SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 24. 5. 2006 
COM(2006) 234 kon č. 
2005/0042 A (COD) 
Spremenjeni predlog 
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o vzpostavitvi drugega programa ukrepov Skupnosti na podro čju zdravja in varstva 
potrošnikov  (2007–2013)  
   
Prilagoditev v skladu s Sporazumo m z dne 17. maja 2006 o finan čnem okviru za 
obdobje 2007–2013 
(predložila Komisija v skladu s členom 250(2) Pogodbe ES) 
  
 
SL 2   SL Obrazložitveni memorandum  
I. Uvod  
Komisija je 6. aprila 2005 pred lagala širok in ambiciozno zastavljen program za zdravje 
in varstvo potrošnikov za obdobje 2007–20131 na podlagi predpostavljenega prora čuna 
v višini 1.203 milijonov EUR (od tega 969 milijon ov EUR za zdravje). V tem predlogu je 
bilo predvideno, da se bodo dejavnosti Komisije na podro čju zdravja bistveno razširile s 
treh na šest podro čij ukrepov kot odziv na čezmejne zdravstvene izzive in za izpolnitev 
pričakovanj interesnih skupin.  
Evropski parlament je pri prvi obravnavi mnenja o zdravstvenem delu programa z dne 
16. marca 2006 podprl cilje in glavne ukrepe, ki  jih je predlagala Komisija, poudaril, da 
daje prednost lo čenemu zdravstvenemu programu, nadalje razširil obseg predlaganih 
zdravstvenih ukrepov in zahteval prora čun v višini 1.500 milijonov EUR.  
Vendar pa je bil po mendinsti tucionalnem sporazumu o finan čnem okviru Skupnosti za 
obdobje 2007–2013 dolo čen končni prora čun za zdravstvene ukrepe v višini 365,6 
milijonov EUR, tj. približno ena tretjina prora čuna, predvidenega v predlogu Komisije 
z aprila 2005.  
Zaradi tako omejenih virov je potreben bolj osredoto čen pristop k zdravstvenim 
ukrepom Skupnosti. Komisija zato predlag a, da se obseg programa preusmeri na tri 
širše cilje: izboljšanje zdr avstvene varnosti državljanov; spodbujanje zdravja za ve č 
blaginje in solidarnosti; ter zbiranje in širj enje zdravstvenega znanja. Prednostni ukrepi 
bodo dolo čeni enkrat na leto, da se bodo  sredstva programa lahko osredoto čila na nekaj 
skrbno izbranih podro čij, prilagojenih politi čnim razmeram in novim potrebam.  
To je namen tega spremenjenega predloga, ki glede zdravstvenih ukrepov nadomeš ča 
izvirni predlog Komisije z aprila  2005. Komisija s predložitvijo lo čenega predloga samo 
za zdravstvene ukrepe odobrava pristop, ki ga podpirata Parl ament in Ekonomsko-
socialni odbor, kar zadeva razdel itev predloga na dva dela. Zaš čito potrošnikov 
obravnava lo čeni predlog.  
S tem spremenjenim predlogom se prihodnji zdravstveni ukrepi bolj jasno približajo 
splošnim ciljem Skupnosti v zv ezi z blaginjo, solidarnostjo in  varnostjo; z njim se želi 
nadalje izkoristiti sinergijo z drugimi politi kami, kot je poudaril Evropski parlament. V 
ta spremenjeni predlog so kolikor je le mogo če vključeni premisleki Parlamenta glede 
ključnih strateških vprašanj, kot je potreb a po spodbujanju zdravega staranja, 
obravnavi neenakosti na podro čju zdravstva v EU, upoštevan ju zdravstvenih vprašanj 
na podlagi spola in osredoto čenju na čezmejna vprašanja.  
Vendar zaradi prora čunskih omejitev ta predlog ne vklju čuje posebnega podro čja 
ukrepov za obravnavo posameznih bolezni (kot v izvirnem predlogu Komisije, ki ga je še 
dodatno podprl Evropski parlament). Namest o tega in v okviru omejenih sredstev 
namerava Komisija pripomo či k zmanjšanju bremen a bolezni z obravnavo 
najpomembnejših dejavnikov zdravja. Venda r se v primerih pomembne dodane 
vrednosti ukrepov na ravni Skupnosti za dolo čeno bolezen (npr. za redke bolezni ali 
                                                 
1 COM(2005) 115, 6.4.2005.  
 
SL 3   SL mentalno zdravje), le-ti lahko izvedejo na podlagi ustreznih ciljev spremenjenega 
predloga.  
Poleg tega so bili ukrepi za sodel ovanje med zdravstvenimi sistemi (lo čeno podro čje v 
izvirnem predlogu Komisije) p recej racionalizirani in vklju čeni v vse tri cilje 
zdravstvenih ukrepov Skupnosti,  ki so opisani spodaj.  
II. Zdrava družba je temelj blag inje, solidarnosti in varnosti2. Izboljšanje zdravja je 
pomembno samo po sebi. Vendar predstavlj a tudi pomemben del rešitve številnih 
ključnih izzivov, s katerimi se soo ča Evropa, kot so staranje prebivalstva, ogrožanje 
varnosti in pomanjkanje delovne sile. Izbolj šanje zdravja je nujno potrebno za dosego 
splošnih ciljev Skupnosti, ki so bili dolo čeni kot odgovor na takšne probleme. Zdravje 
tako igra vlogo pri doseganju blaginje, solid arnosti in varnosti v Skupnosti v najve čji 
možni meri.  
Glede blaginje je zdravje prebivalstva klju čni dejavnik produkti vnosti in rasti. Evropski 
parlament je poudaril, da je spodbujanje zdravja klju čno za dolgoro čno gospodarsko rast in 
socialno varstvo.  Z boljšimi zdravstvenimi politikami bodo državljani EU živeli dlje in 
bodo bolj zdravi, kar je pomembno za zm anjšanje odsotnosti pri delu in števila 
prezgodnjih upokojitev. Komisija  je v svojih letnih poro čilih na pomladanskem 
zasedanju Evropskega sveta poudarila, da je  zvišanje števila let zdravega življenja 
osrednjega pomena za privab ljanje ljudi k zaposlovanju3; in da si Evropa ne more 
privoščiti, da ljudje po petdesetem le tu starosti izginejo s trga dela4. Slabo zdravje je 
glavni razlog za zgodnjo upokojite v in padec produktivnosti. Pove čanje števila let 
zdravega življenja državljanov je zato pome mbno za izpolnjevanje lizbonske agende. V 
tem okviru in na podlagi mn enja Parlamenta po prvi obravnavi se ta spremenjeni 
predlog bolj osredoto ča na zdravo staranje in tudi na zmožnost zdravja, da spodbuja 
rast.  
Glede solidarnosti bo treba za dosego cilja Skupnosti bolj povezane Evrope zmanjšati 
velike neenakosti v EU v zvezi s pri čakovano življenjsko dobo, zd ravstvenim stanjem in 
dostopom do visoko kakovostn ih zdravstvenih storitev. Te  neenakosti se odražajo v 
velikih razlikah po EU ne le na podro čju kakovosti življenja, ampak tudi 
produktivnosti, stopnje delovne aktivnosti in starosti ob upo kojitvi zaradi invalidnosti. 
Neenakosti na podro čju zdravja se pojavljajo sk upaj z neenakostmi na podro čju 
blaginje. Solidarna Evropa ne more prezret i teh neenakosti. Ob upoštevanju mnenja 
Parlamenta po prvi obravnavi se spremenjeni predlog bolj osredoto ča na neenakosti na 
področju zdravja ter predvi deva tudi ukrepe za ve č solidarnosti med zdravstvenimi 
sistemi, čeprav so le-ti racionalizirani zaradi prora čunskih omejitev.  
Nenazadnje nas glede varnosti nedavni dogodki v zvezi s pti čjo gripo in vedno ve čjo 
zaskrbljenostjo zaradi možne pandemije gripe opominjajo, da moramo okrepiti 
prizadevanja za zaš čito naših državljanov pred čezmejnimi nevarnostmi za zdravje. Za 
izboljšanje varnosti je treba razviti evropske in nacionalne zmogljivosti za usklajeno in 
učinkovito ukrepanje v primeru izrednih zd ravstvenih razmer in hkrati spoštovati 
                                                 
2 Mnenje EP z dne 15. 3. 2006 o Sporo čilu Komisije spomladanskemu zasedanju Evropskega Sveta 
2006, 25. 1. 2006  
3 Sporo čilo Komisije spomladanskemu zasedanju Evropskega Sveta 2005 COM(2005) 24, 2.2.2005.  
4 Sporo čilo Komisije spomladanskemu zasedanj u Evropskega Sveta 2006 COM(2006) 30, 
25.1.2006.  
 
SL 4   SL zaščito človekovih pravic in skupne vrednote. Državljani in interesne skupine 
pričakujejo, da bo EU zagotovila hitro in u činkovito pomo č državam članicam v 
primeru možne pandemije in drugih resnih nevarnosti za zdravje. EU si ne more 
privoščiti, da ne bi ukrepala, ko so njeni drž avljani v nevarnosti. Spremenjeni predlog 
zato še naprej poudarja to vprašanje in na splošno ohranja ukrepe, predvidene v 
izvirnem predlogu. Ukrepi iz tega programa bodo dopolnjevali delo Evropskega centra 
za prepre čevanje in obvladovanje bolezni (glej spodaj).  
III. Cilji programa  
V program bodo vklju čeni trije širši cilji, ki so v skladu s splošnimi cilji Skupnosti:  
1. Izboljšanje zdravstvene varnosti državljanov.  
2. Spodbujanje zdravja za blaginjo in solidarnost  
3. Zbiranje in širjenje  zdravstvenega znanja.  
Za dosego teh ciljev bosta potrebna tesno sodelovanje in mo čna sinergija z drugimi 
politikami. V tem spremenjenem predlogu sta v glede na mnenje Parlamenta po prvi 
obravnavi okrepljena vklju čevanje vprašanj glede zd ravja v druge politike in 
izkoriščanje možnosti za skupno ukrepanje.  
1. Izboljšanje zdravstvene varnosti državljanov.  
1.1. Varovanje državljanov pred  nevarnostmi za zdravje.  
Strateški cilji Skupnosti za obdobje 2005–20095 poudarjajo pomembnost boja proti 
nevarnostim za zdravje državljanov in varnosti na ravni EU (vklju čno z biološkim 
terorizmom). Izkušnje, pridobljene ob glob alnih nevarnostih za zdravje in nedavnih 
dogodkih v zvezi z aviarno influe nco, kažejo na potrebo po ve čji zmogljivosti EU za 
odzivanje na čezmejne nevarnosti. Evropski center za prepre čevanje in obvladovanje 
bolezni6, ustanovljen leta 2004 za analizo, oceno in svetovanje glede nevarnosti 
prenosljivih bolezni, je bil klju čni korak naprej  k temu cilju.  
Ukrepi iz programa bodo vklju čevali dolo čitev nevarnosti izven pristojnosti Evropskega 
centra za prepre čevanje in obvladovanje bolezni, kot so nevarnosti zaradi fizikalnih in 
kemičnih sredstev in podporne ukrep e za prihodnje izvajanje Odlo čbe o vzpostavitvi 
mreže spremljanja Skupnosti.7 Program bo podprl tudi ra zvoj politik cepljenja in 
ustanovitev evropskih referen čnih laboratorijev za redke povzro čitelje bolezni ali 
povzročitelje bolezni z visokim tveganjem.  
Z nadzorom se preprosto pridobijo potrebne informacije za Skupnost, ki se nato odlo či, 
kako je treba ukrepati. EU za varst vo svojih državljanov potrebuje tehni čne in 
operativne zmogljivosti, da bi bila pripravlje na na nevarnosti za zdravje (znotraj ali 
zunaj EU) in bi se lahko nanje odzvala. Progr am bo tako podprl razvoj zmogljivosti EU 
za usklajevanje odziva na evro pski ravni. Prispeval bo k ve čji učinkovitost nacionalnih 
                                                 
