[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 6.11.2008

COM(2008) 724 konč.

2007/0247 (COD)

Spremenjeni predlog

DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o spremembi direktiv 2002/21/ES o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve, 2002/19/ES o dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in pripadajočih naprav ter o njihovem medomrežnem povezovanju in 2002/20/ES o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev

(predložila Komisija)

2007/0247 (COD)

Spremenjeni predlog

DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o spremembi direktiv 2002/21/ES o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve, 2002/19/ES o dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in pripadajočih naprav ter o njihovem medomrežnem povezovanju in 2002/20/ES o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev

(Besedilo velja za EGP)

1. STOPNJE POSTOPKA

Komisija je predlog – COM(2007) 697 – COD/2007/0247 – sprejela 13. novembra 2007 in ga 16. novembra 2007 predložila Evropskemu parlamentu in Svetu.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje o predlogu Komisije sprejel 29. maja 2008.

Odbor regij je mnenje o predlogu Komisije sprejel 18. junija 2008.

Evropski parlament je v prvi obravnavi 24. septembra 2008 sprejel 126 sprememb.

2. CILJ PREDLOGA

Cilj je prilagoditi regulativni okvir za elektronske komunikacije, zlasti okvirno direktivo[1], Direktivo o odobritvi[2] in Direktivo o dostopu[3], in sicer z izboljšanjem učinkovitosti, zmanjšanjem upravnih virov, potrebnih za izvajanje gospodarske ureditve, in enostavnejšim in učinkovitejšim dostopanjem do radijskih frekvenc. Predlog je usklajen s programom Komisije za boljšo pravno ureditev, katerega namen je zagotoviti, da je zakonodajni poseg sorazmeren z zastavljenimi političnimi cilji, in je del celostne strategije Skupnosti za krepitev in dokončno oblikovanje notranjega trga.

Napačnejši cilj predloga je:

1. učinkovitejše upravljanje spektra, da se operaterjem omogoči lažji dostop do njega in da se pospešijo inovacije;

2. zagotoviti, kjer je pravna ureditev še vedno potrebna, da je ta učinkovitejša in enostavnejša tako za operaterje kot za nacionalne regulativne organe (NRO);

3. doslednejša uporaba pravil EU, da se dokončno oblikuje notranji trg elektronskih komunikacij.

3. CILJ SPREMENJENEGA PREDLOGA

Cilj spremenjenega predloga je prilagoditi nekatere točke izvirnega predloga v skladu s predlogi Evropskega parlamenta.

4. PRIPOMBE GLEDE SPREMEMB, KI JIH JE SPREJEL EVROPSKI PARLAMENT

4.1. Spremembe, ki jih je sprejela Komisija

Komisija lahko sprejme spremembe 12, 16, 19, 24, 32, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 45, 56, 58, 59, 60, 61, 79, 81, 89, 92, 96, 99, 111, 112, 113, 115, 116, 117, 123 in 124.

4.2. Spremembe, ki jih je Komisija delno sprejela ali jih je sprejela pod pogojem, da se jih ponovno preoblikuje

Glede okvirne direktive :

Uvedene spremembe 2, 5, 6, 7, 14/rev, 15, 17, 26, 27, 31, 35, 36, 37, 44, 46, 48, 52, 53/rev, 138 (plenarno zasedanje), 62, 63/rev, 64/rev, 65, 66, 67/rev, 68, 69, 70, 71, 72, 74, 75, 77, 80, 84, 85 in 86.

- sprememba 2

Komisija lahko sprejme vstavljene besede „in usklajene“, vendar zavrača črtanje sklica na uredbo, ki ustanavlja organ. Kljub temu priznava, da bo lahko organ imel na koncu imel drugačen naziv, zato je v celotnem spremenjenem predlogu spremenila sklicevanja na organ in „BERT“ (izraz, ki ga je Evropski parlament sprejel pri prvi obravnavi) s sklicevanji na „[organ]“.

Uvodna izjava 3 akta o spremembi:

„Regulativni okvir EU za elektronska komunikacijska omrežja in storitve je treba zato preoblikovati, da se dokončno oblikuje notranji trg za elektronske komunikacije z okrepitvijo mehanizma Skupnosti za regulacijo operaterjev z znatno tržno močjo na ključnih trgih. To dopolnjuje ustanovitev organa evropskih telekomunikacijskih regulativnih organov (v nadaljnjem besedilu: organ) z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta ( ∗ [.../.../ES] z dne [datum]. Reforma vključuje tudi opredelitev učinkovite in usklajene strategije upravljanja spektra, da se doseže enotni evropski informacijski prostor in okrepitev določb za uporabnike invalide in s tem pridobi vseobsegajočo informacijsko družbo.“

__________

( UL L […], […], str. […].

– sprememba 5

Besedilo spremembe je prilagojeno, da se upošteva, da morajo imeti NRO pri sprejemanju sklepov dovolj regulativne diskrecije ob upoštevanju različnih konkurenčnih pogojev znotraj države članice.

Uvodna izjava 3c akta o spremembi (novo):

„ Da bi zagotovili sorazmeren in ustrezen pristop k različnim konkurenčnim pogojem, bi morali nacionalni regulativni organi imeti možnost opredeliti trge na podnacionalni ravni in ustrezno uporabiti ali ukiniti katerekoli regulativne obveznosti. na trgih in/ali geografskih območjih, kjer obstaja učinkovita infrastrukturna konkurenca. To bi moralo veljati tudi, kjer geografska območja niso opredeljena kot ločeni trgi .“

– sprememba 6

Besedilo spremembe je nekoliko spremenjeno.

Uvodna izjava 3d akta o spremembi (novo):

„Ključno vprašanje za prihodnja leta za dosego ciljev Lizbonske agende je zagotovitev ustreznega okvira za naložbe v visokohitrostna omrežja. potrebno dajati primerne spodbude za naložbe v nova v Visokohitrostna omrežja ki bodo podpirala inovacije , razvoj na vsebinsko bogatih internetnih storitev in krepila mednarodno konkurenčnost Evropske unije Takšna omrežja imajo izjemen potencial, da s prinašanjem koristi evropskim potrošnikom in podjetjem po vsej Evropski uniji . Zato je ključnega pomena, da se spodbujajo trajnostne naložbe v razvoj takih omrežij, hkrati pa se prek regulativne predvidljivosti in doslednosti ščiti konkurenca ter veča izbira za potrošnike. “

- sprememba 7

V uvodni izjavi 3e mora biti omenjeno dejstvo, da bo izboljšan dostop do radijskega spektra omogočil razvoj brezžičnih omrežij, kar bo pomagalo premostiti širokopasovno vrzel.

Uvodna izjava 3e akta o spremembi (novo):

„Komisija v svojem sporočilu z dne 20. marca 2006 z naslovom „Premoščanje širokopasovne vrzeli“ ugotavlja, da v Evropski uniji obstaja teritorialna vrzel pri dostopu do širokopasovnih storitev z visoko hitrostjo prenosa. Lažji dostop do radijskega spektra bo v oddaljenih regijah pospešil razvoj širokopasovnih storitev z visoko hitrostjo prenosa. Kljub splošnemu povečanju števila širokopasovnih priključkov pa je dostop v različnih regijah omejen zaradi visokih stroškov, ki so posledica nizke gostote prebivalstva in oddaljenosti. Spodbujanje komercialnih naložb v širitev širokopasovnih storitev v teh območjih pogosto ne zadostuje. Vendar pa tehnološke inovacije zmanjšujejo stroške uvajanja. Da bi se zagotovilo vlaganje v novo tehnologijo v nerazvitih regijah, mora biti uredba o elektronskih komunikacijah skladna z drugimi politikami, kot so politika državne pomoči, strukturni skladi kohezijska politika in širši cilji industrijske politike.“

– sprememba 14/rev

Besedilo spremembe je nekoliko spremenjeno v skladu s ciljem politike NRO o prispevanju k razvoju notranjega trga.

Uvodna izjava 11a akta o spremembi (novo):

„ Nacionalni trgi elektronskih komunikacij se bodo v EU še naprej razlikovali. Zato morajo n N acionalni regulativni organi in [organ] Organ evropskih regulatorjev za telekomunikacije (organ BERT) morajo imeti pristojnosti in znanje , potrebna, da bi na potrebna, da bi področju elektronskih komunikacijskih trgov in storitev ustvarili konkurenčen ekosistem notranjega trga EU ustvarili konkurenčen notranji trg EU ob hkratnem upoštevanju nacionalnih in regionalnih razlik ter spoštovanju načela subsidiarnosti.“

- sprememba 15

V uvodni izjavi 16 mora prav tako omenjeno dejstvo, da elektronske komunikacijske storitve uresničujejo dodatne pomembne cilje, kot sta socialna in teritorialna kohezija.

Uvodna izjava 16 akta o spremembi:

„Radijske frekvence je treba obravnavati kot redek javni vir, ki ima veliko javno in tržno vrednost. V javnem interesu je, da se spekter upravlja kar najbolj učinkovito z gospodarskega, družbenega in okoljskega vidika, ob upoštevanju pomembne vloge radijskega spektra za elektronske komunikacije, ciljev kulturne raznolikosti in medijskega pluralizma ter socialne in teritorialne kohezije , . in da se postopno odpravijo o Ovire za njegovo učinkovito uporabo je zato treba postopno odpraviti . “

- sprememba 17

Uvodno izjavo 16b se lahko sprejme v takem obsegu, da Komisija priznava pomembnost mednarodnih in regionalnih sporazumov, zlasti sporazumov, sklenjenih v okviru Mednarodne telekomunikacijske zveze (ITU). Vendar države članice sklenejo takšne mednarodne sporazume glede na njihovo združljivost z zakonodajo Skupnosti. Drugič, politika EU o spektru se mora razviti v polnem obsegu pravil ITU, t.j. dokler se sosednjim državam, ki niso države članice EU, ne povzroča zunanjih motenj, bi se lahko politiko EU o spektru razvijalo na takšen način, da EU in države članice obdržijo manevrski prostor pri organizaciji uporabe spektra in svojo politiko spektra. Poleg tega je delo CEPT priznano kot temelj za tehnično usklajevanje v skladu z odločbo o radijskem spektru. Zato mora uporabljeno besedilo odražati takšen manevrski prostor.

Uvodna izjava 16b akta o spremembi (novo):

„Določbe te direktive o upravljanju spektra morajo biti skladne z v obsegu, združljivem z zakonodajo Skupnosti , upoštevati delo mednarodnih in regionalnih organizacij, ki se ukvarjajo z upravljanjem radijskega spektra, na primer Mednarodne telekomunikacijske zveze (ITU) in Evropske konference poštnih in telekomunikacijskih uprav (CEPT), da bi se zagotovilo učinkovito upravljanje in usklajevanje uporabe spektra v Skupnosti.“

– sprememba 26

Besedilo spremembe je nekoliko spremenjeno v skladu s predlogom o pristojnostih [organ].

Uvodna izjava 29 akta o spremembi:

„ Da bi se spodbujalo delovanje notranjega trga in podpiral razvoj čezmejnih storitev, mora Komisija imeti možnost, da se posvetuje z organom BERT glede številčenja. Da imajo Da bi imeli državljani držav članic, vključno s potniki in uporabniki invalidi, poleg tega dostop do določenih storitev z uporabo enakih prepoznavnih številk po podobnih cenah v vseh državah članicah, morajo pristojnosti Komisije za sprejetje tehničnih izvedbenih ukrepov po potrebi vključevati tudi veljavno tarifno načelo ali mehanizem kot tudi določitev enotne evropske klicne številke EU, ki bo uporabniku zagotavljala prijazen dostop do navedenih storitev. “

- sprememba 27

Besedilo uvodne izjave 31 je bilo spremenjeno z namenom, da se uvede razlikovanje med souporabo naprav v okviru simetrične regulacije in asimetrične (pomembna tržna moč) regulacije.

Besedilo te spremembe uvodne izjave 31, kolikor se nanaša na delitev tveganja, upošteva vsebino spremembe 102 in ga je treba razumeti v povezavi s spremembami v spremembi 101.

Uvodna izjava 31 akta o spremembi:

„Treba je okrepiti pristojnosti držav članic v odnosu do imetnikov pravic poti, da se zagotovi uvedba ali vzpostavitev infrastrukture novega omrežja na pravičen, učinkovit in okoljsko odgovoren način neodvisno od obveznosti operaterja z znatno tržno močjo za zagotovitev dostopa do njegovega elektronskega komunikacijskega omrežja, . Nacionalni regulativni organi morajo biti sposobni določiti za vsak primer posebej souporabo omrežnih elementov in pripadajočih naprav, kot so vodi, drogovi in antene, vhodi v stavbe in boljše usklajevanje javnih del. Izboljšanje souporabe infrastrukture lahko občutno izboljša konkurenčnost in omogoči nižje skupne finančne in okoljske stroške podjetij pri razvoju elektronske komunikacijske infrastrukture za podjetja, predvsem za razvoj novih omrežij za optični dostop. Nacionalni regulativni organi bi morali imeti možnost, da operaterjem z znatno tržno močjo določijo dolžnosti glede zagotovitve Te okrepljene pristojnosti ne smejo vplivati na širše pristojnosti nacionalnih regulativnih organov, da operaterjem z znatno tržno močjo določijo dodatne zahteve, ki lahko obsegajo souporabo temnih vlaken in zagotovitev referenčne ponudbe za omogočanje poštenega in nediskriminatornega dostopa do infrastrukture, vključno z njihovi mi h vod i ov .“

– sprememba 31

Potrebno je poudariti izredno naravo popravljalnega ukrepa, potrebo po nadaljnjem spodbujanju naložb in najpomembnejši cilj, tj. ohranitev blaginje potrošnikov.

