EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 6.12.2017 COM(2017) 826 final 2017/0336(COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 v zvezi s podporo za strukturne reforme v državah članicah



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA •Razlogi za predlog in njegovi cilji Ustrezne nacionalne politike so bistvenega pomena za nemoteno delovanje bolj povezane ekonomske in monetarne unije. Številna ključna področja politik, ki so odločilnega pomena, so še vedno predvsem v rokah držav članic, zato je njihovo usklajevanje in zaporedje reform bistveno za doseganje čim večje učinkovitosti, ne le na nacionalni ravni, temveč tudi na ravni EU. Komisija namerava v večletnem finančnem okviru za obdobje po letu 2020 predlagati novo orodje za izvajanje reform za države članice, ki se zavežejo k reformam, obravnavanim na ravni EU in dogovorjenim s tako imenovanimi „reformnimi zavezami“. Zanj bi bila na voljo posebna proračunska sredstva, poleg in ločeno od sredstev evropskih strukturnih in investicijskih skladov, ki bi ohranili svoja lastna pravila in pogojevanje. Evropski semester bi moral ostati osrednji instrument za nadaljnje korake v smeri večjega zbliževanja in učinkovitejšega usklajevanja takih politik. To novo orodje bi bilo treba vzpostaviti z namenom, da se zagotovi podpora državam članicam pri izvajanju potrebnih strukturnih reform, opredeljenih v okviru evropskega semestra, ter da države članice prevzamejo odgovornost za izvedbo teh reform. Novo orodje za izvajanje reform naj bi podpiralo širok spekter reform. Poudarek bi moral biti na tistih reformah, ki lahko največ prispevajo k odpornosti nacionalnih gospodarstev in imajo pozitivne učinke prelivanja na druge države članice. Te vključujejo reforme na proizvodnih trgih in trgih dela, davčne reforme, razvoj kapitalskih trgov, reforme za izboljšanje poslovnega okolja ter naložbe v človeški kapital in reforme javne uprave. Komisija namerava preizkusiti glavne funkcije tega orodja za izvajanje reform v pilotni fazi v obdobju 2018–2020, v katerem bo državam članicam omogočila, da v celoti ali delno uporabijo rezervo za uspešnost v okviru sedanjih evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladi ESI) za podporo reformam namesto posameznim projektom. V ta namen Komisija predlaga ustrezne spremembe Uredbe (EU) št. 1303/2013 (v nadaljnjem besedilu: uredba o skupnih določbah). Opozoriti je treba, da je povezava med prednostnimi nalogami evropskega semestra in proračunom Unije že bila vzpostavljena za programsko obdobje 2014–2020, zlasti z uvedbo predhodnih in makroekonomskih pogojenosti za evropske strukturne in investicijske sklade. Današnji predlog bo to povezavo dodatno okrepil, saj državam članicam omogoča, da v celoti ali delno uporabijo rezervo za uspešnost iz členov 20–22 uredbe o skupnih določbah za kohezijsko politiko v podporo strukturnim reformam. Tako podprte reforme bi bile opredeljene v večletnih svežnjih reformnih zavez, ki bi bili predstavljeni v nacionalnih programih reform, prek katerih bi se tudi spremljali. Reformne zaveze bi opredelile države članice same, vključevale pa bi sklop reformnih ukrepov z jasnimi mejniki in cilji. Komisija bi nato sprejela odločitev v obliki izvedbenega akta, v katerem bi navedla zadevne reformne zaveze in znesek, dodeljen iz rezerve za