5 Strateški cilj 2005-2009, „Evropa 2010“, 2005.  
6 Uredba (ES) št. 851/2004.  
7 Odlo čba št. 2119/98/ES.  
 
SL 5   SL struktur s pomo čjo ukrepov za izboljšanje obvladovanja tveganja in na črtov za primere 
izrednega zdravstvenega stanja, olajšal bo usklajevanje ukrepov v primerih izrednih 
zdravstvenih razmer, izboljšal bo pripravl jenost v primeru izrednih zdravstvenih 
razmer in spodbujal povezovanje v mreže in izmenjave najboljših praks. Program bo 
nadalje pomagal državam članicam, da bodo lažje razvile lastno infrastrukturo, 
zmogljivosti in sistem usklajevanja, ki so potrebni za odzivanje na nevarnost.  
1.2. Izboljšanje varnosti državljanov  
Državljani se poleg možnih pandemij soo čajo s številnimi razli čnimi nevarnostmi. 
Pogostost nesre č in okužb v bolnišnicah, k i  b i  s e  j i m  b i l o  m o g o če izogniti, zbuja 
zaskrbljenost glede varnosti bolnikov v EU. Prav tako se je treba odzvati na breme 
bolezni, ki bi se jim bilo mogo če izogniti in so povezane s poškodbami in nesre čami. EU 
lahko dopolni nacionalne ukrepe na tem podro čju z večanjem osveš čanja, spodbujanjem 
izmenjave znanja in prispevkom pri pripravi navodil.  
Poleg tega ima EU klju čno vlogo pri dolo čanju nevarnosti za zdravje (na primer tistih, 
povezanih z izpostavljenostjo kemikalijam v proizvodu) in ocenjevanju njihovega 
možnega vpliva . Končno je EU v skladu s Pogodbo obvezana, da dolo či visoke standarde 
kakovosti in varnosti organov in snovi človeškega izvora za medicinsko uporabo.  
Program bo torej podprl izvajanje zakonodaje  Skupnosti o krvi, tkivih in celicah ter bo 
pripomogel k izvajanju mednarodnih zdravstvenih predpisov.  
Ta spremenjeni predlog upošteva zahtevo Parlamenta, naj Skupnost obravnava resne 
čezmejne nevarnosti za zdravje kot prednost no nalogo, naj delo v okviru programa 
usklajuje z delom Evropskega centra za prepre čevanje in obvladovanje bolezni ter naj 
se sprejmejo ukrepi za prepre čevanje poškodb in za organe.  
2. Spodbujanje zdravja za blaginjo in solidarnost  
2.1. Spodbujanje zdravega in aktivnega staranja ter pomo č pri odpravljanju neenakosti  
Evropsko prebivalstvo se stara in delež del ovno aktivnih ljudi se manjša. Zato je klju čni 
izziv zagotoviti, da je starajo če se prebivalstvo dobrega zdr avja. „Dlje kot so ljudje 
zdravi, dlje lahko ostanejo aktivni in delajo“8. EU mora spodbujati politi čne ukrepe za 
zdravo in aktivno staranje, kot je predvideno v Lizbon skem programu Skupnosti9. 
Kakor je bilo poudarjeno na Evropskem svetu, morajo države članice zmanjšati veliko 
število ljudi, ki so neaktivni zaradi svojega slabega zdravja10. Nekatere države članice v 
svojih lizbonskih programih predvidevajo zd ravstvene ukrepe ne le za okrepitev svoje 
delovne sile11, ampak tudi za izboljšanje javnih financ. Jasno je, da lahko staranje 
prebivalstva slabega zdravja povzro či veliko pove čanje prora čuna za zdravstveno 
varstvo, vendar je dokazano, da lahko izboljšanje zdravja prebivalstva mo čno zmanjša 
predvideno pove čanje porabe. Nenazadnje je pr i reševanju problema starajo če se 
                                                 
8 Mnenje EP z dne 15.3.2006 o Sporo čilu Komisije spomladanskemu zasedanju Evropskega Sveta 
2006, 25.1.2006.  
9 COM (2005) 330, 20.7.2005, Lizbonski program Skupnosti navaja, da bo „Komisija pomagala 
državam članicam pri razvoju strategij aktivnega staranja, vklju čno z ukrepi za pove čanje števila 
let zdravega življenja“.  
10 Priloga h COM (2006) 30, 25.1.2006.  
11 COM(2006) 30, 25.1.2006, Sporo čilo Komisije spomladanskemu zasedanju Evropskega Sveta.  
 
SL 6   SL družbe treba uporabiti tudi pristop k zdravju, ki temelji na življenjskih obdobjih in se v 
zadostni meri osredoto či na mlade ljudi.  
Ta spremenjeni predlog upošteva zahtevo Pa rlamenta, da je treba ukrepati za pove čanje 
števila let zdravega življenja (strukturn i kazalnik) za dosego lizbonskih ciljev s 
preprečevanjem bolezni in spodbujanjem zdrave ga staranja, ter zahtevo za obravnavo 
zdravja otrok.  
Zdravje prebivalstva in dostop do visoko kakovostnih zdravstven ih storitev se mo čno 
razlikujeta po državah članicah in regijah. Poleg tega sl abo zdravje prebivalstva pomeni 
nižjo produktivnost in stopnj o delovne aktivnosti. Zato ima negativne posledice za 
gospodarsko rast, neenakosti na podro čju zdravja pa povzro čajo gospodarske razlike. 
Države članice in regije, katerih prebivalci so slabega zdravja (v primerjavi s 
povprečjem EU) zato pri čakujejo, da bo EU solidarna in jim bo pomagala izboljšati 
njihove zdravstvene zmogljivosti. Regional na politika EU lahko podpre naložbe v 
zdravstveno infrastrukturo v konvergen čnih regijah ter v človeške vire po vsej Evropski 
uniji. Ta program bo države članice tudi spodbudil k vlagan ju v zdravje v sodelovanju z 
drugimi politikami.  
V odgovor na mnenje Parlamenta po prvi obravnavi bo pripomogel k dolo čitvi vzrokov 
neenakosti na podro čju zdravja znotraj držav članic in med njimi s posebnim 
poudarkom na razmerah v novih državah članicah in spodbudil izmenjavo najboljših 
praks za obravnavo takšnih neenakosti. Ta  spremenjeni predlog torej popolnoma 
upošteva zahteve Parlamenta, naj uk repi proti neenak ostim na podro čju zdravja 
postanejo prednostna naloga pr ograma, in bo skušal pripomo či k odpravi teh neenakosti 
po vsej EU.  
Poleg tega spremenjeni predlog upošte va zahtevo Parlamenta, naj se program 
osredotoči na čezmejna vprašanja. S čezmejnimi projekti za zdravje v okviru cilja 
ozemeljskega sodelovanja, ki izhaja iz regiona lne politike, bi se dosegla sinergija in 
dopolnjevanje. Program bo spodbujal sode lovanje med zdravstvenimi sistemi glede 
vedno števil čnejših čezmejnih vprašanj, kot so mobiln ost bolnikov in zdravstvenih 
delavcev.  
2.2. Spodbujanje zdravja z obravnavanjem dejavnikov zdravja  
Dejavniki zdravja, kot so prehrana, alkoho l, tobak in uživanje drog ter kakovost 
socialnega in fizi čnega okolja odlo čilno vplivajo na zdravje prebivalstva. Na teh 
področjih so nujno potrebni ukrepi za izboljšanje zdravja in dobrega po čutja ter 
preprečevanje prezgodnje smrti in invali dnosti. Zlasti zaradi vedno ve čjega bremena 
bolezni, ki jih je mogo če preprečiti in so povezane z na činom življenja in odvisnostmi v 
vseh državah članicah EU, so potrebni ukrepi na  ravni Skupnosti za olajšanje 
sodelovanja, izmenjavo dobrih praks in dopolnitev nacionalnih ukrepov.  
Spodbujanje dobrega zdravja zato zaht eva tako spopadanje z dejavniki na čina življenja 
(na primer prehrana, telesna dejavnost in sp olno zdravje) in odvisnostmi (na primer 
tobak, alkohol in droge), ki škodljivo vplivaj o na zdravje, kot tudi  s širšimi socialno-
ekonomskimi in okoljski mi dejavniki zdravja.  
Ta predlog upošteva podporo Parlamenta uk repom Skupnosti za spodbujanje zdravja 
in prepre čevanje bolezni. Predvideva ukrepe, osredoto čene zlasti na dejavnike, povezane 
z življenjskim slogom, in dejavn ike, povezane z odvisnostjo.  
 
