Prostovoljno označevanje govejega mesa običajno vključuje pasmo in kategorijo živali, proizvodno območje ter sistema krmljenja in proizvodnje.

Določbe iz tretje točke (prostovoljni sistem označevanja) so bile leta 2014 spremenjene z Uredbo (EU) št. 653/2014, s katero sta bili v bistvu odpravljeni zahteva po odobritvi informacij pri prostovoljnem označevanju s strani pristojnih organov in obveznost nadzora nad nosilci dejavnosti s strani neodvisnega telesa, ki ga prizna pristojni organ.

2.uveden je bil obvezni sistem označevanja govejega mesa, v okviru katerega morajo nosilci dejavnosti, ki tržijo goveje meso, na etiketi navesti podatke o poreklu, zlasti kje so se živali, iz katerih izhaja goveje meso, rodile, pitale in zaklale, členi od 11 do 15;

1.okrepljen je bil sistem identifikacije in registracije goveda, členi od 1 do 10;

Uredba Sveta (ES) št. 1760/2000 je bila sprejeta v okoliščinah izgube zaupanja potrošnikov po BSE; z njo je bila razveljavljena in nadomeščena Uredba Sveta (ES) št. 820/97, ki je bila sprejeta v odziv na resne motnje na trgu, ki jih je povzročila kriza zaradi BSE. Z Uredbo (ES) št. 820/97 je bilo uvedeno načelo individualne sledljivosti živali in označevanja porekla govejega mesa.

-oceniti izvajanje in učinek sedanje zakonodaje EU o prostovoljnem označevanju govejega mesa vzdolž dobavne verige, zlasti ob upoštevanju stališč, ki so jih izrazili pristojni organi, proizvajalci, predelovalci in potrošniki, ter

Z Uredbo (EU) št. 653/2014 je bila spremenjena Uredba (ES) št. 1760/2000 in bistveno so bile poenostavljene določbe o prostovoljnem označevanju govejega mesa, pri čemer je bil glavni namen zmanjšati upravno breme nosilcev dejavnosti in pristojnih organov ter znižati stroške, ki jih imajo nosilci dejavnosti z zagotavljanjem takih prostovoljnih informacij.

Z Uredbo so bila določena stroga pravila v zvezi z odobritvijo in uporabo prostovoljnih informacij, kar so upravičevale resna izguba zaupanja potrošnikov in posledične resne motnje na trgu.

V skladu s členom 23a Uredbe (ES) št. 1760/2000 Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o izvrševanju in učinku določb o prostovoljnem označevanju govejega mesa, vključno z možnostjo njihovega ponovnega pregleda.

·če je proizvodnja in/ali prodaja govejega mesa potekala v dveh ali več državah članicah, so morali pristojni organi zadevnih držav članic pregledati in potrditi specifikacije, povezane s postopki na njihovem ozemlju;

·stroške nadzora neodvisnega telesa so morali kriti nosilci dejavnosti, ki so uporabljali sistem označevanja;

·nosilec dejavnosti je moral vzpostaviti poseben sistem nadzora, ki ga je bilo treba izvajati na vseh stopnjah proizvodnje, skupaj z nadzorom, ki ga je izvajalo neodvisno telo, priznano s strani pristojnega organa in imenovano s strani nosilca dejavnosti; ta neodvisna telesa so morala ustrezati merilom, podrobno opredeljenim v evropskem standardu EN/45100;

Pred začetkom veljavnosti Uredbe (EU) št. 653/2014 so bila splošna pravila za odobritev prostovoljnih informacij na govejem mesu in nadzor nad njimi določena v členih 16 in 17 (zdaj razveljavljena) Uredbe (ES) št. 1760/2000.

·člen 22, kakor je bil spremenjen, med drugim določa, da kadar nosilec dejavnosti ali organizacija etiketira goveje meso brez izpolnjevanja obveznosti, določenih za obvezno ali prostovoljno označevanje, države članice po potrebi in v skladu z načelom sorazmernosti zahtevajo umik govejega mesa s trga. Države članice lahko dovolijo, da se tako goveje meso da na trg, potem ko je bilo ustrezno etiketirano v skladu z zahtevami Unije, če je meso v skladu z ustreznimi veterinarskimi in higienskimi pravili.