uspešnost za njihovo podporo. Ta znesek bi bil sorazmeren z naravo in pomembnostjo reform. Spremljanje in poročanje o izvajanju različnih mejnikov bi bilo del evropskega semestra. Nacionalni programi reform bi bili vir informacij o napredku in bi morali vsebovati informacije o korakih za dokončanje reform. Letna poročila o državah, ki jih pripravljajo službe Komisije v okviru evropskega semestra, bi vključevala posodobljeno oceno napredka, doseženega pri izvajanju reform, na podlagi katerih bo Komisija odločala o dodelitvi podpore na podlagi tega orodja. Podpora bi se v celoti izplačala, ko bi država članica v celoti izpolnila reformno zavezo. •Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike Predlog je skladen s splošnim pravnim okvirom, določenim za evropske strukturne in investicijske sklade, ter je omejen na ciljno usmerjeno spremembo uredbe o skupnih določbah. •Skladnost z drugimi politikami Unije Predlog je omejen na ciljno usmerjeno spremembo uredbe o skupnih določbah ter ohranja skladnost z drugimi politikami Unije. Novi instrument strukturne podpore bi dopolnjeval prostovoljno tehnično pomoč, ki se zagotavlja prek programa za podporo strukturnim reformam. Reformne zaveze bi lahko vključevale tudi področja, za katera bi Komisija prejela zahtevek za tehnično pomoč iz programa za podporo strukturnim reformam. Zahtevki za takšno tehnično pomoč bi še naprej ostali prostovoljni. 2. PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST Pravna podlaga

Uredba o skupnih določbah opredeljuje skupna pravila, ki se uporabljajo za evropske strukturne in investicijske sklade. Na podlagi načela deljenega upravljanja med Komisijo in državami članicami zajema ta uredba določbe o postopku načrtovanja programov ter pravila za upravljanje programov (vključno s finančnim upravljanjem), spremljanje, finančni nadzor in vrednotenje projektov. Predlog daje državam članicam možnost, da dodelijo rezervo za uspešnost iz členov od 20 do 22 za podporo strukturnim reformam na podlagi reformnih zavez, ter določa mehanizme za izvajanje reformnih zavez. Subsidiarnost (za neizključno pristojnost) Predlog je skladen z načelom subsidiarnosti, saj zagotavlja nadaljnjo povečano podporo prek kohezijske politike za določene države članice, ki se odločijo za uporabo rezerve za uspešnost za podporo strukturnim reformam. Ta mehanizem je treba določiti na evropski ravni. Sorazmernost Predlog predstavlja omejeno in ciljno usmerjeno spremembo, ki ne presega tistega, kar je potrebno za dosego cilja zagotovitve podpore za reforme v državah članicah. Izbira instrumenta Predlagani instrument: sprememba trenutno veljavne uredbe. Komisija je preučila manevrski prostor, ki ga zagotavlja pravni okvir, in meni, da je glede na izkušnje treba predlagati spremembo Uredbe (EU) št. 1303/2013. 3. REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA Naknadne ocene/preverjanja ustreznosti obstoječe zakonodaje Naknadnih ocen/preverjanj ustreznosti obstoječe zakonodaje ni bilo. Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi Posvetovanja z zunanjimi zainteresiranimi stranmi ni bilo. Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj Zunanje strokovno mnenje ni bilo potrebno. Ocena učinka Ni relevantno. Ustreznost in poenostavitev ureditve To ni pobuda v okviru programa ustreznosti predpisov (REFIT).

