[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 20.7.2010

COM(2010) 400 konč.

POROČILO KOMISIJEEVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

o napredku Bolgarije v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje

{SEC(2010) 948}

POROČILO KOMISIJEEVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

o napredku Bolgarije v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje

1. Uvod

Namen mehanizma za sodelovanje in preverjanje[1], ki je bil vzpostavljen ob pristopu Bolgarije k EU, je pomagati pri vzpostavitvi nepristranskega, neodvisnega in učinkovitega pravosodnega ter upravnega sistema, ki bo med drugim ustrezno pripravljen za boj proti korupciji in organiziranemu kriminalu. Za to je treba uvesti nekatere korenite spremembe, kar je dolgotrajno in zahteva tudi obsežno politično podporo celotne politične sfere ter širše družbe. Hkrati pomenijo te spremembe nujno potrebno naložbo v prihodnost Bolgarije, saj je učinkovit upravni in pravosodni sistem nujen za zdrave javne finance in trden družbeno-ekonomski razvoj. Prav tako je treba Bolgariji omogočiti, da na področjih kot sta pravosodje in notranje zadeve v celoti uveljavlja svoje članstvo v EU.

To poročilo je četrto letno poročilo od vzpostavitve mehanizma za sodelovanje in preverjanje[2]. Vsebuje oceno Komisije o stanju reformnega procesa in priporočila glede nadaljevanja potrebnih reform. Po mnenju Komisije mehanizem za sodelovanje in preverjanje koristi:

- Bolgariji, saj omogoča objektivne ocene in priporočila za potrebno ukrepanje,

- drugim državam članicam, ki lahko spremljajo doseženi napredek in Bolgariji ponudijo ustrezno pomoč.

Komisija v letošnjem poročilu poudarja močni zagon reforme, ki se je v Bolgariji uveljavil od zadnjega letnega poročila Komisije iz julija 2009. Nova strategija za reformo pravosodja je pokazala, da je v Bolgariji močna politična volja za dokončanje temeljite in trajne reforme pravosodja. Poročilo vsebuje tudi priporočilo Bolgariji, naj izboljša svojo sodno prakso, da bi pravosodje delovalo bolj proaktivno in ravnalo bolj odgovorno.

2. Stanje reformnega procesa v Bolgariji

Dosežki

Bolgarija je od julija 2009 sprejela pomembne reforme svojih kazenskih postopkov. V teku so razprave o zakonodaji za okrepitev zaplembe premoženjskih koristi in izboljšanje zaščite pred navzkrižjem interesov. Utrjena je bila strukturna osnova, na podlagi katere tožilstvo obravnava goljufije in organizirani kriminal. Slednjega se obravnava prvič od uvedbe mehanizma za sodelovanje in preverjanje. Vlada je junija sprejela obsežno in daljnosežno strategijo, ki je zasnova celovite dolgoročne reforme pravosodja. Najnujnejše reforme za izboljšanje učinkovitosti, odgovornosti in doslednosti sodnih postopkov s spremembo zakona o pravosodnem sistemu so v postopku posvetovanja v vladi.

Intenzivna prizadevanja vlade za reforme že kažejo rezultate v pravosodnem sistemu. Disciplinski in kazenski odziv na aprilske domneve korupcije v pravosodju je že močnejši kot v preteklosti. Število obtožnic zaradi organiziranega kriminala se je povečalo, v zadevi v zvezi z obsežnimi goljufijami s sredstvi EU iz aprila in junija pa so bile izrečene stroge kazni, vendar še niso bile izvršene.

Obenem analiza Komisije kaže, da v sodni praksi tožilstev in sodišč še vedno ostajajo znatne pomanjkljivosti. V sodnem postopku v Bolgariji primanjkuje pobud in strokovne usposobljenosti. Zapletene preiskave ponazarjajo pomanjkanje usmeritve in namena, postopki so preveč formalni in dolgotrajni, njihova obravnava pred sodišči pa je pogosto neuspešna.