Uvodna izjava 43 akta o spremembi:

„Namen funkcionalne ločitve, pri kateri mora vertikalno integriran operater ustanoviti operativno ločene poslovne subjekte, je zagotoviti popolnoma enakovredne izdelke z dostopom vsem operaterjem poproizvodnih storitev, vključno z lastnimi poproizvodnimi enotami vertikalno integriranega operaterja. Funkcionalna ločitev bi lahko izboljšala konkurenco na več upoštevnih trgih, in sicer z zmanjšanjem spodbud za diskriminacijo ter z olajšanjem preverjanja in uveljavljanja skladnosti z obveznostmi nediskriminacije. V izjemnih primerih jo je mogoče upravičeno uporabiti kot ukrep, če nikakor ni mogoče doseči učinkovite nediskriminacije na mnogih zadevnih trgih in če obstaja majhna možnost ali pa je sploh ni za konkurenco infrastrukture v razumnem časovnem obdobju po uporabi enega ali več ukrepov, ki so se prej zdeli primerni. Vendar je zelo pomembno zagotoviti, da uvedba ohrani spodbude zadevnega podjetja, da vlaga v svoje omrežje in da nima nobenih možnih negativnih učinkov na blaginjo potrošnika. Da bi se izognili izkrivljanju konkurence na notranjem trgu, bi morala predloge za funkcionalno ločitev predhodno odobriti Komisija.“

- sprememba 35

Črtanje sklicevanja na odsotnost potrebe po dodelitvi individualnih pravic v nekaterih primerih je treba zavrniti, ker imajo odobritve načeloma prednost pred individualnimi pravicami uporabe. Poleg tega je treba dodati sklicevanje na razporejanje spektra, saj je lahko razporejanje, ki se nanaša na dejansko dodelitev pravic, bistvenega pomena za doseganje nekaterih ciljev splošnega interesa.

Uvodna izjava 49 akta o spremembi:

„Uvedba zahtev po nevtralnosti storitev in tehnološki nevtralnosti v odločitvah o dodeljevanju in razporejanju bi, skupaj s povečano možnostjo za prenos pravic med podjetji, morala povečati svobodo in sredstva za zagotavljanje elektronskih komunikacij ter avdiovizualnih medijskih storitev javnosti, s čimer bi pospešila tudi doseganje ciljev splošnega interesa. Vendar se lahko za določene obveznosti splošnega interesa, naložene radiodifuzijskim hišam za zagotavljanje avdiovizualnih medijskih storitev, zahteva uporaba posebnih meril pri dodelitvi in razporejanju spektra, kjer se to zdi nujno za doseganje določenega cilja splošnega interesa, določenega v nacionalni zakonodaji. Postopki, povezani z doseganjem ciljev splošnega interesa, morajo biti vedno pregledni, objektivni, sorazmerni in nediskriminatorni.“

- sprememba 36

Načeli sorazmernosti in nediskriminacije je treba upoštevati tudi v primeru izvzetja iz obveznosti plačila pristojbin ali dajatev, določenih za uporabo spektra.

Uvodna izjava 50 akta o spremembi:

„ Tako popolne kot delne oprostitve obveznosti plačevanja pristojbin ali dajatev, ki so določene za uporabo spektra , morajo biti sorazmerne, nediskriminatorne, nepristranske in pregledne ter morajo temeljiti na drugih veljavnih obveznostih splošnega interesa iz nacionalne zakonodaje .“

- sprememba 37

Sklicevanja na dejavnosti ITU in CEPT je treba podrobneje opredeliti, saj te dejavnosti nimajo enake pravne veljave. Po eni strani ITU vsekakor sprejema odločitve, ki imajo pravni vpliv v mednarodnem pravu, medtem ko je v pravu Skupnosti CEPT temelj za tehnično usklajevanje na podlagi Odločbe o radijskem spektru. Razen tega CEPT ni neposredno udeležen pri izbirnih postopkih.

Uvodna izjava 53 akta o spremembi:

„Odstranitev pravnih in upravnih ovir za splošno odobritev ali za pravice uporabe spektra ali številk z evropskimi posledicami mora koristiti razvoju tehnologij in storitev ter prispevati k izboljšanju konkurence. Usklajevanje tehničnih pogojev za razpoložljivost in učinkovito uporabo radijskega spektra je urejeno v skladu z Odločbo o radijskih frekvencah, vendar pa bo za doseganje ciljev notranjega trga morda potrebno tudi koordinirati ali uskladiti izbirne postopke in pogoje, ki se uporabljajo za pravice in odobritve v določenih pasovih, s pravicami uporabe številk in s splošnimi odobritvami. To velja zlasti za elektronske komunikacijske storitve, ki imajo po svoji naravi razsežnost notranjega trga ali čezmejni potencial, kot so satelitske storitve, katerih razvoj bi ovirale razlike pri dodeljevanju spektra med državami članicami ter med Evropsko skupnostjo in tretjimi državami ob upoštevanju odločitev ITU in CEPT mednarodnih sporazumov, sprejetih v okviru ITU . Komisija, ki ji pomaga Odbor za komunikacije in ki upošteva mnenje organa BERT [organa] , bi zato morala imeti možnost, da sprejme tehnične izvedbene ukrepe za doseganje teh ciljev. Izvedbeni ukrepi, ki jih sprejme Komisija, lahko od držav članic zahtevajo, da dajo na voljo pravice uporabe spektra in/ali številk po vsem svojem ozemlju in da tam, kjer je to potrebno, umaknejo obstoječe nacionalne pravice uporabe. V takih primerih države članice ne podelijo novih pravic uporabe za zadevni spektralni pas ali številčno območje po nacionalnih postopkih.“

– sprememba, ki jo je Komisija uvedla na podlagi spremembe 47 predloga Komisije za Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2002/22/ES o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami, Direktive 2002/58/ES o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij in Uredbe (ES) št. 2006/2004 o sodelovanju na področju varstva potrošnikov (COM(2007) 698 − 2007/0248(COD)) (Direktiva o pravicah državljanov)

Ta sprememba zadeva vključitev opredelitve pojma „omrežna priključna točka“ v okvirno direktivo 2002/21/ES zaradi njegovega črtanja iz Direktive o univerzalnih storitvah 2002/22/ES s spremembo 47, ki se nanaša na Direktivo o pravicah državljanov. Opredelitev pojma „omrežna priključna točk“' je primerno vstaviti neposredno za opredelitvijo pojma „javno komunikacijsko omrežje“ v okvirni direktivi, kjer se ta nanjo sklicuje.

Točka 2(ba) člena 1 akta o spremembi (novo); točka (da) člena 2 Direktive 2002/21/ES (novo):

„omrežna priključna točka“ (NTP) pomeni fizično točko, kjer je naročniku omogočen dostop do javnega komunikacijskega omrežja; v primeru omrežij, ki vključujejo komutacijo ali usmerjanje, se NTP opredeli s posebnim omrežnim naslovom, ki se ga lahko poveže s številko ali imenom naročnika;“

– sprememba 44

Drugi pododstavek obravnava ustrezne finančne in človeške vire, ki so zahtevani v predlogu Komisije, kot tudi posebne proračune, ki jih je treba objaviti. Zahteva, da morajo viri omogočiti sodelovanje v [organu], je sprejemljiva, saj morajo regulatorji vsekakor sodelovati z [organom], da bi dosegli cilje regulativnega okvira.

Točka 3a člena 1 akta o spremembi; odstavek 3a člena 3 Direktive 2002/21/ES (novo):

„(3a) V členu 3a se doda naslednji odstavek:

„3a. Države članice zagotovijo, da nacionalni regulativni organi dejavno podprejo cilje organa BERT [organa] za spodbujanje večje regulativne usklajenosti in skladnosti.”

Države članice zagotovijo, da imajo nacionalni regulativni organi ustrezne finančne in človeške vire za opravljanje dodeljenih nalog ter da dejavno sodelujejo pri organu BERT in prispevajo k njegovemu delovanju . Nacionalni regulativni organi imajo posebne letne proračune, ki se objavijo.““

– sprememba 46

Zadnji stavek spremembe ni sprejemljiv, saj bi se z določitvijo roka za obravnavo nacionalnih pritožb pojavila vprašanja glede pristojnosti Skupnosti pri nacionalnih sodnih postopkih.

Podtočka a točka 4 člena 1 akta o spremembi; prvi pododstavek odstavka 1 člena 4 Direktive 2002/21/ES:

„Države članice poskrbijo, da so na nacionalni ravni na voljo učinkoviti mehanizmi, po katerih ima vsak uporabnik ali podjetje, ki zagotavlja elektronska komunikacijska omrežja in/ali storitve ter je prizadet z odločbo nacionalnega regulativnega organa, pravico do pritožbe zoper odločbo pri pritožbenem organu, ki je neodvisen od udeleženih strank. Ta organ, ki je lahko sodišče, mora imeti ustrezno strokovno znanje in izkušnje, da lahko učinkovito izpolni svoje naloge. Države članice zagotovijo, da se vsebina same zadeve primerno upošteva, da je na voljo učinkovit pritožbeni mehanizem in da postopki pred pritožbenim organom niso predolgotrajni . Države članice določijo roke za obravnavo pritožb.“

– sprememba 48

Zatekanje k [organu] za njegovo mnenje pri pritožbenih postopkih bi povečalo njegovo pristojnost in ugled ter bi lahko prispevalo k doslednejšim sodnim odločbam na enotnem trgu. Vendar se morajo takšna mnenja nanašati samo na tehnične zadeve in ne na razlago zakonodaje Skupnosti, kar je treba pojasniti v besedilu.

Točka aa točka 4 člena 1 akta o spremembi (novo); odstavek 2a člena 4 Direktive 2002/21/ES (novo):

„(aa) Doda se naslednji odstavek:

2a. Pritožbeni organi imajo pravico zaprositi za mnenje organa BERT [organa] glede zadev, povezanih s sektorjem , preden odločijo v pritožbenem postopku."

- sprememba 52

Komisija lahko sprejme spremembe člena 7, ki jih je predlagal Parlament in ki se nanašajo na strožje zahteve glede preglednosti in sodelovanja med Komisijo, [organom] in nacionalnimi regulativnimi organi. Prav tako lahko sprejme spremembe, ki so posledica ločenega obravnavanja postopkov obveščanja o popravljalnih ukrepih v novem členu 7a, pod pogojem, da se v novem členu 7a ohranijo posebne pravice Komisije kot varuha Pogodbe in zagotovi učinkovit mehanizem za zagotovitev dosledne uporabe ukrepov.

V okviru celotne kompromisne rešitve glede členov 7 in 7a, ki zagotavlja učinkovito sodelovanje med Komisijo, [organom] in nacionalnimi regulativnimi organi in dovoljuje, da Komisija ukrepa, kjer je to potrebno za zagotavljanje dosledne uporabe ukrepov v interesu notranjega trga, lahko Komisija sprejme tudi črtanje pristojnosti v odstavku 8 svojega izvirnega predloga, s katero lahko od nacionalnega regulativnega organa zahteva naložitev posebne obveznosti.

Točka 6 člena 1 akta o spremembi; odstavek 2 do 10 člena 7 Direktive 2002/21/ES:

„2. Nacionalni regulativni organi prispevajo k razvoju notranjega trga tako, da na pregleden način sodelujejo s Komisijo in [organom] organom BERT , da v vseh državah članicah zagotovijo dosledno uporabo določb te direktive in posebnih direktiv. V ta namen zlasti sodelujejo s Komisijo in [organom] organom BERT , da opredelijo vse vrste instrumentov in ukrepov, ki bi bili najprimernejši za reševanje posebnih razmer na trgu.

3. Razen če ni v izvedbenih določbah, sprejetih v skladu s členom 7a, drugače določeno, lahko Komisija, po zaključku posvetovanja iz člena 6, s katerim namerava nacionalni regulativni organ sprejeti ukrep, ki:

(a) sodi v področje uporabe člena 15 ali 16 te direktive , ali člena 5 ali 8 Direktive 2002/19/ES (Direktiva o dostopu) in

(b) bi vplival na trgovino med državami članicami,

zagotavlja, da je osnutek ukrepa hkrati dostopen Komisiji, [organu] organu BERT in nacionalnim regulativnim organom v drugih državah članicah, skupaj z razlogi, na katerih ukrep temelji, v skladu s členom 5(3) in o tem obvesti Komisijo, [organ] organ BERT in druge nacionalne regulativne organe. Nacionalni regulativni organi, organ BERT in Komisija lahko zadevnemu nacionalnemu regulativnemu organu predložijo pripombe samo v enem mesecu. Enomesečnega roka ni mogoče podaljšati.

4. Če je predvideni ukrep iz odstavka 3 namenjen:

(a) opredelitvi upoštevnega trga, ki se razlikuje od trgov, opredeljenih v Priporočilu v skladu s členom 15(1), ali

(b) odločitvi, ali naj se določi podjetje, ki bi imelo bodisi samo ali skupaj z drugimi pomembno tržno moč po členu 16(3), (4) ali (5), ali,

in bi negativno vplival na trgovino med državami članicami ter Komisija pojasni nacionalnemu regulativnemu organu, da meni, da bi osnutek ukrepa ustvaril oviro za enotni trg, ali če resno dvomi o njegovi združljivosti z zakonodajo Skupnosti in zlasti s cilji iz člena 8, se osnutek ukrepa v naslednjih dveh mesecih še ne sprejme. Tega roka ni mogoče podaljšati.

5. V roku dveh mesecev iz odstavka 4 lahko Komisija sprejme sklep, s katerim od zadevnega nacionalnega regulativnega organa zahteva, da osnutek ukrepa umakne. Komisija pred izdajo sklepa dosledno upošteva mnenje [organa] organa BERT , predloženo v skladu s členom 5 Uredbe […/…ES]. Temu sklepu mora biti priložena podrobna in objektivna analiza o tem, zakaj Komisija meni, naj osnutek ukrepa ne bo sprejet, skupaj s posebnimi predlogi za njegovo spremembo.

6. V roku treh mesecev od sklepa Komisije v skladu z odstavkom 5, ki od nacionalnega regulativnega organa zahteva umik osnutka ukrepa, nacionalni regulativni organ osnutek ukrepa spremeni ali umakne. Če je osnutek ukrepa spremenjen, začne nacionalni regulativni organ v skladu s postopki iz člena 6 javno posvetovanje in Komisiji v skladu z določbami odstavka 3 ponovno priglasi spremenjeni osnutek ukrepa.

