KAZALO

UVOD… 2

Program. 2

Vrste podprtih ukrepov 3

Izvajanje programa TPD 3

Vmesna ocena 6

Relevantnost programa TPD 6

Uspešnost programa TPD 8

Učinkovitost programa TPD 9

Trajnost programa TPD 10

Priporočila 11

Boljša osredotočenost na prednostne naloge politik EU 11

Osredotočenost na projekte s poudarjeno evropsko razsežnostjo 11

Uravnoteženo sodelovanje v programu TPD 12

Učinkovitejše upravljanje programa TPD 12

Izboljšanje razširjanja in izkoriščanja rezultatov 12

Sklepne ugotovitve 13

UVOD

V tem dokumentu so predstavljeni glavne ugotovitve in priporočila vmesne ocene programa „Temeljne pravice in državljanstvo“ za obdobje 2007–2013 ter sklepne ugotovitve, ki jih je na podlagi tega sprejela Komisija.

PROGRAM

Posebni program „Temeljne pravice in državljanstvo“ (v nadaljnjem besedilu: Program TPD) je bil kot del programa „Temeljne pravice in pravosodje“ za obdobje 2007–2013 vzpostavljen s Sklepom Sveta 2007/252/ES z dne 19. aprila 2007.

Splošni cilji

1. Splošni cilji programa so:

a) spodbujanje razvoja evropske družbe, ki temelji na spoštovanju temeljnih pravic, kot so priznane v členu 6(2) Pogodbe o Evropski uniji, vključno s pravicami, ki izhajajo iz državljanstva Unije;

b) krepitev civilne družbe in spodbujanje odprtega, preglednega in rednega dialoga na področju temeljnih pravic;

c) boj proti rasizmu, ksenofobiji in antisemitizmu ter spodbujanje boljšega medverskega in medkulturnega razumevanja in večje strpnosti v vsej Evropski uniji;

d) izboljšanje stikov, izmenjave informacij in povezovanja v mreže med pravosodnimi in upravnimi organi ter pravnimi poklici, tudi s podporo pravosodnemu usposabljanju, s ciljem boljšega medsebojnega razumevanja med omenjenimi organi in strokovnjaki.

2. Splošni cilji programa dopolnjujejo cilje, za katere si prizadeva Agencija Evropske unije za temeljne pravice, ustanovljena z Uredbo (ES) št. 168/2007.

3. Splošni cilji programa prispevajo k razvoju in izvajanju politik EU ob polnem spoštovanju temeljnih pravic.

Posebni cilji

4. Posebni cilji programa so:

a) spodbujanje temeljnih pravic, kot so priznane v členu 6(2) Pogodbe o Evropski uniji, in seznanjanje vseh državljanov o njihovih pravicah, vključno s pravicami, ki izhajajo iz državljanstva Unije, da bi se državljane Unije spodbudilo k dejavni udeležbi v demokratičnem življenju Unije;

b) po potrebi preučevanje spoštovanja posameznih temeljnih pravic pri izvajanju prava EU v Evropski uniji in njenih državah članicah ter pridobivanje mnenj o posameznih vprašanjih, povezanih s temeljnimi pravicami pri izvajanju prava EU v Evropski uniji in njenih državah članicah;

c) podpiranje nevladnih organizacij in drugih teles civilne družbe, da se poveča njihova sposobnost dejavne udeležbe pri spodbujanju temeljnih pravic, pravne države in demokracije;

d) vzpostavitev ustreznih struktur za spodbujanje medverskega in multikulturnega dialoga na ravni Evropske unije.