Komisija je z analizo ugotovila tudi vztrajne pomanjkljivosti pri preprečevanju korupcije in zaščiti proti navzkrižju interesov. Dejansko izvajanje nove nacionalne protikorupcijske strategije, ki je bila sprejeta novembra 2009, se še ni začelo. Izvajanje zakona o navzkrižju interesov ni dovolj učinkovito. Nepopolno izvajanje postopkov javnega naročanja je močno razširjeno. Bolgarija bi morala za okrepitev preprečevanja korupcije in navzkrižja interesov nadaljevati svoje načrte za oblikovanje posebne in neodvisne komisije za zaščito proti navzkrižju interesov, spodbuditi izvajanje akcijskega načrta za uresničitev nacionalne protikorupcijske strategije in okrepiti zakonodajo glede zaplembe premoženjskih koristi.

Reforma pravosodja

Bolgarija je konec maja sprejela spremembe zakonika o kazenskem postopku, s čimer uresničuje dolgoletna priporočila strokovnjakov in pravosodja za zmanjšanje velikih postopkovnih omejitev, da bi se izboljšal sodni postopek. Spremenjeni zakonik o kazenskem postopku z nekaj izjemami zdaj omogoča zaslišanje policistov kot prič na sodišču ter predpisuje zaščito identitete prič. Z odločbo sodišča je odslej mogoče določiti nadomestnega zagovornika, da obtoženci ne morejo več brez utemeljenega razloga zavlačevati sodnih obravnav. Postopek za uporabo izjav prič, zbranih med preiskavo, na sodišču je bil izboljšan in informacije, ki jih je zagotovil urad OLAF, je zdaj mogoče uporabiti kot dokaz. Spremembe, ki jih je uvedla Bolgarija, rešujejo nekatere najpogostejše postopkovne ovire, s katerimi se srečujejo v Bolgariji, zato je to pomembna izboljšava.

Toda, da bi dosegla pričakovane koristi povečane prožnosti v kazenskih postopkih glede večjega števila obtožnic, krajših sodnih obravnav in odvračilnih sankcij, si mora Bolgarija še naprej prizadevati za izboljšanje sodne prakse.

Čeprav zakon od sodnikov zahteva, da ravnajo v korist pravice, ko so obveščeni o sumu kaznivega dejanja, pa to dolžnost le redko učinkovito izpolnijo. Komisija je opazila, da v praksi med tožilci obstaja nepripravljenost za začetek preiskave na podlagi očitnih indicev. Pogosteje se lotevajo zapletenih in dolgotrajnih preiskav. Na primer, redko se uporabi standardna tožilska praksa v primeru znakov hujše oblike goljufije, tj. izvršitev sodnega naloga za preiskavo brez predhodnega obvestila. To pomanjkanje prevzemanja pobude pri tožilstvu se stopnjuje s prakso sodišča, v skladu s katero se glede dopustnosti dokazov pogosto zdi, da je spoštovanje formalnih in še vedno omejujočih meril pomembnejše od kakovosti dokazov.

Še vedno ostajajo vrzeli v odgovornosti pravosodja. Bolgarsko pravosodje se je od julija 2009 spopadalo z vrsto domnev o korupciji, trgovanju z vplivom in slabem upravljanju, kar je okrnilo njegovo javno podobo. Komisija je v svojem vmesnem poročilu iz marca 2010 vztrajala, da je treba opraviti celovito disciplinsko in kazensko preiskavo teh domnev. Zaradi domnev korupcije v zvezi z imenovanjem na visoke položaje v sodstvu v drugi polovici leta 2009 so bili odpuščeni trije sodniki, naloženih pa je bilo še 15 drugih disciplinskih ukrepov. Dva člana vrhovnega pravosodnega sveta sta odstopila, vendar sta obdržala mesti sodnikov. Disciplinski postopek zoper enega od njiju še ni končan. Zadnji primer aprila letos v zvezi s prenosom dragocene nepremičnine pod tržno ceno družinskim članom sodnikov na visokem položaju je spodbudil vrhovni pravosodni svet in tožilstvo, da sta začela disciplinske in kazenske preiskave zoper vse vpletene sodnike. Izid preiskav še ni znan. Bolgarija mora za zaščito ugleda sodstva še okrepiti odgovornost pravosodja, in sicer z dosledno uporabo vseh pravnih sredstev in disciplinskih ukrepov pri kaznovanju korupcije.

