Število učencev šole v Alicanteju ostaja enako. To šolo je ob začetku šolskega leta 2011 obiskovalo 1 034 učencev, od katerih je 48 % učencev kategorije 1, ki so večinoma otroci uslužbencev Urada za usklajevanje na notranjem trgu (UUNT). Kot je običajno v Evropskih šolah, je najštevilčnejši oddelek jezika države gostiteljice. V tem primeru je v španski oddelek vpisanih 37 % vseh učencev.

Skupno število učencev v 14 Evropskih šolah se stalno povečuje, in sicer se je povečalo z 22 778 v letu 2010 na 23 367 v letu 2011. Večina učencev v sistemu Evropskih šol (63 %) se šola v Evropskih šolah v Bruslju (44 %) in Luxembourgu (19 %). Učenci kategorije 1, v katero so vključeni zlasti otroci uslužbencev EU in Evropskih šol ter otroci uslužbencev Evropskega patentnega urada, ki obiskujejo Evropsko šolo v Münchnu, predstavljajo 74 % (17 396) vseh učencev, vendar pa je na nekaterih manjših Evropskih šolah število učencev te kategorije zelo majhno. Učenci kategorije 2 predstavljajo 5,12 % vseh učencev, pri čemer se je njihovo število zmanjšalo zaradi gospodarske krize, ker je bilo za učence te kategorije sklenjenih manj sporazumov z Evropskimi šolami. Učencev kategorije 3, ki vključuje učence, katerih starši morajo plačevati šolnino, je 4 774 (20 %).

Poleg tega je sistem Evropskih šol zaradi stalnega povečevanja števila učencev in težav, s katerimi se srečujejo nekatere države članice pri izpolnjevanju svojih obveznosti na področju infrastrukture in napotitev učiteljev, na veliki preizkušnji.

Evropske šole so morale na podlagi sklepa Parlamenta in Sveta o prilagoditvi proračuna Evropskih šol, ki jo je zahtevala Komisija, takoj sprejeti varčevalne ukrepe, kar je povzročilo številne reakcije, predvsem v okviru združenj staršev Evropskih šol in odbora uslužbencev. Komisija je te ukrepe podprla, ker niso v nasprotju s temeljnimi načeli učnega programa Evropskih šol.

Ker so se v Evropi nadaljevale težke gospodarske in proračunske razmere, je moral sistem Evropskih šol omejiti svoje odhodke, hkrati pa zagotavljati neokrnjeno kakovost poučevanja.

Leta 2011 je bilo vanjo vpisanih okoli 4 500 učencev (3 579 v Lux I in 957 v Lux II), zato se je srečevala s prenatrpanostjo in je morala sprejeti politiko omejevanja vpisa otrok, katerih starši niso uslužbenci EU.

Ta šola je primer lokalnega sofinanciranja in jo subvencionira mesto Karlsruhe (165 000 EUR v letu 2011), s čimer se financira napotitev upravljavca in strokovnega sodelavca občine v Evropsko šolo. Tudi zvezna dežela Baden-Württemberg finančno podpira šolo in ji je v letu 2011 izplačala 732 200 EUR.

Evropska šola in nova nacionalna šola si bosta do junija 2017 delili prostore v Culhamu. Pedagoški, upravni in finančni vidiki bodo ločeni, morali pa si bosta deliti infrastrukturo in operativne odhodke, povezane z lokacijo. Komisija podpira ta načrt, s katerim bo omogočeno nadaljevanje šolskega življenja na lokaciji v Culhamu po letu 2017.

Število učencev na Evropski šoli Bruselj IV se je spet precej povečalo (za 31%), in sicer z 809 na 1 059. Zaradi pomanjkanja prostorov na začasni lokaciji v Berkendaelu so bile postavljene montažne zgradbe za sprejem 7 dodatnih razredov.

Tudi na Evropski šoli Bruselj III se je število učencev povečalo, in sicer na 2 919 ob začetku šolskega leta 2011. Podobno kot na šolah Bruselj I in Bruselj II se tudi na tej šoli pojavljajo praktične težave pri uporabi skupnih prostorov zaradi prenatrpanosti.

