pristopu z dne 5. decembra 2011.

(3)Protokol bi bilo treba odobriti v imenu Unije.

(4)Členi 2, 3 in 4 Sklepa 2010/465/EU vsebujejo določbe o odločanju in zastopanju v različnih zadevah, določenih v Sporazumu, kakor je bil spremenjen s Protokolom. Glede na sodbo Sodišča z dne 28. aprila 2015 v zadevi C-28/12 bi bilo treba navedene določbe prenehati uporabljati. Ob upoštevanju Pogodb nove določbe o navedenih zadevah ter določbe o obveznostih držav članic glede obveščanja, kot so tiste iz člena 5 Sklepa 2010/465/EU, niso potrebne. Posledično bi se morali členi 2, 3, 4 in 5 Sklepa 2010/465/EU prenehati uporabljati na dan začetka veljavnosti tega sklepa –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Protokol, ki spreminja Sporazum o zračnem prometu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Združenimi državami Amerike na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Protokol) se odobri v imenu Unije.

Besedilo Protokola je priloženo Sklepu 2010/465/EU.

Člen 2

Predsednik Sveta imenuje osebo, pooblaščeno, da v imenu Unije izmenja diplomatske note iz člena 10 Protokola in s tem izrazi soglasje Unije, da jo Protokol zavezuje.

Člen 3

Členi 2, 3 4 in 5 Sklepa 2010/465/EU se prenehajo uporabljati na datum začetka veljavnosti tega sklepa.

Člen 4

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju,
•Izbira instrumenta

3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA

•Naknadne ocene/preverjanja primernosti obstoječe zakonodaje

4.PRORAČUNSKE POSLEDICE

5.DRUGI ELEMENTI

•Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga

Prilagoditev (a) – neuporaba na Islandiji in v Lihtenštajnu

Ker prenosni sistem Islandije ni povezan z drugimi prenosnimi sistemi, se Uredba Komisije (EU) 2015/1222 ne bi smela uporabljati za Islandijo.

Uredba Komisije (EU) 2015/1222 se ne bi smela uporabljati za Lihtenštajn, saj Lihtenštajn zaradi svoje majhnosti in omejenega števila odjemalcev električne energije nima lastnega prenosnega omrežja za električno energijo.

Prilagoditev (b) in uvodna izjava (6) – občutljive informacije o elektroenergetskem sistemu

Uredba Komisije (EU) 2015/1222 vsebuje določbe o obveznostih zagotavljanja informacij Evropskemu omrežju operaterjev prenosnih sistemov za električno energijo (ENTSO-E) in Agenciji za sodelovanje energetskih regulatorjev (ACER). Prilagoditev (b) omogoča, da si zadevni operaterji prenosnih sistemov in regulatorji izmenjujejo takšne informacije in jih varujejo.

Prilagoditev (c) in uvodna izjava (7) – sklicevanje na pravice norveškega operaterja prenosnega omrežja (TSO), imenovanega operaterja trga z električno energijo (NEMO) in nacionalnega regulativnega organa (NRO) do sodelovanja pri razvoju in odobritvi pogojev in metodologij

Prilagoditev in navedena uvodna izjava prilagajata ustrezne določbe člena 9 Uredbe Komisije (EU) 2015/1222 o pravicah zadevnih subjektov do sodelovanja pri razvoju in odobritvi pogojev in metodologij, da se vključi Norveška.
PRILOGA



Pogajalske smernice za sklenitev sporazuma o ribolovu z Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska ter Kraljevino Norveško

I.Splošni okvir IN NAMEN SPORAZUMA O RIBOLOVU

Po izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska (v nadaljnjem besedilu: Združeno kraljestvo) iz Evropske unije številni ribji staleži v Severnem morju ne morejo več šteti kot staleži, ki si jih dvostransko delita le Evropska unija in Kraljevina Norveška. Ti staleži se pojavljajo v vodah Unije ter vodah pod suverenostjo in jurisdikcijo Združenega kraljestva in Kraljevine Norveške.

V skladu s členom 63(1) Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu bi se Evropska unija, Združeno kraljestvo in Kraljevina Norveška morali sporazumeti glede ukrepov, potrebnih za usklajevanje ter zagotavljanje ohranjanja in razvoja zadevnih staležev v Severnem morju.

Evropska unija želi v ta namen skleniti sporazum o ribolovu (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) z Združenim kraljestvom in Kraljevino Norveško.