Za izboljšanje sodne prakse so potrebne obsežne reforme. Te reforme se nanašajo na izboljšave v učnem načrtu študija prava in pravnega usposabljanja, na spremembe v sistemu ocenjevanja, da bi proaktivno ravnanje ustvarjalo priložnosti za nadaljevanje poklicne poti, ter na izboljšave postopkov za izbor in imenovanje. Poudarek nove bolgarske strategije za reformo pravosodja je na razvoju človeških virov v pravosodju, njen namen pa je odpraviti številne od navedenih pomanjkljivosti. Osnutek sprememb zakona o pravosodnem sistemu, s katerim bi se na to področje uvedle nekatere pomembne izboljšave, je v postopku posvetovanja v vladi.

Spremembe navedenega zakona bi morale prav tako izdatno okrepiti vlogo in odgovornost vrhovnega pravosodnega sveta. Če bo akt sprejet, bo moral vrhovni pravosodni svet pripraviti letno analizo delovnih obremenitev. Svet bo prav tako pooblaščen, da na podlagi zbranih podatkov o delovnih obremenitvah ponovno uravnovesi število osebja ter zapre ali odpre sodišča. S spremembami se bo povečala tudi preglednost odločitev o imenovanju ter izboljšala odgovornost, saj bo uvedeno odprto glasovanje in bo treba odločitve podrobno utemeljiti, poleg tega pa bodo vrhovnemu pravosodnemu svetu poverjena vsa disciplinska pooblastila. Za člane sveta bo odslej veljala izrecna prepoved glasovanja v primerih, ko bi se lahko znašli v navzkrižju interesov.

Med preverjanji, ki jih je vrhovni pravosodni svet opravljal od julija 2009, so bile ugotovljene še nadaljnje pomanjkljivosti v sodni praksi, na katere so bili opozorjeni vodje sodišč, in sicer v obliki priporočil ter nadaljnjega spremljanja ob poznejših inšpekcijskih obiskih. Razen regionalnega sodišča v Sofiji je bil v redne preglede, ki jih opravlja inšpektorat vrhovnega pravosodnega sodišča, po poročanju zajet celotni bolgarski pravosodni sistem. Svet je zdaj skupaj z lastnim spremljanjem zadev na visoki ravni dobro obveščen o pomanjkljivostih v strukturi, disciplini in praksi. S sprejetjem prihodnjih sprememb zakona o pravosodnem sistemu bi moral vrhovni pravosodni svet uporabiti svoj okrepljeni položaj, da bi začel izvajati pobude za povečanje učinkovitosti sodstva, doslednosti sodne prakse in odgovornosti pravosodja. Komisija bo spremljala napredek na tem področju v svojem naslednjem poročilu.

Boj proti organiziranemu kriminalu

Po priporočilih Komisije je Bolgarija oblikovala stalne skupne enote za preiskovanje zadev organiziranega kriminala pod vodstvom tožilstva. V enote so vključeni policisti, preiskovalni sodniki in člani osebja državne agencije za nacionalno varnost. Za zdaj te enote obravnavajo majhno število zadev na visoki ravni, ki so dodeljene v dogovoru z generalnim tožilcem, ministrom za notranje zadeve in direktorjem državne agencije za nacionalno varnost. Treba bi bilo razmisliti o razširitvi te obetavne organizacijske ureditve na vse zadeve organiziranega kriminala, pa tudi o vključitvi članov Komisije za ugotavljanje premoženja, pridobljenega s kaznivim dejanjem (CEPACA), že v zgodnji fazi preiskave.

Bolgarija je okrepila svoja prizadevanja na tem področju, in sicer z izvedbo več policijskih racij v organiziranih kriminalnih združbah, čeprav ni veliko poročil o nadaljnjem sodnem ukrepanju glede teh racij.