SL 7   SL Zaradi prora čunskih omejitev lo čeno podro čje „bolezni“, vklju čeno v izvirni predlog 
Komisije, ni ve č mogoče. Vendar se bo z obravnavo najpomembnejših dejavnikov 
zdravja zmanjšalo breme bolezni. Na primer ukrepi za podporo zdrave prehrane lahko 
pripomorejo k zmanjšanju števila bolezni src a, ukrepi za spolno zdravje pa k boju proti 
HIV/AIDS-u.  
3. Ustvarjanje in širjenje zdravstvenega znanja.  
3.1. Izmenjava znanja in najboljših praks  
Za izmenjavo znanja in najboljših praks gled e številnih zdravstvenih vprašanj je še 
veliko možnosti. Parlament je zlasti poudari l, da morajo ukrepi Skupnosti zagotoviti 
dodano vrednost in se osredoto čiti na čezmejna vprašanja. Na tej podlagi bo izmenjava 
dobrih praks potekala na podro čjih, kjer lahko Skupnost z agotovi dejansko dodano 
vrednost z zbiranjem strokovnega znanja in izkušenj iz razli čnih držav, kot v primeru 
redkih bolezni ali čezmejnih vprašanj, povezanih s sodelovanjem med zdravstvenimi 
sistemi. Vklju čena bodo tudi horizontalna vpraša nja, poudarjena v mnenju Parlamenta 
po prvi obravnavi, kot so vidiki zdravja,  povezani s spolom, ali zdravje otrok. 
Nenazadnje bodo zajeta tudi druga klju čna vprašanja splošnega pomena za vse države 
članice, kot je duševno  zdravje. Izmenjava znanja in dobrih praks bo dopolnila 
nacionalne ukrepe in državam članicam omogo čila, da uporabijo rešitve, ki so bile 
razvite drugje v EU. Za takšno izmenjavo znanja je verjetno potrebno predhodno 
zbiranje informacij.  
Ta spremenjeni predlog tako upošteva zaht evo Parlamenta za ukrepe, zlasti glede 
vidikov zdravja, povezanih s spolom, in tudi zdravja otrok (kar ni posebej predvideno v 
Prilogi 2 izvirnega predloga Komisije). Prav tako obravnava zahtevo Parlamenta, naj se 
Skupnost osredoto či na dodano vrednost čezmejnih zdravstvenih vprašanj, kot je 
mobilnost bolnikov.  
3.2. Zbiranje, analiza in širjenje zdravstvenih informacij  
Razvoj kakovostne baze znanja je nujno pot reben za razvoj zdravstvene politike, ki 
temelji na dokazih. Poleg tega interesne  skupine in oblikovalci politike pri čakujejo, da 
jim bo EU zagotovila primerlj ive, zanesljive in najnovejš e zdravstvene informacije. 
Zbiranje in širjenje zdravstvenega znanja pomeni razširjanje obstoje čega delovanja, da 
bi razvili sistem EU za sprem ljanje zdravja, ki se vklju čuje v vse zdravstvene dejavnosti, 
ob možni uporabi Statisti čnega programa Skupnosti.  
Kakor je bilo poudarjeno v mnenju Parlamenta po prvi obravnavi, si bo program še 
naprej prizadeval za razvoj kazalnikov in drugih orodij ter za zbiranje podatkov in 
informacij, ki bodo podlaga za oblikovanje politik. Poleg tega se bo program, kot je 
predvideno v izvirnem predlogu  Komisije, vedno bolj osredoto čal na zagotavljanje 
analiz in informacij državljanom na uporabnikom prijazen na čin, kot je portal Zdravje. 
Z večjim osredoto čanjem na komunikacijo z državljani bo tudi podprl prizadevanja 
približati Evropo – in evropsko zdravstveno politiko – njenim državljanom.  
IV. Izvajanje programa  
 
SL 8   SL V tem spremenjenem predlogu so ohranj eni instrumenti in glavne izvedbene dolo čbe 
začetnega predloga Komisije iz aprila 2005, dodane pa so mu številne spremembe 
Evropskega parlamenta za podrobnejše opise in ve č preglednosti.  
V skladu z na čeli boljše ureditve bodo potekala  prizadevanja za zagotovitev politi čne 
usklajenosti med tem instrumentom in dr ugimi programi Skupnosti.  Kot je zahteval 
Parlament v mnenju po prvi obravnavi, bo program okrepil sinergijo z drugimi 
politikami Skupnosti in programi, kot so regionalni ra zvoj in strukturni skladi, 
statistični program Skupnosti, stra tegija Skupnosti za zdravje in varnost pri delu, 
strategija trajnostnega raz voja, okvirni raziskovalni progra mi in lizbonska agenda ter 
bo, kjer je primerno, skušal izvajati skupne ukrepe z drugimi politikami.  
Spodbujalo se bo sodelovanje civilne družbe  pri oblikovanju zdravstvene politike. 
Glavne pobude v okviru tega programa bo do v celoti upoštevale posvetovanje z 
interesnimi skupinami. Zdravstvene polit ike se bodo oblikovale v sodelovanju z 
državljani in interesnimi skupinami, np r. z zagotavljanjem podpore za razvoj 
organizacij za zastopanje bolnikovih in teresov ali organizacij, ki pripomorejo k 
uresničevanju zdravstvenega na črta. 
V skladu z zahtevo Evrops kega parlamenta je ve čji poudarek na rednem poro čanju 
drugim institucijam o klju čnih rezultatih programa ter tudi na natan čni oceni vpliva 
prihodnjih pobud. Poleg tega je Komisija upoštevala zahtevo Parlamenta, naj bodo v 
osnutku Odlo čbe predvidena jasna merila za ne vladne organizacije, ki so upravi čene do 
osnovnih sredstev. To v skladu z na čeli boljše pravne ureditve prispeva k ve čji 
preglednosti besedila. Vendar so v tem spremenjenem predlogu zaradi prora čunskih 
omejitev najvišja osnovna sred stva znižana v izjemnih primerih s 95 % (kot navedeno v 
izvirnem predlogu Komisije in kar je podprl Parlament) na 80 %.  
Obstoječa izvajalska agencija, usta novljena za Program javn ega zdravja, bi morala 
pomagati pri izvajanju predlaganega novega zdravstvenega programa. Ta agencija bi 
morala za pove čanje stroškovne u činkovitosti in izkoriš čanje ekonomije obsega 
pomagati tudi pri izvajanju programa varstva  potrošnikov in ukrepov za usposabljanje 
na podro čju varne hrane. Komisija zato na merava ustrezno spremeniti svojo Odlo čbo z 
dne 15. decembra 2004 o ustanovitvi izvajalske agencije.  
Obstoječi Program javnega zdravja mo čno poudarja sofinanciranje čezmejnih ukrepov 
s pomočjo donacij za projekte. Komisija p redlaga, da se v prihodnjem programu 
zmanjša delež sofinanciranja projektov in se  bolj poudarijo javni razpisi, da bi se 
povečala učinkovitost, uspešnost in dodana vredno st ukrepov, ki jih program financira, 
in kot zagotovilo, da se sredstva jasno uporabi jo za potrebe, povezane s cilji programa.  
Nenazadnje se ta program razvija kot del širš e zdravstvene strategije, ki jo bo Komisija 
predstavila leta 2007. Zaje ma predvsem ukrepe, za katere so potrebna finan čna 
sredstva. Prihodnja strategija bo v celovi tem okviru združila številne zdravstvene 
ukrepe Skupnosti ter dolo čila cilje in prednostne naloge. Klju čna vprašanja, kot so 
vključevanje zdravstvenih vprašanj v druge politike, obravnava neenakosti na podro čju 
zdravstva in odziv na mednarodna vprašanj a, se bodo nadalje razvila v strategiji.  
 
SL 9   SL 2005/0042 A (COD) 
Spremenjeni  predlog 
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o vzpostavitvi drugega12 programa ukrepov Skupnosti na podro čju zdravja in varstva 
potrošnikov  (2007–2013)  
(Besedilo velja za EGP) 
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA - 
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členaov 152 in 153 
Pogodbe,13 
ob upoštevanju predloga Komisije14, 
ob upoštevanju mnenja Evropskega  ekonomsko-socialnega odbora15, 
ob upoštevanju mnenja Odbora regij16, 
v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe17, 
ob upoštevanju naslednjega: 
(1) Skupnost lahko prispeva k varovanju zdravja in varnosti in ekonomskih in teresov  
državljanov s pomo čjo ukrepov na podro čju javnega zdravja in varstva 
potrošnikov18. Pri opredeljevanju in izvajanju  vseh politik in dejavnosti 
Skupnosti se zagotavlja visoka rave n varovanja zdravja ljudi. V skladu s členom 
152 Pogodbe mora Skupnost dejavno sode lovati s sprejemanjem ukrepov, ki jih v 
skladu z na čelom subsidiarnosti ne morej o sprejemati posamezne države članice.  
Skupnost v celoti upošteva pravice držav članic pri organiziranju in 
zagotavljanju zdravstvenih stor itev in zdravstvenega varstva.19 
(2) Za zdravstveni sektor so na eni strani zna čilne velike možnosti za rast, inovacijo 
in dinamiko, na drugi strani pa izzivi, s katerimi se med drugim zaradi staranja 
                                                 
12 Sprememba 1 Evropskega parlamenta, ki jo je Ko misija prvotno zavrnila zaradi razdelitve 
predloga.  
13 Sprememba 2 Evropskega parlamenta, ki jo je Ko misija prvotno zavrnila zaradi razdelitve 
predloga.  
14 UL C 172, … 12.7.2005, str. 25 . 
15 EESO/2006/230, 14.2.2006 UL C, str. 
16 Mnenje OR/2005/147, 16.2.2006 UL C , str. 
17 UL C, str. 
18 Del spremembe 3 Evropskega parlamenta, ki jo je Komisija prvotno zavrnila zaradi razdelitve 
predloga.  
19 Sprememba št. 4 EP.  
 
SL 10   SL prebivalstva in napredka medicine soo ča na podro čjih finan čne in socialne 
vzdržljivosti in u činkovitosti sistemov zdravstvene oskrbe20. 
(3) Program ukrepov Skupnosti na podro čju javnega zdravja (2003-2008) je bil prvi 
združeni program Evropske skupnosti na tem podro čju in je že obrodil znaten 
napredek na podro čju razvoja in izboljšav21. 
(4) Obstajajo številne morebitne globalne razs ežnosti, pojavljajo se tudi nove, ki 
zahtevajo nadaljnje ukrepe Skupnosti. Skupnost mora prednostno obravnavati 
resne čezmejne nevarnosti za zdravje. Spremlj anje resnih nevarnosti za zdravje, 
zgodnje opozarjanje nanje in boj proti nj im zahtevajo zmožnost  Skupnosti, da se 
odzove na usklajen in u činkovit na čin.22. 
(5) Po evropskem zdravstvenem poro čilu Svetovne zdravstvene organizacije (WHO) 
za leto 2005 so glede na kazalec DALY (i nvalidnosti prilagojen a leta življenja) 
najpomembnejši vzroki za bolezensko b reme v regiji neprenosljive bolezni (77 % 
od skupnega števila), zuna nji vzroki poškodb in zastrupitev (14 %) ter 
prenosljive bolezni (9 %). Se dem glavnih vzrokov - ishemi čne bolezni srca, 
unipolarne depresivne motnje, cerebrovaskularne bolezni, motnje zaradi 
uživanja alkohola, kroni čne pljučne bolezni, plju čni rak in poškodbe zaradi 
prometnih nesre č - predstavlja 34 % DALY v regiji. Sedem glavnih dejavnikov 
tveganja – tobak, alkohol, visok krvn i pritisk, visoka raven holesterola, 
prekomerna teža, pomanjkanje sadja in zelenjave v prehrani ter fizi čna 
neaktivnost – predstavlja 60 % DALY. Poleg tega pa postajajo nevarne za 
zdravje vseh ljudi v Evropi tudi prenoslj ive bolezni, kot so HIV/AIDS, influenca, 
tuberkuloza in malarija. Pomembna naloga  programa je bolje opredeliti glavne 
kazalnike obolevnosti v Skupno sti v sodelovanju s Statisti čnim programom 
Skupnosti, če je potrebno23. 
(6) Osem glavnih vzrokov obolevnosti in umrl jivosti zaradi neprenosljivih bolezni v 
evropski regiji Svetovne zdravstvene organizacije (WHO) so bolezni srca in 
ožilja, nevropsihiatri čne motnje, rak, bolezni preb avil, bolezni dihal, motnje čutil, 
mišičnoskeletne bolezni in sladkorna bolezen.24 
(7) Odpornost mikrobov na antibiotike in bolnišni čne okužbe postajajo nevarne za 
zdravje ljudi v Evropi . Posebej zaskrbljujo če je pomanjkanje novih u činkovitih 
antibiotikov in zagotovite v primerne uporabe obstoje čih. Zato je pomembno 
zbirati in analizirati ustrezne podatke.25 
                                                 
20 Sprememba 6 Evropskega parlamenta, ki jo je Komisija sprejela. Dodatna uredniška sprememba 
(„podaljšanje pri čakovane življenjske dobe“ se nadomesti s „staranje prebivalstva“).  
21 Sprememba št. 7 EP.  
22 Sprememba št. 8 EP.  
23 Sprememba št. 9 EP.  
24 Sprememba št. 10 EP, ki jo je Komi sija sprejela s pr ilagoditvami. Izpuš ča natančno besedilo o 
diabetesu in nadomeš ča „smrti“ z „obolevnosti in umrljivo sti“. Ta prilagojeni predlog tudi 
izpušča cilje 11 in 12 o diabetesu in raku, ki jih je prvotno sprejela Komisija. Zaradi 
proračunskih omejitev lo čeno podro čje „bolezni“, vklju čeno v izvirni predlog, in zadevni cilj niso 
več ustrezni.  
25 Sprememba št. 13 EP.  
 