Število učencev od štirih bruseljskih Evropskih šol je trenutno največje na Evropski šoli Bruselj II, ki jo je ob začetku šolskega leta 2011/2012 obiskovalo 3 176 učencev. To veliko število učencev pomeni vsakodnevni organizacijski izziv. Začela so se dela za izgradnjo novega avtobusnega parkirišča, ki bo uradno odprto leta 2012, s čimer se bo izboljšala varnost na igrišču šole, kjer trenutno dvakrat na dan parkira okoli petdeset šolskih avtobusov.

Število učencev na Evropski šoli Bruselj I se je med letoma 2010/2011 in 2011/2012 povečalo za okoli 60, tj. s 3 074 na 3 131. Zaradi velikosti kampusa in 14 ločenih stavb je ena od prednostnih nalog te Evropske šole še vedno izboljševanje varnosti (sistem kartic, videonadzor).

Leta 2011 so bila opravljena dela na področju infrastrukture, zlasti obnova športne dvorane in klimatskega sistema.

Število učencev na šoli v Bergnu se je nekoliko zmanjšalo, in sicer s 608 v šolskem letu 2010/2011 na 581 v šolskem letu 2011/2012, pri čemer je bilo 109 učencev (18 %) kategorije 1 in 472 učencev (81 %) kategorije 3.

Decembra 2010 je proračunski organ določil znesek prispevka iz evropskega proračuna za leto 2011 v višini 164 milijonov EUR. Komisija je o tem obvestila generalni sekretariat Evropskih šol in od Evropskih šol zahtevala takojšnje sprejetje varčevalnih ukrepov, da bi zagotovila spoštovanje proračunskega okvira. Poleg tega je v začetku leta 2011 na sestankih upravnih odborov od Evropskih šol zahtevala, da navedejo konkretne zneske prihrankov, ki jih lahko realizirajo. Aprila 2011 je Svet guvernerjev Evropskih šol sprejel pomembne sklepe o racionalizaciji predvsem v zvezi s poukom in predmeti, pa tudi z notranjo organizacijo, na primer skrajšanje obdobij izrednega dopusta za koordinatorje svetovalcev za poklicno orientacijo in sprememba metode izračunavanja časa, ki ga koordinatorji namenijo učencem z učnimi težavami, učencem s posebnimi potrebami in učencem brez lastnega jezikovnega oddelka. Prav tako je bila prilagojena plačna lestvica napotenih učiteljev in lokalno zaposlenih učiteljev v Evropskih šolah, da bi bila usklajena s plačno lestvico iz kadrovskih predpisov za evropske uradnike, veljavno od reforme leta 2004.

Predlog proračuna za leto 2011 v višini 171 milijonov EUR, ki ga je podprla Komisija, je Svet guvernerjev Evropskih šol sprejel aprila 2010. Svet guvernerjev Evropskih šol je ta znesek odobril pod pogojem, da se sprejmejo varčevalni ukrepi, kot so revizija plačne lestvice osebja, napotenega v Evropske šole, reorganizacija obveznih in izbirnih predmetov ter jasna opredelitev uporabe sredstev za učence s posebnimi potrebami. Komisija je teh 171 milijonov EUR vključila v predlog proračuna, predložen proračunskemu organu (Svetu in Evropskemu parlamentu).

Povprečni letni stroški na učenca za vse Evropske šole so v letu 2011 znašali 11 918 EUR. Zaradi gospodarskih razmer so se znižali prispevki držav članic, med katerimi so nekatere napotile manj učiteljev. Tako ob začetku šolskega leta 2011 države članice niso zapolnile 88 delovnih mest za napotene učitelje, kar je 24 delovnih mest več kot prejšnje leto. Zato se je povečala subvencija za Evropske šole iz evropskega proračuna.

Število učencev, vpisanih v sistem Evropskih šol, se je med letoma 2010 in 2011 povečalo za 2,6 %, in sicer z 22 778 na 23 367. Učencev kategorije 1 je 17 396, kar je skoraj 75 % skupnega števila učencev. Število učencev kategorije 2, ki predstavljajo dobrih 5 % vseh učencev, se je zmanjšalo zaradi gospodarske krize (z Evropskimi šolami je bilo sklenjenih manj sporazumov). Vseh učencev kategorije 3 je 4 774, kar je nekoliko več kot 20 %.

