[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 23.7.2008

COM(2008) 496 konč.

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

o upravljanju sredstev EU v Bolgariji

1. UVOD

Bolgarija je v predpristopnem obdobju od Evropske unije prejela pomembno finančno in tehnično pomoč in je tudi v okviru sedanje finančne perspektive za obdobje 2007–2013 upravičena do nadaljnje visoke ravni finančne pomoči (6,852 milijard EUR samo iz strukturnih skladov). Bolgariji sta bili za podporo pri krepitvi socialnogospodarskih reform in pripravi na črpanje večjih zneskov iz strukturnih skladov zagotovljeni predpristopna pomoč – programi PHARE, SAPARD (kmetijstvo) in ISPA (infrastruktura) – ter začasna finančna pomoč, predvidena v Aktu o pristopu – prehodni vir ter sredstva za denarni tok in schengenski vir. Ti programi so v različnih fazah izvajanja, vendar še niso bile sklenjene pogodbe za vse projekte in precej sredstev še ni bilo izplačanih. Strukturni skladi in drugi programi (kot je schengenski vir) v okviru sedanje finančne perspektive so v zgodnji fazi izvajanja, tako da so bila do zdaj izplačana le predplačila zanje.

Čeprav so načini izvajanja teh programov različni, obstajajo skupni standardi upravljanja in finančnega nadzora, ki jih je treba spoštovati. Treba se je na primer držati strogih postopkov za javna naročila (npr. postopki za zbiranje ponudb, ocenjevanje ponudb in oddajo naročil) in izvajati dosleden finančni nadzor. Sredstva Evropske unije so dana na voljo šele, ko se lahko pokaže in potrdi dobro finančno upravljanje.

Bolgarija se pri številnih od navedenih programov srečuje s težavami in mora pokazati, da ima vzpostavljene ustrezne strukture dobrega finančnega upravljanja ter da te dobro delujejo. Upravna usposobljenost je šibka. Poleg tega obstajajo resne domneve o nepravilnostih ter sum goljufij in navzkrižij interesov pri oddaji naročil. Preiskave urada EU za boj proti goljufijam (OLAF) o upravljanju sredstev EU s strani bolgarskih organov so povzročile začasno ustavitev predpristopnih sredstev in zamrznitve plačil v okviru različnih drugih finančnih instrumentov.

Glede na svojo pristojnost izvrševanja proračuna, določeno s Pogodbo, ter zlasti ob upoštevanju potrebe po dobrem finančnem upravljanju sredstev EU in varovanju odhodkov v okviru proračuna EU, Evropska komisija meni, da je treba o položaju v Bolgariji, ukrepih, ki jih izvaja Komisija, ter ukrepih za odpravo nepravilnosti, ki jih izvajajo ali naj bi jih izvedli bolgarski organi, obvestiti Evropski parlament in Svet, tj. proračunski organ. Poročilo ni izčrpno, vendar analizira položaj pri glavnih programih financiranja ter vsebuje pregled ukrepov, ki so bili sprejeti do danes, in seznam nadaljnjih ukrepov.

Položaj je resen. Bolgarija se zaveda razsežnosti problema in je pred kratkim sprejela več ukrepov za odpravo nepravilnosti. Začela je dejavnosti za uvedbo postopkovnih in zakonodajnih sprememb, ki so potrebne za učinkovito reševanje navzkrižja interesov, zagotavljanje preglednosti in učinkovitosti postopkov javnega naročanja, spremembe zakonodaje, odpravo nepravilnosti in okrepitev nacionalnega odredbodajalca. Imenovala je nekaj ključnih oseb na visokih položajih, npr. podpredsednika vlade, pristojnega za usklajevanje sredstev EU, ki je hkrati tudi vodja bolgarske usklajevalne službe za boj proti goljufijam. Imenovana sta bila tudi nova direktorja revizijskega organa ter centralne finančne in pogodbene enote (CFPE). To so koraki v pravo smer, vendar jim morajo slediti verodostojni strukturni ukrepi za odpravo nepravilnosti ter temeljita reforma.