II.VSEBINA SPORAZUMA O RIBOLOVU

1.V Sporazumu bi bilo treba določiti okvir za upravljanje skupnih ribjih staležev ter pogoje za dostop do voda in virov. Zagotoviti bi moral nadaljevanje odgovornega ribolova, s čimer se v skladu z zadevnimi načeli mednarodnega prava zagotovi dolgoročno ohranjanje in trajnostno izkoriščanje živih morskih virov.

2.Določbe o ribolovu bi morale zajemati sodelovanje pri razvoju ukrepov za trajnostno izkoriščanje in ohranjanje virov, vključno z izogibanjem zavržkom. Taki ukrepi bi morali biti nediskriminatorni in temeljiti na znanstveno utemeljenem pristopu, usklajenem s ciljem doseganja največjega trajnostnega donosa za zadevne staleže. Sporazum bi moral vključevati določbe o sodelovanju pri nadzoru in izvrševanju, zbiranju podatkov in znanstvenem svetovanju.

3.Sporazum bi moral vključevati ureditve za ohranjanje ribolovnih dejavnosti Unije in preprečevanje gospodarskih motenj ribolovnih dejavnosti pogodbenic Sporazuma.

4.Določbe Sporazuma bi morale ohraniti obstoječe vzajemne pogoje dostopa in deleže kvot, ki temeljijo na tradicionalni dejavnosti flote Unije, kot je določena v okvirnem sporazumu o ribolovu med Evropsko unijo in Kraljevino Norveško, ter zato:

1.ohraniti neprekinjen vzajemni dostop plovil Unije, Združenega kraljestva in Norveške do voda Unije, Združenega kraljestva in Kraljevine Norveške;

2.ohraniti stabilne deleže kvot, ki se lahko prilagodijo le s soglasjem neposredno vpletenih pogodbenic;

3.vključiti podrobnosti o prenosu in izmenjavi kvot ter določitvi letnih ali večletnih celotnih dovoljenih ulovov ali omejitev ribolovnega napora na podlagi dolgoročnih strategij upravljanja;

4.urediti podrobnosti glede pridobitve dovoljenj za ribolov in določb, ki zagotavljajo enako obravnavo in skladnost, vključno s skupnimi dejavnostmi nadzora in inšpekcijskih pregledov;

5.vzpostaviti ustrezen institucionalni okvir za sodelovanje pri ohranjanju in upravljanju skupnih ribjih staležev.

6.Sporazum bi bilo treba skleniti pravočasno, da bi se lahko uporabljal za določanje ribolovnih možnosti za prvo leto po koncu prehodnega obdobja v skladu s sporazumom o izstopu.
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Da se zagotovi potrebna pravna varnost in homogenost notranjega trga, mora Skupni odbor EGP vso ustrezno zakonodajo EU čim prej po njenem sprejetju vključiti v Sporazum EGP ter zagotoviti tudi sodelovanje držav Efte, ki so del EGP, pri ustreznih ukrepih ali programih EU.

Osnutek sklepa Skupnega odbora EGP (priložen predlogu sklepa Sveta) je namenjen spremembi Protokola 31 k Sporazumu EGP o sodelovanju na posebnih področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode. To je potrebno, da se državam Efte, ki so del EGP, omogoči sodelovanje v programih in ukrepih Unije, ki se financirajo iz proračunskih vrstic splošnega proračuna Evropske unije. V tem primeru je namen te spremembe državam Efte, ki so del EGP (Norveška, Islandija in Lihtenštajn), omogočiti sodelovanje pri ukrepih Unije v zvezi s proračunsko vrstico 02 03 01 „Notranji trg“ in proračunsko vrstico 02 03 04 „Orodja za upravljanje notranjega trga“, ki sta vključeni v splošni proračun Evropske unije za proračunsko leto 2020.

•Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

Priloženi osnutek sklepa Skupnega odbora je v celoti skladen s ciljem Sporazuma EGP glede spodbujanja stalne in uravnotežene krepitve trgovinskih in ekonomskih odnosov med pogodbenicami z enakimi pogoji konkurence in spoštovanjem istih pravil, da bi se ustvaril homogen Evropski gospodarski prostor.

•Skladnost z drugimi politikami Unije

Sklep Skupnega odbora je skladen tudi z drugimi politikami Unije, zlasti prek cilja varovanja homogenosti notranjega trga EU.