·poleg tega je s členom 15a na Komisijo preneseno pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi z opredelitvami in zahtevami, ki se uporabljajo za izraze in kategorije, ki se lahko dajo na etikete prepakiranega svežega in zamrznjenega govejega in telečjega mesa;

·z na novo uvedenim členom 15a se zlasti zahteva, da so informacije objektivne, da jih lahko pristojni organi preverijo in da so razumljive za potrošnike;

Sklicevanje na člen 7 Uredbe (EU) št. 1169/2011 je še posebej pomembno. Ker je v njem navedeno, da zagotovljene informacije ne smejo biti zavajajoče med drugim glede značilnosti živila, kraja izvora ter načina proizvodnje ali pridelave, dejansko zajema vse informacije, ki so se prej zagotavljale kot prostovoljno označevanje na podlagi Uredbe (ES) št. 1760/2000. V tem smislu so prakse poštenega informiranja zagotovljene s sklicevanjem na člen 7.

S to določbo so bila pravila o prostovoljnem označevanju govejega mesa usklajena z drugimi vrstami mesa in živil na splošno v okviru horizontalne uredbe o informacijah o živilih za potrošnike3; nosilci dejavnosti zdaj lahko zagotovijo prostovoljne informacije na etiketah na lastno odgovornost, ne da bi bila potrebna predhodna odobritev pristojnih organov in brez nadzora tretje osebe.

Te informacije so skladne s horizontalno zakonodajo o etiketiranju, zlasti z Uredbo (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta […].“

„Informacije o živilih, ki niso zajete v členih 13, 14 in 15 in jih nosilci dejavnosti ali organizacije, ki tržijo goveje meso, prostovoljno dodajo na etiketah, so objektivne in razumljive potrošnikom ter omogočajo, da jih lahko preverijo pristojni organi.

-naj ocenijo (na lestvici od 1 do 5) sistem prostovoljnega označevanja govejega mesa pred začetkom veljavnosti Uredbe (EU) št. 653/2014 in po njem v zvezi z naslednjimi vidiki: učinkovitost sistema, zanesljivost sistema, zapletenost za pristojne organe, zapletenost za potrošnike, upravno breme pristojnih organov pri uvajanju in vodenju sistema, upravni stroški proizvajalcev, sposobnost ustreznega obveščanja potrošnikov.

-o številu izvedenih nadzorov in stopenj neskladnosti pred (2013–2014) začetkom veljavnosti Uredbe (EU) št. 653/2014 in po njem (od leta 2015);

Da bi se analiza, izvedena v okviru prejšnjih ocen, združila, posodobila in dopolnila, so bile informacije zbrane na podlagi posebnih vprašalnikov, naslovljenih na pristojne organe vseh 28 držav članic.

Za oceno izvajanja prostovoljnega sistema označevanja govejega mesa so se uporabili naslednje študije in poročila:

Do konca novembra 2018 je bilo prejetih sedem odgovorov naslednjih združenj: European Livestock and meat trade unions (UECBV), Federación Empresarial de Carnes e Industrias Cárnicas (FECIC), British Meat Processor Association (BMPA), CULTURE VIANDE, EUROCOMMERCE (tri odgovore so poslale različne pridružene organizacije).

-naj ocenijo (na lestvici od 1 do 5) sistem prostovoljnega označevanja govejega mesa pred začetkom veljavnosti Uredbe (EU) št. 653/2014 in po njem v zvezi z naslednjimi vidiki: učinkovitost sistema, zanesljivost sistema, zapletenost za pristojne organe, zapletenost za potrošnike, upravno breme pristojnih organov pri uvajanju in vodenju sistema, upravni stroški proizvajalcev, sposobnost ustreznega obveščanja potrošnikov.

-morebitne težave, s katerimi so se deležniki (na zadevni stopnji trženja) srečevali pri prilagajanju novim pravilom, uvedenim z Uredbo (EU) št. 653/2014, in ali so nova pravila o prostovoljnem označevanju govejega mesa vplivala (pozitivno ali negativno) na strategije trženja deležnikov;

-ali so se potrošniki zavedali različnih pravil, ki so se pred Uredbo (EU) št. 653/2014 uporabljala za prostovoljno označevanje govejega mesa v primerjavi z drugimi živili;

-kako so se dojemala prejšnja pravila o prostovoljnem označevanju govejega mesa in kakšni so bili glavni učinki (pozitivni ali negativni) novih pravil, uvedenih z Uredbo (EU) št. 653/2014;

-ali obstajajo koristni razlogi za to, da se v zvezi s prostovoljnimi informacijami za potrošnike razlikuje med govejim mesom ter drugimi vrstami mesa in živil;

-ali so se prejšnja pravila o prostovoljnem označevanju govejega mesa (tj. odobritev s strani države članice, nadzor tretjih oseb, obvestila itd.) v preteklosti štela za koristna za podporo trgu po krizi zaradi BSE in za ustrezno obveščanje potrošnikov;

Ena država članica (FR) je poročala, da kljub poenostavitvi številni nosilci dejavnosti še naprej uporabljajo specifikacije, odobrene pred letom 2014, skupaj z nadzorom neodvisnega telesa. Drugi nosilci dejavnosti so prešli na druge nacionalne ali evropske sheme označevanja in kakovosti ali pa so uvedli zasebne sheme certificiranja za označevanje svojih proizvodov. Nove specifikacije se več ne preverjajo in odobrijo vnaprej.

