Bruselj, 4.8.2004

KOM(2004) 537 končno

Predlog

SKLEP SVETA

o predlogih, v imenu Evropske skupnosti in držav članic, za spremembe Prilog od I do IIII k Protokolu o obstojnih organskih onesnaževalih iz leta 1998 h Konvenciji o onesnaževanju zraka na velike razdalje preko meja iz leta 1979, in Prilog od A do C k Stockholmski konvenciji o obstojnih organskih onesnaževalih

(predložena s strani Komisije)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Protokol o obstojnih organskih onesnaževalih iz leta 1998 h Konvenciji o onesnaževanju zraka na velike razdalje preko meja iz leta 1979 je začel veljati 23. oktobra 2003. Cilj protokola je nadzirati, zmanjšati ali odpraviti izpuste, emisije in izgube obstojnih organskih onesnaževal, ki imajo večji škodljiv vpliv na zdravje ljudi ali okolje zaradi njihovega prenosa po zraku na velike razdalje preko meja. Protokol v Prilogah I, II in III našteva 16 snovi, za katere veljajo prepovedi ali omejitve proizvodnje in uporabe ali ukrepi za nadzor nad emisijami.

Svet je sprejel Sklep o sklenitvi Protokola, v imenu Skupnosti, dne 17. februarja 2004. Ratifikacijska listina Skupnosti je bila deponirana dne 30. aprila 2004.

Stockholmska konvencija o obstojnih organskih onesnaževalih je začela veljati dne 17. maja 2004. Cilj Konvencije je zaščititi zdravje ljudi ter okolje pred obstojnimi organskimi onesnaževali. Konvencija zagotavlja okvir, ki temelji na previdnostnem načelu, za odpravo proizvodnje, uporabe, uvoza in izvoza prvotnih dvanajstih prednostnih obstojnih organskih onesnaževal, za varno ravnanje z njimi, njihovo odstranjevanje in odpravo ali zmanjšanje izpustov nekaterih nenamernih obstojnih organskih onesnaževal.

Komisija je junija 2003 dala predlog za Sklep Sveta o sklenitvi Konvencije v imenu Skupnosti. Svet se je dosegel sporazum o predlogu, vendar Sklepa še ni sprejel. Pričakuje pa se, da bo Skupnost postala pogodbenica Konvencije do konca leta 2004.

Glede na člen 14 Protokola lahko katera koli pogodbenica predlaga spremembe Prilog I, II ali III k Protokolu tako, da odda pisne predloge izvršilnemu sekretarju Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo. Pogodbenica predlagateljica zagotovi informacije, določene v Sklepu 1998/2 Izvršilnega organa. Člen 8(1) Konvencije določa, da lahko katera koli pogodbenica odda predlog Sekretariatu za uvrstitev kemikalije v prilogo A, B ali C. Predlog vsebuje informacije, opredeljene v Prilogi D. Postopek za sprejetje spremembe prilog je predviden v členu 14 Protokola in členu 22 Konvencije.

Predloge za spremembo prilog h Konvenciji je treba oddati zgolj v imenu Skupnosti in njenih držav članic, na podlagi obveznosti sodelovanja in enotnosti pri mednarodnem zastopanju Skupnosti, ki izhaja iz člena 10 Pogodbe ES.

Prilogi I in II k Protokolu trenutno vsebujeta tri obstojna organska onesnaževala, ki niso našteta v Stockholmski konvenciji. Te namenoma proizvedene snovi, klordekon, heksabrombifenil, in heksaklorocikloheksan (HCH, vključno z lindanom) izpolnjujejo merila za pregled, določena v Prilogi D h Konvenciji, in jih je treba dodati tudi k Prilogi A globalne konvencije, da se zaščiti zdravje ljudi ter okolje.

Glede na znanstvene podatke, ki so na razpolago, in poročila o pregledu izvajanja ter ob upoštevanju meril za pregled, določenih v Prilogi D h Konvenciji in Sklepu 1998/2 Izvršilnega telesa, kažejo heksaklorbutadien, pentaklorbenzen in poliklorirani naftaleni značilnosti obstojnih organskih onesnaževal. Prav tako to velja za pentabromodifenil eter, za katerega je Norveška že predlagala vključitev v Protokol, za oktabromodifenil eter in klorirane parafine s kratkimi verigami, ki so bili ocenjeni na podlagi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 o oceni in nadzoru tveganja, ki ga predstavljajo obstoječe snovi [1], njihovo trženje in uporaba pa sta bila prepovedana ali močno omejena z Direktivo 76/769/EGS o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z omejitvami pri trženju in uporabi nekaterih nevarnih snovi in pripravkov [2].

