RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA
s pripombami, ki so sestavni del sklepa o razre šnici glede izvr ševanja splo šnega prora čuna
Evropske unije za prora čunsko leto 2004, Oddelek III – Komisija
EVROPSKI PARLAMENT,
— ob upo števanju splo šnega prora čuna Evropske unije za prora čunsko leto 2004 (1),
— ob upo števanju zaklju čnega ra čuna Evropskih Skupnosti za prora čunsko leto 2004, Zvezek I – Konsoli-
dirana poro čila o izvr ševanju prora čuna in konsolidirana finan čna poro čila (SEC(2005)1158 –
C6-0352/2005 – SEC(2005)1159 – C6-0351/2005) (2),
— ob upo števanju poro čila Komisije o nadaljnjem ukrepanju na podlagi sklepov o razre šnicah za leto
2003 (KOM(2005)0449 in KOM(2005)0448) in delovnega dokumenta Komisije – Priloga k poro čilu
Komisije Evropskemu parlamentu o nadaljnjem ukrepanju na podlagi sklepov o razre šnicah za leto
2003 (SEC(2005)1161),
— ob upo števanju Sporo čila Komisije „Sinteza 2004“ (KOM(2005)0256),
— ob upo števanju letnega poro čila Komisije organu, pristojnemu za podelitev razre šnice, o notranjih revi-
zijah, opravljenih leta 2004 (KOM(2005)0257),
— ob upo števanju Mnenja št. 2/2004 Ra čunskega sodi šča o modelu „enotne revizije“ (in predloga za okvir
notranje kontrole Skupnosti) (3),
— ob upo števanju sporo čila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu in Evropskemu ra čunskemu sodi šču
z dne 15. junija 2005 o časovnem na črtu za integriran okvir notranje kontrole (KOM(2005)0252),
— ob upo števanju sporo čila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu in Evropskemu ra čunskemu sodi šču
– Akcijski na črt Komisije za integriran okvir notranje kontrole (KOM(2006)0009),
— ob upo števanju letnega poro čila Ra čunskega sodi šča za prora čunsko leto 2004, skupaj z odgovori revi-
diranih institucij (4),
— ob upo števanju izjave o zanesljivosti poslovnih knjig ter zakonitosti in pravilnosti poslovnih dogodkov,
ki jo predloži Ra čunsko sodi šče v skladu s členom 248 Pogodbe ES (5),
— ob upo števanju priporo čila Sveta z dne 14. marca 2006 (5971/2006 – C6-0092/2006),
— ob upo števanju členov 274, 275 in 276 Pogodbe ES ter členov 179a in 180b Pogodbe Euratom,
— ob upo števanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finan čni uredbi, ki
se uporablja za splo šni prora čun Evropskih skupnosti (6), zlasti členov 145, 146 in 147 Uredbe,
— ob upo števanju člena 70 in Priloge V svojega Poslovnika,
— ob upo števanju poro čila Odbora za prora čunski nadzor in mnenj drugih zadevnih odborov (A6-
0108/2006),
A. ker se visokokakovostne finan čne informacije povezujejo s sposobnostjo za visokokakovostno
finan čno poslovodenje in ker visokokakovostno finan čno poslovodenje ustvarja resni čne gospo-
darske koristi,
B. ker bo dodeljevanje jasnih odgovornosti za pripravo finan čnih informacij znotraj Komisije in zahte-
vanje ustreznih ugotovitev v zvezi s temi informacijami na osrednji ravni prispevalo h kakovosti
informacij v poro čilu,6.12.2006 L 340/5 Uradni list Evropske unije SL
(1) UL L 53, 23.2.2004.
(2) UL C 302, 30.11.2005, str. 1.
(3) UL C 107, 30.4.2004, str. 1.
(4) UL C 301, 30.11.2005, str. 1.
(5) UL C 302, 30.11.2005, str. 100.
(6) UL L 248, 16.9.2002, str. 1.
C. ker je v resoluciji o razre šnici za leto 2003 z dne 12. aprila 2005 (1) Parlament predlagal, da bi
morala vsaka država članica zagotoviti predhodno izjavo o razkritju in naknadno letno izjavo
o zanesljivosti (DAS (2))v zvezi s porabo sredstev EU,
D. ker so bili postopki za to dolo čeni v Uredbi Sveta (ES) št. 1260/1999 z dne 21. junija 1999
o splo šnih dolo čbah o strukturnih skladih (3) in so se izvajali z Uredbo Komisije (ES)
št. 438/2001 (4), ter Uredbo Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne
kmetijske politike (5) v zvezi z Evropskim kmetijskim usmerjevalnim in jamstvenim skladom in
Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja,
E. ker Uredba (ES) št. 1290/2005 uvaja sistem treh ravni naknadnih letnih izjav držav članic, in sicer:
prvi č, letne poslovne knjige pla čilnih agencij; drugi č, stanje DAS pla čilne agencije; in tretji č, potr-
ditev prej šnjih izjav certifikacijskega organa; ker ti podpisi države članice dopolnjujejo druge, ki se
zahtevajo za mese čna pla čila in predhodne ocene,
F. ker člen 38(1)(f) Uredbe (ES) št. 1260/1999 in člen 15 Uredbe (ES) št. 438/2001 za vsako posredo-
vanje Skupnosti organa, ki mora biti neodvisen od razli čnih organov upravljanja in pla čilnih
organov, predvidevata kon čno zaklju čitev izjave države članice,
G. ker Ekonomsko-finan čni svet dne 8. novembra 2005 ni sprejel predloga Parlamenta v zvezi
z deklaracijami na nacionalni ravni (6),
H. ker prevladujo čen a čelo, ki ga zahteva Parlament, dolo ča, da zadevni politi čni organi držav članic
prevzamejo odgovornost za sredstva, ki jih imajo na voljo,
I. ker 80 % izdatkov Skupnosti dejansko nadzirajo države članice in ker bo pomanjkanje ustrezne
odgovornosti na osrednji ravni držav članic trajna ovira pri pridobivanju pozitivne DAS,
J. ker sta delovanje Odbora za prora čunski nadzor na splo šno in zlasti postopek razre šnice del
postopka, katerega cilj je vzpostavitev popolne odgovornosti Komisije kot celote in vseh ostalih
zadevnih udeležencev v skladu s Pogodbo, pri oblikovanju okolja, ki to omogo ča, ter izbolj šanje
finan čnega poslovodenja v EU in s tem ustvarjanje trdnej še podlage za odlo čanje na podlagi rezul-
tatov revizije Ra čunskega sodi šča,
K. ker je lahko upravljanje organizacije uspe šno le, če najvi šje vodstvo daje dober zgled,
L. ker dobro upravljanje pomeni tudi vzpostavitev dobrega sistema medsebojnih kontrol med nadzor-
niki, ra čunovodji, notranjimi revizorji na eni in poslovnim vodstvom na drugi strani;
M. ker bi morala biti uspe šna in u činkovita notranja kontrola v Finan čno uredbo vklju čena kot prora-
čunsko na čelo, (7) kakor predlaga Komisija v zgoraj navedenem sporo čilu o Akcijskem na črtu za
integriran okvir notranje kontrole,6.12.2006 L 340/6 Uradni list Evropske unije SL
(1)Sprejeta besedila , P6_TA(2005)0092.
(2) Kratica francoskega izraza „Declaration d'assurance“.
(3) UL L 161, 26.6.1999, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 173/2005 (UL L 29,
2.2.2005, str. 3).
(4) UL L 63, 3.3.2001, str. 21. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 2355/2002 (UL L 351, 28.12.2002,
str. 42).
(5) UL L 209, 11.8.2005. str. 1.
(6) Glej sklepe Ekonomsko-finan čnega sveta z dne 8. novembra 2005 na
http://www.fco.gov.uk/Files/kfile/EcofinConclusions_08nov.pdf.
(7) Sedanja prora čunska na čela iz člena 3 Finan čne uredbe so „enotnost, to čnost, enoletnost, ravnote żje, obra čunska
enota, univerzalnost, specifikacija, dobro finan čno poslovodenje in preglednost prora čuna“.
N. ker direktive in priporo čila Komisije za ra čunovodstvo in revizije v zasebnem sektorju kažejo, da
Komisija verjame v pomembnost visokokakovostnega finan čnega poro čanja in revidiranja,
O. ker je najbolj šin a čin, da Komisija pokaže svojo resni čno zavezanost preglednosti in visokokako-
vostnim finan čnim informacijam in finan čnemu poro čanju, da daje zgled in prejme pozitivno DAS
s strani Evropskega ra čunskega sodi šča,
HORIZONTALNA VPRA ŠANJA
Zanesljivost poslovnih knjig
1. Ra čunsko sodi šče tako kot lani ugotavlja, da razen u činka odsotnosti u činkovitih postopkov
notranje kontrole za razne odhodke in predpla čila, konsolidirane poslovne knjige Evropskih skup-
nosti in priložena sporo čila dosledno kažejo prihodke in odhodke Skupnosti za leto 2004 ter njihov
finan čni položaj ob koncu leta (DAS, odstavka II in III);
2. ugotavlja, da bodo težave po mnenju Komisije obravnavane v novem ra čunovodskem sistemu v letu
2005 (odstavek 1.17 letnega poro čila Sodi šča);
Začetna bilanca stanja
3. ugotavlja, da je bil narejen napredek pri izvr ševanju novega finan čnega okvira; je kljub temu zelo
zaskrbljen zaradi opomb Sodi šča glede zamude pri oblikovanju za četne bilance stanja za leto 2005;
poziva Komisijo, da nujno čim prej odpravi pomanjkljivosti, ki jih je izpostavilo Sodi šče, dase tako
izogne posledicam zanesljivosti finan čnih izkazov za leto 2005;
4. ugotavlja, da morajo odredbodajalci potrditi številke, ki so potrebne za oblikovanje za četne bilance
za leto 2005, in da morajo odredbodajalci predložiti te finan čne informacije ter zagotoviti, da dajejo
„resni čno in po šteno sliko“ (odstavek 1.45 letnega poro čila Sodi šča), ter tako omogo čiti predsedniku
Komisije, da v imenu Komisije kot kolegija podpi še poslovne knjige v skladu z dolo čbami Pogodbe;
5. meni, da je nejasnost glede kon čne odgovornosti za predložene številke nesprejemljiva; pri čakuje,
da bodo te težave odpravljene v letu 2006 in se zamuda ne bo razumela kakor nesoglasje med
odredbodajalci in ra čunovodji;
6. Pri čakuje, da bodo rezultati pregleda neznanih ban čnih ra čunov Komisije, povezanih z dejavnostmi,
ki jih je Komisija za čela izvajati v oktobru 2005, Parlamentu sporo čeni v celoti in v prihodnje
spremljani;
7. Pri čakuje, da bodo na ta na čin ugotovljeni ra čuni revidirani in sredstva, ki so dodeljena tem
računom, prevzeta v splo šni prora čun;
Vnaprej šnje financiranje
8. ugotavlja, da je znesek, namenjen vnaprej šnjemu financiranju to je denar, ki je izpla čan, vendar še