VRSTE PODPRTIH UKREPOV

Za uresničevanje splošnih in posebnih ciljev program podpira naslednje štiri vrste ukrepov:

a) posamezne ukrepe Komisije, kot so študije in raziskave, javnomnenjske ankete in raziskave, oblikovanje kazalnikov in skupnih metodologij, zbiranje, razvijanje in razširjanje podatkov in statistik, seminarji, konference in srečanja strokovnjakov, organizacija javnih kampanj in dogodkov; oblikovanje in vzdrževanje spletnih strani, pripravo in razširjanje informativnega gradiva, podporo pri vzpostavljanju in upravljanju mrež nacionalnih strokovnjakov, dejavnosti analiz, spremljanja in vrednotenja;

b) posamezne nadnacionalne projekte v interesu EU, ki jih predložijo organi ali druga telesa države članice, mednarodna ali nevladna organizacija, v vsakem primeru pa v njih sodelujeta najmanj dve državi članici ali vsaj ena država članica in še ena država, ki je lahko država pristopnica ali država kandidatka, pod pogoji iz letnih delovnih programov;

c) podporo dejavnostim nevladnih organizacij ali drugih subjektov, ki si prizadevajo za splošni evropski interes v skladu s splošnimi cilji programa, pod pogoji iz letnih delovnih programov;

d) donacije za poslovanje za sofinanciranje izdatkov, povezanih s stalnim delovnim programom Konference evropskih ustavnih sodišč in Združenja državnih svetov in vrhovnega upravnega sodstva Evropske unije, ki vzdržuje nekatere zbirke podatkov, ki služijo kot vseevropska zbirka nacionalnih sodb v zvezi z izvajanjem prava EU, kolikor izhajajo iz prizadevanj za cilj, ki je v splošnem evropskem interesu, in sicer s spodbujanjem izmenjave mnenj in izkušenj v zadevah v zvezi s sodno prakso, organizacijo in delovanjem svojih članov pri opravljanju sodnih in/ali svetovalnih nalog v zvezi s pravom EU.

IZVAJANJE PROGRAMA TPD

Program TPD zajema 27 držav članic EU. Čeprav lahko v njem načeloma sodelujejo tretje države, kot so države pristopnice, države kandidatke in države Zahodnega Balkana, ki so vključene v stabilizacijsko-pridružitveni proces, se te države programu niso pridružile.

Program, ki ga na osrednji ravni v celoti upravlja Evropska komisija, ima za obdobje 2007–2013 proračun v višini 95,2 milijona EUR, razdeljen na naslednje letne zneske v milijonih eurov:

SKUPNI ZNESEK ZA OBDOBJE 2007–2013: 95,2 MIO. EUR |

2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | |10,60 |12,00 |14,20 |13,80 |13,80 |15,30 |15,50 | |Pri delitvi proračuna je vsako leto povprečno 70 % finančnih sredstev namenjenih donacijam za ukrepe, 9 % donacijam za poslovanje, 21 % pa pobudam Komisije.

RAZPOLOŽLJIVI PRORAČUN ZA OBDOBJE 2007–2010

[pic]

Komisija je od leta 2007 objavila tri pozive k oddaji predlogov za donacije za ukrepe in štiri pozive k oddaji predlogov za donacije za poslovanje ter prek javnih naročil financirala 61 pobud Komisije.

DONACIJE ZA UKREPE

Na pozive, ki jih je objavila Komisija, je prispelo veliko število predlogov. Za donacije za ukrepe je Komisija prejela in ocenila skupaj 415 predlogov, ki so jih predložila partnerstva, v katerih je sodelovalo v povprečju 4,5 organizacij iz vsaj dveh držav članic EU. Komisija je od navedenega skupnega števila financirala skupaj 93 večstranskih projektov, pri čemer je posamezni projekt prejel v povprečju 341 000 EUR, trajal pa je v povprečju 21 mesecev.

DONACIJE ZA POSLOVANJE

Na podlagi člena 4(c) sklepa o ustanovitvi programa je Komisija sofinancirala letne delovne programe osmih nevladnih organizacij ali drugih subjektov, ki si prizadevajo za splošni evropski interes v skladu s splošnimi cilji programa, in sicer:

Evropsko mrežo varuhov otrokovih pravic,

Fair Trials International,

Jezuitsko službo za begunce (Evropa),

Združenje evropskih upravnih sodnikov.