2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

•Pravna podlaga

Predlog temelji na členu 114 PDEU v povezavi s členom 218(9) Pogodbe. Člen 1(3) Uredbe Sveta (ES) št. 2894/94 o pravilih za izvajanje Sporazuma EGP določa, da Svet na predlog Komisije določi stališče, ki se v imenu Unije zastopa glede takih sklepov.

•Subsidiarnost (za neizključno pristojnost)

Predlog je v skladu z načelom subsidiarnosti iz naslednjega razloga.

Cilja tega predloga, tj. zagotoviti homogenost notranjega trga, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, zato se zaradi učinkov lažje doseže na ravni Unije.

•Sorazmernost

V skladu z načelom sorazmernosti predlog ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje njegovega cilja, ki je zagotoviti homogenost notranjega trga.

•Izbira instrumenta
2018/0154 (COD)

SPOROČILO KOMISIJE

EVROPSKEMU PARLAMENTU



v skladu s členom 294(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije



v zvezi s

stališčem Sveta o sprejetju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 862/2007 o statistikah Skupnosti o selitvah in mednarodni zaščiti





1.Ozadje

2.Cilj predloga Komisije

Namen tega predloga je: (i) podpreti evropsko agendo o migracijah, tako da se oblikovalcem politik EU in nosilcem odločanja zagotovi boljša in pravočasnejša statistika, in (ii) okrepiti odzivanje na izzive, ki jih prinašajo migracije. S pobudo se bo zlasti nadgradila evropska statistika na področju azila in upravljanih migracij, tako da se bo statistiki, ki se trenutno zbira prostovoljno, zagotovila pravna podlaga.

Poleg tega se bodo z revizijo Uredbe (ES) št. 862/2007 izboljšale popolnost, natančnost, pravočasnost in zanesljivost sedanjega prostovoljnega sporočanja podatkov, ki ga izvajajo nacionalni organi. Zlasti se bo zagotovilo, da bo na voljo statistika na področjih, v zvezi s katerimi so zainteresirane strani izrazile jasne potrebe, kot so azil, vračanje (statistični podatki se bodo zbirali pogosteje), preselitve, dovoljenja za prebivanje in otroci migranti.
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Uredba (EU) 2017/352 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. februarja 2017 vzpostavlja okvir za izvajanje pristaniških storitev in skupnih pravil o finančni preglednosti pristanišč. V skladu s členom 13 Uredbe morajo države članice zagotoviti pobiranje pristojbin za pristaniško infrastrukturo. Izbruh COVID-19 ima resne posledice za pomorski promet in finančno vzdržnost upravljavcev. Začasna oprostitev ali odlog plačila pristojbin za pristaniško infrastrukturo zato lahko pomaga upravljavcem ladij v takih izjemnih razmerah.

V skladu s členom 13(1) Uredbe (EU) 2017/352 morajo države članice zagotoviti pobiranje pristojbin za pristaniško infrastrukturo.

Pristojbina za pristaniško infrastrukturo je v členu 2(9) Uredbe (EU) 2017/352 opredeljena kot „pristojbin[a], ki se pobira v neposredno ali posredno korist upravnega organa pristanišča ali pristojnega organa, za uporabo infrastrukture, zmogljivosti in storitev, vključno s plovnimi potmi za dostop do zadevnega pristanišča, ter za dostop do obdelave potnikov in tovora, izključuje pa stroške najema zemljišča in pristojbine z enakovrednim učinkom“.

Pristojbine za pristaniško infrastrukturo pobira upravni organ pristanišča ali pristojni organ, in sicer od uporabnikov pristanišča, tj. lastnikov ali upravljavcev ladij.

Člen 13(4) Uredbe (EU) 2017/352 določa, da so lahko pristojbine za pristaniško infrastrukturo različne, med drugim za nekatere kategorije uporabnikov, vendar upravnemu organu pristanišča ali pristojnemu organu ne omogoča odprave, začasne oprostitve, zmanjšanja ali odloga plačila pristojbin za pristaniško infrastrukturo za vse uporabnike pristanišča.

Nova prehodna določba bo državam članicam omogočila, da upravnim organom pristanišč ali pristojnim organom dovolijo, da se odločijo za:

–odpravo (popolno oprostitev plačila) ali

–začasno oprostitev (zamrznitev ali prekinitev plačila za določeno časovno obdobje) ali

–zmanjšanje (zmanjšanje zneska plačila) ali

–odlog (preložitev plačila na poznejši datum) plačila pristojbin za pristaniško infrastrukturo.

