Proposal for a REGULATION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL on the technical roadside inspection of the roadworthiness of commercial vehicles circulating in the Union and repealing Directive 2000/30/EC /* KOM/2012/0382 konč. - 2012/0186 (COD) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. OZADJE PREDLOGA · Razlogi za predlog in njegovi cilji Cilj predloga je določiti dopolnjene in usklajene predpise o cestnih pregledih motornih vozil in njihovih priklopnih vozil za povečanje varnosti v cestnem prometu in varstva okolja. Namen predloga je prispevati k uresničitvi cilja glede zmanjšanja števila smrtnih žrtev v cestnem prometu za polovico do leta 2020, kot je določeno v Usmeritvah politike na področju varnosti v cestnem prometu v obdobju 2011–2020[1]. Predlog bo prispeval tudi k zmanjšanju emisij v cestnem prometu, ki so povezane s slabim vzdrževanjem vozil. · Splošno ozadje Preden se vozilo lahko da na trg, mora izpolnjevati vse ustrezne zahteve glede homologacije ali posamične odobritve, s čimer se zagotovi optimalna raven varnosti in okoljskih standardov. Obveznost vsake države članice je, da prvič registrira vsako vozilo, ki je pridobilo evropsko homologacijo na podlagi „potrdila o skladnosti“, ki ga izda proizvajalec vozila. Ta registracija pomeni uradno dovoljenje za uporabo na javnih cestah in uveljavlja različne roke za uvedbo različnih zahtev za vozila. Po tej homologaciji morajo cestna vozila redno opravljati tehnični pregled. Cilj teh pregledov je zagotoviti, da so avtomobili na cesti še naprej tehnično brezhibni in varni ter da ne predstavljajo nevarnosti vozniku in drugim udeležencem v prometu. Pri avtomobilih se zato preverja, ali so v skladu z določenimi zahtevami, na primer v zvezi z varnostjo in varstvom okolja, kakor tudi z zahtevami o naknadnem opremljanju. Vozila, ki se uporabljajo za prevoz blaga z maso obremenjenega vozila nad 3,5 tone in za prevoz potnikov, v katerih je prostor za več kot 8 oseb, morajo zaradi svoje redne in intenzivne uporabe zlasti v komercialne namene opraviti dodatne nenapovedane cestne preglede tehnične brezhibnosti, v okviru katerih se preverja njihova skladnost z okoljskimi in tehničnimi zahtevami kadar koli in kjer koli v EU. V času življenjske dobe vozila se lahko zanj zahteva ponovna registracija zaradi spremembe lastništva ali prenosa v drugo državo članico za namen trajne uporabe. Podobno je treba uvesti določbe o postopku registracije vozil, da se zagotovi, da se vozila, ki predstavljajo takojšnje tveganje za varnost v cestnem prometu, ne uporabljajo na cesti. Glavni cilj cestnih pregledov tehnične brezhibnosti je zagotoviti, da gospodarska vozila v času med rednimi tehničnimi pregledi ne predstavljajo večjega tveganja za varnost v cestnem prometu. Cilj teh pregledov je tudi ustvariti enake konkurenčne pogoje glede kakovosti vzdrževanja gospodarskih vozil, ki vozijo v Uniji, z odvračanjem neodgovornih prevoznikov od iskanja konkurenčne prednosti z uporabo neustrezno vzdrževanih vozil. · Veljavne določbe na področju, na katero se nanaša predlog V „sveženj o tehničnih pregledih“ bodo prenesene obstoječe zahteve, določene v obstoječem zakonodajnem okviru o ureditvi na področju tehničnih pregledov, ki zajema tehnične preglede[2], cestne preglede[3] in predpise o registraciji vozil[4]. V primerjavi z obstoječo zakonodajo o cestnih pregledih je glavni cilj tega predloga vzpostaviti sistem ocene tveganja, ki bo usmerjen v preglede vozil, ki jih podjetja uporabljajo kljub slabi varnostni evidenci, s čimer bodo dejansko nagrajena vozila, ki jih uporabljajo varnostno in okoljsko ozaveščena podjetja. Predlog določa tudi nove zahteve pri več elementih, ki so povezani s standardom in kakovostjo pregledov, tj. pri opremi za preglede, spretnostih in usposabljanju izvajalcev pregledov ter nadzoru sistema pregledov. · Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije Predlog je skladen s ciljem EU glede doseganja večje varnosti v cestnem prometu, ki je opisan v beli knjigi o prometu[5], usmerjen pa je v izvajanje posebne strategije, povezane z varnejšimi vozili, iz Usmeritev politike na področju varnosti v cestnem prometu v obdobju 2011–2020. Kar zadeva okoljske vidike predloga, pa predvidene zahteve poleg tega prispevajo k zmanjšanju emisij CO2 in drugih onesnaževal iz motornih vozil, in sicer na podlagi Evropske strategije za čista in energetsko učinkovita vozila, kakor tudi celovite energetske in podnebne politike, tako imenovane „strategije 20-20-20“, ter prispevajo k doseganju ciljev glede kakovosti zraka, ki so določeni v Direktivi 2008/50/ES[6]. 2. REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA · Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi Metode posvetovanja Komisija se je pri pripravi predloga posvetovala z zainteresiranimi stranmi na več načinov: – organizirano je bilo splošno spletno posvetovanje, ki je zajelo vse vidike predloga; – posvetovanja s strokovnjaki in zainteresiranimi stranmi so potekala v okviru delavnic; – opravljena je bila študija prihodnjih možnosti za opravljanje cestnih pregledov tehnične brezhibnosti v Evropski uniji, da bi se opredelili možni ukrepi in pripravilo orodje za analizo stroškov in koristi, povezano z učinki tehničnih in cestnih pregledov. Povzetek in upoštevanje odgovorov Med spletnim posvetovanjem so zainteresirane strani izpostavile več vprašanj. Ocena učinka, ki je priložena temu predlogu, izčrpno obravnava izpostavljena vsebinska vprašanja in navaja, kako so bila upoštevana. Spletno javno posvetovanje je potekalo od 29. julija 2010 do 24. septembra 2010. Komisija je prejela 9 653 odzivov od državljanov, organov držav članic, dobaviteljev opreme, centrov za izvajanje tehničnih pregledov, združenj avtomehanikov in proizvajalcev vozil. Rezultati so na voljo na spletni strani http://ec.europa.eu/transport/road_safety/take-part/public-consultations/pti_en.htm. · Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj Zadevna znanstvena/strokovna področja Predlog je zahteval oceno različnih možnosti politike pa tudi povezanih gospodarskih, družbenih in okoljskih vplivov. Uporabljena metodologija Zunanji svetovalec (Europe Economics) je opravil študijo vplivov različnih možnosti politike z uporabo več znanstvenih in ocenjevalnih poročil, zlasti z viri modelov in podatkov za monetizacijo stroškov in koristi različnih možnosti politike. Študije, ki so se uporabljale v največji meri, vključujejo: – Poročilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o uporabi Direktive 2000/30/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. junija 2000 o cestnem pregledu tehnične brezhibnosti gospodarskih vozil, ki vozijo v Skupnosti, s strani držav članic – Obdobji poročanja 2005–2006 in 2007–2008[7], – AUTOFORE (2007), – „MOT Scheme Evidence-base“, Ministrstvo za promet (Združeno kraljestvo, 2008), – Poročilo organizacije Dekra o varnosti v cestnem prometu 2008 – Strategije za preprečevanje nesreč na cestah Evrope, – Poročilo organizacije Dekra o varnosti v cestnem prometu v zvezi s tovornjaki 2009, – Poročilo organizacije Dekra o varnosti v cestnem prometu v zvezi z motornimi kolesi 2010 – Poročila TÜV 2009/2010. Sredstva za javno objavo strokovnih nasvetov Vsa zaključena in potrjena raziskovalna poročila so ali bodo na voljo na spletni strani GD za mobilnost in promet. · Ocena učinka Za namen glavnih vidikov predloga so bile preučene naslednje možnosti: (a) pristop „brez spremembe politike“ je referenčni primer, s katerim se primerjajo učinki drugih možnosti politike. S to možnostjo bi se ohranil sedanji pravni okvir EU. (b) „pristop s pravno nezavezujočimi akti“ bi vseboval boljše izvajanje in boljše spremljanje uporabe obstoječe zakonodaje. Ta možnost ne bi uvedla nove zakonodaje, prišlo pa bi do novih in večjih prizadevanj na strani Komisije za izboljšanje standardov pregledov in izvrševanja, kakor tudi do ukrepov za spodbujanje izmenjave podatkov; (c) „zakonodajni pristop“ bi temeljil na dveh sestavnih delih. – Za izpolnitev posebnega cilja glede povečanja varnosti vozil na cesti je namen prvega sestavnega dela poostriti minimalne standarde EU za redne tehnične preglede vozil in nepričakovane cestne preglede tehnične brezhibnosti ter opredeliti obvezne standarde. To je bistvenega pomena zato, da se zaradi pomanjkljivosti v sistemu ne zmanjša učinkovitost izvrševanja tehničnih pregledov v celoti. – Za izpolnitev posebnega cilja glede zagotavljanja razpoložljivosti potrebnih podatkov za tehnične preglede in podatkov o tehničnih pregledih, bi drugi sestavni del celovite ureditve v drugi fazi vključeval možno vzpostavitev usklajenega sistema EU za izmenjavo podatkov, ki bi povezoval obstoječe baze podatkov in s tem izboljšal učinkovitost izvajanja svežnja EU o tehničnih pregledih. Tehnične preglede v več državah članicah opravlja visoko število zasebnih odobrenih centrov za izvajanje tehničnih pregledov. Za zagotovitev skladnega pristopa je treba v zakonodaji opredeliti določene enotne postopke, kot so časovne omejitve in narava podatkov, ki jih je treba posredovati. Vendar je ocena učinka pokazala koristi, ki jih prinaša kombinacija pristopa s pravno nezavezujočimi akti in regulativnega pristopa. Zato so pravno nezavezujoči ukrepi, pred tem predvideni v oceni učinka, vključeni v zakonodajna besedila. 3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA · Povzetek predlaganega ukrepa Lahka gospodarska vozila in njihova priklopna vozila bodo vključena v okvir dejavnosti cestnih pregledov, saj se pri tej skupini vozil število smrtnih žrtev na cestah ne zmanjšuje. Druga lahka vozila, ki se uporabljajo za komercialne namene, kot so taksiji ali reševalna vozila, na katerih se že morajo opravljati letni tehnični pregledi, niso glavni cilj cestnih pregledov, glede na to, da so stopnje nesreč s smrtnim izidom pri njih najnižje. Da bi se cestni pregledi bolje porazdelili po državah članicah, se vsako leto pregleda določen odstotek registriranih gospodarskih vozil. Predvideni odstotek v celoti ne bo presegal števila tehničnih pregledov, ki so bili že opravljeni v Uniji. Izbor vozil temelji na profilu tveganja prevoznikov in je usmerjen v podjetja z visokim tveganjem, da bi se zmanjšalo breme tistih prevoznikov, ki ustrezno vzdržujejo svoja vozila. Na podlagi veljavnih predpisov v skladu z Direktivo 2000/30/ES in kot je navedeno v poročilu Komisije o njenem izvajanju[8], se za izvajanje cestnega pregleda ustavlja veliko število vozil, pri katerih ni najti nikakršnih okvar. Ocena vpliva je pokazala, da bi s pristopom ocenjevanja tveganja v primeru cestnih pregledov tehnične brezhibnosti bilo mogoče opraviti približno 2,3 milijona pregledov dobro vzdrževanih vozil manj, s čimer bi prevozniki lahko prihranili 80,4 milijona EUR. Določanje profila podjetja temelji na rezultatih prejšnjih tehničnih in cestnih pregledov, podobnih sistemu, ki je bil sprejet z Direktivo 2006/22/ES[9] na področju izvrševanja predpisov o času vožnje in času počitka. Natančnejše cestne preglede s pomočjo ustrezne opreme izvajajo bodisi mobilne enote za preglede ali bližnji centri za tehnične preglede. V cestne preglede se vključi tudi pritrditev tovora. Ugotovljene pomanjkljivosti se ocenjujejo v skladu z usklajenimi predpisi, ki se nanašajo na njihovo tveganje. Znanje in usposobljenost inšpektorjev, ki izvajajo cestne preglede, dosegata vsaj stopnjo znanja in usposobljenosti tistih inšpektorjev, ki izvajajo tehnične preglede. Sodelovanje med nadzornimi organi držav članic je treba nadalje spodbujati z usklajenimi preverjanji, skupnimi pobudami za usposabljanje, elektronsko izmenjavo informacij ter izmenjavo podatkov in izkušenj. Države članice tesno sodelujejo in redno izvajajo usklajene preglede, pri čemer vsaka država članica deluje na lastnem ozemlju in se osredotoča na izbrani cilj usklajenega ukrepa, kot je stanje pnevmatik ali pritrditev tovora. Sodelovanje in izmenjava informacij med državami članicami in s Komisijo bosta potekala učinkoviteje prek določenih kontaktnih točk v državah članicah. Komisija bo pri poročanju uporabljala standardizirane oblike poročanja. Komisija je pooblaščena, da z delegiranimi akti dopolni priloge zaradi tehničnega napredka in določi certifikate in obrazce za poročanje v tesnem sodelovanju z državami članicami, med drugim z vključitvijo nadomestnih postopkov pregledov, ki temeljijo na sodobnih sistemih za naknadno obdelavo emisij za preverjanje NOx med uporabo ter skladnosti emisij delcev, ki se še razvijajo. · Pravna podlaga Pravna podlaga tega predloga je člen 91 Pogodbe o delovanju Evropske unije. · Načelo subsidiarnosti Načelo subsidiarnosti se uporablja, če predlog ni v izključni pristojnosti Unije. Države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev predloga zaradi naslednjih razlogov: tehnične zahteve za cestne preglede so na ravni Unije določene na minimalni ravni, njihovo izvajanje v državah članicah pa vodi do velike raznovrstnosti zahtev po vseh Uniji, kar negativno vpliva na varnost v cestnem prometu in notranji trg. Predlog je zato skladen z načelom subsidiarnosti. · Načelo sorazmernosti Predlog je skladen z načelom sorazmernosti iz naslednjih razlogov. Kot kaže ocena učinka, je predlog skladen z načelom sorazmernosti, saj ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje ciljev, povezanih z izboljšanjem varnosti v cestnem prometu in varstva okolja, z zviševanjem kakovosti in poostritvijo cestnih pregledov ter ustvarjanjem ustreznega okvira za brezhiben pretok informacij. · Izbira instrumentov Predlagani instrument: uredba. Uporaba uredbe je primerna, ker zagotavlja zahtevano skladnost, hkrati pa ne zahteva prenosa v zakonodajo držav članic. 