V Bolgariji je od julija 2009 vloženih veliko obtožnic v zadevah organiziranega kriminala. Vendar se na ravni sodišč pomembne zadeve niso dosti premaknile. Do danes se večina kazni v zadevah organiziranega kriminala doseže z dogovarjanjem s tožilstvom za milejšo kazen in po skrajšanem postopku, včasih pod zakonsko določeno najnižjo višino kazni, po tem ko obtoženec prizna krivdo. Bolgarsko pravosodje mora dokazati, da je sposobno tudi izrekati odvračilne sankcije za huda kazniva dejanja.

Čeprav je po podatkih za leto 2009 Komisija za ugotavljanje premoženja, pridobljenega s kaznivim dejanjem (CEPACA), izvedla več zamrznitev in zaplemb premoženjskih koristi, pridobljenih s kaznivim dejanjem, število potrjenih sodnih odločb o zaplembi ostaja nizko. Od maja 2009 sta bili zabeleženi dve pravnomočni odločbi, dve zadevi sta bili zavrnjeni, 206 zahtev pa je še v postopkih pred sodišči. Ker je zamrznitev in zaplemba premoženjskih pravic, ki so bile domnevno pridobljene s kaznivim dejanjem, učinkovita kazen, ki je odločno odvračilna v boju proti organiziranemu kriminalu, bi morala Bolgarija nadalje okrepiti to učinkovito sredstvo.

Boj proti korupciji

Bolgarija je okrepila svoja prizadevanja v boju proti korupciji na visoki ravni. Od julija 2009 je bilo zabeleženih več obtožnic proti dvema poslancema, trem nekdanjim ministrom, trem nekdanjim namestnikom ministrov in prvič tudi proti vršilcu dolžnosti ministra. Poleg tega je bilo zaradi korupcije na visoki ravni obtoženih tudi več uradnikov na visokem položaju in županov. Bolgarija je okrepila zmogljivosti skupne preiskovalne enote, ki obravnava goljufije v zvezi s sredstvi EU. Enemu uradniku na visokem položaju je bila izrečena zaporna kazen zaradi korupcije v zvezi s sredstvi EU, prav tako pa so bile izrečene tudi kazni v dveh simbolnih zadevah goljufije v zvezi s sredstvi EU in pranja denarja. Glavnemu obtožencu sta bili izrečeni kazni 10 in 12 let zapora, vendar sodišče ni naložilo varnostnega ukrepa odvzema prostosti.

Analiza sodne prakse na tem področju, ki jo je opravila Komisija, kaže na številne pomanjkljivosti, ki bi jih bilo treba odpraviti. Tožilstvo mora v lastnih preiskavah goljufij v zvezi s sredstvi EU uporabljati celovito in proaktivno preiskovalno strategijo. Ta strategija bi morala omogočiti sistematične preiskave povezav med povezanimi zadevami, vidikov organiziranega (finančnega) kriminala ter povezav med poskusi goljufij in upravnimi organi. Da bi okrepila boj proti korupciji na visoki ravni, bi morala Bolgarija razmisliti tudi o močnejši zaščiti prič in se tako uskladiti z dobrimi praksami v drugih državah članicah.

Podatki, ki jih je Bolgarija predložila v prvem letu izvajanja zakonodaje o preprečevanju navzkrižja interesov, ki je bil uveden proti koncu leta 2008, kažejo, da je bilo še vedno ugotovljenih ali kaznovanih malo primerov navzkrižij interesov, tožilstvu pa je bilo sporočenih zelo malo primerov korupcije. Vendar so bile preiskave glede osrednje uprave vse pogostejše in v več primerih so bili naloženi disciplinski ukrepi ali pa so bile zadeve posredovane tožilstvu[3]. Bolgarija bi morala čim prej okrepiti zakon o preprečevanju navzkrižja interesov, da bi ustanovila neodvisno osrednjo komisijo za izvajanje navedenega zakona.

