ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.

sklene, da se členu 117(3) Poslovnika doda sledeča razlaga: „Glede na to, da lahko predsednik parlamentarnega odbora v skladu s členom 193(1) skliče seje odbora, je njegova naloga, da določi osnutek dnevnega reda seje, ki jo skliče, in tako omogoči dobro organizacijo dela. Ta pristojnost ne posega v obveznost iz člena 117(3), da na zahtevo spraševalca v osnutek dnevnega reda naslednje seje odbora uvrsti vprašanje za pisni odgovor. Vendar ima predsednik diskrecijsko pravico, da ob upoštevanju političnih prednostnih nalog predlaga dnevni red seje in pravila o postopku delovanja (na primer postopek brez razprave, po možnosti s sprejetjem odločitve o nadaljnjih ukrepih ali, po potrebi, priporočila, da se razprava o točki prestavi na prihodnjo sejo).“
1. Do pet poslancev lahko predloži največ 200 besed obsegajočo pisno izjavo v zvezi z zadevo, ki spada v okvir prisojnosti Evropske unije in ne sovpada s tematiko, ki se obravnava v potekajočih zakonodajnih postopkih. Vsako posamezno izjavo odobri predsednik. Pisne izjave se natisnejo v uradnih jezikih in razdelijo. Skupaj z imeni podpisnikov se zabeležijo v register. Ta je javen in se med potekom delnih zasedanj hrani pred vhodom v sejno dvorano, med posameznimi delnimi zasedanji pa na ustreznem mestu, ki ga določi kolegij kvestorjev.

1. Najmanj deset poslancev iz najmanj treh političnih skupin lahko predloži največ 200 besed obsegajočo pisno izjavo izključno v zvezi z zadevo, ki spada v okvir prisojnosti Evropske unije . Vsebina pisne izjave ne sme presegati oblike izjave . Zlasti ne sme pozivati k zakonodajnim ukrepom, vsebovati odločitev o zadevah, za katere so v tem poslovniku določeni posebni postopki in pristojnosti, ali obravnavati vprašanja, o katerem v Parlamentu poteka kak postopek.
B.

ker je zahteva Luigija de Magistrisa povezana s sodnim pozivom na obravnavo pred Sodiščem v Neaplju, ki mu je bil vročen v imenu podjetja Bagnolifutura SpA s sedežem v Neaplju, ki se ukvarja s projektantskimi deli in sanacijo tal, in sicer v zvezi s sporočili za javnost, ki jih je De Magistris izdal in ki so bila objavljena na njegovi spletni strani;
1.

sklene ustanoviti poseben odbor z naslednjimi nalogami: a) opredelitev političnih prednostnih nalog Parlamenta za večletni finančni okvir po letu 2013 tako glede zakonodaje kot proračuna; b) ocena finančnih sredstev, ki jih Unija potrebuje za dosego svojih ciljev in izvedbo politik v obdobju, ki se začne s 1. januarjem 2014; c) opredelitev trajanja naslednjega večletnega finančnega okvira; d) oblikovanje predloga za strukturo prihodnjega večletnega finančnega okvira v skladu s prednostnimi nalogami in cilji, pri čemer je treba navesti glavna področja dejavnosti Unije; e) priprava smernic za okvirno razporeditev sredstev med različne razdelke večletnega finančnega okvira in znotraj njih v skladu s prednostnimi nalogami in predlagano strukturo; f) opredelitev povezave med reformo sistema financiranja proračuna EU in pregledom odhodkov, da bi Odbor za proračun imel dobro podlago za pogajanja o novem večletnem finančnem okviru;
SL Uradni list Evropske unije CE 212/124

Torek, 5. maja 2009

Zahteva za zaščito imunitete Alda Patriciella

P6_TA(2009)0337

Sklep Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2009 o zahtevi za zaščito imunitete poslanca Alda Patriciella (2009/2021(IMM))

2010/C 212 E/21

Evropski parlament,

ob upoštevanju zahteve Alda Patriciella za zaščito njegove imunitete v zvezi s preiskavo, ki jo vodi državno tožilstvo pri okrožnem sodišču Isernia, razglašene na plenarnem zasedanju dne 9. marca 2009,

ob upoštevanju členov 9 in 10 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti z dne 8. aprila 1965 ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropskih skupnosti z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986 in 21. oktobra 2008 (1),

ob upoštevanju člena 6(3) in člena 7 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A6-0286/2009),

1. sklene zaščititi imuniteto in privilegije Alda Patriciella;

2. naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje pristojnim organom Republike Italije.

