2007/ECFIN/021

[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 30.9.2008

COM(2008)590 konč.

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

O DEJAVNOSTIH EVROPSKIH SKUPNOSTI V ZVEZI Z NAJEMANJEM IN DAJANJEM POSOJIL V LETU 2007 {SEC(2008)2504}

(predložila Komisija)

KAZALO

1. UVOD 3

2. NAJEMANJE POSOJIL 3

3. DAJANJE POSOJIL V DRŽAVAH NEČLANICAH 4

3.1 Pregled 4

3.2 Makrofinančna pomoč Skupnosti 4

3.3 Financiranje EIB v okviru mandatov za dajanje posojil 5

3.3.1 Obseg financiranja 6

3.3.2 Napredek pri delitvi tveganja 6

3.3.3 Prispevek k zunanjepolitičnim ciljem 7

3.3.4 Sodelovanje s Komisijo 9

3.3.5 Sodelovanje z drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami 9

4. VPLIV DAJANJA POSOJIL NA PRORAČUN 10

4.1 Proračunska jamstva 10

4.2 Druge dejavnosti 11

1. UVOD

Komisija mora na podlagi sklepov Sveta, ki vzpostavljajo različne instrumente dajanja posojil Evropskih skupnosti, Svet in Evropski parlament vsako leto obvestiti o uporabi teh instrumentov. Da bi se izpolnile te zahteve za obveščanje, je v tem poročilu opisano dajanje posojil na vseh zadevnih področjih.

Komisija mora zlasti na podlagi ustreznih sklepov Sveta[1] o dejavnostih dajanja posojil zunaj Skupnosti Svet in Parlament vsako leto obveščati o poslih financiranja (posojilih in jamstvih za posojila) Evropske investicijske banke (EIB), zajamčenih s proračunom Unije, v predpristopnih državah, sredozemskih državah, Vzhodni Evropi, Južnem Kavkazu in Rusiji, Aziji, Latinski Ameriki ter Južni Afriki.

Poročilo za celovit pregled dajanja posojil podaja tudi kratek povzetek dejavnosti v zvezi z najemanjem posojil, izvedenih za financiranje dejavnosti v zvezi z dajanjem posojil, makrofinančne pomoči, ki jo Skupnost zagotavlja tretjim državam, ter kratek povzetek subvencioniranih obresti in jamstev, povezanih s posojili Skupnosti. Poročilo vsebuje tudi podatke o dejavnostih dajanja posojil Euratoma.

Podrobnejši podatki o zgornjih dejavnostih, vključno s statističnimi tabelami, so v priloženem delovnem dokumentu osebja Komisije (v nadaljevanju „Priloga“)[2]. Če ni navedeno drugače, so sklici na tabele v tem poročilu sklici na Prilogo.

2. NAJEMANJE POSOJIL

Komisija je pooblaščena, da se za financiranje dajanja posojil, o katerih sprejema odločitve Svet, v imenu zadevnih Skupnosti (ES, Euratom) zadolžuje na kapitalskem trgu[3].

Celotno zadolževanje Evropskih skupnosti in EIB se je v letu 2007 povečalo za 13,8 % na 54,7 milijarde EUR v primerjavi z 48,1 milijarde EUR v prejšnjem letu (glej tabelo in graf v oddelku 1.1 Priloge). Razlog za to precejšnje povečanje je predvsem večje izplačevanje posojil EIB, zaradi česar je bilo zadolževanje tega leta večje. Po mnenju EIB so bile zelo spodbudne tudi tržne razmere, saj se je zaradi krize na trgu drugorazrednih posojil povpraševanje po prvorazrednih instrumentih, kot so instrumenti, ki jih ponuja Banka, zelo povečalo.

