OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

OZADJE PREDLOGA

- Razlogi za predlog in njegovi cilji

V skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike slednja zagotavlja, da se živi vodni viri izkoriščajo v skladu s trajnostnimi gospodarskimi, okoljskimi in socialnimi pogoji. Pomembno orodje za dosego tega cilja je letno določanje ribolovnih možnosti v obliki celotnih dovoljenih ulovov (TAC), kvot in omejitev ribolovnega napora.

Cilj tega predloga je določiti ribolovne možnosti za države članice za tržno najpomembnejše staleže rib v Baltskem morju za leto 2012.

- Splošno ozadje

V sporočilu Komisije v zvezi s posvetovanjem o ribolovnih možnostih (COM(2011)298 konč.) je predstavljeno ozadje predloga. Zaradi poenostavitve in pojasnitve odločitev o letnih celotnih dovoljenih ulovih in kvotah so ribolovne možnosti v Baltskem morju od leta 2006 določene v ločeni uredbi.

Znanstveno mnenje o staležih v Baltskem morju za leto 2012 sta podala Mednarodni svet za raziskovanje morja (ICES) maja 2011 ter Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF) junija 2011.

Predlog ima dve prilogi, ki sta pomembni za upravljanje ribolova v Baltiku v letu 2012, saj so v njiju določene ribolovne možnosti: v prvi so določeni celotni dovoljeni ulovi (TAC) in kvote, v drugi pa se omejuje ribolovni napor z omejevanjem dejavnosti (število dni na morju).

- Obstoječe določbe na področju, na katero se nanaša predlog

Ribolovne možnosti in način njihove dodelitve državam članicam se določajo vsako leto. Nazadnje je bilo to storjeno z Uredbo Sveta (EU) št. 1124/2010 z dne 29. novembra 2010 o določitvi ribolovnih možnosti za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se za leto 2011 uporabljajo v Baltskem morju.

Za upravljanje ribištva v Baltskem morju je pomembna tudi Uredba Sveta (ES) št. 2187/2005 z dne 21. decembra 2005 o ohranjanju ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi v Baltskem morju, Beltih in Soundu, spremembah Uredbe (ES) št. 1434/98 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 88/98.

V Uredbi Sveta (ES) št. 1098/2007 z dne 18. septembra 2007 o vzpostavitvi večletnega načrta za staleže trske v Baltskem morju in ribištvo, ki izkorišča te staleže, o spremembi Uredbe (EGS) št. 2847/93 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 779/97 so opisani ukrepi nadzora in spremljanja za ponovno vzpostavitev zadevnih staležev trske. Poleg tega vsebuje navedena uredba pravila za določanje celotnih dovoljenih ulovov za zahodne in vzhodne staleže trske in s tem povezane omejitve ribolovnega napora.

- Usklajenost z drugimi politikami in cilji EU

Predlagani ukrepi so oblikovani v skladu s cilji in pravili skupne ribiške politike ter so skladni s politiko Unije o trajnostnem razvoju.

REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENA UČINKA

- Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj

Glavne organizacije/strokovnjaki, ki so sodelovali pri posvetovanju

Znanstveni organizaciji, s katerima so bila opravljena posvetovanja, sta Mednarodni svet za raziskovanje morja (ICES) ter Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF).

Unija vsako leto zaprosi ICES in STECF za znanstveno mnenje o stanju pomembnih staležev rib. Prejeto mnenje obsega vse baltske staleže, za katere so predlagani celotni dovoljeni ulovi.

- Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi

Posvetovanja z Regionalnim svetovalnim svetom za Baltsko morje (BSRAC) so potekala na srečanjih delovne skupine za ribolov pridnenih in pelagičnih vrst rib ter lososa junija 2011 na osnovi sporočila Komisije v zvezi s posvetovanjem o ribolovnih možnostih. Znanstveno osnovo predloga sta pripravila ICES in STECF. Na srečanjih so bila na osnovi navedenega sporočila predstavljena pravila za določanje celotnih dovoljenih ulovov in kvot za leto 2012. V predlogu so bila obravnavana in v čim večji meri upoštevana predhodna stališča o vseh zadevnih staležih rib, ki so bila izražena na srečanjih, in sicer tako, da niso v nasprotju z obstoječimi politikami ali ne povzročajo poslabšanja stanja ranljivih virov.

BSRAC podpira poskus Komisije, da se določijo celotni dovoljeni ulovi, ki so skladnejši z znanstvenim mnenjem, podpira pa tudi uporabo večletnega načrta za trsko glede določanja celotnih dovoljenih ulovov. Vendar pa se ne strinja s politiko Komisije o 25-odstotnem zmanjšanju celotnega dovoljenega ulova za staleže, za katere ni na voljo podatkov in za katere znanstveniki niso mogli podati analitične ocene.

- Ocena učinka

Celotni dovoljeni ulovi za trsko v vzhodnem in zahodnem Baltskem morju se bodo v skladu z večletnim načrtom povečali za povprečno 14 %. Tako se bosta dva od petih celotnih dovoljenih ulovov za pelagične ribe povečala, ostali trije pa se bodo zmanjšali. Na splošno bodo predlagani ukrepi povzročili skupno zmanjšanje ribolovnih možnosti v smislu količin ulova za plovila Unije v Baltskem morju, in sicer za približno 16 % za vse vrste, razen za staleže lososa.

Predlog ne odraža zgolj kratkoročnih interesov, temveč je del dolgoročnejšega pristopa, s katerim se stopnja ribolova postopno znižuje na dolgoročne trajnostne ravni.

Posledice pristopa, uporabljenega v predlogu, bodo zato v srednje- do dolgoročnem obdobju zmanjšan ribolovni napor, vendar stabilne ali naraščajoče kvote. Dolgoročne posledice takega pristopa pa bodo predvidoma zmanjšan vpliv na okolje kot posledica zmanjšanja ribolovnega napora, zmanjšanja v ribolovnem sektorju v smislu števila plovil in/ali povprečnega ribolovnega napora na plovilo in nespremenjena ali povečana iztovarjanja. Trajnost ribiških dejavnosti se bo v dolgoročnem obdobju povečala.

PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA

- Povzetek predlaganih ukrepov

Predlog določa omejitve ulova in ribolovnega napora, ki se uporabljajo za ribištvo EU, za doseganje cilja skupne ribiške politike, to je zagotovitev ribolova na ravni, ki je biološko, gospodarsko in družbeno trajnostna.

- Pravna podlaga

Člen 43(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

- Načelo subsidiarnosti

Predlog spada na področje izključne pristojnosti Unije, kot je določeno v členu 3(1)(d) Pogodbe o delovanju Evropske unije. Načelo subsidiarnosti se zato ne uporablja.

- Načelo sorazmernosti

Predlog je skladen z načelom sorazmernosti iz naslednjih razlogov.

Skupna ribiška politika je skupna politika. V skladu s členom 43(3) PDEU mora Svet sprejeti ukrepe o določitvi in dodelitvi ribolovnih možnosti.

Zadevna uredba Sveta dodeljuje ribolovne možnosti državam članicam. V skladu s členom 20(3) Uredbe št. 2371/2002 dodelijo države članice take možnosti regijam ali izvajalcem po lastni presoji. Zato imajo države članice veliko manevrskega prostora za odločanje o družbeno/gospodarskem modelu izbire za izkoriščanje ribolovnih možnosti, ki so jim dodeljene.

Ta predlog za države članice nima novih finančnih posledic. Svet sprejme to uredbo vsako leto, javna in zasebna sredstva za njeno izvajanje pa že obstajajo.

- Izbira instrumentov

Predlagani instrumenti: uredba.

