ZELENA KNJIGA

Osvetlimo prihodnost Pospešeno uvajanje inovativnih tehnologij osvetljave

Osvetljava predstavlja 19 % porabe električne energije po vsem svetu in 14 % porabe v EU[1]. Z ukinjanjem običajnih žarnic se v Evropi[2] postopno uvajajo nove, energetsko učinkovite in okolju prijazne tehnologije osvetljave. Kot najbolj inovativna tehnologija se na trgu uveljavljajo polprevodniška sredstva za osvetlitev (v nadaljnjem besedilu: PSO). Temeljijo na svetlečih polprevodnih materialih, ki pretvarjajo električno energijo v svetlobo in vključujejo svetlobne diode ter organske svetlobne diode[3].

PSO so se prvič uporabila v semaforjih in avtomobilskih lučeh. Na široko se že uporabljajo za osvetljavo zaslonov in televizij, zdaj pa se uveljavljajo tudi na splošnem trgu svetil. V prihodnjih letih bodo PSO postala energetsko najbolj učinkovita in vsestranska tehnologija splošne osvetljave, ki zagotavlja visokokakovostno svetlobo in optično zmogljivost skupaj z novimi arhitekturnimi in oblikovnimi možnostmi za večje udobje in dobro počutje[4].

Široka uporaba PSO bi lahko bistveno prispevala k ciljem strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast ter zlasti k ciljem izboljšanja energetske učinkovitosti[5]. To bo pomembno vplivalo na evropske uporabnike, tako na potrošnike kot tudi na profesionalne uporabnike, in na konkurenčnost evropske industrije osvetljave. Proizvodi s PSO se trenutno sicer soočajo s številnimi izzivi za širše tržno uvajanje: so dragi, uporabniki te nove tehnologije še ne poznajo, zato morajo vzpostaviti zaupanje v njeno uporabo, v tehnologiji sami nenehno prihaja do inovacij, primanjkuje pa standardov.

Evropa že ima široko paleto instrumentov politike za spodbujanje uporabe energetsko učinkovite tehnologije, vključno z osvetljavo, ki se redno pregleduje in posodablja. Evropa poudarja tudi ključno vlogo, ki jo ima lahko javni sektor pri hitrejšem prodoru teh tehnologij na trg prek javnih naročil[6]. Zato je vprašanje, ali so potrebni in izvedljivi novi oziroma dodatni ukrepi na evropski ravni, ki bi lahko pripomogli k spodbujanju hitrega uvajanja PSO, in če so, kateri so ti ukrepi?

Evropska industrija osvetljave ima pri prehodu na PSO jasno začrtano vlogo. Je namreč obsežna in močna na svetovni ravni in je na podlagi svoje prednosti v konvencionalni osvetljavi pripravljena izkoristiti tudi to novo, nastajajočo tehnologijo. Vendar tržno uvajanje PSO poteka počasi, dejavnosti v zvezi z raziskavami, inovacijami in sodelovanjem pa so na tem področju razdrobljene4. V nasprotju s tem pa v drugih regijah sveta, zlasti v Aziji in ZDA, industrija osvetljave hitro napreduje, pri čemer uživa tudi znatno vladno podporo[7].

Da bi Evropa obdržala korak s hitro razvijajočo se tehnologijo in svetovno konkurenco, obenem pa rešila zgoraj navedene probleme, je potrebno takojšnje ukrepanje na evropski ravni, da bi lahko dosegli dva tesno povezana ključna cilja:

(1) v zvezi z evropskimi uporabniki (na strani povpraševanja): širiti ozaveščenost ter potrošnikom, poklicnim uporabnikom in javnim naročnikom pokazati, da je ta nova tehnologija osvetljave visokokakovostna ter s svojo dolgo življenjsko dobo prihrani energijo in denar, s čimer Evropi pomaga uresničevati njene cilje energetske učinkovitosti; predlagati tudi nove pobude, da se preprečijo vnaprejšnje slabosti trga;

(2) v zvezi z evropsko industrijo osvetljave (na strani ponudbe): predlagati politike, ki spodbujajo konkurenčnost in vodilno svetovno vlogo industrije osvetljave ter prispevajo k rasti in ustvarjanju delovnih mest v Evropi.

Ta Zelena knjiga je del vodilne pobude Digitalne agende za Evropo[8] v okviru strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast[9]. V obravnavani Zeleni knjigi so opredeljena ključna vprašanja, ki jih je treba obravnavati v okviru evropske strategije, katere cilj je pospešiti uvedbo visokokakovostnih PSO za splošno osvetljavo. Njen cilj je pomagati Evropi, da doseže svoje ključne politične cilje iz strategije Evropa 2020 na področjih energetske učinkovitosti, industrije in inovacij.

Da bi se pospešilo uvajanje PSO, je v Zeleni knjigi predlagan začetek številnih novih pobud politike in javnih razprav v Evropi z vsemi zainteresiranimi stranmi. Knjiga namerava proaktivno določiti usklajen nabor strateških ciljev Unije, ki obravnavajo tako povpraševanje kot ponudbo, ter opredeliti splošne pogoje za dosego teh ciljev, kar predstavlja podlago za nadaljnje ukrepanje za vse udeležene akterje.

Raziskovalni in poslovni krogi, vladne strukture, organizacije civilne družbe in državljani so vabljeni, da se vključijo v to razpravo.

Ker je Digitalna agenda za Evropo medsektorska pobuda, je ta Zelena knjiga pomembno povezana s številnimi drugimi vodilnimi pobudami Evrope 2020. V njej so npr. predlagani številni od splošnih ciljev politike, ki jih je Unija opredelila v svoji novi inovacijski[10] in industrijski politiki[11] na področju PSO. Prav tako je predlagan okvir ukrepov, ki se nanašajo na nekatere posebne pobude Unije, kot so načrt energetske učinkovitosti za leto 20116, naslednji novi okvir za raziskave in inovacije, „Obzorje 2020“[12], tematska strategija o preprečevanju in recikliranju odpadkov[13], pobuda o ključnih spodbujevalnih tehnologijah[14] in skladi regionalne politike[15].

1. Polprevodniška sredstva za osvetlitev: Nov vidik osvetljave

Tehnologije PSO za splošno osvetljavo zajemajo svetlobne vire, svetila[16] in kontrolne naprave s svetlečimi diodami ter organskimi svetlečimi diodami. Ta sredstva proizvajajo belo svetlobo v različnih barvnih odtenkih in različicah, od tople do hladne bele. Svetilke in svetila s svetlečimi diodami vključujejo vire točkovne svetlobe s svetlečimi diodami. Naprave z organskimi svetlečimi diodami temeljijo na ekoloških virih svetlobe (npr. polimerih), ki svetlobo oddajajo homogeno z dvodimenzionalne površine ter so lahko poljubnih oblik in velikosti, tudi v obliki prosojnih plošč.

Svetleče diode so sedaj že dovršena tehnologija. Za organske svetleče diode tega še ni mogoče reči[17] in na trgu so trenutno na voljo samo visokokakovostni proizvodi v majhnih serijah. Njihov pomen se bo povečal v naslednjih nekaj letih, ko bodo naprave z organskimi svetlečimi diodami prodrle na splošni trg sredstev za osvetljavo ter utrle pot številnim novim aplikacijam svetil.

PSO pomenijo preboj v splošnih sredstvih osvetljave zaradi več ključnih vidikov:

· Energetska učinkovitost: Novi proizvodi s PSO so energetsko prav tako učinkoviti kot njihova najnaprednejša konkurenca (fluorescenčne ali halogenske žarnice), ki so blizu njihovi optimalni ravni učinkovitosti. V prihodnjih nekaj letih bodo PSO v smislu energetske učinkovitosti presegla vse obstoječe tehnologije osvetljave. Omogočila bodo bistvene prihranke energije[18] z dobro zasnovanimi, vgrajenimi in vodenimi pametnimi napravami za osvetljavo[19] ter pomembno prispevala k zmanjšanju CO2 na evropski ravni[20].