(1) Primer 101/63 Wagner protiFohrmannu in Krierju [1964] Poročila sodišča Evropskih skupnosti (ECR) 195, primer 149/85 Wybot protiFaureju in drugim [1986] ECR 2 391 in združena primera C-200/07 in C-201/07 Marra proti De Gregorio in Clemente, ki jih poročila Sodišča Evropskih skupnosti še ne navajajo.
1.

sklene, da ustanovi posebni odbor za finančno, gospodarsko in socialno krizo, ki bo imel naslednje naloge: (a) preučiti in oceniti razsežnosti socialne, gospodarske in finančne krize, njene posledice za Unijo, države članice ter za razmere na svetovni ravni, predlagati ustrezne ukrepe za dolgoročno obnovo zdravih in stabilnih finančnih trgov, ki bodo omogočali trajno rast, socialno kohezijo ter zaposlovanje na vseh ravneh, ter oceniti učinek teh ukrepov in ceno neukrepanja; (b) preučiti in oceniti sedanje izvajanje zakonodaje Skupnosti na vseh prizadetih področjih ter uskladitev ukrepov (ob spoštovanju načela subsidiarnosti), ki so jih sprejele države članice za spodbujanje trajne in kakovostne rasti in dolgoročnih naložb v boju proti brezposelnosti ter kot odgovor na demografske in podnebne izzive; (c) vzpostaviti potrebne stike in organizirati predstavitve z institucijami Evropske unije, nacionalnimi, evropskimi in mednarodnimi institucijami in forumi, s parlamenti in vladami držav članic in tretjih držav, s predstavniki znanstvene skupnosti, podjetij in civilne družbe, vključno s socialnimi partnerji, ter v tesnem sodelovanju s stalnimi odbori;
C.

ker je predsedstvo 13. decembra 2006 potrdilo, da so težave glede ustreznega jezikovnega pokrivanja za malteščino, romunščino, bolgarščino in irščino takšne, da so za vse naštete jezike izpolnjeni pogoji za odstopanje od člena 138 Poslovnika; ker je predsedstvo v nadaljevanju sprejelo sklepe o podaljšanju odstopanja in se zato od 1. januarja 2009 do konca parlamentarnega obdobja uporablja odstopanje za bolgarščino in romunščino (tolmačenje), češčino (tolmačenje v času češkega predsedovanja Svetu), malteščino (tolmačenje in prevajanje) in irščino (tolmačenje, prevajanje in pravno-jezikovni pregled),
PRILOGA IIa Smernice za vprašanja za pisni odgovor v skladu s členoma 110 in 111 1. Vprašanja za pisni odgovor: — spadajo v pristojnost in na področje odgovornosti določene institucije ter so splošnega interesa; — so jedrnata in vsebujejo razumljivo vprašanje; — ne vsebujejo žaljive vsebine; — se ne nanašajo na strogo osebne zadeve. 2. Če vprašanje ne ustreza navedenim smernicam, sekretariat avtorju svetuje, kako naj zastavi vprašanje, da bo sprejemljivo. 3. Če je bilo enako ali podobno vprašanje zastavljeno v predhodnih šestih mesecih in je nanj že prispel odgovor, sekretariat pošlje avtorju kopijo predhodnega vprašanja in odgovora. Ponovno vprašanje se pošlje naprej zadevni instituciji samo, če avtor v njem navaja nova pomembna dejstva ali želi dobiti dodatne informacije. 4. Če vprašanje sprašuje po stvarnih ali statističnih podatkih, ki so že na voljo v parlamentarni knjižnici, ta obvesti poslanca, ki umakne vprašanje. 5. Na vprašanja o podobnih zadevah se lahko pripravi skupen odgovor.
Člen 202a Simboli Unije 1. Parlament prizna in prevzame naslednje simbole Unije: — zastavo, na kateri je upodobljen krog z dvanajstimi zlatimi zvezdami na modri podlagi; — himno, ki izvira iz Ode radosti iz Devete simfonije Ludwiga van Beethovna; — geslo „Združena v raznolikosti“. 2. Parlament praznuje dan Evrope 9. maja. 3. Zastava je razobešena v vseh stavbah Parlamenta in ob uradnih dogodkih. Zastava se uporablja v vseh sejnih sobah Parlamenta. 4. Himno se predvaja ob začetku vsake ustanovne seje in ob drugih slovesnih sejah, zlasti v dobrodošlico voditeljem držav in vlad ali v pozdrav novim poslancem po širitvah. 5. Geslo se natisne na uradne dokumente Parlamenta. 6. Predsedstvo preuči nadaljnjo uporabo simbolov v Parlamentu. Predsedstvo sprejme podrobne določbe o izvajanju tega člena.
P6_TA(2007)0193