ni bil kon čno sprejet kot upravi čen ali porabljen, ocenjen na približno 64 000 milijonov EUR
(odstavek 1.30 letnega poro čila Sodi šča), kar ustreza 2/3 prora čuna;
9. meni, da bi morala Komisija glede vnaprej šnjega financiranja zagotoviti dobro politiko (izogibati se
izjemno radodarnim predpla čilom in predolgim zamudam pri zaklju čevanju programov in
projektov), da se omeji finan čna pomembnost neporabljenih zneskov in/ali zneskov, ki še niso bili
kon čno sprejeti kot upravi čeni odhodki; poziva Komisijo, da odgovornemu odboru Parlamenta
posreduje predlog o tem, kako namerava v prihodnje voditi vnaprej šnje financiranje v skladu
z navedenimi pripombami;6.12.2006 L 340/7 Uradni list Evropske unije SL
Proti celostnemu okviru notranjega nadzora
10. pozdravlja zgoraj navedeno Mnenje Ra čunskega sodi ščašt. 2/2004, ki vklju čuje predlog za okvir
notranje kontrole Skupnosti, znotraj katerega se analizirajo slabosti finan čne kontrole in dolo čijo
zahtevani sanacijski ukrepi ter opozarja na svoja glavna na čela iz odstavka 57:
— „skupna na čela in standardi … (naj) se uporabijo na vseh ravneh upravljanja v institucijah in
državah članicah enako“,
— notranja kontrola b morala „dati primerno“ – ne absolutno – „zagotovilo o zakonitosti in pravil-
nosti poslovnih dogodkov v skladu z na čeli gospodarnosti, uspe šnosti in u činkovitosti“,
— „stro šek kontrol bi moral biti sorazmeren s koristmi, ki jih v denarnem in politi čnem smislu
prina šajo“,
— „sistem bi moral temeljiti na logi čni verižni strukturi, kjer se kontrole izvajajo in zapi šejo
v skladu s skupnimi standardi ter tako omogo čijo, da se lahko vsi sodelujo či nanj zanesejo“;
11. pozdravlja odlo čitev Barrosove Komisije, da bo njen strate ški cilj prizadevanje za pozitivno DAS
s strani Evropskega ra čunskega sodi šča, kakor navaja sporo čilo Komisije z dne 26. januarja 2005
o strate ških ciljih 2005-2009, Evropa 2010: Partnerstvo za evropsko obnovo: blaginjo, solidarnost
in varnost KOM(2005)0012);
12. ravno tako pozdravlja zgoraj navedeno sporo čilo Komisije o na črtu za integrirani okvir notranje
kontrole, skupino strokovnjakov in akcijski na črt, ki je nastal kot odgovor na resolucijo Parlamenta
o razre šnici za leto 2003 in kot nadaljevanje Mnenja Ra čunskega sodi ščašt. 2/2004;
13. podpira Komisijo pri njenih prizadevanjih, da to vpra šanje prednostno obravnava; kljub temu
priznava, da čeprav je v skladu s Pogodbo le Komisija odgovorna za izvr ševanje prora čuna, o štirih
od petih eurov v realnosti odlo čajo države članice v okviru skupnega upravljanja; zato poudarja, da
je pomembno, da države članice dejavno sodelujejo v pobudi in da jo predsedstva Sveta v svojih
polletnih delovnih programih obravnavajo kakor prednostno nalogo in jo vklju čijo kot posebno
zadevo;
14. poudarja, da če je Komisija odgovorna za odhodke, potem mora imeti mehanizme, ki ji omogo čajo,
da to odgovornost uresni čuje in če teh mehanizmov nima, potem bi se morala njena odgovornost
spremeniti;
15. poudarja, da pomanjkljivosti v finan čnem upravljanju Evropske unije ne morejo zajemati le
vpra šanja glede pozitivne ali negativne DAS; zato opozarja, da se pridobi pozitivna izjava DAS brez
ustreznega izbolj šanja kakovosti finan čnega upravljanja;
16. poudarja, da so za finan čno upravljanje odgovorne Komisija in države članice, ki skupaj zagotovijo,
da ima Sodi šče revizijska dokazila o napredku pri ustreznem obvladovanju tveganja napak;
17. meni, da morajo Komisija in države članice s pozornim spremljanjem napredka podpreti izbolj šanje
finan čnega upravljanja ter mu dati nov zagon;
18. ugotavlja, da morajo biti države članice odgovorne za porabo sredstev EU in da morajo biti glavna
sredstva za izražanje odgovornosti nacionalni parlamenti in sredstva javnega obve ščanja; poziva
Računsko sodi šče in nacionalne revizijske organe, da sprejmejo nadaljnje ukrepe za to, da jim bodo
na voljo visokokakovostne in lahko dostopne informacije v zvezi s slabostmi lokalnih finan čnih
kontrol;6.12.2006 L 340/8 Uradni list Evropske unije SL
Indikatorji napredka izvajanja celostnega okvira notranjega nadzora
19. poziva Komisijo, da objavi in v Odboru za prora čun predstavi podrobne indikatorje napredka na
vsakem podro čju finan čne perspektive z natan čnimi cilji, ki naj jih doseže v dolo čenem času za
izvajanje ukrepov, opredeljenih kot je potrebno za oblikovanje integriranega okvira notranjekontrole, in vsakih šest mesecev pristojnemu odboru poro ča o svojem napredku; ob tem pri čakuje,
da se bo integrirani okvir kontrol za čel izvajati 1. maja 2009, kar bo Komisiji omogo čilo dolo čitev
datuma, do katerega naj se dosežei pozitivna DAS;
20. zahteva nadaljnje podrobne informacije na ravni Komisije in držav članic, ter na ravni regij, čej e
potrebno, o ukrepih, ki se izvajajo, ukrepih, ki se ne izvajajo, razlogih za zamude, časovnih rokih,
učinkovitosti izvajanja itd., da dobi popoln pregled nad doseženimi rezultati in odprtimi vpra šanji,
ki jih je še treba obravnavati; poziva Komisijo, da te informacije predloži kot del priprave na
postopek razre šnice za leto 2005;
21. Poziva Ra čunsko sodi šče, da:
— spremlja in pregleda izvajanje predlaganega akcijskega na črta na podlagi ocene pomanjkljivosti,
ki jo predloži Komisija, ter preveri u činkovitost nadzornih in kontrolnih sistemov pri obvlado-
vanju tveganja napak na podlagi teko čega petletnega revizijskega programa,
— oceni s tem povezano zagotovilo, ki ga vsako leto predložijo generalni direktorati glede delo-
vanja nadzornih in kontrolnih sistemov ter glede ustreznosti dopolnilnih ukrepov, ki se sprej-mejo, kadar ti ne delujejo u činkovito, zlasti v državah članicah;
22. pozdravlja šestnajst konkretnih ukrepov, predvidenih v akcijskem na črtu; poziva Komisijo, da si
prizadeva za zagotovitev uspe šnega rezultata, ki je v interesu Evropske unije in njenih državljanov;
poudarja, da je predhodna odobritev prizadevanja in namer v obliki sporazuma ali konvergencestali ščs strani Parlamenta v nasprotju z njegovo vlogo neodvisnega organa, pristojnega za podelje-
vanje razre šnice in da kot tak lahko le naknadno ocenjuje Komisijo na osnovi doseženih rezultatov;
Izjava o zanesljivosti
23. ugotavlja, da sedanja enotna izjava o zanesljivosti ne pokriva dovolj dobro podro čij uspeha in
neuspeha; ugotavlja, da se veliko nacionalnih revizijskih sistemov združuje na podlagi posameznihoddelkov; predlaga, da pregled sistema DAS izvede Ra čunsko sodi šče, da se oblikujejo posebne
izjave o zanesljivosti za posamezne generalne direktorate v okviru Komisije in v okviru skupneDAS;
24. ugotavlja, da bi tak sistem, skupaj z enakovrednim sistemom nacionalnih izjav oblikoval matrico, ki
bi dolo čala najbolj zaskrbljujo č
a podro čja tako horizontalno, v zvezi s programi Komisije, kakor
tudi vertikalno, v zvezi z odgovornostmi držav članic;
Poenostavitev
25. pozdravlja pobudo Komisije za poenostavitev regulativnega okvira, ki bi si morala prizadevati za
zmanj šanje birokratskih zahtev do posameznikov ter malih in srednje velikih podjetij; meni, da bo
kon čni cilj integriranega okvira notranje kontrole dosežen le, če se bo breme upravljanja prevelikega
števila in znatno prezahtevnih uredb ob čutno zmanj šalo;
26. poudarja, da sta preprostost in preglednost dve najpomembnej ši orodji finan čnega nadzora; vztraja,
naj Komisija pri na črtovanju shem in programov upo števa povezavo med želenim rezultatom dolo-
čene sheme, celovitostjo pravil, ki jo urejajo, ter verjetnostjo pojava napake;6.12.2006 L 340/9 Uradni list Evropske unije SL
27. poziva Komisijo, da oblikuje poro čilo o u činkovitosti obstoje čega regulativnega okvira v zvezi
s sistemi upravljanja, zanesljivosti in certificiranja izjav razli čnih organov držav članic, pri čemer naj
upo števa:
— natan čno stopnjo izvajanja obstoje če zakonodaje s strani držav članic in regulativnega meha-
nizma;
— njegove birokratske in upravne stro ške za evropske davkopla čevalce;
— njegovo dodano vrednost pri prepre čevanju nepravilnega upravljanja in obnovitvi sredstev
Skupnosti;
— njegov vpliv pri pravilni razdelitvi odgovornosti;— skladnost razli čnih obstoje čih sistemov prijave;
— prednosti uporabe enotnega postopka prijave držav članic v okviru finan čne uredbe, namesto
razpr šene sektorske zakonodaje;
na podlagi rezultatov zgoraj navedenih analiz, poziva Komisijo, da nadaljuje ustrezne zakonodajne
predloge;
Izjave o upravljanju, zanesljivosti in certificiranju na nacionalni ravni
28. obžaluje odlo čitev Sveta, da ne želi razpravljati o predhodnih in naknadnih izjavah na nacionalni
ravni; zato poziva nacionalne odbore za javne finance in nacionalne parlamente, da poi ščejo infor-
macije pri svojih vladah in v parlamentih razpravljajo o stali šču svojih vlad do odstavka 12 zgoraj
navedenih sklepov Ekonomsko-finan čnega sveta, ki se glasi:
„Ob upo števanju potrebe, da ni dvoma o obstoje čem ravnotežju med Komisijo in državami
članicami o tem, ali da sta ogroženi obveznost in odgovornost na operativni ravni, Svet meni,
da lahko obstoje če deklaracije na operativni ravni priskrbijo pomembna zagotovila za Komisijo
in kon čno za Ra čunsko sodi šče ter bi morala biti koristna in stro škovno u činkovita ter bi jih
morala upo števati Komisija in kon čno Ra čunsko sodi šče za dosego pozitivne DAS“.