Najemanje posojil Evropskih skupnosti temelji na sklepih glede Euratoma, makrofinančne pomoči in plačilnobilančnih posojil. Na podlagi sklepa, odobrenega leta 1994, se je za Euratom leta 2007 najelo posojilo v višini 39 milijonov EUR. Nov sklep za makrofinančno pomoč v višini 50 milijonov EUR je bil sprejet 10. decembra 2007, vendar za leto 2007 ni vseboval izplačil in ustreznega zadolževanja. Posojilo se namerava izplačati v dveh enakovrednih tranšah z začetkom izplačevanja leta 2008.

Če upoštevamo vračila danih posojil, odpis dolgov in nihanje deviznih tečajev, je celotni znesek zadolževanja dne 31. decembra 2007 znašal 255,4 milijarde EUR, kar je za 2,8 % več kot leta 2006 (glej tabelo 1.2).

Deleža zadolževanja v eurih in drugih valutah Skupnosti sta predložena v oddelku 1.3 Priloge (glej tabelo 1.3).

3. DAJANJE POSOJIL V DRŽAVAH NEČLANICAH

3.1 Pregled

Finančna podpora državam nečlanicam, ki so sklenile sporazume o sodelovanju s Skupnostjo, se razlikuje glede na zadevna geografska območja in zastavljene cilje.

Finančni posli, ki jih upravlja Komisija v skladu s sklepi Sveta, so ponavadi dvostranska posojila (makrofinančna in plačilnobilančna podpora), s katerimi Skupnost pomaga pri ponovnem vzpostavljanju makroekonomskega ravnovesja države.

Posojila, ki jih EIB odobri iz svojih virov, se podeljujejo v obliki neposrednega financiranja za posamezne projekte ali v obliki globalnih posojil bankam, ki potem sredstva dodelijo manjšim lokalnim projektom. Nekatera od teh posojil so upravičena do jamstva proračuna Unije in na teh je, če ni navedeno drugače, poudarek v tem poročilu. EIB lahko v splošnem mandatu 2007–2013 daje tudi jamstva za posojila. EIB uporablja pri upravljanju virov Skupnosti ali držav članic (predvsem v sredozemskih državah in državah AKP) širšo paleto finančnih instrumentov (od posojil za lastniški kapital do prednostnih posojil).

Instrument dajanja posojil Euratoma[4] je namenjen financiranju dejavnosti v državah članicah EU in nekaterih državah nečlanicah (Armeniji, Rusiji in Ukrajini).

Geografske regije, v katerih Skupnost izvaja dejavnosti dajanja posojil v letu 2007, so navedene v tabelah 2.1 in 2.2.

3.2 Makrofinančna pomoč Skupnosti

Makrofinančna pomoč v obliki posojila je po svoji naravi izjemna in je del prizadevanja mednarodne skupnosti, v povezavi z ustanovami Bretton Woods, za zagotavljanje plačilnobilančne podpore določenim državam, ki rešujejo prehodne makroekonomske težave. Makrofinančna pomoč se osredotoča na sosednje regije, kot sta Zahodni Balkan in Kavkaz. Izplačila so odvisna od tega, ali države upravičenke izpolnjujejo cilje za makroekonomsko stabilizacijo in strukturne reforme. V teh okoliščinah je število poslov, izvedenih vsako leto, omejeno in težko je narediti pravo primerjavo med pomočjo, dano v enem letu, in pomočjo, dano v naslednjem letu.

V okviru tega instrumenta izplačana nepovratna sredstva in posojila so navedena v tabeli 2.2. Leta 2007 je bil sprejet nov sklep o makrofinančni pomoči Libanonu s posojilom v višini 50 milijonov EUR in nepovratnimi sredstvi v višini do 30 milijonov EUR. Izplačevanje bi se moralo začeti leta 2008. Natančnejši podatki so navedeni tudi v letnem poročilu Komisije o izvajanju makrofinančne pomoči tretjim državam[5].

3.3 Financiranje EIB v okviru mandatov za dajanje posojil

Ta oddelek, ki ga dopolnjujejo podatki v Prilogi, je letno poročilo za leto 2007, ki ga je treba v skladu s členom 2 Sklepa Sveta 2000/24/ES in členom 6 Sklepa Sveta 2006/1016/ES predložiti Evropskemu parlamentu in Svetu.