Stalna delegacija EUROLAT

Sklep Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2007 o ustanovitvi in številčni sestavi stalne delegacije pri evro-latinskoameriški parlamentarni skupščini

Evropski parlament,

- ob upoštevanju člena 188 svojega Poslovnika,

- ob upoštevanju svojega sklepa z dne 10. marca 2004 o številu medparlamentarnih delegacij, delegacij pri skupnih parlamentarnih odborih in delegacij pri odborih parlamentarnega sodelovanja [1],

- ob upoštevanju akta o ustanovitvi z dne 8. novembra 2006 o evro-latinskoameriški parlamentarni skupščini,

1. sklene ustanoviti delegacijo pri evro-latinskoameriški parlamentarni skupščini;

2. določi, da bo številčna sestava delegacije 60 stalnih in 30 nadomestnih članov;

3. naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje v vednost Svetu in Komisiji.

[1] UL C 102 E, 28.4.2004, str. 635.

--------------------------------------------------
52005DP0268(01)

Sklep Evropskega parlamenta o zahtevi za zaščito imunitete in privilegijev Umberta Bossija (2004/2101(IMM))



Uradni list 157 E , 06/07/2006 str. 0069 - 0070
78.

izraža globoko zaskrbljenost zaradi vračanja beguncev v Srbijo in Črno goro ter omejitve njihovega gibanja in javnega prevoza znotraj države; obžaluje, da se oblasti niso odzvale na hudo humanitarno krizo na mejah, povezano z migracijami; ponovno izraža resno zaskrbljenost glede pravic in položaja ljudi v tranzitu skozi BiH; poudarja, da je način, na katerega oblasti Bosne in Hercegovine upravljajo meje EU, zaskrbljujoč, saj prihaja do kršitev človekovih pravic, ki so zlasti posledica pomanjkanja neodvisnosti, verodostojnosti in učinkovitosti nedavno vzpostavljenega mehanizma za meje; poudarja, da je EU dolžna izvajati human pristop k migracijam, katerega cilj je varstvo temeljnih pravic oseb, ki potrebujejo mednarodno zaščito, v tranzitnih državah, kot je BiH; opozarja, da so na področju migracij, azila in upravljanja meja potrebne rešitve, ki bodo temeljile na človekovih pravicah in solidarnosti ter bodo sprejete usklajeno in v sodelovanju s prizadetimi državami članicami EU na zunanji meji EU, da se tako zagotovijo primerna humanitarna pomoč in ustrezne zmogljivosti sprejema po vsej državi; poziva BiH, naj sklene sporazum z Evropskim azilnim podpornim uradom; pozdravlja odprtje centra v Lipi, ki ga financira EU, vendar obžaluje, da še vedno ni dostopen, in je še vedno zaskrbljen zaradi poročil o nezadostnih pogojih za sprejem; je seznanjen, da je bilo 28. aprila 2022 zaprto taborišče Miral in da so bili ljudje, ki so tam živeli, prisilno premeščeni v taborišče Lipa, ki je zelo oddaljeno od vseh osnovnih storitev;
21.

priporoča, da bi morali glede na pravila o dostopu do osebnih podatkov in izmenjavo informacij v različnih sistemih in podatkovnih zbirkah EU, pogoji prihodnjega sporazuma o sodelovanju z Interpolom določati zaščitne ukrepe in jamstva, ki so potrebni, da se državam članicam in ustreznim agencijam EU prek evropskega iskalnega portala omogoči nadzorovan dostop do Interpolovih podatkovnih zbirk, ki ga potrebujejo za opravljanje svojih nalog in v skladu s pravicami do dostopa in pravom EU ali nacionalnim pravom, ki ureja tak dostop, ter ob popolnem spoštovanju zahtev EU glede varstva podatkov in temeljnih pravic;
34.

