PREAMBULA

To je poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o nadaljnjem ukrepanju na podlagi sklepov o razrešnici za finančno leto 2009[1] v skladu s členom 319(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, členom 147 finančne uredbe in členom 119(5) finančne uredbe za evropske razvojne sklade (ERS).

V poročilu so povzeti odgovori Komisije na ključne zahteve Evropskega parlamenta in Sveta, dopolnjujeta pa ga dva delovna dokumenta služb Komisije z odgovori Komisije na posamezne zahteve Parlamenta in Sveta (skupaj 298). V delovnih dokumentih služb Komisije je pri vsaki zahtevi naveden sklic na ustrezni odstavek v dokumentu Evropskega parlamenta ali Sveta.

Komisija je v resolucijah o razrešnici za Evropski parlament navedla 213 zahtev, ki jih je nanjo naslovil Evropski parlament[2]. Za 89 od teh zahtev je pripravljena sprejeti ukrepe, ki jih je zahteval Parlament. Meni, da so bili zahtevani ukrepi za 112 zahtev že sprejeti ali se izvajajo, čeprav bo treba v nekaterih primerih njihove rezultate še oceniti. Vendar pa Komisija iz razlogov, povezanih z obstoječim pravnim okvirom ali njenimi institucionalnimi pooblastili, 12 zahtev ne more sprejeti[3].

Komisija je navedla tudi 85 zahtev, ki jih je nanjo naslovil Svet v svojem priporočilu Parlamentu[4]. Za 43 od teh zahtev je pripravljena sprejeti ukrepe, ki jih je zahteval Svet. Meni, da so bili zahtevani ukrepi za 42 zahtev že sprejeti ali se izvajajo, čeprav bo treba v nekaterih primerih njihove rezultate še oceniti. Zahtev, ki jih Komisija iz razlogov, povezanih z obstoječim pravnim okvirom ali njenimi institucionalnimi pooblastili, ne bi mogla sprejeti, ni.

POVZETEK ODGOVOROV KOMISIJE NA ZAHTEVE EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA V SKLEPIH O RAZREŠNICI ZA LETO 2009

PREDNOSTNI UKREPI

Parlament je v svoji resoluciji posebej poudaril sedem prednostnih ukrepov institucionalne in organizacijske narave. O teh zahtevah so med postopkom razrešnice potekale temeljite razprave in Komisija je imela priložnost predstaviti svoja stališča v številnih izmenjavah mnenj s člani odbora za proračunski nadzor in zlasti s poročevalci za razrešnico za leto 2009. Med temi razpravami je Komisija pokazala veliko predanost reševanju teh pomislekov.

Reforma sedanjega postopka razrešnice

Pravila, ki se uporabljajo za postopek razrešnice, zlasti roki, so določena v finančni uredbi. Skrajšanje celotnega postopka je del razprav, ki potekajo v okviru trenutnega pregleda finančne uredbe.

Komisija je organ, ki da razrešnico, Svet in Evropsko računsko sodišče že pozvala, da ustanovijo delovno skupino za pripravo obsežne reforme postopka razrešnice, katere cilj bi bil krajši postopek, ki pa bi zadevnim institucijam zagotavljal dovolj časa za pripravo in predstavitev njihovih prispevkov. Lahko bi se organizirala konferenca, na kateri bi se razpravljalo o sklepnih ugotovitvah te delovne skupine.

Nacionalne izjave o upravljanju

Komisija je za dodatno okrepitev odgovornosti držav članic iz člena 317 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) v svoj predlog za triletni pregled finančne uredbe (člen 56) vključila zahtevo, da odgovorni organi, akreditirani v državah članicah, zagotovijo letne izjave o upravljanju, ki zajemajo vsa sredstva iz deljenega upravljanja[5], in sicer na podlagi podobnega pristopa, kot se uspešno uporablja v kmetijskem sektorju.

Take izjave o upravljanju bi Komisiji dale znatno dodatno zagotovilo glede uporabe sredstev EU s strani držav članic. Izjave o upravljanju, ki bi jih revidiral neodvisen revizor, so po mnenju Komisije za pridobitev zagotovil držav članic ustreznejše kot sedanje nacionalne izjave in bi okrepile sodelovanje z državami članicami na področju izvrševanja proračuna.