29. zavra ča zaklju ček Sveta, da bi instrumenti, ki jih predlaga Parlament, lahko „vzbudili dvome
o obstoje čem ravnotežju med Komisijo in državami članicami“, ker poudarjo le odgovornost držav
članic, kakor je dolo čeno v drugem stavku prvega odstavka člena 274 Pogodbe;
30. pozdravlja pobude Sveta o pove čanju odgovornosti držav članic za izbolj šanje nadzora nad dejav-
nostmi, opravljenimi v okviru deljenega upravljanja, katerega cilj je doseganje pozitivne DAS in
predvsem obveze Sveta o pripravi letnega pregleda revizij in izjav na primerni nacionalni ravni;
31. opozarja, da medtem ko je Komisija v skladu s členom 274 Pogodbe odgovorna za izvr ševanje
prora čuna, so države članice odgovorne za nadzor nad sredstvi v deljenem upravljanju, ki so opre-
deljena v sektorskih predpisih in njihovih podrobnih pravilih;
32. opozarja na dejstvo, da lahko države članice svobodno organizirajo te nadzore tako, kot menijo, da
je najbolj še glede na njihove institucionalne in upravne strukture ter veljavne mednarodne standarde
in upo števa, da bi morale države članice, tako kot Komisija, upo števati mednarodne standarde, in
da so v praksi odgovornosti dodeljene veliko razli čnim organom, ki poro čajo ministrstvom nacio-
nalnih vlad ali regionalnim vladam;
33. meni, da bi si morala Komisija prizadevati za enako umestitev v prostoru pla čilnih agencij (Skupna
kmetijska politika – SKP) in organov upravljanja (strukturni skladi), ter kadar je mogo če, obe zdru-
žiti v vsaki državi članici, da se Komisiji omogo či dobro spremljanje, kdaj in kako se porabljajo
sredstva EU v vsaki državi članici;6.12.2006 L 340/10 Uradni list Evropske unije SL
34. meni, da je treba zaradi obstoje čega velikega števila odgovornih nadzornih organov pozdraviti in
podpreti pobude za standardizacijo ureditve revizij;
35. poudarja, da člen 274 Pogodbe zahteva tudi, da države članice sodelujejo s Komisijo za zagotovitev,
da je poraba prora čunskih sredstev v skladu z na čeli dobrega finan čnega poslovodenja;
36. zato ugotavlja, da bi morala biti Komisija sposobna od vsake države članice zahtevati zagotovila, da
so bile tovrstne odgovornosti za nadzor v celoti izpolnjene ter zlasti, da je tveganje napak priposlovnih dogodkih dovolj obvladljivo;
37. meni, da je izjava na politi čni ravni, ki zajema vsa sredstva Skupnosti v deljenem upravljanju, in ki
jo podpi šejo ministri za finance, kakor se predlaga v zgoraj navedeni resoluciji Parlamenta
o razre šnici iz leta 2003, še vedno nujna in bi predstavljala velik korak naprej;
38. z zadovoljstvom ugotavlja, da se Svet in Komisija strinjata o pomembnosti pove čevanja notranjega
nadzora; meni, da mora biti ta cilj uresni čen brez pove čanja upravnega bremena in da je za to
poenostavitev osnovne zakonodaje predpogoj; meni, da je za doseganje pozitivne DAS prednosttreba dati dobremu finan čnemu upravljanju za sklade v skupnem upravljanju; ugotavlja, da se v ta
namen lahko dolo či predpise v temeljnih zakonodajnih aktih, kadar je to primerno; ugotavlja, da
morajo ustrezne revizorske oblasti v okviru svoje vse ve čje odgovornosti za strukturne sklade in
v skladu z nacionalnimi pravili v državah članicah, pripraviti oceno skladnosti sistemov upravljanja
in nadzora s predpisi Skupnosti; pozdravlja dejstvo, da so se države članice lotile priprave letnih
pregledov razpoložljivih revizij in izjav na primerni nacionalni ravni;
39. opozarja na dejstvo, da stopnja mogo čega podpisa na ravni držav članic ve činoma ni vpra šanje
oblike, ampak predvsem znak, ki kaže pri čakovano kakovost nadzornih in kontrolnih sistemov, ki
delujejo na podlagi podpisa; opzarja na svojo resolucijo z dne 2. februarja 2006 o izjavah
o državnem upravljanju (
1), ki upo števa, da bi omenjene nacionalne izjave morale v praksi vsebovati
„večizjav znotraj nacionalnega okvira in ne le ene, da bi upo števale federalne in decentralizirane
politi čne sisteme v nekaterih državah članicah“;
40. ugotavlja odpor držav članic ter želi biti pragmati čen in konstruktiven ter poudarja, da je
pomembno poiskati na čin za prepoznavanje pomanjkljivosti v sedanjih kontrolnih in nadzornih
sistemih ter za sprejemanje primernih sanacijskih ukrepov, da se doseže bolj še finan čno poslovo-
denje sredstev EU;
41. pozdravlja razpravo o tem, kateri organ bi bil za to najbolj ši, ter poziva Komisijo in Svet, da obrav-
navata alternativni pristop, ki izhaja iz interesov Sveta za izjave na sektorski ravni, kakor je izraženo
v odstavku 9sklepov Ekonmosko-finan čnega sveta (2);
Predhodne in naknadne deklaracije za vsako podro čje finan čnih perspektiv
42. usmerja pozornost k naslednjim številkam:
— za obdobje 1994–1999 je Komisija odobrila 1 104 programe Strukturnih skladov in 920
projektov Kohezijskega sklada (odstavek 5.4 letnega poro čila Sodi šča);
— za obdobje 2000–2006 obstaja 606 programov Strukturnih skladov, 1 163 projektov Kohezij-
skega sklada in 72 projektov ISPA (odstavek 5.4 letnega poro čila Sodi šča);6.12.2006 L 340/11 Uradni list Evropske unije SL
(1)Sprejeta besedila, P6_TA(2006)0043.
(2) „Komisija bi morala v sodelovanju z državami članicami zagotoviti oceno sedanjih nadzorov na sektorski in regio-
nalni ravni ter vrednost obstoje čih izjav in deklaracij.“
— vsak program lahko zajema ve čtisočprojektov (odstavek 5.10 letnega poro čila Sodi šča);
— v okviru SKP je 91 pla čilnih agencij (glej tabelo 4.2 letnega poro čila Sodi šča);
43. se v celoti strinja s Sodi ščem, ko izjavlja, da „glavno pripadajo če tveganje v zvezi z zakonitostjo in
pravilnostjo odhodkov za strukturne ukrepe izhaja iz številnosti razli čnih teles in organov oblasti,
ki posegajo v postopek upravljanja, velikega števila programov in projektov, ki se izvajajo ve člet, ter
možnosti za morebitne pomanjkljivosti v upravljavskih in kontrolnih sistemih“; se prav tako strinja
z izjavo, da „za upravi čenost odhodkov veljajo številni pogoji, ki niso vedno jasni in povzro čajo
tveganje, da bo prihajalo do razli čnih razlag“ (odstavek 5.10 letnega poro čila Sodi šča);
44. poudarja, da niti Komisija kon čno niti Sodi šče ne moreta pregledati vsakega posameznega potrdila
in/ali revizijskega poro čila, ki izhaja iz primarne ali sekundarne stopnje kontrole zaradi zelo veli-
kega števila projektov, programov in pla čilnih agencij;
45. zato meni, da je treba obstoje če visoko število posameznih potrdil in/ali revizijskih poro čil znotraj
vsakega pomembnega sektorja konsolidirati na osrednji ravni držav članic, pri čemer je treba zago-
toviti kakovost informacij v posameznih deklaracijah, izdanih na nižji stopnji; predlaga, da bimorale biti zato države članice dejavno udeležene pri okrepitvi uporabnosti rezultatov neodvisnih
revizij v verigi nadzora; meni, da bi ta pristop pomembno pripomogel k poenostavitvi ter bi dal
dragocen pregled zakonitosti in pravilnosti poslovnih dogodkov na nacionalni ravni ter bi temuustrezno prispeval k pridobitvi zagotovila;
46. poziva Komisijo, da predstavi predloge v zvezi z obliko in vsebino teh dopolnilnih dogovorov
v smislu izvajanja zgoraj navedenega Akcijskega na črta za integrirani okvir notranje kontrole, ter
kot za časen ukrep poziva države članice, da dolo čijo organ na osrednji ravni držav članic kot
pristojen in odgovoren za izdajo deklaracij in obve ščanje Komisije o tem;
Predhodna izjava o razkritju
47. poudarja, da bi morala predhodna uradna izjava o razkritju potrditi, da so organizacijske strukture,
ki jih uvedejo države
članice, v skladu z zahtevami zakonodaje Skupnosti ter se od njih pri čakuje,
da so skladno z na čelom subsidiarnosti u činkovite pri obvladovanju tveganja goljufije in napake pri
poslovnih dogodkih;
48. meni, da so lahko predhodne izjave o razkritju na osrednji ravni držav članic podprte
z enakovrednimi izjavami direktorja vsake pla čilne agencije (SKP) in organa upravljanja (strukturni
skladi), odgovornih za upravljanje in nadzor sredstev Skupnosti;
Naknadne izjave o zanesljivosti
49. ugotavlja, da lahko naknadne izjave o zanesljivosti na osrednji ravni držav članic upo števajo
večletno razsežnost postopka za obvezno javno predlaganje ra čunov ter ve čletno naravo ve čine
programov Skupnosti ter hkrati zagotovijo, da so kotrolni sistemi med zadevnim letom u činkovito
delovali;
50. pri čakuje, da bo naknadna izjava na osrednji ravni držav članic izhajala iz izjav direktorja vsake
plačilne agencije (SKP) in organa upravljanja (Strukturni skladi) ter iz poro čil o potrdilu, ki ga izda
direktor certifikacijskih organov;
Člen 53(5) Finan čne uredbe:
51. vztraja, da bi morala Komisija, dokler se tak šna sektorska konsolidacija ne vzpostavi na osrednji
ravni držav članic za vsako obmo čje finan čnih perspektiv in ob ugotovitvi nepripravljenosti držav
članic, da bi Komisiji dale zagotovilo, ki ga potrebuje, v celoti uporabljati člen 53(5) Finan čne
uredbe, na podlagi katerega Komisija prevzame kon čno odgovornost za izvr ševanje prora čuna na
podlagi člena 274 Pogodbe prek „postopka za potrditev obra čuna ali mehanizma finan čnih
popravkov“;6.12.2006 L 340/12 Uradni list Evropske unije SL
52. poziva države članice k izdaji prostovoljne izjave na nacionalni ravni v smislu iz odstavka 45;
priporo ča, da se za vsako državo članico, ki da tak šno izjavo, uporablja skraj šan revizijski program,
če Komisija meni, da dejansko predstavlja manj šo nevarnost napake kakor država članica, ki ni
izdala tak šne izjave;
53. zato poziva Komisijo, da vzpostavi intenzivnej ši program naknadnih revizij za potrditev poslovnih
knjig in v celoti uporablja odložitev pla čil ali finan čne popravke, kadar od držav članic ne more
dobiti zagotovila;
54. iskreno poziva nacionalne parlamente (zlasti nacionalne odbore za javne finance in odbore v okviru
konference odborov za zadeve Evropske unije in Skupnosti – COSAC), da to vpra šanje obravnavajo
z nacionalnimi vladami;
55. poziva Komisijo in Sodi šče, da na podlagi trdnih dokazov potrdita, da bo konsolidacija na osrednji
ravni držav članic in za vsako podro čje finan čne perspektive, za katerega se zagotovi kakovost posa-
meznih poro čil in/ali revizijskih poro čil, u činkovit ukrep za podporo skupni izjavi na politi čni
ravni, ki zajema vsa sredstva Skupnosti v deljenem upravljanju;
Preglednost
56. pozdravlja pobudo Komisije za preglednost in pri čakuje, da bo omogo čila dejanske ukrepe in zako-
nodajne pobude, ki bodo omogo čili preglednost v zvezi z na činom porabe in upravljanja sredstev
EU;
57. poziva Komisijo, da stori vse, kar je v njeni pristojnosti, in države članice prepri ča, da omogo čijo
javni dostop do informacij o projektih in upravi čencih sredstev EU v deljenem upravljanju;
58. meni, da zdaj šnje razmere, ko ve čina držav članic ni omogo čila javnega dostopa do informacij
o projektih in upravi čencih sredstev EU v deljenem upravljanju, ne koristijo celotni preglednosti
v EU; zato odlo čno poziva Komisijo in države članice, da odpravijo to nepravilnost;
59. poudarja, da obstajajo težave s sedanjim na činom, kako Komisija izvaja pravila predhodnega in
naknadnega obve ščanja javnosti o sredstvih, ki se upravljajo v okviru centraliziranega neposrednega
upravljanja terda je pridobivanje informacij oteženo zaradi razli čnih na činov objavljanja podatkov
generalnih direktoratov v svetovnem spletu;
60. opozarja na potrebo po ve čji odprtosti v zvezi z razli čnimi vrstami strokovnih skupin, ki svetujejo
Komisiji in odborom, ki delujejo v postopku komitologije;
61. zahteva, da Komisija javnosti olaj ša dostop do informacij o razli čnih vrstah strokovnih skupin,
vklju čno s podatki o dejavnostih in članstvu teh skupin;
Možna vloga nacionalnih revizijskih uradov
62. opozarja, da je v svoji zgoraj navedeni resoluciji o razre šnici za leto 2003 menil, da je bistveno
prou čiti „na kak šen na čin lahko nacionalni revizijski organi igrajo v procesu bolj operativno vlogo“
(odstavek 77);
63. meni, da nacionalne revizijske institucije želijo vedeti, in imajo s tem tudi odgovornost za preiskavo,
ali v nacionalnih ra čunih ne obstajajo dejanske ali pogojne obveznosti, ki izhajajo iz nezadostne
skladnosti z uredbami EU;
64. meni, da lahko nacionalne revizijske institucije revidirajo sisteme notranje kontrole, ki jih je vzpo-
stavila nacionalna uprava, ter pravilnost in zakonitost poslovnih dogodkov, opravljenih v njihovi
državi;6.12.2006 L 340/13 Uradni list Evropske unije SL
65. poziva nacionalne revizijske organe, da prevzamejo odgovornost zai nadzor nad lokalno porabo
sredstev EU, da bi kakor koli premislili o vzpostavitvi nepotrebnih nacionalnih uradov Ra čunskega
sodi šča;
66. meni, da lahko tak šna revizija – usmerjena na dejavnosti na nacionalni ravni – prispeva k ve čjemu
ozave ščanju glede potrebe po u činkovitem nadzoru in usmerja nacionalne parlamente pri obliko-
vanju stali ščsvojih vlad v Ekonomsko-finan čnem Svetu; nadalje poziva nacionalne odbore za javne
finance, da o tem razpravljajo z nacionalnim revizijskim uradom;
67. predlaga premislek o povabilu predstavnikov nacionalnih revizijskih organov in nacionalnih parla-
mentarnih odborov za prora čunski nadzor k predstavitvi letnega poro čila Ra čunskega sodi šča
zadevnemu odboru Parlamenta;
Sistem notranjega nadzora Komisije
Letna poro čila o dejavnostih in izjave
68. ugotavlja, da kljub napredku Sodi ščeše naprej poro ča, da ostaja prostor za izbolj šave;
69. poziva države članice, da v skladu z nekaterimi svojimi dobrimi praksami zagotovijo, da nacionalne
revizijske institucije, in kjer je primerno, regionalne institucije, objavijo letna revizijska poro čila
o porabljenih sredstvih EU;
70. je zaskrbljen, ker Sodi ščeše naprej poro ča, da „so kazalniki preslabo zasnovani in da jih Komisija še
vedno premalo uporablja za stalno spremljanje kakovosti sistema notranjih kontrol ter zakonitosti
in pravilnosti transakcij, povezanih z izkazi“ (odstavek 1.53 letnega poro čila Sodi šča); povsem
sogla ša z mnenjem Ra čunskega sodi šča – na podlagi standardov INTOSAI – da je vodstvo odgo-
vorno za razvoj kazalnikov, ki dopu ščajo natan čno oceno napredka;
71. pri čakuje, da Komisija in zlasti osrednji organi, odgovorni za smernice za letna poro čila
o dejavnostih in izjave, dajo prednosti sestavi kazalnikov, ki so neposredno povezani z zakonitostjo
in pravilnostjo;
72. pozdravlja nadaljnje ukrepanje Sodi šča v zvezi s pridržki generalnih direktorjev iz let 2003 in 2004
(tabela 1.2) in ugotavlja:
— da je za pet od sedmih sektorjev v finan čni perspektivi Sodi šče ugotovilo slabosti, ki niso bile
vklju čene v izjave generalnih direktorjev,
— da za tri sektorje izjave niso bile pomembne za sklepe revizije Sodi šča,
— da za dva sektorja po popravkih izjave niso bile pomembne,— da za dva sektorja izjave niso imele neposrednega pomena;
73. poziva generalne direktorate Komisije, da bolje opi šejo vir njihovega zagotovila in zagotovijo, da
njihove izjave navajajo resni čno in po šteno stali šče glede primernosti njihovega obvladovanja
tveganja napak pri poslovnih dogodkih;
Sintezno poro čilo
74. opozarja, da v svoji resoluciji o razre šnici za leto 2003 poziva Komisijo, „da spremeni letno
sintezno poro čilo v konsolidirano izjavo o zanesljivosti o upravnem in finan čnem nadzoru Komisije
kot celoti“ (odstavek 62);
75. z razo čaranjem ugotavlja, da Komisija „ne bo sprejela priporo čenih ukrepov“ na podlagi dejstev, da
kakor dolo ča zgoraj navedena Priloga k poro čilu Komisije Evropskemu parlamentu o nadaljnjem
ukrepanju na podlagi sklepov o razre šnicah za leto 2003,
„je sinteza ukrep, prek katerega Komisija izvr šuje svojo politi čno odgovornost z analiziranjem
letnih poro čil o dejavnostih in njihovih izjav ter s sprejetjem stali šča glede glavnih horizontalnih
vpra šanj, vklju čno z ustreznimi ukrepi za vpra šanja, ki jih je treba re ševati na ravni Komisije.