poudarja, da metodologije diskontiranega denarnega toka, ki se na splošno uporabljajo za izračun nadomestil v mednarodnih sporazumih o naložbah, niso zanesljiva metoda vrednotenja naložbenih projektov, ki so v zgodnji fazi, ali tistih z negotovimi prihodnjimi tokovi prihodkov; poudarja, da uporaba takšnih metod s strani arbitražnih senatov pomeni znatno odstopanje od uveljavljenih načel in praks v zvezi z odškodninami v nacionalnih in mednarodnih pravnih sistemih zunaj mednarodnih sporazumov o naložbah, ki precej bolj omejujejo diskrecijo pri razsojanju; poudarja, da visoke odškodnine, ki jih izrekajo naložbena sodišča, povzročajo občutno in vse večje finančno breme za tožene države; poudarja, da so metode vrednotenja, ki jih običajno uporabljajo sodniki, zelo sporne, saj omogočajo zelo široko diskrecijsko pravico in se zanašajo na zelo kompleksne in špekulativne predpostavke; poziva Komisijo, naj podrobno oceni in zagotovi popravljalna in pregledna pravila in zaščitne ukrepe v zvezi z določbami, ki urejajo nadomestila v mednarodnih sporazumih o naložbah EU, vključno z uporabo strožjih klavzul, ki preprečujejo uporabo kaznovalnih odškodnin; poziva, naj se nadomestilo omeji na raven nepovratnih stroškov, s katero se odraža znesek upravičenih izdatkov, ki so jih vlagatelji dejansko imeli; poudarja, da bi bilo treba z izravnalnimi pristopi po potrebi določiti nadomestila pod to zgornjo mejo in pri tem upoštevati okoliščine, kot je neupoštevanje pravnih ali pogodbenih obveznosti ali zavezi podjetij;
57.

pozdravlja dejstvo, da je Komisija obnovila svojo zavezanost preglednosti postopka vrednotenja, in poziva k objavi večletnih načrtov vrednotenja, vključno z upoštevnimi informacijami, ki so bile uporabljene; nadalje poudarja, da je treba povečati razpoložljivost javnih, popolnih in dostopnih dokazov, na katerih temeljijo ocene učinka in vrednotenja, ter v zvezi s tem pozdravlja namero Komisije, da bo izboljšala registre dokazov in povezave med njimi ter javnosti omogočila dostop do notranjih podatkovnih zbirk in odložišč podatkov; v zvezi s tem podpira namero Komisije, da vzpostavi skupni zakonodajni portal, ki mora biti čim bolj intuitiven in uporabniku prijazen, da bi se izognili preobremenjenosti z informacijami, in vztraja, da je treba celovito delovanje tega skupnega portala zagotoviti do konca leta 2022; podpira cilj okrepljenega sodelovanja med institucijami, da se olajša in racionalizira dostop do vseh podatkov, ki so o določeni politični pobudi zbrani tekom celotnega zakonodajnega postopka;
61.

poziva k nadaljnjim prizadevanjem za vzpostavitev pravega digitalnega tržnega gospodarstva, vključno z napredkom pri razvoju na področju odprtih podatkov, povečanju dostopa do sistemov s pogojnim dostopom za digitalne televizijske in virtualne omrežne storitve in povečanju števila elektronskih komunikacijskih storitev za državljane in javnih registrov; podpira digitalizacijo gospodarskih procesov in razvoj posebnih mehanizmov za podjetja IT, zlasti inovativna in zagonska podjetja, ki se spoprijemajo s težavami pri iskanju virov financiranja ter zato ne morejo podpirati svoje preobrazbe in rasti; poudarja, da so potrebna nadaljnja prizadevanja, da se zavarujejo pravice in potrebe moldavskih državljanov, ki uporabljajo internet, in v celoti uresničijo zahteve enotnega digitalnega trga;
1.

je seznanjen, da je Svet v skladu s členom 7(1) PEU organiziral zaslišanja, s čimer se je odzval na ogroženost skupnih vrednot iz člena 2 PEU na Poljskem in Madžarskem; obžaluje, da zaslišanja niso prinesla izboljšav na področju pravne države, demokracije in temeljnih pravic na Poljskem in Madžarskem, razmere v obeh državah pa so se od sprožitve postopka iz člena 7(1) PEU še naprej slabšale, kot je razvidno iz številnih poročil in izjav Komisije in mednarodnih organov, kot so Združeni narodi, Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi in Svet Evrope, enako pa so potrdile tudi številne sodbe Sodišča EU in Evropskega sodišča za človekove pravice;
13.

naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, vladi in parlamentu Ljudske republike Kitajske ter visoki komisarki OZN za človekove pravice.
B.