Komisija bo po razumnem obdobju izvajanja ocenila dodano vrednost teh izjav o upravljanju in bi lahko predvidela, da se predlaga politična podpora postopku poročanja in odgovornosti, ki bi vključevala izjavo o zanesljivosti upravljanja.

Izpopolnitev strukture upravljanja Komisije

Kolegij poverja izvrševanje proračuna generalnim direktorjem in vodjem služb, ki so odgovorni za zanesljivo in učinkovito upravljanje sredstev ter za zagotovitev učinkovitih sistemov kontrol v svojih službah. O uspešnosti izvajanja svojih nalog poročajo v letnih poročilih o dejavnostih, ki vključujejo podpisano izjavo o zanesljivosti, ki zajema zakonitost in pravilnost finančnih transakcij. Zanesljivost se zagotavlja z objektivnim načinom proučitve dokazov, katere namen je zagotoviti podrobno oceno učinkovitosti upravljanja tveganj ter postopkov kontrol in upravljanja. To proučitev izvajajo uprava, ki stalno spremlja delovanje notranjih sistemov kontrol, ter notranji in zunanji revizorji. Za generalne direktorje so letna poročila o dejavnostih glavno orodje za poročanje kolegiju o njihovih dejavnostih.

Komisija meni, da se odgovornost upravljanja, dodeljena generalnim direktorjem, ne bi smela oslabiti z uvedbo podpisov komisarjev ali predsednika.

Vendar pa so bila stalna navodila za pripravo letnih poročil o dejavnostih posodobljena, tako da generalni direktor jasno potrdi, da so bili glavni elementi njegovega poročila in izjava o zanesljivosti, vključno z morebitnimi pridržki, predloženi ustreznemu komisarju. Ta stalna navodila za letna poročila o dejavnostih za leto 2010 so v letu 2011 upoštevali vsi generalni direktorji.

Poleg tega je bila na seji kolegija 23. februarja 2011 pozornost komisarjev usmerjena na pomen dialoga med generalnimi direktorati in komisarji o osnutku letnih poročil o dejavnostih in pridržkih skladno s stalnimi navodili in delovnimi dogovori o odnosih med kabineti in službami.

Sistematična aktivacija prekinitve in odložitve plačil

Kohezijski skladi za obdobje 2007–2013 delujejo na podlagi okvira, določenega v Uredbi št. 1083/2006[6], ki zajema pravno podlago (člen 91) za uporabo prekinitev roka plačil na operativni ravni za obdobje do šest mesecev, o katerih odloči generalni direktor, kot prvi korak k odložitvi plačil, o kateri odloči Komisija (člen 92). Prekinitev roka plačila je prožnejši instrument, na podlagi katerega morajo države članice odpraviti pomanjkljivosti, saj je takojšnja in zanjo ni potrebna formalna odločitev kolegija. Komisija je sprejela ukrepe za zagotovitev, da se ta instrument uporablja bolj sistematično, na primer skupne smernice, ki jih uporabljajo GD EMPL in GD REGIO ter številni nacionalni revizijski organi in vključujejo ključne zahteve za ocenjevanje učinkovitosti sistemov upravljanja in kontrol v državah članicah. Službe so v svojih letnih poročilih o dejavnostih poročale o vseh odločitvah o prekinitvah/odložitvah plačil.

Sistematična politika o prekinitvi in odložitvi plačil je razvidna iz primerov, predstavljenih odboru za proračunski nadzor[7], ki jasno kažejo, da Komisija sistematično in nemoteno spremlja niz postopkovnih in pravnih korakov, ki povzročajo prekinitve in začasne ustavitve.

Komisija glede pošiljanja kopij dopisov o izterjavah in dopisov, namenjenih nacionalnim parlamentom in nacionalnim vrhovnim revizijskim institucijam zadevnih držav članic, v katerih so napovedani finančni popravki, meni, da morajo ta telesa sama pridobiti informacije od svojih nacionalnih upravljavskih in nadzornih organov.