7. Zadevni nacionalni regulativni organ dosledno upošteva pripombe drugih nacionalnih regulativnih organov , [organa] organa BERT in Komisije ter lahko, razen če je drugače določeno v primerih iz odstavk u a 4 [ali členu 7a] , sprejme na podlagi pripomb nastali osnutek ukrepa in ga, če ga sprejme, predloži Komisiji. Vsi drugi nacionalni organi, ki opravljajo naloge po tej direktivi ali posebnih direktivah, prav tako dosledno upoštevajo pripombe Komisije.

10. Če nacionalni regulativni organ v izjemnih okoliščinah meni, da je treba nujno ukrepati z odstopanjem od postopka iz odstavkov 3 in 4 ter člena 7a , lahko nemudoma sprejme sorazmerne in prehodne ukrepe, da bi zagotovil konkurenco in zaščitil interese uporabnikov. Komisiji, drugim nacionalnim regulativnim organom in [organu] Organu evropskih regulatorjev za telekomunikacije takoj sporoči te ukrepe s popolno navedbo razlogov. Za sklep nacionalnega regulativnega organa o tem, da bi taki ukrepi postali stalni ali da bi se podaljšal čas njihove veljavnosti, veljajo določbe odstavkov 3 in 4 in/ali člena 7a .“

- sprememba 53

Ta sprememba določa arbitražni postopek, v okviru katerega Komisija, [organ] in NRO tesno sodelujejo, da bi zagotovili dosledno uporabo naloženih obveznosti po analizi trga in notifikacijskih postopkih, ki jih zahteva regulativni okvir. Komisija lahko podpre osnovni cilj spremembe, in sicer, da lahko ta proces sodelovanja pripomore k prepoznavanju najprimernejših in najučinkovitejših popravljalnih ukrepov, ki jih je treba uporabiti pri iskanju prevladujočega položaja na ustreznem trgu v skladu s cilji iz člena 8 okvirne direktive.

Komisija meni, da je vključitev skupnega strokovnega znanja nacionalnih regulatorjev v postopek iz člena 7 (ob upoštevanju mnenj o priglašenih ukrepih, ki jih bo izdal [organ]) v skladu s predlogom Komisije. Komisija pozdravlja tudi dejstvo, da se bo v postopku, ki ga predlaga EP, ohranila predlagana pristojnost Komisije, da v interesu notranjega trga odredi umik predlaganega popravljalnega ukrepa, četudi je ta pristojnost omejena.

Vendar pa je treba popraviti mehanizem, v skladu s katerim bi [organ] lahko kljub resnim dvomom Komisije potrdil, da je popravljalni ukrep primeren in učinkovit, s čimer bi se zadevnemu NRO omogočilo, da predlagani popravljalni ukrep sprejme. Komisija temu primerno lahko zavrne tudi sprejem besedila tega dela spremembe, ki jo je predlagal EP, saj bi ta [organu] omogočil, da prevzame vlogo Komisije kot varuha Pogodbe, zlasti kot je določeno v členu 85 Pogodbe ES.

Podobno Komisija ne more sprejeti predlagane vključitve osnutka ukrepov, ki predlagajo funkcionalno ločitev (na podlagi člena 13a Direktive o dostopu) v postopek iz člena 7a. Ker takšni ukrepi lahko presegajo posamezne opredeljene ustrezne trge in obveznosti iz členov 9 do 13 Direktive o dostopu, so bistveno drugačni od popravljalnih ukrepov, ki so predlagani v navedenih členih in za katere velja postopek iz člena 7a. Zato je primerno, da se ločeni postopek za odobritev predlogov Komisije za funkcionalno ločitev ohrani v skladu s členom 8(3) in členom 13a Direktive o dostopu.

V besedilu člena 7a, ki ga je spremenila Komisija, je zato ohranjena vloga [organa], kot jo je predlagal Parlament, in sicer na področju izdaje mnenj o predlaganih popravljalnih ukrepih, za katere je Komisija izrazila resne dvome, ohranjen pa je tudi mehanizem, s katerim lahko Komisija sprejme odločitev, ki zahteva spremembo takšnega predlaganega ukrepa, o katerem ima [organ] resne dvome. Na drugi strani, kadar [organ] ne izrazi resnih dvomov kot Komisija, mora imeti Komisija za namen ohranitve svojih posebnih pravic, ki jih ima kot varuh Pogodbe, možnost, da sprejme odločitev, ki zahteva spremembo ali umik priglašenega ukrepa, ki nalaga uvedbo popravljalnega ukrepa, vendar le z dodatnim zagotovilom, da Komisija pri oblikovanju svoje odločitve upošteva zlasti mnenje [organa] in se pred tem v okviru Odbora za komunikacije posvetuje z državami članicami.

Da bi [organ] imel dovolj časa za izdajo utemeljenega mnenja o osnutku ukrepa na podlagi postopka iz člena 7a in da bi Komisija imela nato dovolj časa za sprejem kakršne koli odločitve na podlagi navedenega mnenja (vključno s posvetovanjem Odbora za komunikacije, če je to potrebno), je treba obdobje dveh mesecev, ki je bilo odobreno za te korake, podaljšati na tri mesece.

Komisija tudi meni, da bi morala imeti pristojnosti za zahtevanje umika osnutka ukrepa, ki nalaga uvedbo popravljalnih ukrepov, kakor tudi za zahtevanje njegove spremembe.

Točka 6a člena 1 akta o spremembi (novo); člen 7a Direktive 2002/21/ES (novo):

„(6a) Vstavi se člen:

„Člen -7a

Postopek za dosledno uporabo ukrepov

1. Kadar je cilj nameravanega ukrepa, predvidenega v členu 7(3), naložitev, sprememba ali umik nacionalni regulativni organ namerava sprejeti ukrepe, s katerimi naloži, spremeni ali umakne obveznosti za operaterja pri uporabi člena 16 v povezavi s členi 5 in 9 do 13a Direktive 2002/19/ES (Direktiva o dostopu) in člena 17 Direktive 2002/22/ES (Direktiva o univerzalnih storitvah), imajo Komisija in nacionalni regulativni organi drugih držav članic en mesec po datumu uradnega obvestila o osnutku ukrepa za pripombe pri ustreznem nacionalnem regulativnem organu.

2. Če osnutek ukrepa zadeva naložitev, spremembo ali umik obveznosti, ki ni določena v členu 13a Direktive 2002/19/ES (Direktiva o dostopu), lahko Komisija v enakem obdobju enega meseca, določenega v členu 7(3), obvesti pristojni nacionalni regulativni organ in [organ] organ BERT o razlogih, zakaj , da meni, da bi osnutek ukrepa ustvaril oviro za enotni trg ali da resno dvomi o združljivosti ukrepa s pravom Skupnosti. V takšnem primeru se osnutek ukrepa ne sprejme še tri dva mesec e a po obvestilu Komisije. V takšnem primeru se osnutek ukrepa ne sprejme še tri dva mesece a po obvestilu Komisije.

V odsotnosti takšnega obvestila lahko zadevni nacionalni regulativni organ sprejme osnutek ukrepa, pri tem pa dosledno upošteva vse pripombe Komisije, [organa] ali katerega koli drugega nacionalnega regulativnega organa .

2 3 V obdobju treh dveh mesecev iz odstavka 1 2 Komisija, [organ] organ BERT in zadevni nacionalni regulativni organ tesno sodelujejo, da bi opredelili najbolj ustrezen in učinkovit ukrep glede na cilje iz člena 8, pri tem pa ustrezno upoštevajo mnenja udeležencev na trgu in potrebo po zagotavljanju razvoja skladne regulativne prakse.

3. V enem mesecu od začetka istem obdobj a u treh dveh mesecev iz odstavka 1 [organ] organ BERT z absolutno večino sprejme izda/predloži [v skladu s členom [X] Uredbe [....../ES]] mnenje o vprašanju, ali bi v katerem potrdi ustreznost in učinkovitost osnut e k a ukrepa ustvaril oviro na notranjem trgu ali bil nezdružljiv s pravom Skupnosti in zlasti s cilji iz člena 8, v katerem navede, da meni ali ugotovi , da je treba osnutek ukrepa spremeniti ali umakniti , in (kjer je primerno) v ta namen poda specifične predloge. To mnenje je obrazloženo in na voljo javnosti.

Če je organ BERT potrdil ustreznost in učinkovitost osnutka ukrepa, lahko zadevni nacionalni regulativni organ sprejme osnutek ukrepa, pri tem pa dosledno upošteva katere koli pripombe Komisije in organa BERT. Nacionalni regulativni organ objavi, na kakšen način je upošteval te pripombe .

4. Če je [organ] organ BERT v svojem mnenju ugotovil, da je treba osnutek ukrepa spremeniti ali umakniti , lahko Komisija ob doslednem upoštevanju mnenja [organa] organa BERT sprejme sklep pred koncem obdobja treh mesecev iz odstavka 1 , v katerem od zadevnega nacionalnega regulativnega organa zahteva, naj spremeni ali umakne osnutek ukrepa, in v ta namen poda razloge in specifične predloge .

4. Če osnutek ukrepa zadeva naložitev, spremembo ali umik obveznosti, ki ni določena v členu 13a Direktive 2002/19/ES (Direktiva o dostopu), se osnutek ukrepa ne sprejme v nadaljnjem dvomesečnem obdobju, ki se začne po koncu enomesečnega obdobja iz odstavka 1 .

V dvomesečnem obdobju iz prvega pododstavka Komisija organ BERT in zadevni nacionalni regulativni organ tesno sodelujejo z namenom, da se ugotovi, ali je predlagan osnutek ukrepa skladen z določbami člena 13a Direktive 2002/19/ES (Direktiva o dostopu) in še posebej ali je navedeni ukrep dejansko najprimernejši in najučinkovitejši ukrep . V ta namen se ustrezno upošteva mnenja udeležencev na trgu in potrebo po zagotavljanju razvoja skladne regulativne prakse. Na zahtevo organa BERT ali Komisije se navedeno dvomesečno obdobje podaljša za nadaljnja 2 meseca .

V najdaljšem obdobju, določenem v drugem pododstavku, organ BERT z absolutno večino sprejme mnenje, v katerem potrdi ustreznost in učinkovitost osnutka ukrepa ali ugotovi, da se osnutek ukrepa ne bi smel sprejeti. To mnenje se utemelji in objavi.

5. V vseh ostalih primerih lahko Komisija ob doslednem upoštevanju mnenja [organa] in v skladu s postopkom iz člena 22(2) (svetovalni postopek odbora) sprejme sklep pred koncem obdobja treh mesecev iz odstavka 1, v katerem od zadevnega nacionalnega regulativnega organa zahteva, naj spremeni ali umakne osnutek ukrepa, in v ta namen poda razloge in specifične predloge .

6. Le Č e sta Komisija ni sprejela sklepa v skladu z odstavkoma 4 in 5 do konca obdobja treh mesecev iz odstavka 1 in organ BERT potrdila ustreznost in učinkovitost osnutka ukrepa , lahko zadevni nacionalni regulativni organ sprejme osnutek ukrepa, pri tem pa dosledno upošteva vse pripombe, ki sta jih podala Komisija in [organ] organ BERT . Nacionalni regulativni organ objavi, na kakšen način je upošteval te pripombe.

7 5. V roku treh mesecev potem, ko je Komisija s pododstavkom 4 odstavka 3 sprejela utemeljen sklep v skladu z odstavkoma 4 ali 5 s pododstavkom 4 odstavka 3 tega člena , ki od nacionalnega regulativnega organa zahteva spremembo ali umik osnutka ukrepa, zadevni nacionalni regulativni organ osnutek ukrepa spremeni ali umakne v skladu s tem sklepom . Če je treba osnutek ukrepa spremeniti, začne nacionalni regulativni organ v skladu s postopkom posvetovanja in preglednosti iz člena 6 javno posvetovanje in Komisiji v skladu z odstavkom 7 ponovno priglasi spremenjeni osnutek ukrepa .

86 . Nacionalni regulativni organ lahko v kateri koli fazi postopka umakne predlagan osnutek ukrepa.“

- sprememba 138 (plenarno zasedanje)

Komisija lahko načeloma sprejme spremembo 138 (plenarno zasedanje), v kateri so smiselno preoblikovana načela, ki se uporabljajo neodvisno od te določbe in ki državam članicam omogočajo, da zagotovijo ustrezno ravnovesje med različnimi temeljnimi pravicami, ki so zaščitene s pravnim redom Skupnosti, zlasti pravico do spoštovanja zasebnega življenja, pravico do varstva lastnine, pravico do učinkovitega pravnega sredstva in pravico do svobode izražanja in sporočanja informacij.

- sprememba 62

Sprememba vsebuje nadaljnje smernice, ki jih morajo regulativni organi upoštevati pri opravljanju svojih nalog znotraj regulativnega okvira, vključno z razvojem omrežij naslednje generacije. Vendar pa se je treba izogniti navedbi, da bi se regulativna predvidljivost lahko dosegla s stalnim iskanjem rešitev težav, kjer te rešitve sicer ne bi bile izbrane.

Podtočka eb točke 8 člena 1 akta o spremembi (novo); odstavek 4a člena 8 Direktive 2002/21/ES (novo):

„(eb) Doda se naslednji odstavek:

„4a. Da bi dosegli cilje politike iz odstavkov 2, 3 in 4, bodo nacionalni regulativni organi uporabljali objektivna, pregledna, nediskriminatorna in sorazmerna regulativna načela, med drugim :

(a) s spodbujanjem regulativne predvidljivosti z zagotavljanjem prek stalnega iskanja rešitev težav pri številnih pregledih trga, kjer je to primerno doslednega regulativnega pristopa v zaporednih obdobjih pregleda ;

(b) z zagotavljanjem, da v podobnih razmerah ni diskriminacije pri obravnavi podjetij, ki ponujajo elektronska komunikacijska omrežja in storitve;

(c) z varstvom konkurence v korist potrošnikov in spodbujanjem konkurence, temelječe na infrastrukturi, kadar je to mogoče;

(d) s spodbujanjem tržno usmerjenih naložb ter inovacij v nove in izboljšane infrastrukture, vključno s pospeševanjem skupnih naložb in z zagotavljanjem , da strošek dostopa do naprav ustrezno upošteva tveganja, ki so jim izpostavljeni ustrezne delitve tveganja med vlagatelji in tist a imi podjetj a i , ki imajo dostop do novih naprav ;

(e) ustrezno upoštevajo različne pogoje za konkurenco in potrošnike, ki obstajajo v različnih geografskih območjih znotraj države članice;

(f) uvedejo predhodne regulativne obveznosti le v primeru, če ni učinkovite in trajnostne konkurence, in take obveznosti sprostijo ali umaknejo takoj, ko je navedeni pogoj izpolnjen.““

- sprememba 63/rev

Komisija razume željo EP, da bi bil bolj vključen v politične odločitve v zvezi s strateškim pristopom k spektru, in je pripravljena proučiti najboljšo institucionalno rešitev, obenem pa tehnično uskladitev uporabe spektra iz Odločbe o radijskem spektru pustiti ločeno in nespremenjeno.