To je predlog za upravljanje ribištva na podlagi člena 43(3) PDEU ter v skladu s členom 20 Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002.

PRORAČUNSKE POSLEDICE

Predlog ne vpliva na proračun EU.

DODATNE INFORMACIJE

- Poenostavitev

Predlog še naprej zagotavlja poenostavitev upravnih postopkov za javne organe (EU ali nacionalne), saj vključuje podobne določbe iz uredbe o ribolovnih možnostih v Baltskem morju za leto 2011.

- Klavzula o pregledu/reviziji/časovni omejitvi veljavnosti

Predlog zadeva letno uredbo za leto 2012, zato ne vključuje klavzule o reviziji.

- Podrobna obrazložitev

Predlog določa ribolovne možnosti za leto 2012 za nekatere staleže rib ali skupine staležev rib za države članice, ki lovijo v Baltskem morju.

Predlagane številke temeljijo na znanstvenem mnenju, posvetovanju z BSRAC in okviru za določanje celotnih dovoljenih ulovov in kvot, opisanih v sporočilu Komisije v zvezi s posvetovanjem o ribolovnih možnostih. Od predlaganih celotnih dovoljenih ulovov so bile po potrebi odštete teoretične količine staležev, ki jih Unija deli z Rusko federacijo.

V skladu z namenom Komisije, da zagotovi trajnostno rabo ribolovnih virov v skladu s politiko Unije in mednarodnimi obveznostmi ob hkratnem ohranjanju stabilnosti ribolovnih možnosti, so letna odstopanja celotnih dovoljenih ulovov omejena, če je to izvedljivo, ob upoštevanju stanja zadevnega staleža.

Celotni dovoljeni ulovi in kvote, dodeljene državam članicam, so določeni v Prilogi I te uredbe, omejitve ribolovnega napora pa v Prilogi II.

Za staleže trske so predlagani celotni dovoljeni ulovi in omejitve ribolovnega napora skladni z zahtevami večletnega načrta za staleže trske v Baltskem morju in ribištvo, ki izkorišča navedene staleže. Osrednji element načrta je postopno zmanjšanje ribolovne umrljivosti na dolgoročno trajnostno raven, ki zagotavlja obnovitev staležev ter visoke in stabilne donose. Ribolovna umrljivost za staleže trske je padla na ravni, ki jih določa večletni načrt, zaradi tega ni več treba zmanjšati ribolovnega napora, to je število dni na morju, poleg tega pa se lahko poveča celotni dovoljeni ulov.

Predlagani celotni dovoljeni ulov za staleža sleda (zahodni stalež in stalež v Botnijskem morju/Botnijskem zalivu) ustreza ribolovni umrljivosti na ravni najvišjega trajnostnega donosa. Predlagani celotni dovoljeni ulov za druge pelagične staleže zmanjšuje ribolovno umrljivost na polovično vrednost med trenutno stopnjo in stopnjo na ravni najvišjega trajnostnega donosa, z izjemo staleža sleda v osrednjem delu Baltskega morja. V tem primeru bi taka ribolovna umrljivost presegla previdnostno raven, zaradi tega je predlagani celotni dovoljeni ulov na polovični vrednosti med ustrezno ribolovno umrljivostjo na ravni najvišjega trajnostnega donosa in ribolovno umrljivostjo na previdnostni ravni.

Za morsko ploščo, za katere stalež so podatki pomanjkljivi, je celotni dovoljeni ulov zmanjšan za 25 % v primerjavi z letom 2011. Mnenja, ki ga je BSRAC podal o manjšem zmanjšanju, ni bilo mogoče upoštevati, ker v skladu s pristopom, opisanim v sporočilu o ribolovnih možnostih, pomanjkanje podatkov ne sme biti razlog za ohranjanje trenutne ravni ulovov in je treba pri tem uporabiti previdnostno načelo.