Ta pristop temelji na reformi, ki je decentralizirala vodstvene odgovornosti na generalne direk-
torje in vodje služb, pod politi čnim nadzorom zadevnega Komisarja“;6.12.2006 L 340/14 Uradni list Evropske unije SL
76. poudarja, da medtem ko imajo zdaj kon čno odgovornost za poslovne dogodke po reformi – kakor
je tudi pravilno – linijski vodje (generalni direktorji), mora kon čna odgovornost za kontrolne
sisteme ostati v sredi šču in ne na obrobju; ugotavlja, da Sodi šče podpira to stali šče in je izdalo jasno
priporo čilo v zvezi s tem (odstavek 1.57);
77. ni prepri čan, da so tveganja nadzorovana in meni, da Komisija nima zadostne podlage za izjavo, da
je položaj „na splo šno zadovoljiv“, kakor je to storila na strani 7 v zgoraj navedenega sporo čila
o Sintezi 2004;
78. ugotavlja, da so letna poro čila o dejavnostih in zgoraj navedeno sporo čilo Sinteza 2004 elementi
sistema notranjega nadzora ter da notranji nadzor v Komisiji ne bo nikoli mo čnejša kot politi čna
volja v ozadju;
79. meni – brez predpisovanja ene same re šitve – da so slede či ukrepi minimum, potreben, da se
Kolegij postavi v položaj, v katerem lahko izpolnjuje zahteve člena 274 Pogodbe v zvezi s stanjem
v Komisiji kot instituciji:
— ker je sistem notranjega nadzora oblikovala osrednja finan čna služba Generalnega direktorata za
prora čun in ker decentralizacija finan čnega nadzora zahteva mo čan osrednji nadzor nad nadzor-
nimi sistemi, ki delujejo v posameznih oddelkih, bi moral generalni direktor tega generalnega
direktorata podati uradno mnenje o kakovosti in u činkovitosti sistemov notranjega nadzora,
— ker je sintezno poro čilo pripravil generalni sekretar Komisije, in za pomo čKomisiji kot institu-
ciji pri sprejetju stali šča glede vsebine sinteznega poro čila, bi moral generalni sekretar, ki ima
kon čno operativno in izvr šilno odgovornost za birokracijo, podati uradno izjavo v zvezi
s kakovostjo posameznih izjav linijskih vodij (generalnih direktorjev),
— notranji revizor Komisije bi moral oceniti kakovost in u činkovitost nadzora, kakort je opisano
v Letnem poro čilu o dejavnostih in sinteznem poro čilu vodstva, v obliki revizijskega mnenja
v zvezi s primernostjo izjave generalnega sekretarja o zanesljivosti,
— odgovorni komisar bi moral sopodpisati – če je mogo če v obliki negativne izjave o zanesljivosti,
da se izogne vsakr šnemu izpodbijanju odgovornosti odredbodajalcev – izjavo generalnega direk-
torja, ker s tem premosti vrzel med posameznimi izjavami generalnega direktorja o zanesljivostiin institucionalno izjavo Kolegija o zanesljivosti;
80. zato poziva Komisijo, da svoje stali š
če o teh zadevah posreduje svojim pristojnim odborom v obliki
natan čnega in celovitega poro čila, v katerem so razložena in obravnavana vsa zadevna vpra šanja;
pričakuje, da bo Komisija, če se ne strinja z zgoraj navedenimi zadevami, natan čno razložila, kako
bo lahko druga če pridobila zagotovilo, potrebno za izpolnjevanje svojih odgovornosti v okviru
člena 274 Pogodbe;
Računovodja
81. opozarja, da je v odstavku 10 zgoraj navedene resolucije o razre šnici za leto 2003 pozval Komisijo
k povi šanju tedanjega ra čunovodje v vodilnega finan čnika, ki bi prevzel vlogo institucionalne
protiuteži 39 službam uprave; obžaluje, da je predlagana sprememba Finan čne uredbe dale čod
izpolnjevanja tega priporo čila; popolnoma sogla ša z Mnenjem Ra čunskega sodi ščašt. 10/2005
o osnutku Uredbe Sveta o spremimbi Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002
o finan čni uredbi, ki se uporablja za splo šni prora čun Evropskih skupnosti, ki v odstavku 53 navaja,
da „predlagane spremembe [v zvezi z vlogo ra čunovodje], sprejete kot odziv na nekatere težave,
niso dovolj korenite, da bi lahko te težave dejansko re šile“;
82. poudarja, da vloga strokovnega ra čunovodje ni le urejanje ali se števanje številk, ki jih prejme od
odredbodajalcev; usmerja pozornost k dejstvu, da bo preprost podpis ra čunovodje le olep šava,
dokler ne more ra čunovodja v lastnem imenu in ne le na podlagi informacij, prejetih od generalnih
direktorjev, izjaviti, da so poslovne knjige pravilne in po štene;6.12.2006 L 340/15 Uradni list Evropske unije SL
83. ponavlja svoje priporo čilo, ki je v skladu z najbolj šo prakso zasebnega sektorja, da se ra čunovodjo
povi ša v vodilnega finan čnika, ki bo posebej odgovoren za kakovost finan čnega poro čanja Komisije
in njenih sistemov notranjega nadzora kot celote;
84. poudarja, da mora imeti vodilni finan čnik, ki je odgovoren za kakovost finan čnega poro čanja Komi-
sije in njenega sistema notranjega nadzora, potrebne sposobnosti in ustrezna sredstva za zagotav-ljanje tak šne kakovosti ter da to vklju čuje sredstva za presku šanje zagotovil generalnih direktorjev;
85. pozdravlja pobudo Komisije za dvig ozave ščenosti držav članic glede njihovih odgovornosti iz
člena 274 Pogodbe, vendar ni zadovoljen z nepripravljenostjo Komisije, da bi kriti čno obravnavala
lastne odgovornosti iz istega člena; zato poziva Sodi šče k izdaji mnenja o tem ali Komisija upo števa
zgoraj navedeni člen ter o položaju in vlogi ra čunovodje in prihodnjega vodilnega finan čnika pri
računovodenju na podlagi poslovnih dogodkov;
86. razen tega želi vedeti, ali po mnenju Sodi šča strukture notranjega nadzora Komisije ustrezajo pripo-
ročilom, ki jih Komisija predlaga za zasebni sektor, kot npr. v njenem sporo čilu Svetu in Evrop-
skemu parlamentu „Posodabljanje prava družb in izbolj šanje vodenja podjetij v Evropski uniji –
Načrt za premik naprej“ (KOM(2003)0284), in ali je to zaželeno;
87. poziva Sodi šče, da pristojni odbor obvesti pred pretekom drugega meseca po sprejetju te resolucije,
ali bo sprejelo poziv za izdajo tak šnega mnenja in da, v primeru pozitivne odlo čitve, predloži
okvirni časovni razpored dela, ki ga je treba opraviti;
Povezovanje v mrežo
88. poziva Komisijo, da vzpostavi mrežo za finan čni nadzor organizacij in organov,(vklju čno z letnimi
sejami z navzo čnostjo članov Odbora za prora čunski nadzor, za razpravljanje in izmenjavo izku šenj
glede splo šnih sistemov notranjega nadzora EU (vklju čno z notranjo revizijo) in vpra šanji
odgovornosti ter s tem spodbuja u činkovitej še sodelovanje med državami članicami in Evropsko
unijo;
89. poziva svoj pristojni odbor, da za tak šno mrežo zagotovi posebna sredstva iz prora čuna EU;
Stopnje napak, sprejemljivo tveganje napake ter analiza stro škov in koristi
90. meni, da bo celotna stopnja napak nakazala le na to, da je nekaj narobe, brez odkritja prave težave,
medtem ko so potrebne natan čne informacije o izvoru, pogostosti, naravi in finan čnih posledicah
napak ter o dejavnikih, pri katerih je treba ukrepati za prepre čitev novih napak v prihodnosti;
91. pozdravlja odlo čitev Sodi šča, da preusmeri svoj pristop DAS, tako da je zdaj osrednje vpra šanje, ali
nadzorni sistemi in nadzor, ki se izvajajo na ravni Skupnosti in na nacionalni ravni, Komisiji zago-tavljajo razumno zagotovilo v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo poslovnih dogodkov;
92. meni, da je opredelitev predhodnega sprejemljivega tveganja napake nujen korak v smislu opredelje-
vanja u činkovitega in uspe šnega okvira notranjega nadzora;
93. meni, da se sprejemljivo stopnjo tveganja napak pri poslovnih dogodkih lahko dolo či le, ko se
pozna stro ške, ki se namenijo preverjanju izdatkov; zato pozdravlja ukrepe, za čete z zgoraj nave-
denim akcijskim na črtom za intergriran okvir notranje kontrole za oceno stro škov in koristi preve-
rjanj;
94. meni, v skladu z izjavo Ra čunskega sodi šča iz odstavka 55 svojega zgoraj navedenega Mnenja
št. 2/2204, da je razmerje med stro ški nadzora in njegovimi koristmi pomemben vidik strategije
nadzora za program ali politiko ter mora biti zato „odprt in pregleden“;6.12.2006 L 340/16 Uradni list Evropske unije SL
95. zato meni, da bodo politi čni in prora čunski organi odobrili ravnotežje med stro ški in koristmi
nadzora (Parlament in Svet) na podlagi natan čnega predloga Komisije in s tem sprejeli dolo čeno
stopnjo sprejemljivega tveganja napak; zato podpira pobudo Komisije, da leta 2006 vzpostavimedinstitucionalni dialog;
96. nadalje meni, da so lahko razli čna prora čunska podro čja podvržena razli čnim sprejemljivim tvega-
njem napak, odvisno od vrste tveganja zadevnih poslovnih dogodkov;
97. poziva Komisijo, da navede – kar najbolj podrobno – za katera podro čja prora čuna meni, da so
podro čja HR (visokega tveganja), MR (srednjega tveganja) in LR (nizkega tveganja), ter temu
primerno prilagodi nadzor in revizijske dejavnosti;
98. poziva Ra čunsko sodi šče, da pri oblikovanju revizijskega mnenja upo števa sprejetje tveganja, ki so
ga dolo čili prora čunski in politi čni organi;
Evropsko ra čunsko sodi šče
99. opozarja, da je predsednik Ra čunskega sodi šča v govoru, namenjenemu njegovemu pristojnemu
odboru, v Strasbourgu dne 14. novembra 2005 povedal, da je Sodi šče „v postopku priprave
notranje presoje organizacije in metod za medsebojni pregled“; ugotavlja, da od ustanovitve Sodi šča
leta 1977 njegovo delo ni bilo predmet neodvisne revizije; pozdravlja pobudo in razume, da bomedsebojni pregled zunanja revizija, kot se zdaj izvaja v nekaterih državah članicah, ter da je cilj
preskusiti kakovost in pomembnost dela Sodi šča ter jasno pokazati podro čja, na katerih se lahko