4. PRORAČUNSKE POSLEDICE Predlog ne vpliva na proračun Unije. 5. NEOBVEZNI ELEMENTI [po potrebi] · Razveljavitev veljavne zakonodaje Sprejetje predloga bo razveljavilo veljavno zakonodajo. · Evropski gospodarski prostor Predlagani akt se nanaša na zadevo EGP in ga je zato treba razširiti na Evropski gospodarski prostor. 2012/0186 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o cestnem pregledu tehnične brezhibnosti gospodarskih vozil, ki vozijo v Uniji, in razveljavitvi Direktive 2000/30/ES (Besedilo velja za EGP) EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 91 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po predložitvi osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[10], ob upoštevanju mnenja Odbora regij[11], v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1) Komisija v svoji beli knjigi z dne 28 marca 2011 z naslovom „Načrt za enotni evropski prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu“[12], določa cilj , t.i. „vizijo nič“, v skladu s katero bi Unija do leta 2050 morala zmanjšati število nesreč s smrtnim izidom na skoraj nič. Da bi se ta cilj uresničil, se od tehnologije vozil pričakuje, da bo v veliki meri prispevala k izboljšanju varnosti v cestnem prometu. (2) Komisija je v svojem sporočilu z naslovom „Evropski prostor varnosti v cestnem prometu: usmeritve politike na področju varnosti v cestnem prometu v obdobju 2011–2020“[13] predlagala, da se skupno število nesreč s smrtnim izidom v Uniji do leta 2020 zmanjša še za polovico, kar naj bi se pričelo leta 2010. Da bi se ta cilj dosegel, je Komisija opredelila sedem strateških ciljev, vključno z ukrepi za varnejša vozila, strategijo za zmanjšanje števila poškodb in izboljšanje varnosti za ranljive udeležence v prometu, zlasti za motoriste. (3) Tehnični pregledi so del širše ureditve, ki zagotavlja varno in okoljsko sprejemljivo stanje vozil ves čas njihove uporabe. Ta ureditev bi morala zajemati tehnične preglede vseh vozil in cestne preglede tehnične brezhibnosti vozil, ki se uporabljajo za dejavnosti komercialnega cestnega prevoza, ter določbe o postopku registracije vozil, ki bi zagotavljale, da se vozila, ki predstavljajo takojšnje tveganje za varnost v cestnem prometu, ne bi uporabljala na cesti. (4) V Uniji so bili sprejeti številni tehnični standardi in zahteve za varnost vozil. Z nenapovedanimi cestnimi pregledi pa je treba zagotoviti, da bodo vozila, ko bodo dana na trg, izpolnjevala varnostne standarde skozi celotno življenjsko dobo. (5) Cestni pregledi tehnične brezhibnosti, kot je določeno v Direktivi 2000/30/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. junija 2000 o cestnem pregledu tehnične brezhibnosti gospodarskih vozil, ki vozijo v Skupnosti[14], so ključni element za doseganje trajne visoke stopnje tehnične brezhibnosti gospodarskih vozil v času njihove uporabe. Takšni pregledi ne prispevajo samo k varnosti v cestnem prometu in zmanjšanju emisij vozil, temveč pomagajo tudi pri izogibanju nepošteni konkurenci v cestnem prometu zaradi sprejemanja različnih ravni pregledov med državami članicami. (6) Cestni pregledi se morajo izvajati s sistemom ocenjevanja tveganja. Države članice lahko uporabljajo sistem za oceno tveganja, ki je vzpostavljen v skladu s členom 9 Direktive 2006/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o minimalnih pogojih za izvajanje uredb Sveta (EGS) št. 3820/85 in (EGS) št. 3821/85 o socialni zakonodaji v zvezi z dejavnostmi v cestnem prometu in razveljavitvi Direktive Sveta 88/599/EGS[15]. (7) Ta uredba bi morala veljati za komercialna vozila s konstrukcijsko določeno hitrostjo nad 25 km/h, ki spadajo v kategorije, opredeljene v Direktivi 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o vzpostavitvi okvira za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila[16]. Vendar pa državam članicam ne sme preprečiti izvajanja cestnih pregledov na vozilih, ki jih ta uredba ne zajema, ali preverjanja drugih vidikov cestnega prometa, zlasti tistih, ki so povezani s časom vožnje in časom počitka, ter prevoz nevarnega blaga. (8) Poročila o izvajanju Direktive 2000/30/ES[17] jasno prikazujejo pomen cestnih pregledov tehnične brezhibnosti. Po poročilih iz obdobja 2007–2008 je bilo skoraj 300 000 vozil, na katerih so bili opravljeni cestni pregledi po vsej Uniji, v tako slabem stanju, da jih je bilo treba odstraniti iz prometa. Navedena poročila kažejo tudi na zelo velike razlike med rezultati pregledov, ki so jih opravile države članice. Razlike v odstotkih nekaterih pomanjkljivosti so med sosednjimi državami v obdobju 2007–2008 segale od 0,6 % do 41,4 %. Navedena poročila poudarjajo tudi pomembne razlike v številu opravljenih cestnih pregledov med državami članicami. Da bi dosegle bolj usklajen pristop, bi se države članice morale zavezati izvajanju minimalnega števila pregledov, ki bi bilo sorazmerno s številom gospodarskih vozil, registriranih na njihovem ozemlju. (9) Dostavna vozila in njihova priklopna vozila se v cestnem prometu uporabljajo pogosteje. Za ta vozila ne veljajo nekatere zahteve, kot so zahteve glede usposabljanja poklicnih voznikov ali vgradnje naprav za omejevanje hitrosti, posledica tega pa je sorazmerno visoko število prometnih nesreč, v katere so vključena takšna vozila. Dostavna vozila in njihova priklopna vozila bi zato bilo treba vključiti v področje uporabe cestnih pregledov. (10) Da bi se bilo mogoče izogniti nepotrebnemu upravnemu bremenu in stroškom ter da bi se izboljšala učinkovitost pregledov, bi bilo treba prednostno obravnavati vozila tistih podjetij, ki ne upoštevajo standardov varnosti v cestnem prometu in okoljskih standardov, medtem ko bi bilo treba ustrezno vzdrževana vozila odgovornih prevoznikov, ki skrbijo za varnost, nagraditi z manj pogostimi pregledi. (11) Cestni pregledi tehnične brezhibnosti bi morali vključevati začetne in, kadar je to potrebno, podrobnejše preglede. V obeh primerih morajo ti pregledi vključevati vse ustrezne dele in sisteme vozila. Da bi bili pregledi bolj usklajeni, bi bilo treba za vse možne postavke pregleda uvesti metode pregleda, primere pomanjkljivosti in ocenjevanje slednjih glede na njihovo resnost. (12) Poročila o cestnih pregledih tehnične brezhibnosti se v več državah članicah pripravijo v elektronski obliki. V takšnih primerih je treba vozniku izročiti izpis poročila o pregledu. Vse podatke in informacije, zbrane med cestnimi pregledi, bi bilo treba prenesti v skupno zbirko države članice, da bi se lahko lažje obdelovali in da bi se prenos informacij lahko opravil brez dodatnega upravnega bremena. (13) S pomočjo mobilnih inšpekcijskih enot se zmanjšajo zamude in stroški prevoznikov, saj se podrobnejši pregledi lahko izvajajo neposredno na cesti. V nekaterih primerih se podrobnejši pregledi lahko izvajajo tudi v centrih za izvajanje tehničnih pregledov. (14) V skladu z Uredbo (EU) št. XX/XX/XX Evropskega parlamenta in Sveta z dne [datum] o tehničnih pregledih motornih vozil in njihovih priklopnih vozil ter razveljavitvi Direktive 2009/40/ES[18] bi moralo biti osebje, ki izvaja podrobnejše cestne preglede, vsaj enako usposobljeno in bi moralo izpolnjevati iste zahteve kot osebje, ki izvaja tehnične preglede. (15) Sodelovanje in izmenjava najboljših praks med državami članicami sta ključnega pomena za doseganje bolj usklajenega sistema cestnih pregledov tehnične brezhibnosti po vsej Uniji. Zato bi morale države članice tesneje sodelovati tudi med operativnimi dejavnostmi. V to sodelovanje bi bilo treba vključiti tudi redno organiziranje usklajenih cestnih pregledov. (16) Za zagotovitev učinkovite izmenjave informacij med državami članicami bi bilo treba v vsaki državi članici vzpostaviti enoten organ, ki bi deloval kot kontaktna točka za povezovanje z drugimi ustreznimi pristojnimi organi. Navedeni organ bi moral pripravljati tudi ustrezne statistične podatke. Države članice bi na svojem ozemlju morale uporabljati tudi skladno nacionalno strategijo izvrševanja in lahko imenujejo en organ za usklajevanje njenega izvajanja. Pristojni organi bi v vsaki državi članici morali opredeliti postopke, ki bi določali časovne omejitve in vsebino informacij, ki jih je treba predložiti. (17) Da bi bilo možno spremljati ureditev cestnih pregledov, ki se izvaja v Uniji, bi države članice morale vsaki dve leti Komisiji sporočiti rezultate opravljenih cestnih pregledov. Komisija bi morala zbrane podatke poslati Evropskemu parlamentu. (18) Države članice bi morale določiti pravila za kazni, ki se uporabijo za kršitve določb te uredbe, in zagotoviti njihovo izvajanje. Navedene kazni bi morale biti učinkovite, sorazmerne, odvračilne in nediskriminatorne. (19) Za dopolnitev te uredbe z dodatnimi tehničnimi podrobnostmi bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, da bi se, kadar je to primerno, upoštevali razvoj zakonodaje ES o homologaciji v zvezi s kategorijami vozil ter potrebe po dopolnitvi prilog zaradi tehničnega napredka. Zlasti je pomembno, da Komisija med svojim pripravljalnim delom opravi ustrezna posvetovanja, tudi na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu sočasno, pravočasno in na ustrezen način. (20) Da bi se zagotovili enotni pogoji za izvajanje te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Izvedbena pooblastila se morajo izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije[19]. (21) Ker cilja te uredbe, in sicer določitve minimalnih skupnih zahtev in usklajenih predpisov v zvezi z izvajanjem cestnih pregledov vozil, ki vozijo v Uniji, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in se ta cilj lahko bolje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za dosego navedenega cilja. (22) Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, kakor je navedeno v členu 6 Pogodbe o Evropski uniji. (23) Ta uredba širi področje uporabe Direktive 2000/30/ES in dopolnjuje njene tehnične zahteve. Zato bi bilo treba to direktivo razveljaviti. Poleg tega ta uredba vključuje predpise iz Priporočila Komisije 2010/379/EU z dne 5. julija 2010 glede ocene tveganja pomanjkljivosti, odkritih med cestnimi pregledi tehnične brezhibnosti (gospodarskih vozil) v skladu z Direktivo 2000/30/ES Evropskega parlamenta in Sveta[20] – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: POGLAVJE I PREDMET, OPREDELITEV POJMOV IN PODROČJE UPORABE Člen 1 Predmet So to uredbo se vzpostavlja ureditev cestnih pregledov gospodarskih vozil, ki vozijo na ozemlju držav članic. Člen 2 Področje uporabe 1. Ta uredba velja za gospodarska vozila s konstrukcijsko določeno hitrostjo nad 25 km/h, ki spadajo v naslednje kategorije, ki so opredeljene v Direktivi 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta: – motorna vozila za prevoz potnikov z več kot osmimi sedeži razen vozniškega sedeža – vozila kategorij M2 in M3, – motorna vozila z vsaj štirimi kolesi, ki se običajno uporabljajo za cestni prevoz blaga, z največjo dovoljeno maso do vključno 3 500 kg – vozila kategorije N1, – motorna vozila za prevoz blaga, z največjo dovoljeno maso večjo od 3 500 kg – vozila kategorij N2 in N3, – priklopna vozila in polpriklopniki z največjo dovoljeno maso do vključno 3 500 kg – vozila kategorij O1 in O2, – priklopna vozila in polpriklopniki z največjo dovoljeno maso večjo od 3 500 kg – vozila kategorij O3 in O4. 