Dve združenji sta navedeni v pravni podlagi programa in lahko prejmeta donacije za poslovanje za sofinanciranje izdatkov, povezanih z njunima stalnima delovnima programoma:

1. Združenje državnih svetov in vrhovnega upravnega sodstva Evropske unije

Namen tega združenja je spodbujati izmenjavo mnenj in izkušenj v zadevah glede sodne prakse ter organizacije in delovanja svojih članov pri opravljanju sodnih in/ali svetovalnih nalog, zlasti v zvezi s pravom EU. Združenje je vzpostavilo zbirko podatkov, ki jo sestavljajo predvsem odločitve, nasveti in študije njenih članov, relevantni za namene združenja, poročila in sklepi, sprejeti med kolokviji združenja, ter druge koristne informacije.

2. Konferenca evropskih ustavnih sodišč

To združenje se do zdaj (leta 2011) ni nikoli prijavilo za donacijo za poslovanje, predvideno v pravni podlagi programa.

UKREPI KOMISIJE

Med letoma 2007 in 2010 je Komisija začela izvajati 61 ukrepov na lastno pobudo, financiranih iz programa prek javnih naročil. V nasprotju z donacijami je v teh primerih ukrep v celoti financiran iz programa, izdelek ali rezultat pa pripada Komisiji.

Financirani ukrepi zajemajo širok izbor področij, med drugim:

- kampanje ozaveščanja in informacijske kampanje o varstvu podatkov, otrokovih pravicah, rasizmu in ksenofobiji;

- vzpostavitev in vzdrževanje spletnih strani, namenjenih otrokovim pravicam in konzularni zaščiti;

- študije (12) in raziskave, vključno s:

- študijo o skupnem volilnem sistemu za Evropski parlament; večkratni kandidaturi; priznavanju odvzema pravic,

- primerjalno študijo o zakonodaji in praksah držav članic na področju diplomatske in konzularne zaščite,

- študijo o tem, kako zakonodaja in praksa držav članic obravnavata vprašanje preteklih totalitarnih zločinov, zlasti katere metode in instrumente so države članic pri tem uporabile,

- študijo o praktičnih ovirah, s katerimi se srečujejo istospolni pari pri gibanju v EU,

- študijo o nacionalni zakonodaji na področju boja proti rasizmu in ksenofobiji itd.;

- 3 raziskave Eurobarometra (nadzorniki podatkov in državljani; ozaveščenost o državljanstvu EU; spomin na zločine, ki so jih storili totalitarni režimi);

- konference, seminarje, dogodke itd.

VMESNA OCENA

Vmesno oceno je izvedla Komisija ob podpori zunanjega izvajalca[1]. Izvajalec je izvedel obsežno raziskavo med vsemi neposrednimi upravičenci do finančnih sredstev v okviru donacij za ukrepe in donacij za poslovanje ter opravil intervjuje z notranjimi in zunanjimi zainteresiranimi stranmi programa.

Splošni nameni in cilji ocene so bili:

a) zagotoviti pregled rezultatov, doseženih v prvih treh letih programa;

b) zagotoviti oceno kvalitativnih in kvantitativnih vidikov izvajanja v smislu relevantnosti , uspešnosti in učinkovitosti ;

c) oblikovati priporočila in smernice, kako izboljšati izvajanje programa v preostalih letih.

Ocena, ki je bila opravljena v drugi polovici leta 2010 in temelji na podatkih iz obdobja 2007–2010[2], je dala zelo podroben prikaz delovanja programa in izčrpne statistične podatke o upravičencih do finančnih sredstev.

GLAVNE UGOTOVITVE OCENE

RELEVANTNOST PROGRAMA TPD

Program TPD je zelo relevanten za potrebe, za katere je bil vzpostavljen. Prispeva k razvoju in krepitvi ukrepov EU na področju svobode, varnosti in pravice, še zlasti pa odgovarja na potrebo po zaščiti temeljnih pravic in spodbujanju državljanstva EU.