Ena država članica (IT) je sistem poenostavila: nosilci dejavnosti lahko informacije, ki jih je mogoče pridobiti iz uradnega registra in dokumentov, neposredno vključijo na etiketo, medtem ko je treba o uporabi dodatnih informacij obvestiti pristojni organ, vendar se uradna odobritev ne zahteva.

Dve državi članici (PT in SI) sta za prostovoljno označevanje govejega mesa po začetku veljavnosti Uredbe (EU) št. 653/2014 ohranili nacionalni sistem odobritve s strani pristojnega organa in nadzora tretje osebe.

V okviru posvetovanja iz leta 2018 je 12 držav članic, ki so v celoti odgovorile na vprašalnik, predstavljalo več kot 72 % proizvodnje govejega mesa v EU. Rezultati se tako lahko štejejo za pomembne in reprezentativne za razmere v EU.

-nekateri trgovci na drobno so se bali, da bi se zaradi poenostavitve prostovoljnega označevanja iz leta 2014 pomnožile etikete z nizkimi ravnmi jamstva, da so informacije na prostovoljni etiketi objektivne, preverljive in razumljive za potrošnike, kar bi lahko škodovalo ugledu sektorja. Drugi so to šteli za pozitiven razvoj: poenostavitev postopkov gospodarskim subjektom omogoča, da razvijejo nove prostovoljne trditve in se tako odzovejo na povpraševanje potrošnikov.

-potrošniki so na splošno razumeli navedbe, zagotovljene v skladu s prostovoljnimi pravili. Vendar so se nekateri anketirani potrošniki pritoževali, da so etikete, zagotovljene v skladu s prostovoljnimi pravili, pogosto prenatrpane. Tako je nastal paradoks, da je bilo z etiketami na govejem mesu hkrati zagotovljenih preveč informacij brez zadostne razlage, zato so bile težko razumljive;

-deležniki so imeli različna stališča glede posledic izvajanja Uredbe (EU) št. 653/2014, s katero so bila poenostavljena pravila o prostovoljnem označevanju: nekateri so pozdravili poenostavljeni postopek; drugi so opozorili na obstoj tveganja za poslabšanje celotnega sistema in izgubo zaupanja potrošnikov;

-količina govejega mesa, za katero so se uporabljale prostovoljne sheme, je v povprečju predstavljala 23 % vsega govejega mesa, prodanega na nacionalnih trgih šestih držav članic iz študije primera (DE, FR, IT, ES, UK, IE);

Glavni informaciji, zagotovljeni v okviru prostovoljnega sistema označevanja, sta bili pasma in kategorija živali, skupaj s proizvodnim območjem ter sistemoma krmljenja in proizvodnje.

Nobena država članica ni poročala o težavah pri prehodu s prejšnjih pravil o prostovoljnem označevanju govejega mesa na nova poenostavljena pravila.

Države članice, ki so odgovorile na vprašalnik, so za glavni pozitivni učinek štele poenostavitev, pri čemer deset od 12 držav članic priznava, da so se z novim sistemom racionalizirala pravila, saj so odpravljeni vsi upravni koraki, ki so bili v okviru prejšnjih pravil potrebni pred odobritvijo specifikacije. Tako se je občutno zmanjšalo upravno breme pristojnih organov.

Kot pozitivni učinek je bila prepoznana tudi uskladitev z drugimi vrstami mesa (prašičje, perutninsko, ovčje in kozje meso), ker razlogi za strožja pravila o označevanju govejega mesa (kriza zaradi BSE) niso več ustrezni.

Nazadnje, države članice so poudarile, da poenostavljena pravila nosilcem dejavnosti omogočajo, da se hitro odzovejo na povpraševanje na trgu, če so potrebne nove informacije na etiketah.

Tri države članice so kot možno negativno posledico novega sistema opredelile povečano tveganje za neskladnosti zaradi odprave nadzora neodvisnega telesa (ES, AT, UK).