2. Ta uredba ne vpliva na pravice držav članic, da izvajajo cestne preglede na vozilih, ki jih ta uredba ne zajema. Člen 3 Opredelitev pojmov V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: 1) „vozilo“ pomeni vsako motorno vozilo ali njegovo priklopno vozilo ali polpriklopnik, ki ni tirno vozilo; (2) „motorno vozilo“ pomeni vsako vozilo na kolesih z lastnim motornim pogonom in največjo konstrukcijsko določeno hitrostjo, ki presega 25 km/h; (3) „priklopno vozilo“ pomeni vozilo na kolesih brez lastnega pogona, ki je načrtovano in izdelano za vleko z motornim vozilom; (4) „polpriklopnik“ pomeni vsako priklopno vozilo, ki je načrtovano za priključitev na motorno vozilo tako, da se del polpriklopnika opira na motorno vozilo, pri tem pa precejšen del njegove mase in mase njegovega tovora nosi motorno vozilo; (5) „tovor“ pomeni vse predmete v vozilu ali na njem, ki niso trajno pritrjeni na vozilo, vključno s predmeti v nosilcih tovora, kot so menjalni kesoni ali zabojniki na vozilih; (6) „gospodarsko vozilo“ pomeni motorno vozilo in njegovo priklopno vozilo, namenjeno za poklicni prevoz blaga ali potnikov; (7) „vozilo, registrirano v državi članici“, pomeni vozilo, ki je registrirano ali dano v uporabo v državi članici; (8) „imetnik potrdila o registraciji“ pomeni osebo, na ime katere je vozilo registrirano; (9) „cestni pregled“ pomeni nenapovedan pregled tehnične zmogljivosti gospodarskega vozila, ki vozi na cestah, odprtih za javni promet, na ozemlju države članice, ki ga izvajajo organi ali ki se izvaja pod njihovim neposrednim nadzorom; (10) „tehnični pregled“ pomeni preverjanje, da so vsi deli in sestavni deli vozila skladni z varnostnimi in okoljskimi značilnostmi, veljavnimi v času odobritve, prve registracije ali dajanja v uporabo ali v času naknadnega opremljanja; (11) „pristojni organ“ pomeni organ ali javno organizacijo, pristojno za upravljanje nacionalnega sistema cestnih pregledov; (12) „inšpektor“ pomeni osebo, ki jo država članica pooblasti za izvajanje cestnih pregledov; (13) „pomanjkljivosti“ pomenijo tehnične napake in druge neskladnosti, ugotovljene med cestnim pregledom; (14) „usklajen cestni pregled“ pomeni cestni pregled, ki ga hkrati organizirata dve ali več držav članic. POGLAVJE II SISTEM CESTNIH PREGLEDOV IN SPLOŠNE OBVEZNOSTI Člen 4 Sistem cestnih pregledov Sistem cestnih pregledov vključuje začetne cestne preglede iz člena 9 ter podrobnejše cestne preglede iz člena 10(1). Člen 5 Odstotek vozil, ki jih je treba pregledati Vsaka država članica vsako koledarsko leto opravi skupno število začetnih cestnih pregledov, ki ustreza vsaj 5 % skupnega števila vozil iz člena 3(1), ki so registrirana na njenem ozemlju. Člen 6 Sistem ocenjevanja tveganja pri cestnih pregledih 1. Na nacionalni ravni se uvede sistem ocenjevanja tveganja pri cestnih pregledih, ki temelji na številu in resnosti pomanjkljivosti, ugotovljenih na vozilih posameznih podjetij. Sistem ocenjevanja tveganja upravlja pristojni organ države članice. 2. Vsakemu podjetju se pripiše profil tveganja, ki se opredeli v okviru sistema ocenjevanja tveganja pri cestnih pregledih z merili iz Priloge I. Podjetja se razvrstijo v skladu z naslednjim profilom tveganja: – visoko tveganje, – srednje tveganje, – nizko tveganje. 3. Države članice lahko za vzpostavitev sistema ocenjevanja tveganja pri cestnih pregledih uporabljajo sistem ocenjevanja tveganja, ki je vzpostavljen v skladu s členom 9 Direktive 2006/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta. Člen 7 Odgovornosti 1. Vozniki vozila, ki je registrirano v državi članici, na vozilu hranijo potrdilo o tehničnem pregledu, ki se nanaša na zadnji tehnični pregled, ter poročilo o zadnjem cestnem pregledu, kadar sta na voljo. 2. Voznik vozila, na katerem je treba opraviti cestni pregled, sodeluje z inšpektorji ter zagotovi dostop do vozila in njegovih delov za namene pregleda. 3. Posamezna podjetja zagotovijo, da so njihova vozila ves čas v dobrem, tehnično brezhibnem stanju. Člen 8 Inšpektorji 1. Inšpektorji se pri izbiri vozila za cestni pregled in med opravljanjem pregleda vzdržijo vsakršne diskriminacije na podlagi narodnosti voznika ali države registracije ali začetka uporabe vozila. 2. Inšpektor, ki je opravil tehnični pregled vozila, ni vključen v nadaljnji cestni pregled istega vozila. 3. Inšpektor je nepristranski in se izogiba vsakršnemu navzkrižju interesov, zlasti glede ekonomskih, osebnih ali družinskih povezav z voznikom, prevoznikom ali imetnikom potrdila o registraciji pregledanega vozila. 4. Inšpektorji ne prejmejo nikakršnih nagrad za število opravljenih cestnih pregledov ali njihove rezultate. POGLAVJE III POSTOPKI PREGLEDOV Člen 9 Izbira vozil za začetni cestni pregled Pri ugotavljanju, na katerih vozilih je treba opraviti cestni pregled, inšpektorji v prednostno skupino uvrstijo vozila podjetij z visokim profilom tveganja iz člena 6(2). Druga vozila se izberejo za preglede, kadar obstaja sum, da predstavljajo tveganje za varnost v cestnem prometu. Člen 10 Vsebina in metode cestnih pregledov 1. Na vozilih, ki se izberejo za cestne preglede v skladu s členom 9, se opravi začetni cestni pregled. Inšpektor pri vsakem začetnem cestnem pregledu vozila: (a) preveri potrdilo o tehničnem pregledu in, kadar je na voljo, poročilo o cestnem pregledu, ki se hranita v vozilu v skladu s členom 7(1); (b) opravi vizualno oceno stanja vozila in njegovega tovora. Če so v poročilu o prejšnjem cestnem pregledu navedene pomanjkljivosti, inšpektor preveri, ali so bile te pomanjkljivosti odpravljene. 2. Na podlagi rezultata začetnega pregleda se inšpektor lahko odloči, ali je treba na vozilu ali njegovem priklopnem vozilu opraviti podrobnejši cestni pregled. Podrobnejši cestni pregled vključuje vsaj naslednja področja: – zavorno opremo, – krmiljenje, – osi, kolesa, pnevmatike, obesitev koles, – emisije. Pregled vsakega od teh področij zajema eno, več ali vse postavke, ki so navedene v Prilogi II in ustrezajo tem področjem. Inšpektor lahko poleg tega preveri tudi druga področja pregleda, ki so navedena v točki 1 Priloge II in zajemajo eno, več ali vse postavke iz te priloge. Kadar je iz potrdila o tehničnem pregledu ali poročila o cestnem pregledu razvidno, da je bil pregled ene izmed postav Priloge II opravljen v predhodnem mesecu, inšpektor to postavko pregleda samo, če to upravičuje očitna pomanjkljivost. 4. Inšpektor med izvajanjem cestnega pregleda uporablja metode pregledov iz Priloge II. 5. Podrobnejše cestne preglede izvajajo samo inšpektorji, ki izpolnjujejo minimalne zahteve glede usposobljenosti in usposabljanja iz člena 12 in Priloge VI k Uredbi (EU) št. XXX/XXX Evropskega parlamenta in Sveta z dne [datum] o tehničnih pregledih motornih vozil in njihovih priklopnih vozil. Člen 11 Prostori za preglede 1. Podrobnejši cestni pregledi se izvajajo z mobilnimi enotami za preglede ali v centru za izvajanje tehničnih pregledov, kot je določeno v Uredbi (EU) št. XXX/XXX Evropskega parlamenta in Sveta z dne [datum] o tehničnih pregledih vozil in njihovih priklopnih vozil. 2. Kadar je preglede treba opraviti v centru za izvajanje tehničnih pregledov, kraj začetnega cestnega pregleda ni oddaljen več kot 10 km od tega centra. 2. Mobilne enote za preglede so ustrezno opremljene za izvajanje cestnih pregledov in imajo vsaj opremo, potrebno za ocenjevanje stanja zavor, krmiljenja, obesitve koles in emisij vozila. . Člen 12 Ocena pomanjkljivosti 1. Inšpektor za vsako postavko, ki jo je treba pregledati, uporabi seznam možnih pomanjkljivosti in njihove resnosti, ki je določen v Prilogi III. 2. Inšpektor pri izvajanju cestnega pregleda vsaki pomanjkljivosti pripiše ugotovljeno raven resnosti in jo razvrsti v eno od naslednjih skupin: – manjše pomanjkljivosti brez pomembnega učinka na varnost vozila in druge manjše neskladnosti, – večje pomanjkljivosti, ki lahko okrnijo varnost vozila ali ogrozijo druge udeležence na cesti, ali druge večje neskladnosti, – nevarne pomanjkljivosti, ki pomenijo neposredno in takojšnje tveganje za varnost v cestnem prometu, tako da se vozilo v nobenih okoliščinah ne sme uporabljati na cesti. 3. Vozilo s pomanjkljivostmi, ki spadajo v več kot eno skupino pomanjkljivosti iz odstavka 2, se uvrsti v skupino, ki ustreza najresnejšim pomanjkljivostim. Vozilo z več pomanjkljivostmi iz iste skupine se uvrsti v naslednjo resnejšo skupino, če skupen učinek navedenih pomanjkljivosti pomeni večje tveganje za varnost v cestnem prometu. Člen13 Posebna pravila glede pregleda pritrjenosti tovora Inšpektor lahko zahteva, da se na vozilu opravi pregled pritrjenosti tovora v skladu s Prilogo IV. V primeru velikih ali nevarnih pomanjkljivosti, povezanih s pritrjenostjo tovora, se uporabljajo tudi naknadni postopki iz člena 14. Člen 14 Naknadni postopki v primeru velikih ali nevarnih pomanjkljivosti 1. Vse velike pomanjkljivosti, ki se ugotovijo med začetnim ali podrobnejšim pregledom, se odpravijo nemudoma in v bližini kraja pregleda. 2. Inšpektor lahko zahteva, da se na vozilu opravi tehnični pregled v času, ki ga določi sam, če je to vozilo registrirano v državi članici, v kateri je opravljen cestni pregled. Če je vozilo registrirano v drugi državi članici, lahko inšpektor zaprosi pristojni organ te države članice, da opravi nov tehnični pregled tega vozila v skladu s postopkom iz člena 18(3). 3. Kadar inšpektor pri vozilu ugotovi nevarne pomanjkljivosti, tega vozila ne odobri za uporabo, dokler se takšne pomanjkljivosti ne odpravijo na kraju pregleda. Inšpektor lahko odobri takšno vozilo za uporabo samo do najbližje delavnice, v kateri je mogoče navedene pomanjkljivosti odpraviti, a pod pogojem, da so bile nevarne pomanjkljivosti popravljene v tolikšni meri, da je vozilo mogoče pripeljati do te delavnice in da pri tem ni nikakršnega neposrednega tveganja za varnost oseb v vozilu ali drugih udeležencev v cestnem prometu. Inšpektor lahko vozilo z nevarnimi pomanjkljivostmi odobri za uporabo neposredno do najbližje lokacije, kjer je to vozilo mogoče popraviti ali zaseči. Člen 15 Pristojbine za preglede Kadar so med podrobnejšim pregledom ugotovljene velike ali nevarne pomanjkljivosti, države članice lahko zahtevajo plačilo pristojbine. Znesek pristojbine je razumen in ne presega zneska pristojbine, ki jo je treba plačati za tehnični pregled istega tipa vozila. Člen 16 Poročilo o pregledu in podatkovna baza o cestnih pregledih 1. Inšpektor po zaključku podrobnejšega pregleda sestavi poročilo v skladu s Prilogo V. Voznik vozila prejme izvod poročila o pregledu ali izpis poročila, če se slednje pripravi v elektronski obliki. 2. Inšpektor sporoči pristojnemu organu rezultate podrobnejših cestnih pregledov v razumnem času po teh pregledih. Pristojni organ hrani te podatke 36 mesecev od datuma njihovega prejema. 3. Rezultati cestnega pregleda se sporočijo organu za registracijo vozila. POGLAVJE IV SODELOVANJE IN IZMENJAVA INFORMACIJ Člen 17 Določitev kontaktnih točk 1 Države članice določijo kontaktno točko, ki: – skrbi za usklajevanje s kontaktnimi točkami, ki jih določijo druge države članice, v zvezi z ukrepi, sprejetimi v skladu s členom 18, – Komisiji pošljejo podatke iz člena 20, – so pristojne za izmenjavo informacij in pomoč pristojnim organom drugih držav članic. 2. Države članice imena in kontaktne podatke svojih kontaktnih točk pošljejo Komisiji najpozneje [eno leto po začetku veljavnosti te uredbe] in jo nemudoma obvestijo o vseh spremembah teh podatkov. Komisija sestavi seznam vseh nacionalnih kontaktnih točk in ga pošlje državam članicam. Člen 18 Sodelovanje med državami članicami 1. Kadar se na vozilu, ki ni registrirano v državi članici, v kateri se izvaja pregled, ugotovijo velike ali nevarne pomanjkljivosti, zlasti tiste, zaradi katerih se prepove uporaba vozila, kontaktna točka o rezultatih tega pregleda obvesti pristojni organ države članice, v kateri je bilo vozilo registrirano. Te informacije vsebujejo elemente iz poročila o cestnem pregledu, ki so določeni v Prilogi VI. Komisija sprejme podrobne predpise o postopkih obveščanja pristojnih organov držav članic, v katerih so bila vozila registrirana, o vozilih z velikimi ali nevarnimi pomanjkljivostmi v skladu s postopkom pregleda iz člena 23(2). 