Sodi ščeuči od drugih, vklju čno z državami članicami in drugimi državami, kot so Združene države
in Nova Zelandija;
100. poziva, da ta pregled preu či vpra šanje, ali so sredstva Sodi šča zadostna za dosego njegovih ciljev;
101. poziva Sodi šče – znotraj priprave medsebojnega pregleda – da svojemu pristojnemu odboru po šlje
poro čilo, v katerem Sodi šče – kriti čno in strokovno – opi še svoje mo čne in šibke strani ter ali orga-
nizacija uprave Sodi šča dopu šča izpolnjevanje sedanjih standardov v zvezi z u činkovitostjo, last-
ništvom in vodstvom; nadalje poziva Sodi šče, da svoj pristojni odbor in glavno stranko obve šča
glede vseh pomembnej ših korakov v tem procesu ter odboru predloži kon čno in vmesna poro čila;
102. poziva, da Sodi šče v tem poro čilu resno in natan čno preu či uvedbo okrepljenih tehnologij
v program dela za merjenje in ocenjevanje napredka pri vzpostavljanju u činkovitih finan čnih
nadzorov;
103. pozdravlja prizadevanja Sodi šča za izbolj šanje predstavitve rezultatov revizije, zlasti uporabo tabel
in kazalnikov, kot je ocena vodenja in nadzornih sistemov v državah članicah glede na strukturne
ukrepe (Priloga 2 k Poglavju 4 in Priloga 1 k Poglavju 5 letnega poro čila); upa, da se bo uporaba
teh tabel in kazalnikov v prihodnjih poro čilih raz širila;
104. ugotavlja, da je lahko primerjalna analiza u činkovito orodje pri ocenjevanju prizadevanj držav članic
za izbolj šanje upravljanja sredstev EU; zato zahteva, da infomacije o prednostnih in pomanjkljivo-
stih kontrolnih sistemov držav članic objavita tako Komisija kakor tudi Evropsko ra čunsko sodi šče;
105. obžaluje, da tabela 1 k Poglavju 5 vklju čuje le omejeno število držav članic, in poziva Sodi šče, da
poiščen a čine in sredstva za vklju čitev bolj eksplicitnih in specifi čnih informacij o slabostih
v razli čnih sektorjih držav članic;
106. opozarja, da je v poro čilu o razre šnici za leto 2003 Parlament že zahteval nadaljnji razvoj metodo-
logije DAS, da bi pridobili informacije o vsakoletnih izbolj šavah v vsakem sektorju v razli čnih
državah članicah;
107. opozarja Sodi šče, da lahko znatno pove ča svoje operativne službe, če zmanj šaštevilo kabinetov
članic na eno osebo;6.12.2006 L 340/17 Uradni list Evropske unije SL
SEKTORSKA VPRA ŠANJA
Prihodki
108. ugotavlja, da so prispevki, izra čunani na podlagi bruto nacionalnega dohodka (BND), zdaj najpo-
membnej ši vir dohodka za Skupnost (2/3 vseh dohodkov v letu 2004), in je zaskrbljen, da Sodi šče
poro ča o velikih razlikah v nadzornih in kontrolnih sistemih statisti čnih uradov v državah članicah
(odstavek 3.48), ker bi to lahko vplivalo na kakovost podatkov, ki se uporabljajo za izra čun
prispevkov držav članic;
109. poziva Komisijo, da svoj pristojni odbor obvesti o tem, katere ukrepe je ali bo sprejela za izbolj šanje
zanesljivosti, primerljivosti in iz črpnosti nacionalnih ra čunov;
Skupna kmetijska politika
110. z zadovoljstvom ugotavlja, da Sodi šče prvi čpodaja pozitivno izjavo o odhodkih v okviru integrira-
nega administrativnega in kontrolnega sistema (IAKS) ter da ta sistem, čes eu činkovito izvaja,
obravnava kot mo čen instrument pri zmanj ševanju tveganja nepravilnih izdatkov;
111. prav tako ugotavlja, da se sistem v Gr čijiše vedno ne izvaja v celoti, kar bi moralo veljati od leta
1993, ter da je Sodi šče prav tako prvi čnavedlo razlog, in sicer da „kme čka združenja nadzorujejo
vnos vseh podatkov v ra čunalni ški sistem“; prav tako opozarja, da „zna ša ocenjen finan čni u činek
teh nepravilnih sprememb najmanj 10 000 000 EUR in da bi bil u činek v celotnem obdobju za
vložitev zahtevkov lahko še precej ve čji“ (odstavek 4.8); ugotavlja, da vlada Gr čije zavra ča tovrstne
zahtevke in se od novembra leta 2005 s Komisijo pogaja o re šitvi tega spora; meni, da bi morala
vnos podatkov nadzorovati gr ška vlada in ne kme čka združenja;
112. ugotavlja, da v okviru sedanjega sistema popravke pogosto pla čajo davkopla čevalci in ne kon čni
upravi čenec, ki je naredil napako; meni, da imajo zato popravki le omejen preventiven in odvra čilen
učinek na upravi čence in upravitelje;
113. ugotavlja nezadovoljstvo Sodi šča z obsegom dela certifikacijskih organov (odstavek 4.60), ker ne
predvideva neposrednega zagotovila, da so informacije, ki so jih navedli prosilci in uporabljaleplačilne agencije za izra čun zapadlih pla čil, pravilne in so zato ta pla čila zakonita in pravilna;
poziva Komisijo, da od certifikacijskih organov izrecno zahteva preskus delovanja nadzorov naprimarni ravni;
114. v celoti podpira mnenje Sodi šča, da so naknadna preverjanja pla čil Komisije, ki vklju čujejo obisk le
v treh državah članicah, preve čomejena, da bi Komisija lahko izjavila, da ima „v zvezi z zakonodajo
Skupnosti zadostno zagotovilo odhodkov“ (odstavek 4.58);
Posebno poro čilošt. 9/2004 o gozdarskih ukrepih v okviru politike razvoja podeželja
115. sogla ša s kritiko Sodi šča, da ne obstaja nobena skupno uporabljena opredelitev gozda ali drugih
gozdnih povr šin v EU, čeprav so ZN že pred desetimi leti dolo čili splo šne opredelitve gozda in
gozdnih povr šin; mo čno priporo ča, da Komisija uvede minimalno skupno terminologijo; npr. opre-
delitev pojmov v skladu z razli čnimi podnebnimi obmo čji v Uniji; zahteva, daKomisija uporabi
skupne opredelitve, da bi bolje na črtovala gozdarske ukrepe in izdatke EU;
116. meni, da je nesprejemljivo, da je akreditacija pla čilnih agencij EKUJS v nekaterih novih državah
članicah od pristopa pomanjkljiva; poziva Komisijo, da čim prej kon ča delo, ker bodo EKUJS
v prihodnjih letih zara čunane precej šnje vsote in bo nadaljnje podalj šanje tem državam članicam
nedvomno povzro čilo pozna pla čila ali zamude pri pla čilih;6.12.2006 L 340/18 Uradni list Evropske unije SL
117. opaža pomanjkanje usklajenosti med sedemletnim programskim obdobjem od leta 2000 do 2006
za ukrepe za pogozdovanje in sredstva, dodeljena do tega obdobja, na eni strani, ter glavnim instru-mentom za pogozdovanje, ki zajema letno premijo na hektar za upravi čence, pla čano v 20 letih za
nadomestilo izgube dohodka, na drugi strani, če spreminjajo kmetijska zemlji šča v gozd; je zaskrb-
ljen zaradi ugotovitve Sodi šča, da znesek premij zelo presega sredstva, dodeljena programu; je
zaskrbljen, da zaradi tega člove ški viri Komisije niso osredoto čenii na sedanje cilje, ampak se morajo
ukvarjati z upravljanjem premij; obravnava Uredbo Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra
2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja(EKSPR) (
1)kot prvi korak v pravo smer, ker zmanj šuje od škodninsko shemo z 20 na 15 let; poziva
Komisijo, da sestavi nadaljnje predloge za izbolj šanje stanja;
Posebno poro čilošt. 3/2005 o razvoju podeželja: preverjanje kmetijskih in okoljskih odhodkov
118. ugotavlja, da so kmetijsko-okoljski ukrepi sestavni del reformirane SKP, čeprav lahko preverjanje
okoljskih odhodkov zaradi svojega delovno intenzivnega zna čaja in zahteve po visoko strokovnem
znanju povzro ča posebne težave;
119. poudarja, da so lahko dobre nacionalne prakse model za vse države članice, kot je nem ška dvosto-
penjska metoda za preverjanje dobre kmetijske prakse (DKP) s splo šnim preverjanjem 5 % kmetov
in dodatnim, podrobnej šim preverjanjem 1 % kmetov; poziva odgovorne organe, da za pove čanje
tega znanja izbolj šajo in bolje uporabijo lokalno znanje in kazalce, po možnosti z delno uporabo
sredstev za tehni čno pomo čv novi uredbi o razvoju podeželja;
120. poziva od Komisije, da za bolj šo razre šitev svoje odgovornosti oceni preverljiv zna čaj podukrepov
včasu odobritve programov za razvoj podeželja;
121. najve čji pomen pripisuje u činkoviti in odgovorni uporabi prora čuna EU in uporabi na čela, da se
pobuda, ki je ni mogo če zadostno preveriti, ne sme financirati z javnimi sredstvi;
122. zato meni, da bi morali Komisija, Svet in Parlament zagotoviti, da se to na čelo pri izvajanju pred-
logov za kmetijsko-okoljske odhodke v na črtovanem obdobju od 2007 do 2013 bolj upo števa, brez
pove čanja stro škov nadzora in birokracije;
Strukturni ukrepi
123. se v celoti strinja s Sodi ščem, ko izjavlja, da „so države članice na prvi stopnji odgovorne za uprav-
ljanje dejavnosti in kontrolo odhodkov ter za zagotavljanje pravilnosti in zakonitosti transakcijzučinkovitim delovanjem sistemov, ki jih preverjajo nacionalni revizijski organi“ (odstavek 5.7);
opominja Komisijo in Sodi šče, da ob pomanjkanju primernih revizijskih sledi strukturnih
programov ni razumljive in pregledne podlage za potrditev izdatkov držav članic;
124. v zvezi s tem izraža zaskrbljenost zaradi zelo resnih ugotovitev Sodi šča (odstavek 5.48):
— „pomanjkljivosti v upravljavskih in kontrolnih sistemih v vseh programih v njegovem vzorcu
tako za obdobje 1994-1999 kakor za obdobje 2000-2006“,
— v zvezi z obdobjem 2000-2006 da „v ve čini primerov sistemi potrebujejo razli čne stopnje izbo-
ljšav, da bi v celoti izpolnjevali temeljne uredbene zahteve za u činkovite teko če upravne
preglede in/ali neodvisne preglede vzorcev pri poslovanju“,
—„ številne napake pri zakonitosti in pravilnosti odhodkov, zajetih v izjavah, na podlagi katerih je
Komisija izvr šila pla čila v letu 2004“;6.12.2006 L 340/19 Uradni list Evropske unije SL
(1) UL L 277, 21.10.2005, str. 1.