Cilji programa so relevantni za potrebe, probleme in vprašanja, za obravnavo katerih so bili oblikovani, in so torej skladni navzven, kot izhaja iz raziskave med upravičenci. Poleg tega letne prednostne naloge iz delovnega programa omogočajo, da program sledi spreminjajočim se potrebam in usmeritvam politike Komisije ter jih izpolnjuje. Primer tega je vključitev boja proti homofobiji, ki se je izkazala za zelo dobro dopolnilo prednostnim nalogam. Vendar program TPD pokriva široko paleto področij politike, ki jih delno vključujejo tudi drugi programi EU, zaradi česar učinek izvedenih dejavnosti ni tako osredotočen na posamezna področja, kot bi lahko bil.

To je privedlo do nenehne rasti števila prosilcev in vedno večje konkurence za majhno vsoto finančnih sredstev, ki je na voljo za donacije za ukrepe. Število vlog se je v treh letih več kot potrojilo, in sicer s 66 v letu 2007 na 215 v letih 2009–2010. Nasprotno pa je bil interes za financiranje prek donacij za poslovanje omejen in v štirih letih objavljanja pozivov število vlog ni preseglo številke 20.

[pic]

Glede notranje skladnosti programa se izvedeni ukrepi (financirani projekti in posamezne dejavnosti, ki jih je začela izvajati Komisija) zelo dobro skladajo s cilji programa. Dejavnosti, ki so jih izvedli (ali jih izvajajo) projekti, so tesno povezane z letnimi prednostnimi nalogami iz delovnega program ter širšimi cilji programa.

Vendar pa so dejavnosti, ki se financirajo prek različnih ukrepov (neposredne donacije ali pobude Komisije), do neke mere ločene med seboj. Delno je razlog za to v organizacijski delitvi znotraj generalnega direktorata, pri čemer pobude Komisije vodijo in izvajajo tri ločene enote za načrtovanje politik, donacije za ukrepe in donacije za poslovanje pa upravlja operacijska/finančna enota. Nadaljnja neskladja so med povpraševanjem po finančnih sredstvih za donacije za ukrepe glede na prednostna področja in pobudami Komisije, financiranimi na teh področjih. Medtem ko se pri pobudah kaže uravnoteženost med področji temeljnih pravic, varstva podatkov in državljanstva, povpraševanje po financiranju na področju temeljnih pravic (rasizem, otrokove pravice in homofobija) pomeni več kot 82 % prejetih vlog, področje državljanstva z 12 % in področje varstva podatkov z manj kot 5 % pa sta veliko slabše zastopana.

[pic]

Čeprav je povezava med prednostnimi nalogami in financiranimi projekti močna, bi bilo uporabo rezultatov in učinkov izvedenih dejavnosti v podporo razvoja politike mogoče izboljšati. Vzpostavljen ni noben formalni mehanizem, ki bi zagotavljal, da se rezultati donacij za ukrepe in donacij za poslovanje sporočajo enotam za načrtovanje politik ali drugim zainteresiranim stranem, vključenim v oblikovanje politike, razširjanje rezultatov pa poteka precej ad hoc in neformalno.

Več dejavnikov tudi kaže na dodano vrednost za EU, ki jo prinašajo ukrepi, financirani v okviru programa TPD. Zlasti se financiranje EU šteje za ključno silo, ki omogoča izvedbo dejavnosti, evropska razsežnost projektov pa na splošno pomaga pri razširjanju rezultatov. Poleg tega vključitev partnerjev iz različnih držav članic zagotavlja koristi v smislu večje inovativnosti, izmenjave dobrih praks in krepitve učinka. Razvite pristope in rezultate številnih projektov je z manjšimi spremembami mogoče uporabiti v drugih državah.