2. Kadar se na vozilu ugotovijo velike ali nevarne pomanjkljivosti, kontaktna točka države članice, v kateri je bil opravljen pregled vozila, lahko zaprosi pristojni organ države članice, v kateri je bilo vozilo registrirano, da sprejme ustrezne nadaljnje ukrepe, kot je naknadni tehnični pregled vozila, kot je določeno v členu 14. Pristojni organ države članice, v kateri je bilo vozilo registrirano, obvesti državo članico, v kateri je bil opravljen pregled, o sprejetem ukrepu. Člen 19 Usklajeni cestni pregledi Države članice vsaj šest krat letno izvajajo usklajene dejavnosti cestnih pregledov. Države članice lahko te dejavnosti združujejo z dejavnostmi, določenimi v členu 5 Direktive 2006/22/ES. Člen 20 Pošiljanje informacij Komisiji 1. Države članice do 31. marca vsakega drugega leta po elektronski poti pošljejo Komisiji zbrane podatke o pregledanih vozilih za predhodni koledarski leti. V teh podatkih je navedeno: (a) število pregledanih vozil; (b) kategorija pregledanih vozil v skladu s točko 6 Priloge V; (c) država članica, v kateri je bilo vozilo registrirano; (d) pregledane postavke in ugotovljene pomanjkljivosti v skladu s točko 8 Priloge V. Prvo poročilo zajema obdobje dveh let z začetkom 1. januarja [leto]. 2. Komisija sprejme podrobne predpise o pošiljanju informacij iz odstavka 1 v skladu s postopkom pregleda iz člena 22(2). Do sprejetja takšnih predpisov se uporablja standardna oblika poročanja, ki je določena v Prilogi VI. Komisija zbrane podatke pošlje Evropskemu parlamentu. POGLAVJE V Določbe o prenesenih in izvedbenih pooblastilih Člen 21 Delegirani akti Komisija je v skladu s členom 22 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov za: – dopolnitev člena 2(1), kakor je ustrezno, da bi se upoštevale spremembe pri kategorijah vozil, ki izhajajo iz sprememb zakonodaje iz navedenega člena, – dopolnitev prilog v luči tehničnega napredka ali da bi se upoštevale spremembe mednarodne zakonodaje ali zakonodaje Unije. Člen 22 Izvajanje pooblastila 1. Pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov se Komisiji podeli pod pogoji iz tega člena. 2. Pooblastilo iz člena 21 se podeli za nedoločen čas od [datum začetka veljavnosti te uredbe]. 3. Prenos pooblastila iz člena 21 lahko Evropski parlament ali Svet kadar koli prekliče. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz tega sklepa. Sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na dan, ki je v njem naveden. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. 4. Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o tem hkrati obvesti Evropski parlament in Svet. 5. Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 21, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o navedenem aktu, ali če sta pred iztekom navedenega roka Evropski parlament in Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala. Navedeni rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. Člen 23 Postopek v odboru 1. Komisiji pomaga odbor. Navedeni odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011. 2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011. Kadar je treba mnenje odbora pridobiti s pisnim postopkom, se pisni postopek zaključi brez izida, če v roku za predložitev mnenja tako odloči predsednik odbora ali če to zahteva navadna večina članov odbora. POGLAVJE VI KONČNE DOLOČBE Člen 24 Kazni 1. Države članice določijo pravila glede kazni, ki se uporabljajo pri kršitvi določb te uredbe, in sprejmejo vse potrebne ukrepe, da bi zagotovile izvrševanje teh kazni. Navedene kazni so učinkovite, sorazmerne, odvračilne in nediskriminatorne. 2. Predpisi, določeni v skladu z odstavkom 1, vključujejo kazni za primer, kadar voznik ali prevoznik ne sodelujeta s inšpektorjem, ali kadar se ne odpravijo pomanjkljivosti, ki so bile ugotovljene med pregledom. 3. Države članice obvestijo Komisijo o teh pravilih najpozneje do [eno leto od datuma začetka uporabe te uredbe] in tudi nemudoma obvestijo Komisijo o vseh poznejših spremembah, ki vplivajo na ta pravila. Člen 25 Razveljavitev Direktiva 2000/30/ES se razveljavi z učinkom od [datum začetka uporabe te uredbe]. Člen 26 Začetek veljavnosti in uporaba Uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od [12 mesecev po začetku njene veljavnosti]. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, Za Evropski parlament Za Svet Predsednik Predsednik [1] COM(2010) 389 final. [2] Direktiva 2009/40/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o tehničnih pregledih motornih vozil in njihovih priklopnikov (UL L 141, 6.6.2009, str. 12) [3] Direktiva 2000/30/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. junija 2000 o cestnem pregledu tehnične brezhibnosti gospodarskih vozil, ki vozijo v Skupnosti, kakor je bila spremenjena (UL L 203, 10.8.2000, str. 1). [4] Direktiva Sveta 1999/37/ES z dne 29. aprila 1999 o dokumentih za registracijo vozil (UL L 138, 1.6.1999, str. 57). [5] COM(2011) 144 final. [6] Direktiva 2008/50/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2008 o kakovosti zunanjega zraka in čistejšem zraku za Evropo (UL L 152, 11.6.2008, str. 1) [7] COM(2010) 754 final. [8] COM(2010) 754. [9] UL L 102 z dne 11.4.2006, str. 35. [10] UL C, str . [11] UL C, , str. [12] COM(2011) 144 final. [13] COM(2010) 389 final. [14] UL L 203, 10.8.2000, str. 1. [15] UL L 102, 11.4.2006, str. 35. [16] UL L 263, 9.10.2007, str. 1. [17] COM(2010) 754 final. [18] UL L [XXX]. [19] UL L 55, 28.2.2011, str. 13. [20] UL L 173, 8.7.2010, str. 97. PRILOGA k Predlogu UREDBE EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o cestnem pregledu tehnične brezhibnosti gospodarskih vozil, ki vozijo v Uniji, in razveljavitvi Direktive 2000/30/ES PRILOGA I ELEMENTI SISTEMA OCENJEVANJA TVEGANJA Sistem ocenjevanja tveganja nudi podlago za usmerjen izbor vozil podjetij, ki do sedaj niso zadovoljivo izpolnjevala zahtev glede vzdrževanja in tehnične brezhibnosti vozil. Pri tem upošteva rezultate rednih tehničnih pregledov in cestnih pregledov. Sistem ocenjevanja tveganja upošteva naslednje parametre za določanje ocene tveganja za podjetje: – število pomanjkljivosti – resnost pomanjkljivosti – število pregledov – dejavnik časa 1. Pomanjkljivosti se ocenijo v skladu z njihovo resnostjo ob upoštevanju naslednjih faktorjev resnosti: – nevarna pomanjkljivost = 40 – velika pomanjkljivost = 10 – manjša pomanjkljivost = 1 2. Razvoj stanja podjetja (vozila) se upošteva tako, da se „starejši“ rezultati pregledov (pomanjkljivosti) ponderirajo manj kot „novejši“, z naslednjimi faktorji: – leto 1 = zadnjih 12 mesecev = faktor 3 – leto 2 = meseci 13–24 = faktor 2 – leto 3 = meseci 24-36 = faktor 1 To velja samo za izračun ocene celotnega tveganja. 3. Ocena tveganja se izračuna z naslednjimi formulami: (b) formula za oceno celotnega tveganja kjer je RR = rezultat ocene celotnega tveganja I = skupaj za okvare v letih 1, 2, 3 DY1 = (#DDx 40) + (#MaD x 10) + (#MiD x 1) v letu 1 #... = Število… DD = nevarne pomanjkljivosti MaD = velike pomanjkljivosti MiD = manjše pomanjkljivosti C = Preverjanja (pregledi) v letu 1, 2, 3 (c) Formula za oceno letnega tveganja kjer je AR = rezultat letnega tveganja #... = Število… DD = nevarne pomanjkljivosti MaD = velike pomanjkljivosti MiD = manjše pomanjkljivosti C = preverjanja (pregledi) Letno tveganje se uporabi za oceno razvoja podjetja v teku let. Razvrstitev podjetij (vozil) na podlagi ocene celovitega tveganja se opravi tako, da je mogoče doseči naslednjo porazdelitev med navedenimi podjetji (vozili): – < 30 % majhno tveganje – 30 % - 80 % srednje tveganje – > 80 % visoko tveganje PRILOGA II OBSEG PREGLEDA KAZALO 1. PODROČJA PREGLEDA (1) Identifikacija vozila (2) Zavorna oprema (3) Krmiljenje (4) Vidljivost (5) Svetlobna oprema in deli električnega sistema (6) Osi, kolesa, pnevmatike, obesitev (7) Podvozje in povezava podvozja (8) Druga oprema (9) Emisije 2. ZAHTEVE ZA PREGLEDE Postavke, ki se lahko preverijo samo z uporabo opreme, so označene z (E). Postavke, ki se lahko do določene mere preverijo brez uporabe opreme, so označene z +(E). Kadar je določen vizualni postopek pregleda, to pomeni, da si kontrolor postavke ne le ogleda, temveč, kadar je to primerno, z njimi tudi rokuje, oceni hrup ali uporabi vsa druga ustrezna sredstva pregleda brez uporabe opreme. Cestni pregledi tehnične zmogljivosti zajemajo postavke in metode, ki so navedene v preglednici 1. Preglednica 1 Postavka || Metoda || Pomanjkljivosti || || 0. IDENTIFIKACIJA VOZILA || 0.1. Registrske tablice (če je določeno v zahtevah(1) || Vizualni pregled. || (a) Registrska(-e) tablica(-e) manjka(-jo) ali je (so) tako nezanesljivo pritrjena(-e), da lahko odpade(-jo). (b) Napis manjka ali je nečitljiv. (c) Ni skladna z dokumenti vozila ali zapisi. || 0.2. Identifikacija vozila – številka podvozja/serijska številka || Vizualni pregled. || (a) Manjka ali je ni mogoče najti. (b) Nepopolna, nečitljiva. (c) Ni skladna z dokumenti vozila ali zapisi. || 1. ZAVORNA OPREMA || 1.1. Mehansko stanje in delovanje || 1.1.1. Tečaj pedala delovne zavore || Vizualni pregled sestavnih delov med delovanjem zavornega sistema. Opomba: vozila z zavornimi sistemi s pomožno silo je treba pregledati, ko je motor izključen. || (a) Tečaj pretesen. (b) Čezmerna obraba ali zračnost. || 1.1.2. Stanje pedala in prosti hod naprave za upravljanje zavor || Vizualni pregled sestavnih delov med delovanjem zavornega sistema. Opomba: vozila z zavornimi sistemi s pomožno silo je treba pregledati, ko je motor izključen. || (a) Pretiran ali nezadosten rezervni hod. (b) Zavora se ne sprosti pravilno. (c) Na zavornem pedalu ni protizdrsne plasti ali pa je zrahljana ali gladko obrabljena. || 1.1.3. Podtlačna črpalka ali kompresor in rezervoarji || Vizualni pregled sestavnih delov pri normalnem delovnem tlaku. Preveriti je treba čas, potreben za ustvarjanje varne delovne vrednosti zračnega tlaka/podtlaka, ter delovanje opozorilne naprave, večkrožnega varnostnega ventila in razbremenilnega ventila. || (a) Nezadosten zračni tlak/podtlak za pomoč pri vsaj dvakratni uporabi zavore po vključitvi opozorilne naprave (ali pa merilec kaže nezanesljiv odčitek). (b) Čas, potreben za ustvarjanje varne delovne vrednosti zračnega tlaka/podtlaka, ni v skladu z zahtevami(1). (c) Večpolni zaščitni ventil ali ventil za sproščanje tlaka ne deluje. (d) Uhajanje zraka povzroča znaten upad tlaka ali slišno uhajanje zraka. (e) Zunanja poškodba lahko vpliva na delovanje zavornega sistema. || 1.1.4. Opozorilnik ali merilec, ki kaže prenizek tlak || Preverjanje delovanja. || Slabo delovanje ali okvara merilnika ali opozorilnika. || 1.1.5. Ročno upravljani krmilni ventil zavore || Vizualni pregled sestavnih delov med delovanjem zavornega sistema. || (a) Razpokan, poškodovan ali čezmerno obrabljen krmilni ventil. (b) Krmiljenje ventila nezanesljivo ali nezanesljiv ventil. (c) Povezave zrahljane ali uhajanje v sistemu. (d) Nezadovoljivo delovanje. || 1.1.6. Sprožilo parkirne zavore, upravljalni vzvod, zaskočka parkirne zavore || Vizualni pregled sestavnih delov med delovanjem zavornega sistema. || (a) Zaskočka ne drži pravilno. (b) Pretirana obraba tečaja vzvoda ali zaskočnega mehanizma. (c) Čezmeren hod vzvoda, ki kaže nepravilno nastavitev. (d) Sprožilo manjka, je poškodovano ali ne deluje. (e) Nepravilno delovanje, opozorilnik kaže slabo delovanje. || 1.1.7. Zavorni ventili (nožni ventili, razbremenitve, regulatorji) || Vizualni pregled sestavnih delov med delovanjem zavornega sistema. || (a) Poškodovan ventil ali čezmerno uhajanje zraka. (b) Čezmerno puščanje olja iz kompresorja. (c) Ventil nezanesljiv ali neustrezno nameščen. (d) Puščanje ali uhajanje tekočine hidravličnih zavor. || 1.1.8. Spojke za zavore priklopnega vozila (električne in pnevmatske) || Prekinitev in ponovna povezava vseh spojk zavornega sistema med vlečnim vozilom in priklopnikom. || (a) Pomanjkljiv pokrov ali samotesnilni ventil. (b) Pokrov ali ventil nezanesljiv ali neustrezno nameščen. (c) Čezmerno uhajanje. (d) Nepravilno priključen ali ni priključen, ko se zahteva. (e) Nepravilno delovanje. || 1.1.9. Tlačna posoda hranilnika energije || Vizualni pregled. || (a) Posoda poškodovana, razjedena ali pušča. (b) Naprava za praznjenje kondenzata ne deluje. (c) Posoda nezanesljivo pritrjena ali neustrezno nameščena. || 1.1.10. Servozavorne enote, glavni zavorni valj (hidravlični sistemi) || Vizualni pregled sestavnih delov med delovanjem zavornega sistema. || (a) Servo enota je okvarjena ali neučinkovita. (b) Glavni zavorni valj okvarjen ali pušča. (c) Glavni zavorni valj nezanesljiv. (d) Nezadostna