Število učencev na tej šoli ostaja enako, pri čemer je ob začetku šolskega leta 2011/2012 to šolo oblikovalo 1 366 učencev. Dobro polovico učencev predstavljajo učenci kategorije 1. Število učencev kategorije 2 se je v letih 2008 (235) in 2011 (177) zmanjšalo zaradi gospodarskih razmer.

Število učencev Evropske šole v Münchnu se že več let močno povečuje zaradi povečanja števila zaposlenih v Evropskem patentnem uradu, katerih otroci predstavljajo večji del učencev. Do leta 2016, ko bo predvidoma končana širitev šole, še naprej velja politika omejevanja vpisa.

Število učencev Evropske šole v Molu ostaja dokaj nespremenjeno, in sicer je ob začetku šolskega leta 2011/2012 to šolo obiskovalo 767 učencev, od katerih je 614 (80 %) učencev kategorije 3, 138 (18 %) pa učencev kategorije 1. Najštevilčnejša sta nizozemski in angleški oddelek. Nasprotno ima nemški oddelek v vseh razredih le 72 učencev.

4.1.Odprtje sistema – akreditirane šole

Odpiranje sistema Evropskih šol nacionalnim sistemom je eden glavnih vidikov reforme, ki jo je Svet guvernerjev Evropskih šol sprejel aprila 2009 v Stockholmu. To odpiranje vključuje akreditacijo nacionalnih šol, kar tem šolam omogoča, da zagotavljajo evropsko izobraževanje in evropsko maturo. Na teh tako imenovanih Evropskih šolah tipa II se lahko izobražujejo otroci uslužbencev EU na lokacijah v EU, kjer ni Evropskih šol. Te akreditirane šole, financirane v okviru nacionalnega sistema, lahko prejmejo finančni prispevek iz proračuna EU, sorazmeren s številom otrok uslužbencev Unije, vpisanih na te šole. Komisija je 8. decembra 2010 sprejela sklep o dodelitvi prispevka EU.

Prošnja za akreditacijo šolske ustanove se vloži na pobudo držav članic. Postopek akreditacije se zaključi s podpisom sporazuma med zakonitim zastopnikom ustanove in generalnim sekretarjem Evropskih šol, ki zastopa Svet guvernerjev Evropskih šol.

Pet od šestih nacionalnih šol, ki jih je potrdil Svet guvernerjev Evropskih šol, je leta 2011 podpisalo sporazum o prispevku, tako so prva izplačila Komisije prejele za šolska leta 2009/2010, 2010/2011 in 2011/2012. Znesek prispevka EU za ta tri šolska leta je 7 419 967 EUR.

Šest akreditiranih šol je: „Scuola per l’Europa“ v Parmi (Italija), ki je v bližini Evropske agencije za varnost hrane (EFSA), „Centre for European Schooling“ v Dunshaughlinu (Irska), ki je v bližini Urada Komisije za prehrano in veterinarstvo, „School of European Education“ v Heraklionu (Grčija), ki je v bližini Evropske agencije za varnost omrežij in informacij (ENISA), „European Schooling“ v Helsinkih (Finska), ki je v bližini Evropske agencije za kemikalije (ECHA), „Ecole Européenne de Strasbourg“ (Francija), ki je v bližini evropskih institucij (Evropskega parlamenta in Evropskega varuha človekovih pravic) ter „Ecole Internationale Provence-Alpes-Côte d’Azur“ v Manosqueju (Francija), ki je v bližini raziskovalnega središča ITER v Cadaracheju.

V postopku potrditve so še tri druge šole: šola evropskega izobraževanja v Haagu (Nizozemska), ki bo predvidoma začela delovati avgusta 2012, „Tallinn European Schooling“ (Estonija) in „European School of Copenhagen“(Danska).

Poleg tega odprtje sistema v okviru pilotnega projekta omogoča potrditev šolskih ustanov, v katerih se ne izobražujejo otroci uslužbencev EU, izvaja pa se evropski učni program, zato so to tako imenovane Evropske šole tipa III. Nemčija je tako predložila dokumentacijo za šolsko ustanovo, ki se bo septembra 2012 odprla v Bad Vilbelu.