USPEšNOST PROGRAMA TPD

V tej fazi vmesne ocene bi bile kakršne koli daljnosežne sklepne ugotovitve o tem, ali program izpolnjuje svoje cilje, prenagljene. Poleg tega je zaradi strukture programa, njegovih različnih prednostnih nalog in tematskih področij, razpona ciljnih skupin in širine zainteresiranih strani določanje smiselnih in uporabnih kazalnikov kompleksno, pridobivanje dokončnih informacij pa dokaj težko.

Iz izvedene ocene sicer jasno izhaja, da so vrste projektov, ki so bili financirani, in pobude Komisije v skladu s cilji in prednostnimi nalogami programa. Vendar pa so očitna omejitev prispevka projektov in pobud k doseganju ciljev programa razpoložljiva finančna sredstva, predvsem na evropski ravni. Pri zgornji meji 1 000 000 EUR za dveletni projekt s povprečno štirimi partnerji to pomeni najvišji znesek financiranja nekaj več kot 125 000 EUR na leto in partnerja, kar običajno ne omogoča, da bi projekti presegli širša partnerstva, v okviru katerih potekajo, ter bi do izraza prišli prava evropska razsežnost in dodana vrednost.

V splošnem upravičenci niso navedli večjih ovir, za katere bi menili, da škodijo napredku pri izvajanju dejavnosti. Glede ravni financiranja do 80 % so menili, da je ustrezna, splošna zasnova, kot so trajanje in zahteve glede partnerstev, pa je po njihovem mnenju primerna za donacije za ukrepe. V primeru donacij za poslovanje so nekateri upravičenci za zagotovitev večjega učinka predlagali podaljšanje sedanje oblike letnega financiranja na dolgoročnejše financiranje.

Projekti so se zaradi same narave izbirnih meril za njihovo financiranje izkazali za uspešne pri spodbujanju sodelovanja med udeleženimi državami. Poleg tega je poudarek na uravnoteženih partnerstvih ter enakovredni dodelitvi nalog in udeležbi v projektu, ki jih nenazadnje ureja uravnotežena razdelitev finančnih sredstev, privedel do dobrega participativnega upravljanja projektov in ustvarjalne podlage za oblikovanje in izmenjavo najboljši praks.

Ti pozitivni vidiki so omogočili tako poglobitev sodelovanja med obstoječimi partnerji kot tudi oblikovanje novih partnerstev. Pri tem pa bi bilo treba neenakomerno udeležbo nekaterih držav (vloge iz Italije so predstavljale več kot tretjino vseh prejetih vlog v okviru poziva za donacije za ukrepe v letih 2009–2010) in v nekaterih primerih popolno odsotnost drugih držav šteti za pomanjkljivost, ki jo je treba odpraviti.

[pic]

UčINKOVITOST PROGRAMA TPD

Odstotek financiranja, ki ga Komisija namenja donacijam za ukrepe, je blizu zgornje meje, predvidene v finančni uredbi. Pri donacijah za poslovanje je ta odstotek precej nižji, nenazadnje zaradi finančne omejitve 300 000 EUR na organizacijo. Ker so pomemben del upravičencev nevladne organizacije, se te zaradi vpliva finančne krize na razpoložljivost nacionalnih finančnih sredstev za tovrstne dejavnosti in organizacije soočajo z vedno večjimi težavami pri pridobivanju sredstev za sofinanciranje iz drugih virov.

V raziskavo vključeni upravičenci so sposobnost splošnega upravljanja, ki jo je pokazala Komisija, ocenili za ustrezno, tudi kar zadeva smernice in sistem poročanja. Vendar zaradi hitro rastoče priljubljenosti in uspeha programa (število vlog se je med letoma 2007 in 2010 več kot potrojilo) človeški viri Komisije postajajo preobremenjeni, nekateri pomembni vidiki, kot je natančno spremljanje projektov skozi njihov življenjski cikel, pa vedno manj izvedljivi. Posledično možnosti vertikalnega povezovanja dejavnosti, financiranih iz programa TPD, ter razširjanje in uporaba rezultatov za krepitev politike niso bili optimalno uresničeni.