zavorna tekočina. (e) Manjka pokrov rezervoarja glavnega zavornega valja. (f) Opozorilna svetilka zavorne tekočine sveti ali je pokvarjena. (g) Nepravilno delovanje opozorilne naprave za raven zavorne tekočine. || 1.1.11. Toge zavorne cevi || Vizualni pregled sestavnih delov med delovanjem zavornega sistema. || (a) Velika nevarnost okvare ali loma. (b) Uhajanje iz cevi ali povezav. (c) Poškodovane ali čezmerno razjedene cevi. (d) Cevi napačno nameščene. || 1.1.12. Gibljive zavorne cevi || Vizualni pregled sestavnih delov med delovanjem zavornega sistema. || (a) Velika nevarnost okvare ali loma. (b) Zavorne cevi poškodovane, se drgnejo, so zvite ali prekratke. (c) Uhajanje iz cevi ali povezav. (d) Izbokline na ceveh pod tlakom. (e) Porozne cevi. || 1.1.13. Zavorne obloge in ploščice || Vizualni pregled. || (a) Obloge čezmerno obrabljene. (b) Obloge ali ploščice onesnažene (olje, mast itd.). (c) Obloge ali ploščice manjkajo. || 1.1.14. Zavorni bobni, zavorni koluti || Vizualni pregled. || (a) Čezmerna obraba bobna ali koluta, razjedeni ali zbrazdani, razpokani, nezanesljivo pritrjeni ali zlomljeni. (b) Boben ali kolut onesnažen (olje, mast itd.) (c) Boben ali kolut manjka. (d) Nosilna plošča nezanesljivo pritrjena. || 1.1.15. Zavorni potegi, drogovi, vzvodi, spoji || Vizualni pregled sestavnih delov med delovanjem zavornega sistema. || (a) Poteg poškodovan ali zavozlan. (b) Sestavni del čezmerno obrabljen ali razjeden. (c) Poteg, drog ali spoj nezanesljiv. (d) Pomanjkljivo vodilo potega. (e) Omejevanje prostega hoda zavornega sistema. (f) Neobičajno premikanje ročic/spojev, ki kaže slabo nastavitev ali čezmerno obrabo. || 1.1.16. Zavorna sprožila (vključno z vzmetnimi zavorami ali hidravličnimi valji) || Vizualni pregled sestavnih delov med delovanjem zavornega sistema. || (a) Sprožilo razpokano ali poškodovano. (b) Uhajanje iz sprožila. (c) Sprožilo nezanesljivo pritrjeno ali neustrezno nameščeno. (d) Sprožilo čezmerno razjedeno. (e) Nezadosten ali čezmeren hod delovnega bata ali mehanizma membrane. (f) Pokrov za zaščito pred prahom manjka ali pa je čezmerno poškodovan. || 1.1.17. Ventil za zaznavanje obremenitve || Vizualni pregled sestavnih delov med delovanjem zavornega sistema. || (a) Pomanjkljiva povezava. (b) Nepravilno naravnana povezava. (c) Ventil zataknjen ali ne deluje. (d) Ventil manjka. (e) Tablica s podatki manjka. (f) Podatki so nečitljivi ali niso skladni z zahtevami(1) || 1.1.18. Regulatorji zračnosti in opozorilniki || Vizualni pregled. || (a) Naprava za nastavitev poškodovana, zataknjena ali se nepravilno giblje, čezmerna obraba ali napačna nastavitev. (b) Naprava za nastavitev pomanjkljiva. (c) Nepravilno nameščen ali zamenjan. || 1.1.19. Trajnostni zavorni sistem (kadar je nameščen ali zahtevan) || Vizualni pregled. || (a) Nezanesljivi konektorji ali okovje. (b) Sistem je vidno pomanjkljiv ali manjka. || 1.1.20. Samodejno delovanje zavor priklopnega vozila || Izklopite spojko zavornega sistema med vlečnim vozilom in priklopnikom. || Zavora priklopnika se ne sproži samodejno, kadar je spojka prekinjena. || 1.1.21. Celoten zavorni sistem || Vizualni pregled. || (a) Druge sistemske naprave (npr. črpalka za sredstvo proti zmrzovanju, sušilnik zraka itd.) so zunaj poškodovane ali čezmerno razjedene tako, da negativno vplivajo na zavorni sistem. (b) Čezmerno puščanje zraka ali sredstva proti zamrznitvi. (c) Kateri koli sestavni del nezanesljiv ali neustrezno nameščen. (d) Neustrezno popravilo ali sprememba katerega koli sestavnega dela. || 1.1.22. Preskusne povezave (kadar so nameščene ali zahtevane) || Vizualni pregled. || (a) Manjkajo. (b) Poškodovani, neuporabni ali puščajo. || 1.2. Zmogljivost in učinkovitost delovne zavore || 1.2.1. Zmogljivost (E) || Preskus na statičnem stroju za preskušanje zavor, postopoma povečana uporaba zavor do najvišje moči. || (a) Neustrezen zavorni učinek na enem ali več kolesih. (b) Zavorni učinek katerega koli kolesa je manjši kot 70% najvišjega doseženega učinka drugega kolesa na isti osi. (c) Ni postopne spremembe zavornega učinka (prijemanje). (d) Neobičajna časovna zakasnitev v zaviranju pri katerem koli kolesu. (e) Čezmerno nihanje zavorne sile med vsakim celotnim vrtljajem kolesa. || 1.2.2. Učinkovitost (E) || Preskus na statičnem stroju za preskušanje zavor pri teži, ki jo vozilo ob prihodu ima. || (a) Ne dosega naslednjih minimalnih vrednosti:- (b) kategorija M1, M2 in M3 – 50 % [1]/ (c) kategorija N1 – 45 % (d) kategorija N2 in N3 – 43 % [2]/ (e) kategorija O2, O3 in O4 – 40 % [3]/ || 1.3. Zmogljivost pomožne zavore (v sili) in učinkovitost (če deluje prek ločenega sistema) || 1.3.1. Zmogljivost (E) || Če je pomožni zavorni sistem ločen od delovnega zavornega sistema, uporabite postopek, opredeljen v 1.2.1. || (a) Neustrezen zavorni učinek na enem ali več kolesih. (b) Zavorni učinek katerega koli kolesa je manjši kot 70% najvišjega doseženega učinka drugega kolesa na isti osi. (c) Ni postopne spremembe zavornega učinka (prijemanje). || 1.3.2. Učinkovitost (E) || Če je pomožni zavorni sistem ločen od delovnega zavornega sistema, uporabite postopek, opredeljen v 1.2.2. || Zavorni učinek manjši od 50 %[4]/ zmogljivosti delovne zavore, opredeljene v oddelku 1.2.2 glede na najvišjo dovoljeno maso ali pri polpriklopnikih vsoto dovoljenih osnih obremenitev. || 1.4. Zmogljivost in učinkovitost ročne zavore || 1.4.1. Zmogljivost (E) || Uporaba zavore na statičnem stroju za preskušanje zavor. || Zavora ne deluje na enem ali več kolesih. || 1.4.2. Učinkovitost (E) || Preskus na statičnem stroju za preskušanje zavor pri teži, ki jo vozilo ob prihodu ima. || Za vse kategorije vozil je zavorni koeficient manjši od 16 % glede na največjo dovoljeno maso ali za motorna vozila 12 % glede na največjo dovoljeno kombinirano maso vozila, kar je višje. || 1.5. Zmogljivost trajnostnega zavornega sistema || Vizualni pregled in, kadar je to mogoče, preskus, ali sistem deluje. || (a) Ni postopne spremembe učinkovitosti (ne velja za sisteme motorne zavore). (b) Sistem ne deluje. || 1.6. Protiblokirni zavorni sistem || Vizualni pregled opozorilne naprave. || (a) Slabo delovanje opozorilne naprave. (b) Opozorilna naprava kaže slabo delovanje sistema. || 2. KRMILJENJE || 2.1. Mehansko stanje || 2.1.1. Stanje krmilnega mehanizma || Vizualni pregled delovanja krmilne naprave med obračanjem volana || (a) k || 2.1.2. Pritrditev ohišja krmilnega mehanizma || Vizualni pregled pritrditve ohišja krmilne naprave na podvozje med vrtenjem volana v smeri urinega kazalca in obratno. || (a) Ohišje krmilnega mehanizma ni pravilno pritrjeno. (b) Raztegnjene pritrdilne luknje v podvozju. (c) Pritrdilni sorniki manjkajo ali so zlomljeni. (d) Ohišje krmilnega mehanizma je zlomljeno. || 2.1.3. Stanje krmilnega vzvodja || Vizualni pregled krmilnih sestavnih delov zaradi obrabe, loma in varnosti med obračanjem volana v smeri urinega kazalca in obratno, || (a) Medsebojno premikanje med sestavnimi deli, ki bi morali biti pritrjeni. (b) Čezmerna obraba zgibov. (c) Zlomi ali deformacije katerega koli sestavnega dela. (d) Ni blokirnih naprav. (e) Neporavnanost sestavnih delov (na primer jarmovega droga ali vmesnega droga). (f) Neustrezno popravilo ali sprememba. (g) Pokrov za zaščito pred prahom manjka, je poškodovan ali huje okvarjen. || 2.1.4. Delovanje krmilnega vzvodja || Vizualni pregled premikanja povezav med vrtenjem volana s cestnimi kolesi na tleh in prižganim motorjem (servokrmiljenje) || (a) Gibanje krmilnega vzvodja udarja ob pritrjen sestavni del podvozja. (b) Omejevalniki ne delujejo ali manjkajo. || 2.1.5.Servokrmiljenje || Preverite puščanje in raven tekočine hidravličnih zavor (če je vidno) v krmilnem sistemu. Ko so kolesa na tleh in motor deluje, preverite, ali sistem servokrmiljenja deluje. || (a) Puščanje tekočine. (b) Nezadostna količina tekočine. (c) Mehanizem ne deluje. (d) Mehanizem je zlomljen ali nezanesljiv. (e) Neporavnanost sestavnih delov ali drgnjenje. (f) Neustrezno popravilo ali sprememba. (g) Kabli/cevi so poškodovani, čezmerno razjedeni. || 2.2. Volan in drog || 2.2.1. Stanje volana || Ko so kolesa na tleh, zavrtite volan z ene na drugo stran pod pravim kotom na drog in narahlo pritisnite navzdol in navzgor. Vizualni pregled zračnosti. || (a) Medsebojno premikanje med volanom in drogom, ki kaže zrahljanost. (b) Ni blokirne naprave na pestu volana. (c) Pesto volana, obod ali napere so zlomljeni ali zrahljani. || 2.2.2. Krmilni drog || Porinite in povlecite volan v smeri droga ter porinite volan v različne smeri pod pravim kotom na drog. Vizualni pregled zračnosti in stanja gibljivih spojk ali kardanskih zgibov. || (a) Čezmeren hod središča volana navzgor ali navzdol. (b) Čezmeren hod vrha droga radialno od osi stebra. (c) Okvarjena gibljiva spojka. (d) Pomanjkljiva pritrditev. || 2.3. Zračnost krmiljenja || Ko je motor prižgan pri vozilih s servokrmiljenjem, kolesa pa so naravnana naprej, narahlo obrnite volan v smeri urinega kazalca in obratno, kolikor je mogoče, ne da bi premaknili koles. Vizualni pregled prostega hoda. || Čezmeren prosti hod krmiljenja (na primer hod točke na obodu presega eno petino premera volana) ali ni v skladu z zahtevami. 1/ || 2.4. Nastavitev koles || Vizualni pregled. || Očitna neporavnanost || 2.5. Vrtljivi podstavki krmiljene osi priklopnika || Vizualni pregled ali uporaba ustreznega detektorja zračnosti koles, če je na voljo. || (a) Sestavni del je poškodovan ali razpokan. (b) Čezmerna zračnost. (c) Pomanjkljiva pritrditev. || 3. VIDLJIVOST || 3.1. Vidno polje || Vizualni pregled z vozniškega sedeža. || Ovira v vidnem polju voznika, ki bistveno vpliva na njegov pogled naprej ali bočni pogled. || 3.2. Stanje stekla || Vizualni pregled. || (a) Počeno ali razbarvano steklo ali prosojna plošča (če je dovoljena). (b) Steklo ali prosojna plošča (vključno z odsevno ali obarvano folijo) ni skladna s specifikacijami v zahtevah. 1/ (c) Steklo ali prosojna plošča je v nesprejemljivem stanju. || 3.3. Vzvratna ogledala ali naprave || Vizualni pregled. || (a) Ogledalo ali naprava manjka ali ni nameščena v skladu z zahtevami. 1/ (b) Ogledalo ali naprava ne deluje, je poškodovana, zrahljana ali nezanesljivo pritrjena. || 3.4. Brisalniki vetrobranskega stekla || Vizualni pregled in pregled delovanja. || (a) Brisalci ne delujejo ali manjkajo. (b) Metlica brisalca manjka ali je očitno pokvarjena. || 3.5. Naprave za pranje vetrobranskega stekla || Vizualni pregled in pregled delovanja. || Naprave za pranje ne delujejo ustrezno. || 3.6 Sistem za sušenje stekla (X) 7/ || Vizualni pregled in pregled delovanja. || Sistem ne deluje ali je očitno pokvarjen. || 4. SVETLOBNA IN ELEKTRIČNA OPREMA || 4.1. Žarometi || 4.1.1. Stanje in delovanje || Vizualni pregled in pregled delovanja || (a) Pomanjkljiva ali manjkajoča luč / svetlobni vir. (b) Pomanjkljiv ali manjkajoč sistem projekcije (odsevnik ali leča). (c) Svetilka ni zanesljivo pritrjena. || 4.1.2. Poravnava || Vizualni pregled in pregled delovanja. || (a) Žaromet močno neporavnan (b) Svetlobni vir nepravilno nameščen || 4.1.3. Stikala || Vizualni pregled in pregled delovanja. || (a) Število žarometov, ki svetijo hkrati, ni v skladu z zahtevami1/. (b) Stikalo ne deluje v skladu z zahtevami1/ (c) Delovanje kontrolne naprave je oslabljeno || 4.1.4. Skladnost z zahtevami 1/ || Vizualni pregled in pregled delovanja. || (a) Svetilka, barva oddane svetlobe, položaj ali svetilnost niso v skladu z zahtevami. 1/ (b) Proizvodi na lečah ali svetlobnem viru, ki očitno zmanjšujejo svetilnost ali spreminjajo barvo oddane svetlobe. (c) Svetlobni vir in svetilka nista združljiva. || 4.1.5. Naprava za nastavljanje naklona žarometa (če je obvezno) (X)[5]/ || Vizualni pregled in pregled delovanja, če je to mogoče. || (a) Naprava ne deluje. (b) Ročne naprave ni mogoče upravljati z vozniškega sedeža. || 4.1.6. Naprava za čiščenje žarometa (če je obvezno) (X) 6/ || Vizualni pregled in pregled delovanja, če je to mogoče. || Naprava ne deluje. || 4.2. Prednje in zadnje pozicijske svetilke, bočne in gabaritne svetilke || 4.2.1. Stanje in delovanje || Vizualni pregled in pregled delovanja || (a) Pomanjkljiv svetlobni vir. (b) Pomanjkljive leče. (c) Svetilka ni zanesljivo pritrjena (lahko odpade). || 4.2.2 Stikala || Vizualni pregled in pregled delovanja. || (a) Stikalo ne deluje v skladu z zahtevami. 