2. TRENUTNO STANJE PRI RAZLIČNIH FINANČNIH INSTRUMENTIH

2.1. Finančni instrumenti, pri katerih so bile ugotovljene nepravilnosti ali pomanjkljivosti

2.1.1. PHARE / prehodni vir

S programom PHARE in prehodnim virom se Bolgariji zagotavljajo sredstva za dokončanje institucionalnih reform in pripravo na črpanje mnogo večjih zneskov pomoči v okviru strukturnih skladov. Skupni znesek sredstev, ki so bila v okviru programa PHARE in prehodnega vira dodeljena med letoma 2004 in 2007 ter se v Bolgariji še porabljajo za izvajanje teh programov, znaša približno 650 milijonov EUR. Končni rok za sklenitev pogodb za črpanje sredstev programa PHARE je november 2008, za sredstva prehodnega vira pa december 2009. Sredstva upravljajo bolgarski organi v okviru razširjenega decentraliziranega sistema izvajanja prek štirih izvajalskih agencij, ki jih je Komisija akreditirala junija 2007.

Problemi

Spremljanje in revizije kažejo na resne pomanjkljivosti pri upravljanju in nadzoru sistemov ter opozarjajo na številne nepravilnosti, domnevne goljufije in navzkrižja interesov med upravljavci in izvajalci programov. Februarja so službe Komisije začasno ustavile plačila dvema izvajalskima agencijama, in sicer centralni finančni in pogodbeni enoti (CFPE) ter izvajalski agenciji na ministrstvu za regionalni razvoj in javna dela (MRRJD), ki morata sprejeti ukrepe za odpravo nepravilnosti in tako izboljšati svoje sisteme upravljanja in nadzora. Do danes bolgarski organi še niso sprejeli vseh potrebnih ukrepov za zagotavljanje dobrega finančnega upravljanja in niso ustrezno odpravili ugotovljenih nepravilnosti.

Nadaljnji koraki

Komisija je zdaj dvema izvajalskima agencijama (CFPE in MRRJD) odvzela pravico do upravljanja pomoči v okviru programa PHARE in prehodnega vira. CFPE in MRRJD zato ne smeta več sklepati pogodb v okviru teh programov. To bo vplivalo na 250 milijonov EUR sredstev, za katera naj bi bile pogodbe še sklenjene. Pogodbe za projekte twinning, predvidene v okviru teh sredstev, so izvzete iz te odločitve, saj pri njihovem upravljanju niso bile ugotovljene nepravilnosti. V upravljanje pogodb twinning je tesno vključena partnerska država članica.

Poleg tega Komisija ohranja začasno ustavitev plačil tema dvema agencijama. Komisija bo natančno spremljala položaj glede nadaljnjih ukrepov, ki jih bodo sprejeli bolgarski organi za zagotovitev dobrega finančnega upravljanja in odpravo ugotovljenih nepravilnosti.

2.1.2. SAPARD

Bolgarija je upravičena do sredstev programa SAPARD v višini 445 milijonov EUR, od katerih je bilo do zdaj izplačanih 235 milijonov EUR.

Problemi

Pri programu SAPARD so bili ugotovljeni trije sklopi problemov.

Prvi se nanaša na projekte v vrednosti 26 milijonov EUR, ki jih trenutno preiskuje OLAF v zvezi s težavami pri izvajanju zaradi goljufij in možne korupcije. Kaže, da so bolgarski organi pred kratkim sprožili postopke za odpravo nepravilnosti.

Drugi sklop se nanaša na preiskave dejavnosti nekdanjega izvršnega direktorja Agencije SAPARD glede ukrepa, za katerega je bilo skupno dodeljenih 10 milijonov EUR. Izvršni direktor je bil odpuščen leta 2007, po obtožbah o zagrešenih nepravilnostih pri upravljanju državnega sklada za kmetijstvo. Bolgarski organi so sprva trdili, da obtožbe niso bile povezane z upravljanjem sredstev SAPARD, vendar je urad bolgarskega državnega tožilca v poznejši preiskavi nekdanjega izvršnega direktorja obtožil „nezakonitega potrjevanja projektov“ v okviru ukrepa „naložbe v veleprodajne trge“. Proti njemu je bil uveden kazenski postopek.

Tretji problem je povezan z ugotovitvami nedavne revizije služb Komisije, ki je zajela sredstva v višini 105 milijonov EUR iz programa SAPARD, ki upravičencem še niso bila izplačana (ta znesek predstavlja 63 % preostalega skupnega zneska, ki naj bi bil izplačan v okviru programa). Revizija je pokazala resne pomanjkljivosti v sistemu nadzora pomoči za naložbe pri treh glavnih ukrepih v okviru programa.