V Skupnosti so proizvodnja, dajanje v promet in uporaba teh snovi že prenehali ali pa so močno omejeni, ni pa mogoče izključiti dejstva, da se še vedno proizvajajo in uporabljajo v drugih državah. Zaradi zmožnosti za prenos teh kemikalij v okolju na velike razdalje ukrepi, sprejeti na nacionalni ravni ali ravni Skupnosti, ne zadostujejo za zagotavljanje visoke stopnje zaščite okolja in zdravja ljudi, temveč so potrebni ukrepi na širši mednarodni ravni.

Sklep Sveta o predlaganju vključitve novih snovi v Protokol in Konvencijo zadeva varstvo okolja. Zato je primerno, da Sklep temelji na členu 175(1) v povezavi s členom 300(2).

Zato je primerno v imenu Skupnosti in držav članic, ki so pogodbenice Protokola in Konvencije, predlagati vključitev heksaklorbutadiena, pentaklorbenzena, polikloriranih naftalenov, oktabromodifenil etra in kloriranih parafinov s kratkimi verigami v ustrezne priloge k Protokolu in Stockholmski konvenciji. Poleg tega je treba predlagati vključitev pentabromodifenil etra, klordekona, heksabrombifenila in HCH, vključno z lindanom, v Prilogo A k Stockholmski konvenciji.

Predlog

SKLEP SVETA

o predlogih, v imenu Evropske skupnosti in držav članic, za spremembe Prilog od I do IIII k Protokolu o obstojnih organskih onesnaževalih iz leta 1998 h Konvenciji o onesnaževanju zraka na velike razdalje preko meja iz leta 1979, in Prilog od A do C k Stockholmski konvenciji o obstojnih organskih onesnaževalih

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 175(1) v povezavi z drugim odstavkom člena 300(2),

ob upoštevanju predloga Komisije[3],

ob upoštevanju naslednjega:

V skladu s členom 174 Pogodbe je eden od ciljev okoljske politike Skupnosti pospeševanje ukrepov na mednarodni ravni za reševanje regionalnih ali svetovnih okoljskih problemov.

Dne 30. aprila 2004 je Skupnost ratificirala Protokol o obstojnih organskih onesnaževalih h Konvenciji o čezmejnem onesnaževanju zraka na velike razdalje iz leta 1979 (v nadaljnjem besedilu "Protokol"), ratifikacija Stockholmske konvencije o obstojnih organskih onesnaževalih (v nadaljnjem besedilu "Konvencije") pa je v postopku.

Cilj protokola je nadziranje, zmanjšanje ali odprava izpustov, emisij in izgub obstojnih organskih onesnaževal, ki imajo večji škodljiv vpliv na zdravje ljudi ali okolje zaradi njihovega čezmejnega prenosa po zraku na velike razdalje. Protokol načeloma določa odpravo ali zmanjšanje proizvodnje in uporabe ter emisij šestnajstih snovi, ki se štejejo za obstojna organska onesnaževala.

Konvencija zagotavlja okvir, ki temelji na previdnostnem načelu, za odpravo proizvodnje, uporabe, uvoza in izvoza prvotnih dvanajstih prednostnih obstojnih organskih onesnaževal, za varno ravnanje z njimi, njihovo odstranjevanje in odpravo ali zmanjšanje izpustov nekaterih nenamernih organskih onesnaževal.

Glede na člen 14 Protokola in člen 8 Konvencije lahko katera koli pogodbenica predlaga spremembe Protokola in Konvencije. Postopek za sprejetje spremembe prilog je predviden v členu 14 Protokola in členu 22 Konvencije. V skladu z obveznostjo zagotavljanja enotnosti pri mednarodnem zastopanju Skupnosti in zato, da se zagotovita utemeljenost predlogov in zadostna podpora v Skupnosti, je treba predložiti zgolj skupne predloge Skupnosti in držav članic.