Vendar tega ne potrjujejo podatki, predloženi v zvezi z nadzorom in stopnjami neskladnosti pri prostovoljnem označevanju govejega mesa pred začetkom veljavnosti Uredbe (EU) št. 653/2014 in po njem. Številne države članice niso mogle predložiti konkretnih podatkov o nadzoru v zvezi s prostovoljnim označevanjem, saj se podatki zbirajo v združeni obliki skupaj s podatki o obveznem označevanju. Štiri države članice (FR-IT-AT-PL) so lahko predložile podrobne razčlenjene podatke.

V prvih treh letih uporabe novih pravil (2015–2017) se glede na povprečni delež neskladnosti, o katerih so poročale te štiri države članice, stopnja neskladnosti ni bistveno spreminjala, tako da novi poenostavljeni sistem ni bolj tvegan kot prejšnji.

Analiza ocene, ki so jo države članice predložile v zvezi s prejšnjimi in novimi pravili o prostovoljnem označevanju govejega mesa – pri čemer so uporabile sistem točkovanja od 1 (najnižja vrednost) do 5 (najvišja vrednost) –, je pokazala, da na splošno države članice štejejo poenostavitev, uvedeno leta 2014, za pozitivno.

Natančneje, države članice so bile pozvane, naj ocenijo naslednje vidike:

-učinkovitost sistema – povprečje doseženih točk: 3,7 pred letom 2014 in 3,5 po letu 2014; države članice niso zaznale večjih razlik v učinkovitosti sistema; nova pravila so še vedno učinkovita pri zagotavljanju jasnih informacij na etiketah potrošnikom;

-zanesljivost sistema – povprečje doseženih točk: 4,0 pred letom 2014 in 3,5 po letu 2014; kljub manjšemu znižanju povprečja dodeljenih točk rezultati držav članic kažejo, da je novi sistem skoraj tako zanesljiv kot prejšnji. Nadzor, ki ga izvajajo pristojni organi, zagotavlja in jamči ustrezno stopnjo zanesljivosti sistema;

-zapletenost za pristojne organe – povprečje doseženih točk: 4,2 pred letom 2014 (zapleten in obremenjujoč) in 2,3 po letu 2014; v tem primeru je bila razlika v oceni pred uvedbo novih pravil in po njihovi uvedbi bistvena. Države članice so menile, da je bilo upravljanje prejšnjega sistema za uprave precej zapleteno, z novimi pravili pa se je zapletenost sistema zmanjšala;

-zapletenost za proizvajalce – povprečje doseženih točk: 4,3 pred letom 2014 (zamuden in obremenjujoč) in 2,1 po letu 2014 (manj zapleten in obremenjujoč); tudi v tem primeru se je število doseženih točk precej znižalo. Novi sistem se dojema kot precej manj zapleten. Postopek odobritve specifikacije in upravljanje celotnega sistema sta bila za nosilce dejavnosti zamudna in obremenjujoča;

-upravno breme za pristojne organe – povprečje doseženih točk: 4,1 pred letom 2014 in 2,2 po letu 2014; prejšnji sistem se je štel za obremenjujočega; novi sistem je omogočil precejšnje zmanjšanje bremena pristojnih organov;

-upravni stroški proizvajalcev: – povprečje doseženih točk: 4,0 pred letom 2014 in 1,9 po letu 2014; znižanje stroškov proizvajalcev po poenostavitvi se je štelo za zelo pomembno. To je povezano z odpravo nadzora;

-sposobnost ustreznega obveščanja potrošnikov – povprečje doseženih točk: 4,4 pred letom 2014 in 3,7 po letu 2014; čeprav sta tako prejšnji kot tudi novi sistem v zvezi s tem vidikom dosegla veliko točk, se je štelo, da je bil prejšnji sistem nekoliko bolj informativen za potrošnike. Ker ni več zapletenih postopkov odobritve, lahko nosilci dejavnosti učinkoviteje posredujejo informacije, za katere se šteje, da so pomembne za potrošnike.

Na podlagi posvetovanja z državami članicami je mogoče sklepati, da se jim zdi izvajanje novega sistema na upravni ravni zadovoljivo.

4.3Rezultat posvetovanja z deležniki

V oceni iz leta 20147 v zvezi s pravili EU o označevanju govejega mesa se niti za obvezno niti za prostovoljno označevanje govejega mesa ni štelo, da imata odločilno vlogo pri spremljanju okrevanja trga govejega mesa po krizi zaradi BSE, čeprav sta obe prispevali h krepitvi zaupanja potrošnikov v goveje meso.