· Kakovost osvetljave in vizualno udobje:PSO ponujajo visokokakovostno osvetljavo[21] in vizualno udobje glede barvne reprodukcije (žive nasičene barve osvetljenih predmetov) in dinamičnega nadzora (svetlobni spekter, takojšnje prižiganje in zatemnitev).Imajo dolgo življenjsko dobo[22] z majhnimi stroški za vzdrževanje in ne vsebujejo živega srebra. Intenzivnost in barvo je mogoče enostavno nadzorovati, kar omogoča prilagoditev osvetlitve glede na potrebe same aplikacije ali osebnih želja uporabnikov.Tekoče študije tudi kažejo, da osvetljenost okolice, ki jo ustvarjajo nekatere svetilke s svetlečimi diodami, prispeva k dobremu počutju ter optimalnim pogojem za učenje in delo (npr. v šolah in uradih), obenem pa pozitivno vpliva na vitalnost ljudi, njihovo koncentracijo in pozornost[23].

· Oblikovanje in estetika: Tehnologije PSO oblikovalcem in industriji osvetljave omogočajo skoraj neomejeno svobodo pri razvoju novih konceptov osvetljave in oblikovalskih parametrov. Omogočajo nove oblike svetil in svetilnih sistemov, vključno z njihovo popolno vključitvijo v gradbene elemente (stene, strope, okna). Zlasti z organskimi svetlečimi diodami se bo odprla pot povsem novim napravam za osvetljavo in te diode bodo ključni dejavnik pri razvoju visoko učinkovitih, tankih svetlobnih plošč, ki omogočajo maksimalno oblikovno prožnost. Z združevanjem barv in oblik bodo svetleče diode in organske svetleče diode ustvarile nove priložnosti za prilagajanje svetlobe v bivalnih okoljih, s čimer bodo prispevale k udobju in dobremu počutju.

· Inovacije in nove poslovne priložnosti: Z združevanjem in izkoriščanjem številnih značilnosti in koristi PSO bodo nastale mnoge nove poslovne priložnosti za industrijo osvetljave, prišlo pa bo tudi do sprememb v poslovnih modelih: od prodaje svetlobnih virov in svetil do njihove vključitve v opremo in stavbe, od prodaje nadomestnih sijalk do prodaje inteligentnih sistemov in rešitev osvetljave ter ustvarjanja novih trgov javnih storitev, na katerih se kot storitev prodaja osvetljava.

Z intenzivno proizvodnjo in raziskovalnimi dejavnostmi po vsem svetu se obeta nadaljnje izboljšanje zmogljivosti PSO (tj. energetske učinkovitosti in kakovosti) ter znatno zmanjšanje stroškov v naslednjih nekaj letih. Najmodernejše bele svetleče diode so npr. že dosegle 30- do 50-odstotno učinkovitost[24], njihov učinek svetilnosti[25] dosega 100–150 lumnov na watt (lm/W), indeks barvne reprodukcije (CRI)[26] pa dosega stopnjo 80. Za naslednjih 10 let so ciljne vrednosti za tople bele svetleče diode 50- do 60-odstotna energetska učinkovitost, učinek več kot 200 lm/W ter CRI nad 90. Najsodobnejše organske svetleče diode danes dosegajo približno 50 lm/W. Čeprav naj bi njihov učinek predvidoma vedno ostal pod ravnijo navadnih svetlečih diod, pa bodo tehnologije organskih svetlečih diod dodano vrednost črpale iz svoje velikosti, prožnosti in možnosti za nove uporabe.

V letu 2010 je skupni svetovni tržni prihodek sredstev za osvetljavo znašal približno 52 milijard EUR, od katerih je bilo skoraj 30 % porabljenih v Evropi. Do leta 2020 naj bi svetovni trg po projekcijah dosegel 88 milijard EUR, evropski delež pa naj bi se zmanjšal na manj kot 25 %[27]. Trenutna uveljavljenost PSO na evropskem trgu je zelo nizka: tržni delež svetlečih diod (glede na vrednost) je leta 2010 dosegel 6,2 %. Več študij kaže, da bodo PSO do leta 2020 dosegle več kot 70-odstotni tržni delež splošnih sredstev za osvetljavo27.

Evropa se sooča z izzivom, kako odpraviti obstoječe ovire, da bi lahko uresničila možnosti PSO, obenem pa pomagala evropski industriji osvetljave ostati na čelu svetovne konkurence.

2. PSO in evropski uporabniki 2.1. Velike možnosti za uvedbo PSO v Evropi

Osvetljava je bistvena storitev za domačo uporabo, v javnih prostorih in za druge namene, od oglaševalnih panojev, avtomobilske industrije, prometne in ceste osvetljave pa do javnih uradov in stavb. Strokovne storitve na področju osvetljave (nestanovanjske stavbe in ulična osvetljava) v Evropi predstavljajo 52 % vseh tržnih prihodkov, ostali delež pa predstavlja osvetljava v stanovanjskih stavbah27. Javni uradi porabijo do 50 % skupne porabe električne energije za osvetljavo, medtem ko je ta delež v bolnišnicah 20–30 % , v tovarnah 15 %, v šolah 10–15 %, v stanovanjskih stavbah pa 10–12 %[28].

Medtem ko so svetleče diode na trgu sredstev za osvetljavo na voljo v obliki žarometov, vgrajenih v strop, in kot izboljšani nadomestki za stare žarnice, pa je nedavni tehnološki napredek pri svetlečih diodah omogočil njihovo vključitev in uporabo v precej zahtevnejših aplikacijah, kot je cestna osvetljava, osvetljava z visoko svetlostjo v zaprtih prostorih in na prostem, osvetljava razstavljenega blaga v maloprodaji, splošna osvetljava trgovskega blaga itd. Nakupovalna središča so hitro sledila trendu in nekatera med njimi so dosegla 60-odstotni prihranek energije ter povrnitev naložb v obdobju približno 3 let[29]. Osvetljava s svetlečimi diodami je cenjena tudi v hotelih, kjer po obnovah dosežejo tudi do 90 % večjo učinkovitost v primerjavi s predhodnimi napravami[30]. Možnosti za uvedbo svetlečih diod so v Evropi zelo velike, saj je 75 % obstoječih svetlobnih naprav starejših od 25 let[31].

Prve študije o učinkih celotne življenjske dobe osvetljave s svetlečimi diodami v primerjavi z drugimi tehnologijam osvetljave so že bile opravljene28. Hkrati z nadaljnjim razvojem tehnologije svetlečih diod je treba še naprej spremljati učinke celotne življenjske dobe. V prihodnosti bo poleg zamenjave obstoječih sistemov osvetljave verjetno mogoča široka uvedba aplikacij s PSO, kot je vgradnja v pohištvo ali stavbe. Dolgoročno bi tako lahko zmanjšali pričakovani prihranek z energijo, kar je znano kot povratni učinek[32].

Osvetljava zajema 50 % porabe električne energije v evropskih mestih[33]. Mesta vse bolj razvijajo trajnostne strategije mestne osvetljave, ki so vključene v strategije politike mestnega razvoja in se izvajajo v tesnem sodelovanju z oblikovalci svetil, arhitekti in načrtovalci mest. Zaradi hitrega razvoja PSO in možnosti, da postanejo nadomestna tehnologija za več kot 90 milijonov tradicionalnih uličnih svetilk v Evropi, so številna evropska mesta[34] sprejela pilotne ukrepe, da bi bolje spoznala to tehnologijo, preizkusila njene glavne koristi in ugotovila morebitne pomanjkljivosti. Nekatere države članice financirajo pilotne projekte za PSO in druge inovacijske dejavnosti[35]. V drugih primerih nastajajo javno-zasebna partnerstva, ki prevzemajo odgovornost za javno osvetljavo za obdobje 20 do 30 let[36].