SL 11   SL (8) Krepitev vloge Evropskega centra za prepre čevanje in obvladovanje bolezni je 
pomemben dejavnik v boju proti prenosljivim boleznim .26 
(9) Program temelji na dosežkih prej šnjega Programa ukrepov Skupnosti na 
področju zdravja (2003-2008). Prispeval bo  k doseganju visoke stopnje fizi čnega 
in mentalnega zdravja ter k ve čji enakosti v zdravstv u v celotni Skupnosti, z 
usmerjanjem dejavnosti k izbolj ševanju javnega zdravja, prepre čevanju 
človekovih bolezni in zdravstvenih mote nj ter odpravljanju vzrokov nevarnosti 
za zdravje z namenom boja proti ob olevnosti in prezgodnji umrljivosti.27 
(10) Program se mora osredoto čiti zlasti na izboljševanje zdravja in pospeševanje 
zdravega na čina življenja pri otrocih in mladih.28 
 Enotni združeni program bo ohranil bist vene elemente in posebnosti ukrepov na 
področju zdravja in varstva potrošnikov, h krati pa bo omogo čil kar najve čje 
sinergije ciljev in u činkovitost pri upravljanj u ukrepov na teh podro čjih. 
Povezovanje aktivnosti na podro čjih zdravja in varstva potrošnikov v en sam 
program bo pripomoglo k izpolnjevan ju skupnih ciljev varovanja državlja nov 
pred tveganji in nevarnostmi, zviševanju  sposobnosti državljanov za pridobitev 
znanja in možnosti odlo čanja v njihovem lastnem interesu ter vklju čevanju 
zdravstvenih in potrošniških ciljev v vse politike in dejavnosti Skupnosti. 
Združevanje upravnih st ruktur in sistemov naj bi omogo čilo učinkovitejšo 
izvajanje programa in pripomoglo k najb oljši porabi razpoložljivih virov 
Skupnosti za zdravje in  varstvo potrošnikov.  
(11) Program mora podpreti racion alizacijo ciljev s podro čja zdravstva in vseh politik 
ter aktivnosti Skupnosti, brez podvajanja dela drugih politik Skupnosti.29 
Usklajevanje z drugimi politikam i in programi Skupnosti je klju čni del cilja 
vključiti varstvo potrošnikov v druge poli tike Skupnosti. Da bi spodbudili 
sinergije in se izognili podvajanju, je treb a primerno izkoristiti druge sklade in 
programe Skupnosti, vklju čno z okvirnimi programi Sk upnosti za raziskave in 
njihove rezultate, struktur nimi skladi in Statisti čnim programom Skupnosti.30 
(12) Posebej se bo prizadevalo za zagotovi tev skladnosti in sinergij med tem 
programom Skupnosti in zunanjimi uk repi Skupnosti, zlasti na podro čjih aviarne 
influence, HIV/AIDS-a, tuberkuloze in drugih nadnacionalnih zdravstvenih 
groženj. Poleg tega je potrebno mednarodno sodelovanje za spodbujanje splošne 
zdravstvene reforme in splošnih zdravstven ih institucionalnih vprašanj v državah 
izven Evropske unije.  
(13) Zviševanje let zdravega življenja (HLY), imenovano tudi kazalec pri čakovane 
dolžine življenja brez nezmožnosti, s prepre čevanjem bolezni in spodbujanjem 
                                                 
26 Sprememba št. 14, ki jo je Komisi ja sprejela s prilagoditvami (kot  je predstavljena v dokumentu 
za medinstitucionalni odnose (GRI)).  
27 Sprememba št. 16 EP, ki jo je Komisija delno sprejela. Izpuš ča besedilo o etni čnem izvoru (kot 
predstavljena v dokumentu GRI).  
28 Sprememba št. 17 EP, besedilo „bo poudaril“ je bilo nadomeš čeno z „mora poudariti“.  
29 Sprememba št. 19 EP, ki jo je  Komisija prvotno zavrnila zaradi razdelitve predloga.  
30 Del spremembe 38 EP, ki jo je Komisija prvotno z avrnila zaradi razdelitve  predloga. Prilagojeni 
predlog vsebuje nekaj sprememb: be sedilo „bo izvedeno“je nadomeš čeno z „bo lahko izvedeno“ 
zaradi uskladitve z besedilom uvodne izjave 6;  nekateri primeri skla dov iz zadnjega stavka 
spremembe št. 38 so bili izpuš čeni. 
 
SL 12   SL zdravega staranja, je pomembno za do brobit državljanov EU ter pomaga pri 
uresničevanju izzivov lizbonskega procesa glede družbe znanja in trajnosti javnih 
financ, ki so obremenjene z vedno ve čjimi stroški zdravstvenega in socialnega 
varstva.31 
(14) Širitev Evropske unije je prinesla do datne skrbi glede neenakosti na podro čju 
zdravja znotraj EU, kar se bo verjetno  samo še stopnjevalo s prihodnjimi 
širitvami. To vprašanje mora torej bi ti ena izmed prednostnih nalog programa.32 
(15) Program pomaga pri ugotavljanju vzrokov neenakosti v zdravju ter med drugim 
spodbuja izmenjavo najboljših praks pri njihovem reševanju.33 
(16) Za učinkovito spremljanje razmer v zdravj u v Evropski uniji je bistvenega 
pomena sistemati čno zbiranje, obdelava in analiza primerljivih podatkov. To bi 
omogočilo Komisiji in državam članicam, da izboljšajo obveš čanje javnosti in 
oblikujejo primerne strategije, politike in dejavnosti za doseganje visoke ravni 
varovanja zdravja ljudi. Združljivost in  medsebojno delovanje sistemov in 
omrežij za izmenjavo informacij in po datkov za razvoj javnega zdravja se 
morajo upoštevati pri dejanjih in po dpornih ukrepih. Spol in starost sta 
pomembna zdravstvena dejavnika. Zato je treba upoštevati ustrezne podatke34. 
Zbiranje podatkov mora biti skladno z ustreznimi pravnimi predpisi s podro čja 
varstva osebnih podatkov35. 
(17) Najboljša praksa je pomembna, ker je treba spodbujanje zdravja in 
preprečevanje bolezni ocenjevati na podlagi u činkovitosti in ne zgolj z 
ekonomskega vidika.36 Pomembno je spodbujati najboljše prakse in najnovejše 
metode zdravljenja bolezni in poškodb, da bi tako prepre čili nadaljnje 
poslabšanje zdravja ter da bi razvili referen čne centre za dolo čene bolezni. 
Pomembno je tudi spodbujanje možnosti izbire.37 
(18) Da se prepre čijo poškodbe je treba ukrepati z zbiranjem podatkov, analiziranjem 
dejavnikov poškodb ter širj enjem ustreznih informacij.38 
(19) Program mora prispevati k zbiranju po datkov in spodbujanju ustreznih politik 
glede mobilnosti pacientov in zdravstv enih delavcev. Olajšati mora nadaljnji 
razvoj obmo čja evropskega e-Zdravstva, s sk upnimi evropskimi pobudami in 
ostalimi podro čji politik EU, vklju čno z regionalno politiko, ob isto časnem 
prispevanju k delovanju in merilom kak ovosti za z zdravjem  povezane spletne 
strani ter evropski kartici zdravstvenega zavarovanja .39 
                                                 
31 Sprememba št. 20 EP.  
32 Sprememba št. 21 EP.  
33 Sprememba št. 22 EP.  
34 Sprememba št. 23, ki jo je Komisi ja sprejela s prilagoditvami (kot  je predstavljena v dokumentu 
za medinstitucionalni odnose (GRI)). Izpuš ča besedilo EP o etni čnem izvoru  
35 Sprememba št. 24 EP  
36 Sprememba št. 25 EP, ki jo je  Komisija sprejela z doatnimi  prilagoditvami (skrajšanje).  
37 Sprememba št. 26, ki jo je Komisija spreje la s prilagoditvami (k ot v dokumentu GRI).  
38 Sprememba št. 27, ki jo je Komisija spreje la s prilagoditvami (k ot v dokumentu GRI).  
39 Sprememba št. 28, ki jo je Komisi ja sprejela s prilagoditvami (k ot v dokumentu GRI), predvsem 
da pojasni, da ta program ni odgovren  za vzpostavitev meril za spletne strani . 
 