V členu 8a ni mogoče sprejeti oblikovanja Odbora za politiko radijskega spektra, saj bi to povzročalo težave, ker bi bila vloga Odbora za politiko radijskega spektra omejena na področje elektronskih komunikacij, ker bi se prekrivala z obstoječimi strukturami, ki opravljajo enake naloge, in ker oblikovanje drugega odbora ni bistvenega pomena pri izpolnjevanju glavnega cilja, ki ga je predlagal EP s tem novim členom, kot je določeno v členu 8b(4) – glej spodaj.

Predlagani člen 8b je treba preoblikovati, da bi bila razsežnost Skupnosti jasnejša.

Besedilo predlaganega člena 8b(2), v katerem so navedena pravna načela Skupnosti, je treba prestaviti v uvodno izjavo.

Člen 8b(3) je treba preoblikovati, da se ohrani razsežnost Skupnosti. V osnutku Parlamenta je zanemarjena že vzpostavljena vloga Komisije, odgovornost Skupnosti pa je prenesena na države članice. Ker se direktiva uporablja samo za elektronske komunikacije, je treba črtati sklicevanja na druga politična področja, kot so promet ali raziskave in razvoj.

Prvi del člena 8b(5) je treba črtati, saj je zagotovitev uskladitve interesov EU bolj naloga Komisije kot držav članic.

V zvezi s členom 8b(4), ki ga predlaga Parlament, Komisija pozdravlja vključitev EP in Sveta v strategijo politike pod pogojem, da je ta osredotočena na strateško usmeritev politike EU na področju spektra, vendar pa je treba odstavek preoblikovati, da se ne bi omejila pravica Komisije do zakonodajne pobude. Poleg tega predlagana uporaba ukrepov glede soodločanja, v katerem naj bi se določili tehnični parametri (npr. za preprečitev škodljivih motenj) lahko prepreči, da Skupnost sprejme potrebne in pravočasne ukrepe, ter lahko ustvari nejasnost glede trenutne vloge Odločbe o radijskem spektru.

Točka 8a člena 1 akta o spremembi (novo); člen 8a in b Direktive 2002/21/ES (novo):

„ Doda se naslednji člen:

„Člen 8a

„Odbor za politiko radijskega spektra“

1. Odbor za politiko radijskega spektra se oblikuje, da bi prispeval k izpolnjevanju ciljev iz odstavkov 1, 3 in 5 člena 8b.

Odbor za politiko radijskega spektra svetuje Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji o vprašanjih politike radijskega spektra.

Odbor za politiko radijskega spektra sestavljajo predstavniki na visoki ravni iz pristojnih nacionalnih organov, odgovornih za politiko radijskega spektra v vsaki državi članici. Vsaka država članica ima en glas, Komisija pa ne glasuje.

2. Odbor za politiko radijskega spektra na zahtevo Evropskega parlamenta, Sveta ali Komisije ali na lastno pobudo sprejema mnenja z absolutno večino.

3. Odbor za politiko radijskega spektra Evropskemu parlamentu in Svetu predloži letno poročilo o delu.

„Člen 8a

„Strateško načrtovanje in usklajevanje politike radijskega spektra v Evropski skupnosti

1. Države članice pri strateškem načrtovanju in usklajevanju uporabe radijskega spektra v Evropski skupnosti prispevajo k razvoju notranjega trga tako, da sodelujejo med seboj in s Komisijo . Zato S tem med drugim upoštevajo gospodarske, varnostne, zdravstvene vidike ter vidike javnega interesa in svobode govora ter kulturne, znanstvene, družbene in tehnične vidike politik ES, pa tudi različne interese skupnosti uporabnikov radijskega spektra, da bi se ta spekter uporabil najbolj učinkovito ter da ne bi prišlo do škodljivih motenj.

2. Dejavnosti politike radijskega spektra v Evropski uniji ne posegajo v:

(a) ukrepe, sprejete na ravni Skupnosti ali nacionalni ravni v skladu z zakonodajo Skupnosti za izpolnitev ciljev, ki so v splošnem interesu, zlasti v zvezi z urejanjem vsebin ter avdiovizualno in medijsko politiko;

(b) določbe Direktive 1999/5/ES ( ; in

c) pravico držav članic, da organizirajo in uporabljajo svoje radijske spektre za javne storitve, javno varnost in obrambo.

32. Države članice bodo s sodelovanjem med seboj in s Komisijo zagotovijo prispevale k usklajevanj u e pristopov politik radijskega spektra v Evropski skupnosti in po potrebi k usklajen im e pogoje m glede razpoložljivosti in učinkovite uporabe radijskega spektra, ki je potreben za vzpostavitev in delovanje notranjega trga na področjih politik EU, kot so elektronsk ih e komunikacij e, promet, raziskave in razvoj .

3 4 Komisija ob upoštevanju mnenja Odbora za politiko radijskega spektra lahko predloži zakonodajni predlog za vzpostavitev akcijskega programa za radijski spekter v zvezi s strateškim načrtovanjem in usklajevanjem uporabe radijskega spektra v Evropski uniji ali druge zakonodajne ukrepe za najbolj učinkovito uporabo radijskega spektra ter da ne bi prišlo do škodljivih motenj. Komisija lahko predloži zakonodajni predlog za uvedbo programa politike radijskega spektra. Program naj določi usmeritev politike za namen strateškega načrtovanja in uskladitve uporabe radijskega spektra v skladu z določbami te direktive in posebnih direktiv.

4 5 . Države članice zagotovijo učinkovito usklajevanje interesov Evropske unije v mednarodnih organizacijah, ki so pristojne za zadeve v zvezi z radijskim spektrom. Komisija lahko ob upoštevanju mnenja Odbora za politiko radijskega spektra Evropskemu parlamentu in Svetu predloži skupne politične cilje, kadar je to potrebno za zagotavljanje takega učinkovitega usklajevanja interesov Evropske skupnosti v mednarodnih organizacijah, pristojnih za vprašanja v zvezi z radijskim spektrom, vključno s pogajalskim mandatom, kjer je to primerno .““

__________

( Direkitva 1999/5/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 1999 o radijski opremi in telekomunikacijski terminalski opremi ter medsebojnem priznavanju skladnosti te opreme (UL L 91, 7.4.1999, str. 10)."

Doda se nova uvodna izjava:

„Dejavnosti v zvezi s politiko radijskega spektra v Evropski skupnosti v skladu s pravom Skupnosti ne posegajo v ukrepe, sprejete na ravni Skupnosti ali na nacionalni ravni za namen doseganja ciljev splošnega interesa, zlasti v zvezi z ureditvijo vsebin ter avdiovizualno politiko in politiko medijev, določbami Direktive 1999/5/ES( in pravico držav članic do organiziranja in uporabe njihovega radijskega spektra za namene javnega reda, javne varnosti in obrambe.“

__________

( Direktiva 1999/5/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 1999 o radijski opremi in telekomunikacijski terminalski opremi ter medsebojnem priznavanju skladnosti te opreme (UL L 91, 7.4.1999, str. 10)."

- sprememba 64/rev

Drugi pododstavek člena 9(1) je treba preoblikovati, da se pojasni, da se nanaša na veljavne mednarodne sporazume, saj morajo biti ukrepi držav članic v skladu s pravom Skupnosti.

V člen 9(3) je sklicevanje na radijsko omrežje ali brezžični dostop potrebno, da se oblikujejo ukrepi držav članic in da se prepreči naložitev opisanih omejitev na omrežni arhitekturi, ki bi neupravičeno omejile načelo nevtralnosti. Sklicevanje na mednarodne sporazume je bolj primerno v členu 9(1) in v uvodnih izjavah.

V točki (a) drugega pododstavka člena 9(3) bi se bilo treba izogniti izrazu „možnosti“, saj možnost škodljivih motenj vedno obstaja, tudi če je zelo majhna; s preskusom sorazmernosti, ki se uporablja pri nacionalnih izjemah, bi moralo biti mogoče določiti intenzivnost omejitve, ki je potrebna, da se škodljivim motnjam izogne.

Sklicevanje v novem odstavku (ba) na potrebo po zagotovitvi tehnične kakovosti storitve bi moralo biti povezano s potrebo po izognitvi škodljivim motnjam in ne bi smelo samo po sebi uporabljati za upravičevanje izjeme pri tehnološki nevtralnosti. Isto velja za zaščito učinkovite uporabe spektra v novem odstavku (ca); to je pomemben cilj pri upravljanju spektra, ki je povezan tudi s parametri upravljanja motenj.

V odstavku (c) je treba vzpostaviti povezavo med doseganjem največje souporabe radijskih frekvenc in splošnimi odobritvami, da se omogočijo strožji tehnični pogoji, za splošne odobritve.

V odstavku (d) mora biti sklicevanje na tehnološko nevtralnost dovoljeno le za namene izpolnitve ciljev splošnega interesa, če takšnih ciljev ni mogoče izpolniti samo z omejitvami nevtralnosti storitev. To mora upravičiti in dokazati država članica, ki uveljavlja izjemo. To je treba navesti tako, da se uvodni izjavi 21 doda naslednje besedilo: „zlasti za cilj splošnega interesa, ki ga ni mogoče izpolniti z omejitvijo nevtralnosti storitev“.

Prvi del spremembe v členu 9(4) ustvarja pravno negotovost, zato se ga zavrne. Sklicevanje na pravilnik o radiokomunikacijah ITU se zavrne, ker ta ne opredeljuje elektronskih komunikacijskih storitev in ker bi takšno sklicevanje ustvarilo zgolj neutemeljena pričakovanja. Izraz „v skladu z“ je treba prav tako spremeniti s sklicevanjem na preprosto opredelitev.

Vse druge spremembe se sprejmejo.

Točka 9 člena 1 akta o spremembi; člen 9 Direktive 2002/21/ES:

„1. Države članice ob upoštevanju, da so radijske frekvence javna dobrina, ki ima pomembno družbeno, kulturno in gospodarsko vrednost, poskrbijo za učinkovito upravljanje radijskih frekvenc za elektronske komunikacijske storitve na svojem ozemlju v skladu s členom a 8 in 8b. Zagotovijo, da nacionalni regulativni organi razporedijo in dodelijo take radijske frekvence na podlagi objektivnih, preglednih, nediskriminacijskih in sorazmernih meril. Pri tem delujejo v skladu s svojimi obveznostmi po Pogodbi in, kjer je primerno, ustreznimi z mednarodnimi sporazumi, upoštevajo pa lahko tudi javna politična stališča , kot so navedena spodaj .

2. Države članice pospešujejo usklajevanje uporabe radijskih frekvenc v Skupnosti skladno s potrebo po zagotovitvi njihove dejanske in učinkovite uporabe ter za dosego koristi za potrošnike, kot so ekonomije obsega in interoperabilnost storitev . Pri tem delujejo na podlagi členov 8b in 9c te direktive ter na podlagi Odločbe št. 676/2002/ES (Odločba o radijskem spektru).

3. Razen če ni drugače določeno v drugem pododstavku ali v ukrepih, sprejetih v skladu s členom 9c, države članice zagotovijo, da se v radiofrekvenčnih pasovih, ki so na voljo za elektronske komunikacijske storitve v skladu s pravilnikom o radiokomunikacijah ITU , uporabljajo vse vrste tehnologije, ki se uporabljajo za elektronske komunikacijske storitve .

Vendar pa lahko države članice zagotovijo sorazmerne in nediskriminatorne omejitve za vrste tehnologij , ki se uporabljajo za elektronske komunikacijske storitve , kjer je to potrebno zaradi:

(a) preprečevanja možnosti škodljivih motenj , predvsem zaradi zagotavljanja tehnične kakovosti storitev in učinkovite uporabe radijskih frekvenc ,

(b) varovanja javnega zdravja pred elektromagnetnimi polji,

(ba) zagotavljanje tehnične kakovosti storitev,

(c) zagotovitve največje souporabe radijskih frekvenc, če je uporaba frekvenc predmet splošne odobritve ,

(ca) zaščite učinkovite uporabe radijskih frekvenc,

(d) izpolnjevanja cilja splošnega interesa upoštevanja omejitev v skladu z odstavkom 4.

4. Razen če ni drugače določeno v drugem pododstavku ali v ukrepih, sprejetih v skladu s členom 9c , države članice zagotovijo, da se v radiofrekvenčnih pasovih, ki so na voljo za elektronske komunikacijske storitve v skladu z , kakor so opredeljeni v nacionalni h mi načrti h za dodeljevanje frekvenc in pravilnikom o radiokomunikacijah ITU , nudijo vse vrste elektronskih komunikacijskih storitev. Vendar pa države članice zagotovijo sorazmerne in nediskriminatorne omejitve za vse vrste ponujenih elektronskih komunikacijskih storitev.

Ukrepi , ki zahtevajo, da se elektronska komunikacijska storitev zagotovi v določenem pasu, ki je na voljo za elektronske komunikacijske storitve, so upravičeni z namenom, da zagotovijo izpolnitev cilja splošnega interesa, določenega v nacionalni zakonodaji v skladu z zakonodajo Skupnosti, kot je varstvo človekovega življenja, spodbujanje socialne, regionalne ali teritorialne kohezije, preprečevanje neučinkovite uporabe radijskih frekvenc ali spodbujanje ciljev kulturne in medijske politike, kot sta kulturna in jezikovna raznolikost ter medijski pluralizem .

Ukrep , ki prepoveduje zagotavljanje katere koli druge elektronske komunikacijske storitve v določenem pasu, se uporablja samo, če je upravičen s potrebo po varstvu človekovega življenja.