2.2. Vprašanja in izzivi pri uvedbi PSO med evropskimi uporabniki

Na trgu že obstaja veliko proizvodov PSO, prilagojenih različnim potrebam uporabnikov. Vendar pa se potrošniki, poklicni uporabniki in mesta pri uvedbi PSO še vedno soočajo s številnimi izzivi, ki zahtevajo sprejetje evropskega pristopa. Obravnavati je treba naslednja glavna vprašanja:

Vprašanja za potrošnike in poklicne uporabnike

– Nizka kakovost proizvodov s svetlečimi diodami: medtem ko so na trgu EU že na voljo nekateri kakovostni proizvodi s svetlečimi diodami, pa je veliko tovrstnih proizvodov dokaj slabo zasnovanih in proizvedenih, zaradi česar oddajajo nizkokakovostno, hladno belo svetlobo in v glavnem služijo kot nadomestne sijalke. Po izkušnjah potrošnikov je dejanska življenjska doba tudi precej krajša od tiste, ki je navedena na embalaži[37]. Minimalne zahteve za kakovost proizvodov s svetlečimi diodami so ključni dejavnik za zagotavljanje zadovoljstva potrošnikov s tovrstno osvetljavo in za rast trga s temi proizvodi. Države članice so odgovorne za spremljanje učinkovitosti in varnosti proizvodov, ki se prodajajo na trgu EU in imajo oznako CE (nadzor trga). Sistem učinkovitega nadzora trga je predpogoj za uvedbo visokokakovostnih proizvodov PSO na trg EU.

– Visoki začetni stroški nakupa: zaradi hitrega napredka komponent tehnologije PSO in tovrstnih proizvodnih postopkov ter obsežnih naložb iz različnih podjetij se stroški v zvezi s PSO znižujejo v višini 30 % letno. Vendar pa bodo v bližnji prihodnosti svetila s svetlečimi diodami še vedno dražja od drugih obstoječih tehnologij osvetljave[38]. Ker imajo visokokakovostne svetleče diode dolgo življenjsko dobo, so pri njih manjši stroški vzdrževanja. Poklicni uporabniki se morajo o nakupu svetil odločati na podlagi izračuna skupnih stroškov lastništva[39].

– Uporabniki se običajno ne zavedajo vseh prednosti in sposobnosti tehnologij PSO: PSO zanje še niso pomembna nizkoogljična tehnologija in tudi ne morejo pretehtati stroškov PSO v primerjavi z njihovimi prednostmi.

– Pomanjkljive ali slabe informacije o proizvodih: kadar se potrošniki odločijo za nakup proizvodov PSO, imajo težave pri nakupu pravega, saj morajo razumeti različne tehnične lastnosti, ki na embalaži izdelku niso navedene oziroma so pogosto slabo pojasnjene (npr. zavajajoče trditve o enakovrednosti njihove svetilnosti itd.).

– Skrbi glede biološke varnosti („nevarnost modre svetlobe“): pojavlja se zaskrbljenost glede zdravstvenih učinkov svetlobe iz svetlečih diod na mrežnico, ki nastanejo zaradi modre spektralne komponente takšne svetlobe[40]. Vendar odbor SCENIHR[41] v osnutku svojega poročila o „Zdravstvenih učinkih umetne svetlobe“ ni ugotovil nobenih dokazov, da bi modra svetloba iz umetne osvetljave (kar vključuje tudi svetila s svetlečimi diodami, namenjena potrošnikom) pomenila posebno tveganje. Kljub temu je odbor SCENIHR izdal predhodno priporočilo, naj se proučijo ukrepi proti splošni napačni uporabi umetne osvetljave.

– Hitra zastarelost tehnologije in manjkajoči standardi: uporabniki oklevajo glede naložb v PSO zaradi nenehnega padanja cen in hitrih tehnoloških izboljšav (učinkovitost svetlečih diod se v laboratorijih podvoji na vsakih 18 do 24 mesecev). V standardizaciji tehnologije PSO trenutno obstajajo vrzeli, vključno s pomanjkljivo varnostjo.

Poleg tega je v zvezi z uporabo PSO v mestih in zasebnih stavbah treba obravnavati naslednje izzive:

Posebni izzivi za široko uporabo PSO v mestih

– V mestih še niso seznanjeni z energetsko učinkovitejšo tehnologijo PSO ali pa oklevajo oziroma nimajo dovolj spodbud, da bi staro tehnologijo zunanje osvetljave nadomestili z energetsko učinkovitejšimi PSO: številna mesta imajo danes pomisleke glede široke uporabe PSO za zunanjo osvetljavo, zlasti zaradi razmeroma visokih predhodnih stroškov naložbe, ki so v nasprotju z zelo omejenimi letnimi proračuni mest (čeprav se takšni stroški na splošno izravnajo z znatno nižjimi stroški zaradi daljše življenjske dobe). Drugi razlogi so pomanjkanje zaupanja v sisteme za potrjevanje kakovosti in pomanjkanje standardov za ustrezne specifikacije.

Posebni izzivi glede uporabe PSO v zasebnih stavbah

– Spor med lastnikom in najemnikom: gre za neusklajenost interesov med lastnikom stavbe, ki plača začetno ceno osvetljave, in uporabnikom, ki običajno plačujejo tekoče stroške[42]. To ovira sprejetje energetsko učinkovite osvetljave in izkoristek možnosti za prihranek energije, ki jih taka osvetljava omogoča6.

2.3. Pobude potrošnikov in uporabnikov za uvedbo PSO

Politika EU in zakonodajni instrument, ki veljajo za proizvode PSO

Na voljo je že široka paleta instrumentov EU, tako prostovoljnih kot obveznih, ki so pomembni za PSO in bodo lahko podprli njihov nadaljnji razvoj z zahtevami glede minimalne učinkovitosti in varnosti za proizvode PSO. Med glavnimi instrumenti so: okoljsko primerna zasnova izdelkov[43], energijsko označevanje[44], znak za okolje[45], Direktiva o nizki napetosti oziroma Direktiva o splošni varnosti proizvodov[46], Direktivi o omejevanju uporabe nevarnih snovi ter Direktivi o odpadni električni in elektronski opremi[47], okolju prijazna javna naročila[48] in novi zakonodajni okvir[49].

Ti instrumenti se redno revidirajo, da bi odražali tehnološki napredek in po možnosti tudi nove politike EU na teh področjih. Zlasti je pomembno naslednje:

– Trenutno se revidirajo oziroma oblikujejo ukrepi za izvajanje direktiv o okoljsko primerni zasnovi proizvodov in ter o energijskem označevanjem in Uredbe o znaku za okolje za svetlobne vire. Komisija namerava sprejeti novo uredbo za okoljsko primerno zasnovo, ki bo urejala usmerjene vire svetlobe (reflektorske svetilke). Uvedla bo obvezno zakonodajo EU o usmerjenih svetilkah z minimalnimi zahtevami za delovanje vseh svetlečih diod (neusmerjene svetleče diode že morajo izpolnjevati minimalne zahteve glede energetske učinkovitosti na podlagi obstoječe Uredbe o okoljsko primerni zasnovi proizvodov)[50]. Komisija namerava v revidirano uredbo o energetskem označevanju vključiti svetleče diode ter vse vrste usmerjenih in profesionalnih svetilk[51].

– Direktiva o nizki napetosti bo usklajena z novim zakonodajnim okvirom46.

– Do konca leta 2011 bodo sprejeta nova merila zelenih javnih naročil EU za „notranjo osvetljavo“, obstoječa merila za „cestno osvetljavo in prometno signalizacijo“ pa bodo posodobljena.

– V letu 2012 se pripravljajo spremenjena merila za podeljevanje znaka za okolje svetlobnim virom; nova merila naj bi zlasti vključevala svetleče diode.

Poleg tega:

– GreenLight[52] je prostovoljna pobuda, ki spodbuja poslovne odjemalce električne energije (javne in zasebne), da bi zmanjšali svojo porabo energije z uvedbo energetsko učinkovitih tehnologij osvetljave v svojih prostorih;

– Mednarodna agencija za energijo (IEA) trenutno obravnava vprašanje svetovne kakovosti PSO v okviru razvoja sistema zagotavljanja kakovosti PSO[53], s čimer bo prispevala k usklajevanju preizkusov produktivnosti in razvoju akreditacijske infrastrukture[54].

Glede na opredeljene izzive so potrebni nadaljnji ukrepi za pospešitev uvedbe PSO v Evropi:

Z vidika potrošnikov

– Interesne skupine na področju osvetljave in/ali zveze potrošnikov so vabljene, naj organizirajo kampanje za večjo ozaveščenost uporabnikov o proizvodih PSO in jim pomagajo k bolj premišljenim odločitvam o izbiri proizvodov PSO, ki jih potrebujejo.

– Države članice in industrija osvetljave morajo zagotoviti, da so proizvodi PSO, ki se prodajajo v Evropi, skladni z zakonodajo EU o učinkovitosti in varnostnih zahtevah.