SL 13   SL (20) Spodbujanje naprav za telemedicino lahk o prispeva k mobilnosti bolnikov in k 
zdravstveni oskrbi na domu ter s tem po maga pri zmanjševanju bremena bolezni 
in poškodb.40 
(21) Onesnaževanje okolja predstavlja resno tveg anje za zdravje in je glavni vir skrbi 
evropskih državljanov. Posebni ukrepi se morajo osredoto čiti na otroke in druge 
skupine, ki so posebno ob čutljivi na nevarne okoljske razmere. Program 
dopolnjuje ukrepe, sprejete v okviru akcijskega na črta za okolje in zdravje 2004 
– 2010.41 
(22) Program mora obravnavati zdravstvena vprašanja povezana s spolom in 
starostjo.42 
(23) Previdnostno na čelo in ocenjevanje tveganja sta klju čna dejavnika za zaš čito 
zdravja ljudi in morata zato  biti del prihodnjega vklju čevanja v preostale politike 
in dejavnosti Skupnosti.43 
(24) Za zagotovitev visoke ravni usklajen osti med ukrepi in pobudami, ki jih 
sprejmejo Skupnost in države članice pri izvajanju programa, je treba 
spodbujati sodelovanje med državami članicami in okrepiti u činkovitost 
obstoječih in prihodnjih omrežij na podro čju javnega zdravja.44 
(25) Pri izvajanju programa je treba upoštev ati tudi sodelovanje nacionalnih, 
regionalnih in lokalnih oblasti na ustrez ni ravni v skladu z nacionalnimi sistemi.45 
 Politike na podro čju zdravja in varstva potrošniko v imajo skupne cilje, ki se 
nanašajo na varstvo pred  tveganji, izboljšanje odlo čanja državljanov in 
vključevanje interesov zdravja in varstva po trošnikov v vse politike Skupnosti, 
kot tudi skupne instrumente, kot so stiki, izgradnja zmog ljivosti za civilno družbo 
na podro čju vprašanj zdravja in varstva potr ošnikov ter spodbujanje 
mednarodnega sodelovanja pri teh vprašanjih . Teme kot so prehrana in debelost, 
tobak in druge s potrošnjo povezane izbire, ki se odražajo v zdravju, so primeri 
prekrivajo čih se vprašanj, ki vplivajo tako  na zdravje kot tudi na varst vo 
potrošnikov. Skupni pristop k tem skupni m ciljem in instrumentom bo omogo čil, 
da se bodo dejavnosti, ki  so enake tako na podro čju zdravja kot tudi na podro čju 
varstva potrošnikov, izvajale u činkoviteje. Obstajajo tudi lo čeni cilji, ki so 
povezani z enim  izmed podro čij zdravja in varstva potroš nikov, ki se jih je treba 
lotiti z ukrepi in instrumenti, specifi čnimi za vsako od teh podro čij. 
(26) EU mora pove čati vlaganja v zdravje in z nj im povezane projekte. Države članice 
se s tem v zvezi spodbujajo, da izbolj šanje zdravja opredelijo kot prednostno 
nalogo v svojih nacionalnih programih. Potrebno je ve čje zavedanje o možnostih 
pridobivanja sredstev EU za zdravje.  Treba je spodbujati izmenjavo izkušenj 
                                                 
40 Sprememba št. 29, ki jo je Komisija spreje la s prilagoditvami (k ot v dokumentu GRI).  
41 Sprememba št. 30 EP.  
42 Prizadeva si za uresni čenje smisla podrobnih sprememb št. 31  in 32, ki ju je Komisija delno 
sprejela.  
43 Sprememba št. 34 EP.  
44 Sprememba št. 35 EP.  
45 Sprememba št. 36 EP.  
 
SL 14   SL med državami članicami o pridobivanju sredstev za zdravje v okviru strukturnih 
skladov.46 
(27) Nevladne organizacije in specializirane mreže imajo prav tako pomembno vlogo 
pri spodbujanju javnega zdravja in zast opanju interesov državljanov v okviru 
zdravstvene politike Skupnosti. OniV sp lošnem evropskem interesu je, da so  
zdravje, varnost in ekonomski interesi dr žavljanov, kot tudi interesi potrošnikov 
pri razvijanju standardov za proizvode in  storitve, zastopani na ravni Skupnosti . 
Glavni cilji programa so lahko odvisni od obstoja specializiranih mrež, ki prav 
tako  zahtevajo prispevke Skupnosti, da  se razvijejo in delujejo. Merila primernosti 
in določbe, ki zadevajo preglednost finan čnega poslovanja nevladnih organizacij 
in specializiranih mrež, ki se poteguje jo za podporo Skupnosti, morajo biti 
opredeljena v tem sklepu. Glede na posebno naravo zadevnih organizacij in v 
nekaterih primerih posebnih služb, je obnova podpore skupnosti za delovanje teh 
organizacij ni predmet  lahko izvzeta iz načela postopnega zmanjševanja obsega 
pomoči Skupnosti.47 
(28)  Izvajanje programa je treba g raditi in razširjati na temeljih obstoje čih ukrepov 
in strukturnih programov na podro čjih zdravja in varstva potrošnikov, vklju čno 
z izvajalsko agencijo za program javn ega zdravja, ki jo ustanavlja Odlo čba 
komisije 2004/858/ES, ter jih razširjalo.  Izvajanje programa  mora potekati v 
tesnem sodelovanju s primernimi organizac ijami in agencijami, posebej z Evropskim 
centrom za prepre čevanje in obvladovanje bolezni48, ki ga ustanavlja Uredba (ES) št. 
851/2004 Evropskega parlamenta in Sveta49. 
(29) Ukrepe, ki so potrebni za izvajanje tega sklepa, je treba sprejeti v skladu z Odlo čbo 
Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o dolo čitvi postopkov za uresni čevanje 
Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil50, ob spoštovanju potrebe po 
transparentnosti in primernem ravnotežju med razli čnimi cilji programa. 
(30) Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljevanju Sporazum o EGP) 
določa sodelovanje na podro čjih zdravja in varstva potrošnikov  med Evropsko 
skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani, ter državami Evropskega 
združenja za prosto trgovino (EFTA), ki  sodelujejo v Evropskem gospodarskem 
prostoru (v nadaljevanju  države EFTA/EGP), na dr ugi strani. Treba je dolo čiti tudi, da 
mora biti program dostopen za sodelovanje drugih držav, zlasti sosedskih držav Skupnosti, držav, ki so zaprosile za članstvo, držav kandidatk ali držav pristopnic k 
članstvu v Skupnosti, zlasti zaradi upoštevanj a možnih nevarnosti za zdravje, ki lahko 
izvirajo v drugih državah in  imajo vpliv znotraj Skupnosti
51. 
                                                 
46 Sprememba št. 39, ki jo je  Komisija sprejela s prilagoditvami. Države članice „so spodbujene k 
opredelitvi“ nadomesti države članice „morajo opredeliti“ . 
47 Sprememba št. 40 EP, ki jo je Komisija sprva zavrnila zaradi deljenih postopkov (izklju čitev 
NVO potrošnikov). Poleg tega je spremenila besedilo v zadnjem stavku iz „ni predmet na čela 
postopnega zmanjševanja obsega“ v „se lahko izvzame iz na čela postopnega zmanjševanja“, 
zaradi uskladitve te uvodne izjave z besedilom člena 4.3.  
48 UL L 142, 30.4.2004, str. 1. 
49 Del spremembe št. 41 EP, ki jo je sprva zavrnila Komisija zaradi deljenih postopkov. Besedilo 
prilagojenega predloga izpuš ča zadnji stavek spremembe št. 41.  
50 UL L 184, 17.7.1999, str. 23. 
51 Sprememba št. 42 EP, ki jo je sprva zavrni la Komisija zaradi deljenih postopkov.  
 
SL 15   SL (31) Treba je omogo čiti primerne odnose s tretjimi držav ami, ki ne sodelujejo pri 
programu, da bi laže dosegli cilje programa, in upoštevati vse zadevne sporazume med 
navedenimi državami in Skupnostjo. To lahko vklju čuje tretje države, ki izvajajo 
dejavnosti skupnega interesa, ki dopolnjuj ejo tiste, financirane v okviru tega 
programa, vendar ne vklju čuje finančnih prispevkov tega programa. 
(32) Primerno je razviti sodelovanje z zadevni mi mednarodnimi organizacijami kot so 
Združeni narodi in njihove specializirane agencije, vklju čno z Svetovno zdravstveno 
organizacijo, kot tudi s Sv etom Evrope in z Organizac ijo za gospodarsko sodelovanje 
in razvoj (OECD), da bi se program izvajal s kar najve čjo učinkovitostjo ukrepov, ki 
se nanašajo na zdravje in varstvo potrošnikov  na ravni Skupnosti in na mednarodni 
ravni, ob upoštevanju posebni h zmogljivosti in vlog razli čnih organizacij.  
(33) Za uresni čenje ciljev tega programa je treba pregledati in ovrednotiti napredek , 
da bi pove čali vrednost in vpliv programa . Zato je treba izvajati redno spremljanje in 
ocenjevanje, skupaj z zunanjimi ocenami izvajanih ukrepov52. 
(34) Ker države članice zaradi transnacionalne nara ve zadevnih vprašanj ne morejo 
zadostno dosegati ciljev predvidenih ukrepov na podro čju zdravja in varstva 
potrošnikov , in zaradi možnosti, da bodo ukrepi Skupnosti za varovanje zdravja in 
varnosti in ekonomskih interesov  državljanov bolj u činkoviti kot zgolj nacionalni 
ukrepi, lahko Skupnost sprejme ukrepe, v skladu z na čelom subsidiarnosti iz člena 5 
Pogodbe. V skladu z na čelom sorazmernosti iz navedenega člena ta sklep ne presega 
nujnega za dosego teh ciljev. 
(35) V skladu s členom 2 Pogodbe, ki dolo ča, da je enakost med moškim in žensko 
načelo Evropske skupnosti ter v skladu s členom 3(2 ) te Pogodbe, ki dolo ča, da si 
mora Unija prizadevati za odpravo neenak osti ter za spodbujanje enakosti med 
moškimi in ženskami v vseh dejavnostih Skupnosti, vklju čno z doseganjem visoke 
ravni varovanja zdravja, bodo vse dej avnosti in ukrepi, zajeti v programu 
Skupnosti na podro čju zdravja, spodbujali boljše razumevanje in priznavanje 
potreb in pristopov do zdravja moških oziroma žensk.53 
(36) Komisija mora Primerno je, da se zagotovi zagotoviti  primerni prehod med tem 
programom in prejšnjimi  programi, ki jih nadomeš ča, zlasti glede nadaljevanja 
večletnih ukrepov  dogovorov za njegovo upravljanje.54 Od 1. januarja 2014 bo 
tehnična in upravna pomo č, če bo potrebno, zagotovila upravljanje nalog, ki ne 
bi bile dokon čane do konca leta 2013. .  in struktur za upravno podporo, kot je 
Izvajalska agencija za Pr ogram javnega zdravja  
(37) Potrebna so nadaljnja prizadevanja za doseganje ciljev, ki jih je Skupnost na 
področju javnega zdravja že dolo čila. Zato je primerno vzpostaviti drugi 
program ukrepov Skupnosti na podro čju zdravja (2007-2013), v nadaljnjem 
besedilu „program“, dolo čen v tem Sklepu, ki nadomeš ča Sklep št. 1786/2002/ES 
Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. septembra 2002 o sprejetju programa 
                                                 
52 Sprememba št. 44 EP.  
53 Sprememba št. 46, ki jo je Komisija spreje la s prilagoditvami (k ot v dokumentu GRI).  
54 Sprememba št. 47 EP, ki jo je Komisija sp rva zavrnila zaradi deljenih postopkov.  
 