Temeljne pravice Predlog nima posledic za varstvo temeljnih pravic. 4. PRORAČUNSKE POSLEDICE Posledic za odobritve za prevzem obveznosti ni, ker ni predlagana nobena sprememba najvišjih zneskov financiranja iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov, določenih v operativnih programih za programsko obdobje 2014–2020. Opozoriti je treba, da predlagana sprememba ne pomeni nobene spremembe letnih zgornjih mej prevzemanja obveznosti in plačil v večletnem finančnem okviru, ki so določene v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 1311/2013. 5. DRUGI ELEMENTI Načrti za izvedbo ter ureditev spremljanja, ocenjevanja in poročanja Ni relevantno. Pri spremljanju izvajanja tega predloga se lahko uporabijo obstoječi sistemi izvajanja za neposredno upravljanje evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Obrazložitveni dokumenti (za direktive) Ni relevantno. Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga Člen 1 bo spremenjen zaradi pojasnitve, da uredba o skupnih določbah zajema tudi podporo za strukturne reforme, opredeljene v okviru evropskega semestra. Izraz „strukturne reforme“ je pojasnjen v posebni opredelitvi, vključeni v člen 2. Člen 4(7) je spremenjen zaradi pojasnitve, da podpora za strukturne reforme ne bo spadala pod deljeno upravljanje, temveč pod neposredno upravljanje (financiranje, ki ni povezano s stroški, kot je določeno v členu 121(1)(e) spremenjene finančne uredbe), ter ne bo zahtevala nacionalnega sofinanciranja. V členu 15 je dodana nova točka zaradi pojasnitve, da morajo sporazumi o partnerstvu vsebovati tudi informacije o prerazporeditvi rezerve za uspešnost za podporo strukturnim reformam. Predlaga se sprememba člena 22 Uredbe (EU) št. 1303/2013, da se državam članicam omogoči, da delno ali v celoti dodelijo rezervo za uspešnost za kar koli od naslednjega: a. za programe in prednostne naloge, ki so dosegli svoje mejnike v skladu z odstavki dva do sedem v okviru obstoječega okvira uspešnosti; b. za podporo strukturnim reformam. Podrobnosti glede zahtevka za podporo strukturnim reformam so vključene v novi odstavek 8 člena 22. V členu 23a te uredbe je predlagan novi mehanizem financiranja za podporo strukturnim reformam v obliki financiranja, ki ni povezano s stroški. Ta člen vsebuje pravila za določitev reformnih zavez in pogojev za izplačilo podpore državam članicam, ko te izpolnijo dogovorjene reformne zaveze. Sprememba člena 91 pojasnjuje, da se lahko rezerva za uspešnost, ki je vključena v skupne zneske za Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), Evropski socialni sklad (ESS) in Kohezijski sklad, v celoti ali delno dodeli za podporo strukturnim reformam iz člena 23a.

2017/0336 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 v zvezi s podporo za strukturne reforme v državah članicah EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti tretjega odstavka člena 175 in člena 177 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, po posvetovanju z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom, po posvetovanju z Odborom regij, v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1)Ker ekonomsko upravljanje Unije prispeva k ekonomski, socialni in teritorialni koheziji, bi moralo biti omogočeno, da se podprejo reformne zaveze, ki jih sprejmejo države članice za izvajanje ustreznih priporočil Sveta ali za povečanje vpliva skladov kohezijske politike kot posebne oblike podpore, ki se izvaja z neposrednim upravljanjem, na rast in konkurenčnost. (2)Za lažjo izvedbo reform držav članic v okviru ekonomskega upravljanja je treba zagotoviti možnost, da se rezerva za uspešnost, vzpostavljena s členom 20 Uredbe (EU) št. 1303/2013, delno ali v celoti dodeli za podporo reformnim zavezam, ki jih sprejmejo države članice. (3) Pogoj za vsako prerazporeditev iz rezerve za uspešnost bi moralo biti izpolnjevanje zavez glede izvajanja reform, opredeljenih v okviru evropskega semestra. Prednost bi bilo treba dati izvajanju strukturnih reform, za katere se pričakuje, da bodo največ prispevale k odpornosti nacionalnih gospodarstev