EIB je imela leta 2007 dva mandata za zunanja posojila, ki sta se delno prekrivala, saj se je splošni mandat 2000–2006 iztekel 31. januarja 2007, vendar je bil za geografska območja, na katerih zgornja meja za dajanje posojil ni bila dosežena, podaljšan do 31. julija 2007, splošni mandat 2007–2013 pa je začel veljati 1. februarja 2007. Prva posojila v novem mandatu so bila odobrena v drugi polovici leta po podpisu novega jamstvenega sporazuma med EIB in Skupnostjo avgusta 2007.

Dajanje posojil se je do 31. julija 2007 nadaljevalo na podlagi splošnega mandata 2000–2007 v vseh regijah razen v sredozemskih državah, v katerih je bil konec leta 2006 dosežen najvišji določeni podznesek za mandat. Povzetek dejavnosti EIB v zvezi z dajanjem posojil v ustreznih regijah od leta 2000 je predstavljen v oddelku 2.3 Priloge.

Komisija mora Evropski parlament in Svet vsako leto obvestiti o poslih, izvedenih v vsakem od obeh mandatov, in o njihovem prispevku k izpolnjevanju zunanjepolitičnih ciljev EU, pri čemer upošteva operativne cilje EIB, ter predložiti oceno o koordinaciji in obsegu sodelovanja med EIB in drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami, ki delujejo na območjih, ki jih pokrivata mandata. Poleg tega mora Komisija na podlagi splošnega mandata 2000–2006 poročati o doseženem napredku pri delitvi tveganja iz člena 1(3) Sklepa Sveta 2000/24/ES. Nazadnje mora Komisija na podlagi splošnega mandata 2007–2013 oceniti obseg sodelovanja med EIB in Komisijo.

Zaradi omejenega števila poslov, izvedenih leta 2007 na podlagi splošnega mandata 2007–2013, je ocena vpliva in učinkovitosti financiranja EIB in njegovega prispevka k izpolnjevanju zunanjepolitičnih ciljev EU, vključno s sodelovanjem z drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami in Komisijo, vključena v to poročilo in Prilogo. Od naslednjega leta, ko se pričakuje bistveno povečanje števila poslov, pa bo ta ocena predmet posebnega poročila.

Oddelek 2.19 Priloge vsebuje tudi tabele o financiranju EIB po sektorjih in regijah v afriških, karibskih in pacifiških državah ter čezmorskih državah in ozemljih (AKP/ČDO) v letu 2007. Ti posli, izvedeni na podlagi Sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja in Sklepa o čezmorski pridružitvi, nimajo jamstva Skupnosti in zato niso vključeni v to poročilo. Letno poročilo EIB za leto 2007 o investicijskih skladih pomoči na podlagi Sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja AKP–EU je na voljo na spletni strani www.eib.org.

3.3.1 Obseg financiranja

Leta 2007 je Banka odobrila posojila v višini 3 723 milijonov EUR, od tega 1 825 milijonov EUR na podlagi splošnega mandata 2000–2006 (iztekel se je 31. julija 2007) in 1 898 milijonov EUR na podlagi splošnega mandata 2007–2013.

V tabeli I spodaj je pregled zunanjih posojil EIB na podlagi mandatov, ki jih je Skupnost podprla leta 2007, razčlenjenih po sektorjih in geografskih območjih. Posamezna posojila so navedena v oddelku 2.13 Priloge, skupna razdelitev obsega posojil po mandatih pa je predstavljena v oddelku 2.4 Priloge.