– Komisija bo še naprej spremljala razvoj dogodkov glede morebitnih učinkov osvetljave s svetlečimi diodami na zdravje potrošnikov.

Vprašanja:

(1) Katere rešitve bi predlagali za zgoraj opisane izzive v zvezi s širšo tržno uveljavitvijo tehnologij PSO v Evropi?

(2) Katere dodatne izzive vidite za širši tržni prodor PSO v Evropi in katere rešitve bi predlagali?

(3) Kaj lahko države članice storijo za večji nadzor trga nad učinkovitostjo in varnostjo svetil s PSO?

(4) Kaj lahko stori industrija osvetljave, da bi zagotovila učinkovitost proizvodov s PSO?

(5) Kaj lahko storimo za ozaveščanje potrošnikov in poklicnih uporabnikov o tehnologijah PSO in kašne posebne ukrepe oziroma spodbude bi predlagali za hitrejšo uvedbo PSO?

Ustvarjanje vodilnih trgov PSO za mesta

Javni organi lahko uporabljajo zelena javna naročila za spodbujanje širše uporabe energetsko učinkovite osvetljave v mestih in stavbah. Mnoge države članice so na nacionalni ravni sprejele lastne pristope za podporo zelenim javnim naročilom.

Za mesta je na voljo že več finančnih instrumentov za financiranje študij izvedljivosti naložb v trajnostne energije na lokalni ravni, vključno z osvetljavo. Primera tega sta instrument tehnične pomoči ELENA[55] in evropski sklad za energetsko učinkovitost (EEE-F)[56].

Če mestom omogočimo zgodnjo uvedbo PSO, bi lahko postala vodilni trgi za tovrstne proizvode v Evropi. To pa bi zahtevalo tesno sodelovanje med pristojnimi občinski organi in industrijo osvetljave. Obenem bi mestom tako pomagali razumeti prednosti PSO in obseg obstoječih možnosti, ki so prilagojene njihovim potrebam, mesta bi imela koristi od najboljših praks in opredelila bi lahko ustrezne instrumente za hitro uvedbo PSO.

Komisija proučuje naslednje ukrepe, da bi se pripravila za ustvarjanje vodilnih trgov PSO v evropskih mestih:

– Povabiti predstavnike mest, industrijo PSO in druge zadevne akterje, da ustanovijo posebne projektne skupine s pooblastilom, da predlagajo časovni načrt in izvedbeni načrt za vzpostavitev vodilnega trga PSO v evropskih mestih. Takšno pooblastilo lahko vključuje tudi uvedbo inovativnih finančnih shem in javno-zasebnih partnerstev ter mehanizmov za izmenjavo informacij in izkušenj z najboljšimi praksami.

– Pozvati mesta k uporabi instrumentov ELENA in EEE-F, obstoječih strukturnih skladov in drugih finančnih mehanizmov za široko uvedbo PSO.

– Od leta 2012 naprej organizirati številne posebne prireditve za ozaveščanje evropskih mest[57], v tesni povezavi s pilotnimi ukrepi PSO iz Okvirnega programa za konkurenčnost in inovacije[58] ter v tesnem sodelovanju z državami članicami in regijami, ki podpirajo pilotne ukrepe PSO, ki obravnavajo zunanjo osvetljavo, skupaj z vsemi drugimi zainteresiranimi stranmi.

– Iskati nove mehanizme, ki se lahko uporabijo za izvajanje obsežnih pilotnih projektov, predstavitvenih dejavnosti in ukrepov v zvezi z uporabo sistemov pametne osvetljave v evropskih mestih in regijah. Takšni ukrepi so vključeni v prednostne naložbene cilje nove kohezijske politike (2014–2020) in so lahko podlaga za vzpostavitev morebitnega evropskega inovacijskega partnerstva za pametna mesta10.

Ustvarjanje vodilnih trgov PSO za stavbe

V zvezi z javnimi stavbami so na voljo politike in zakonodajni instrumenti, ki že veljajo ali bodo kmalu začeli veljati in lahko podprejo tudi uvedbo PSO:

– Javni organi lahko uporabljajo zelena javna naročila za spodbujanje širše uporabe energetsko učinkovite osvetljave v javnih stavbah[59].

– Predlog Komisije za Direktivo o energetski učinkovitosti[60], ki v praksi uresničuje ključne dele načrta za energetsko učinkovitost, vključuje več elementov, ki bi lahko spodbudili uporabo tehnologije in osvetljave s PSO v javnih stavbah. Zlasti se predlaga, da bi javni organi na splošno kupovali samo proizvode, vključno z osvetljavo, ki spadajo v najvišji razred energetske učinkovitosti, kot bo kmalu veljalo za svetleče diode. Uporaba energetsko učinkovitih tehnologij osvetljave v stavbah se bo spodbujala tudi prek obveznosti javnih služb, da izvajajo ukrepe za varčevanje energije pri končnih uporabnikih, in obveznosti javnega sektorja za prenovo stavb v javni lasti.

– Na podlagi Direktive o energetski učinkovitosti[61] stavb morajo vse nove javne stavbe do leta 2019 postati stavbe s skoraj nično porabo energije, do leta 2012 pa bo ta obveznost razširjena na vse nove stavbe. V skladu z Direktivo so države članice odgovorne za določitev minimalnih zahtev glede energetske učinkovitosti stavb. Pripravlja se tudi uredba, ki bo zagotavljala metodologijo za izračun stroškovno optimalnih ravni za minimalne zahteve glede energetske učinkovitosti v novih in obstoječih (stanovanjskih in nestanovanjskih) stavbah. Uredba bo obenem države članice spodbujala, naj izračunajo in določijo stroškovno optimalne zahteve na sistemski ravni za sisteme osvetljave v obstoječih nestanovanjskih stavbah oziroma izpeljejo takšne zahteve iz izračunov na ravni stavb.

V zvezi s stanovanjskimi stavbami je prav tako treba vzpostaviti finančne in druge spodbude za uporabnike za nakup in namestitev tehnologij PSO. Uvesti je mogoče tudi inovativne modele sklepanja pogodb, pri katerih bi se npr. osvetljava kot storitev naročala od podjetij, ki izvajajo naložbe za opremo PSO in katerih donos temelji na prihrankih energije, doseženih z novo opremo osvetljave[62]. Predlagana direktiva o energetski učinkovitosti spodbuja takšne modele sklepanja pogodb za energetsko učinkovitost.

Naslednji ukrepi bi lahko pospešili oblikovanje vodilnih trgov PSO v javnih in stanovanjskih stavbah:

– Javni organi so pozvani k spodbujanju široke uvedbe tehnologij PSO pri prenovi javnih stavb.

– Države članice so pozvane, naj zagotovijo spodbude za posamezne potrošnike, da bi sedanje sisteme osvetljave v svojih domovih nadomestili s PSO.

Vprašanja:

(6) Kako bi se lahko rešil spor med lastnikom in najemnikom?

(7) Kateri dodatni ukrepi bi lahko pomagali pospešiti uvedbo PSO v stavbah?

3. PSO in evropska industrija osvetljave 3.1. Evropska industrija osvetljave in izzivi za njen nadaljnji razvoj

Evropska industrija osvetljave je obsežna in vrhunska: zaposluje namreč 150 000 ljudi in ima letni promet v višini 20 milijard EUR. Ta sektor je sicer zelo inovativen, vendar tudi močno razdrobljen vzdolž vrednostne verige4. Poleg številnih velikih globalnih akterjev je sestavljen iz več tisoč malih in srednje velikih podjetij, ki so predvsem dejavna v sektorju svetil.

Na področju PSO imata v Evropi svoj sedež dva od štirih največjih svetovnih proizvajalcev svetlečih diod4, čeprav se dejanska proizvodnja zgolj v omejenem obsegu odvija v Evropi[63]. Evropa ima v nastajajoči tehnologiji osvetljave z organskimi svetlečimi diodami dober položaj, vendar svoje vodstvo v raziskavah in razvoju le s težavo pretvarja v poslovni uspeh, kjer bi na trg prodrli inovativni proizvodi, ki bi se lahko v Evropi na veliko proizvajali z uporabo široko zastavljenih proizvodnih postopkov.