5. Države članice redno preverjajo nujnost omejitev in ukrepov iz odstavkov 3 in 4 ter objavijo rezultate teh pregledov .

6. Odstavka 3 in 4 se uporabljata za razporejanje in dodeljevanje radijskih frekvenc od ...[datum prenosa te direktive].“

- sprememba 65

Izraz „usklajen s“ bi bil primernejši od izraza „v skladu s“, saj člen 9(3) in (4) ne vsebuje postopkov dodelitve.

Člen 1 točka 10 akta o spremembi; člen 9a Direktive 2002/21/ES:

„Pregled omejitev obstoječih pravic

1. Za obdobje petih let, ki se začne ...[datum prenosa te direktive] , lahko države članice zagotovijo imetnikom pravic dovolijo , da lahko imetniki pravic uporab o e radijskih frekvenc, ki so bile dodeljene pred navedenim datumom za obdobje, ki ni krajše od petih let , vložijo zahtevek pri pristojnem nacionalnem organu za ponovno presojo omejitev njihovih pravic v skladu s členom 9(3) in (4).

Pristojni nacionalni organ pred sprejetjem svoje odločitve uradno obvesti imetnika pravice o ponovni presoji omejitev in navede obseg pravic po ponovni presoji ter mu da na voljo primeren rok za umik zahtevka.

Če imetnik pravic umakne svoj zahtevek, ostane pravica nespremenjena do izteka veljavnosti ali do konca petletnega obdobja, pri čemer se upošteva zgodnejši datum.

2. Kadar je imetnik pravic iz odstavka 1 ponudnik storitev radijskih ali televizijskih radiodifuzijskih vsebin in je bila pravica do uporabe radijskih frekvenc dodeljena za izpolnjevanje posebnega cilja splošnega interesa, vključno z zagotavljanjem storitev oddajanja, ostane pravica do uporabe dela radijskih frekvenc, ki je nujen za izpolnitev navedenega cilja , nespremenjena . Del radijskih frekvenc, ki ni nujen za izpolnitev navedenega cilja, je predmet novega postopka podeljevanja usklajen v skladu s členom 9(3) in (4 ) te direktive in skladen s členom 7(2) Direktive o odobritvi.

3. Po izteku petletnega obdobja iz odstavka 1 države članice sprejmejo primerne ukrepe, da zagotovijo, da se člen 9(3) in (4) uporablja za vse preostale razporeditve in dodelitve radijskih frekvenc, ki so obstajale na dan začetka veljavnosti te direktive.

4. Pri uporabi tega člena države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotovitev poštene konkurence.“

- sprememba 66

Da bi se izognili neupravičenemu pomanjkanju prožnosti, se sprejme sklicevanje na nacionalne postopke, ne pa tudi nacionalni načrti za dodelitev frekvenc. Poleg tega tržnosti v pasu ni mogoče preprečiti, če je bila ta dogovorjena na ravni EU.

V členu 9b(2) se je mogoče izogniti drugi priglasitvi, če priglasitev namere o trgovanju vsebuje predviden datum dejanskega prenosa.

Člen 1 točka 10 akta o spremembi; člen 9 b Direktive 2002/21/ES:

„1. Države članice zagotovijo, da lahko podjetja prenesejo ali dajo v zakup drugim podjetjem individualne pravice uporabe radijskih frekvenc v pasovih, za katere je to določeno v izvedbenih ukrepih, sprejetih v skladu s členom 9c in , če je takšen prenos ali zakup v skladu z nacionalnimi postopki in načrti za dodelitev frekvenc .

V drugih pasovih lahko države članice prav tako sprejmejo določbo, ki podjetjem omogoča prenos ali dajanje v zakup individualne pravice uporabe radijskih frekvenc drugim podjetjem v skladu z nacionalnimi postopki.

2. Države članice zagotovijo, da sta namera podjetja, da prenese pravice uporabe radijskih frekvenc in dejanski prenos , priglašena pristojnemu nacionalnemu regulativnemu organu, ki je odgovoren dodelitev individualnih pravic do uporabe radijskih frekvenc , ter da se objavita . Če je bila uporaba radijske frekvence usklajena z uporabo člena 9c in Odločbe o radijskem spektru ali z drugimi ukrepi Skupnosti, je tak prenos skladen z usklajeno uporabo.“

- sprememba 67/rev

V odstavkih (b) in (c) mora obseg ukrepa Komisije ostati dovolj širok, da lahko uredi podrobnosti pogojev, ki so povezani s postopki in omejitvami, ki se uporabljajo tako za prenose ali zakupe kakor tudi za konkurenco, s čimer se Komisiji omogoči zadostna orodja za uresničitev notranjega trga.

Točka 10 člena 1 akta o spremembi; člen 9c Direktive 2002/21/ES:

„Da bi prispevala k razvoju notranjega trga, za doseganje načel členov 8b, 9, 9a in 9b , Komisija lahko sprejme ustrezne tehnične izvedbene ukrepe za:

(-a) uporabo akcijskega programa politike za radijsk ega i spekt er a , vzpostavljen ega na podlagi člena 8b( 4 )

(a) opredelitev pasov, za katere je dovoljen prenos ali dajanje v zakup pravice uporabe med podjetji;

(b) uskladitev pogojev, povezanih s takšnimi pravicami ;

(c) izogibanje izkrivljanju konkurence, ki bi se lahko pojavilo tam, kjer so individualne pravice prenesene;

(d) opredelitev pasov, za katere se uporablja načelo nevtralnosti storitev .

Ti ukrepi, ki so namenjeni spreminjanju nebistvenih elementov te direktive, tako da jih dopolnjujejo, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 22(3).“

- sprememba 68

V spremembi je pojasnjeno, da morajo države članice odpraviti omejitve v nacionalnih načrtih številčenja in z njimi povezanih pravilih, ki bi lahko škodila državljanom, potrošnikom in poslovnim interesom v EU. Vendar pa je za namen lažjega razumevanja treba ohraniti „javnosti dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev“ in „elektronskih komunikacijskih storitev“.

Podtočka a točka 11 člena 1 akta o spremembi; odstavek 2 člena 10 Direktive 2002/21/ES

„2. Nacionalni regulativni organi zagotovijo, da se načrti in postopki številčenja uporabljajo tako, da za vse ponudnike javnosti dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev in , bolj splošno, uporabnike številk v Evropski uniji velja enaka obravnava. Države članice zlasti zagotovijo, da podjetje, ki mu je bilo dodeljeno številsko območje, ne diskriminira drugih ponudnikov elektronskih komunikacijskih storitev in uporabnikov glede številčnih zaporedij, ki se uporabljajo za dostop do njihovih storitev.“

- sprememba 69

Ta sprememba je sprejemljiva, kolikor pojasnjuje, da je uskladitev omejena na posebne številke in območja številčenja. Črtanje sklicevanja na nujni postopek je sprejemljivo. Vendar pa je čezmejni dostop do nacionalnih številk obravnavan že v Direktivi o univerzalnih storitvah, zato sklicevanje nanj v tem okviru ni primerno. Poleg tega je treba ohraniti tudi sklicevanje na možnost vzpostavitve tarifnih načel, saj je to pomembno področje, kjer bi bila nadaljnja uskladitev potrebna v imenu interesa notranjega trga.

Podtočka b točke 11 člena 1 akta o spremembi; odstavek 4 člena 10 Direktive 2002/21/ES

„4. Države članice podpirajo usklajevanje posebnih številk ali območij številčenja v Skupnosti, kadar to spodbuja delovanje notranjega trga ali podpira razvoj vseevropskih storitev. Komisija lahko v zvezi s tem sprejme ustrezne tehnične izvedbene ukrepe, ki lahko vključujejo vzpostavitev tarifnih načel za posebne številke ali številska območja in zagotavljanje ustreznega čezmejnega dostopa do nacionalnega številčenja , ki se uporablja za bistvene storitve, kot so imeniške storitve . Izvedbeni ukrepi lahko organu BERT [organu] podelijo posebne odgovornosti pri uporabi teh ukrepov.

Navedeni ukrepi, ki so namenjeni spreminjanju nebistvenih elementov te direktive, tako da jih dopolnjujejo, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 22(3).“

- sprememba 70

Komisija na splošno pozdravlja dodatno podporo, ki jo ta sprememba namenja cilju spodbujanja infrastrukturne konkurence prek sorazmerne souporabe naprav. Vendar pa glede na odstavek 1 omogočanje dostopa vsem pasivnim elementom omrežja (kot so temna vlakna) ne bi bilo sorazmerno, če zadevno podjetje nima večje tržne moči; v tem primeru bi zanj na podlagi člena 12 Direktive o dostopu veljali ukrepi za dostop. Cilj sprememb uvodne izjave 27, ki jih je opravila Komisija (v okviru spremembe 27), je pojasniti ta pristop z natančno navedbo, da ima lahko souporaba naprav različne cilje, odvisno od tega, ali se uporablja v okviru simetrične regulacije ali asimetrične (pomembna tržna moč) regulacije.

Medtem ko je za operaterja vlagatelja še vedno treba ohraniti primerne spodbude z ustrezno delitvijo tveganja, mora biti metodologija za delitev zadevnega tveganja v odstavku 2a skladna z metodologijo, ki jo že uporabljajo nacionalni regulativni organi v okviru asimetrične regulacije in v skladu s členom 13 Direktive o dostopu, na podlagi katerega je strošek vloženega kapitala prilagojen s pomočjo ustrezne premije za tveganje.

Točka 13 člena 1 akta o spremembi; člen 12 Direktive 2002/21/ES:

„Kolokacija in souporaba elementov omrežja in pripadajočih naprav za ponudnike elektronskih komunikacijskih omrežij

1. Kadar ima podjetje, ki ponuja elektronska komunikacijska omrežja, po nacionalni zakonodaji pravico vgraditi naprave na javnem ali zasebnem zemljišču, nad ali pod njim, ali lahko uporabi postopek za razlastitev ali uporabo zemljišča, imajo nacionalni regulativni organi ob popolnem upoštevanju načela sorazmernosti možnost naložitve spodbujajo souporab e o takih naprav ali zemljišč, vključno z vstopi v zgradbe in napeljavo v njih , drogovi, antenami, stolpi in drugimi visoko podpornimi napravami, vodi, odvodi, vstopnimi jaški in omarami ter vsemi drugimi elementi omrežja, ki niso dejavni . .

2. Države članice lahko šele po primerno dolgi javni razpravi, v kateri morajo imeti vse zainteresirane stranke priložnost izraziti svoje stališče, za imetnike pravic iz odstavka 1 odredijo souporabo naprav ali zemljišč (vključno s fizično kolokacijo) ali sprejmejo ukrepe, s katerimi omogočijo usklajevanje javnih del, zaradi potrebe po varstvu okolja, javnem zdravju, javni varnosti ali izpolnjevanju ciljev prostorskega načrtovanja. Taka souporaba ali usklajevanje lahko vključuje pravila za razdelitev stroškov za souporabo naprav ali zemljišč.

2a. Države članice po primerno dolgi javni razpravi, v kateri imajo vse zainteresirane stranke priložnost izraziti svoje stališče, zagotovijo, da imajo nacionalni regulativni organi pristojnost, da za imetnike pravic iz odstavka 1 odredijo souporabo naprav ali zemljišč, vključno s fizično kolokacijo, da bi spodbudili učinkovite naložbe v infrastrukturo in pospeševanje inovacij. Taka souporaba ali usklajevanje lahko vključuje pravila za razdelitev stroškov za souporabo naprav ali zemljišč, ki so prilagojeni tveganju, kjer je to primerno , ter zagotovi, da se tveganje primerno razdeli med zadevna podjetja .

2b. Države članice zagotovijo, da nacionalni regulativni organi na podlagi informacij, ki jih predložijo imetniki pravici iz odstavka 1, vzpostavijo podroben popis vrste, dostopnosti in geografske lokacije naprav iz navedenega odstavka ter ga dajo na voljo vsem zainteresiranim strankam.

2c. Države članice zagotovijo, da pristojni organi uvedejo primerne usklajevalne postopke v sodelovanju z nacionalnimi regulativnimi organi ob upoštevanju javnih del iz odstavka 2 in tudi drugih primernih javnih naprav ali zemljišč. Ti postopki lahko vključujejo postopke, ki zagotavljajo, da imajo informacije o ustreznih javnih napravah in zemljiščih ter tekočih in načrtovanih javnih delih, da so o teh delih pravočasno obveščene ter da je omogočena največja možna souporaba.

3. Ukrepi, ki jih sprejme nacionalni regulativni organ v skladu s tem členom, so objektivni, pregledni , nediskriminatorni in sorazmerni.“

- sprememba 71

Sprememba vsebuje nekaj uporabnih pojasnil. Kljub temu je sprememba „NRO“ v „pristojni organ“ nepotrebna (glej člen 3 okvirne direktive). Prav tako je pomembno opozoriti, da se ta določba nanaša na drugačno situacijo, kot so zahteve po prijavah kršitev zasebnosti iz člena 4(3) Direktive 2002/58/ES o e-zasebnosti, in da so zato za primere, ki jih obravnava ta člen, potrebna drugačna pravila in postopki. Možnost dodatnega izvajanja nacionalnih ukrepov državam članicam omogoča, da upoštevajo posebne nacionalne pogoje.

Točka 14 člena 1 akta o spremembi; člen 13a Direktive 2002/21/ES:

„1. Države članice zagotovijo, da podjetja, ki zagotavljajo javna komunikacijska omrežja ali javno dostopne elektronske komunikacijske storitve, sprejmejo ustrezne tehnične ali organizacijske ukrepe za zaščito varnosti svojih omrežij ali storitev. Ob upoštevanju stanja ti ukrepi zagotovijo raven varnosti, primerno prisotnemu tveganju. Zlasti se ti ukrepi sprejmejo za preprečitev in zmanjšanje vpliva varnostnih incidentov na uporabnike in na medsebojno povezana omrežja.

2. Države članice zagotovijo, da podjetja, ki zagotavljajo javna komunikacijska omrežja, sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotovitev celovitosti svojih omrežij, da zagotovijo stalnost dobave storitev, nudenih preko teh omrežij. Pristojni n N acionalni regulativni organi se pred sprejetjem posebnih ukrepov za varnost in celovitost elektronskih komunikacijskih omrežij posvetujejo s ponudniki elektronskih komunikacijskih storitev.