Tabela I: Razčlenitev posojil, odobrenih na podlagi mandata leta 2007, po sektorjih (v milijonih EUR)

Regija | Skupaj | Prometna infrastruktura | Kreditne linije | Energija | Industrija in storitve | Telekomunikacije | Voda, kanalizacija |

Energija – varnost dobave | X | X | X | X | X |

Varstvo in izboljšanje okolja | X | X | X | X | X |

Razvoj zasebnega sektorja, MSP | X | X | X |

Razvoj infrastrukture, vključno s širitvijo vseevropskih omrežij | X | X | X | X |

Predpristopna podpora | X |

Podpora prisotnosti EU (neposredne tuje naložbe, prenos tehnologije in znanja in izkušenj) | X |

Na podlagi mandata se je leta 2007 13 % posojil dodelilo energetskemu sektorju . EIB je financirala energetske naložbe v Egiptu (dve plinski enoti za proizvodnjo energije s kombiniranim ciklom), Maroku (hidroenergetski projekti), Bosni in Hercegovini (obnovitev hidroelektrarn in distribucijskega sistema) ter Južni Afriki (gradnja visokonapetostne povezave za prenos električne energije).

Banka je z 938 milijoni EUR ali 25 % celotnega financiranja na podlagi mandata prispevala k svojemu najpomembnejšemu cilju spodbujanja okoljskega trajnostnega razvoja v partnerskih državah. V predpristopnih državah je leta 2007 na podlagi mandata, v katerem je bil glavni cilj dajanja posojil posebno okoljsko varstvo, financirala projekte v višini 731 milijonov EUR, kar je 42 % vseh posojil v regiji. Pri tem je šlo za projekte javnega prevoza v Turčiji in projekt obnovljivih energij v Bosni in Hercegovini. Posojila v višini 120 milijonov EUR je v vodnem sektorju v sredozemskih državah odobrila za okoljske sheme v Izraelu, in sicer za izboljšanje okolja in zdravja z zagotovitvijo varne pitne vode. Banka je imela enak cilj tudi pri odobritvi posojila v višini 60 milijonov EUR za projekt širitve in nadgradnje vodovodne in distribucijske infrastrukture v Manili z okolico v Aziji in za projekt v višini 27 milijonov EUR za izboljšanje javne higiene in okoljskih razmer v Panama Cityju v Latinski Ameriki.

Kreditne linije za podporo razvoju zasebnega sektorja so predstavljale 28 % vseh posojil, od katerih se je glavni delež odobril sredozemskim državam: Jordaniji, Libanonu, Siriji in Tuniziji. Kreditne linije za podporo MSP so leta 2007 predstavljale več kot polovico vseh posojil v sredozemskih državah. Druga največja skupina prejemnikov so bile predpristopne države, pri čemer je bilo 40 % vseh kreditnih linij odobrenih Bosni in Hercegovini, Srbiji in Turčiji. Področji industrije in storitev sta bili zastopani s po enim projektom, in sicer projektom širitve tovarne ivernih plošč in plošč iz stisnjenih vlaken srednje gostote v Južni Afriki ter projektom za krepitev znanstvenih in raziskovalnih zmogljivosti države v Turčiji. Za kombinirani sektor industrije in storitev je bilo odobrenih 11 % vseh posojil.

Ena tretjina vseh posojil na podlagi mandata je bilo leta 2007 odobrenih za prometno infrastrukturo , vključno z železniško, cestno, pristaniško in mestno prometno infrastrukturo. Večina (65 %) posojil v prometnem sektorju je bila odobrenih v predpristopnih državah, in sicer v Turčiji, Srbiji, Bosni in Hercegovini ter Albaniji. 76 % teh posojil v predpristopnih državah je bilo namenjenih za gradnjo ali posodobitev železniške infrastrukture, medtem ko je bilo 24 % namenjenih za razvoj prometnih osi za povezavo z vseevropskimi omrežji. Tudi cilj prvih posojil, odobrenih vzhodnim sosednjim državam Ukrajini in Republiki Moldaviji, je bil obnovitev cestne infrastrukture, ki je povezana s prednostnimi vseevropskimi omrežji. Skupaj s tema dvema posloma se je za širitev prometnih vseevropskih omrežij namenilo 34 % vseh posojil za prometno infrastrukturo. Na podlagi mandata sta bila financirana še dva prometna projekta v Maroku (gradnja odseka avtoceste s cestnino) in Urugvaju (širitev zasebnega terminala za zabojnike v pristanišču Montevideo). 8 % vseh posojil je bilo odobrenih za sektor telekomunikacij za financiranje dveh projektov v Latinski Ameriki. Projekt v Peruju vključuje nakup in namestitev sistemov za telefonijo, visokohitrostno internetno povezavo, prenos podatkov, kabelsko in satelitsko plačljivo televizijo ter storitve VSAT. Projekt v Braziliji zadeva namestitev, začetek obratovanja in obratovanje prekrivnega omrežja GSM za prehod z omrežja CDMA na omrežje GSM.