Glede učinkovitosti izvedbe so bile na ravni izbirnih postopkov uvedene korenite spremembe in prehod s predložitve predlogov v papirni obliki na spletno orodje „Priamos“ je bistveno poenostavil začetne faze tega postopka. Vendar pa so po mnenju upravičencev pri tem velika ovira zlasti vidiki, povezani s preobilico dokumentov, potrebnih ob predložitvi predloga, in dolgotrajen postopek ocenjevanja v nadaljevanju. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da obveznost posvetovanja s komitološkim odborom o rezultatih izbora pomeni nadaljnjo notranjo oviro pri zmanjševanju časovnega razkoraka med predložitvijo predlogov in končno dodelitvijo donacij.

Upravičenci so kot ovire pri učinkovitem izvajanju projektov izpostavili kompleksne finančne pogoje, ki urejajo zadnjo generacijo donacij za več prejemnikov, in obveznost obsežnega finančnega poročanja. Po mnenju nekaterih zainteresiranih strani so bile ovira tudi zahteve glede sofinanciranja, ki ga morajo zagotoviti upravičenci, ter zahtevanih partnerstev in evropske razsežnosti. Kot je že iz same narave financiranih dejavnosti mogoče sklepati, je bila iz donacij za ukrepe in donacij za poslovanje v okviru programa TPD večina finančnih sredstev namenjena stroškom osebja, stroškom v zvezi s konferencami, seminarji, objavami in razširjanjem ter drugim neposrednim stroškom. Ti stroški so neposredno povezani z izvajanjem dejavnosti za ciljne skupine. 88 % vseh stroškov donacij za ukrepe in 86 % stroškov donacij za poslovanje je bilo povezanih s temi kategorijami. Kaže, da je pri donacijah za ukrepe več finančnih sredstev namenjenih razširjanju ter konferencam in seminarjem, pri donacijah za poslovanje pa so primerjalno višji stroški osebja.

TRAJNOST PROGRAMA TPD

Upravičenci do donacij za ukrepe in donacij za poslovanje so pri izvedbi dejavnosti in doseganju učinka na terenu odvisni od finančnih sredstev Komisije. Polno doseganje ciljev, zlasti dolgoročnejših, je prav tako odvisno od nadaljnjega financiranja. V nekaterih primerih so to dosegle iste organizacije, ki so si z zaporednimi uspešnimi vlogami zagotovile financiranje iz programa TPD, vendar to ne velja za veliko večino organizacij.

Številni upravičenci si prizadevajo pridobiti dodatna finančna sredstva za svoje dejavnosti, a je to uspelo le maloštevilnim, zato so vir sofinanciranja predvsem njihova lastna sredstva.

Vendar izsledki obenem kažejo, da bodo nekatere zaključene dejavnosti tudi brez dodatnega pritoka finančnih sredstev lahko imele trajnostne učinke zaradi svoje veljave, ki presega obseg projekta. To se kaže v nekaterih rezultatih, kot so priročniki za usposabljanje, orodja in najboljše prakse, ki se uporabljajo tudi po koncu projektov. Trajnost rezultatov programa dokazujeta tudi trajanje in stabilnost partnerstev, ki so se oblikovala v okviru donacij. Ta partnerstva so se v številnih primerih nadalje poglobila ali celo dobila ustaljeno obliko z vzpostavitvijo neformalnih ali formalnih mrež in se bodo verjetno nadaljevala za skupno izvajanje dejavnosti.

Verjetno je, da se bodo dejavnosti nadaljevale v novi obliki, četudi ne nujno z enako prizadevnostjo. Potrebe ciljnih skupin se spreminjajo in bolj kot nadaljevanje enake vrste dejavnosti so lahko primerni drugi pristopi.

PRIPOROčILA

Kot odziv na probleme, ki so bili ugotovljeni med ocenjevanjem programa, Komisija načrtuje izvedbo v nadaljevanju opisanih ukrepov, da bi okrepila učinek programa in izboljšala njegovo izvajanje.