Nadaljnji koraki

Komisija je o rezultatih revizije treh investicijskih ukrepov obvestila nacionalnega odredbodajalca ter zahtevala izvedbo akcijskega načrta. Nacionalni odredbodajalec mora omenjeni akcijski načrt predložiti Komisiji do 31. 7. 2008, skupaj s časovnim načrtom njegove izvedbe.

Poleg tega je Komisija bolgarske organe obvestila, da bodo prihodnji zahtevki za plačila, ki jih bo nacionalni odredbodajalec predložil Komisiji za morebitne dodatne stroške, ki bodo nastali v okviru teh treh ukrepov, začasno ustavljeni, dokler Bolgarija po mnenju Komisije ne bo zadovoljivo izboljšala svojega sistema. Nacionalni odredbodajalec mora Komisijo obvestiti o potrebnih izboljšavah sistema do septembra 2008. Ko bo Komisija od bolgarskih organov prejela informacije, da so bili ukrepi za odpravo nepravilnosti v celoti izvedeni in ko bo te informacije potrdil neodvisni revizijski organ, bo Komisija preučila, ali se plačila lahko ponovno uvedejo. Plačila nacionalnega odredbodajalca končnim upravičencem v okviru ukrepov se lahko nadaljujejo šele, ko bo akcijski načrt izvršen.

2.1.3. ISPA – kohezijski sklad

Čeprav imajo pri pravočasnem izvajanju naložb v infrastrukturo vseevropskih omrežij in okolja težave številne države članice, je Bolgarija izrazito počasna. Do zdaj je za te projekte izkoristila le 18 % sredstev (156 milijonov EUR od razpoložljivih 879 milijonov EUR), ki so se najprej zagotavljala v okviru predpristopnega instrumenta ISPA, zdaj pa se zaključujejo v skladu s pravili kohezijskega sklada. Komisija je decembra 2007 od nacionalnih organov zahtevala, da predložijo akcijski načrt, s katerim bi pospešili izvajanje projektov, ki so se izkazali za problematične. Akcijski načrt so pregledali pristojna ministrstva in službe Komisije, ki so ugotovili vzroke zamud in predlagali potrebne izboljšave. Izboljšave je treba uvesti hitro, da se zagotovi izvedba vseh projektov pred končnim rokom za potrditev izdatkov (konec leta 2010).

Problemi

Januarja 2008 so se v bolgarskem tisku pojavile obtožbe proti izvršnemu direktorju državnega sklada za cestno infrastrukturo (DSCI) glede navzkrižja interesov, povezanega s podpisom pogodb med DSCI in gradbenim podjetjem, ki ga je upravljal družinski sorodnik. Poleg tega sta bila zaradi sprejemanja podkupnin aretirana dva uradnika DSCI, pristojna za izvajanje sredstev EU. Komisija je 24. januarja ministrstvu za finance poslala dopis, v katerem je zahtevala prekinitev plačil DSCI za tri projekte v okviru kohezijskega sklada (nekdanji instrument ISPA), ki so se že izvajali, poleg tega pa je zahtevala, da DSCI ne sme sklepati novih pogodb v okviru programov za obdobje 2007–2013, dokler ne bo zadeva temeljito preiskana in dokler ne bodo izvedeni potrebni ukrepi za odpravo nepravilnosti. Izvršni direktor je bil nato zamenjan.

Financiranje cestnega sektorja (144 milijonov EUR za projekte v okviru kohezijskega sklada (nekdanji instrument ISPA), ki se že izvajajo) je bilo prekinjeno; v pripravi je tudi uradna začasna ustavitev sredstev. Zamrznitev sklepanja novih pogodb v cestnem sektorju (v okviru programov za obdobje 2007–2013) velja še naprej.

Prva revizijska poročila, ki jih je ministrstvo za finance predložilo službam Komisije po končanih preiskavah, niso prepričala Komisije, da bo DSCI sposoben pravilno izvajati projekte v okviru kohezijskega sklada. Komisija je priporočila, naj se opravi neodvisna revizija, ki bi nato služila tudi kot osnova za konkreten in podroben akcijski načrt za izboljšanje sistemov upravljanja in nadzora v DSCI. Službe Komisije so 18. junija 2008 prejele revizijsko poročilo, ki ga je za bolgarske organe pripravila mednarodna revizijska družba, skupaj s podrobnim akcijskim načrtom, ki je temeljil na „predhodnih“ ugotovitvah omenjene revizijske družbe.