Glede staleža lososa je Regionalni svetovalni svet za Baltsko morje zaradi negotovosti v zvezi z znanstvenim mnenjem, ki ga je maja podal ICES, v avgustu organiziral srečanje z ICES. Po srečanju je ICES potrdil že izdano mnenje.

2011/0240 (NLE)

Predlog

UREDBA SVETA

o določitvi ribolovnih možnosti za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se za leto 2012 uporabljajo v Baltskem morju

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

1. V skladu s členom 43(3) Pogodbe Svet na predlog Komisije sprejme ukrepe o določitvi in dodelitvi ribolovnih možnosti.

2. Uredba Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike[1] zahteva, da se uvedejo ukrepi o dostopu do voda in virov ter o trajnostnem opravljanju ribolovnih dejavnosti ob upoštevanju razpoložljivega znanstvenega mnenja in zlasti poročila, ki ga pripravi Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STEFC).

3. Zato mora Svet sprejeti ukrepe o določitvi in dodelitvi ribolovnih možnosti po ribolovnih območjih ali skupinah ribolovnih območij, vključno z nekaterimi pogoji, ki so z njimi funkcionalno povezani, kot je ustrezno. Ribolovne možnosti morajo biti razdeljene med države članice tako, da se vsaki državi članici zagotovi ustrezna stabilnost ribolovnih aktivnosti za vsak stalež ali ribolovno območje in da se upoštevajo cilji skupne ribiške politike iz Uredbe (ES) št. 2371/2002.

4. Celotni dovoljeni ulovi (TAC) morajo biti določeni na podlagi razpoložljivega znanstvenega mnenja ob upoštevanju bioloških in družbeno-gospodarskih vidikov, zagotavljanju pravične obravnave med ribiškimi sektorji ter upoštevanju mnenj, izraženih med posvetovanjem z zainteresiranimi stranmi, zlasti na srečanjih s Svetovalnim odborom za ribištvo in ribogojstvo ter zadevnimi regionalnimi svetovalnimi sveti.

5. Za staleže, za katere veljajo posebni večletni načrti, je treba ribolovne možnosti določiti v skladu s pravili iz teh načrtov. Zato je treba določiti omejitve ulova in omejitve ribolovnega napora za staleže trske v Baltskem morju v skladu s pravili iz Uredbe Sveta (ES) št. 1098/2007 z dne 18. septembra 2007 o vzpostavitvi večletnega načrta za staleže trske v Baltskem morju in ribištvo, ki izkorišča te staleže[2].

6. Uporabo ribolovnih možnosti, kot so določene v tej uredbi, ureja Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike[3] ter zlasti člena 33 in 34 navedene uredbe v zvezi z evidentiranjem ulova in ribolovnega napora ter obvestilom s podatki o izčrpanju ribolovnih možnosti. Zato je treba določiti kode, ki jih bodo uporabljale države članice, ko bodo v skladu s to uredbo Komisiji pošiljale podatke o iztovarjanju staležev.

7. V skladu s členom 2 Uredbe Sveta (ES) št. 847/96 z dne 6. maja 1996 o uvedbi dodatnih pogojev za upravljanje celotnih dovoljenih ulovov in kvot[4] iz leta v leto je treba navesti staleže, za katere veljajo posamezni ukrepi, določeni v navedeni uredbi.

8. Da bi zagotovili preživljanje ribičev v Uniji, je pomembno, da se ribolov začne s 1. januarjem 2012.

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Poglavje I Področje uporabe in opredelitev pojmov

Člen 1 Vsebina

Ta uredba za leto 2012 določa ribolovne možnosti za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v Baltskem morju.

Člen 2 Področje uporabe

Ta uredba se uporablja za plovila Unije, ki delujejo v Baltskem morju.