Širša uvedba PSO bo vplivala na osvetljavo kot posel. Zaradi postopnega umika navadnih žarnic naj bi posodobljene oblike osvetljave[64] v naslednjih 3–5 letih prevladale na trgu PSO. Ko bodo svetilke s svetlečimi diodami prevladale, bo prišlo do postopnega prehoda od prodaje nadomestnih svetilk k prodaji svetil, zlasti pa k prodaji inteligentnih sistemov in storitev osvetljave. Z možnostjo, da se značilnosti osvetljave prilagodijo posebnim zahtevam uporabnikov, se bodo odprle nove poslovne možnosti kot odziv na izziv aktivnega in zdravo starajočega se prebivalstva. Zaradi prevelikih začetnih naložbenih stroškov bodo sistemi in storitve osvetljave PSO odprle pot inovativnim modelom financiranja, kot sta zakup in sklepanje pogodb, začenši z velikimi inštalacijskimi deli in uporabo na prostem. Z inteligentnimi in komunikacijskimi sistemi se bo ta industrija postopno preoblikovala v ponudnika sistemov in storitev osvetljave.

Prehod na inteligentne sisteme in storitve osvetljave bo pomembno vplival na trg svetil in tovrstnih storitev. Tudi glavni akterji v industriji osvetljave vse bolj vstopajo na trg storitev osvetljave, s čimer spodbujajo konsolidacijo industrije osvetljave. Poleg tega se bodo s prilagojenimi rešitvami odprle priložnosti za rast industrije osvetljave, ki bo imela koristi od tehnoloških možnosti svetlečih diod, zlasti v kombinaciji z inteligentnimi sistemi za upravljanje osvetljave v smislu ustvarjalne zasnove osvetljave in velikimi prihranki pri stroških[65].

Za tako spremembo poslovnih modelov bo potrebno boljše sodelovanje evropskih proizvajalcev osvetljave in svetil s številnimi drugimi akterji vzdolž verige razširjene vrednosti, vključno z prodajalci na debelo in drobno, urbanisti, arhitekti in načrtovalci osvetljave, proizvajalci in monterji električnih komponent/sistemov, upravljavci objektov in gradbeno industrijo in družbami za storitve osvetljave. Evropa je na čelu konkurence v izgradnji nadzornih sistemov in storitvah osvetljave ter lahko izkoristi veliko, dinamično in priznano strukturo osvetljave in oblikovalsko skupnost. Vertikalna integracija že poteka vzdolž celotne verige ustvarjanja vrednosti in se bo predvidoma nadaljevala.

Obdobje naslednjih 3 do 5 let bo ključnega pomena za uveljavitev vodilnih akterjev na trgu PSO. Evropska industrija je načeloma v odličnem položaju, ko lahko gradi na podlagi obstoječih prednosti, da bi izkoristila nove tehnologije PSO. Je pa evropska industrija osvetljave že sedaj pod velikim pritiskom, saj na splošni trg osvetljave s svetlečimi diodami vstopajo novi, predvsem azijski akterji, ki delujejo na področju industrije osvetljave ozadja s svetlečimi diodami za ravne ploščate zaslone in televizorje. Vsi ti dejavniki bodo v naslednjih desetletjih precej preoblikovali svetovno industrijo osvetljave.

3.2. Evropski strateški pristop za konkurenčno industrijo PSO v Evropi

Na takšni podlagi je potreben evropski strateški pristop za konkurenčno industrijo PSO. Obravnavati je treba zlasti naslednja ključna vprašanja v zvezi z napredkom in konkurenčnim razvojem evropske industrije PSO.

– „Slepa ulica“: PSO so del fotonike, ki je ena od ključnih spodbujevalnih tehnologij. Skupina strokovnjakov na visoki ravni[66] o ključnih spodbujevalnih tehnologijah je ugotovila, da se Evropa pri preoblikovanju svojih zamisli v tržljive izdelke sooča z velikimi težavami[67]. Da bi Evropa našla pot iz te „slepe ulice“, skupina priporoča strategijo, ki zajema tri stebre s poudarkom na: (i) tehnoloških raziskavah, (ii) razvoju in predstavitvah izdelkov in (iii) napredno proizvodnjo svetovnega ranga. Na podlagi tega modela treh stebrov je skupina na visoki ravni pripravila vrsto posebnih priporočil politike za učinkovitejši industrijski razvoji in uporabo ključnih spodbujevalnih tehnologij v Evropi.

– Krepitev vrednostne verige PSO (od surovin do proizvodnje in končnih izdelkov, vključno z dobavitelji komponent in opreme): to je potrebno za odpravo sedanje razdrobljenosti v industriji osvetljave. Z organskimi svetlečimi diodami se bodo še bolj zabrisale meje med proizvajalci svetlobnih virov in svetil ter pospešila se bo konsolidacija v sektorju osvetljave, ki že poteka.

– Spodbujanje sodelovanja med industrijo PSO in drugimi udeleženimi akterji v razširjeni vrednostni verigi. Okrepljeno sodelovanje je bistvenega pomena za razvoj novih poslovnih modelov in za prehod od proizvodov osvetljave na sisteme in storitve osvetljave, pri čemer ima Evropa na voljo veliko sredstev, da zavzame vodilni položaj na svetovnem trgu .

– Prihodnost proizvodnje PSO v Evropi: evropska industrija PSO bo morala sprejeti strateške odločitve o prihodnosti proizvodnje PSO v Evropi glede svetlečih diod in še zlasti glede nastajajoče tehnologije osvetljave z organskimi svetlečimi diodami.

– Zagotavljanje oskrbe z redkimi surovinami in recikliranje izrabljenih proizvodov PSO: v prihodnjih letih se bo evropska industrija soočila z izzivom zagotavljanja oskrbe z redkimi surovinami[68], ki se zahtevajo za proizvodnjo PSO, vendar so zaradi obstoječih kvazimonopolov in izvoznih omejitev omejene razpoložljive[69]. To se kaže v izzivu, kako v skladu z vodilno pobudo za surovine[70] in z njo povezanim načrtom[71] izboljšati tehnologije, da bi zmanjšali vnos omejenih virov, in kako take vire reciklirati.

Nadaljnji razvoj evropske industrije PSO ter njena zmogljivost za inovacije in svetovna konkurenčnost bodo močno odvisni od naslednjih vprašanj:

– Standardizacija: Strateški razvoj in uporaba standardizacije ter učinkovito spodbujanje ustreznih standardov po vsem svetu[72] lahko prispevajo k temu, da bo evropska industrija uveljavila vodilno vlogo na svetovnih trgih.

– Raziskave in razvoj ter inovacije: dostop do pravic intelektualne lastnine je ključnega pomena za konkurenčnost in inovativnost PSO, tako za industrijsko najmočnejše družbe kot za mala in srednje velika podjetja (MSP). Svetovni akterji na področju PSO si v ugodnih pogojih pogosto medsebojno priznavajo pravice intelektualne lastnine. Okrepljeno sodelovanje med veliko industrijo ter MSP bi pomagalo pospešiti razvoj inovativnih proizvodov PSO v Evropi.

– Dostop do stroškovno ugodnih poti za naložbe: inovativna MSP pogosto nimajo dostopa do stroškovno ugodnih poti za naložbe, ki bi jim omogočila rast ter povečanje svojega tehnološkega znanja in izkušenj. To ima pomembne dolgoročne posledice za Evropo, saj mnoga MSP ne bodo mogla vlagati v nove tehnologije PSO, ki so bistvenega pomena za vzpostavitev dolgoročne, živahne dobavne verige s tako pomembno tehnologijo.

– Učenje in usposabljanje: sektor osvetljave bi moral v večjem številu privabiti in usposabljati nove znanstvenike in inženirje, da bi lahko bil kos predvidenemu pomanjkanju strokovnega znanja[73]. Kar zadeva sprejem, MSP za proizvodnjo svetil, električni monterji, prodajni posredniki, oblikovalci in načrtovalci urbane osvetljave in javni naročniki osvetljave na splošno potrebujejo posebno znanje in usposabljanje za PSO, da bi razumeli, kako jih najbolje namestiti in uporabljati.