Nadaljnji koraki

Nedavno imenovani podpredsednik vlade, pristojen za upravljanje sredstev EU, se zaveda problemov in si prizadeva za okrepitev splošnega sistema za usklajevanje in izvajanje strukturnih skladov v Bolgariji.

Da bi poenostavili in okrepili sistem izvajanja, so bolgarski organi pred kratkim zmanjšali število upravljavskih organov za projekte v okviru nekdanjega instrumenta ISPA. S to spremembo bo državni sklad za cestno infrastrukturo bolj pod drobnogledom in močnejšim nadzorom ministrstva za promet.

Ena od glavnih ugotovitev zunanjega revizijskega poročila je, da so potrebne nadaljnje preiskave, zlasti v zvezi z več možnimi primeri navzkrižja interesov. Bolgarski organi trenutno organizirajo preiskave teh primerov. Hkrati so bili sprejeti prvi ukrepi za celovitejšo prenovo organizacijske strukture DSCI. Te ukrepe je treba razumeti kot pomemben prvi korak prej omenjenega podrobnega akcijskega načrta.

Pravočasna in učinkovita izvedba akcijskega načrta bo ključna za oceno skladnosti izvajanja regionalnih razvojnih in prometnih operativnih programov, do katerih je upravičen DSCI. Ta ocena mora biti zaključena med septembrom in novembrom 2008. Potrditev izdatkov za navedene operativne programe je odvisna od pozitivnega mnenja organa za presojo skladnosti.

Pozneje letos bo Komisija pregledala izvajanje akcijskega načrta DSCI. Na podlagi tega pregleda bo Komisija presodila, ali so bili sistem upravljanja in nadzora ter upravna usposobljenost sklada ustrezno izboljšani ter ali se sklepanje pogodb in financiranje lahko nadaljuje.

2.2. Finančni instrumenti v začetni fazi zagona

Kar nekaj programov je šele v začetni fazi izvajanja. To pomeni, da so bila do zdaj izplačana le predplačila in da Komisija še preiskuje, ali so sistemi upravljanja in nadzora, ki so vzpostavljeni v Bolgariji za zagotavljanje dobrega finančnega upravljanja zadevnih sredstev, zadovoljivi.

2.2.1. Sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad

Sredstva, dodeljena Bolgariji iz Evropskega sklada za regionalni razvoj in Kohezijskega sklada za obdobje 2007–2013, znašajo 5 667 milijonov EUR. Priprava in izvajanje strukturnih skladov v Bolgariji sta se v novem obdobju začela dokaj uspešno. Vsi programi so bili predloženi in odobreni pravočasno, izvedba številnih operativnih programov pa napreduje.

Bolgarski organi v skladu s pravno podlago kohezijske politike trenutno izvajajo splošno oceno skladnosti celotnega sistema upravljanja strukturnih skladov in Kohezijskega sklada. Postopek ocenjevanja vodi nacionalni revizijski organ, katerega okrepitev je še vedno ena od glavnih skrbi Komisije. Junija 2008 je bil imenovan novi direktor revizijskega organa, poleg tega je bila podpisana okvirna pogodba za sodelovanje z zunanjimi revizorji. To sta dva zelo dobrodošla koraka, ki pa jima morajo slediti nadaljnji ukrepi, namenjeni zlasti občutnemu povečanju notranje upravne usposobljenosti tega organa.

2.2.2. Evropski socialni sklad

Iz Evropskega socialnega sklada se sofinancirata dva operativna programa v Bolgariji – operativni program za razvoj človeških virov in operativni program za upravno usposobljenost. Sredstva za ta dva programa znašajo 1,185 milijarde EUR. Operativna programa sta bila sprejeta oktobra 2007, prve sheme financiranja in ukrepi pa so se začeli izvajati leta 2008. V skladu z ustrezno finančno uredbo (Uredba št. 1083/2006) so bila izplačana le samodejna predplačila (v višini 59 milijonov EUR). Komisija bo v drugi polovici leta 2008 na podlagi dokumentacije, ki jo bodo predložili bolgarski organi, opravila oceno skladnosti bolgarskih sistemov upravljanja in nadzora za sredstva Evropskega socialnega sklada.