Člen 3 Opredelitev pojmov

V tej uredbi se poleg opredelitev iz člena 3 Uredbe (ES) št. 2371/2002 uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(a) območja Mednarodnega sveta za raziskovanje morja (ICES) so zemljepisna območja, določena v Prilogi I k Uredbi Sveta (ES) št. 2187/2005 z dne 21. decembra 2005 o ohranjanju ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi v Baltskem morju, Beltih in Soundu[5];

(b) „Baltsko morje“ pomeni podrazdelke ICES 22–32;

(c) „plovilo Unije“ pomeni ribiško plovilo, ki pluje pod zastavo države članice in je registrirano v Uniji;

(d) „celotni dovoljeni ulov (TAC)“ pomeni količino, ki jo je vsako leto mogoče naloviti iz posameznega staleža;

(e) „kvota“ pomeni delež celotnega dovoljenega ulova, ki je dodeljen Uniji, državi članici ali tretji državi;

(f) „dan odsotnosti iz pristanišča“ pomeni neprekinjeno obdobje 24 ur ali del takega obdobja, v katerem je plovilo odsotno iz pristanišča.

Poglavje IIRibolovne možnosti

Člen 4 Celotni dovoljeni ulovi in dodelitve

Celotni dovoljeni ulovi, njihova dodelitev državam članicam in po potrebi pogoji, ki so z njimi funkcionalno povezani, so določeni v Prilogi I.

Člen 5 Posebne določbe o dodelitvah

9. Dodelitev ribolovnih možnosti državam članicam, kot je določena tej uredbi, ne posega v:

(a) izmenjave v skladu s členom 20(5) Uredbe (ES) št. 2371/2002;

(b) ponovne dodelitve v skladu s členom 37 Uredbe (ES) št. 1224/2009;

(c) dodatna iztovarjanja, dovoljena na podlagi člena 3 Uredbe (ES) št. 847/96;

(d) zadržane količine v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 847/96;

(e) odbitke na podlagi členov 37, 105, 106 in 107 Uredbe (ES) št. 1224/2009.

10. Razen kadar je drugače določeno v Prilogi I k tej uredbi, člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 velja za staleže, za katere veljajo previdnostni celotni dovoljeni ulovi, člen 3(2) in (3) ter člen 4 te uredbe za staleže, ki so predmet analitičnega celotnega dovoljenega ulova.

Člen 6 Pogoji za iztovarjanje ulova in prilova

11. Ribe iz staležev, za katere so določene omejitve ulova, se smejo obdržati na krovu ali iztovarjati le, če:

(a) so ulov opravila plovila države članice, ki ima kvoto in ta kvota ni izčrpana; ali

(b) je ulov sestavljen iz deleža kvote Unije, ki ni bil dodeljen državam članicam s kvotami, in kvota Unije ni bila izčrpana.

Člen 7 Omejitve ribolovnega napora

12. Omejitve ribolovnega napora so določene v Prilogi II.

13. Omejitve iz odstavka 1 se uporabljajo za podrazdelka ICES 27 in 28.2, če Komisija ni sprejela odločitve v skladu s členom 29(2) Uredbe (ES) št. 1098/2007, ki bi izključila navedene podrazdelke iz omejitev, navedenih v členu 8(1)(b), (3), (4) in (5) ter členu 13 navedene uredbe.

14. Omejitve iz odstavka 1 se uporabljajo za podrazdelek ICES 28.1, če Komisija ni sprejela odločitve v skladu s členom 29(4) Uredbe (ES) št. 1098/2007, da se omejitve, navedene v členu 8(1)(b), (3), (4) in (5) Uredbe (ES) št. 1098/2007, uporabljajo za navedeni podrazdelek.

Poglavje IIIKončne določbe

Člen 8 Prenos podatkov

Kadar države članice na podlagi člena 33 in 34 Uredbe (ES) št. 1224/2009 Komisiji pošljejo podatke v zvezi z iztovarjanjem količine ujetih staležev, uporabijo kode staležev, določene v Prilogi I k tej uredbi.