SL 16   SL ukrepov Skupnosti na podro čju javnega zdravja (2003 - 2008)55. Ta sklep je zato 
treba razveljaviti56– 
SKLENILASPREJELA NASLEDNJO ODLOCBO: : 
Člen 1 
Vzpostavitev programa 
S tem sklepom se vzpostavi drugi  program „ukrepov Skupnosti na podro čju zdravja ( 2007-
2013)“  in varstva potrošnikov za obdobje od za četka veljavnosti tega sklepa1. januarja  
2007  do 31. decembra 2013, v nadaljnjem besedilu „program“57. 
Člen 2 
Namen in cilji 
1. Program dopolnjuje , in podpira in dodaja vrednost  politikam držav članic in 
prispeva k varovanju  varovanju in spodbujanju zdravja , varnosti ter izboljšanju 
javnega zdravja58 ekonomskim interesom državljanov .  
2. Cilji na podro čju zdravja, ki se bodo dosegali z ukrepi, dolo čenimi v Prilogi k 
temu sklepu, so: 59  
- Namen iz odstavka 1 se izvaja s pomo čjo skupnih ciljev in posebnih ciljev 
na podro čjih zdravja in varstva potrošnikov:  
- izboljšanje zdravstvene varnosti državljanov  
- spodbujanje zdravja za ve č blaginje in solidarnosti;  
- zbiranje in širjenje znanja na podro čju zdravja60 
(a) Skupni cilji na podro čju zdravja in varstva potrošnikov, ki se bodo 
dosegali s pomo čjo ukrepov in instrumentov iz Priloge 1 k temu Sklepu, 
so: 
– varovanje državljan ov pred tveganji in ne varnostmi, ki so izven 
nadzora posameznika;  
                                                 
55 UL L 271, 9.10.2002, str. 1. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 786/2004/ES (UL L 138, 
30.4.2004, str. 7). 
56 Del spremembe 15 EP, ki jo je Komisija pr votno zavrnila zaradi razdelitve predloga.  
57 EP (iz spremembe št. 48, ki jo  je Komisija sprva zavrnila  zaradi deljenih postopkov)  
58 Del spremembe št. 49, ki jo je Komisija sprva zavrnila zaradi deljenih postopkov (iz spremembe 
št. 49).  
59 Del spremembe št. 49 EP.  
60 Ti cilji ustrezajo potrebi po racionalizacij i programa, ki izhaja iz zmanjšanega prora čuna. 
Komisija je v podrejene cilje, natan čno navedene v obrazložitvenem memorandumu in v prilogi 
(sprejela Komisija s prilagoditvami), vklju čila tudi smisel spremembe št. 50 EP, ki predvideva 
dodatne cilje na podro čju varovanja zdravja, neenakosti na podro čju zdravja ter sodelovanja 
med državami članicami.  
 
SL 17   SL – povečanje zmožnosti državljanov, da bi sprejemali boljše odlo čitve o 
svojem zdravju in potrošniških interesih;  
– vključevanje ciljev politike zdravja in varstva potrošnikov v splošno 
politiko Skupnosti.  
– (b) Posebni cilji na podro čju zdravja, ki se bodo dosegali z 
ukrepi in instrumenti iz Priloge 2 k temu sklepu, so:  
– varovanje državljanov pred zdravstvenimi nevarnostmi;  
– pospeševanje politik, ki vodijo k bolj zdravemu na činu življenja;  
– prispevanj e k znižanju pojavnosti hudih bolezni;  
– izboljšanje u činkovitosti zdravstvenih sistemov.  
(c) Posebni cilji na podro čju varstva potrošnikov, ki se bodo dosegali z ukrepi 
in instrumenti iz Priloge 3 k temu sklepu, so:  
– boljše razumevanje potrošnikov in trgov;  
– boljši predpisi na podro čju varstva potrošnikov;  
– boljše izvajanje, spremljanje in pravna sredstva;  
– bolje obveš čeni in pou čeni ter odgovorni potrošniki.  
Člen 3 
Metode izvajanja 
Ukrepi za doseganje namena in ciljev iz člena 2 se v celoti poslužujejo primernih 
razpoložljivih metod izvajanja, vklju čno z: 
(a) neposrednim ali posrednim izvajanjem s strani Komisije na centralizirani osnovi; 
(b) in po potrebi skupnim upravljanj em z mednarodnimi organizacijami. 
Člen 4  
Finančni prispevki  
1. Za namene odstavka 1(a) zgora j fFinančni prispevki Skupnosti ne smejo presegati 
naslednjih ravni: 
(a) 60 %  stroškov  za ukrep namenjen pomo či za doseganje cilja, ki tvori del tega 
programa  politike Skupnosti na podro čju zdravja in varstva potrošnikov , 
 
SL 18   SL razen v primerih izredne koristnosti, kj er prispevek Skupnosti ne sme presegati 
80 % in,61 
(b) 60 % izdatkov  stroškov  za delovanje organa, ali specializirane mreže, ki je 
nevladna, neprofitna in neodvisna od industrije, trgovine in podjetij ali 
drugih navzkrižnih interesov, ima člane v državah članicah ter je njen 
osnovni cilj spodbujanje zdravja ali prepre čevanje in zdravljenje bolezni v 
Evropski skupnosti , ki sledi cilju splošneg a evropskega interesa, kjer je 
takšna podpora nujno potrebna za zagotav ljanje zastopanosti interesov zdravja 
in varstva potrošnikov  na ravni Skupnosti ali za izvajanje klju čnih ciljev 
programa., razen v  V primerih izredne koristnosti , kjer  prispevek Skupnosti 
ne sme presegati 80 % . 95%.  
2. Za namen iz zgornjega odstavka 1, se merila za vrednotenje uporabe izredne 
koristnosti vzpostavijo v naprej v letnem na črtu dela iz člena 10(1)(a) ter so 
objavljena.  
3. Obnova teh finančnih prispevkov , določenih v odstavku 1(b) za nevladne 
organizacije in specializirane mreže,  se lahko izvzame iz na čela postopnega 
zmanjševanja.62 
4. Za name ne odstavka 1(a) zgoraj, lahko f Finančni prispevki Skupnosti, če je to 
primerno glede na naravo zastavljenega cilja, vklju čujejo skupno financiranje 
Skupnosti in ene ali ve č držav članic ali Skupnosti in pris tojnih organov drugih 
sodelujočih držav. V tem primeru prispevek Sk upnosti ne sme presegati 50 %, razen 
v primerih izredne koristnosti, kjer pris pevek Skupnosti ne sme presegati 70 %. Ti 
prispevki Skupnosti se lahko dode lijo javnemu organu ali neprofitnemu organu, ki ga 
v transparentnem postopku  imenuje država članica ali zadevni pristojni organ in 
potrdi Komisija. 
5. Za namene odstavka 1(a) zgoraj se lahko f Finančni prispevki Skupnosti dodelijo 
tudi v obliki financiranja s pavšalnim zneskom ali pavšalnim izpla čilom , če to 
ustreza naravi zadevnih ukrepov. Za te finan čne prispevke se ne uporabljajo odstotne 
mejne vrednosti iz odstavkov 1, 2 in 3 in 4 zgoraj, čeprav je sofinanciranje še 
vedno potrebno . Merila za izbor, spremljanje in ocenjevanje teh ukrepov se 
spremenijo po potrebi.  
Člen 54 
Izvajanje programa 
1. Komisija v skladu z dolo čbami člena 7 in člena 10 , s členom 87  v tesnem 
sodelovanju z državami članicami  zagotavlja delovanje ter izvajanje ukrepov iz 
programa ter njegov sklade n in uravnotežen razvoj .63 
                                                 
61 EP (sprememba št. 52, ki jo je Komisija  sprva zavrnila zaradi deljenih postopkov)  
62 EP (iz spremembe št. 53, ki jo je Komisija sprv a zavrnila v GRI zaradi deljenih postopkov). Ta 
spremenjeni predlog vsebuje ve čino besedila spremembe št. 53. Vendar ne vklju čuje zgornje meje 
75 %, ki jo je zahteval EP v spremembi št. 53, niti  besedila o obveznostih dvoletnega partnerskega 
dogovora. Poleg tega spreminja prispevek za  izredno koristnost iz 95 % na 80 %.  
 
SL 19   SL 21a. Komisija bo kot del izvajanja progr ama zagotovila usklaj evanje mrež za 
spremljanje zdravstva in hiter od govor na zdravstvene nevarnosti64. 
31b. Komisija in države članice na podro čjih, za katera so pristojne, sprejmejo 
ustrezne ukrepe za u činkovito izvajanje programa ter na ravni Skupnosti in 
držav članic razvijejo mehanizme za dosegan je ciljev programa. Zagotovijo, da 
so na voljo ustrezne informacije o ukrepih, ki jih po dpira program, ter 
pridobijo čim širše možno sodelovanje65. 
41d. Komisija si bo v tesnem  sodelovanju z državami članicami za doseganje ciljev 
programa prizadevala:  
(a) za primerljivost podatkov in inform acij ter združljivost in medsebojno 
delovanje sistemov in omrežij za izmenjavo zdravstvenih podatkov in 
informacij66 in 
(b) za zagotovitev potrebnega sodel ovanja in komunikacije z Evropskim 
centrom za prepre čevanje in obvladovanje bolezni67. 
51f. Komisija pri izvajanju programa skupaj z državami članicami zagotovi 
skladnost z vsemi ustreznimi pravnimi predpisi o varstvu osebnih podatkov in, 
kadar je to primerno, uvede mehanizm e za zagotovitev zaupnosti in varnosti 
takih podatkov68. 
Člen 64a  
Skupne strategije in ukrepi  
1. Za zagotavljanje visoke ravni varovanja  zdravja ljudi pri opredeljevanju in 
izvajanju vseh politik in dejavnosti  Skupnosti ter za spodbujanje vklju čevanja 
zdravja, se lahko cilje programa izvaj a v obliki skupnih strategij in skupnih 
ukrepov, s povezovanjem z ustreznimi programi, dejavnostmi in skladi 
Skupnosti.  
2. Komisija zagotovi kar najve čjo povezanost programa z drugimi programi, 
dejavnostmi in skladi Sk upnosti, kot na primer s 7. okvirnim programom 
raziskav in Statisti čnim programom Skupnosti69. 
                                                                                                                                                         
63 Sprememba št. 55 EP, ki izpuš ča stavek o zagotavljanju skladnega in uravnoteženega razvoja.  
64 Sprememba št. 56 EP, ki jo je Ko misija sprejela delno, izpustila pa del besedila EP „in če je 
potrebno, vklju čevanje“.  
65 Sprememba št. 57 EP, ki jo Komisija delno sprejela , izpustila pa del besedila „v ukrepih, ki jih 
morajo izvajati lokalni in regionalni organi in NVO.“  
66 Sprememba št. 59 EP.  
67 Sprememba št. 60 EP, v konsolidirani razli čici. 
68 Sprememba št. 61 EP.  
69 Sprememba št. 63, ki jo je Komi sija sprejela s prilagoditvami.  
 