1/ (b) Delovanje kontrolne naprave je oslabljeno. || 4.2.3. Skladnost z zahtevami1/ || Vizualni pregled in pregled delovanja. || (a) Svetilka, barva oddane svetlobe, položaj ali svetilnost niso v skladu z zahtevami. 1/ (b) Proizvodi na lečah ali svetlobnem viru, ki zmanjšujejo svetilnost ali spreminjajo barvo oddane svetlobe. || 4.3. Zavorne svetilke || 4.3.1. Stanje in delovanje || Vizualni pregled in pregled delovanja. || (a) Pomanjkljiv svetlobni vir. (b) Pomanjkljive leče. (c) Svetilka ni zanesljivo pritrjena (lahko odpade). || 4.3.2. Stikala || Vizualni pregled in pregled delovanja. || (a) Stikalo ne deluje v skladu z zahtevami. 1/ (b) Delovanje kontrolne naprave je oslabljeno. || 4.3.3. Skladnost z zahtevami1/ || Vizualni pregled in pregled delovanja. || (a) Svetilka, barva oddane svetlobe, položaj ali svetilnost niso v skladu z zahtevami, 1/ || 4.4. Smerne utripalke in varnostne utripalke 4.4.1. Stanje in delovanje || Vizualni pregled in pregled delovanja. || (a) Pomanjkljiv svetlobni vir. (b) Pomanjkljive leče. (c) Svetilka ni zanesljivo pritrjena (lahko odpade) || 4.4.2. Stikala || Vizualni pregled in pregled delovanja. || (a) Stikalo ne deluje v skladu z zahtevami. 1/ || 4.4.3. Skladnost z zahtevami 1/ || Vizualni pregled in pregled delovanja. || (a) Svetilka, barva oddane svetlobe, položaj ali svetilnost niso v skladu z zahtevami. 1/ || 4.4.4. Frekvenca utripanja || Vizualni pregled in pregled delovanja. || (a) Frekvenca utripanja ni v skladu z zahtevami. 1/ || 4.5. Žarometi za meglo in zadnje svetilke za meglo 4.5.1. Stanje in delovanje || Vizualni pregled in pregled delovanja. || (a) Pomanjkljiv svetlobni vir. (b) Pomanjkljive leče. (c) Svetilka ni zanesljivo pritrjena. || 4.5.2 Usmeritev (X)6/ || Vizualni pregled in pregled delovanja. || (a) Sprednji žaromet za meglo očitno neporavnan. || 4.5.3. Stikala || Vizualni pregled in pregled delovanja. || (a) Stikalo ne deluje v skladu z zahtevami. 1/ || 4.5.4. Skladnost z zahtevami 1/ || Vizualni pregled in pregled delovanja. || (a) Svetilka, barva oddane svetlobe, položaj ali svetilnost niso v skladu z zahtevami. 1/ (b) Sistem ne deluje v skladu z zahtevami. 1/ || 4.6. Žarometi za vzvratno vožnjo 4.6.1. Stanje in delovanje || Vizualni pregled in pregled delovanja. || (a) Pomanjkljiv svetlobni vir. (b) Pomanjkljive leče. (c) Svetilka ni zanesljivo pritrjena (lahko odpade) || 4.6.2. Skladnost z zahtevami 1/ || Vizualni pregled in pregled delovanja. || (a) Svetilka, barva oddane svetlobe, položaj ali svetilnost niso v skladu z zahtevami. 1/ (b) Sistem ne deluje v skladu z zahtevami. 1/ || 4.6.3. Stikala || Vizualni pregled in pregled delovanja. || (a) Stikalo ne deluje v skladu z zahtevami. 1/ || 4.7. Osvetlitev zadnje registrske tablice 4.7.1. Stanje in delovanje || Vizualni pregled in pregled delovanja. || (a) Svetilka meče neposredno svetlobo nazaj. (b) Pomanjkljiv svetlobni vir. (c) Svetilka ni zanesljivo pritrjena (lahko odpade) || 4.7.2. Skladnost z zahtevami 1/ || Vizualni pregled in pregled delovanja. || 1. Sistem ne deluje v skladu z zahtevami. 1/ || 4.8. Odsevniki, vidne (odsevne) oznake in zadnje označbe 4.8.1. Stanje || Vizualni pregled. || (a) Odsevna oprema je pomanjkljiva ali poškodovana. (b) Odsevnik ni zanesljivo pritrjen. . || 4.8.2. Skladnost z zahtevami 1/ || Vizualni pregled. || (a) Naprava, odsevna barva ali položaj niso v skladu z zahtevami. 1/ || 4.9. Kontrolne svetilke in kazalniki, obvezni za svetlobno opremo 4.9.1. Stanje in delovanje || Vizualni pregled in pregled delovanja. || (a) Ne deluje. || 4.9.2. Skladnost z zahtevami 1/ || Vizualni pregled in pregled delovanja. || Ni v skladu z zahtevami. 1/ || 4.10. Električne povezave med vlečnim vozilom in priklopnikom ali polpriklopnikom || Vizualni pregled: če je mogoče, preverite električno neprekinjenost povezave. || (a) Sestavni deli niso zanesljivo pritrjeni. (b) Poškodovana ali okvarjena izolacija. (c) Električne povezave priklopnika ali vlečnega vozila ne delujejo pravilno. || 4.11. Električna napeljava || Vizualni pregled, tudi znotraj motornega prostora in/ali na spodnji strani vozila. || (a) Napeljava je nezanesljiva ali ni ustrezno zavarovana. (b) Napeljava je okvarjena. (c) Poškodovana ali okvarjena izolacija. || 4.12. Neobvezne svetilke in odsevniki (X) 6/ || Vizualni pregled in pregled delovanja. || (a) Nameščena svetilka/odsevnik ni v skladu z zahtevami. 1/ (b) Svetilka ne deluje v skladu z zahtevami. 1/ (c) Svetilka/odsevnik ni zanesljivo pritrjen (lahko odpade). || 4.13. Akumulator || Vizualni pregled. || (a) Nezanesljiv. (b) Pušča. (c) Pomanjkljivo stikalo (če se zahteva). (d) Pomanjkljive varovalke (če se zahteva). (e) Neustrezno prezračevanje (če se zahteva) || 5. OSI, KOLESA, PNEVMATIKE IN OBESITEV 5.1. Osi 5.1.1. Osi + (E) || Vizualni pregled z uporabo detektorjev zračnosti koles, če so na voljo. || (a) Os je zlomljena ali deformirana. (b) Nezanesljiva pritrditev na vozilo. (c) Neustrezno popravilo ali sprememba. || 5.1.2. Premniki + (E) || Vizualni pregled z uporabo detektorjev zračnosti koles, če so na voljo. Z navpičnim ali stranskim pritiskom na vsako kolo ugotovite hod med opornikom premnika in premnikom. || (a) Premnik je zlomljen. (b) Čezmerna obraba premnega sornika in/ali ležajnih puš. (c) Čezmeren hod med premnikom in opornikom premnika. (d) Premni sornik zrahljan na osi. || 5.1.3. Kolesni ležaji + (E) || Vizualni pregled, tudi z uporabo detektorjev zračnosti koles, če so na voljo. Z zibanjem koles ali stranskim pritiskom na vsako kolo ugotovite hod kolesa navzgor glede na premnik. || (a) Čezmerna zračnost v kolesnem ležaju. (b) Kolesni ležaj je pretesen, ukleščen (pregret). || 5.2. Kolesa in pnevmatike 5.2.1. Pesto kolesa || Vizualni pregled. || (a) Kolesna matica ali zatični vijak manjka ali je zrahljan. (b) Pesto je obrabljeno ali poškodovano. || 5.2.2. Kolesa || Vizualni pregled obeh strani vsakega kolesa. || (a) Kakršen koli zlom ali pomanjkljivost v varjenju. (b) Zadrževalni obroči za pnevmatike niso pravilno nameščeni. (c) Kolo je močno izkrivljeno ali obrabljeno. (d) Velikost ali tip kolesa ni v skladu z zahtevami 1/, kar vpliva na varnost v cestnem prometu. || 5.2.3. Pnevmatike || Vizualni pregled celotne pnevmatike s premikanjem vozila nazaj in naprej. || (a) Velikost pnevmatike, nosilnost, oznaka homologacije ali razred hitrosti ni v skladu z zahtevami 1/, kar vpliva na varnost v cestnem prometu. (b) Pnevmatike na isti osi ali na dvojnih kolesih so različne velikosti. (c) Pnevmatike na isti osi imajo različno zgradbo (radialno/diagonalno). (d) Kakršna koli resna poškodba ali zareza v pnevmatiki. (e) Globina žleba profila ni v skladu z zahtevami. 1/ (f) Pnevmatika se drgne ob druge sestavne dele. (g) Pnevmatike s ponovno vrezanimi kanali niso v skladu z zahtevami. 1/ || 5.3. Sistem obesitve koles 5.3.1. Vzmeti in stabilizator + (E) || Vizualni pregled in pregled z uporabo detektorja zračnosti koles, če je na voljo. || (a) Nezanesljiva pritrditev vzmeti ali stabilizatorja na podvozje ali os. (b) Poškodovan ali zlomljen sestavni del vzmeti ali stabilizatorja. (c) Vzmet ali stabilizator manjka. (d) Neustrezno popravilo ali sprememba. || 5.3.2. Amortizerji || Vizualni pregled. || (a) Nezanesljiva pritrditev amortizerjev na podvozje ali os. (b) Poškodovan amortizer. (c) Amortizer manjka. || 5.3.3. Torzijske cevi, upravljalni vzvodi, obese in ročice obese + (E) || Vizualni pregled in pregled z uporabo detektorja zračnosti koles, če je na voljo. || (a) Nezanesljiva pritrditev sestavnega dela na podvozje ali os. (b) Poškodovan, zlomljen, manjkajoč ali čezmerno razjeden sestavni del. (c) Neustrezno popravilo ali sprememba. || 5.3.4. Spoji obese + (E) || Vizualni pregled in pregled z uporabo detektorja zračnosti koles, če je na voljo. || (a) Čezmerna obraba premnega sornika in/ali ležajnih puš ali spojev. (b) Pokrov za zaščito pred prahom manjka ali je huje okvarjen. || 5.3.5. Zračno vzmetenje || Vizualni pregled. || (a) Sistem ne deluje. (b) Kateri koli sestavni del je tako poškodovan, spremenjen ali okvarjen, da bi to lahko negativno vplivalo na delovanje sistema. (c) Slišno uhajanje zraka iz sistema. || 6. PODVOZJE IN POVEZAVA PODVOZJA 6.1. Podvozje ali okvir in povezava 6.1.1. Splošno stanje || Vizualni pregled. || (a) Zlom ali deformacija katerega koli stranskega ali prečnega dela. (b) Nezanesljivi elementi za utrditev ali vezi. (c) Čezmerna razjedenost, ki vpliva na trdnost sklopa. || 6.1.2. Izpušne cevi in dušilci zvokov || Vizualni pregled. || (a) Izpušni sistem je nezanesljiv ali pušča. (b) Izpušni plini uhajajo v kabino ali prostor za potnike. || 6.1.3. Posoda in cevi za gorivo (vključno s posodo in cevmi za gorivo za ogrevanje) || Vizualni pregled in uporaba naprave za odkrivanje puščanja pri sistemih na utekočinjeni naftni plin ali stisnjeni zemeljski plin. || (a) Nezanesljiva posoda ali cevi. (b) Gorivo pušča ali pa pokrov posode za gorivo manjka ali je neučinkovit. (c) Poškodovane ali obrabljene cevi. (d) Zaporni ventil za gorivo (če se zahteva) ne deluje pravilno. (e) Nevarnost požara zaradi – puščanja goriva – posoda za gorivo ali izpušna cev nista ustrezno zavarovana – stanje motornega prostora (f) Sistem na LPG/CNG ni v skladu z zahtevami. 1/ || 6.1.4. Odbijači, naprave za bočno zaščito in zaščito pred podletom od zadaj || Vizualni pregled. || (a) Zrahljanost ali poškodba lahko povzroči poškodbo. (b) Naprava očitno ni v skladu z zahtevami. 1/ || 6.1.5. Nosilec rezervnega kolesa (če je nameščen) || Vizualni pregled. || (a) Nosilec je zlomljen ali nezanesljiv. (b) Rezervno kolo ni zanesljivo pritrjeno na nosilec, lahko odpade. || 6.1.6. Naprave za spajanje in oprema za vleko + (E) || Vizualni pregled in pregled delovanja, kjer je mogoče, s posebnim poudarkom na kakršni koli nameščeni varnostni napravi in/ali uporabi merilne naprave. || (a) Sestavni del je poškodovan, pomanjkljiv ali počen. (b) Čezmerna obraba sestavnega dela. (c) Pomanjkljiva pritrditev. (d) Katera koli varnostna naprava manjka ali ne deluje pravilno. (e) Katera koli opozorilna naprava ne deluje. (f) Neustrezno popravilo ali sprememba. || 6.1.7. Menjalnik || Vizualni pregled. || (a) Vijaki so zrahljani ali manjkajo. (b) Čezmerna obraba ležajev prenosne gredi. (c) Čezmerna obraba kardanskih zgibov. (d) Okvarjene gibljive spojke. (e) Poškodovana ali ukrivljena gred. (f) Ohišje ležaja zlomljeno ali nezanesljivo. (g) Pokrov za zaščito pred prahom manjka ali je huje okvarjen. (h) Nezakonita sprememba sistema za prenos moči. || 6.1.8. Nosilci motorja || Vizualni pregled. || Okvarjeni, zrahljani ali zlomljeni nosilci. || 6.1.9. Zmogljivost motorja || Vizualni pregled. || (a) Enota za upravljanje nezakonito spremenjena. (b) Nezakonito spremenjen motor in/ali pogonski sistem. || 6.2. Kabina in nadgradnja 6.2.1. Stanje || Vizualni pregled. || (a) Zrahljana ali poškodovana stena ali del, ki lahko povzroči škodo. (b) Nezanesljiv steber nadgradnje. (c) V kabino ali nadgradnjo uhajajo izpušni plini. (d) Neustrezno popravilo ali sprememba. || 6.2.2. Pritrditev || Vizualni pregled. || (a) Nadgradnja ali kabina je nezanesljivo pritrjena. (b) Nadgradnja ali kabina očitno ni ravno nameščena na podvozje. (c) Nezanesljiva ali pomanjkljiva pritrditev nadgradnje ali kabine na podvozje ali prečne dele. (d) Čezmerna razjedenost v točkah pritrditve na celostnih nadgradnjah. || 6.2.3. Vrata in kljuke || Vizualni pregled. || (a) Vrata se ne odpirajo ali zapirajo pravilno. (b) Vrata se lahko nenamerno odprejo ali ne ostanejo zaprta. (c) Vrata, tečaji, kljuke ali steber manjkajo, so zrahljani ali okvarjeni. || 6.2.4. Pod || Vizualni pregled. || Pod je nezanesljiv ali močno okvarjen. || 6.2.5. Vozniški sedež || Vizualni pregled. || (a) Zrahljan sedež ali sedež s pomanjkljivo zgradbo. (b) Mehanizem za nastavitev ne deluje pravilno. || 6.2.6. Drugi sedeži || Vizualni pregled. || (a) Sedeži so v slabem stanju ali so nezanesljivi. (b) Nameščeni sedeži niso v skladu z zahtevami. 1/ || 6.2.7. Krmilne naprave || Vizualni pregled in pregled delovanja. || Katera koli krmilna naprava, potrebna za varno delovanje vozila, ne deluje pravilno. || 6.2.8. Stopnice za kabino || Vizualni pregled. || (a) Stopnica ali obroč stopnice nezanesljiv. (b) Stopnica ali obroč stopnice je v takem stanju, da se uporabniki lahko poškodujejo. || 6.2.9. Druge notranje in zunanje naprave in oprema || Vizualni pregled. || (a) Pritrditev drugih naprav ali opreme je pomanjkljiva. (b) Druge naprave ali oprema niso v skladu z zahtevami. 