Izboljšanje popravnih mehanizmov

Že leta se po potrebi nalagajo finančni popravki, kakovost podatkov o finančnih popravkih in izterjavah, ki jih sporočijo države članice, se je izboljšala, Komisija pa si prizadeva tudi za spodbujanje uporabe najboljših praks za zagotovitev boljšega mehanizma izterjave na ravni držav članic in EU.

Službe Komisije, ki izvajajo deljeno upravljanje, od leta 2007 v svojih poročilih o dejavnostih poročajo o finančnih popravkih ter upoštevajo jasno razčlenitev po državah članicah, programskih obdobjih in skladih. Pojasnilo št. 6 k računovodskim izkazom je bilo prav tako dopolnjeno z vključitvijo podrobnih informacij o izvajanju finančnih popravkov.

Komisija poudarja, da bodo na področju kohezije izvršena plačila vseh zneskov, ki so jih države članice določile kot finančne popravke. Če Komisija ne bo imela zadostnega zagotovila, da so bili vsi popravki učinkovito izvršeni, bo začasno ustavila postopek zaključevanja in od države članice zahtevala ustrezne ukrepe.

Službe Komisije izvajajo posebno revizijsko preiskavo o sistemih držav članic za izterjave[8], da bi pridobile zagotovila o kakovosti podatkov, predloženih v okviru letnih izjav o izterjavah in umikih. Prvi rezultati teh revizij naj bi bili sporočeni v poročilih o dejavnostih za leto 2011.

Komisija je odboru Parlamenta posredovala podrobne informacije o vseh odločitvah o prekinitvi in odložitvi plačil ter finančnih popravkih, odgovorila pa je tudi na vse zahtevke za informacije[9].

Zlasti kar zadeva kmetijstvo morajo države članice takrat, kadar se s postopki potrditve skladnosti ugotovijo ali lahko ugotovijo nepravilna izplačila, sprejeti nadaljnje ukrepe za njihovo izterjavo od končnih upravičencev. Tudi če to ni mogoče, ker so finančni popravki povezani le s pomanjkljivostmi sistemov upravljanja in kontrole držav članic, so finančni popravki pomemben način za izboljšanje teh sistemov in s tem za preprečevanje ali odkrivanje in izterjavo nepravilnih plačil končnim upravičencem. Potrditev skladnosti s tem prispeva k zakonitosti in pravilnosti transakcij na ravni končnih upravičencev. Finančni popravki se v sedanjem regulativnem okviru štejejo kot ukrepi za ponovno vzpostavitev pravilnosti odhodkov in za zaščito proračuna EU. Možnost prekinitve roka plačil in naložitve finančnih popravkov deluje tudi kot spodbuda državi članici, da izboljša sisteme upravljanja in kontrol ter sama izvede potrebne finančne popravke. Cilj nekaterih predlogov za naslednjo generacijo programov[10] je države članice prisiliti, da vedno, ko je to mogoče, od končnih upravičencev izterjajo finančne popravke. Predlogi vsebujejo tudi novo možnost, da Komisija prekliče celotni znesek ali del zneska prispevka iz proračuna EU za program in izterja sredstva od držav članic. Cilj je Komisiji omogočiti, da iz financiranja EU izključi kakršne koli odhodke, ki niso skladni z veljavnim pravom Unije in nacionalnim pravom, tudi v zvezi s pomanjkljivostmi sistemov upravljanja in kontrole držav članic, ki sta jih odkrila Komisija ali Evropsko računsko sodišče.

Ocenjevanje uspešnosti

Komisija bo do konca leta 2011 predložila prvo poročilo o oceni v skladu s členom 318 PDEU. Uporabila bo svoje ustaljene delovne metode za objavo in pošiljanje poročila Evropskemu parlamentu, pri čemer opozarja, da služba Komisije za notranjo revizijo pri načrtovanju svojih revizij deluje kot neodvisen organ.