3. Države članice zagotovijo, da podjetja, ki zagotavljajo javna komunikacijska omrežja ali javno dostopne elektronske komunikacijske storitve, pristojni nacionalni regulativni organ obvestijo o vseh kršitv i ah varnosti ali izgubi celovitosti, ki je imele velik vpliv na delovanje omrežij ali storitev.

Kjer je to primerno, zadevni pristojni nacionalni regulativni organ obvesti pristojne nacionalne regulativne organe v drugih državah članicah in ENISA-o . Če je razkritje kršitve v javnem interesu, lahko pristojni nacionalni regulativni organ obvesti javnost.

Pristojni n N acionalni regulativni organ enkrat na leto Komisiji predloži kratko poročilo o prejetih prijavah in o ukrepih, ki so bili sprejeti v skladu s tem odstavkom .

4. Komisija, ki dosledno upošteva mnenje lahko po posvetovanju z ENISA-o e sprejme ustrezne tehnične izvedbene ukrepe za uskladitev ukrepov iz odstavkov 1, 2 in 3, vključno z ukrepi, ki opredeljujejo okoliščine, obliko in postopke, ki se uporabljajo za prijave . Sprejetje tehničnih izvedbenih ukrepov držav članic ne sme odvrniti od sprejema dodatnih ukrepov, s katerimi bi uresničile cilje iz odstavkov 1 in 2.

Tehnični izvedbeni ukrepi o prijavah kršitev se uporabljajo v skladu z Direktivoa 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (.

Ti izvedbeni ukrepi, ki so namenjeni spremembam nebistvenih elementov te direktive z njeno dopolnitvijo, se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 22(3). V nujnih primerih lahko Komisija uporabi nujni postopek iz člena 22(4).“

__________

( UL L 201, 31.7.2002, str. 37. ".

- sprememba 72

Ta sprememba vsebuje pojasnilo. Kljub temu vključitev merila trajnosti ni sprejemljiva, saj bi razvrednotila predlog Komisije.

Točka 14 člena 1 akta o spremembi; člen 13b – odstavek 1 Direktive 2002/21/ES:

„1. Države članice zagotovijo, da imajo pristojni nacionalni regulativni organi pooblastilo za izdajo zavezujočih navodil podjetjem, ki zagotavljajo javna komunikacijska omrežja ali javno dostopne elektronske komunikacijske storitve za namen izvajanja določb iz člena 13 a. Zavezujoča navodila so sorazmerna ter ekonomsko in tehnično izvedljiva ter se izvedejo v razumnem časovnem obdobju.“

- sprememba 74

Ta sprememba vsebuje pojasnilo, vendar je treba pri tem upoštevati dejstvo, da se v trenutnih določbah „varnost“ nanaša tako na storitve kot omrežja, izraz „celovitost“ pa samo na omrežja.

Točka 14 člena 1 akta o spremembi; točka a odstavka 2 člena 13b Direktive 2002/21/ES:

„(a) predložijo informacije, potrebne za oceno varnosti in/ ali celovitosti njihovih storitev in omrežij, vključno z dokumentiranimi varnostnimi politikami; in“

- sprememba 75

S to spremembo se določba zaostri. Kljub temu je beseda „pristojni“ pred izrazom „nacionalni regulativni organi“ nepotrebna.

Točka 14 člena 1 akta o spremembi; odstavek 3 člena 13b Direktive 2002/21/ES:

„3. Države članice zagotovijo, da imajo pristojni nacionalni regulativni organi vsa pooblastila, potrebna za preiskavo primerov neskladnosti in njihovih učinkov na varnost in celovitost omrežij .“

- sprememba 77

Komisija lahko sprejme ohranitev odstavka 3 člena 14 okvirne direktive, vendar se ne strinja s spremembami, ki so bile narejene s to spremembo. V spremenjenem predlogu določba iz akta o spremembi ni več upoštevana in ta odstavek črta iz direktive.

Podtočka b točke 15 člena 1 akta o spremembi se črta.

- sprememba 80

Komisija načeloma lahko sprejme spremembo člena 16(1) okvirne direktive, ki je vsebovana v tej spremembi, vendar meni, da je sklicevanje na priporočilo odveč, saj je obveznost nacionalnih regulativnih organov do upoštevanja priporočila že bolj primerno obravnavana v členu 15(3).

Podtočka a točke 17 člena 1 akta o spremembi; odstavek 1 člena 16 Direktive 2002/21/ES:

„Nacionalni regulativni organi izvedejo analizo upoštevnih trgov, ob upoštevanju tistih trgov , ki so navedeni v priporočilu, pri čemer dosledno upoštevajo smernice. Države članice zagotovijo, da se analiza, kjer je to primerno, izvede v sodelovanju z nacionalnimi organi za konkurenco.“

- sprememba 84

Komisija lahko sprejme črtanje sklicevanja na nujni postopek, predvideno s to spremembo, vendar se ne strinja, da bi bilo treba regulativni postopek s pregledom razširiti, da bi zajemal izvedbene ukrepe iz odstavka 1 člena 17, saj so takšni ukrepi nezavezujoči.

Točka c točke 18 člena 1 akta o spremembi; odstavek 6a člena 17 Direktive 2002/21/ES:

„6a. Izvedbeni ukrepi iz odstavkov 1, 4 in 6 , namenjeni spreminjanju nebistvenih elementov te direktive z dopolnitvijo, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 22(3).“

– sprememba 85

Besedilo odstavka 1 te spremembe bi Komisiji omogočalo, da ukrepa šele naknadno - potem ko razlike pri izvajanju regulativnih nalog že ovirajo notranji trg. Poleg tega mora imeti Komisija možnost, da izda priporočilo na podlagi tega člena, ki zagotavlja Komisiji hiter in prilagodljiv pravno nezavezujoč instrument. Odstavek 2 se zato ohrani.

Komisija lahko sprejme črtanje sklicevanja na nujni postopek v odstavku 3.

Sprememba odstavka 4(c) se zavrne, saj bi Komisiji podelila neupravičeno obsežne komitološke pristojnosti, ki presegajo potrošniška vprašanja, ki so vključena v Direktivo o univerzalnih storitvah, s tem pa tudi področje uporabe regulativnega okvira; izvedbeni ukrepi, ki jih določa člen 19, pa so omejeni na vprašanja, ki jih pokriva regulativni okvir.

Dodano besedilo v odstavku 4(d) je potrebno zaradi doslednosti terminologije, ki se uporablja pri obravnavi tega vprašanja.

Črtanja odstavka 5 ni mogoče sprejeti, saj bi to predstavljalo nepotrebno omejitev nalog [organa], katerega izkušnje bi lahko bile koristne pri svetovanju Komisiji o tem vprašanju.

Točka 20 člena 1 akta o spremembi; člen 19 Direktive 2002/21/ES:

„1. Brez poseganja v člen 9 te direktive in v člena 6 in 8 Direktive 2002/20/ES (Direktiva o odobritvi), v katerih Komisija ugotavlja, da razlike pri izvajanju, s strani nacionalnih regulativnih organov, regulativnih nalog, določenih v tej direktivi in posebnih direktivah, ustvarjajo lahko ustvarijo oviro za notranji trg, lahko Komisija, ob doslednem upoštevanju mnenja organa BERT [organa] , če to obstaja, izda priporočilo ali sklep o usklajeni uporabi določb iz te direktive in posebnih direktiv za nadaljnje doseganje ciljev iz člena 8.

2. Če Komisija izda priporočilo po odstavku 1, deluje v skladu s postopkom iz člena 22(2).

Države članice zagotovijo, da nacionalni regulativni organi pri opravljanju svojih nalog dosledno upoštevajo navedena priporočila. Kadar se nacionalni regulativni organ odloči, da ne bo upošteval priporočila, o tem obvesti Komisijo z navedbo razlogov za svoje stališče.

3. Sklep iz odstavka 1, ki je namenjen spremembam nebistvenih elementov te direktive z njeno dopolnitvijo, se sprejme v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 22(3).

4. Ukrepi, sprejeti v skladu z odstavkom 1, lahko vključujejo identifikacijo usklajenega ali koordiniranega pristopa za obravnavo naslednjih vprašanj:

(a) doslednega izvajanja regulativnih pristopov, vključno s sistemsko obravnavo novih storitev , podnacionalnih trgov in čezmejnih poslovnih elektronskih komunikacijskih storitev , ki so na voljo podjetjem;

(b) vprašanj v zvezi s številčenjem , imenovanjem in naslavljanjem, vključno s številskimi območji, prenosljivostjo številk in identifikatorjev, sistemi za prevajanje številk in naslovov ter dostopom do storitev v sili 112;

(c) potrošniških vprašanj , ki niso zajeta v Direktivo 2002/22/ES (Direktiva o univerzalnih storitvah), zlasti v zvezi z dostopnostjo za končne uporabnike invalide do elektronskih komunikacijskih storitev in opreme;

(d) regulativnega računovodstva, vključno z izračunom naložbenega tveganja.

5. [Organ] lahko na lastno pobudo svetuje Komisiji, ali naj se ukrep sprejme v skladu z odstavkom 1. “

– sprememba 86

Sklicevanje na „skupni sklep“ je treba v tej spremembi zavrniti. NRO lahko sprejemajo samo zavezujoče sklepe, ki se uporabljajo na njihovem ozemlju. Možnost sprejemanja skupnih sklepov bi negativno vplivala na pravice držav članic, pojavili pa bi se tudi pomisleki glede sodišča, pristojnega za izpodbijanje takšnih sklepov. Vendar pa bi NRO lahko usklajevali in se dogovorili o sklepih, ki se nanašajo na zadevna podjetja, ki delujejo na njihovem nacionalnem ozemlju in v okviru njihove jurisdikcije.

Točka 22 člena 1 akta o spremembi; prvi pododstavek odstavka 2 člena 21 Direktive 2002/21/ES:

„ 2. Vsaka stranka lahko spor predloži zadevnim nacionalnim regulativnim organom. Zadevni nacionalni regulativni organi usklajujejo svoja prizadevanja in se, kjer je primerno, posvetujejo z [organom] v organu BERT , da bi s sprejetjem skupnega sklepa po najboljših močeh in v skladu s svojimi ustreznimi pristojnostmi na podlagi nacionalne zakonodaje in cilji iz člena 8 dosledno rešili spor. Vse obveznosti, ki jih podjetju naložijo nacionalni regulativni organi pri reševanju spora, so v skladu z določbami te direktive in posebnih direktiv.“

Glede Direktive o dostopu:

spremembe 91, 95, 98, 100, 101, 103 in 105.

- sprememba 91

Dodajanje sklicevanja na določeno storitev, kot je predlagano na področju imeniških storitev, v regulativnem okviru EU ni primeren. Regulativni okvir EU ne sme razlikovati med storitvami, ki spadajo v isto kategorijo, kar v tem primeru pomeni izločanje nudenja imeniških storitev iz bolj splošne kategorije storitev informacijske družbe, kamor spadajo imeniške storitve. Dostop do podatkov o naročniku bi lahko odprl vprašanja o varnosti osebnih podatkov; poleg tega ni jasno, ali je povrnitev zneskov med ponudniki dostopa in ponudniki imeniških storitev vprašanje, ki zadeva dostop.

Točka 1 člena 2 akta o spremembi; točka c člena 2 Direktive 2002/19/ES:

„(a) „dostop“ pomeni zagotovitev razpoložljivosti naprav in/ali storitev drugemu podjetju pod določenimi pogoji, bodisi na izključni ali neizključni podlagi, za zagotavljanje elektronskih komunikacijskih storitev vključno z dobavo storitev informacijske družbe ali storitev radiodifuzijskih vsebin. Med drugim zajema: dostop do omrežnih elementov in pripadajočih naprav, ki lahko vključuje tudi priključitev opreme s fiksnimi ali nefiksnimi sredstvi (zlasti to vključuje dostop do krajevne zanke ter naprav in storitev, ki so potrebne za zagotavljanje storitev prek krajevne zanke), dostop do fizične infrastrukture, vključno z zgradbami, kanali in drogovi; dostop do ustreznih sistemov programske opreme, vključno s sistemi za podporo obratovanja, dostop do pretvorbe številk ali do sistemov, ki zagotavljajo enakovredno delovanje, dostop ponudnikov imeniških storitev do potrebnih informacij o naročnikih in do mehanizmov za povrnitev zneskov, ki so jih ponudniki zaračunali končnim uporabnikom , dostop do fiksnih in mobilnih omrežij, zlasti za sledenje, dostop do sistemov s pogojnim dostopom za digitalne televizijske storitve in dostop do virtualnih omrežnih storitev.“

- sprememba 95

Dodajanje sklicevanja na določeno storitev, kot je predlagano v točki a odstavka 1 člena 5 na področju imeniških storitev, v regulativnem okviru EU ni primeren. Regulativni okvir EU ne sme razlikovati med storitvami, ki spadajo v isto kategorijo, kar v tem primeru pomeni izločanje nudenja imeniških storitev iz bolj splošne kategorije storitev informacijske družbe, v katero spada.

Glede na predlagano analizo različnih konkurenčnih pogojev v državah članicah Komisija pri ocenjevanju sorazmernosti obveznosti dvomi o njegovi izvedljivosti, saj bi ta naloga zahtevala geografsko analizo trgov, ki jo je mogoče opraviti samo kot del opredelitve trga, to pa je korak, ki v okviru odstavka 1 člena 5 ni obvezen, saj ustrezne obveznosti in pogoji ne posegajo v obstoj pomembne tržne moči. Zato torej obstaja veliko tveganje, da bo ta predlagana določba povzročila nekaj nejasnosti in pravno negotovost.

Točka 2 člena 2 akta o spremembi; člen 5 Direktive 2002/19/ES:

„ Odstavka 1 in 2 se nadomestita z naslednjim:

„1. Nacionalni regulativni organi pri izpolnjevanju ciljev iz člena 8 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva) spodbujajo in, kjer je primerno, zagotovijo primeren dostop in medomrežno povezovanje ter medobratovalnost storitev v skladu z določbami te direktive, svojo dolžnost pa izvajajo na način, ki pospešuje učinkovitost, trajnostno konkurenco, naložbe in inovacije in prinaša končnim uporabnikom največje možne koristi.