Nadaljnji koraki

Ocena skladnosti mora zagotoviti, da so sistemi, vzpostavljeni v Bolgariji, v skladu z zadevno finančno uredbo ter omogočajo dobro finančno upravljanje in učinkovito izvajanje Socialnega sklada. Bolgarskim organom ni mogoče povrniti izdatkov za projekte, dokler se Komisija ne dogovori o taki oceni. Bolgarski organi morajo dokumentacijo za oceno skladnosti predložiti poleti ali zgodaj jeseni letos.

2.2.3. Evropski sklad za ribištvo

Evropska komisija je decembra 2007 odobrila operativni program za bolgarski ribiški sektor za obdobje 2007–2013. Skupna razpoložljiva javnofinančna sredstva za ta program znašajo 107 milijonov EUR; od tega pomoč EU prek Evropskega sklada za ribištvo (ESR) znaša 80 milijonov EUR. Program zajema celotno ozemlje Bolgarije, ki ima v celoti status konvergenčne regije.

Do zdaj je bilo izplačano le eno predplačilo, ocena skladnosti pa naj bi bila pripravljena do decembra 2008. Program naj bi se dejansko začel izvajati septembra 2008, ko bo objavljen prvi razpis za zbiranje predlogov projektov. Državna agencija za ribištvo in ribogojstvo, ki je pristojna za izvajanje operativnega programa ESR, trenutno izboljšuje svojo upravno usposobljenost za izvajanje operativnega programa in skupne ribiške politike.

Nadaljnji koraki

Podobno kot pri drugih programih strukturnih skladov je povračilo izdatkov projekta odvisno od zadovoljive ocene skladnosti. Poleg tega predpisi ESR določajo različne možnosti za začasno ustavitev, prekinitev ali finančne popravke odobritev za operativni program v primeru nepravilnosti ali sistematičnih pomanjkljivosti v sistemih upravljanja in nadzora. Za program ribištva ter za strukturne in kmetijske programe se uporablja celovit revizijski pristop.

2.2.4. Sredstva za denarni tok in schengenski vir

Bolgarija je prejemnica sredstev za denarni tok in schengenski vir v skupni višini 239,5 milijonov EUR. V skladu s členom 32 Akta o pristopu, ki določa, da mora biti vsaj 50 % celotnega zneska dodeljenega za dejavnosti na zunanjih mejah Unije in izvajanje schengenskega pravnega reda, je Bolgarija dodelila 161 milijonov EUR (67 %) schengenskemu viru.

Nadaljnji koraki

Bolgarski organi morajo zagotoviti dobro upravljanje in nadzor schengenskega vira, zlasti pri postopkih sklepanja pogodb in javnega naročanja. Zaenkrat ni jasno, ali bo centralna finančna in pogodbena enota (CFPE) iz točke 2.1.1 zgoraj, ki je vpletena v težave pri financiranju iz programa PHARE, lahko predložila ustrezna zagotovila. CFPE mora vzpostaviti ustrezna varovala v postopkih, s katerimi bo zagotovila, da pri ocenjevanju ponudb ne bo prihajalo do možnih ali dejanskih navzkrižij interesov. V primeru resnih pomanjkljivosti v sistemih upravljanja in nadzora lahko ob potrditvi obračunov pride do obsežnih finančnih popravkov in/ali izterjav.

2.2.5. Sredstva v okviru splošnega programa „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“

Bolgarija sodeluje v navedenem splošnem programu, za katerega so ji bila dodeljena skupna sredstva v višini 1 milijona EUR za leto 2007 (za dva od teh skladov) in 1,8 milijona EUR za leto 2008 (za tri od štirih skladov).

Nadaljnji koraki

Bolgarski organi, ki so imenovani za upravljanje sredstev v okviru splošnega programa „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“, morajo okrepiti svojo upravno usposobljenost za pripravo programov in upravljanje sistemov nadzora. Sposobnost črpanja sredstev iz skladov je treba izboljšati na ravni organov, ki dodeljujejo pomoč, in na ravni upravičencev.