1/ (c) Hidravlična oprema pušča. || 6.2.10. Blatniki (zasloni), naprave za preprečevanje škropljenja || Vizualni pregled. || (a) Manjkajo, so zrahljani ali močno razjedeni. (b) Nezadostno oddaljeni od koles. (c) Ni v skladu z zahtevami. 1/ || 7. DRUGA OPREMA 7.1. Varnostni pasovi/sponke in zadrževalni sistemi 7.1.1. Varnost pritrditve varnostnih pasov/sponk || Vizualni pregled. || (a) Pritrdišče je močno okvarjeno. (b) Pritrdišče je zrahljano || 7.1.2. Stanje varnostnih pasov/sponk || Vizualni pregled in pregled delovanja. || (a) Obvezen varnostni pas manjka ali ni nameščen. (b) Varnostni pas je poškodovan. (c) Varnostni pas ni v skladu z zahtevami. 1/ (d) Sponka varnostnega pasu je poškodovana ali ne deluje pravilno. (e) Navijalo varnostnega pasu je poškodovano ali ne deluje pravilno. || 7.1.3. Naprava za omejevanje obremenitve varnostnega pasu (X) 6/ || Vizualni pregled. || (a) Naprava za omejevanje obremenitve očitno manjka ali ni primerna za vozilo || 7.1.4. Zategovalniki varnostnega pasu (X)6/ || Vizualni pregled. || (a) Zategovalnik očitno manjka ali ni primeren za vozilo || 7.1.5. Zračna blazina (X) 6/ || Vizualni pregled. || (a) Zračne blazine očitno manjkajo ali niso primerne za vozilo (b) Zračna blazina očitno ne deluje. || 7.1.6. Sistemi SRS (X) 6/ || Vizualni pregled kontrolne lučke. || (a) Kontrolna lučka SRS kaže kakršno koli pomanjkljivost v sistemu || 7.2. Gasilni aparat (če se zahteva) (X) 6/ || Vizualni pregled. || (a) Manjkajo. (b) Ni v skladu z zahtevami. 1/ || 7.3. Ključavnice in protivlomna naprava || Vizualni pregled in pregled delovanja. || (a) Naprava ne preprečuje speljevanja vozila. (b) Pomanjkljivo ali nenamerno zaklepanje ali blokiranje. || 7.4. Varnostni trikotnik (če se zahteva) (X) 6/ || Vizualni pregled. || Manjka ali je pomanjkljiv. (a) Ni v skladu z zahtevami. 1/ || 7.5. Komplet prve pomoči. (če se zahteva) (X) 6/ || Vizualni pregled. || Manjka, je pomanjkljiv ali ni v skladu z zahtevami. 1/ || 7.6. Zagozde koles (klini) (če se zahtevajo) (X) 6/ || Vizualni pregled. || Manjkajo ali niso v dobrem stanju. || 7.7. Zvočni signal || Vizualni pregled in pregled delovanja. || (a) Ne deluje (b) Nezanesljiv nadzor. (c) Ni v skladu z zahtevami. 1/ || 7.8. Merilnik hitrosti || Vizualni pregled. || (a) Ni nameščen v skladu z zahtevami. 1/ (b) Ne deluje. (c) Ni ga mogoče osvetliti. || 7.9. Tahograf (če je nameščen/če se zahteva) || Vizualni pregled. || (a) Ni nameščen v skladu z zahtevami. 1/ (b) Ne deluje. (c) Pomanjkljive ali manjkajoče plombe. (d) Umeritvena ploščica manjka, je nečitljiva ali zastarela. (e) Očitno nedovoljeno spreminjanje ali prikrojevanje. (f) Velikost pnevmatik ni združljiva z umeritvenimi parametri. || 7.10 Naprava za omejevanje hitrosti (če se zahteva) + (E) || Vizualni pregled in pregled delovanja, če je na voljo oprema. || (a) Ni nameščen v skladu z zahtevami. 1/ (b) Očitno ne deluje. (c) Nastavljena hitrost previsoka (če se preveri) (d) Pomanjkljive ali manjkajoče plombe. (e) Umeritvena ploščica manjka, je nečitljiva ali zastarela. (f) Velikost pnevmatik ni združljiva z umeritvenimi parametri. || 7.11 Kilometrski števec, če je na voljo/ || Vizualni pregled. || (a) Očitno prikrojen (goljufija). (b) Očitno ne deluje. || 7.12 Elektronski nadzor stabilnosti (ESC), če se zahteva (X) 6/ || Vizualni pregled. || (a) Senzorji hitrosti vrtenja koles manjkajo ali so poškodovani. (b) Poškodovana električna napeljava. (c) Drugi sestavni deli manjkajo ali so poškodovani. (d) Stikalo je poškodovano ali ne deluje pravilno. (e) Kontrolna lučka ESC kaže kakršno koli pomanjkljivost v sistemu. || 8. EMISIJE || 8.1. Hrup || 8.1.1 Sistem za zmanjševanje hrupa || Subjektivna ocena (če kontrolor meni, da gre lahko za mejno raven hrupa, se lahko opravi preizkus hrupa z merilnikom hrupa) || (a) Ravni hrupa presegajo dovoljene v zahtevah(1). (b) Kateri koli del sistema za zmanjševanje hrupa je zrahljan, lahko odpade, je poškodovan, nepravilno nameščen, manjka ali je očitno tako spremenjen, da lahko negativno vpliva na ravni hrupa. || 8.2 Emisije izpušnih plinov || 8.2.1 Emisije iz bencinskih motorjev || 8.2.1.1. Oprema za uravnavanje emisij izpušnih plinov || Vizualni pregled. || (a) Oprema za uravnavanje emisij, ki jo je namestil proizvajalec, manjka ali je očitno pomanjkljiva. (b) Puščanje, ki bi lahko bistveno vplivalo na meritve emisij. || 8.2.1.2. Plinaste emisije (E) || Merjenje z uporabo analizatorja izpušnih plinov v skladu z zahtevami(1). Za vozila, opremljena z ustreznimi vgrajenimi sistemi za diagnostiko na vozilu (OBD), se lahko pravilno delovanje sistema emisij ugotovi tudi z ustreznim odčitavanjem z naprave OBD in hkratnim preverjanjem pravilnega delovanja sistema OBD namesto z meritvami emisij, ko je motor v prostem teku, v skladu s priporočili proizvajalca glede ogrevanja motorja ter drugimi zahtevami(1) in ob upoštevanju ustreznih odstopanj. Namesto tega se lahko opravi merjenje tudi z uporabo opreme za zaznavanje na daljavo, potrdi pa se s standardnimi preskusnimi postopki. || (a) Plinaste emisije presegajo ravni, ki jih je navedel proizvajalec. (b) Ali, če tega podatka ni, emisije CO presegajo (1) za vozila brez naprednega sistema za nadzor emisij, – 4,5 % ali – 3,5% glede na datum prve registracije ali uporabe, določen v zahtevah(1) (2) za vozila z naprednim sistemom za uravnavanje emisij, – pri vrtilni frekvenci motorja v prostem teku: 0,5% – pri povečani vrtilni frekvenci motorja v prostem teku: 0,3% ali – pri vrtilni frekvenci motorja v prostem teku: 0,3%[6]/ – pri povečani vrtilni frekvenci motorja v prostem teku: 0,2% glede na datum prve registracije ali uporabe, določen v zahtevah(1) (c) Lambda je zunaj območja 1 ± 0,03 ali ni v skladu s specifikacijami proizvajalca. (d) Odčitek OBD kaže znatno poslabšano delovanje. (e) Merjenje z zaznavanjem na daljavo kaže znatno neskladje. || 8.2.2 Emisije dizelskih motorjev || 8.2.2.1. Oprema za uravnavanje emisij izpušnih plinov || Vizualni pregled. || (a) Oprema za uravnavanje emisij, ki jo je namestil proizvajalec, manjka ali je očitno pomanjkljiva. (b) Puščanje, ki bi lahko bistveno vplivalo na meritve emisij. || 8.2.2.2. Motnost (E) || (a) Motnost izpušnega plina, ki jo je treba meriti med prostim pospeševanjem (brez obremenitve od prostega teka do vrtilne frekvence, ki jo dovoljuje regulator) z ročico menjalnika v nevtralnem položaju in vključeno sklopko. (b) Predhodno ogrevanje vozila: 1. Vozila se lahko preskušajo brez predhodnega ogrevanja, čeprav naj se iz varnostnih razlogov preveri, ali je motor ogret in v zadovoljivem mehanskem stanju. 2. Zahteve za predhodno ogrevanje: (i) Motor je popolnoma ogret, na primer temperatura motornega olja, merjena s tipalom v cevi paličice za merjenje ravni olja, mora znašati vsaj 80 °C, ali normalno temperaturo delovanja, če je nižja, temperatura bloka motorja, merjena z ravnijo infrardečega sevanja, pa mora biti vsaj enakovredna. Če je ta meritev zaradi konfiguracije vozila nepraktična, se lahko normalna temperatura obratovanja motorja ugotavlja na druge načine, na primer z delovanjem ventilatorja motorja. (ii) Izpušni sistem se očisti z vsaj tremi cikli pospeševanja ali z enakovredno metodo. (c) Preskusni postopek: 1. Motor in morebitno vgrajeno turbopuhalo morata pred začetkom vsakega cikla pospeševanja doseči vrtilno frekvenco prostega teka. Pri težkih dizelskih motorjih to pomeni, da je treba počakati vsaj 10 sekund po sprostitvi pedala za plin. 2. Za sprožitev vsakega cikla prostega pospeševanja se mora na pedal za plin pritisniti do konca, hitro in nepretrgano (v manj kakor eni sekundi), vendar ne sunkovito, da se doseže največji dovod goriva iz tlačilke za vbrizgavanje goriva. 3. V vsakem ciklu prostega pospeševanja mora motor doseči vrtilno frekvenco, pri kateri se začne zapora dovoda goriva, ali, pri vozilih z avtomatskimi menjalniki, vrtilno frekvenco, ki jo opredeli proizvajalec, ali, če ti podatki niso na voljo, dve tretjini vrtilne frekvence, pri kateri se začne zapora dovoda goriva, preden se sprosti pedal za plin. To se lahko preveri na primer z nadzorovanjem vrtilne frekvence motorja ali z zagotovitvijo zadostnega časa od začetnega pritiska na pedal za plin do njegove sprostitve, kar naj pri vozilih M2, M3, N2 ali N3 znaša vsaj dve sekundi. 4. Vozila ne opravijo preskusa samo, če aritmetične srednje vrednosti vsaj zadnjih treh ciklov pospeševanja presegajo mejno vrednost. To se lahko izračuna brez upoštevanja katere koli meritve, ki znatno odstopa od izmerjene srednje vrednosti, ali rezultata katerega koli drugega statističnega izračuna, ki upošteva razpršitev meritev. Države članice lahko omejijo število preskusnih ciklov. 5. Države članice lahko, da bi preprečile nepotrebno preskušanje, ocenijo, da vozila niso opravila preskusa, če njihove izmerjene vrednosti znatno presegajo mejne vrednosti po manj kakor treh ciklih prostega pospeševanja ali po ciklih čiščenja. Prav tako lahko države članice, da bi preprečile nepotrebno preskušanje, ocenijo, da so vozila opravila preskus, če so njihove izmerjene vrednosti znatno pod mejnimi vrednostmi po manj kakor treh ciklih prostega pospeševanja ali po ciklih čiščenja in ob upoštevanju ustreznih odstopanj. Namesto tega se lahko opravi merjenje tudi z uporabo opreme za zaznavanje na daljavo, potrdi pa se s standardnimi preskusnimi postopki. || (a) Za vozila, ki so prvič registrirana ali dana v promet po datumu, navedenem v zahtevah(1), motnost presega raven, navedeno na tablici proizvajalca na vozilu; (b) če tega podatka ni ali v zahtevah(1) ni dovoljena uporaba referenčnih vrednosti, – za sesalne dizelske motorje: 2,5 m-1 , – za tlačno polnjene motorje s turbopuhalom: 3,0 m-1 , ali za vozila, določena v zahtevah(1) ali prvič registrirana ali dana v promet po datumu, navedenem v zahtevah(1), – 1,5 m-1.[7]/ (c) Merjenje z zaznavanjem na daljavo kaže znatno neskladje. || OPOMBE: 1. '„zahteve“ so določene v zahtevah za homologacijo na datum prve registracije ali začetka uporabe ter v zahtevah glede naknadnega opremljanja ali nacionalni zakonodaji države registracije. PRILOGA III OCENA POMANJKLJIVOSTI Ta priloga določa minimalna pravila, ki veljajo za oceno pomanjkljivosti, ugotovljenih med cestnimi pregledi. 1. Razvrstitev pomanjkljivosti Pomanjkljivosti so razvrščene kot sledi: MANJŠE POMANJKLJIVOSTI: tehnične napake, ki nimajo odločilnega vpliva na varnost vozila, in druge manjše neskladnosti. Vozila ni treba ponovno pregledati, saj se lahko upravičeno pričakuje, da bodo odkrite pomanjkljivosti nemudoma odpravljene. VELIKE POMANJKLJIVOSTI: Pomanjkljivosti, ki lahko škodujejo varnosti vozila in/ali ogrozijo druge udeležence na cesti ter druge pomembnejše neskladnosti. Vozilo je treba čim prej popraviti, za njegovo nadaljnjo uporabo pa lahko veljajo omejitve in pogoji, na primer naknadni tehnični pregled vozila. NEVARNE POMANJKLJIVOSTI: pomanjkljivosti, ki predstavljajo neposredno in takojšnje tveganje za varnost v cestnem prometu. Nadaljnja uporaba vozila na cesti ni dovoljena, čeprav bi se v nekaterih primerih vožnja tega vozila lahko dovolila pod točno določenimi pogoji naravnost do določene lokacije, na primer za namen takojšnjega popravila ali zasega vozila. Vozilo z napakami, ki sodijo v več kot eno skupino, je treba razvrstiti glede na najresnejšo pomanjkljivost. Vozilo z več pomanjkljivostmi iste skupine je lahko uvrščeno v naslednjo skupino z resnejšimi napakami, če to vozilo zaradi skupnega učinka napak pomeni večjo nevarnost. Med ocenjevanjem pomanjkljivosti je treba upoštevati zahteve za homologacijo v času prve registracije vozila ali začetka njegove uporabe. Za nekatere postavke pa bodo veljale zahteve glede naknadnega opremljanja. 