ker je treba pravno državo, v skladu z uredbo o pogojevanju s pravno državo, razumeti ob upoštevanju vrednot in načel iz člena 2 PEU, vključno s temeljnimi pravicami in nediskriminacijo; meni, da bi morala Komisija uporabiti vsa orodja, ki jih ima na voljo, vključno z uredbo o pogojevanju s pravno državo, da bi se spopadla z nenehnimi kršitvami demokracije in temeljnih pravic po vsej Uniji, vključno z napadi na svobodo medijev in novinarje, migrante, pravice žensk, pravice oseb LGBTIQ ter svobodo združevanja in zbiranja; poziva Komisijo, naj ukrepa in naj pri izvrševanju uredbe o pogojevanju s pravno državo to upošteva;
9.

opozarja, da je dostop do informacij o popravilih in vzdrževanju za vse akterje v sektorju popravil ključnega pomena, da bi se potrošnikom omogočil boljši dostop do storitev popravil; zato vztraja, da bi morala dejanska „pravica do popravila“ za akterje v sektorju popravil, vključno z neodvisnimi serviserji, in potrošnike pomeniti, da imajo zagotovljen brezplačen dostop do potrebnih informacij o popravilih in vzdrževanju, vključno z informacijami o diagnostičnih orodjih, nadomestnih delih, programski opremi in posodobitvah, potrebnih za popravila in vzdrževanje; opozarja na pomen inovativnega poslovnega okolja in spoštovanja poslovnih skrivnosti;
58.

je zelo zaskrbljen zaradi dogajanja v Rusiji in ponovno poudarja, da se EU zavzema za ohranjanje svobode, stabilnosti in miru na evropski celini in onkraj njenih meja; meni, da bi morala EU tesno sodelovati in se usklajevati z Natom in drugimi partnerji, da bi Rusijo odvrnila od tega, da bi v Evropi, predvsem v baltskih državah in vzhodni Evropi, izvajala destabilizacijske in prevratniške dejavnosti, tudi prek vmešavanja v volitve, dezinformacijskih kampanj in podpore skrajnim desničarskim strankam; poudarja, da je treba povečati ceno, ki jo morajo ruske oblasti plačati za zatiranje svojih državljanov; obžaluje, da ruske vojaške sile še naprej zasedajo dele Ukrajine in Gruzije ter s tem kršijo mednarodno pravo, da so še vedno prisotne v Republiki Moldaviji in da Rusija še naprej destabilizira mir in varnost v regiji ter dejavno uporablja hibridne ukrepe proti demokracijam v Evropi; je zaskrbljen zaradi ruskega vmešavanja na Zahodnem Balkanu, ki se izvaja s hibridnimi taktikami, med njimi s kampanjami širjenja napačnih informacij, katerih namen je oslabiti vlogo EU in zavezanost posameznih držav evropski prihodnosti; poudarja, da je treba v politiki EU o tem vprašanju nastopiti enotno, tudi ko gre za izvrševanje sankcij; zato poziva Komisijo, naj bolje uskladi svojo rusko strategijo z državami članicami, tako da bo EU pri soočanju z ruskimi grožnjami nastopila enotno; poudarja, da je Parlament EU priporočil, naj skupaj z državami članicami pregleda politiko EU do Rusije in razvije celovito strategijo EU za to državo; poziva EU, naj pripravi strategijo o prihodnjih odnosih EU z demokratično Rusijo, ki bi prebivalcem Rusije jasno pokazala koristi, ki bi jih takšni odnosi lahko prinesli; poudarja, da se odnosi z Rusijo ne morejo bistveno spremeniti, dokler bo ta izvajala agresivno politiko do EU in njenih sosed; ponavlja, da mora EU jasno povedati, da bo proti Rusiji morala uvesti dodatne ukrepe za zajezitev delovanja in odvračanje, v kolikor bo ta država nadaljevala s sedanjo politiko do Belorusije; izraža zaskrbljenost, ker je Rusija večkrat prekršila sporazume in standarde o nadzoru nad orožjem, zaradi česar je pogodba o jedrskem orožju srednjega dosega propadla, z uporabo vojaških živčnih strupov na svojem ozemlju in na ozemlju EU pa je prekršila tudi Konvencijo o kemičnem orožju; poudarja, da je treba izvajati pritisk na Rusko federacijo, da bi se uskladila z mednarodnim pravom in pogodbami; obžaluje, da Rusija uporablja energetske vire kot geopolitično orodje pritiska, zlasti dobavo plina državam članicam prek Ukrajine, in poziva k zmanjšanju energetske odvisnosti od Rusije s spodbujanjem diverzifikacije energetskih virov in poti, tudi z zaustavitvijo projekta Severni tok 2; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo evropsko energetsko varnost, zlasti glede na sedanji porast cen plina in električne energije; poziva EU, naj tesneje sodeluje z ruskim ljudstvom, tudi z oblikovanjem jasno opredeljenega cilja sodelovanja, ki bi se moral osredotočiti ne le na tradicionalno selektivno sodelovanje s Kremljem, temveč tudi na „strateško“ in bolj dinamično sodelovanje z rusko opozicijo in civilno družbo;
93.