Azija in Latinska Amerika sta največji prejemnici neposrednih tujih naložb EU v državah s hitro rastočim gospodarstvom. V skladu s tem je EIB na podlagi mandatov za Azijo in Latinsko Ameriko z večino dosedanjih finančnih dejavnosti v Aziji in Latinski Ameriki podpirala prisotnost EU s tujimi neposrednimi naložbami.

EIB ocenjuje dodano vrednost svojih poslov na podlagi okvira, sestavljenega iz treh stebrov[6]:

1. steber – skladnost s političnimi cilji EU in prispevek k njim;

2. steber – kakovost in solidnost projekta ter

3. steber – finančni in nefinančni prispevek EIB k projektu.

Vsak posamezen finančni posel se z uporabo vrste ustreznih kazalnikov oceni na podlagi tega okvira. EIB je za 84 % svojih poslov, odobrenih v okviru mandata v letu 2007, ocenila, da so bili zelo skladni s cilji mandata in prednostnimi nalogami ter so k njim veliko prispevali. To se kaže v dodelitvi „visoke“ ocene na podlagi 1. stebra. „Visoko“ oceno na podlagi 2. stebra je dobilo 39 % projektov, „srednjo“ oceno pa 55 % projektov. Na podlagi 3. stebra je bilo za 81 % projektov ugotovljeno, da je EIB k njim prispevala „veliko“, za 16 % pa, da „srednje“.

3.3.4 Sodelovanje s Komisijo

V Odločbi 2006/1016/ES Svet poziva Komisijo in EIB, naj okrepita skladnost ukrepov EIB s politikami EU, zlasti z rednim in sistematičnim dialogom in zgodnjim posvetovanjem o politikah, strategijah in uvedbi novih projektov. V ta namen sta EIB in Komisija 26. maja 2008 sklenili poseben Memorandum o soglasju, v katerem so določeni pogoji za to okrepljeno sodelovanje.

Da bi povečali skladnost celotne podpore EU v regijah, ki jih pokriva mandat za zunanja posojila, je treba po potrebi poiskati možnosti za združitev financiranja EIB s proračunskimi viri EU, med drugim z instrumentom za predpristopno pomoč (IPA), Evropskim instrumentom sosedstva in partnerstva ter za Južno Afriko z instrumentom za razvoj in sodelovanje.

Da se okrepi finančna podpora v korist sredozemskih držav, ki jo EIB zagotavlja iz lastnih sredstev, EIB upravlja proračunske vire EU na treh področjih: tehnični pomoči, tveganem kapitalu in subvencioniranih obrestih za izbrana posojila EIB, kot je podrobno določeno v oddelku 2.11 Priloge.

Poleg tega sta Komisija in EIB sodelovali pri ustanovitvi Sklada za spodbujanje naložb v sosedstvo EU, ki bo sprostil dodatna sredstva za infrastrukturne projekte, predvsem v energetskem, prometnem in okoljskem sektorju na celotnem območju evropske sosedske politike z zagotovitvijo podpore v obliki nepovratnih sredstev za posojilne posle EIB in drugih javnih finančnih institucij EU. Komisija in EIB tesno sodelujeta tudi pri finančnih instrumentih EU, ki na podlagi IPA podpirajo Zahodni Balkan.