Uvedba nove logike porabe

Kot je bilo poudarjeno v sporočilu „Proračun za strategijo Evropa 2020“[11], si bo Komisija v sodelovanju z zakonodajnim organom prizadevala, da se načela poenostavitve, dobrega finančnega poslovodenja in odgovornosti v celoti vključijo v prihodnjo dejavnost programiranja. Komisija je v tem okviru v predlaganem pregledu finančne uredbe že predlagala ukrepe poenostavitve. Komisija bo konec leta 2011, ko bodo predstavljeni vsi njeni sektorski predlogi, izdala posebno sporočilo o poenostavitvi.

Komisija meni, da pridobitev splošne izjave o zanesljivosti za vsak večletni finančni okvir ne bi pomenila dodane vrednosti za sedanjo letno strukturo upravljanja, za katero je že uveden celovit in dogovorjen postopek odgovornosti za porabo.

Namen naknadnih kontrol je odkrivanje in naknadno odpravljanje napak, ki jih ni bilo mogoče odkriti v času plačila. Pri večletnih programih Komisija spremlja stopnjo preostalih napak po popravkih, to je na koncu kontrolnega cikla. Številni generalni direktorati, zlasti s področja raziskav, so svoje notranje cilje glede kontrol zastavili na večletni osnovi, kar zadeva stopnjo preostalih napak. Komisija tudi na področju kohezijske politike za ESRR predvideva analizo stopnje preostalih napak za programsko obdobje 2000–2006 na podlagi revizij, ki se bodo izvajale v letu 2012, ter poročanje o njih.

SPLOšNE UGOTOVITVE

Računovodski izkazi

Komisija je uvedla strog računovodski sistem, zaradi katerega je že tri leta zapored dobila mnenje brez pridržka za zanesljivost računovodskih izkazov. Komisija še naprej izboljšuje svoje metode z ukrepi, kot so projekt kakovosti računovodenja, da bi obravnavala pripombe Sodišča in s tem dodatno zmanjšala tveganje napačnih navedb.

Obstoj negativnih neto sredstev je posledica uporabe računovodstva na podlagi nastanka poslovnih dogodkov za institucijo, ki se financira z letnim proračunom. Obveznosti (kot so pokojnine in zneski, ki jih je treba plačati iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada), so vknjižene v računovodskih izkazih, medtem ko jamstva, kot so tista, ki jih zagotovijo države članice za izpolnitev teh obveznosti z odobritvami za prevzem obveznosti v letnih proračunih, v skladu z računovodskimi pravili EU ne ustrezajo opredelitvi sredstev in se zato ne knjižijo v računovodske izkaze kot taka, ampak so razkrita v pojasnilih k računovodskim izkazom. Računovodski standardi EU so usklajeni z mednarodnimi standardi. Odstopanje od teh standardov bi pomenilo pridržek Sodišča v zvezi z računovodskimi izkazi.

Leta 2004 je bila narejena podrobna analiza možnosti ustanovitve pokojninskega sklada, na podlagi katere je bila na koncu izbrana rešitev, ki se trenutno uporablja in je vključena v Kadrovske predpise.

Zakonitost in pravilnost

Komisija meni, da so bili odgovornost držav članic in zagotovila, ki jih te dajo Komisiji, v veljavni zakonodaji okrepljeni z vzpostavitvijo postopka predhodne potrditve sistemov upravljanja in kontrol ter z ustanovitvijo organov za revizijo programov. Tudi veljavne uredbe za strukturne sklade zagotavljajo Komisiji orodja za izvajanje njene nadzorne vloge, kadar države članice ne izpolnjujejo svojih obveznosti.

Predlog Komisije za triletni pregled finančne uredbe vključuje obveznost zagotovitve letne izjave o zanesljivosti upravljanja, ki jo dopolnjuje neodvisno revizijsko mnenje. Revizijski organ bo uporabljal mednarodne standarde in metodologijo, dogovorjeno s Komisijo, ter bo predmet kontrol Komisije in Evropskega računskega sodišča.

Odgovornost držav članic in preglednost

Službe Komisije v svojih poročilih o dejavnostih zagotavljajo ocene sistemov kontrol in nadzora v državah članicah ter pri izdaji svojih izjav o upravljanju upoštevajo informacije, ki jih pošljejo države članice (med drugim v letnih poročilih o nadzoru in letnih povzetkih). Na podlagi veljavne zakonodaje o dostopu do dokumentov odločitev o tem, ali bodo letni povzetki dostopni javnosti, sprejmejo zadevne države članice, saj so avtorice teh dokumentov.