125. poziva Komisijo in države članice, da takoj sprejmejo vse potrebne ukrepe za posodobitev „vsakod-
nevnega upravljanja“ z zahtevanimi standardi;
126. poudarja, da lahko v okviru SKP pla čilne agencije poobla ščenim organom dodelijo nekatere naloge,
vendar dejanska pla čila nikoli ne smejo biti predmet nobenega pooblastila; ugotavlja, da tako
plačilna agencija ohranja glavno odgovornost za vse odlo čitve, ki povzro čajo dejansko pla čilo; meni,
da sedanje stanje znotraj strukturnih ukrepov, v katerem lahko organi upravljanja poverijo odlo čitev
za dejansko pla čilo, otežuje u činkovite nadzore in ravnotežje; zato poziva Komisijo, da ta problem
hitro in ustrezno obravnava;
127. meni, da je potreben bolj ši nadzor in ne ve čnadzorov ter da mora zagotovilo pravilnosti in zakoni-
tosti poslovnih dogodkov prihajati iz bolj šega osnovnega nadzora pred odobritvijo uporab, med
izvajanjem dejavnosti in pred kon čnim pla čilom ter ne prek ve čnadzorov Komisije na kraju
samem;
128. poziva države članice, da zagotovijo naložbo ustreznih sredstev v te nadzore in primerna navodila;
poziva Komisijo, da te ukrepe podpre z raz širjanjem dobrih praks na tem podro čju;
129. poziva države članice, da izbolj šajo naložbe v dejavnosti obve ščanja, usmerjene k upravi čencem, da
jih opozorijo na pogoje financiranja, možnost njihovih pregledov in posledice kr šitev;
130. ugotavlja, da je zaradi velikega števila nacionalnih, regionalnih in lokalnih uradov in oddelkov
v državah članicah, ki so vklju čeni v upravljanje in nadzor strukturnih ukrepov, konsolidiranje revi-
zijskih poro čil, kakor je predlagano na oserednji ravni držav članic, potreben in u činkovit nain
omogo čanaj bolj šega nadzora;
131. ugotavlja, da se strukturni ukrepi v prihodnosti lahko obra čunajo za skoraj polovico prora čunskih
sredstev prora čuna Skupnosti, ter zato Komisijo in države članice poziva k izvajanju predlaganih
sektorskih izjav na osrednji ravni držav članic;
132. meni, da je neodvisnost organov upravljanja in nadzora bistvena, ter poziva Komisijo, da odobri
organe upravljanja in nadzora, ustanovljene na nacionalni ravni.
133. poziva Komisijo, da čim prej poda predlog, ki bi lahko od revizijskega organa, predlaganega
v uredbah 2007-2013, zahteval, da potrdi terjatve, vložene v vse strukturne sklade v katerem kolidolo čenem letu, in ne le terjatev v okviru programov 2007-2013, ker se odhodki iz obdobja 2000-
2006 nadaljujejo do 2010;
134. poudarja, da bi morala Komisija, v sodelovanju z državami članicami zagotoviti, da se spoznanja iz
zaklju čevanja programov v obdobju 1994-1999 uporabijo za obdobje 2000-2006 ter prihodnja
obdobja izvr ševanja programov Strukturnega sklada in projektov Kohezijskega sklada; ugotavlja, da
to od držav članic zahteva zagotovilo za ustrezno in pravo časno predložitev nacionalnih zaklju čnih
dokumentov;
135. poziva Komisijo, da vsakih šest mesecev predstavi indikatorje napredka, ki kažejo napredek držav
članic v zvezi z u činkovitim izvajanjem nadzornih in kontrolnih sistemov, kakor je opisano
v uredbah;
Notranja politika, vklju čno z raziskavami
136. poziva Komisijo, da si prizadeva za najve čstandardiziranih postopkov v notranji politiki, kar bi
olajšalo finan čni nadzor in zmanj šalo upravno breme za upravi čence; zlasti poziva Komisijo, da
upo števa ve čkratni nasvet Sodi šča in vzpostavi skupni ali integrirani informacijski sistem za uprav-
ljanje petega, šestega in nadaljnjih okvirnih programov za raziskave, tehnolo ški razvoj in predstavit-
vene dejavnosti;6.12.2006 L 340/20 Uradni list Evropske unije SL
137. ugotavlja, da je Komisija tako kot Sodi šče zaskrbljena v zvezi z nenehno visokim tveganjem napak,
ki jih povzro čijo nepravilne izjave o stro ških s strani kon čnih upravi čencev; je prepri čan, da bi
poenostavitev postopkov prispevala k odpravi tega problema; zato poziva Komisijo, da temeljitoobravnava predloge Sodi šča v zvezi s tem;
Zaposlovanje in socialne zadeve138. je seznanjen s tem, da je Ra čunsko sodi šče na podro čju strukturnih ukrepov odkrilo nove pomanjk-
ljivosti sistemov upravljanja in nadzora ter poziva zlasti države članice, naj nujno uvedejo izbolj šave
s pomo čjo nacionalnih revizijskih organov in ustreznih neodvisnih organov;
139. se pridružuje priporo čilu Ra čunskega sodi šča, da je treba pove čatištevilo kontrol projektov na kraju
samem; v tem pogledu obžaluje, da generalni direktorat za zaposlovanje ni izvedel dovolj pregledov,da bi podkrepil sklepe v zvezi s sistemi upravljanja in nadzora v državah članicah za obdobje od
2000 do 2006;
140. poziva države članice, Komisijo in zlasti pristojne generalne direktorate, naj u činkovito sodelujejo
v skladu z na čeli dobre vere in dobrega finan čnega poslovanja, da bi zagotovili ustrezno dodelje-
vanje sredstev, zlasti za Strukturne sklade;
141. se strinja, da elektronskega sistema za spremljanje priporo čil v zvezi z nadzorom, ki ga je uvedel
generalni direktorat za zaposlovanje, ne moremo obravnavati kot u činkovitega, in spodbuja Komi-
sijo, naj izda memorandum o dobri praksi glede nadzora upravljanja nacionalnih izdatkov inocenjevanja rezultatov vseh vrst porabe finan čnih sredstev;
142. je na čeloma zadovoljen z napredkom, ki je bil dosežen v zvezi s stopnjami uporabe; ugotavlja, da
to verjetno drži tudi za uporabo pravila „n+2“;
143. se strinja s pridobljenimi izku šnjami glede ocenjevanja pobude Skupnosti INTEGRA o socialni
izklju čenosti na delovnem mestu ter poziva države članice in Komisijo, da si še naprej prizadevajo
za zagotavljanje ve čje socialne kohezije;
144. je na čeloma zadovoljen s stopnjami uporabe prora čunskih postavk za podro čje zaposlovanja in
socialnih zadev, ki jih je mogo če pripisati bolj šemu upravljanju Komisije;
145. ugotavlja, da na notranjih politi
čnih podro čjih žal še vedno ni zagotovljena zadostna DAS glede
zakonitosti in pravilnosti pla čil; stalno poziva Komisijo, naj preu či, ali ni mogo če poenostaviti
njenega sistema povra čila stro škov in jasneje opredeliti postopkov in navodil za razli čne programe;
146. poziva Komisijo, naj ob upo števanju negotovosti glede odobritve predlogov za sodelovanje
v programih Skupnosti sprejme prakti čne ukrepe za poenostavitev postopkov;
Okolje, javno zdravje in varnost hrane
147. meni, da je stopnja izvajanja prora čunskih postavk za okolje, javno zdravje in varnost hrane na
splo šno zadovoljiva;
148. poziva Komisijo, naj v okviru ve čletnih programov razvije nadaljnjo pomo čza prijavitelje;
pozdravlja prizadevanja za bolj usmerjene javne razpise in ve čjo pomo čprijaviteljem, da bi se tako
izognili prijavljanju projektov, ki o čitno niso upravi čeni do sredstev ali so slabe kakovosti, vendar
ugotavlja, da je za vzpostavitev zadovoljivega položaja potrebno nadaljevati z delom;6.12.2006 L 340/21 Uradni list Evropske unije SL
149. ugotavlja, da so bile stopnje izpla čil na podro čjih okoljske politike ter politik javnega zdravja in
varnosti hrane pod 80 %; priznava težave pri na črtovanju potreb po odobritvah pla čil, saj Komisija
v veliki meri ne nadzoruje izdajanja ra čunov pri upravi čencih in izvajalcih; vendar poziva Komisijo,
naj temeljito preu či svoje postopke, da ugotovi, če je izvr ševanje odobritev pla čil mogo če izbolj šati;
150. poudarja, da zaradi spo štovanja upravnih in finan čnih dolo čb iz Finan čne uredbe ne bi smelo priha-
jati do nepotrebnih zamud pri dodelitvah subvencij ali izbiranju projektov, ki bodo financirani;
Notranji trg in varstvo potro šnikov
151. pozdravlja ukrepe, ki jih je za prepre čitev tveganja napak pri upravljanju nepovratnih sredstev
doslej sprejela Komisija, zaradi česar zdaj ukrepi za potro šnike niso izpostavljeni v ugotovitvah
Sodi šča; prav tako pozdravlja dejstvo, da ukrepi politike notranjega trga in carinske politike niso bili
deležni kritik;
152. priznava prakti čne težave, s katerimi se Komisija soo ča pri posku šanju urejanja zahtev, da bi bilo
upravno breme, naloženo prosilcem nepovratnih sredstev v okviru ustreznih programov, čim
manj še, z obveznostjo, da zagotovijo dobro finan čno upravljanje, skladno z izvedbenimi pravili
finan čne uredbe;
153. poudarja, da je treba zagotoviti ustrezno izvajanje letnih razpisov za oddajo ponudb za specifi čne
projekte na podro čju varstva potro šnikov; poziva Komisijo, da pri izdelavi novega programa za
obdobje 2007-2013 uporabi izku šnje, ki jih je pridobila pri izvajanju trenutnega progama za
potro šnike, in upo števa alternativne upravi čence, ki so bolj še pripravljeni za izvajanje predvidenih
ukrepov;
154. poudarja pomen, ki ga dodaja u činkovitemu nadaljnjemu spremljanju ugotovitev Sodi šča glede
zmogljivosti notranje revizije in neupo števanja sprejetih standardov;
Prevoz in turizem
155. ugotavlja, da je Ra čunsko sodi šče v svojem letnem poro čilu za leto 2004 ugotovilo znatno pove-
čanje dejavnosti notranje revizije v generalnem direktoratu za energijo in prevoz (GD TREN), pri
čemer se je vrednost revidiranih pogodb v primerjavi z letom 2003 pove čala z 52 920 000 EUR na
504 000 000 EUR, skupna vrednost prilagoditev v korist Komisije pa z 2 530 000 EUR na
14 910 000 EUR;
156. ugotavlja tudi, da bi po mnenju Sodi šča GD TREN moral sprejeti nadaljnje ukrepe za doseganje
revizijskega cilja, ki je 20 % projektov in 35 % celotnih stro škov projekta, dolo čiti vzorce finan čnega
poro čila in razlikovati med študijami in delom za namene revizije;
157. pozdravlja dejstvo, da je bil na osnovi pripomb Sodi šča v predhodnih letnih poro čilih leta 2004
sprejet nov vzorec odlo čbe Komisije, ki strožje opredeljuje upravi čene in neupravi čene stro ške;
158. je zaskrbljen nad tem, da je bilo za prometno varnost uporabljenih 93 % odobritev za prevzem
obveznosti, razporejenih pa le 60 % odobritev pla čil;
159. je razo čaran, ker je bilo uporabljenih le 25 % obveznosti in 11 % pla čil, razpoložljivih za varstvo
pravic potnikov;
160. ugotavlja, da je bila stopnja izvedbe nizka tudi na podro čju odobritev pla čil programa Marco Polo,
vendar iz razlogov, ki niso v pristojnosti Skupnosti; tako vrsta predpla čil ni bila izvedenih, ker neka-
teri projekti še niso izpolnjevali pogojev za izstavitev ban čne garancije ali pa so bili za ban čno
garancijo uporabljeni napa čni obrazci;6.12.2006 L 340/22 Uradni list Evropske unije SL
161. z velikim zadovoljstvom ugotavlja, da je bilo izkori ščenih 100 % odobritev za prevzem obveznosti
in 95,82 % odobritev pla čil sredstev, ki so na voljo za pomembno prora čunsko postavko TEN-
T (vseevropsko prometno omrežje), kar kaže, da bo treba v prihodnje nujno pove čati obseg sredstev
za to postavko;
Kultura in izobraževanje
162. odobrava priporo čila, ki jih je Sodi šče podalo v Poglavju 6 svojem letnem poro čilu o notranjih poli-
tikah glede zmanj šanjai nevarnosti napak, zlasti zaradi posebnosti, zna čilnih za upravi čence do
nepovratnih sredstev znotraj izobraževalnih, kulturnih, mladinskih in medijskih programov EU;
163. pozdravlja odgovore Komisije, da bo tudi nadalje vlagala trud v izbolj šanje svojih notranjih
kontrolnih sistemov z izvajanjem ukrepov, predvidenih v sporo čilu o časovnem na črtu za integriran
okvir notranje kontrole;
164. poudarja, kako pomembno je, da Komisija izkoristi védenje o postopkovnih težavah in ozkih grlih,
na katera so ob upravljanju projektov naleteli upravi čenci do nepovratnih sredstev; poziva ustrezne
službe Komisije, naj doženejo re šitve in jih oblikujejo v pou čne izku šnje, ki naj se raz širijo med
upravi čence, prav tako pa naj se uporabijo za izbolj šanje podatkov v notranjih postopkih;
165. opozarja, da bo velik pomen pripisoval vmesnim in naknadnim poro čilom o oceni bodo čih
programih s podro čij vseživljenjskega u čenja, kulture, medijev, mladine in državljanov za Evropo in
zagovarja širšo uporabo kazalnikov ocenjevanja;
166. poudarja, da je pomembno krepiti ve čjezične postopke pri razpisih, namenjenih državljanom in
morebitnim upravi čencem iz programov EU;
167. ugotavlja nizko stopnjo izvajanja nekaterih klju čnih prora čunskih postavk za tisk in sporo čanje in
meni, da to ogroža u činkovito komunikacijsko politiko, ki bi ustrezno odrazila trenutne potrebe po
razpravi o prihodnosti Unije.