3.3.5 Sodelovanje z drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami

EIB je v letu 2007 dejavno nadaljevala politiko za povečanje učinkovitosti svojih poslov, tako da je utrjevala in razvijala operativna partnerstva z drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami.

Tristranski sporazum med Komisijo, Evropsko banko za obnovo in razvoj (EBOR) ter EIB, podpisan konec leta 2006, za operativno sodelovanje v Vzhodni Evropi, Južnem Kavkazu, Rusiji in Osrednji Aziji, se je začel izvajati leta 2007 s tesnim dialogom med temi tremi institucijami in uvedbo skupnega projekta. EIB in EBOR tesno sodelujeta tudi v drugih pobudah in partnerstvih (npr. pobudi za tehnično pomoč na podlagi regionalne politike EU „Skupna pomoč pri podpori projektov v evropskih regijah“ (JASPERS).

Poleg tega je EIB leta 2007 začela formalno sodelovati z drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami na področju okolja: Večstranskim skladom za trgovanje z emisijskimi dobropisi pri EBOR, Ogljikovim skladom za Evropo, ustanovljenim pri Svetovni banki, in ogljikovim programom EIB–KfW. Nazadnje je bil na forumu EIB leta 2007 v Ljubljani kot neposredni rezultat stalnega sodelovanja na področju podnebnih sprememb med EIB in tremi vodilnimi evropskimi nacionalnimi finančnimi institucijami, in sicer Institutom de Crédito Oficial, KfW in Nordijsko investicijsko banko (NIB), ustanovljen Sklad za trgovanje z emisijskimi dobropisi za obdobje po letu 2012.

EIB, EBOR, CEB, NIB in Nordijska okoljska finančna korporacija so ostale zavezane določbam evropskih načel za okolje, ki jih močno podpira Komisija.

Podrobnosti so v oddelku 2.9 Priloge.

4. VPLIV DAJANJA POSOJIL NA PRORAČUN

Dajanje posojil vpliva na proračun Unije, kadar je povezano z jamstvi Skupnosti, subvencioniranimi obrestmi ali posebnimi pogoji, primerljivimi s tveganimi posli za posojilodajalca.

4.1 Proračunska jamstva

Svet se je 22. decembra 2004 odločil, da se Sklep 2000/24/ES zaradi upoštevanja širitve EU in Evropske sosedske politike (Sklep Sveta 2005/47/ES[7]) spremeni.

Jamstvo Skupnosti se omeji na 65 % skupnega zneska posojil brez poroštva, povečanega za vse ustrezne zneske (v primerjavi s 70 % iz splošnega mandata 1997–2000). Poleg tega je Svet 22. decembra 2004 odobril jamstvo Skupnosti EIB za izgubo pri posojilih za določene vrste projektov v Rusiji, Ukrajini, Moldaviji in Belorusiji (Sklep Sveta 2005/48/ES[8]). Skupna zgornja meja posojil brez poroštva se določi v višini 500 milijonov EUR in EIB prejme izredno jamstvo Skupnosti v višini 100 %.

Jamstveno obdobje se je izteklo 31. januarja 2007 in se je samodejno podaljšalo za šest mesecev, saj zgornje meje posojil do tega datuma niso bile dosežene.

V letu 2007 (zadnje leto splošnega mandata 2000–2006) je EIB sklenila sporazume o posojilu v skupnem znesku 1 595 milijonov EUR, s čimer je celotni znesek posojil v tem mandatu (20 060 milijonov EUR[9]) povečala na 19 587 milijonov EUR, kar ustreza 98 % zgornje meje.

Podrobno stanje jamstev je navedeno v šestmesečnem poročilu Komisije o jamstvih, kritih iz splošnega proračuna[10].