Člen 9 Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Uporablja se od 1. januarja 2012.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

PRILOGA I TAC, KI SE UPORABLJAJO ZA PLOVILA UNIJE NA OBMOČJIH, KJER OBSTAJAJO TAC, PO VRSTAH IN OBMOČJIH

V naslednjih tabelah so določeni celotni dovoljeni ulovi in kvote (v tonah žive teže, razen če ni določeno drugače) po staležu ter po potrebi pogoji, ki so z njimi funkcionalno povezani.

Sklici na ribolovna območja so sklici na območja ICES, razen če ni drugače določeno.

Za vsako območje so staleži rib navedeni po abecednem redu latinskih imen vrste. Za namene te uredbe je v nadaljevanju podana korelacijska tabela domačih in latinskih imen:

Znanstveno ime | Tričrkovna koda | Splošno ime |

Clupea harengus | HER | sled |

Gadus morhua | COD | trska |

Pleuronectes platessa | PLE | morska plošča |

Salmo salar | SAL | atlantski losos |

Sprattus sprattus | SPR | papalina |

Vrsta: | sled | Območje: | podrazdelka 30–31 |

Clupea harengus | HER/3D30; HER/3D31 |

Finska | 86 905 | (1) | Analitski TAC |

Švedska | 19 095 | (2) |

Unija | 106 000 | (3) |

TAC | 106 000 | (3) |

__________ |

(1) Ulov v SD 31 je omejen na 1 640. (2) Ulov v SD 31 je omejen na 360. (3) Ulov v SD 31 je omejen na 2 000. |

Vrsta: | sled | Območje: | podrazdelki 22–24 |

Clupea harengus | HER/3B23; HER/3C22; HER/3D24 |

Danska | 2 930 | Analitski TAC Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. |

Nemčija | 11 532 |

Finska | 1 |

Poljska | 2 719 |

Švedska | 3 718 |

Unija | 20 900 |

TAC | 20 900 |

Vrsta: | sled | Območje: | vode Unije podrazdelkov 25–27, 28.2, 29 in 32 |

Clupea harengus | HER/3D25; HER/3D26; HER/3D27; HER/3D28; HER/3D29; HER/3D32 |

Danska | 1 588 | Analitski TAC Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. |

Nemčija | 421 |

Estonija | 8 109 |

Finska | 15 829 |

Latvija | 2 001 |

Litva | 2 107 |

Poljska | 17 983 |

Švedska | 24 140 |

Unija | 72 178 |

TAC | Ni relevantno. |

Vrsta: | sled | Območje: | podrazdelek 28.1 |

Clupea harengus | HER/03D.RG |

Estonija | 13 336 | Analitski TAC |

Latvija | 15 542 |

Unija | 28 878 |

TAC | 28 878 |

Vrsta | trska | Območje: | vode Unije podrazdelkov 25–32 |

Gadus morhua | COD/3D25; COD/3D26; COD/3D27; COD/3D28; COD/3D29; COD/3D30; COD/3D31; COD/3D32 |

Danska | 15 587 | Analitski TAC |

Nemčija | 6 200 |

Estonija | 1 519 |

Finska | 1 193 |

Latvija | 5 795 |

Litva | 3 818 |

Poljska | 17 947 |

Švedska | 15 791 |

Unija | 67 850 |

TAC | Ni relevantno. |

Vrsta: | trska | Območje: | podrazdelki 22–24 |

Gadus morhua | COD/3B23; COD/3C22; COD/3D24 |

Danska | 9 298 | Analitski TAC Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. |

Nemčija | 4 546 |

Estonija | 206 |

Finska | 183 |

Latvija | 769 |

Litva | 499 |

Poljska | 2 487 |

Švedska | 3 312 |

Unija | 21 300 |

TAC | 21 300 |

Vrsta: | morska plošča | Območje: | vode Unije podrazdelkov 22–32 |

Pleuronectes platessa | PLE/3B23; PLE/3C22; PLE/3D24; PLE/3D25; PLE/3D26; PLE/3D27; PLE/3D28; PLE/3D29; PLE/3D30; PLE/3D31; PLE/3D32 |