3.3. Pobude za krepitev vrednostne verige PSO

Vidik raziskav in inovacij

Pobude in sredstva EU za raziskave in inovacije v tekočem programskem obdobju (2007–2013)

V okviru Sedmega okvirnega programa[74] (FP7) se prispeva več kot 90 milijonov EUR za podporo raziskavam PSO v vsej EU. Dejavnosti vključujejo raziskave v svetleče diode in organske svetleče diode ter njihove proizvodne procese. Raziskovalna tema o novih materialih in proizvodnih tehnologijah (NMP) podpira raziskave materialov za bolj učinkovite svetlobne vire. V okviru teme informacijsko-komunikacijskih tehnologij (IKT) pa se podpirajo raziskave, katerih namen je znatno izboljšanje funkcionalnosti, kakovosti in uspešnosti naprav za osvetljavo s PSO. Skupno podjetje ENIAC[75] financira dejavnosti raziskav in razvoja, ki obravnavajo razvoj dostopnih rešitev PSO vzdolž celotne vrednostne verige. Nadaljnje možnosti raziskav in razvoja na področju PSO so opredeljene v ustreznih delovnih programih teh tem za obdobje 2011–2012.

Okvirni program za konkurenčnost in inovacije (PKI)[76] med drugim podpira inovativne dejavnosti v zvezi z osvetljavo in zagotavlja boljši dostop do financiranja. Program za konkurenčnost in inovativnost z naslovom Inteligentna energija za Evropo (IEE)[77] financira več podpornih ukrepov, povezanih s PSO, za večjo ozaveščenost potrošnikov ter v podporo državam članicam pri nadzoru trga in pri uvajanju inteligentnih rešitev osvetljave. V letu 2012 bodo v programu za konkurenčnost in inovativnost za podporo politiki IKT[78] podprti nekateri pilotni ukrepi za PSO s približno sedem milijoni EUR sredstev z namenom, da bi prikazali najnovejše tehnologije PSO in omogočili čim večje širjenje rezultatov v Evropi.

Prek kohezijske politike[79] številne evropske regije uporabljajo sredstva iz strukturnih skladov, da bi izboljšale svojo zmogljivost za spremembe in inovacije na področju PSO[80]. Njihove naložbe so osredotočene na dejavnosti raziskav, razvoja in inovacij, pilotne proizvodne linije in razvoj človeškega kapitala, npr. na področju nastajajoče tehnologije organskih svetlečih diod.

Komisija proučuje naslednje ukrepe:

– Dati pooblastilo evropskim organizacijam za standarde, da naj skupaj z industrijo in zainteresiranimi stranmi ter v sodelovanju z mednarodnimi organizacijami za standardizacijo razvijejo standarde[81].

– Izvesti pilotne ukrepe v zvezi s PSO, katerih cilj je povečati ozaveščenost na ravni EU o tehnologijah PSO, pri čemer bi pokazali njihovo inovativnost v javnih in poslovnih prostorih. Pilotni ukrepi naj bi se začeli izvajati v začetku leta 2012 in se bodo izvajali v tesni povezavi s podobnimi ukrepi, ki so jih uvedle nekatere države članice, da bi se čim bolj povečal njihov vpliv.

– Več pobud za industrijo ključnih spodbujevalnih tehnologij (in PSO) industrijo, katerih začetek je predviden v obdobju 2011–2013. Nekaj primerov: Obzorje 2020, novi okvirni program za raziskave in inovacije (glej spodaj), nova kohezijska politika za obdobje 2014–2020 (glej spodaj), pregled pravil glede državnih pomoči, vzpostavitev novih finančnih instrumentov za podporo ključnim spodbujevalnim tehnologijam ter vzpostavitev sistema za spremljanje napredka pri izvajanja ključnih spodbujevalnih tehnologij.

– V zadnjih dveh letih trajanja sedmega okvirnega programa se bodo v okviru tem NMP in IKT še naprej financirale dejavnosti raziskav in razvoja na področju novih virov in sistemov osvetljave, novih snovi za zamenjavo kritičnih surovin, kot so fluorescenčne snovi[82], ter v celoti tribarvnih belih svetlečih diod. Posebna pozornost bo namenjena tudi standardizaciji in raziskavam vprašanj, kot so izrabljenost, odstranjevanje in recikliranje organskih svetil.

– V zadnjem letu izvajanja teme IKT sedmega okvirnega programa je mogoče uvesti poseben ukrep za MSP, pri katerem bi podprli inovacijske dejavnosti za MSP (vključno za tista, ki se ukvarjajo z osvetljavo) in jim olajšali dostop do novih znanj in proizvodnih zmogljivosti.

– V pobudi Obzorje 2020 je predlagano, naj Evropa izboljša svojo uspešnost v raziskavah in inovacijah na področju fotonike na splošno in zlasti na področju PSO. V tej pobudi bo Komisija proučila možnost podpore vzpostavitvi javno-zasebnega partnerstvo na področju fotonike. V takšnem javno-zasebnem partnerstvu bo jasen poudarek na celotni raziskovalni in inovacijski verigi od materialov do pilotnih ukrepov. Komisija poziva zainteresirane strani s področja PSO, naj sodelujejo pri opredelitvi glavnih poudarkov in strateških ciljev tega javno-zasebnega partnerstva, njegove strukture upravljanja ter vloge in odgovornosti udeleženih strani, industrijskih obveznosti in pri spremljanju njegovega vpliva z ustreznimi kazalniki.

– V okviru investicijskih prednostnih nalog nove kohezijske politike (2014–2020) je Komisija predlagala, naj se uvedejo ključne spodbujevalne tehnologije (vključno s PSO) kot del regionalnih strategij za pametno specializacijo[83]. To bo vključevalo mehanizme, ki jih evropske regije lahko uporabljajo za podporo tehnološkim in uporabnim raziskavam v zvezi s ključnimi spodbujevalnimi tehnologijami, pilotskim smernicam, zgodnjemu potrjevanju proizvodov, obsežnim predstavitvenim ukrepom in naprednim proizvodnim zmogljivostim.

Vprašanja:

(8) S katerimi ukrepi poleg tistih zgoraj bi lahko dodatno podprli raziskave in inovacije ter krepitev vrednostne verige PSO v Evropi?

Vidik industrije osvetljave

Da bi bili kos zgoraj navedenim izzivom in pomanjkljivostim, zlasti glede prehoda na pristop k celotni vrednostni verigi, bo prav tako morala ukrepati evropska industrija PSO. Industrija je zlasti pozvana, naj:

– začne izvajati svoje industrijske pobude, ki presegajo trenutno področje uporabe in obstoječa poslovna združenja; zlasti bi si morala prizadevati za ustanovitev platform za sodelovanje v obojestransko korist vzdolž vrednostne verige običajne osvetljave (vključno s tesnejšim sodelovanjem med velikimi družbami za osvetljavo ter MSP) in vzdolž verige razširjene vrednosti.

– uskladi javno podporo javno-zasebnemu partnerstvu v fotoniki iz pobude „Obzorje 2020“ z zavezo, da se bodo izvajale naložbe v Evropi, vključno z naložbami v proizvodnjo PSO;

– sodeluje s potrošniki pri razvoju nove funkcionalnosti naprav za osvetljavo, s čimer bi se spodbudilo hitrejše sprejemanje in vplivali na dobro počutje ljudi;

– sodeluje z evropskimi organizacijami za standardizacijo pri obravnavi odprtih vprašanj, povezanih s standardizacijo PSO, vključno z vprašanji varnosti, okoljskimi vidiki in postopki ter skupnimi metodologijami za merjenje učinkovitosti proizvodov in sistemov PSO;

– še naprej ocenjuje učinek celotne življenjske dobe proizvodov PSO;

– uporabi vse obstoječe mehanizme za začetek poklicnega in vseživljenjskega učenja in usposabljanja električnih monterjev, prodajnih posrednikov ter drugih strokovnih in javnih uporabnikov ter si obenem prizadeva za spremembo univerzitetnih učnih programov o tehnologijah osvetljave.

Vprašanja:

(9) Katere druge ukrepe bi industrija lahko sprejela za okrepitev trajnostne proizvodne zmogljivosti PSO v Evropi?