SL 20   SL Člen 75 
Financiranje 
1. Finan čni okvir za izvajanj e programa za obdobje iz člena 1 je 1.203 milijone  365.6 
milijona  EUR70. 
2. Letna dodeljena sredstva odobri prora čunski organ v okviru finan čnega okvira 
perspektive . 
Člen 8  
Upravna in tehni čna pomoč 
1. Dodeljena finan čna sredstva za program lahko po krivajo tudi st roške, ki se 
nanašajo na pripravo, spremljanje, nadz or, revizijo in ocenjevanje, neposredno 
potrebne za upravljanje programa in dose ganje njegovih cilj ev, zlasti študij, 
sestankov, dejavnosti objave, stroške,  povezane z informacijskimi omrežji, 
osredotočenimi na izmenjavo informacij, skupaj z vsemi ostalimi stroški 
tehnične in upravne pomo či, ki jih Komisija lahko uporabi pri upravljanju 
programa.  
2. Zajema lahko tudi stroške tehni čne in upravne pomo či, ki so potrebni za 
zagotovitev prehoda med tem programom in ukrepi, sprejetimi v skladu s 
Sklepom 1786/2002/ES. Če je potrebno, se za pokrivanje zadevnih stroškov 
odobrena prora čunska sredstva lahko vnesejo v prora čun tudi po letu 2013, da 
se omogo či upravljanje ukrepov, ki ne bi bili dokon čani do 31. decembra 2013.  
Člen 96 
Odbor 
1. Komisiji pomaga odbor (v na daljnjem besedilu „odbor“). 
2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES ob 
upoštevanju dolo čb člena 8 Sklepa. Obdobje iz člena 4(3) Sklepa 1999/468/ES traja 
dva meseca. 
3. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 3 in 7 Sklepa 1999/468/ES ob 
upoštevanju dolo čb člena 8 Sklepa. 
4. Odbor sprejme svoj poslovnik. 
Člen 107 
Izvedbeni ukrepi 
                                                 
70 324,15 milijona EUR po cenah iz leta 2004  
 
SL 21   SL 1. Ukrepi, potrebni za izvajanje tega sklepa , ki se nanašajo na spodaj navedeno, se 
sprejmejo v skladu z upravljalnim  s postopkom iz člena 9 6(2): 
(a) letni na črt dela za izvajanje programa dolo ča: 
– prednostne naloge in ukrepe, ki se bodo izvajali, vklju čno s porazdelitvijo 
finančnih virov in zadevnimi merili71; 
– merila za finan čni prispevek Skupnosti, izražena v odstotkih;  
– ureditev izvajanja skupnih strategij in ukrepov iz člena 6724a; 
(b) merila za izbiro in dodelitev finan čnih prispevkov, vklju čno s tistimi iz 
člena 4.4.  
2. Komisija sprejme vse d Drugei ukrep ei, potrebn ei za izvajanje tega sklepa, se 
sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 96 (3). 73. O tem se obvesti odbor.  
Člen 118 
Udeležba tretjih držav 
Pri programu lahko sodelujejo: 
(a) države EFTA/EGP v skladu s pogoji, dolo čenimi v Sporazumu o EGP; 
(b) tretje države, zlasti države iz evropske ga sosedstva, države, ki so zaprosile za 
članstvo, države kandidatke ali države pristopnice k članstvu v Evropski uniji, 
ter države Zahodnega Balkana, ki so vklju čene v proces stabilizacije in 
pridruževanja, v skladu s pogoji iz zad evnih bilateralnih ali multilateralnih 
sporazumov, ki vzpostavljajo splošna na čela za njihovo sodelovanje v 
programih Skupnosti. 
Člen 129 
Mednarodno sodelovanje 
Med izvajanjem programa se spodbujajo povezave s tretjimi državami, ki ne sodelujejo pri 
programu, in zadevnimi mednarodnimi organizacijami, zlasti s SZO74. 
Člen 130 
Spremljanje, ocenjevanje in razširjanje rezultatov 
                                                 
71 Sprememba št. 66 EP.  
72 Sprememba št. 146 EP (s spremembami v oštevil čenju).  
73 Sprememba št. 69 EP, ki jo je  Komisija rahlo spremenila.  
74 Sprememba št. 70 EP.  
 
SL 22   SL 1. Komisija ob tesnem sodelovanju z državami članicami spremlja izvajanje ukrepov 
programa glede na njihove  cilje. Komisija poro ča odboru in obveš ča Svet ter 
Parlament. 
2. Države članice na zahtevo Komisije predložijo podatke o izvajanju in u činkih 
tega programa75. 
3. Države  članice na zahtevo Komisije predložijo podatke o izvajanju in u činkih 
tega programa. Komisija Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu 
ekonomsko-socialnemu odboru ter Odboru regij predloži:  
(a) zunanje in neodvisno vmesno poro čilo o oceni doseženih rezultatov ter 
kakovostne in koli činske vidike izvajanja programa tri leta po njegovem 
sprejetju; poro čilo predvsem omogo či oceno u činkovitosti ukrepov na vse 
države; poro čilo vsebuje povzetek glav nih ugotovitev in pripomb 
Komisije;  
(b) sporo čilo o nadaljevanju programa, vendar ne kasneje kot štiri leta po 
njegovem sprejetju;  
(c) najkasneje do 31. decembra 2 015 zunanje in neodvisno poro čilo o 
naknadnem vrednotenju, ki zajema izvajanje in rezultate programa  76. 
(d) Države članice na zahtevo Komisije predložijo poda tke o izvajanju in 
učinkih tega programa.  
3. Komisija zagotovi, da se program oceni tri leta po za četku izvajanja in po 
zaključku programa. Komisija sklepe oc ene skupaj s svojimi pripombami 
posreduje Evropskemu parlamentu, Svetu, Ekonomsko -socialnemu odbor u in 
Odboru regij.  
4. Komisija javno objavi rezultate ukrepov, izvedenih v skladu s tem sklepom, in 
zagotovi njihovo razširjanje. 
Člen 1 41 
Razveljavitev 
Sklep a 1786/2002/ES in 20/2004/ES  se razveljavi ta z začetkom veljavnosti tega sklepa77. 
Člen 152  
Prehodn a upravna dolo čila ukrepov  
                                                 
75 To ustreza besedilu prvotnega predloga Komisije v tem členu (prvotno v 10.2).  
76 Skrajšana sprememba št. 71 EP.  
77 EP (iz spremembe št. 74, ki jo je sprva zavrni la Komisija v GRI zaradi deljenih postopkov 
(izpuščena bi bila pravna podlaga uporabnikov))  
 
SL 23   SL Komisija sprejme vsa upravna dolo čila ukrepov, ki so potrebna za zagotovitev prehoda 
med ukrepi, sprejetimi s sklepoma 1786/2002/ES in 20/2004/ES in ukre pi, ki se izvajajo 
v okviru tega programa.78 
Člen 153 
Končna določba 
Ta sklep za čne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije . 
V Bruslju, 
Za Evropski parlament Za Svet 
Predsednik Predsednik 
                                                 
78 EP (iz spremembe št. 75, ki jo je Komisija v GRI sprva zavrn ila zaradi deljenih postopkov)  
 
SL 24   SL Priloga  
1. Izboljšanje zdravstvene varnosti državljanov.  
1.1. Varovanje državljanov pred  nevarnostmi za zdravje.  
1.1.1. Razvoj strategije in mehanizmov za prepre čevanje, izmenjavo informacij o 
nevarnostih nalezljivih in nenalezljivih bo lezni ter odzivov nanje in o zdravstvenih 
nevarnostih iz fizi čnih, kemi čnih ali bioloških virov, vklju čno s tistimi, ki se nanašajo na 
namerno dejanje sproš čanja; ukrepe za zagotovitev visoko kakovostnega diagnosti čnega 
sodelovanja med laboratoriji, vklju čno s strukturo referen čnih laboratorijev Skupnosti.  
1.1.2. Podporo razvoju politik prepre čevanja, cepljenja in imunizacije; izboljšanje 
partnerstva, mrež, orodij in sistemov poro čanja za nadzorovanje stanja imunizacije ter 
neželenih dogodkih.  
1.1.3. Razvoj postopkov za obvladovanje tve ganja; izboljšanje pripravljenosti in 
načrtovanja v primerih izrednih zdravstvenih razmer, vklju čno z izboljšanjem 
zmogljivosti koordiniranih odzivov EU  in mednarodne skupnosti v izrednih 
zdravstvenih razmerah; Razvoj strategij komuniciranja in postopkov posvetovanj o 
protiukrepih.  
1.1.4. Spodbujanje sodelovanja in izboljšanje sposobnosti in sredstev za odzivanje, 
vključno z zaš čitno opremo, izolacijskim i zmogljivostmi in mobilnimi laboratoriji za 
hitro napotitev v primeru izrednih razmer.  
1.1.5. Razvoj strategij in postopkov za na črtovanje, izboljševanje zaš čitnih zmogljivosti, 
izvajanje vaj in testov, ocenjeva nje in izboljševanje splošnih na črtov ukrepov ob 
nepredvidljivih dogod kih in posebnih na črtov ukrepov ob izrednih zdravstvenih 
razmerah in njihove interoperabilnosti med državami članicami.  
1.2. Izboljšanje varnosti državljanov  
1.2.1. Pove čanje znanstvenega svetovanja in ocenjevanja tveganj s spodbujanjem 
zgodnjega odkrivanja tveganj; analize njihovi h možnih vplivov; izmenjave informacij o 
nevarnostih in izpostavljenosti; in pospeševanje vklju čenih ter usklajenih pristopov.  
1.2.2. Pomo č pri pove čanju varnosti in kakovosti organov in snovi človeškega izvora, 
krvi in krvnih derivatov; spo dbujanje njihove dostopnosti, sl edljivosti in dostopnosti za 
uporabo v medicini.  
1.2.3. Vklju čno z ukrepi za izboljšanje varnost i bolnikov in visoke kakovosti 
zdravstvenega varstva, vklju čno v povezavi z bolnišni čnimi okužbami.  
1.2.4. Spodbujanje ukrepov za pomo č pri zmanjšanju števila nesre č in poškodb, 
predvsem nesre č na domu.  
2. Spodbujanje zdravja za ve č blaginje in solidarnosti;  
2.1. Spodbujanje zdravega in ak tivnega staranja ter pomo č pri odpravljanju 
zdravstvenih neenakosti.  
 