Danska | 1 634 | Previdnostni TAC Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. |

Nemčija | 182 |

Poljska | 342 |

Švedska | 123 |

Unija | 2 281 |

TAC | 2 281 |

Vrsta: | atlantski losos | Območje: | vode Unije podrazdelkov 22–31 |

Salmo salar | SAL/3B23; SAL/3C22; SAL/3D24; SAL/3D25; SAL/3D26; SAL/3D27; SAL/3D28; SAL/3D29; SAL/3D30; SAL/3D31 |

Danska | 10 977 | (1) | Analitski TAC Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. |

Nemčija | 1 221 | (1) |

Estonija | 1 116 | (1) |

Finska | 13 688 | (1) |

Latvija | 6 982 | (1) |

Litva | 821 | (1) |

Poljska | 3 330 | (1) |

Švedska | 14 839 | (1) |

Unija | 52 974 | (1) |

TAC | Ni relevantno. |

__________ |

(1) Izraženo s številom posameznih rib. |

Vrsta: | atlantski losos | Območje: | vode Unije podrazdelka 32 |

Salmo salar | SAL/3D32 |

Estonija | 1 116 | (1) | Analitski TAC Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. |

Finska | 9 768 | (1) |

Unija | 10 884 | (1) |

TAC | Ni relevantno. |

__________ |

(1) Izraženo s številom posameznih rib. |

Vrsta: | papalina | Območje: | vode Unije podrazdelkov 22–32 |

Sprattus sprattus | SPR/3B23; SPR/3C22; SPR/3D24; SPR/3D25; SPR/3D26; SPR/3D27; SPR/3D28; SPR/3D29; SPR/3D30; SPR/3D31; SPR/3D32 |

Danska | 21 022 | Analitski TAC Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. |

Nemčija | 13 318 |

Estonija | 24 411 |

Finska | 11 004 |

Latvija | 29 483 |

Litva | 10 665 |

Poljska | 62 568 |

Švedska | 40 639 |

Unija | 213 110 |

TAC | Ni relevantno. |

PRILOGA II OMEJITVE RIBOLOVNEGA NAPORA

15. Države članice za plovila, ki plujejo pod njihovo zastavo, zagotovijo, da je ribolov z vlečnimi mrežami, danskimi potegalkami ali podobnim orodjem z velikostjo mrežnega očesa, enako ali večjo od 90 mm, zabodnimi mrežami, zapletnimi mrežami ali trislojnimi mrežami z velikostjo mrežnega očesa, enako ali večjo od 90 mm, pridnenimi parangali, parangali razen z visečimi parangali, ročnimi ribiškimi vrvicami in svetlečo opremo dovoljen za največ:

(a) 163 dni odsotnosti iz pristanišča v podrazdelkih 22–24, razen v obdobju od 1. do 30. aprila, ko se uporablja člen 8(1)(a) Uredbe (ES) št. 1098/2007, in

(b) 160 dni odsotnosti iz pristanišča v podrazdelkih 25–28, razen v obdobju od 1 julija do 31. avgusta, ko se uporablja člen 8(1)(b) Uredbe (ES) št. 1098/2007.

16. Največje število dni odsotnosti iz pristanišča na leto, ko je plovilo lahko prisotno na obeh območjih, opredeljenih v točkah 1(a) in (b), če lovi z orodjem iz točke 1, ne sme presegati največjega števila dni, dodeljenega enemu izmed omenjenih območij.

[1] UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

[2] UL L 248, 22.9.2007, str. 1.

[3] UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

[4] UL L 115, 9.5.1996, str. 3.

[5] UL L 349, 31.12.2005, str. 1.