Za leto 2010 poročila o dejavnostih zagotavljajo izčrpne informacije po državah članicah, področjih politik in programskih obdobjih. Komisija v zbirnem poročilu določi ukrepe, za katere meni, da so potrebni za odpravo znatnih pomanjkljivosti, ki so bile ugotovljene.

Sodelovanje med uradom OLAF in generalnimi direktorati za strukturne sklade je bilo okrepljeno[12], strateški dokument v zvezi s tem pa se dvakrat letno ocenjuje. Tako naj bi se okrepila ocena tveganja goljufij, zagotovila dodatna navodila za preprečevanje in odkrivanje goljufij za države članice ter povečala stopnja ozaveščenosti glede goljufij v službah in državah članicah.

Dopustno tveganje napak

Komisija bo v okviru pripravljanja nove sektorske zakonodaje za obdobje 2014–2020 v zakonodajnih računovodskih izkazih zagotovila opis vzpostavljenega sistema kontrol, oceno stroškov in koristi kontrol ter pričakovano tveganje neupoštevanja veljavnih pravil.

Koncept dopustnega tveganja napak naj bi bil upravljavsko orodje za merjenje učinkovitosti kontrol. Kljub temu si Komisija za vse primere slabega upravljanja in goljufij prizadeva za pristop nične tolerance.

Služba Komisije za notranjo revizijo

Služba Komisije za notranjo revizijo je v okviru svojega revizijskega programa za leto 2011 razvila svojo prakso, da izvede določeno število revizij uspešnosti, pri čemer se osredotoča na učinkovitost, uspešnost in gospodarno porabo sredstev EU. Komisija se strinja, da se služba za notranjo revizijo spodbudi k nadaljnjemu razvoju teh vidikov pri prihodnjih programih revizij.

Enotna revizija

Okvir Komisije izpolnjuje zahtevo Sodišča o uporabi verige kontrolnih postopkov, pri čemer ima vsaka stopnja posebej opredeljene cilje, ki upoštevajo delo drugih. Namen uvedenih struktur je preprečevanje nepotrebnih podvajanj; zaradi njih ni vprašljiva vloga Sodišča kot zunanjega revizorja ali neodvisnost drugih organov zunaj okvira notranjih kontrol, kot so vrhovne revizijske institucije, ki poročajo nacionalnim parlamentom.

Preglednost

Komisija meni, da izpolnjuje zahteve glede preglednosti, kakor so določene v členu 30 finančne uredbe, in Sodišče ni postavilo pod vprašaj veljavnosti finančne uredbe. Komisija bo kljub temu proučila s tem povezani sodbi Sodišča[13] in zakonodajnemu organu predlagala določbe, ki naj bi bile potrebne za ohranitev zahtevane stopnje preglednosti.

Komisija meni, da zbirno poročilo ni pravi instrument za poročanje o spremljanju nadaljnjih ukrepov držav članic v zvezi z njihovimi obveznostmi pravočasne objave podatkov o upravičencih. Najbolje bi bilo, da se spremljanje teh ukrepov priloži letnim poročilom o dejavnostih generalnih direktoratov.

Kadrovski predpisi

Komisija je leta 2011 opozorila na osnutek predloga o spremembi Kadrovskih predpisov, v katerem je doseženo ravnovesje med potrebnim spodbujanjem učinkovitosti in zmožnostjo institucij za uresničevanje svojih politik. Ta predlog dopolnjuje reformo javne uprave iz leta 2004.

Ta osnutek predloga je podlaga za razprave s predstavniki zaposlenih. Formalni predlog Komisije bi moral biti do konca leta 2011 predložen Svetu in Parlamentu.