Ob upoštevanju Sklepa 19998/2 Izvršilnega telesa za Konvencijo o onesnaževanju zraka na velike razdalje preko meja in Priloge D h Konvenciji je bilo pokazano, da heksaklorbutadien, pentaklorbenzen ter poliklorirani naftaleni, pentabromodifenil eter, oktabromodifenil eter in klorirani parafini s kratkimi verigami kažejo značilnosti obstojnih organskih onesnaževal. Zaradi zmožnosti za prenos teh kemikalij v okolju na velike razdalje ukrepi, sprejeti na nacionalni ravni ali ravni Skupnosti, ne zadostujejo za zagotavljanje visoke stopnje zaščite okolja in zdravja ljudi, temveč so potrebni ukrepi na širši mednarodni ravni. Zato je primerno, da Skupnost in države članice, ki so pogodbenice protokola ali Konvencije, predlagajo vključitev teh snovi v ustrezne priloge k Protokolu in Konvenciji, ob upoštevanju obstoječe zakonodaje Skupnosti ter možnih dovoljenih uporab in izjem v njej.

Klordekon in heksabrombifenil sta trenutno navedena v Prilogi I k Protokolu, heksaklorocikloheksan (HCH, vključno z lindanom) pa je naveden v Prilogi II k Protokolu. Ob upoštevanju Priloge D h Konvenciji te snovi kažejo značilnosti obstojnih organskih onesnaževal in utemeljujejo ukrepanje na globalni ravni. Zato je primerno, da Skupnost in države članice, ki so pogodbenice Konvencije, predlagajo vključitev teh snovi v ustrezne priloge Konvencije.

Določbe Protokola in Konvencije zadevajo varstvo okolja in zato je primerno kot pravno podlago izbrati člen 175(1) v povezavi s členom 300(2) –

SKLENIL:

Člen 1

Komisija je pooblaščena, da Izvršilnemu sekretariatu Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo v imenu Skupnosti in držav članic, ki so pogodbenice Protokola o obstojnih organskih onesnaževalih h Konvenciji o onesnaževanju zraka na velike razdalje preko meja iz leta 1979, predloži predlog za vključitev naslednjih snovi v Protokol:

a) v Prilogo I k Protokolu:

- heksaklorbutadien (številka CAS: 87-68-3),

- oktabromodifenil eter (številka CAS: 3236-52-0) in

- pentaklorobenzen (številka CAS: 608-93-5),

b) v Prilogo I in III k Protokolu:

- poliklorirani naftaleni (skupina snovi, ki vsebujejo od enega do osem atomov klora);

c) v Prilogo II k Protokolu:

- klorirani parafini s kratkimi verigami (kloroalkani, C10-C13).

Komisija skupaj z državami članicami zagotovi, da se Sekretariatu predložijo ustrezni podatki v podporo predloga.

Člen 2

Komisija je pooblaščena, da Sekretariatu Konvencije v imenu Skupnosti in držav članic, ki so pogodbenice Stockholmske konvencije o obstojnih organskih onesnaževalih, predloži predlog za vključitev naslednjih snovi v Konvencijo:

a) v Prilogo A h Konvenciji:

- snovi, naštete v členu 1 pododstavka (a),

- pentabromodifenil eter (številka CAS: 3254-81-9)

- klordekon (številka CAS: 145-50-0),

- heksabrombifenil (številka CAS: 36355-01-8) in

- heksaklorocikloheksan (HCH, vključno z lindanom) (številki CAS: 608-73-1 in 58-89-9);

b) v Prilogo A in C h Konvenciji:

- poliklorirani naftaleni (skupina snovi, ki vsebujejo od enega do osem atomov klora);

c) v Prilogo B h Konvenciji:

- klorirani parafini s kratkimi verigami (kloroalkani, C10-C13).

Komisija skupaj z državami članicami zagotovi, da se Sekretariatu predložijo ustrezni podatki v podporo predloga.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

[1] UL L 84, 5.4.1993, str. 1.

[2] UL L 262, 27.9.1976, str. 201. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2004/21/ES (UL L 57, 25.2.2004, str. 4), Glede pentabromodifenil etra je bil sprožen zakonodajni postopek, da se upošteva časovno omejena izjema, povezana z varnostjo letalskih potnikov.

[3] UL C , , str. .