in imele pozitivne učinke prelivanja na druge države članice. Te vključujejo reforme na proizvodnih trgih in trgih dela, davčne reforme, razvoj kapitalskih trgov, reforme za izboljšanje poslovnega okolja ter naložbe v človeški kapital in reforme javne uprave. (4)Primerno je, da države članice predlagajo podroben sklop ukrepov za izvedbo strukturnih reform, ki bi moral vsebovati mejnike in cilje ter največ triletni časovni okvir. (5)Podpora za reformne zaveze bi morala biti v obliki financiranja, ki ni povezano s stroški, iz člena 121(1)(e) Uredbe (EU) … [spremenjene finančne uredbe] v okviru neposrednega upravljanja. Znesek, dodeljen za izvajanje strukturnih reform, bi moral biti sorazmeren z naravo in pomembnostjo reform ter bi moral dopolnjevati obstoječo podporo Unije za nacionalne reforme. (6)Opredeliti bi bilo treba postopek za določitev takih zavez, njihove vsebine in določb, ki se uporabljajo za to posebno obliko podpore. (7)Da bi se omogočila takojšnja uporaba ukrepov iz te uredbe, bi ta uredba morala začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

(8)Uredbo (EU) št. 1303/2013 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: Člen 1 Uredba (EU) št. 1303/2013 se spremeni: 1. v členu 1 se prvi odstavek nadomesti z naslednjim: „Ta uredba določa splošna pravila, ki se uporabljajo za Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), Evropski socialni sklad (ESS), Kohezijski sklad, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) in Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR), ki delujejo na podlagi skupnega okvira (v nadaljnjem besedilu: evropski strukturni in investicijski skladi – skladi ESI). Določa tudi potrebne določbe za zagotovitev uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter usklajevanje skladov med seboj in z drugimi instrumenti Unije ter pravila za uporabo rezerve za uspešnost za podporo strukturnim reformam, opredeljenim v okviru evropskega semestra. Skupna pravila, ki se uporabljajo za evropske strukturne in investicijske sklade, so določena v drugem delu. Pravila, ki se uporabljajo za delno ali popolno uporabo rezerve za uspešnost za podporo strukturnim reformam, so določena v členu 23a.“; 2. v členu 2 se vstavi točka 40: „,strukturne reforme‘ pomenijo reforme, opredeljene v okviru evropskega semestra v skladu s členom 2-a Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik.“; 3. v členu 4 se odstavek 7 nadomesti z naslednjim: „7. Del proračuna Unije, dodeljen evropskim strukturnim in investicijskim skladom, se izvaja v okviru deljenega upravljanja med državami članicami in Komisijo v skladu s členom 62 finančne uredbe, z izjemo zneska podpore iz Kohezijskega sklada, prenesenega na Instrument za povezovanje Evrope iz člena 92(6) te uredbe, inovativnih ukrepov na pobudo Komisije v skladu s členom 8 uredbe o ESRR, tehnične pomoči na pobudo Komisije, podpore za neposredno upravljanje na podlagi uredbe o ESPR in uporabe rezerve za uspešnost za sklade v podporo strukturnim reformam v skladu s členom 23a.“; 4. v členu 15 se točki (a) odstavka 1 doda točka (viii): „(viii) informacijami o prerazporeditvi rezerve za uspešnost, ki se uporabi v skladu s točko (b) člena 22(1a);“; 5. v členu 20 se prvi odstavek nadomesti z naslednjim: „6 % virov, dodeljenih ESRR, ESS in Kohezijskemu skladu v okviru cilja ,naložbe za rast in delovna mesta‘ iz točke (a) člena 89(2) te uredbe ter EKSRP in ukrepom, ki se financirajo na podlagi deljenega upravljanja v skladu z uredbo o ESPR, se nameni za rezervo za uspešnost, ki se določi v partnerskem sporazumu in programih in se dodeli bodisi za posebne prednostne naloge bodisi, za ESRR, ESS in Kohezijski sklad, za podporo strukturnim reformam v skladu s členom 22 te uredbe.“; 6. v členu 22 se doda naslednji odstavek 1a: „1a. Država članica se lahko odloči, da se rezerva za uspešnost delno ali v celoti uporabi za: (a)programe in prednostne naloge, ki so dosegli svoje mejnike v skladu z odstavki 2 do 7; (b)podporo za strukturne reforme na podlagi reformnih zavez, izvedenih v skladu z odstavkom 8 in členom 23a.“;