POSEBNE UGOTOVITVE

Kmetijstvo in naravni viri

Komisija meni, da se zmanjšanje stopnje napak na področju kmetijstva lahko že šteje kot trend. V tem smislu stopnja napak, ki je v zadnjih letih okoli 2 %, potrjuje splošno pozitivno oceno iz prejšnjih let. Komisija si bo seveda še naprej prizadevala za zmanjšanje stopnje napak pri kmetijskih odhodkih pod raven pomembnosti, pri čemer se bo osredotočala zlasti na tista področja odhodkov, na katerih je pojavnosti napak večja, na primer nekatere ukrepe za razvoj podeželja.

Komisija si skupaj z državami članicami stalno prizadeva nadalje izboljšati delovanje integriranega administrativnega in kontrolnega sistema (IAKS) ter zanesljivost identifikacijskega sistema za zemljišča, ki je njegov del. Od leta 2010 morajo države članice vsako leto izvesti oceno kakovosti identifikacijskega sistema za zemljišča in poročati o rezultatih. Čeprav se je ta praksa začela uporabljati šele leta 2010, se je izkazala za koristno za države članice, kar zadeva določanje področij, ki se jim je treba posvetiti. Vse preostale pomanjkljivosti se obravnavajo s postopki potrditve skladnosti, da se zavarujejo finančni interesi EU.

V okviru reforme skupne kmetijske politike (KAP) po letu 2013 bo Komisija nadaljevala prizadevanja za nadaljnje zmanjšanje upravnega bremena in poenostavitev politike[14]. V tem kontekstu se bo proučilo tudi vprašanje opredelitve aktivnega kmetovalca.

Za pripravo izjave o zanesljivosti za leto 2011 bo Komisija predlagala tristranska srečanja z Evropskim računskim sodiščem in nacionalnimi organi tudi za področje kmetijstva in naravnih virov, če bi lahko olajšala pripravo posameznih izjav o zanesljivosti.

Kohezija

Večletni programi na področju kohezije so podvrženi različnim ravnem kontrol, katerih učinek obsega obdobje več let. Vendar pa se lahko zato pri letni oceni napak v zvezi s plačili v določenem finančnem letu pokaže več napak, saj vse ravni kontrol še niso učinkovite. Komisija bo še naprej strogo izvajala svojo nadzorno vlogo in zagotavljala, da države članice odpravijo pomanjkljivosti, ugotovljene pri njihovih sistemih upravljanja in kontrol, ter uporabljala prekinitve in odložitve plačil ter finančne popravke, če bo to potrebno. Komisija upošteva letna revizijska mnenja, ki jih izdajajo revizijski organi, ter lastno revizijsko delo. Revizije, ki jih izvaja Komisija, so osredotočene na programe z visokim tveganjem.

Poročila o dejavnostih in podatki, ki jih je dobil Evropski parlament, kažejo, da so pomanjkljivosti omejene predvsem na nekaj držav članic. Na podlagi priporočila in odobritve s strani Komisije so države članice uvedle nacionalne akcijske načrte za odpravljanje napak, katerih namen je izboljšati učinkovitost sistemov in odpraviti vzroke za slabo učinkovitost zadevnih programov in držav članic.

Regionalno politiko so še posebej zaznamovale nepravilnosti v zvezi z uporabo pravil o javnih naročilih. Komisija sprejema ukrepe za odpravo ugotovljenih težav. Komisija se je v okviru Akta o enotnem trgu zavezala, da bo do leta 2012 oblikovala predloge za pregled direktiv, pri čemer bo poenostavitev ena glavnih nalog. Zainteresirane strani bodo lahko v tem procesu dejavno sodelovale.

Komisija je za obdobje 2007–2013 naredila pomembno vnaprejšnjo naložbo v smislu navodil, usposabljanja in podpore državam članicam. Prizadevanja na tem področju se bodo nadaljevala, poteka pa tudi izmenjava najboljših praks. Države članice prejemajo tudi sredstva za tehnično pomoč za razvoj njihovih upravnih zmogljivosti.

Komisija poziva države članice, naj svojo zavezanost izboljšanju odgovornosti dokažejo z okrepitvijo kontrolnih ukrepov, če je to potrebno, zlasti glede preverjanja upravljanja pred potrditvijo odhodkov Komisiji, ter z upoštevanjem njenih navodil za letne povzetke, da bodo koristen dodatni vir zagotovil. Pravna podlaga za letne povzetke sicer ne zahteva splošne izjave o zanesljivosti, vendar pa Komisija spodbuja vse države članice, naj se zgledujejo po državah članicah, ki so leta 2010 vključile izjavo o zanesljivosti.