Nacionalni regulativni organi lahko brez poseganja v ukrepe, ki utegnejo biti sprejeti v skladu s členom 8 v zvezi s podjetji s pomembno tržno močjo, naložijo zlasti:

(a) obveznosti za podjetja, ki nadzorujejo dostop do končnih uporabnikov, v utemeljenih primerih vključno z obveznostjo medomrežnega povezovanja svojih omrežij, če to še ni bilo storjeno, ali omogočanje medobratovalnih storitev, vključno z mehanizmi za povračilo zneskov,ki so jih ponudniki storitev zaračunali končnim uporabnikom , ponudnikom storitev pod pravičnimi, preglednimi in razumnimi pogoji , v obsegu, ki je potreben za zagotovitev povezljivosti med obema koncema ali pravičnega in razumnega dostopa storitev tretjih strank, kot so imeniške storitve .

(b) obveznosti za obratovalce, da zagotovijo dostop do drugih naprav iz Dela II Priloge I pod pravičnimi, primernimi in nediskriminacijskimi pogoji, v obsegu, ki je potreben, da se končnim uporabnikom zagotovi dostopnost digitalnih radijskih in televizijskih radiodifuzijskih storitev, ki jih je določila država članica.

2. Obveznosti in pogoji, naloženi v skladu z odstavkom 1, morajo biti objektivni, pregledni, sorazmerni in nediskriminacijski, izvajati pa se morajo v skladu s postopki iz členov 6, 7 in 7a Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva).

Pri ocenjevanju sorazmernosti obveznosti in pogojev, ki bodo uvedeni, nacionalni regulativni organi upoštevajo razlike v konkurenčnih pogojih, ki obstajajo med različnimi območji v njihovi državi članici.““

- sprememba 98

Medtem ko dodano besedilo „vključno z vsemi omejitvami dostopa do storitev in uporab“ pomeni koristno pojasnilo v okviru storitev naslednje generacije, bi bilo sklicevanje na upravljanje prometa nesorazmerno.

Točka 6a člena 2 akta o spremembi (novo); odstavek 1 člena 9 Direktive 2002/19/ES:

„(6a) Člen (9)(1) se nadomesti z naslednjim:

„1. Nacionalni regulativni organi lahko obratovalcem v skladu z določbami člena 8 naložijo obveznosti za preglednost glede na medomrežno povezovanje in/ali dostop, tako da od njih zahtevajo, da objavijo določene informacije, na primer računovodske informacije, tehnične specifikacije, značilnosti omrežja, vključno z vsemi omejitvami dostopa do storitev in uporab, politike upravljanja prometa , določila in pogoje za zagotavljanje in uporabo ter cene.““

- sprememba 100

V drugem pododstavku odstavka 1 je treba ohraniti besedo „lahko“, saj se obveznosti, navedene v točkah (a) do (j) ne uporabljajo v celoti sistematično, temveč precej selektivno, t.j. vse ali zgolj del obveznosti, na podlagi analize NRO.

Komisija je izrazila pozitivno stališče o predlagani določbi iz točke (fa) odstavka 1, saj bi ta spodbujala naložbe v infrastrukturo omrežnega okolja dostopa naslednje generacije; vendar se s to obveznostjo podvaja sprememba 99 (ki jo je Komisija sprejela), ki spreminja odstavek 4 člena 9 Direktive 2002/19/ES na naslednji način: „Kadar se za obratovalca na podlagi člena 14 Direktiv 2002/21/ES (okvirna direktiva) ugotovi, da ima pomembno tržno moč na zadevnem trgu glede lokalnega dostopa na fiksni lokaciji, nacionalni regulativni organi ne glede na odstavek 3 poskrbijo za objavo referenčne ponudbe, ki vsebuje vsaj elemente iz Priloge II.“

V točki c odstavka 2 spremembe Komisije, ki se nanašajo na spremembo 100, odražajo potrebo, da se za namen izogibanja nepotrebne drobitve regulativnega okvira znotraj držav članic in v EU, zagotovi, da je metodologija za delitev zadevnega tveganja skladna z metodologijo, ki jo nacionalni regulativni organi že uporabljajo v okviru asimetrične (t.j. pomembna tržna moč) regulacije v skladu s členom 13 Direktive o dostopu, na podlagi katerega je strošek vloženega kapitala prilagojen s pomočjo premije za tveganje.

Točka 8 člena 2 akta o spremembi; člen 12 Direktive 2002/19/ES:

„1. Nacionalni regulativni organ lahko v skladu z določbami člena 8 naloži obratovalcem obveznosti, da izpolnijo utemeljene zahteve za dostop do posebnih omrežnih elementov in pripadajočih naprav ter za njihovo uporabo, med drugim takrat, kadar nacionalni regulativni organ meni, da bi zavrnitev dostopa ali neprimerni pogoji s podobnim učinkom ovirali razvoj trajnostnega konkurenčnega maloprodajnega trga ali ne bi bili v interesu končnih uporabnikov.

Od obratovalcev se lahko med drugim zahteva, da:

(a) omogočijo tretjim osebam dostop do določenih omrežnih elementov in/ali naprav, vključno z razvezanim dostopom do krajevne zanke;

(b) se pogajajo v dobri veri s podjetji, ki zahtevajo dostop;

(c) ne zavrnejo že odobrenega dostopa do zmogljivosti;

(d) izvajajo določene storitve v večjem obsegu za prodajo s strani tretjih oseb;

(e) odobrijo odprti dostop do tehničnih vmesnikov, protokolov ali drugih ključnih tehnologij, ki so nujno potrebni za medobratovalnost storitev ali storitev virtualnih omrežij;

(f) zagotovijo kolokacije ali druge oblike souporabe zmogljivosti, vključno s souporabo vodov, zgradb ali vhodov v zgradbe, anten skih stolpov in drugih visokih podpornih naprav, drogov, vstopnih jaškov, omar ter drugih omrežnih elementov, ki niso dejavni; ;

(fa) tretjim osebam zagotovijo referenčne ponudbe za omogočanje dostopa do vodov;

(g) opravijo določene storitve, potrebne za zagotovitev medobratovalnosti storitev med koncema za uporabnike, vključno z zagotovitvijo zmogljivosti za inteligentne omrežne storitve ali sledenje v mobilnih omrežjih;

(h) zagotovijo dostop do sistemov za podporo obratovanja ali podobnih sistemov programske opreme, ki so potrebni za zagotovitev pravične konkurence pri izvajanju storitev;

(i) med seboj povezujejo omrežja ali omrežne zmogljivosti;

(j) zagotovijo dostop do pripadajočih storitev, kot je zmogljivost identitete, lokacije in prisotnosti.

Nacionalni regulativni organi lahko povežejo te obveznosti s pogoji v zvezi s pravičnostjo, sprejemljivostjo in pravočasnostjo.

2. Kadar nacionalni regulativni organi preučujejo, ali bi bilo treba naložiti obveznosti iz odstavka 1, in zlasti, kadar presojajo, ali bi take obveznosti bile sorazmerne s cilji iz člena 8 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva), upoštevajo zlasti naslednje dejavnike:

(a) tehnično in gospodarsko upravičenost uporabe ali namestitve konkurenčnih naprav z vidika stopnje tržnega razvoja, pri čemer se upoštevata narava in vrsta vključenega medomrežnega povezovanja in dostopa, vključno z izvedljivostjo drugih proizvodov za dostop do nabavnega trga, kot je dostop do vodov;

(b) izvedljivost zagotovitve predlaganega dostopa v zvezi z razpoložljivo kapaciteto;

(c) začetno vlaganje imetnika naprave, pri čemer se upoštevajo vse javne naložbe in tveganja v zvezi z vlaganjem , vključno z ustrezno delitvijo tveganja med obratovalci, ki imajo dostop do novih naprav pri naložitvi obveznosti določanja cen na podlagi člena 13 ;

(d) potreba po dolgoročnem varstvu konkurence, zlasti tiste, ki temelji na infrastrukturi ;

(e) vse zadevne pravice intelektualne lastnine, kadar je to primerno;

(f) zagotavljanje vseevropskih storitev.

3. Kadar nacionalni regulativni organi operaterju naložijo obveznosti zagotavljanja dostopa v skladu z določbami tega člena, lahko določijo tehnične ali operativne pogoje, ki jih morajo ponudnik in/ali upravičenci do takšnega dostopa izpolnjevati, kjer je to potrebno, da se zagotovi normalno delovanje omrežja. Obveznosti upoštevanja posebnih tehničnih standardov ali specifikacij so skladne s standardi in specifikacijami, določenimi v skladu s členom 17 Direktive 2002/21//ES (Okvirna direktiva).“

- sprememba 101

Koristno je pojasniti, da se mora pri metodologiji razčlenitve stroškov za cene reguliranega dostopa upoštevati dejavnik tveganja, povezan z naložbami v infrastrukturo, in sicer s pomočjo prilagoditev (prek premije za tveganja) na najmanjši donos naložbenega kapitala. To pomeni, da iskalci dostopa prispevajo finančni prispevek za tveganja, ki jih ima operater vlagatelj.

Del besedila v členu 19 okvirne direktive je nepotreben, saj se člen 19 uporablja samostojno.

Zadnji del spremembe, ki uvaja raznovrstno regulativno obravnavo kratko- in dolgoročnih pogodb, ne vključuje sorazmernosti in bi lahko povzročil regulativne ovire za vstop, ki bi ovirale konkurenco in naložbe v infrastrukturo.

Točka 8a člena 2 akta o spremembi (novo); odstavek 1 člena 13 Direktive 2002/19/ES:

„(8a) člen (13)(1) se nadomesti z naslednjim besedilom:

„1. Nacionalni regulativni organ lahko v primerih, kadar analiza trga pokaže, da pomanjkanje učinkovite konkurence pomeni, da utegne zadevni operater zadržati cene na previsoki ravni ali uporabiti razkorak cen v škodo končnih uporabnikov, v skladu z določbami člena 8 naloži obveznosti v zvezi s pokrivanjem stroškov in cenovnim nadzorom, vključno z obveznostmi za stroškovno naravnanost cen in obveznostmi glede sistemov stroškovnega računovodstva, da se zagotovijo določene vrste medomrežnega povezovanja in/ali dostopa. Pri določitvi cene dostopa N nacionalni regulativni organi upoštevajo naložbe obratovalca in mu zagotovijo primerno stopnjo donosnosti naložbe za ustrezno vložena sredstva, vključno s, kjer je to primerno, premijo, ki odraža zadevna tveganja. ter brez poseganja v člen 19(d) Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva) upoštevajo s tem povezana tveganja ter ustrezno delitev tveganja med vlagateljem in tistimi podjetji, ki imajo dostop do novih naprav, vključno z raznovrstnimi kratko- in dolgoročnimi ureditvami za delitev tveganja. ““

- sprememba 103

V prvem pododstavku odstavka 1 je treba besedo „fiksnim“ zavrniti, ker ni tehnološko nevtralna.

V odstavku 2 je treba namesto besede „predlog“ uporabiti besedo „zahteva“, saj mora biti besedilo skladno z besedilom odstavka 3 člena 8 Direktive 2002/19/ES.

V točki (a) odstavka 2 se beseda „veleprodajnih“ zavrne, ker je problem konkurence mogoče ugotoviti že na maloprodajni ravni, tudi če je regulativni poseg opravljen na veleprodajni ravni.

V odstavek 2 se vključi točka (c), odstavek 3 pa se za namen pojasnitve ustrezno spremeni.

Besedilo točke (ba) odstavka 2 je bilo prilagojeno glede na odstavke 4 člena 8 Direktive 2002/19/ES.

Točka 9 člena 2 akta o spremembi; odstavek 1 do 3 člena 13a Direktive 2002/19/ES:

„1. Nacionalni regulativni organ lahko v skladu z določbami člena "8 in zlasti drugega pododstavka člena 8(3) vertikalno integriranemu podjetju kot izjemen ukrep naložijo obveznost, da dejavnosti, povezane z veleprodajnim zagotavljanjem izdelkov s fiksnim z dostopom, prenese na neodvisno delujočo poslovno enoto.

Ta poslovna enota izdelke in storitve z dostopom dobavlja vsem podjetjem, vključno z drugimi poslovnimi enotami v okviru matičnega podjetja, v enakih časovnih okvirih in pod enakimi pogoji, vključno v zvezi s cenami in kakovostjo storitev, ter s pomočjo enakih sistemov in postopkov.

2. Kadar namerava nacionalni regulativni organ naložiti obveznost za funkcionalno ločitev, Komisiji predloži predlog zahtevo , ki vključuje:

(a) dokaz, da uvedba in izvrševanje ustreznih obveznosti v sprejemljivem časovnem obdobju, ob upoštevanju najboljše regulativne prakse, med tistimi, opredeljenimi v členih 9 do 13 za doseganje učinkovite konkurence po usklajeni analizi upoštevnih trgov v skladu s postopkom analize trga iz člena 16 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva), nista bila uspešna in ne bi bila uspešna pri doseganju učinkovite konkurence in da obstajajo pomembni in trajni problemi glede konkurence in nepopolnega trga , ki so ugotovljeni na mnogih analiziranih veleprodajnih proizvodnih trgih;

(ab) dokaz, da v sprejemljivem časovnem obdobju ni možnosti za konkurenco, ki temelji na infrastrukturi, ali pa je ta možnost majhna;

(b) analizo pričakovanega vpliva na regulativni organ, na podjetje, zlasti na delovno silo , in njegove spodbude za naložbe v omrežje in na druge zainteresirane strani, vključno zlasti z analizo pričakovanega vpliva na infrastrukturno konkurenco in možnih nastalih učinkov na potrošnike;

(ba) analizo razlogov, zaradi katerih bi bila ta obveznost najbolj učinkovit ukrep za uresničevanje rešitev, namenjenih obravnavanju težav, ugotovljenih glede konkurence/nepopolnega trga , ki kaže, da bi ta obveznost izpolnila zahteve iz člena 8(4) Direktive 2002/19/ES;

(c) osnutek predlaganega ukrepa.