Bolgarija je novembra 2009 sprejela nacionalno protikorupcijsko strategijo in akcijski načrt za njeno izvajanje. V akcijskem načrtu so določene daljnosežne dejavnosti za preprečevanje korupcije v vseh javnih sektorjih, in sicer s tujo pomočjo. Toda izvajanje načrta se še ni začelo. Bolgarija še ni obravnavala priporočil Komisije glede okrepitve inšpektoratov in ne more poročati o napredku pri krepitvi regionalnih protikorupcijskih svetov.

Pri izvajanju zakonodaje za področje javnih naročil v Bolgariji se kažejo velike pomanjkljivosti. Preverjanja, ki jih je začela Bolgarija in so jih izvajali pristojni organi, so pokazala nepravilnosti v 60 % vseh preverjenih razpisov. Pri obsežnih projektih javne infrastrukture, kjer so organi zavezani izvajati predhodni nadzor, je stopnja nepravilnosti dosegla skoraj 100 %.

Obenem upravni in pravosodni organi nimajo pooblastil, da bi javna naročila učinkovito ščitili pred navzkrižji interesov, to pa zaradi številnih pomanjkljivosti v strukturah in postopkih. Zmogljivosti upravnih organov za svetovanje glede postopkov javnega naročanja in izvajanja preverjanj niso dovolj razvite. Zmogljivosti agencije za nadzor javnih financ so bile precej zmanjšane. Zato je agencija v letu 2009 opravila naknadna preverjanja zgolj 12 % vseh javnih razpisov. Poleg tega naknadna upravna preverjanja ne upoštevajo pravilne ocene tveganja. Uvedba sistema predhodnih preverjanj bi morala pomagati pri odpravljanju pomanjkljivosti v postopku za velike strukturne projekte. Toda, agencija za javna naročila nima dovolj velikih zmogljivosti za preverjanje zakonitosti razpisov s predhodnimi preverjanji in spremljanje, ali so bila njena priporočila upoštevana.

Različni upravni organi, odgovorni za izvajanje različnih vidikov zakonodaje za področje javnih naročil, dajanje navodil, pripravljanje zakonodaje, reševanje pritožb in opravljanje preverjanj javnih razpisov, ne sodelujejo sistematično med sabo, da bi se zakonodaja na tem področju bolje izvajala. Upravne sankcije, ki jih je mogoče naložiti v primerih navzkrižja interesov ali korupcije, niso dovolj odvračilne. Poleg tega notranji postopki ne omogočajo učinkovitega odkrivanja navzkrižij interesov, ki bi jih bilo mogoče sporočiti tožilstvu. Zagotoviti bi bilo treba sistematično spremljanje nepravilnosti z disciplinskimi ali kazenskimi ukrepi.

3. SKLEPNE UGOTOVITVE

Reforme so v Bolgariji od julija 2009 dobile močan zagon. Bolgarija je sprejela izboljšave svojih kazenskih postopkov. V državi so zdaj obtožnice v zadevah korupcije na visoki ravni in organiziranega kriminala številnejše. Še vedno se premalo zadev zaključi na sodišču. Izboljšati je treba poklicno prakso v policiji, tožilstvu in na sodiščih, za kar bo potrebna zunanja pomoč. Pravosodje mora pogosteje prevzeti pobudo in odločneje prevzeti odgovornost. Javna sredstva je treba bolje zaščititi proti goljufijam in navzkrižju interesov.

Nova bolgarska strategija za reformo pravosodja, ki jo je vlada potrdila 23. junija, ponazarja odločnost političnih krogov za temeljito prenovo pravosodja. V strategiji so obravnavane trenutne pomanjkljivosti, ki jih mora Bolgarija uvrstiti med nacionalne prednostne naloge, z njimi pa se morajo skupaj spoprijeti na politični ravni, v pravosodju in bolgarski družbi.

Za uspeh bodo potrebna stalna prizadevanja Bolgarije, Komisije in drugih držav članic.