Komisija je kot odgovor na napake, ki so se pokazale pri revizijah Evropskega računskega sodišča in njenih notranjih revizijah[15], tudi navedla ukrepe, ki jih je sprejela v obdobju 2010–2011 v zvezi s področji in programi, za katere se je izkazalo, da predstavljajo visoko tveganje, in so predvideni za prihodnji pravni okvir.

Raziskave, energetika, promet, gospodarske in finančne zadeve ter izobraževanje in državljanstvo

Določbe v zvezi s stroški, ki so upravičeni do financiranja, so zapletene, in revizije so pokazale, da so razlike v razlagi teh določb razlog za večji del ugotovljenih napak.

Vpliv predlaganih možnosti prihodnje poenostavitve se bo čutil predvsem v naslednjem okvirnem programu. Ker ti predlogi še ne bodo izvedeni, je Komisija za 7. okvirni program težave, nastale zaradi zapletenih pravil o upravičenosti, obravnavala s sprejetjem sklepa z dne 24. januarja 2011[16] o treh ukrepih za poenostavitev izvajanja okvirnega programa, ki se nanašajo tudi na financiranje raziskav za MSP. Uporaba povprečnih stroškov dela s strani upravičencev je bila poenostavljena znotraj obstoječega pravnega okvira. Z uvedenimi ukrepi poenostavitve naj bi se stopnja napak dodatno zmanjšala.

Poleg tega se bodo izkušnje s predhodnim potrjevanjem metodologij za izračun stroškov upoštevale pri oblikovanju pravil za naslednji program financiranja.

Komisija je oblikovala strategijo kontrol, da se zagotovita zakonitost in pravilnost odhodkov na večletni podlagi za ugotavljanje kakršnih koli napak, ki se ne bi odkrile pred izvršitvijo plačila. To se doseže z naknadnimi revizijami in strogo izterjavo vseh zneskov, za katere je ugotovljeno, da so neupravičeno izplačani upravičencem, pri katerih je bila izvedena revizija, in sicer tudi za pogodbe, ki niso bile predmet revizije, če je postopek ekstrapolacije primeren in se uporablja. Poleg tega bo sporočilo o poenostavitvi postopka izterjave v okviru izvajanja revizijske strategije, sprejeto 15. decembra 2009, prispevalo k boljšemu upravljanju neizterjanih zneskov in razjasnitvi meril upravičenosti v zvezi z davki ali izdatki, povezanimi s stroški dela, zaradi katerih so nastale napake. Poleg tega je Komisija ocenila strukture odgovornosti in organizacijske strukture organov Skupnosti, ustanovljenih decembra 2010 za izvajanje 7. okvirnega programa.

Kar zadeva izobraževanje, bo novi program Izobraževanje Evropa prispeval tudi k znatni poenostavitvi, saj bodo ukinjeni podprogrami, zmanjšano bo število vseh dejavnosti in bolj se bodo uporabljali pavšalni zneski.

Zunanja pomoč, razvoj in širitev, vključno z evropskimi razvojnimi skladi

Glede širitve je Komisija obravnavala glavne opažanja Sodišča v zvezi s predhodnimi kontrolami in sodeluje s (potencialnimi) državami kandidatkami, da se izboljšajo sistemi upravljanja in kontrol ter zagotovi upoštevanje standardov Unije v njihovih praksah. Komisija je oblikovala skladen sveženj navodil za postopek prenosa upravljanja.

Komisija si še naprej prizadeva za zagotavljanje pomoči pri poznavanju institucij. Lahko se šteje, da se na področju obravnavanja korupcije, navzkrižja interesov in drugih slabih praks kaže stalen napredek, vendar je treba to področje še naprej šteti kot problematično. Pravni okvir je bil postopno uveden, obnovljeni institucije in sistemi pa so operativni. Z nedavnimi pravosodnimi pobudami v državah upravičenkah nastaja kultura politične odgovornosti.