Enakost spolov
168. ugotavlja, da je bilo leto 2004 leto širitve in da je bila glavna prednostna naloga prora čuna proak-
tivno olaj šati postopek integracije desetih novih držav članic;
169. obžaluje dejstvo, da poro čilo o razre šnici ne nudi zadosti ustreznih informacij o tem, kako je
prora čun dosegel svojo prednostno nalogo, zlasti glede enakih možnosti za ženske v raz širjeni
Uniji;
170. opozarja Komisijo, da je treba v skladu z dolo čbami Pogodbe iz Nice celo vrsto politik in ukrepov
Skupnosti obravnavati z vidika enakih možnosti;
171. ponovno poudarja zahtevo, ki jo je v svoji v resoluciji z dne 3. julija 2003 o upo števanju na čela
enakosti spolov pri pripravi prora čuna (1), postavil Komisiji, in obžaluje, da ji poro čilo razre šnici ne
daje možnosti za oceno vpliva prora čuna z vidika enakosti spolov; obžaluje pomanjkanje prora čun-
skih podatkov glede finan čnih sredstev, dodeljenih za spodbujanje enakosti spolov v okviru
razli čnih prora čunskih postavk;
172. zahteva, da se ustrezne informacije o politikah vklju čevanja na čela enakosti spolov vklju čijo v vsako
poro čilo o razre šnici; obžaluje, da Komisija teh informacij ni posredovala; ponavlja svojo zahtevo,
da se v poro čilo o razre šnici vklju čijo podatki, vezani na spol;
173. pozdravlja napredek v zvezi z vsemi cilji in programskim obdobjem za strukturne sklade, dosežen
pri izvr ševanju prora čuna za leto 2004, kar se odraža v stopnji izvajanja pla čil, ki zna ša9 9% ,i nj e
veliko ve čja od tiste, dosežene leta 2003 (89 %);6.12.2006 L 340/23 Uradni list Evropske unije SL
(1) UL C 74 E, 24.3.2004, str. 746.
174. ugotavlja nizko stopnjo izvajanja pla čil v zvezi s programom Daphne, pri čemer sprejme uteme-
ljitev Komisije glede ohranjanja visokih standardov kakovosti za projekte, ki jih ta program podpira;
175. poziva države članice, Komisijo in njene zadevne generalne direktorate, naj sodelujejo u činkovito in
v skladu z na čeli dobre vere in dobrega finan čnega poslovanja, da bi ustrezno uporabili odobrena
prora čunska sredstva, zlasti kar zadeva Strukturne sklade;
176. poziva Komisijo, da zaradi negotovosti, ki obstaja v zvezi s sprejetjem predlogov za sodelovanje
v razli čnih programih Skupnosti, sprejme prakti čne ukrepe, namenjene olaj šanju postopka in
znižanju izdatkov, ki so nastali pri predložitvi zgoraj omenjenih predlogov.
Obmo čje svobode, varnosti in pravice
177. pozdravlja dejstvo, da je bil pri izvr ševanju prora čuna za obmo čje svobode, varnosti in pravice
dosežen napredek; vendar mo čno obžaluje še vedno zelo nizko raven izvr ševanja pla čil (po
podatkih Sodi šča 83,3 % v primerjavi z 68 % leta 2003), kar vodi k znatnemu pove čanju neporab-
ljenih sredstev (reste à liquider – RAL) s 160 000 000 EUR na 238 000 000 EUR; poziva generalnidirektorat za pravosodje, svobodo in varnost, da še izbolj ša izvr ševanje prora čuna in zniža RAL;
178. obžaluje, da je moralo Ra čunsko sodi šče v svojem letnem poro čilu ponoviti svojo zaskrbljenost
glede izvajanja Evropskega sklada za begunce v državah članicah, zlasti glede pomanjkljivosti
nadzornih sistemov; poudarja, da morajo države članice vzpostaviti ustrezne nadzorne mehanizme,
da bi z deljenim upravljanjem zagotovile ustrezno izvajanje programov nove finan čne perspektive;
poziva Komisijo, da pravo časno zagotovi ustrezno usposabljanje uradnikov držav članic za nove
programe;
179. obžaluje, da Komisija še vedno ni odobrila finan čne uredbe Eurojusta;
Zunanji ukrepi
180. zahteva od Komisije, da se v skladu s priporo čili Sodi šča posvetuje z agencijami ZN o pravici
Sodi šča do dostopa do projektov, ki jih upravljajo, da se Sodi
šču omogo či izvajanje potrebnih
pregledov na kraju samem;
181. zahteva od Komisije, da pristojni odbor v Parlamentu obvesti o tem, kdaj in kje znatno prispeva
k agencijam ZN;
182. zahteva od Sodi šča, da poro ča o tem, kako lahko prispevki EU ohranijo prepoznavne lastnosti
v družini ZN, ter od Sodi šča zahteva, da poro ča o prednostih ukrepih financiranja prek ZN,
namesto ukrepih Komisije na podro čju zunanjih odnosov;
183. izraža zaskrbljenost glede ugotovitev Sodi šča o organizacijah za izvajanje projektov; in sicer glede
slabosti v njegovem notranjem nadzoru in veliko napak njihovih poslovnih dogodkov; poziva Euro-
peAid, da nameni posebno pozornost stopnji izvajanja v njegovi celotni oceni tveganja in okrepirevizije izvajalskih organizacij;
184. poziva Komisijo, da zagotovi, da se informacije o vseh revizijah, vklju čno s tistimi, sklenjenimi
z delegacijami in izvajalskimi organizacijami, uvedejo v finan čni informacijski sistem EuropeAid
CRIS, s čimer se povežejo z ustreznimi informacijami o spremljanju projekta ter zagotovi, da so na
voljo službam sedežev podjetij; pozdravlja pripravljenost Komisije, da preu či ta predlog, vendar
poziva Komisijo, da čim prej za čne izvajati to priporo čilo Sodi šča;6.12.2006 L 340/24 Uradni list Evropske unije SL
185. čeprav priznava, da se je EuropeAid odzval na njegovo zahtevo po ve čji preglednosti in polnipod-
pori potrebi po bolj šem sistemu kontrol, pa obžaluje, da so postali novi postopki veliko bolj zaple-
teni, okorni, za njihovo izvedbo pa je potrebo veliko preve ččasa; poudarja potrebo po dejanski
poenostavitvi, pri čemer se ne sme pozabiti na prvotni cilj; zato pozdravlja odlo čitev, ki jo je sprejel
EuropeAid, da od 1. februarja 2006 poenostavi postopek ocenjevanja prejetih predlogov za razbre-
menitev organizacij-prijavitelji č, ki morajo dostaviti potrebno sspremno dokumentacijo in jamstva
o izpolnjevanju pogojev;
186. vztraja, da je treba enako poudarjati kakovost programa ter stopnje obveznosti in pla čil;
187. poziva Komisijo, da svoj pristojni odbor obvesti o svojih trenutnih dejanskih ukrepih in prihodnjih
načrtih za zmanj šanje tveganj, ki nastanejo pri izvajanju in projektih financiranja, predvsem
v okolju, nagnjenem k visoki nevarnosti korupcije, s slabimi pregledi in ravnotežji ter strukturamiupravljanja; razen tega odobrava mnenje Komisije o tem, ali in do katere stopnje so iz tega izhaja-
joča tveganja obvladljiva v skladu s pravili Pogodbe;
188. ponovno poudarja svoje stali šče, da je treba znatne dodatne stro ške, ki so nastali z dekoncentracijo,
utemeljiti z vidnimi rezultati; pozdravlja oceno Sodi šča glede u činkovitosti dekoncentracije
v delegacijah, k čemur je Odbor Parlamenta za zunanje zadeve pozval v svojem mnenju o podelitvi
razre šnice za leto 2002; vendar upo števa ugotovitev Sodi šča, da „dolo čena problemati čna podro čja“
v postopku na črtovanja „potrebujejo dodatno pozornost“;
189. priznava težavnost poro čanja o rezultatih posameznih donatorjev v okolju ve čdonatorjev; vendar
obžaluje namero Komisije, da pri razvojni politiki preide na „pristop, ki temelji na rezultatih“, ne da
bi dolo čila metodologijo za merjenje specifi čnih rezultatov sodelovanja Skupnosti pri klju čnih
razvojnih ciljih novega tiso čletja (RCNT);
190. sogla ša sSodi ščem, da obstaja potreba po objektivnih, koristnih in celovitih kazalcih za merjenje
rezultata pomo či (Posebno poro čilo št. 4/2005, odstavek 63); prepri čan je, da bo to doseženo
v obdobju 2007-2013;
191. obžaluje, da so celotna sredstva, ki jih je Komisija dodelila za osnovno izobraževanje in osnovno
zdravstvo v letu 2004, zna š
ala le 4,98 %, kar je dale čod doseganja cilja 20 %, ki ga je dolo čil Parla-
ment; poziva k pomembnemu dialogu s Komisijo o tem, kako bi lahko izbolj šali ta odstotek;
192. vztraja, da je treba v naslednjem krogu strate ških dokumentov države ve čjo prednost dati glavnim
sektorjem RCNT, kakor sta zdravstvo in izobraževanje;
193. pozdravlja opredelitev sektorske prora čunske podpore (1) kakor sredstva za pove čanje ravni financi-
ranja izobraževanja in zdravstva; meni, da je ta možnost bolj u činkovita kot splo šna prora čunska
podpora, tudi če je povezana z napredkom v tem sektorju;
194. pozitivno ocenjuje prispevek Komisije k Programu javnih izdatkov in finan čne odgovornosti (PEFA),
ki pomaga zmanj ševati tveganja, povezana s prora čunsko podporo; vendar upo števa ugotovitev
Sodi šča, da deljena odgovornost upravljanja javnih financ med Uradom za sodelovanje EuropeAid
in Generalnega direktorata za razvoj „deluje samo zaradi obstoje čih dobrih osebnih odnosov
(Posebno poro čilošt. 2/2005, odstavek 65)“;
195. čestita Komisiji, ker je vsako leto od za četka reforme upravljanja zunanje pomo či pove čala raven
obveznosti in pla čil ter reorganizirala urad EuropeAid in s tem zagotovila bolj šo podporo „dekon-
centriranim“ delegacijam; se strinja s pomisleki Komisije (2) glede pravo časne razpoložljivosti uspo-
sobljenega osebja v delegacijah, zlasti za finance, pogodbe in revizijo;6.12.2006 L 340/25 Uradni list Evropske unije SL
(1) Odgovor na vpra šanje 1,4, vpra šalnik Odbora za razvoj.