BOLJšA OSREDOTOčENOST NA PREDNOSTNE NALOGE POLITIK EU

Vse v posvetovanje vključene zainteresirane strani so poudarile relevantnost programa, vendar so bili njegovi učinki delno omejeni zaradi razpršenega prednostnega dodeljevanja finančnih sredstev. Da bi torej poudarili relevantnost programa, bi zožitev njegovega obsega uporabe lahko pomagala povečati njegov učinek. V zvezi s tem bi lahko število letnih prednostnih nalog racionalizirali in bistveno zmanjšali.

Zlasti v povezavi s programi naslednje generacije bi bilo treba tudi razmisliti o osredotočenju projektnega financiranja programa na krepitev politik na področju temeljnih pravic, vključno z varstvom podatkov in državljanstvom Unije. To bi, skupaj z ustrezno podporo oblikovanju pobud Komisije, povečalo učinek razvoja politike in preprečilo prekrivanje z obstoječimi programi v okviru drugih generalnih direktoratov, ki imajo za tovrstno neposredno financiranje bistveno višje proračune.

OSREDOTOčENOST NA PROJEKTE S POUDARJENO EVROPSKO RAZSEžNOSTJO

V prvih letih financiranja v okviru programa TPD sta se element večstranskih partnerstev ter sodelovanje velikega števila akterjev in v nekaterih primerih držav članic štela za precejšen uspeh. Vendar je bil negativni vpliv tega pristopa ta, da so bila omejena finančna sredstva dodeljena velikemu številu upravičencev, s čimer je bil razpršen učinek, ki ga upravičenci lahko dosežejo s financiranimi dejavnostmi.

Za povečanje uspešnosti programa je zato trenutno omejena finančna sredstva treba osredotočiti na projekte s poudarjeno evropsko razsežnostjo. Obsežnejši projekti, ki bi prejeli več finančnih sredstev, bi povečali prepoznavnost programa in zagotovili, da projekti dosežejo širši učinek, ki ni omejen zgolj na lokalno ali regionalno raven, saj bi bili širši in bolje izdelani, z večjo dodano vrednostjo na ravni EU ter posledično večjo trajnostjo.

Komisija bo z istim ciljem v mislih nadalje proučila, ali je učinek, ki ga imajo donacije za poslovanje na doseganje ciljev programa, dovolj velik, da se ta vrsta financiranja ohrani ob upoštevanju omejenega zanimanja, ki ga ves čas kažejo prosilci, ter slabe vidnosti, ki jo program TPD in njegovi cilji dosegajo s tovrstnim financiranjem.

URAVNOTEžENO SODELOVANJE V PROGRAMU TPD

Med sodelujočimi v programu TPD še naprej prevladujejo upravičenci iz nekaterih držav članic, slabo pa so zastopani tako neposredni kot posredni upravičenci iz 12 novejših držav članic.

Komisija si bo v ta namen prizadevala, da bodo informacijske kampanje usmerjene na organizacije v teh državah članicah ter da bo okrepila stike z ustreznimi nacionalnimi in regionalnimi organi, ki bi v teh kampanjah imeli vlogo multiplikatorjev, s čimer bi Komisija presegla omejitve, ki jih postavljajo finančna sredstva, na voljo za te dejavnosti.

UčINKOVITEJšE UPRAVLJANJE PROGRAMA TPD

Zaradi rastočega uspeha programa ter vedno večjega števila vlog za finančna sredstva in nenazadnje financiranih projektov so potrebna nadaljnja prizadevanja za racionalizacijo postopkov, ki urejajo življenjski cikel projektov.

Postopek prijave je z nedavno uvedbo sistema elektronske prijave Priamos pokazal veliko možnost za poenostavitev dela prosilcev in Komisije ter omogočil začetno predložitev predlogov brez papirja. Obstajajo še številne druge možne koristi sistema in Komisija bo sprejela nadaljnje ukrepe, da bo sistem uporabnikom bolj prijazen, učinkovitejši in hitrejši, ter si bo prizadevala, da bo postal celovito orodje, ki ga bodo uporabljali tako prosilci/upravičenci kot Komisija pri učinkovitem upravljanju projektov v njihovem celotnem življenjskem ciklu.