Bolgarija je vzpostavila novo partnerstvo s Komisijo in izboljšala kakovost poročanja o napredku v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje. Komisija bo Bolgarijo tudi v prihodnosti podpirala pri njenem nadaljnjem napredku v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje. Svojo naslednjo oceno bo pripravila poleti 2011.

4. Priporočila

Komisija glede na svojo oceno napredka Bolgarije pri izpolnjevanju meril iz mehanizma za sodelovanje in preverjanje slednjo poziva, naj takoj sprejme ukrepe na naslednjih področjih:

Priporočila glede reforme pravosodja

Komisija opominja Bolgarijo na neizpolnjena priporočila iz julija 2009, zlasti na zahtevo, da morajo vsa sodišča svoje sodbe objavljati na spletu, in jo poziva, naj takoj sprejme naslednje ukrepe:

1. izvede novo strategijo za pravosodje, da bi dosegla njegovo temeljito prenovo. Sprejme in izvede spremembe zakona o pravosodnem sistemu, katerih namen je izboljšanje usposabljanja, ocenjevanja in imenovanja v pravosodnem sistemu ter okrepitev odgovornosti in učinkovitosti vrhovnega pravosodnega sveta. Okrepi odgovornost pravosodja, in sicer z dosledno uporabo vseh pravnih sredstev in disciplinskih ukrepov pri kaznovanju korupcije in trgovanja z vplivom;

2. izboljša sodno prakso v tožilstvu in na sodiščih, tako da skupaj s tujimi strokovnjaki opravi podrobno analizo pomanjkljivosti. Razvije priročnike o dobri praksi, programe usposabljanja in inštruiranja za posebne primere in uvede sistematičen upravni nadzor nad sodišči in tožilstvi. Spodbuja specifično usposabljanje in specializacijo policijskih služb, tožilcev in sodnikov, da bodo imeli širša znanja in bodo bolj učinkovito reševali zapletene zadeve, zlasti kar zadeva gospodarski in finančni kriminal ter organizirani kriminal;

3. nadaljuje delo v zvezi z novim kazenskim zakonikom, ob upoštevanju novega koncepta kazenske politike, ki jo je vlada sprejela 23. junija 2001 in ki bo prispeval k učinkovitosti pravosodja, med drugim z dekriminalizacijo obsoletnih kaznivih dejanj ali prekrškov neznatnega pomena. Nadaljuje spremljanje izvajanja novih zakonikov o postopkih in razmisli o nadaljnjih izboljšavah. Spodbudi ustanovitev agencije za zdravstvene preglede, da bi se izboljšala kakovost in ustreznost zdravniških spričeval, ki jih zahtevajo sodišča.

Priporočila glede boja proti organiziranemu kriminalu

Komisija opominja Bolgarijo na neizpolnjena priporočila iz julija 2009, zlasti na specializacijo v pravosodju, prav tako pa jo tudi poziva, naj takoj sprejme naslednje ukrepe:

4. okrepi zmogljivost skupnih enot za preiskovanje zadev organiziranega kriminala, razširi njihove pristojnosti na vse zadeve organiziranega kriminala in jih poveže s Komisijo za ugotavljanje premoženja, pridobljenega s kaznivim dejanjem (CEPACA), da bo zagotovila zamrznitev in zaplembo zadevnih premoženjskih pravic v preiskovalni fazi, kot to zahtevajo operativni predpisi;

5. nadaljuje izvajanje reforme policije, da bi ustvarila usposobljeno kriminalistično policijo, ki bo pri delu uporabljala dobre prakse drugih držav članic;

6. nadalje okrepi zakonodajo na področju zasega po načelu „zaplemba civilnega premoženja brez obsodbe“ in v skladu s priporočili Beneške komisije Sveta Evrope, zlasti da se zagotovi uporaba zakonodaje ob spoštovanju temeljnih pravic in svoboščin. Razmisli o pravici do pobude Komisije za ugotavljanje premoženja, pridobljenega s kaznivim dejanjem (CEPACA), da začne postopke za zavarovanje in zaplembo premoženjske pravice, uvede predpise za zavarovanje premoženjske pravice v zgodnji fazi preiskave v sodelovanju s tožilstvom ter razširi skupino povezanih oseb, da bi z zaplembami bolje obvladovala kriminalne dejavnosti.