(2) Odgovor na vpra šanje 5.2, vpra šalnik Odbora za razvoj.
196. pozdravlja pove čanje povpre čnega števila osebja, ki upravlja z 10 000 000 EUR, s 4,1 v letu 1999
na 4,8 v letu 2004; obžaluje, da te številke za evropske donatorje ostajajo veliko pod povpre čjem in
da trenutno padajo;
197. poziva Komisijo, naj zagotovi, da se upravna sposobnost za razvojno politiko v Bolgariji in Romu-
niji okrepi pred pristopom k EU.
Posebno poro čilošt. 10/2004 o prenosu upravljanja zunanje pomo či ES na delegacije Komisije
198. poziva Komisijo, naj izbolj ša svoje kazalce stro škov ter pospe ši svoje delo pri razvoju kazalcev
o hitrosti in kakovosti dobave pomo či, da se omogo či bolj ša ocena stro škov in ugodnosti postopka
prenosa;
199. spodbuja Komisijo, da nadalje izbolj ša kakovost podpore, ki jo zagotovijo sedeži delegacijam;
200. spodbuja Komisijo, da si še naprej prizadeva za zagotovitev, da so potrebe kadrovske zasedbe na
sedežih in v delegacijah izpolnjene, ter nadaljnjega spodbujanja usposabljanja;
201. poziva Komisijo, da si še bolj prizadeva za skraj šanje zamud pri izvajanju projektov zunaj delegacij;
202. pozdravlja ukrepe, ki jih je sprejela Komisija za poenostavitev in uskladitev finan čnih in pogodbenih
postopkov;
203. poudarja, da je treba 24 standardov notranjega nadzora v delegacijah u činkovito uporabiti;
204. od Sodi šča zahteva poro čilo o tem, kako se financirajo nevladne organizacije (NVO), ki se ukvarjajo
s tem, kaj bi morala biti opredelitev NVO glede na Sodi šče, kak šen odstotek sredstev iz NVO finan-
cira Skupnost, kateri del prihaja iz zasebnih subjektov, ki niso vezani na nobeno vladno telo, terprednostih izvajanja projetkov s strani NVO v primerjavi z izvajanjem s strani zasebnih podjetj;
205. nadalje zahteva od Sodi šča, da zagotovi lo čen pregled pravilnega izvajanja prora čunske postavke
19-04 Evropska pobuda za demokracijo in človekove pravice (EIDHR) v celoti, kakor je dolo čil
Evropski parlament v letu 1992;
Posebno poro čilošt. 4/2005 o upravljanju gospodarskega sodelovanja v Aziji s strani Komisije
206. pozdravlja posebno poro čilo Sodi šča o upravljanju gospodarskega sodelovanja Komisije v Aziji; je
seznanjen z ugotovitvijo Sodi šča, da je bila osredoto č
enost na izdatke premajhna in da je projektom
na ravni celotne Azije škodoval prezapleteni postopek za vlaganje zahtevkov; pozdravlja izjavo, da
so revidirani projekti dosegli precej šnje število upravi čencev; odobrava priporo čila, naj Komisija
zagotovi, da postopki za vlaganje zahtevkov niso po nepotrebnem zapleteni, da delegacije vlagate-ljem nudijo ustrezno pomo čin da se bolj osredoto ča na trajnost projekta;
207. poziva Komisijo, da pojasni operativni okvir za pomo čEU za Azijo, s poudarkom na majhnem
številu bolje opredeljenih klju čnih prednostnih nalog, ki bi pomagale izbolj šati u činkovito izvajanje
pomo či, ter omogo čile bolj ciljno in vplivno usmerjen pristop;
208. poziva Komisijo, da okrepi svoje delo pri razvijanju ustreznih kazalcev za merjenje doseženega
napredka ter zagotovi potrebno spremljanje, da se ocenijo doseženi rezultati;6.12.2006 L 340/26 Uradni list Evropske unije SL
209. pri čakuje, da bo Komisija v zdaj šnji pregled Finan čne uredbe in v Uredbo Komisije (ES, Euratom)
št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o dolo čitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta
(ES, Euratom) št. 1605/2002 o finan čni uredbi, ki se uporablja za splo šni prora čun Evropskih skup-
nosti, (1) uvedla ustrezno poenostavitev pogodbenih postopkov in postopkov za dodelitev, zlasti
v zvezi z majhnimi projekti, da se doseže prilagodljivost pri uporabi pravil skupaj z u činkovitim in
dobrim finan čnim poslovodenjem;
Predpristop
210. poziva Komisijo, da ponovno razmisli o zasnovi predpristopnih projektov v smislu bolj šega na črto-
vanja in poenostavljanja ciljev in pogojev; se strinja s Sodi ščem, da bi to zmanj šalo tveganje napak
pri izvajanju; je prepri čan, da bi poenostavljanje zasnove projektov olaj šalo ocenjevanje rezultatov;
211. priznava, da bi morala Komisija podpreti nacionalne organe držav pristopnic pri samostojnem
nadzoru porabe EU na povsem decentraliziran na čin; ugotavlja, da bi morala Komisija isto časno še
vedno izravnati slabosti pri finan čnem poslovodenju držav pristopnic, s tem da predhodni nadzor
pusti v rokah delegacij; meni, da ustrezno obvladovanje tveganja na tem podro čju pomeni, da
Komisija vzpostavi ravnotežje med tema dvema poloma;
212. je seznanjen z ugotovitvami Sodi ščao še vedno pomanjkljivih sposobnostih upravljanja Bolgarije in
Romunije, pozdravlja dosežen napredek in odlo čno poziva bolgarske in romunske oblasti
k nadaljnjemu izbolj šanju nadzora predpristopne pomo či zato, da bosta bolje pripravljeni za u čin-
kovitej šo uporabo Sstrukturnih skladov; isto časno poziva Komisijo k bolj šemu upravljanju in bolj ši
ciljni naravnanosti teh sredstev;
Upravni odhodki
Vpra šanje agencij
213. z zadovoljstvom ugotavlja, da je Komisija predložila predlog za Medinstitucionalni sporazum
o agencijah, kakor je zahteval Parlament v poro čilih o razre šnici za agencije za leto 2003; poziva
Svet, da čim prej za čne pogajanja za sklenitev sporazuma na podlagi osnutka Komisije, ob upo šte-
vanju na čel, ki jih je sprejel Parlament v resoluciji z dne 13. januarja 2004 o delovnem okviru za
evropske regulativne agencije (2) in v resoluciji z dne 1. decembra 2005 o evropskih regulativnih
agencijah (3);
214. ugotavlja, da je bila finan čna uredba zasnovana predvsem za Komisijo; se zaveda, da so bile okvirna
finan čna uredba agencij (4) in nadaljnje posamezne finan čne uredbe za vsako agencijo (5) zasnovane
tako, da so čim bolj v skladu s splo šno finan čno uredbo; poudarja, da finan čna uredba, ki ustreza
Komisiji, ni vedno primerna tudi za precej manj še agencije; poziva Komisijo, da pri sedanjem
preoblikovanju finan čne uredbe zagotovi ustrezno obravnavo potreb agencij;
215. meni, da je nujno izbolj šati zanesljivost agencij za u činkovito porabo denarja davkopla čevalcev EU,
in zato meni, da bi morale biti agencije odgovorne za svoje odbore Parlamenta;6.12.2006 L 340/27 Uradni list Evropske unije SL
(1) UL L 357, 31.12.2002, str. 1.
(2) UL C 92, 16.4.2004, str. 119.
(3) Sprejeta besedila, P6_TA(2005)0460.
(4) Uredba Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 23. decembra 2002 o okvirni finan čni uredbi za organe iz
člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finan čni uredbi, ki se uporablja za splo šni prora čun Evropskih
skupnosti (UL L 357, 31.12.2002, str. 72).
(5) UL L 245, 29.9.2003, str. 1.
216. meni, da agencije pri zaposlovanju potrebujejo ve čpomo či kot ve čje institucije, ki se lahko za
pomo čpri tak šnih nalogah obrnejo na števil čnejšo in bolj izku šeno upravno službo; poziva
Evropski urad za izbor osebja (EPSO), da se pozitivno odzove na pro šnje agencij za pomo čpri
zaposlovanju; poziva Komisijo, da agencijam omogo či tudi druge vzporedne storitve, kot sta uspo-
sabljanje in pravna služba;
217. pozivaKomisijo poro ča o stanju na podro čju notranje revizije v agencijah, pri čemer naj opi še
zmogljivost za izvedbo notranje revizije v vsaki agenciji in storitve notranje revizije, ki jih zagotavlja
Komisija, z vidika zagotovitve navodil in samih notranjih revizij;
218. ugotavlja o čiten neuspeh ZN, da bi ustrezno izvajali sporazum o financiranju, ki so ga podpisali
Komisija in ZN v zvezi z Evropsko agencijo za obnovo, pri čemer so Ra čunskemu sodi šču pogosto
onemogo čili zadosten finan čni nadzor pla čil in osnovne dokumentacije v zvezi s pogodbami, ki jih
upravlja ali nadzira Misija Združenih narodov na Kosovu (UNMIK); ugotavlja, da izjava namestnika
posebnega predstavnika generalnega sekretarja Združenih narodov zagotavlja popoln dostop do vse
dokumentacije na zahtevo Sodi šča; vseeno poziva Komisijo, da pregleda sporazum o financiranju,
sklenjen z ZN; meni, da se morebitna postopna ukinitev Evropske agencije za obnovo ne sme opra-viti na podlagi vnaprej dolo čenega časovnega okvirja, temve čbi morala slediti gospodarskim in
politi čnim merilom in razvoju ter da se v celoti izkoristi dodano vrednost Agencije kar zadeva
njihovo do sedaj razvito strokovno znanje in sposobnosti ter poziva Komisijo, da pripravi predlog
po ustrezni kon čni oceni, da ugotovi ali se podalj šanje mandata Evropske agencije za obnovo lahko
spremeni tako, da se obstoje če strokovno znanje in sposobnosti lahko uporabijo za zagotavljanje
pomo či pri obnovi, kjer je ta potrebna, npr. v, Iraku, Afganistanu, Pakistanu, Indiji in državah, ki jih
je prizadel cunami, kar bi bila druga stopnja po tem, ko bi Urad za humanitarno pomo čzagotovil
neposredno humanitarno pomo č;
219. poziva Komisijo, da Evropski agenciji za okolje pomaga pri razre šitvi spora z danskimi organi
v zvezi s povra čilom neustrezno pla čanih davkov;
220. žal ugotavlja, da spor med Komisijo in Prevajalskim centrom za organe Evropske unije glede pla
če-
vanja prispevkov delodajalca za pokojninsko zavarovanje še ni razre šen; poziva Komisijo k okrepitvi
prizadevanja za re šitev tega spora.6.12.2006 L 340/28 Uradni list Evropske unije SL