2.3. Sodelovanje z Evropskim uradom za boj proti goljufijam

OLAF je opravil preiskave zadev, ki so vključevale sredstva programov PHARE in SAPARD. Ugotovitve Urada kažejo na nekatere temeljne pomanjkljivosti v upravni in pravosodni usposobljenosti Bolgarije.

Pri odkritih goljufijah manjka zavezanost za odločno in hitro delovanje v sodelovanju z drugimi javnimi organi. Tako denimo bolgarski organ, ki je pristojen za plačila v okviru programa SAPARD (državni sklad za kmetijstvo), ni dejavno skušal odpraviti domnevnih nepravilnosti, navzkrižij interesov in goljufij v zvezi s takimi sredstvi Skupnosti. Pri reševanju teh problemov so bile ugotovljene resne pomanjkljivosti glede stopnje sodelovanja in usklajevanja med različnimi organi, ki so vključeni v zadevne postopke. Kaže, da vrhovno kasacijsko tožilstvo v primeru SAPARD državnemu skladu za kmetijstvo ni moglo posredovati dokazov, na podlagi katerih bi sklad lahko sprožil postopek finančne izterjave. Po drugi strani pa se zadeva potem, ko državni sklad za kmetijstvo sproži postopek za izterjavo, preda državnim službam za izterjavo na ministrstvu za finance. Kot kaže, državni sklad za kmetijstvo v zadevi nato ne igra več nobene vloge in se postopek ustavi. To pomeni, da dejansko ni osrednjega organa, ki bi v postopku prevzel odgovornost, zato tudi ni nobenega sredstva za preprečevanje stalne slabe prakse.

Bolgarski pravosodni organi običajno razdelijo zadevo na več manjših delov, kar onemogoča učinkovito preiskavo in izrek sodbe. Obstajajo tudi primeri sodnih postopkov, ki so bili uvedeni, pozneje pa brez razloga zaključeni, kar je uradu OLAF otežilo nadaljnjo preiskavo.

OLAF se je srečal tudi s primeri kršitev zaupnosti ter neprimernega posredovanja in uhajanja zaupnih informacij. Obstaja močan sum o vpletenosti organiziranega kriminala. Nedavno imenovani podpredsednik vlade se zaveda položaja in je začel izvajati ukrepe za odpravo nepravilnosti. Dana je bila zaveza za pripravo in sprejetje zakona, ki bo omogočal delo urada OLAF in mu zagotavljal pomoč pri opravljanju preverjanj na kraju samem v skladu z Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96. Poleg tega OLAF tesno sodeluje z bolgarskimi organi, da bi zagotovil, da bodo ti pri pravosodni in nadzorni obravnavi sedanjih in prihodnjih primerov v celoti upoštevali opozorila, dana v primerih, povezanih s skladom SAPARD.

3. ZAKLJUČEK

Pomoč, ki jo EU namenja Bolgariji, je praktičen izraz solidarnosti Unije z državljani Bolgarije. Ta sredstva so namenjena zagotavljanju pomoči manj razvitim območjem v Bolgariji, spodbujanju potrebnih naložb v prometno, telekomunikacijsko in energetsko infrastrukturo, pospeševanju konkurenčnosti, podpiranju socialne kohezije ter izboljšanju splošne gospodarske uspešnosti in stabilnosti Bolgarije.

Za učinkovito porabo teh sredstev morajo biti vzpostavljene učinkovite in zanesljive strukture upravljanja in nadzora za spodbujanje dobrega izvajanja skozi celoten cikel projekta – od ocene izvedljivosti in projektnega načrta, javnega razpisa in podpisa pogodb do predhodnega in naknadnega nadzora ter ocene projekta.

Bolgarija zaradi bistvenih pomanjkljivosti v svoji upravni in pravosodni usposobljenosti na lokalni, regionalni ali centralni ravni ne more v celoti izkoristiti vseh prednosti te pomoči. V bolgarski javni upravi so pogoste menjave zaposlenih, plače so nizke in ustvarjajo priložnosti za korupcijo, postopki pa so zastareli in centralizirani. Posebno zaskrbljujoče je obotavljanje glede uporabe izvršilnih pooblastil za odpravo nepravilnosti in goljufij s takojšnjo izterjavo ali drugimi varnostnimi ukrepi ter dejstvo, da nacionalni revizijski organ in izvajalske agencije dejansko niso neodvisni. Pomanjkanje odgovornosti in preglednosti pri javnem zbiranju predlogov za dodeljevanje sredstev EU je resen problem.