3. Nacionalni regulativni organ Osnutek ukrepa v svoj predlog vključi osnutek predlaganega ukrepa, ki vsebuje naslednje elemente:

(a) natančno naravo in stopnjo ločitve;

(b) opredelitev sredstev ločene poslovne enote in izdelkov ali storitev, ki se bodo dobavljali tej enoti;

(c) ureditev vodenja za zagotovitev neodvisnosti osebja, ki je zaposleno v ločeni poslovni enoti, ter ustrezno strukturo spodbud;

(d) pravila za zagotovitev skladnosti z obveznostmi;

(e) pravila za zagotovitev preglednosti operativnih postopkov, zlasti za druge zainteresirane strani;

(f) program spremljanja, namenjen zagotavljanju skladnosti, vključno z objavo letnega poročila.“

- sprememba 105

Komisija sprejme vse spremembe Priloge II k Direktivi o dostopu, uvedene s to spremembo, saj izboljšujejo tehnološko nevtralnost njenih določb, razen da Parlament črta opombo v odstavku 2 dela A in odstavku 1 dela B. Ta opomba vsebuje pomembno določilo o javni varnosti.

Točka 10a člena 2 akta o spremembi (novo); Priloga II k Direktivi 2002/19/ES:

„Minimalni seznam postavk, ki jih je treba vključiti v referenčno ponudbo za dostop do veleprodajne omrežne infrastrukture , vključno z deljenim ali povsem razvezanim dostopom na fiksni lokaciji , ki jo morajo objaviti obratovalci s pomembno tržno močjo.

Za namene te priloge veljajo naslednje opredelitve:

(a) „krajevna podzanka“ pomeni delno krajevno zanko, ki povezuje omrežno priključno točko na koncentracijsko točko ali točno določeno vmesno dostopovno točko v fiksnem javnem elektronskem komunikacijskem omrežju;

(b) „razvezani dostop do krajevne zanke“ pomeni povsem razvezani dostop do krajevne zanke in sodostop do krajevne zanke; za to ni potrebna sprememba lastništva krajevne zanke;

(c) „povsem razvezani dostop do krajevne zanke“ pomeni zagotovitev dostopa upravičencu do krajevne zanke ali krajevne podzanke obratovalca s pomembno tržno močjo z dovoljenjem uporabe celotne zmogljivosti omrežne infrastrukture ;

(d) „sodostop do krajevne zanke“ pomeni zagotovitev dostopa upravičencu do krajevne zanke ali krajevne podzanke obratovalca s pomembno tržno močjo z dovoljenjem uporabe posebnega dela zmogljivosti omrežne infrastrukture, kot je del frekvence ali enakovredne infrastrukture ;

A. Pogoji za razvezani dostop

1. Omrežni elementi, do katerih se ponuja dostop, ki vključujejo zlasti naslednje elemente z ustreznimi pripadajočimi napravami :

(a) razvezan dostop do krajevnih zank in krajevnih podzank ;

(b) sodostop na ustreznih točkah v omrežju, ki omogoča enakovredno delovanje pri razvezanem dostopu, kadar je tovrstni dostop tehnično ali gospodarsko neizvedljiv ;

(ba) dostop do vodov, ki omogoča namestitev dostopovnih in zalednih omrežij;

2. Informacije v zvezi z lokacijami fizičnega dostopa, vključno s cestnimi omarami in glavnimi razdelilniki , razpoložljivostjo krajevnih zank in podzank , vodov in zalednih naprav v določenih delih dostopovnega omrežja in razpoložljivostjo vodov ;

3. Tehnični pogoji v zvezi z dostopom in uporabo krajevnih zank, podzank in vodov , vključno s tehničnimi značilnostmi posukanega para, optike ali enakovredne infrastrukture, razdelilcev za kabel, vodov in pripadajočih naprav ;

4. Postopki naročanja in zagotavljanja, omejitve uporabe.

B. Kolokacijske storitve

1. Informacije o obstoječih ustreznih lokacijah ali lokacijah opreme in načrtovane posodobitve operaterja s pomembno tržno močjo ( .“

__________

( Razpoložljivost te informacije se lahko v interesu javne varnosti omeji samo na zainteresirane strani.

(Preostali del priloge nespremenjen)

Glede Direktive o odobritvi:

spremembe 106, 107, 108/rev, 121 in 125:

- sprememba, ki jo je predlagala Komisija na podlagi spremembe 108/rev

Komisija meni, da bi bilo na podlagi sprememb njenega predloga, ki izhajajo iz spremembe Parlamenta 108/rev, v člen 2 Direktive o odobritvi primerno vključiti opredelitev „vseevropskih brezžičnih elektronskih komunikacijskih omrežij ali storitev“.

Točka 1 člena 3 akta o spremembi; točka 2 člena 2 Direktive 2002/20/ES:

„Člen 2(2) se nadomesti z naslednjim:

„2. Uporablja jo se tudi naslednj e a opredelitev opredelitve :

(a) „splošna odobritev“ pomeni pravni okvir, ki ga določi država članica ter se z njim v skladu s to direktivo zagotovijo pravice za zagotavljanje elektronskih komunikacijskih omrežij ali storitev in določijo obveznosti, značilne za to področje, ki utegnejo veljati za vse ali določene vrste elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev;

(aa) „vseevropsko brezžično elektronsko komunikacijsko omrežje ali storitev“ pomeni brezžično elektronsko komunikacijsko omrežje ali storitev z razsežnostjo notranjega trga, ki vključuje najmanj tri države članice .““

- sprememba 106

Cilj spremembe je olajšati zagotavljanje in razporejanje storitev, ki se izvajajo, ne da bi za to potrebovale posebno infrastrukturo (npr. VoIP) na čezmejni ravni. Vendar pa je zahteva, da je treba vsa podjetja, ki nudijo čezmejne storitve, v vseh državah članicah obravnavati enako, preveč nejasna in preveč splošna, da bi se lahko izvajala v praksi. Gre bolj za idejo kot pomembno obveznost. Poleg tega je sklicevanje na „samo en poenostavljen“ postopek z uradnim obvestilom nejasno, poleg tega pa tudi ni jasno, kako bi se ta „poenostavljen“ postopek z uradnim obvestilom lahko razlikoval od postopkov, ki jih lahko nacionalni regulativni organ zahteva za namen zagotavljanja elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev.

Točka 2a člena 3 akta o spremembi (novo); pododstavek 1a odstavka 2 člena 3 Direktive 2002/20/ES (novo):

„(2a) V členu 3(2) se doda naslednji pododstavek:

„Od podjetij, ki zagotavljajo čezmejne elektronske komunikacijske storitve podjetjem, ki imajo sedež v večih državah članicah, se enako obravnavajo v vseh državah članicah in se od njih lahko zahteva samo en poenostavljen postopek z uradnim obvestilom na zadevno državo članico.“

- sprememba 107

Spremembe v členu 5 (2), (3) in (4) na splošno pojasnjujejo besedilo.

V petem popravljenem pododstavku člena 5(2), ki se začenja z besedilom „Kadar se indivudualne pravice…“, bi se morala obveznost do pregleda vsakih pet let ohraniti, saj omogočanje načinov preverjanja ni enako zagotovitvi, da bo preverjanje tudi opravljeno.

Spremembe člena 5(1) niso sprejemljive, saj bi se v primerjavi z obstoječo zakonodajo, ki določa strožje pogoje za zahtevo v zvezi z individualnimi pravicami do uporabe spektra, oslabile ali celo izgubile svoj pomen. Seznam ukrepov konkurence v členu 5(6), ki jih morajo države članice izvajati, je treba ohraniti, da se potrdi pravica držav članic, da ukrepajo v zadevah.

Točka 3 člena 3 akta o spremembi; člen 5 Direktive 2002/20/ES:

„1. Če je le mogoče , države članice pospešujejo ne pogojujejo uporab e o radijskih frekvenc s podelitvijo individualnih pravic uporabe , zlasti kadar je tveganje škodljivega motenja zanemarljivo , v skladu s splošno odobritvijo . Države članice lahko podelijo individualne pravice uporabe zaradi: temveč vključijo pogoje za uporabo takih radijskih frekvenc v splošno odobritev

(a) izogibanja možnosti škodljivih motenj;

(aa) zagotavljanja tehnične kakovosti storitev,

(ab) zagotavljanja učinkovite uporabe spektra;

(b) izpolnjevanja drugih ciljev splošnega interesa, ki so opredeljeni v nacionalni zakonodaji in skladni z zakonodajo Skupnosti; ali

(ba) upoštevanja ukrepa v skladu s členom 6a.

2. Države članice na zahtevo podelijo individualne pravice za uporabo vsakemu podjetju ob upoštevanju določb členov 6, 6a, 7 in 11(1)(c) te direktive in vseh drugih predpisov, ki zagotavljajo učinkovito uporabo teh virov v skladu z Direktivo 2002/21/ES (Okvirna direktiva).

Brez poseganja v posebna merila in postopke, ki jih države članice sprejmejo za podelitev pravic uporabe radijskih frekvenc ponudnikom storitev radijskih ali televizijskih radiodifuzijskih vsebin za izpolnjevanje ciljev splošnega interesa v skladu z zakonodajo Skupnosti, se take pravice uporabe podeljujejo z odprtimi, objektivnimi, preglednimi, nediskriminacijskimi in sorazmernimi postopki, v primeru radijskih frekvenc pa v skladu z določbami člena 9 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva). Postopki so lahko izjemoma zaprti v primerih, ko je podelitev individualnih pravic uporabe radijskih frekvenc ponudnikom storitev radijskih ali televizijskih radiodifuzijskih vsebin bistvena za izpolnjevanje določene obveznosti, ki jo država članica vnaprej opredeli in utemelji in je potrebna za doseganje cilja splošnega interesa v skladu z zakonodajo Skupnosti.

Pri podeljevanju pravice uporabe države članice opredelijo, ali lahko imetnik pravic te pravice prenese in pod kakšnimi pogoji. V primeru radijskih frekvenc so te določbe skladne s členom a 9 in 9b Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva).

Kadar države članice podelijo pravice uporabe za določeno časovno obdobje, je trajanje primerno za zadevno storitev z vidika cilja, ki je določen , ob upoštevanju, da je potrebno ustrezno obdobje amortizacije naložb.

Vsaka Ko se individualna pravica uporabe radijskih frekvenc , ki se podeli za deset let ali več in ki je podjetja ne morejo smejo prenesti ali dati v zakup , v skladu s kot to dovoljuje člen om 9b Direktive 2002/21/ES ( Okvirna direktiva), pristojni nacionalni organ vsakih pet let in prvič pet let po njeni izdaji zagotovi, da merila za podelitev takšnih individualnih pravic uporabe še vedno veljajo, se uporabljajo in spoštujejo v času veljavnosti licence. Če navedena merila ne veljajo več, se individualna pravica spremeni v splošno odobritev za uporabo radijskih frekvenc, ob predhodnem obvestilu in po poteku sprejemljivega časovnega obdobja , ali pa pravica postane prosto prenosljiva ali na voljo za zakup med podjetji.

3. Nacionalni regulativni organ sprejme, sporoči in objavi odločbe o odobritvi pravic uporabe čim prej po prejemu popolne vloge, in sicer v treh tednih za številke, ki so bile razporejene za posebne namene v okviru državnega načrta številčenja, v šestih tednih pa za radijske frekvence, ki so bile razporejene za elektronske komunikacijske storitve v okviru državnega frekvenčnega načrta. Drugi rok ne posega v noben veljavni mednarodni sporazum v zvezi z uporabo radijskih frekvenc ali orbitalnih leg.

4. Kadar se po posvetovanju z zainteresiranimi strankami v skladu s členom 6 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva) sklene, da je treba pravice uporabe številk z izrednim gospodarskim pomenom podeliti s konkurenčnimi ali primerjalnimi izbirnimi postopki, lahko države članice podaljšajo najdaljši rok treh tednov še za največ nadaljnje tri tedne.

Za konkurenčne ali primerjalne izbirne postopke za radijske frekvence se uporablja člen 7.

5. Države članice ne omejijo števila pravic uporabe, ki se podelijo, razen kadar je to potrebno za zagotovitev učinkovite uporabe radijskih frekvenc v skladu s členom 7.

6. Pristojni n N acionalni regulativni organi zagotovijo, da se radijske frekvence uporabljajo smotrno in učinkovito v skladu s členoma 8(2) in 9(2) Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva). Prav tako zagotovijo, da se konkurenca ne izkrivlja zaradi prenosa ali kopičenja pravic uporabe radijskih frekvenc. V te namene lahko države članice sprejmejo ustrezne ukrepe, kot so zmanjšanje, umik ali prisilna prodaja pravice uporabe radijskih frekvenc.“

- sprememba 108/rev

V členu 6a(1) (c) in (d) je sklicevanje na „vseevropska elektronska komunikacijska omrežja in storitve“ se lahko sprejme v okviru pravic do uporabe spektra, če ta pojem zajema katero koli omrežje ali storitev, ki ima razsežnost notranjega trga ali pomembno čezmejno razsežnost, s čimer bi se zmanjšala drobitev postopkov dodelitve. Primerno bi bilo torej, da se izraz „vseevropska brezžična elektronska komunikacijska omrežja ali storitve“ opredeli v členu 2 Direktive o odobritvi, zato je takšna opredelitev vključena v spremenjeni predlog.

Črtanje sklicevanja na nujni komitološki postopek je sprejemljivo.

Točka 5 člena 3 akta o spremembi; člen 6a Direktive 2002/20/ES:

„Člen 6a

Usklajevalni ukrepi

1. Brez poseganja v člen 5(1) in (2) te direktive ter v člena 8b in 9 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva) lahko Komisija sprejme izvedbene ukrepe:

(a) za opredelitev radiofrekvenčnih pasov, katerih uporaba mora biti predmet splošne odobritve na usklajeni ravni ;

(b) za opredelitev območij številčenja, ki jih je treba uskladiti na ravni Skupnosti in/ali za uskladitev postopkov dodelitve pravic uporabe za številke znotraj teh območij, postopkov izbora podjetij, katerim bodo te pravice dodeljene in/ali pogojev, določenih v Prilogi II, ki se jih lahko priloži takšnim pravicam;

(c) za uskladitev postopkov za