Kar zadeva človekoljubno pomoč, Komisija povečuje spremljanje uporabe preskrbnih centrov humanitarne pomoči in je februarja 2011 ustanovila delovno skupino za ocenjevanje predlogov za humanitarno pomoč. Usklajuje in racionalizira dokumentacijo o postopku ocenjevanja, sklepne ugotovitve pa se bodo potrjevale in izvajale od 1. januarja 2012.

Naslednica Generalnega direktorata RELEX, Služba za instrumente zunanje politike (FPI), je dokončala razvoj metodologije za naknadne kontrole za odhodke iz poslovanja, ki bo v letu 2011 dodatno izboljšana na podlagi pridobljenih izkušenj.

Vprašanje vključevanja okoljskih vidikov se bo prednostno obravnavalo.

Kar zadeva Evropski razvojni sklad, bo Komisija še naprej izčrpno poročala o doseženih rezultatih in težavah pri izvajanju dejavnosti proračunske podpore.

Celovit pregled porabe

Komisija je tudi v okviru pripravljanja proračuna za leto 2012 izčrpno proučila programe porabe, da bi opredelila področja za prerazporeditve. Na podlagi tega je predlagala znatne razlike v okviru različnih zgornjih mej odhodkov ter tako upoštevala nove politične prednostne naloge.

Zahtevki do Komisije v zvezi z agencijami

Razprave o agencijah v okviru medinstitucionalne delovne skupine so namenjene splošnemu izboljšanju učinkovitosti in uspešnosti agencij ter racionalizaciji splošne strukture upravljanja znotraj agencij in v odnosu do institucij EU. Njeno delo naj bi bilo dokončano do konca leta 2011. Kar zadeva morebitno združitev Evropske policijske akademije (CEPOL) z Europolom, bo Komisija leta 2012 predstavila rezultate ocene učinka v skladu z načeli, dogovorjenimi v okviru delovne skupine, v zvezi s premisleki glede združitve.

* * *

[1] Razrešnica za splošni proračun za leto 2009, posebna poročila Evropskega računskega sodišča v okviru razrešnice Komisiji, razrešnica za ERS, razrešnica za agencije.

[2] Sklicevanje na dokumenta P7_TA(2011)0194 in P7_TA(2011)0195, dostopna na spletni strani:

http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P7-TA-2011-0194+0+DOC+XML+V0//EN&language=EN#BKMD-87.

[3] Glej zahteve 1, 18, 25, 71, 82, 86, 117, 156, 175, 179, 192 in 206.

[4] Sklicevanje na dokumente 5891/11 ADD 1 in 2, 5892/11 ADD 1, 5893/11 ADD 1, 5469/11 ter 5894/11 ADD 1, objavljene na spletni strani: http://www.europarl.europa.eu/activities/committees/editoDisplay.do?language=EN&id=2&body=CONT.

[5] Delovni dokument z analizo postopka zanesljivosti v deljenem upravljanju, oceno nacionalnih izjav, ki so jih izdale štiri države članice, in navodila, kako postopku zanesljivosti dodati vrednost, je bil februarja 2011 poslan odboru za proračunski nadzor.

[6] Uredba Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1260/1999.

[7] Glej memo z dne 2. maja 2011 GD REGIO: Memorandum o finančnih popravkih in izterjavah, prekinitvah in odložitvah ter memo z dne 18. marca 2011, Priloga 3 (seznam prekinitev/odložitev ESRR/KF in ESS).

[8] Kontrolne misije so se začele septembra 2011.

[9] Glej opombo 7.

[10] Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi skupnih določb za vse strukturne sklade (COM(2011) 615).

[11] COM(2011) 500.

[12] S posodobljeno skupno strategijo za preprečevanje goljufij, sprejeto julija 2010.

[13] Zadevi C-92/09 in C-93/09.

[14] Glej podroben odgovor št. 15 v zvezi s priporočili Sveta iz priloženega delovnega dokumenta služb Komisije.

[15] SEC(2011) 1179 konč., 6.10.2011.

[16] C(2011) 174 konč., 24.1.2011.