Svet je 19. decembra 2006 odobril jamstvo Skupnosti EIB za izgubo pri posojilih in jamstvih za posojila za določene vrste projektov zunaj Skupnosti (Sklep Sveta 2006/1016/ES[11]). Jamstvo Skupnosti se omeji na 65 % skupnega zneska izplačanih posojil in zagotovljenih jamstev, zmanjšanega za povrnjene zneske in povečanega za vse ustrezne zneske. Najvišja zgornja meja EIB za financiranje poslov v tem mandatu 2007–2013 se določi v višini 27 800 milijonov EUR ter sestoji iz osnovne zgornje meje 25 800 milijonov EUR in neobveznega mandata 2 000 milijonov EUR, ki se aktivira glede na odločitev Sveta, ki temelji na rezultatu vmesnega pregleda leta 2010. Leta 2007 je bil v novem mandatu odobren znesek v višini 1 898 milijonov EUR (glej oddelek 2.3 in tabelo v oddelku 2.4 Priloge).

4.2 Druge dejavnosti

Subvencionirane obresti so bile podeljene v okviru številnih programov Skupnosti znotraj in zunaj EU. Večina teh programov se je končala in nima več nobenega vpliva na proračunske odhodke. V tabeli 2.19 so navedeni programi, ki še potekajo, in višina izplačanih subvencioniranih obresti v letih, ko so se izvajali pregledi.

Kot je podrobno opisano v oddelku 2.11 Priloge, je EIB leta 2007 na podlagi proračuna MEDA odobrila sedem poslov tveganega kapitala v skupni višini 46,5 milijona EUR in 24 poslov tehnične pomoči s skupno vrednostjo 17,5 milijona EUR.

[1] Sklep Sveta 97/256/ES, kakor je bil spremenjen s sklepoma Sveta 98/348/ES in 98/729/ES, ki pokriva obdobje od 1. februarja 1997 do 31. januarja 2000 („splošni mandat 1997–2000“), in Sklep Sveta 2000/24/ES, kakor je bil spremenjen s sklepi Sveta 2000/688/ES, 2000/788/ES, 2001/778/ES, 2005/47/ES in 2006/174/ES, ki pokriva obdobje od 1. februarja 2000 do 31. januarja 2007 („splošni mandat 2000–2006“). Sklep Sveta 1999/786/ES (Pomoč za obnovo in sanacijo po potresu v Turčiji (TERRA)) razširja splošne mandate. Poleg tega je bil s Sklepom Sveta 2001/777/ES vzpostavljen poseben posojilni posel za izbrane okoljske projekte v ruskem delu območja Baltskega morja v okviru „Severne dimenzije“. S Sklepom Sveta 2005/48/ES je bil vzpostavljen poseben mandat za določene vrste projektov v Rusiji in zahodnih NND (Ukrajini, Moldaviji in Belorusiji). Nazadnje je bil s Sklepom Sveta 2006/1016/ES vzpostavljen nov splošni mandat za obdobje od 1. februarja 2007 do 31. decembra 2013 („splošni mandat 2007–2013“).

[2] SEC(2007)[…]

[3] Ker je Pogodba ESPJ leta 2002 prenehala veljati, ni bilo novih zadolževanj.

[4] Sklep Sveta 77/270/Euratom, kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta 94/179/Euratom. Zgornja meja za najemanje posojil za financiranje posojil Euratoma je bila prvotno določena s Sklepom Sveta 77/271/Euratom. Zgornja meja se je pozneje z različnimi spremembami tega sklepa zvišala, z zadnjo spremembo (Sklep Sveta 90/212/Euratom) pa se je povečala za 1 milijardo ECU na 4 milijarde ECU.

[5] Za leto 2007 še ni bilo objavljeno. Za leto 2006 glej COM/2007/0493 konč.

[6] Glej tudi oddelek 2.6–2.8 Priloge.

[7] UL L 21, 25.1.2005, str. 9.

[8] UL L 21, 25.1.2005, str. 11.

[9] Skupni podpisi po odbitku odpisa dolgov (vključno s pomočjo TERRA in posebnim akcijskim programom za Turčijo)

[10] COM(2007) 66 in SEC(2007) 241.

[11] UL L 414, 30.12.2006, str. 95.