Ker ni mogoče predvideti trajanja vpliva izbruha COVID-19 na pomorski promet in da se sektorju omogoči zadostna prožnost, se bo nova prehodna določba uporabljala za pristojbine za pristaniško infrastrukturo, ki naj bi se izplačale za obdobje od 1. marca 2020 do 31. decembra 2020.

Člen 13(5) Uredbe (EU) 2017/352 določa: „Upravni organ pristanišča ali pristojni organ zagotovi, da so uporabniki pristaniške infrastrukture o vseh spremembah glede narave ali ravni pristojbin za pristaniško infrastrukturo obveščeni vsaj dva meseca pred datumom, ko te spremembe začnejo učinkovati.“

Zahtevo glede obveščanja „vsaj dva meseca“ vnaprej bi bilo treba v izjemnih okoliščinah, kot je trenutna koronavirusna kriza, opustiti. Predlagana sprememba zato upravnim organom pristanišča ali pristojnim organom omogoča, da v izjemnih okoliščinah odstopajo od obveščanja „vsaj dva meseca“ vnaprej in za obveščanje uporabijo krajši rok, ki ga določi upravni organ pristanišča ali pristojni organ.

•Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PRIPOROČILA

•Razlogi za priporočilo in njegovi cilji

Evropska komisija je 7. decembra 2015 predlagala letalsko strategijo za Evropo, ki je vključevala številne predloge za sklepe Sveta o pooblastitvi Komisije za začetek pogajanj med Evropsko unijo in nekaterimi tretjimi državami o celovitih sporazumih o zračnem prometu. Eden od teh predlogov (COM(2015) 609 final) je bil namenjen začetku pogajanj z Združenjem držav jugovzhodne Azije (ASEAN).

Svet je 7. junija 2016 sklenil, da Komisijo pooblasti za začetek pogajanj o celovitem sporazumu o zračnem prometu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami ter državami članicami združenja ASEAN glede zadev, ki so v izključni pristojnosti Unije. Sklep Sveta velja štiri leta, kar pomeni, da bo prenehal veljati 7. junija 2020.

Komisija je v zvezi s Sklepom Sveta podala izjavo, v kateri je menila, da časovna omejitev pooblastila ni združljiva s Pogodbama, zlasti členom 218(3) PDEU.

Komisija je 24. junija 2016 obvestila vlade vseh desetih držav članic ASEAN o pooblastitvi Sveta za začetek pogajanj z državami članicami združenja ASEAN in pozvala države ASEAN k začetku pogajanj.

Prvi krog pogajanj je potekal 27. in 28. novembra 2016 v Bruslju. Najnovejši osmi in do zdaj zadnji krog pogajanj je potekal od 20. do 22. novembra 2018 v Salzburgu. V osmem krogu pogajanj je bil dosežen dogovor o večini delov osnutka sporazuma, obe strani pa sta se dogovorili, da se bosta o nekaterih nerešenih vprašanjih posvetovali interno.

Interna posvetovanja v ASEAN še vedno potekajo.

Cilj tega priporočila je pozvati Svet, naj spremeni Sklep Sveta z dne 7. junija 2016, ne da bi spremenil pogajalske smernice, priložene Sklepu.
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

Izbruh COVID-19 je močno vplival na družbo in gospodarstvo v Evropski uniji, zaradi česar so morale države članice sprejeti izredne ukrepe. Izbruh pomeni izjemne izredne razmere na področju javnega zdravja za državljane, družbe in gospodarstva. Gospodarske dejavnosti so motene, kar povzroča likvidnostne omejitve in resno načenja finančni položaj gospodarskih akterjev (podjetij in zlasti MSP). Države članice se soočajo tudi z večjimi potrebami po državnih sredstvih za financiranje sistemov javnega zdravstva in ohranjanje javnih storitev.

Komisija je v pomoč državam članicam pri reševanju vseh teh izzivov in odzivu na posledice izbruha predlagala vrsto ukrepov z naložbeno pobudo v odziv na COVID-19, vključno z uporabo evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Predlagana je bila okrepitev mehanizma Unije na področju civilne zaščite/rescEU za usklajevanje skupnega javnega naročanja in povečanje zalog zdravil, osebne zaščitne opreme in medicinskega materiala ter repatriacijo evropskih državljanov, ki so obtičali zunaj EU. Predlagana je bila tudi okrepitev Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC).