opozarja na večplastne grožnje za uveljavljanje človekovih pravic, ki jih prinašajo sodobni oboroženi konflikti in kamor so poleg držav pogosto vključeni nedržavni akterji in teroristične organizacije, katerih humanitarne posledice so katastrofalne; poudarja kršitve in zlorabe človekovih pravic, ki so jih zagrešila zasebna vojaška in varnostna podjetja; poudarja, da imajo žrtve kršitev človekovih pravic zelo omejen dostop do pravnega varstva na ozemljih, kot so okupirana ali priključena območja, tudi na zamrznjenih konfliktnih območjih, kjer so vzpostavljene pravne in institucionalizirane strukture za varstvo človekovih pravic bodisi pomanjkljive bodisi neustrezne; Evropsko unijo ponovno poziva, naj se na konflikte odločneje odzove, zato mora razviti in postati sposobna samostojno uporabljati svoje instrumente, tudi v sodelovanju s partnerskimi državami in regionalnimi organizacijami, pri čemer naj se zlasti osredotoči na humanitarno pomoč, preprečevanje konfliktov, tranzicijsko pravičnost, mediacijo in nudenje dobrih uslug ter spravo, in odpravi vzroke za konflikte in zagotavlja potrebno podporo mednarodnim misijam za izgradnjo in ohranjanje miru, poleg tega pa tudi misijam EU v okviru skupne varnostne in obrambne politike ter operacijam obnove po konfliktih, pri čemer naj podpira in izvaja odločno vključevanje človekovih pravic in nadzor nad njimi ter trden vidika spola;
23.

poziva agencije in organe EU, naj prilagodijo svoja notranja pravila za boj proti vsem oblikam nadlegovanja, zlasti spolnemu nadlegovanju, in na vseh kadrovskih ravneh, tudi vodstveni, uveljavljajo temeljno načelo enakosti spolov, pri tem pa upoštevajo tudi nove okoliščine dela na daljavo in s tem povezane izkušnje, pridobljene med pandemijo covida-19; poziva Komisijo, naj spremlja izvajanje teh pravil proti nadlegovanju in načela akcijskega načrta za enakost spolov za spodbujanje in nadaljnjo krepitev enakosti spolov v agencijah in organih EU;
1.

poudarja, da so strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti nadležen neposredni napad na izvrševanje temeljnih pravic in svoboščin, katerega cilj je utišati raznolikost kritičnega javnega razmišljanja in mnenja, tudi prek novinarske samocenzure; poudarja, da so temeljne pravice in demokracija povezane s spoštovanjem pravne države ter da spodkopavanje svobode medijev in javnega demokratičnega udejstvovanja, vključno s svobodo izražanja in obveščanja, zbiranja in združevanja, ogroža vrednote Unije iz člena 2 PEU; meni, da so strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti zlasti zaskrbljujoče, če se financirajo neposredno ali posredno iz državnega proračuna in so združene z drugimi posrednimi in neposrednimi državnimi ukrepi proti neodvisnim medijem, neodvisnemu novinarstvu in civilni družbi; pozdravlja dejstvo, da poročilo Komisije o pravni državi za leto 2020 v oceno svobode in pluralnosti medijev po vsej Uniji vključuje strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti, ter opozarja na konkretne ukrepe in dobro prakso v boju proti njim; poziva, naj letna poročila v prihodnje vključujejo temeljito oceno pravnega okolja za medije, zlasti preiskovalnega novinarstva, in podrobneje obravnavajo izzive, ki vplivajo na novinarje in civilno družbo, in zastrašujoč učinek, ki ga lahko imajo strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti na te akterje; poudarja, da strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti ogrožajo svobodne in pluralne medije; poziva Komisijo, naj izda tudi priporočila za posamezne države in oceni njihov napredek, med drugim glede vprašanj, ki zadevajo stanje svobode medijev v državah članicah;