2 Zahteve glede ocenjevanja Postavka || Pomanjkljivosti || Ocena pomanjkljivosti || Manjša || Velika || Nevarna 0. IDENTIFIKACIJA VOZILA 0.1. Registrske tablice (če je določeno v zahtevah(1) || (a) Registrska(-e) tablica(-e) manjka(-jo) ali je (so) tako nezanesljivo pritrjena(-e), da lahko odpade(-jo). || || X || (b) Napis manjka ali je nečitljiv. || || X || (c) Ni skladna z dokumenti vozila ali zapisi. || || X || 0.2. Identifikacija vozila – številka podvozja/serijska številka || (a) Manjka ali je ni mogoče najti. || || X || (b) Nepopolna, nečitljiva. || || X || (c) Ni skladna z dokumenti vozila ali zapisi. || || X || 1. ZAVORNA OPREMA 1.1. Mehansko stanje in delovanje 1.1.1. Pedal delovne zavore/tečaj ročnega vzvoda || (a) Tečaj pretesen. || || X || b) Čezmerna obraba ali zračnost. || || X || 1.1.2. Stanje pedala/ročnega vzvoda in prosti hod naprave za upravljanje zavor || (a) Pretiran ali nezadosten rezervni hod. Zavora ni v celoti uporabljena ali je blokirana || || X || X (b) Naprava za upravljanje zavore se ne sprošča pravilno. Nenehno delovanje zavore || X || X || (C) Na zavornem pedalu ni protizdrsne plasti ali pa je zrahljana ali gladko obrabljena. || X || || 1.1.3. Podtlačna črpalka ali kompresor in rezervoarji || (a) Nezadosten zračni tlak/podtlak za pomoč pri vsaj dvakratni uporabi zavore po vključitvi opozorilne naprave (ali pa merilec kaže nezanesljiv odčitek). pri vsaj dvakratni uporabi zavore po vključitvi opozorilne naprave (ali pa merilec kaže nezanesljiv odčitek); || || X || X (b) Čas, potreben za ustvarjanje varne delovne vrednosti zračnega tlaka/podtlaka, ni v skladu z zahtevami(1). || || X || (c) Večpolni zaščitni ventil ali ventil za sproščanje tlaka ne deluje. || || X || (d) Uhajanje zraka povzroča znaten upad tlaka ali slišno uhajanje zraka. || || X || e) Zunanja poškodba lahko vpliva na delovanje zavornega sistema Zmogljivost pomožne zavore ni dosežena || || X || X 1.1.4. Opozorilnik ali merilec, ki kaže prenizek tlak || Slabo delovanje ali okvara merilnika ali opozorilnika.(tlak je mogoče odčitati) Prenizkega tlaka ni mogoče zaznati. || X || X || 1.1.5. Ročno upravljani krmilni ventil zavore || (a) Razpokan, poškodovan ali čezmerno obrabljen krmilni ventil. || || X || (b) Krmiljenje ventila nezanesljivo ali nezanesljiv ventil. || || X || (c) Povezave zrahljane ali uhajanje v sistemu. || || X || (d) Nezadovoljivo delovanje. || || X || 1.1.6. Sprožilo parkirne zavore, upravljalni vzvod, zaskočka parkirne zavore, elektronska parkirna zavora || (a) Zaskočka ne drži pravilno. || || X || (b) Obraba tečaja vzvoda ali zaskočnega mehanizma. Pretirana obraba. || X || X || (c) Čezmeren hod vzvoda, ki kaže nepravilno nastavitev. || || X || (d) Sprožilo manjka, je poškodovano ali ne deluje. || || X || (e) Nepravilno delovanje, opozorilnik kaže slabo delovanje. || || X || 1.1.7. Zavorni ventili (nožni ventili, razbremenitve, regulatorji itd.) || (a) Poškodovan ventil ali čezmerno uhajanje zraka. Prizadeta funkcionalnost || || X || X (b) Čezmerno puščanje olja iz kompresorja. || X || || (c) Ventil nezanesljiv ali neustrezno nameščen. || || X || (d) Puščanje ali uhajanje tekočine hidravličnih zavor. Prizadeta funkcionalnost || || X || X 1.1.8. Spojke za zavore priklopnega vozila (električne in pnevmatske) || (a) Pomanjkljiv pokrov ali samotesnilni ventil. Prizadeta funkcionalnost || X || X || (b) Pokrov ali ventil nezanesljiv ali neustrezno nameščen. Prizadeta funkcionalnost || X || X || (c) Čezmerno uhajanje. Prizadeta funkcionalnost || || X || X (d) Nepravilno delovanje. Prizadeto delovanje zavore || || X || X 1.1.9. Tlačna posoda hranilnika energije || (a) Posoda rahlo poškodovana ali rahlo razjedena. Posoda je močno poškodovana, razjedena ali iz nje uhaja. || X || X || (b) Naprava za praznjenje kondenzata je poškodovana. Naprava za praznjenje kondenzata ne deluje. || X || X || (c) Posoda nezanesljivo pritrjena ali neustrezno nameščena. || || X || 1.1.10. Servozavorne enote, glavni zavorni valj (hidravlični sistemi) || (a) Servo enota je okvarjena ali neučinkovita. || || X || (b) Glavni zavorni valj je okvarjen, vendar zavore še delujejo. Glavni zavorni valj okvarjen ali pušča. || || X || X (c) Glavni zavorni valj je nezanesljiv, vendar zavore še delujejo. Glavni zavorni valj nezanesljiv. || || X || X (d) Nezadostna količina zavorne tekočine (pod oznako MIN, vendar več kot 50 % zmogljivosti rezervoarja) Nezadostna količina zavorne tekočine (pod oznako MIN, vendar manj kot 50 % zmogljivosti rezervoarja) Ni vidne zavorne tekočine. || X || X || X (e) Manjka pokrov rezervoarja glavnega zavornega valja. || X || || (f) Opozorilna svetilka zavorne tekočine sveti ali je pokvarjena. || X || || (g) Nepravilno delovanje opozorilne naprave za raven zavorne tekočine. || X || || 1.1.11. Toge zavorne cevi || (a) Neposredna nevarnost okvare ali loma. || || || X (b) Uhajanje iz cevi ali povezav (zračni zavorni sistemi). Uhajanje iz cevi ali povezav (hidravlični zavorni sistemi). || || X || X (c) Poškodovane ali čezmerno razjedene cevi. Okvarjeno delovanje zavor z blokiranjem ali neposrednim tveganjem uhajanja || || X || X (d) Cevi napačno nameščene. Nevarnost poškodbe || X || X || 1.1.12. Gibljive zavorne cevi || (a) Neposredna nevarnost okvare ali loma. || || || X (b) Zavorne cevi zvite ali prekratke Zavorne cevi poškodovane ali se drgnejo || X || X || (c) Uhajanje iz cevi ali povezav. (zračni zavorni sistemi). Uhajanje iz cevi ali povezav (hidravlični zavorni sistemi). || || X || X (d) Izbokline na ceveh pod tlakom. Poškodovan kabel || || X || X (e) Porozne cevi. || || X || 1.1.13. Zavorne obloge in ploščice || (a) Obloge ali ploščice čezmerno obrabljene (dosežena oznaka min.) Obloge ali ploščice čezmerno obrabljene (pod oznako min.) || || X || X (b) Obloge ali ploščice onesnažene (olje, mast itd.). Prizadet zavorni učinek || || X || X (c) Obloge ali ploščice manjkajo. || || || X 1.1.14. Zavorni bobni, zavorni koluti || (a) Boben ali kolut obrabljen (dosežena oznaka min.) ali močno zbrazdan Čezmerna obraba bobna ali koluta, čezmerno zbrazdani, razpokani, nezanesljivo pritrjeni ali zlomljeni. || || X || X (b) Boben ali kolut onesnažen (olje, mast itd.) Prizadet zavorni učinek || || X || X (c) Boben ali kolut manjka. || || || X (d) Nosilna plošča nezanesljivo pritrjena. || || X || 1.1.15. Zavorni potegi, drogovi, vzvodi, spoji || (a) Poteg poškodovan ali zavozlan. Prizadet zavorni učinek || || X || X (b) Sestavni del čezmerno obrabljen ali razjeden. Prizadet zavorni učinek || || X || X (c) Poteg, drog ali spoj nezanesljiv. || || X || (d) Pomanjkljivo vodilo potega. || || X || (e) Omejevanje prostega hoda zavornega sistema. || || X || (f) Neobičajno premikanje ročic/spojev, ki kaže slabo nastavitev ali čezmerno obrabo. || || X || 1.1.16. Zavorna sprožila (vključno z vzmetnimi zavorami ali hidravličnimi valji) || (a) Sprožilo razpokano ali poškodovano. Prizadet zavorni učinek || || X || X (b) Uhajanje iz sprožila. Prizadet zavorni učinek || || X || X (c) Sprožilo nezanesljivo pritrjeno ali neustrezno nameščeno. Prizadet zavorni učinek || || X || X (d) Sprožilo čezmerno razjedeno. Možnost razpokanja || || X || X (e) Nezadosten ali čezmeren hod delovnega bata ali mehanizma membrane. Prizadet zavorni učinek (premalo rezervnega hoda) || || X || X (f) Poškodovan pokrov za zaščito pred prahom Pokrov za zaščito pred prahom manjka ali pa je čezmerno poškodovan. || X || X || 1.1.17. Ventil za zaznavanje obremenitve || (a) Pomanjkljiva povezava. || || X || (b) Nepravilno naravnana povezava. || || X || (c) Ventil je zataknjen ali ne deluje (delujoč ABS) Ventil je zataknjen ali ne deluje || || X || X (d) Ventil manjka. || || || X (e) Tablica s podatki manjka. || X || || (f) Podatki so nečitljivi ali niso skladni z zahtevami(1). || X || || 1.1.18. Regulatorji zračnosti in opozorilniki || (a) Naprava za nastavitev poškodovana, zataknjena ali se nepravilno giblje, čezmerna obraba ali napačna nastavitev. || || X || (b) Naprava za nastavitev pomanjkljiva. || || X || (c) Nepravilno nameščen ali zamenjan. || || X || 1.1.19. Trajnostni zavorni sistem (kadar je nameščen ali zahtevan) || (a) Nezanesljivi konektorji ali okovje. Prizadeta funkcionalnost || X || X || (b) Sistem je vidno pomanjkljiv ali manjka. || || X || 1.1.20. Samodejno delovanje zavor priklopnega vozila || Zavora priklopnika se ne sproži samodejno, kadar je spojka prekinjena. || || || X 1.1.21. Celoten zavorni sistem || (a) Druge sistemske naprave (npr. črpalka za sredstvo proti zmrzovanju, sušilnik zraka itd.) so zunaj poškodovane ali čezmerno razjedene tako, da negativno vplivajo na zavorni sistem. Prizadet zavorni učinek || || X || X (b) Puščanje zraka ali sredstva proti zamrznitvi. Prizadeta funkcionalnost sistema || X || X || (c) Kateri koli sestavni del nezanesljiv ali neustrezno nameščen. || || X || (d) Neustrezno popravilo ali sprememba katerega koli sestavnega dela[8]. Prizadet zavorni učinek || || X || X 1.1.22. Preskusne povezave (kadar so nameščene ali zahtevane) || (a) Manjkajo. || || X || (b) So poškodovane So neuporabne ali puščajo. || X || X || 1.2. Zmogljivost in učinkovitost delovne zavore 1.2.1. Zmogljivost (E)(2) || (a) Neustrezen zavorni učinek na enem ali več kolesih. Ni zavornega učinka na enem ali več kolesih || || X || X (b) Zavorni učinek katerega koli kolesa je manjši kot 70% najvišjega doseženega učinka drugega kolesa na isti osi. Oziroma pri preskušanju zavor na cesti je odklon vozila od ravne črte pretiran. Zavorni učinek katerega koli kolesa je manjši od 50 % najvišjega doseženega učinka drugega kolesa na isti osi pri krmiljenih oseh || || X || X (c) Ni postopne spremembe zavornega učinka (prijemanje). || || X || (d) Neobičajna časovna zakasnitev v zaviranju pri katerem koli kolesu. || || X || (e) Čezmerno nihanje zavorne sile med vsakim celotnim vrtljajem kolesa. || || X || 1.2.2. Učinkovitost (E)(2) || Ne dosega naslednjih minimalnih vrednosti: kategorija N1: 45% kategorije M1, M2 in M3: 50 % [9] kategoriji N2 in N3: 43 % [10] Kategorije O2, O3 in O4: 40 % [11] Manj kot 50 % zgoraj navedenih vrednosti doseženih v povezavi z maso vozila med pregledom || || X || X 1.3. Zmogljivost pomožne zavore (v sili) in učinkovitost (če deluje prek ločenega sistema) 1.3.1. Zmogljivost (E)(2) || (a) Neustrezen zavorni učinek na enem ali več kolesih. Ni zavornega učinka na enem ali več kolesih || || X || X (b) Zavorni učinek katerega koli kolesa je manjši kot 70% najvišjega doseženega učinka drugega kolesa na isti osi. Oziroma pri preskušanju zavor na cesti je odklon vozila od ravne črte pretiran. Zavorni učinek katerega koli kolesa je manjši od 50 % najvišjega doseženega učinka drugega kolesa na isti osi pri krmiljenih oseh || || X || X (c) Ni postopne spremembe zavornega učinka (prijemanje). || || X || 1.3.2. Učinkovitost || Zavorni učinek manjši od 50 %[12] zmogljivosti delovne zavore, opredeljene v oddelku 1.2.2 glede na najvišjo dovoljeno maso ali pri polpriklopnikih vsoto dovoljenih osnih obremenitev (razen L1e in L3e.) Manj kot 50 % zgoraj navedenih vrednosti doseženih v povezavi z maso vozila med pregledom || || X || X 1.4. Zmogljivost in učinkovitost ročne zavore 1.4.1. Zmogljivost (E)(2) || Zavora na eni strani ne deluje oziroma je odklon vozila pri preskušanju na cesti od ravne črte pretiran. Manj kot 50 % zgoraj vrednosti učinkovitosti doseženih v povezavi z maso vozila med pregledom || || X || X 1.4.2. Učinkovitost (E)(2) || Za vse kategorije vozil je zavorni koeficient manjši od 16% glede na največjo dovoljeno maso ali za motorna vozila 12% glede na največjo dovoljeno kombinirano maso vozila, kar je višje. Manj kot 50 % zgoraj navedenih vrednosti doseženih v povezavi z maso vozila med pregledom || || X || X 1.5. Zmogljivost trajnostnega zavornega sistema || (a) Ni postopne spremembe učinkovitosti (ne velja za sisteme motorne zavore). || || X || (b) Sistem ne deluje. || || X || 1.6. Sistem proti blokiranju koles (ABS) || (a) Slabo delovanje opozorilne naprave. || || X || (b) Opozorilna naprava kaže slabo delovanje sistema. || || X || (c) Senzorji hitrosti vrtenja koles manjkajo ali so poškodovani. || || X || (d) Poškodovana električna napeljava. || || X || (e) Drugi sestavni deli manjkajo ali so poškodovani. || || X || 1.7 Elektronski zavorni sistem (EBS) || (a) Slabo delovanje opozorilne naprave. || || X || (b) Opozorilna naprava kaže slabo delovanje sistema. || || X || 2. KRMILJENJE 2.1. Mehansko stanje 2.1.1. Stanje krmilnega mehanizma || (a) Zvita gred sektorja ali obrabljeni utori. Prizadeta funkcionalnost || || X || X (b) Čezmerno obrabljena gred sektorja. Prizadeta funkcionalnost || || X || X (c) Čezmeren hod gredi sektorja. Prizadeta funkcionalnost || || X || X (d) Pušča. tvorjenje kapljic || X || X || 2.1.2. Pritrditev ohišja krmilnega mehanizma || (a) Ohišje krmilnega mehanizma ni pravilno pritrjeno. Več kot 50 % pritrditev zrahljanih ali vidno medsebojno premikanje podvozja/nadgradnje || || X || X (b) Raztegnjene pritrdilne luknje v podvozju. Več kot 50 % povezav prizadetih || || X || X (c) Pritrdilni sorniki manjkajo ali so zlomljeni. Več kot 50 % povezav prizadetih || || X || X (d) Ohišje krmilnega mehanizma je zlomljeno. Prizadeta stabilnost ali pritrditev ohišja || || X || X 2.1.3. S