(10) Kateri dodatni ukrepi lahko okrepijo sodelovanje vzdolž celotne vrednostne verige, zlasti sodelovanje z arhitekti in načrtovalci osvetljave, monterji ter stavbno in gradbeno industrijo? Kakšna bi morala biti vloga držav članic in EU pri uresničevanju tega cilja?

(11) Ali danes obstajajo vrzeli v standardizaciji, ki zavirajo inovacije in uvajanje PSO? Če je odgovor pritrdilen, kje so vrzeli in kako jih obravnavati?

(12) Katere ukrepe morajo države članice in industrija sprejeti za podporo izobraževanju, poklicnemu usposabljanju in vseživljenjskemu učenju ter usposabljanju o PSO in za prilagoditev izobraževalnih programov, da bi vključevali najnovejše tehnologije osvetljave?

Nadaljnje sodelovanje za uresničevanje pristopa EU k PSO

– Koristno bi bilo tesnejše usklajevanje prizadevanj na tem področju med Komisijo in predstavniki industrije PSO ter razširjeno vrednostno verigo PSO. Komisija zato reprezentativne zainteresirane strani s področja PSO poziva, naj tesno sodelujejo s Komisijo, da bi se v rednih časovnih presledkih pregledoval doseženi napredek, in predlagajo uvedbo novih ukrepov za dosego ambicioznih ciljev, določenih v tej zeleni knjigi.

4. Javna razprava in nadaljnji koraki

Komisija meni, da so zgoraj omenjene pobude, teme in vprašanja ključni vidiki, ki jih je treba upoštevati glede na cilj politike pospeševanja uvajanja visokokakovostnih PSO.

Komisija države članice, Parlament in druge države poziva k spodbujanju razprave z zainteresiranimi stranmi. Za razpravo o teh vprašanjih so na voljo različni družbeni mediji, vključno z javnim posvetovanjem na spletni strani http://ec.europa.eu/information_society/digital-agenda/actions/ssl-consultation/index_en.htm.

Komisija vse zainteresirane strani vabi, da do 29. februarja 2012 predložijo svoje prispevke. Ni nujno, da prispevki obravnavajo vsa vprašanja, navedena v tej zeleni knjigi. Lahko so omejeni na vprašanja, ki vas še posebej zanimajo. Prosimo, da jasno navedete vprašanja, na katera se nanašajo vaši prispevki.

Prejeti prispevki, skupaj z identiteto njihovih avtorjev, bodo objavljeni na spletu, razen če avtor zahteva drugače. Pomembno je prebrati priloženo posebno izjavo o varstvu podatkov ali informacije o tem, kako bodo obravnavani osebni podatki in prispevki posameznikov.

Rezultati javnega posvetovanja bodo objavljeni na spletu. Obenem bodo podlaga za odziv na potrebo, da Komisija v prihodnosti sprejme nove ukrepe.

[1] Priročnik o pomembnosti osvetljave, 2011, www.celma.org.

[2] Uredba Komisije (ES) 244/2009. Opustitev žarnic bo zaključena do 1. septembra 2012. V naslednjih nekaj letih naj bi bilo na domovih evropskih državljanov zamenjanih približno 8 milijard žarnic.

[3] Angleški kratici sta LED (light emitting diode oz. svetlobne diode) in OLED (organic light emitting diode oz. organske svetlobne diode).

[4] Drugi strateški raziskovalni program Evropske tehnološke platforme PHOTONICS21, 2010.

[5] Do leta 2020: za 20 % povečati energetsko učinkovitost (v primerjavi z vrednostmi iz leta 1990).

[6] COM(2011) 109 konč.

[7] ZDA so leta 2009 sprejele dolgoročno strategijo za PSO (od raziskav do trženja). Kitajska v več kot 21 mestih izvaja predstavitveni program za cestno osvetljavo s svetlobnimi diodami; precejšne subvencije namenja tudi obratom za proizvodnjo svetlečih diod in namerava v naslednjih treh letih ustvariti 1 milijon delovnih mest na tem področju. Južna Koreja pa je sprejela nacionalno strategijo s ciljem, da se na področju svetlečih diod do leta 2012 prebije med tri najuspešnejše države sveta.

[8] http://ec.europa.eu/europe2020/index_sl.htm.

[9] COM(2010) 245 konč./2.

[10] COM(2010) 546 konč.

[11] COM(2010) 614.

[12] http://ec.europa.eu/research/horizon2020/index_en.cfm.

[13] COM(2011) 13 konč.

[14] COM(2009) 512.

[15] COM(2011) 615 konč.

[16] Tj. svetilke in žarnice.

[17] Pričakuje se, da naj bi organske svetleče diode v naslednjih 3 do 5 letih postale dovršena tehnologija.

[18] Glede na opombo 4 lahko viri PSO omogočijo do 50-odstoten prihranek energije, v kombinaciji z inteligentnimi sistemi upravljanja osvetljave pa celo do 70 odstotkov v primerjavi z današnjo porabo.

[19] Osvetljavo s PSO je v kombinaciji z inteligentnim nadzorom, ki omogoča zaznavanje prisotnosti, nadzor dnevne svetlobe itd., v primerjavi z drugimi energetsko varčnimi žarnicami, npr. kompaktnimi fluorescenčnimi sijalkami, mogoče bolj prožno nadzorovati v smislu svetilnega kota, barve svetlobe, zatemnitve oziroma pogostega prižiganja.

[20] Leta 2009 je skupna poraba električne energije v EU-27 znašala 2719 TWh (Eurostat), od tega 14 % za osvetljavo. Če predpostavimo 70-odstotni prihranek energije, bi bilo mogoče prihraniti do 266 TWh.

[21] Kakovost osvetljave vključuje: kakovost barve (vključno z videzom, barvno reprodukcijo in barvno skladnostjo),ravni osvetlitve (količina svetlobe, ki jo svetlobni vir omogoča za neko opravilo oziroma jo odda na površino),fotometrična porazdelitev svetlobnega vira v svetilu,življenjska doba,zahtevnost vzdrževanjain stroški.

[22] Pričakovana življenjska doba svetlečih diod je 25 000–50 000 ur (do petkrat večja kot pri kompaktnih fluorescenčnih sijalkah).

[23] Glej npr. poročilo Lighting, Well-being and Performance at Work, J. Silvester in E. Konstantinou, Centre for Performance at Work, City University London (2011).

[24] Učinkovitost je odstotek električne energije, ki se pretvori v vidno svetlobo. Za navadne žarnice je 2 % in za kompaktne fluorescenčne sijalke približno 25 %.

[25] Učinkovitost svetlobnega vira je razmerje med izhodno svetlobo in porabljeno električno močjo; z njo se meri energetska učinkovitost žarnice ali svetlobnega sistema.

[26] CRI je merska enota, ki odraža, kako učinkovito nek svetlobni vir reproducira barve.

[27] Npr., Lighting the way: Perspectives on the global lighting market , McKinsey & Company (2011).

[28] Priloga 45 Vodnik po energetsko učinkoviti električni osvetljavi za stavbe (2010), Mednarodna agencija za energijo (IEA).

[29] Lighting energy savings in 10 Shopping Malls, Projekt s svetlečimi diodami UNIBAIL RODAMCO, 2011.

[30] „Evropski program okolju prijaznih luči – projekt učinkovite osvetljave, Izvedbeni katalog 2005–2009“, SRS.

[31] http://www.celma.org/archives/temp/CELMA_ELC_LSL_Presentation_D.Zembrot_EP_25012011.pdf.

[32] „Obravnava povratnega učinka“ – končno poročilo (2011), študija po naročilu Evropske komisije ENV.G.4/FRA/2008/0112.

[33] Énergie et patrimoine communal, (2005), ADEME.

[34] Na primer Amsterdam, Berlin, Bremen, Bruselj, Budimpešta, Eindhoven, Haarlem, Leipzig, Lyon, Manchester, Oslo, Rotterdam, Talin, Tilburg, Toulouse in druga.

[35] Npr. Nemčija financira več pilotnih projektov z naslovom „Kommunen in neuem Licht“; Francija podpira projekt Cluster Lumičre, ki ponuja platformo za inovacije na področju svetlečih diod.

[36] Npr. mestni svet Birminghama.

[37] Consumer relevant Eco-design requirements for domestic lighting, Dokument o stališču BEUC–ANEC (2011), http://www.beuc.eu.