Priporočila glede boja proti korupciji

Komisija opominja Bolgarijo na neizpolnjena priporočila iz julija 2009, zlasti na spodbujanje preiskav domnev korupcije in navzkrižja interesov, ki jih upravni organi opravljajo po uradni dolžnosti, nadaljnjo krepitev inšpektoratov in regionalnih protikorupcijskih svetov in zaščito prijaviteljev korupcije, prav tako pa jo tudi poziva, naj takoj sprejme naslednje ukrepe:

7. izboljša sodno prakso glede zadev v zvezi z goljufijami in korupcijo na visoki ravni skladno z dobro prakso v drugih državah članicah. Uveljavi celovito in proaktivno preiskovalno strategijo, s katero bo sistematično preiskovala povezave med povezanimi zadevami, vidike organiziranega kriminala in povezave z upravnimi organi. Da bi Bolgarija okrepila boj proti korupciji na visoki ravni, bi morala strožje uporabljati zakonite možnosti za odvzem prostosti v hujših zadevah in izboljšati zaščito prič ter se tako uskladiti z dobrimi praksami v drugih državah članicah;

8. okrepi zakonodajo o preprečevanju navzkrižja interesov, zlasti prek organa s proaktivnimi pooblastili, ki bo odgovoren za odkrivanje in kaznovanje navzkrižij interesov. Spodbudi izvajanje akcijskega načrta za izvedbo nacionalne protikorupcijske strategije;

9. redno opravlja oceno tveganja v zvezi z izvajanjem zakonodaje za področje javnih naročil ter usmeri dejavnosti preprečevanja in nadzora, in sicer na proaktiven in ciljno naravnan način. Okrepi zmogljivost pristojnih upravnih organov za izvajanje predhodnih in naknadnih preverjanj ter okrepi zmogljivost svoje službe za pomoč uporabnikom, na katero se lahko za nasvet obrnejo naročniki. Zagotovi, da se vse obstoječe kazni za kršitve predpisov o javnih naročilih zoper posameznike, vključno z disciplinskimi ukrepi, v celoti uporabljajo, da se okrepi odvračilni učinek;

10. spodbudi sodelovanje med organi javnega naročanja, da v sklope združijo razpise, s čimer bo mogoče združiti strokovno znanje in ustvariti ekonomije obsega. Okrepi usposabljanje uradnih uslužbencev pristojnih organov, da bodo sposobni odkrivati in preprečevati navzkrižja interesov in druge podobne nepravilnosti pri javnem naročanju. Razvije in uporablja dobre prakse sistematičnega sodelovanja med pristojnimi upravnimi organi in pravosodnimi organi.

[1] Odločba Komisije 2006/929/ES z dne 13. decembra 2006 o vzpostavitvi mehanizma za sodelovanje in preverjanje napredka Bolgarije pri izpolnjevanju posebej določenih meril na področjih reforme pravosodja ter boja proti korupciji in organiziranemu kriminalu (UL L 354, 14.12.2006, str. 58).

[2] Poročilo temelji na rednih prispevkih bolgarskih organov, zlasti na odgovorih na podrobne vprašalnike Komisije. Komisiji pri njenem delu pomagajo strokovnjaki, opira pa se tudi na dokumentacijo in prispevke iz različnih virov. V spremnem delovnem dokumentu služb Komisije je opisana podrobna ocena napredka pri vsakem od meril iz odločbe o vzpostavitvi mehanizma za sodelovanje in preverjanje, ki jo je pripravila Komisija.

[3] Bolgarija za obdobje med avgustom 2009 in majem 2010 poroča, da je bilo v okviru osrednje uprave na podlagi zakona za preprečevanje in odkrivanje navzkrižja interesov vloženih 185 indicev, opravljenih pa 198 preiskav. V 33 zadevah so bili naloženi disciplinski ukrepi, prav tako pa so bili proti 7 posameznikom izdani kaznovalni nalogi.