4.2.Revizija plačne lestvice napotenih učiteljev/lokalno zaposlenih učiteljev

Kadrovski predpisi za napoteno osebje v sistemu Evropskih šol so usklajeni s kadrovskimi predpisi za uslužbence evropskih institucij. Kadrovski predpisi za napoteno osebje v sistemu Evropskih šol po sprejetju reforme kadrovskih predpisov za uslužbence EU iz leta 2004 in zlasti po spremembi osnovne plačne lestvice niso bili ustrezno prilagojeni. Svet guvernerjev Evropskih šol je zato decembra 2010 sprejel spremembo plačne lestvice, da bi jo uskladil s plačno lestvico iz kadrovskih predpisov EU.

Te nove določbe veljajo za osebe, ki so v sistem Evropskih šol vključene od 1. septembra 2011. Zato so bili spremenjeni kadrovski predpisi za napoteno osebje v sistemu Evropskih šol.

4.3.Prenatrpanost/infrastruktura

Zaradi nenehnega povečevanja števila vlog za vpis učencev kategorije 1 so se pojavile potrebe po dodatnih prostorih. Nekatere Evropske šole se zaradi prenatrpanosti srečujejo z vsakodnevnimi hudimi praktičnimi težavami. To velja zlasti za šole v Bruslju, Luxembourgu, Frankfurtu in Vareseju.

Zaradi povečanja števila otrok uslužbencev EU in predvidenih sprememb števila učencev v naslednjih letih je Svet guvernerjev Evropskih šol aprila 2010 sprejel odločitev, da od belgijskih organov zahteva, naj predlagajo lokacijo za 5. Evropsko šolo v Bruslju. Številčne ocene kažejo, da bo kljub odprtju šole v Laekenu septembra 2012 od leta 2015 v Bruslju potrebna 5. Evropska šola.

Generalni sekretar Evropskih šol je v letu 2011 belgijskim organom poslal več pisem z zahtevo po predložitvi predlogov morebitnih primernih lokacij za 5. Evropsko šolo v Bruslju. Komisija je v letu 2011 od belgijskih organov večkrat zahtevala začetek pogajanj o lokaciji 5. Evropske šole in da mora biti lokacija šole v bližini glavnih bivalnih območij uslužbencev evropskih institucij in njihovih pisarn. Ob imenovanju belgijskega predsednika vlade Elia Di Rupa decembra 2011 je podpredsednik Šefčovič nanj naslovil pismo z zahtevo zlasti za začetek pogajanj o predlogih lokacij za 5. Evropsko šolo. Z belgijskimi organi so bili vzpostavljeni dvostranski stiki in podpredsednik je na predsednika vlade naslovil še drugo pismo, toda uradnega odgovora o predlogu še ni prejel.

Evropska šola Luxembourg II, ki bo lahko sprejela 3 000 učencev, se bo ob začetku šolskega leta 2012 preselila na stalno lokacijo v Bertrange/Mamer. Z odprtjem te velike in sodobno opremljene šole se bo močno izboljšalo vsakodnevno življenje vseh učencev, ki so si do zdaj delili eno lokacijo.

Tudi Evropska šola Bruselj IV, ki bo lahko sprejela okoli 2800 učencev, se bo septembra 2012 preselila na stalno lokacijo v Laeken. Obnovitvena in gradbena dela na tej lokaciji, ki predstavljajo obsežen arhitekturni projekt, potekajo po predvidenem načrtu.

Učenci Evropske šole Bruselj IV, ki začasno obiskujejo šolo na lokaciji v Berkendaelu, bodo ob začetku šolskega leta 2012 premeščeni v Laeken. Šola si tako s praktičnega vidika kot z vidika vključenosti učencev močno prizadeva, da se premestitev izvede v najboljših možnih pogojih.

4.4.Delitev stroškov med državami članicami

V letu 2011 je finančni prispevek EU za sistem Evropskih šol znašal 164 milijonov EUR, kar predstavlja skoraj 60 % njihovega celotnega proračuna.

Prispevek EU pomeni uravnoteženo subvencijo in je odvisen od višine prispevka držav članic za napotene učitelje, ki še naprej dobivajo svojo nacionalno plačo. Že več let narašča število delovnih mest za napotene učitelje, ki jih države članice niso zapolnile, zato se povečuje finančni prispevek EU. Podpredsednik Šefčovič je stopil v stik s Svetom ministrov za izobraževanje in na države članice septembra 2011 naslovil pismo, da bi jih opozoril na izpolnjevanje njihovih obveznosti na tem področju.