Treba bi bilo tudi razmisliti o vgrajenih zakasnitvah, ki jih povzročajo obveznosti posvetovanja z odborom za program TPD o rezultatih izbora, ter oceniti, ali je administrativno breme tega postopka upravičeno glede na zelo omejena zadevna finančna sredstva.

Za nadaljnje izboljšanje učinkovitosti programa bodo šla prizadevanja v smeri okrepitve podpore Komisije in njene zmožnosti spremljanja upravičencev v celotnem življenjskem ciklu izvajanja ukrepov. To bo prispevalo k boljšemu izvajanju dejavnosti ter boljšemu razumevanju in upoštevanju prednostnih nalog politike in dobrih praks.

IZBOLJšANJE RAZšIRJANJA IN IZKORIščANJA REZULTATOV

Ocena je pokazala, da bi bilo za rezultate in učinke projektov koristno, če bi bilo njihovo razširjanje bolj ciljno usmerjeno in bi jih uporabili kot sredstvo za oblikovanje politik.

Da bi to dosegli, bo Komisija tako pri izboru kot pri upravljanju projektov uporabila pristop, ki bo bolj temeljil na učinkih in rezultatih. Ob usmeritvi na prednostne naloge bo ta pristop zagotovil tesnejšo povezavo med pobudami politik, ki jih Komisija izvaja neposredno, in tistimi, ki jih uresničuje prek projektov. To bo privedlo do bolj produktivne podlage za sinergije med obema mehanizmoma financiranja programa.

Skupaj s tem k rezultatom usmerjenim pristopom je mogoče predvideti nadaljnje ukrepe, ki bodo poudarili rezultate programa, med katerimi sta bolj izdelano in dinamično spletno razširjanje ter organizacija posebnih dogodkov, ki bodo izpostavili posamezne uspešne projekte za še boljši prikaz dodane vrednosti programa.

SKLEPNE UGOTOVITVE

Vmesna ocena potrjuje pomen programa „Temeljne pravice in državljanstvo“ pri spodbujanju spoštovanja temeljnih pravic in dialoga ter v boju proti rasizmu in ksenofobiji.

Vedno večji interes zaradi možnosti financiranja v okviru programa, pa tudi vedno večja prepoznavnost njegovih projektov in nedavna vključitev znanih in spoštovanih mednarodnih organizacij kot neposrednih upravičencev programa jasno kažejo na njegovo relevantnost in dodano vrednost. V zadnjih izbirnih postopkih je povpraševanje po finančnih sredstvih petkrat preseglo razpoložljiva sredstva, kar jasno kaže na možnost nadaljnjega razvoja in razširitve programa.

Čeprav je ocena poudarila tudi nekatere izzive pri izvajanju programa TPD in izpostavila številne možne izboljšave, ni mogoče zanikati dejanske kakovosti programa, njegove relevantnosti za trenutne prednostne naloge politike EU, potrebe njegovih ciljnih skupin in zainteresiranih strani ter njegove dodane vrednosti.

Da bi bil program še učinkovitejši in uspešnejši, ga bo Komisija bolj ciljno usmerila, zagotovila večjo skladnost med projekti, usmerjenimi k rezultatom, in oblikovanjem politike, razširila doseg programa na države članice EU-12, racionalizirala upravljanje programa ter poudarila razširjanje njegovih dosežkov.

[1] EPEC, ki ga vodi GHK Consulting, www.ghkint.com.

[2] Donacije za ukrepe: 18 projektov, začetih v letu 2008 (končanih), 26 projektov v letu 2009 (na polovici).

Donacije za poslovanje: 3 v letu 2008, 7 v letu 2009 in 5 v letu 2010.

Pobude Komisije v obdobju 2007–2009: 47, 12 predvidenih v letu 2010.