[38] Maloprodajna cena 60-vatne navadne žarnice je manj kot 1 EUR, medtem ko se pri kompaktnih fluorescenčnih sijalkah giblje okoli 5 EUR, pri sijalkah s svetlečimi diodami pa presega 30 EUR. Po trenutnih napovedih naj bi kompaktne fluorescenčne sijalke in svetleče diode šele v letih 2015–16 dosegle paritetni tržni delež.

[39] Skupni stroški lastništva vključujejo pridobitev, vzdrževanje in zamenjavo ter stroške energije.

[40] Lighting systems using light-emitting diodes: health issues to be considered, (2010), ANSES.

[41] Znanstveni odbor za nastajajoča in na novo ugotovljena zdravstvena tveganja (Scientific Committee on Emerging and Newly Identified Health Risks, SCENIHR) svetuje Komisiji o znanstvenih vprašanjih, povezanih z varstvom potrošnikov, javnim zdravjem in okoljem.

[42] Znano tudi kot konflikt „deljenih pobud“ med vlagatelji in končnimi uporabniki energije oziroma konflikt „glavnega zastopnika“. Če npr. današnje svetleče diode primerjamo s fluorescenčnimi sijalkami, se njihovi skupni stroški lastništva po 5 do 6 letih uporabe povečajo.

[43] Namen okoljsko primerne zasnove (http://ec.europa.eu/energy/efficiency/ecodesign/eco_design_en.htm) je zmanjšati vpliv izdelkov na okolje, vključno s porabo energije v njihovi celotni življenjski dobi.

[44] Energijsko označevanje (http://ec.europa.eu/energy/efficiency/labelling/energy_labelling_en.htm) določa okvir za razvoj posebnih ukrepov energijskega označevanja, ki končnim uporabnikom omogoča izbrati učinkovitejše proizvode prek standardiziranih podatkov o porabi energije.

[45] Znak za okolje (http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/) je prostovoljni program, ki spodbuja proizvode z visoko okoljsko uspešnostjo.

[46] Direktiva o nizki napetosti (http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/electrical/lvd/) zajema varnost električnih proizvodov, ki delujejo z napetostjo več kot 50 voltov, in zagotavlja, da na trg pride zgolj varna električna oprema. Za proizvode, ki delujejo pod 50 volti, se varnostna vprašanja obravnavajo v Direktivi o splošni varnosti proizvodov (http://ec.europa.eu/consumers/safety/prod_legis/index_en.htm).

[47] Cilj Direktive o omejevanju uporabe nevarnih snovi je omejiti uporabo nevarnih snovi v električni in elektronski opremi (http://ec.europa.eu/environment/waste/rohs_eee/), medtem ko je Direktiva o odpadni električni in elektronski opremi namenjena spodbujanju zbiranja in recikliranja opreme (http://ec.europa.eu/environment/waste/weee/).

[48] Zelena javna naročila so prostovoljni program na ravni EU. Gre za postopek, po katerem javni organi naročajo blago, storitve in dela, ki imajo omejen vpliv na okolje v celotni svoji življenjski dobi. COM(2008) 400.

[49] Uveljavljanje zahtev glede učinkovitosti in varnosti, kot so vsebovane v večini zgoraj navedenih instrumentov, od leta 2010 temelji na novem zakonodajnem okviru. Sestavljata ga dva dopolnjujoča se instrumenta: uredba in sklep. Uredba o novem zakonodajnem okviru od leta 2010 vzpostavlja trdnejši okvir za nadzor trga električne opreme ter določa pooblastila in dolžnosti pristojnih nacionalnih organov. Ti morajo v zadostnem obsegu izvajati preglede proizvodov, tako domačih kot uvoženih, in izločiti proizvode, ki predstavljajo tveganje ali kako drugače niso skladni z veljavnimi zahtevami. Sklep o novem zakonodajnem okviru vsebuje vzorčne določbe o obveznostih gospodarskih subjektov, katerim je treba prilagoditi zakonodajo o usklajevanju proizvodov. Glej tudi: http://ec.europa.eu/enterprise/policies/single-market-goods/regulatory-policies-common-rules-for-products/new-legislative-framework/.

[50] http://ec.europa.eu/energy/efficiency/ecodesign/doc/meeting/ed_wd_dls_leds_hl_converter_v1.0.pdf.

[51] http://ec.europa.eu/energy/efficiency/ecodesign/doc/meeting/el_wd2_-_draft_regulation_on_a_lamp_energy_label_v1.0.pdf.

[52] Odkar je Evropska komisija leta 2000 uvedla program GreenLight (http://www.eu-greenlight.org), je njegove zaveze podpisalo več kot 650 javnih in zasebnih organizacij.

[53] „Izvajanje sporazuma za program sodelovanja na področju učinkovite električne opreme za končno uporabo (4E)“, letno poročilo IEA za leto 2010, Priloga o PSO.

[54] Sistem vključuje kategorije proizvodov, najmanjšo vrednost zmogljivosti in deklaracije proizvodov ter poročanja preizkušenih vrednosti.

[55] Instrument ELENA (European Local ENergy Assistance – Evropska pomoč za energijo na lokalni ravni) sta ustanovili Komisija in Evropska investicijska banka.

[56] http://ec.europa.eu/energy/eepr/eeef/eeef_en.htm.

[57] Potencialni kanali širjenja informacij: Konvencija županov, Mreža Eurocities, program GreenLight, združenje LUCI itd.

[58] Razpis za pilotne dejavnosti PSO je bil izveden v okviru delovnega programa za politiko IKT za konkurenčnost in inovativnost za leto 2011, s proračunom do 10 milijonov EUR. Na podlagi tega razpisa se bodo v začetku leta 2012 začeli izvajati nekateri pilotni ukrepi.

[59] 12 % vseh obstoječih stavb v Evropi upravljajo javni organi.

[60] COM(2011) 370 konč.

[61] DIR 2010/31/EU.

[62] Podobni modeli se že uvajajo za nestanovanjske stavbe in cestno osvetljavo.

[63] Danes se v Evropi nahaja manj kot 10 % proizvodnje čipov za svetleče diode.

[64] Svetilke s svetlečimi diodami, ki nadomeščajo navadne, fluorescentne ali halogenske žarnice.

[65] „Pomisleki evropske industrije osvetljave glede potrebe po zeleni knjigi EU o PSO“, ELC/CELMA 2011, www.celma.org.

[66] http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/ict/key_technologies/kets_high_level_group_en.htm.

[67] http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/ict/files/kets/hlg_report_final_en.pdf.

[68] Te vključujejo zlasti galij in indij ter redke zemeljske materiale, ki se uporabljajo v fluorescenčnih snoveh (itrij, cerij, evropij).

[69] Kitajska trenutno nadzoruje 95 % svetovne oskrbe z redkimi zemeljskimi materiali in je sprejela ukrepe za strogo omejitev njihovega izvoza.

[70] COM(2011) 21.

[71] COM(2011) 571 konč.

[72] Glej poročilo o pregledu „skupnih smernic CELMA/ELC o standardih, povezanih s svetlečimi diodami“ (2011), www.celma.org.

[73] Glej tudi pobudo ELECTRA, COM (2009) 594 konč.

[74] http://ec.europa.eu/research/fp7/index_en.cfm.

[75] http://www.eniac.eu/web/index.php.

[76] http://ec.europa.eu/cip/.

[77] http://ec.europa.eu/energy/intelligent/.

[78] http://ec.europa.eu/information_society/activities/ict_psp.

[79] http://ec.europa.eu/regional_policy/themes/research/index_en.htm.

[80] Npr. Baden-Württemberg in Saška v Nemčiji, regija Rhône-Alpes v Franciji in Oulu na Finskem.

[81] Npr. obravnavajo obstoječe pomanjkljivosti v zvezi z varnostjo in povezovanjem, metodologije za merjenje učinkovitosti in življenjske dobe proizvodov in sistemov PSO, komunikacijo med samostojnimi proizvodi in sistemi PSO med seboj in z drugimi energetski sistemi.

[82] V skladu s COM (2008)699 in COM (2011)25, http://ec.europa.eu/enterprise/policies/raw-materials/index_en.htm.

[83] COM(2011) 614 in COM(2011) 615 konč.