Visoka stopnja korupcije in organiziranega kriminala še stopnjuje navedene probleme, ki jih povzroča na splošno šibka upravna in pravosodna usposobljenost. Kot je bilo poudarjeno v vseh poročilih Komisije o mehanizmu sodelovanja in preverjanja, vključno s tistim, ki je bil sprejet hkrati s tem sporočilom, so potrebni nadaljnja zavezanost in rezultati v boju proti korupciji in organiziranemu kriminalu, saj neposredno vplivata na upravno usposobljenost Bolgarije ter njeno sposobnost zagotavljanja dobrega finančnega upravljanja in učinkovitega dodeljevanja sredstev EU. Bolgarija mora ne le občutno izboljšati svojo upravno usposobljenost, temveč tudi drastično zmanjšati možnosti za korupcijo na visoki ravni ter se učinkovito spopasti z organiziranim kriminalom.

Potrebno je takojšnje ukrepanje, saj se približujejo roki za sklenitev pogodb za nekatera sredstva, po izteku katerih bodo ta sredstva za Bolgarijo izgubljena. Bolgarija mora:

- okrepiti upravno usposobljenost za upravljanje sredstev EU z zagotavljanjem stabilnosti, usposabljanja in strokovnega znanja zaposlenih. Pri imenovanju oseb na vodstvene položaje je treba preprečiti možna navzkrižja interesov,

- odpraviti ali preprečiti obstoječe ali potencialne mreže navzkrižij interesov pri upravljanju sredstev nasploh,

- izboljšati nadzor nad postopki javnega naročanja in njihovo preglednost na centralni, regionalni in lokalni ravni ob doslednem spoštovanju predpisov EU, ki urejajo to področje,

- povečati nadzor nad zakonitostjo in pravilnostjo izdatkov z izvajanjem dejanskih in rednih preverjanj na kraju samem ter revizij, ki jih mora izvajati država sama v vseh programih, ki se financirajo iz sredstev EU,

- zagotoviti zaščito sredstev EU ter po potrebi zagotoviti, da se nemudoma uporabi nalog za izterjavo, ki ga izda neposredno pristojni izvajalski ali nadzorni organ, če se ugotovijo nepravilnosti ali goljufije,

- nemudoma poročati Komisiji o potrjenih ali domnevnih nepravilnostih ali goljufijah. Nepravilnosti in goljufije je treba natančno opredeliti ter pripraviti navodila glede postopkov poročanja,

- izvesti ukrepe za preprečevanje kršitev zaupnosti ter neustreznega posredovanja in uhajanja zaupnih informacij, da se omogoči ustrezna izmenjava informacij, ki ne bo škodila preiskovalnim in pravosodnim postopkom,

- po potrebi hitro sprejeti varnostne ukrepe, ukrepe za odpravo nepravilnosti ali disciplinske ukrepe ter o tem obvestiti Komisijo,

- nadaljevati z začetimi ukrepi za izboljšanje usklajevanja med ministrstvi, različnimi zainteresiranimi stranmi ter centralnimi, regionalnimi in lokalnimi organi.

Pred kratkim so bili na nacionalni ravni sprejeti prvi ukrepi za odpravo teh bistvenih pomanjkljivosti v upravljanju programov in finančnem nadzoru. To je pozitiven premik v pravo smer, ki ga je treba nadaljevati. Komisija je pripravljena Bolgariji svetovati ter ji zagotavljati pomoč in podporo pri reševanju teh problemov. Prav tako poziva države članice, da pomagajo Bolgariji z nadaljnjim zagotavljanjem neodvisnega strokovnega znanja na visoki ravni. Takoj ko bo Bolgarija sprejela potrebne ukrepe za odpravo nepravilnosti, s katerimi bo izboljšala finančno upravljanje in poostrila nadzorne sisteme, je Komisija pripravljena razveljaviti svojo odločitev, da odvzame pooblastilo dvema zadevnima izvajalskima agencijama, tj. centralni finančni in pogodbeni enoti ter izvajalski agenciji na ministrstvu za regionalni razvoj in javna dela.