Da bi se ustrezno odzvali na potrebe, ki so nastale zaradi izbruha COVID-19, Komisija zdaj predlaga, da se aktivira instrument za zagotavljanje nujne pomoči, vzpostavljen leta 2016 na vrhuncu begunske krize, in sicer z 2,7 milijarde EUR za pomoč državam članicam pri izbruhu COVID-19. Zaradi hitrega razvoja krize Komisija predlaga dodatno okrepitev mehanizma Unije na področju civilne zaščite/rescEU z dodatnim proračunom v višini 300 milijonov EUR, da bi se omogočilo širše ustvarjanje zalog in usklajevanje distribucije bistvenih virov po vsej Evropi.

Za to je treba uporabiti posebne instrumente, saj v razdelku 3 večletnega finančnega okvira ni razpoložljivih razlik do zgornje meje ali možnosti za prerazporeditve. Razpoložljivost posebnih instrumentov za leto 2020 je predstavljena v tehnični prilagoditvi večletnega finančnega okvira za leto 2020.
o odobritvi začetka pogajanj, v imenu Evropske unije, za sklenitev sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Sejšeli o dostopu za ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo Sejšelov, do voda Mayotta

PRILOGA

Pogajalske smernice

–Cilj pogajanj je sklenitev sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Sejšeli glede dostopa za ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo Republike Sejšeli, do voda in morskih bioloških virov Evropske unije, to je do voda in morskih bioloških virov v izključni ekonomski coni ob obali Mayotta.

–Ta sporazum o dostopu plovil Sejšelov do voda Mayotta, ki so v pristojnosti EU, naj bi torej opredelil splošni okvir, splošna načela in cilje, ki bodo podlaga za dostop. Vsebovati bi moral klavzulo o razveljavitvi sedanjega sporazuma o dostopu med Evropsko unijo in Republiko Sejšeli.

–Da bi s tem novim sporazumom zagotovili spodbujanje trajnostnega in odgovornega ribištva, bodo pogajalski cilji Komisije temeljili na:

·zagotavljanju dostopa za plovila, ki plujejo pod zastavo Sejšelov, do voda in morskih bioloških virov Evropske unije, to je do voda in morskih bioloških virov v izključni ekonomski coni ob obali Mayotta, ter potrebnih dovoljenj za ribolov za plovila, ki plujejo pod zastavo Sejšelov, za opravljanje ribolovnih dejavnosti v tej izključni ekonomski coni;

·upoštevanju najboljših razpoložljivih znanstvenih mnenj in ustreznih načrtov upravljanja, ki so jih sprejele regionalne organizacije za upravljanje ribištva, da se zagotovi okoljska trajnostnost ribolovnih dejavnosti in spodbuja upravljanje oceanov na mednarodni ravni. Ribolovne dejavnosti bi morale biti usmerjene izključno v razpoložljive vire, pri čemer se upošteva ribolovna zmogljivost lokalne flote, hkrati pa se posebna pozornost nameni izrazito selivski naravi zadevnih staležev;

·zagotavljanju dostopa za plovila, ki plujejo pod zastavo Sejšelov, do morskih bioloških virov na podlagi meril, ki so podobna tistim, ki veljajo za floto EU na območju pristojnosti Komisije za tune v Indijskem oceanu (IOTC), in na podlagi razvoja v preteklih nekaj letih;

·vključitvi pristojbin, ki jih plačajo samo lastniki plovil, v sporazum. Predviden ni noben finančni prispevek vlade Sejšelov;

·zagotavljanju, da bo Protokol prispeval k spodbujanju trajnostne rasti in dostojnega dela v zvezi z ribolovnimi dejavnostmi ob upoštevanju ustreznih konvencij Mednarodne organizacije dela (MOD);

·vključitvi klavzule o posledicah kršitev človekovih pravic in demokratičnih načel.

–Sporazum bi moral opredeliti zlasti:

·ribolovno območje, ki ga zajema sporazum in katerega meje je treba navesti v prilogi k sporazumu;

·ribolovne možnosti po kategorijah, ki se dodelijo ribiškim plovilom, ki plujejo pod zastavo Sejšelov; ter

·pristojbine, ki jih plačajo ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo Sejšelov, da se jim odobri dostop do voda in morskih bioloških virov Unije v izključni ekonomski coni ob obali Mayotta, ter pogoje za taka plačila.

–