OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

V skladu s členom 395(1) Direktive 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (v nadaljnjem besedilu: direktiva o DDV) lahko Svet na predlog Komisije soglasno dovoli kateri koli državi članici, da uvede posebne ukrepe, ki odstopajo od določb navedene direktive, za poenostavitev postopka pobiranja DDV ali preprečevanje nekaterih vrst davčne utaje ali izogibanja davkom.

Madžarska je z dopisoma, ki ju je Komisija evidentirala 23. decembra 2014 in 8. maja 2015, zaprosila za dovoljenje za izvajanje ukrepa, ki odstopa od člena 193 direktive o DDV. V skladu s členom 395(2) direktive o DDV je Komisija z dopisom o zahtevi Madžarske z dne 2. julija 2015 obvestila druge države članice. Z dopisom z dne 7. julija 2015 je Komisija uradno obvestila Madžarsko, da ima vse informacije, potrebne za presojo prošnje.

Madžarska je obvestila Komisijo, da se sooča z goljufijami v sektorju zagotovitve osebja, zlasti agencij za začasno zaposlovanje in organizacij, ki zagotavljajo podobne storitve, kot so šolske zadruge, katerih člani opravljajo delo za tretje osebe. Na Madžarskem je približno 1000 podjetij registriranih kot agencije za začasno zaposlovanje.

Več podjetij v tem sektorju je včlanjeno v madžarska nacionalna združenja (npr. madžarsko nacionalno združenje agencij za začasno zaposlovanje in nacionalno združenje šolskih združenj), kar po mnenju Madžarske zagotavlja določeno jamstvo, da poslujejo zakonito. Vendar večje število podjetij ni včlanjeno v nacionalna združenja in se po mnenju Madžarske zlasti v tem sektorju domnevnih 40 % do 50 % ukvarja z goljufivimi dejavnostmi.

Goljufij je več vrst, kot so navidezne storitve in ponarejeni računi, vendar glavno izogibanje davkom zadeva izstavitev računa za dobavo, čemur sledi izginotje dobavitelja brez plačila davka davčnim organom, stranka pa ostane z veljavnim računom za odbitek DDV. Izračunano je bilo, da so goljufije na področju DDV v tem sektorju na Madžarskem leta 2014 dosegle približno 22 500 000 EUR.

Ena od značilnosti zagotavljanja te vrste storitev je, da velike naložbe ali strokovno znanje dejansko niso potrebni. Zato je dokaj enostavno ustanoviti tako podjetje, ki po kratkem obdobju izgine. Zaradi omejenih naložb znesek DDV, ki ga podjetje prejme od strank, pogosto precej presega odbitni DDV na te naložbe ali, bolj splošno, vstopni DDV. Neodbitni vstopni DDV torej pomeni le majhen del stroškov, kadar ta podjetja z malo ali nič sredstev izginejo. Zato je skupni znesek neplačanega DDV težko ali nemogoče izterjati.

Ne glede na nekatere nadzorne ukrepe, ki so bili uvedeni (npr. večji nadzor in preverjanje pri registraciji novih podjetij), je Madžarska izjavila, da ni uspešna v boju proti goljufijam v tem sektorju. Zato prosi za dovoljenje, z odstopanjem od splošnega pravila iz člena 193 direktive o DDV, da uporabi za ta sektor mehanizem obrnjene davčne obveznosti, tako da bo kupec, ki je zavezan plačilu davka, obračunal DDV na dobavo v svojem obračunu DDV, ne pa dobavitelj. Če bi takšen kupec imel pravico do popolnega odbitka, bi istočasno prijavil in odbil DDV, ki ustreza dobavi; tako se DDV Ministrstvu za finance dejansko ne bi plačeval. To bi preprečilo goljufivim dobaviteljem, da izginejo z DDV. Na podlagi informacij, ki jih je predložila Madžarska, se Komisija zaveda, da so uporabniki storitev na splošno bolj skladni z zakonom kot ti dobavitelji. Učinek predlaganega ukrepa bo torej tudi ta, da se bo obveznost obračuna DDV prenesla z manjših, manj zanesljivih podjetij na večje davčne zavezance, ki so bolj skladni z zakonom. Hkrati ni bilo mogoče ugotoviti tveganja preusmeritve goljufij na druge države članice, ki ne uporabljajo tega ukrepa. Na enak način se ne predvideva preusmeritev goljufij na prodajo na drobno, ker ta vrsta storitve običajno ni namenjena končni potrošnji.

Treba je opozoriti, da direktiva o DDV že predvideva uporabo neobveznega mehanizma obrnjene davčne obveznosti za zagotovitev osebja (člen 199(1)(b) direktive o DDV). Ta možnost je omejena predvsem na nepremičninski sektor (člen 199(1)(a) direktive o DDV), vendar je ozadje možnosti v direktivi primerljivo z ozadjem te prošnje. Zato bi se moral predlagani ukrep odstopanja uporabljati samo za primere, ki niso zajeti v direktivi o DDV.

Komisija je bila tudi obveščena, da je Madžarska že začela izvajati zaprošeno odstopanje, ne da bi čakala na sprejetje sklepa Sveta, ki temelji na tem predlogu.