SL 25   SL 2.1.1. Spodbujanje pobud za pove čanje števila let zdravega življenja in zdravega 
staranja; podpora ukrepom za spodbujanje in raziskave o u činku zdravja na 
produktivnost in stopnjo delovne aktivnosti, kot prispevek k uresni čevanju lizbonskih 
ciljev.  
2.1.2. Podpora pobudam pri obravnavi in zmanjšanju neenakosti na podro čju zdravstva 
v in med državami članicami za spodbujanje blaginje in vklju čenosti; spodbujanje 
vlaganj v zdravstvo in sodelovanje z drugimi politikami Skupnosti ter skladi; izboljšanje 
solidarnosti med državnimi zdravstvenimi sistemi s podpiranjem  sodelovanja pri 
vprašanjih mobilnosti in čezmejne oskrbe.  
2.2. Spodbujanje zdravja z obravnavanjem dejavnikov zdravja  
2.2.1. Obravnava dejavnikov zdravja za spo dbujanje in izboljšanje zdravja, z 
ustvarjanjem podpornega okolja za zdravi na čin življenja in prepre čevanja bolezni; 
ukrepanje na klju čnih podro čjih, kot so prehrana, telesna dejavnost in spolno zdravje 
ter na podro čju odvisnosti, kot je na primer tobak, alkohol in droge, osredoto čanje na 
ključne dejavnike kot so izobraževanje, delovna mesta ter življenjski cikel.  
2.2.2. Podpora ukrepom s podro čja zdravja vpliva na širše okoljske in socialno-
ekonomske dejavnike.  
3. Zbiranje in širjenje znanja s podro čja zdravja.  
3.1. Izmenjava znanja in najboljših praks.  
3.1.2. Zbiranje informacij ter izmenjava zn anja in najboljših praks na klju čnih 
področjih varovanja zdravja v okviru programa, vklju čno s sodelovanjem med 
zdravstvenimi sistemi, zdravstvenimi vprašanj i, povezanimi s spolom, zdravjem otrok, 
duševnim zdravjem in redkimi boleznimi.  
3.2. Zbiranje, analiza in širjenje zdravstvenih informacij  
3.2.1. (Zbiranje) Razvoj trajno stnega sistema nadzora zdravj a z mehanizmi za zbiranje 
podatkov in informacij skupaj z ustrez nimi kazalniki; zbiranje podatkov o 
zdravstvenem stanju in zdr avstvenih politikah; statisti čni vidik tega sist ema bo razvit z 
uporabo Statisti čnega programa Skupnosti.  
3.2.2. (Analiza in razširjanje rezultatov) Razvoj  mehanizmov za analizo in razširjanje, 
vključno z zdravstvenimi poro čili Skupnosti, portalom Zdravje in konferencami; 
zagotavljanje informacij za državljane, zaint eresirane strani, oblikovalce politik, razvoj 
posvetovalnih mehanizmov in postopkov sodelovanja; redno poro čilo o zdravstvenem 
stanju v Evropski uniji, ki temelji na vs eh podatkih in kaza lnikih, in ki vklju čuje analizo 
kakovosti in obsega.79 
3.2.3. Analiza in tehni čna pomoč za podporo razvoju ali izvaj anju politik ali zakonodaje, 
povezane z obsegom programa.  
                                                 
79 Besedilo poro čila iz spremembe  št. 73 EP, ki jo je s prilagoditvami sprejela Komisija („redno“ 
nadomesti „vsake dve leti“). 
 
SL 26   SL PRILOGA 1 –Krepitev siner gij s skupnimi ukrepi in instrumenti  
Cilji  
1. Varovanje državljanov pred nevarnostmi in tveganji, ki so onstran nadzora 
posameznika (npr. nevarnosti za zdravje, ki prizadenejo družbo kot celoto, nevarni 
proizvodi, nepošteno poslovno ravnanje)  
2. Povečanje zmožnosti državljanov, da bodo lahko sprejemali boljše odlo čitve o 
svojem zdravju in potrošniških interesih  
3. Vključevanje ciljev politike zdravja in va rstva potrošnikov v splošno politiko 
Skupnosti  
Ukrepi in instrumenti  
1. Izboljšanje komunikacije o vpr ašanjih zdravja in var stva potrošnikov z 
državljani EU  
1.1. Kampanje za ve čjo ozaveš čenost  
1.2. Ankete  
1.3. Konference, seminarji, sre čanja strokovnjakov in interesnih skupin  
1.4. Publikacije na temo zdravstven ih in potrošniških interesov  
1.5. Zagotavljanj e informacij na internetu  
1.6. Razvoj in uporaba informacijskih to čk 
2. Večanje vklju čenosti civilne družbe in interesn ih skupin pri oblikovanju politik, 
povezanih z zdravjem in varstvom potrošnikov  
2.1. Spodbujanje in krepitev zdravstvenih in potrošniških  organizacij na ravni 
Skupnosti  
2.2. Usposabljanje in izgradnja zmogljivos ti za potrošniške in zdravstvene 
organizacije  
2.3. Vzpostavljanje mrež nevladnih potrošnišk ih in zdravstvenih organizacij in 
drugih interesnih skupin  
2.4. Krepitev posvetovalnih org anov in mehanizmov na ravni Skupnosti  
3. Razvoj skupnega pristopa Komisije za vklju čevanje vprašanj zdravja in varstva 
potrošnikov v druge politike Skupnosti  
3.1. Razvoj in uporaba metod za ocenjevanje u činka politik in dejavnosti Skupnosti 
na podro čju zdr avja in varstva potrošnikov  
3.2. Izmenjava najboljših praks iz na cionalnih politik z državami članicami  
 
SL 27   SL 3.3. Študije o u činkih drugih politik na zd ravje in varstvo potrošnikov  
4. Spodbujanje mednarodnega sodelovanja na podro čju zdravja in varstva 
potrošnik ov 
4.1. Ukrepi sodelovanja z mednarodnimi organizacijami  
4.2. Ukrepi sodelovanja s tretjimi državam i, ki ne sodelujejo pri programu  
4.3. Spodbujanje dialoga med zdravstvenimi in potrošniškimi organizacijami  
5. Izboljšanje zgodnjega od krivanja, ocenjevanja in obveščanja o tveganjih:  
5.1. Podpiranje znanstvenega svetovanja in ocene tveganja, vklju čno z nalogami 
neodvisnih znanstvenih odborov, usta novljenih s Sklepom Komisije 2004/210/ES80
 
5.2. Zbiranje in primerjanje podatkov ter vzpostavitev mrež strokovnjako v in 
zavodov  
5.3. Spodbujanje razvoja in uskladitve me todologij za ocenjevanje tveganj  
5.4. Ukrepi za zbiranje in ocenjevanje poda tkov o izpostavljenosti prebivalstva in 
podskupin kemi čnim, biološkim in fizi čnim nevarnostim za zdravje  
5.5. Vzpostavitev me hanizmov za zgodnje odkrivanje nepri čakovanih tveganj in 
ukrepi proti novo ugot ovljenimi tveganji  
5.6. Strategije za izboljšanje kom unikacije v primerih tveganj  
5.7. Usposabljanje na podro čju ocenjevanja tveganj  
6. Spodbujanje varnosti blaga in snovi človeškega izvora  
6.1. Analiza podatkov o poškodbah in razvoj  smernic za najboljše prakse na 
področju varnosti potrošniških proizvodov in storitev  
6.2. Analiza podatkov o poškodbah in razvoj  smernic za najboljše prakse na 
področju varnosti potrošniških proiz vodov in storitev  
6.3. Dejavnosti, ki pripomorejo k ve čji varnosti in kakovosti organov in snovi 
človeškega izvora, vklju čno s krvjo, komponentami krvi in prekurzorji krvi  
6.4. Spodbujanje dosegljivosti in dostopnosti organov in snovi človeškega izvora 
visoke kakovosti in stopnje varnosti za namene zdravljenja, po vsej Skupnosti  
6.5. Tehnična pomoč pri analizi vprašanj, povezanih z razvojem in izvajanjem politik 
in predpisov  
                                                 
80 UL L 66, 4.3.2004, str. 45. 
 
SL 28   SL PRILOGA 2 -ZDRAVJE  
UKREPI IN PODPORNI UKREPI  
Cilj 1: Varovanje državljanov pred zdr avstvenimi nevarnostmi  
1. Krepitev spremljanja in obvlad ovanja zdravstvenih nevarnosti  
1.1.1.  Večanje zmogljivosti za boj proti pren osljivim boleznim s podpiranjem 
nadaljnjega izvajanja Odlo čbe 2119/98/ES o vzpostavitvi mreže epidemiološkega 
spremljanja in  obvladovanja nalezljivih bolezn i v Skupnosti in z upoštevanjem 
dejavnosti Evropskega centra za prepre čevanje in obvladovanje bolezni;  
1.1.2.  Razvoj strategij in mehanizmov za prepre čevanje, izmenjavo podatkov in 
odzivanje na podro čju nevarnosti neprenoslj ivih bolezni  
1.1.3.  Izmenjava podatkov o strategijah in razvoj  skupnih strategij za odkrivanje in 
pridobivanje zanesljivih podatkov o zdravstvenih nevarnostih iz fizi čnih, kemi čnih ali 
bioloških virov, vklju čno s tistimi, ki se nanašajo na namerno dejanje sproščanja, ter 
razvoj in uporaba pristopov in mehani zmov Skupnosti, kadar je to primerno v 
sodelovanju z Evropskim centrom za prepre čevanje in obvladovanje bolezni  
1.1.4.  Izboljšanje laboratorijskega sodel ovanja, da bi zagotovili diagnosti čne 
zmogljivosti visoke kakovosti za povzro čitelje bolezni po vsej Skupnosti, vklju čno s 
strukturo referen čnih laboratorijev Skupnosti za povzro čitelje bolezni, ki zahteva 
povečano sodelovanje Skupnosti  
1.1.5.  Razvoj novih in izboljšanih politik prepre čevanja, cepljenja in imunizacije, 
partnerstev in orodij ter sp remljanje stanja imunizacije  
1.1.5a  Spremljanje odpornosti bakterij  na antibiotike in bolnišni čne okužbe ter razvoj 
strate gij za njihovo prepre čevanje in zdravljenje;  
1.1.6.  Razvoj in izvajanje omrežij stalne  pripravljenosti in sistemov poro čanja pri 
neželenih dogodkih, ob uporabi prepre čevalnih zdravstvenih ukrepov in snovi 
človeškega izvora  
1.1.7.  Tehnična pomoč pri analizi  vprašanj, povezanih z razvojem in izvajanjem politik 
in predpisov  
1.2. Odzivanje na zdravstvene nevarnosti  
1.2.1.  Izpopolnjevanje postopkov za obvlad ovanje tveganja v primerih izrednih 
zdravstvenih razmer, vklju čno s postopki medsebojne pomo či v primeru pandemije, in 
izboljšanje zmogljivosti koordiniranih od zivov v izrednih zdravstvenih razmerah  
1.2.2.  Razvoj in vzdrževanje zmogljivosti za o cenjevanje in odgovarjanje na potrebe in 
vrzeli pri pripravljenosti in odzivnosti  ter hitra in zanesljiva komunikaci ja in 
posvetovanje o protiukrepih  
 
SL 29   SL 1.2.3.  Razvoj strategij komunicira nja v primerih nevarnosti in  orodij za informiranje 
in usmerjanje javnosti ter zdravstv enih delavcev ter izboljšanje ozaveš čenosti in 
medsebojnega delovanja med akterji  
1.2.4.  Razvoj strat egij in postopkov za na črtovanje, preizkušanje, ocenjevanje in 
izboljševanje splošnih na črtov ukrepov ob nepredvidlji vih dogodkih in posebnih na črtov 
ukrepov ob izrednih zdravstvenih razmerah in  njihove interoperabilnosti med državami 
članicami ter na črtovanje vaj in testov  
1.2.5.  Razvoj strategij in mehanizmov za  pregledovanje in izboljševanje 
razpoložljivosti, ustreznosti in dostopnosti zmogljivosti (npr. laboratorijev) in opreme 
(detektorji itd.), kot tudi pripr avljenosti za hitro odzivanje, zaš čitnih zm ogljivosti in 
infrastrukture zdravstvenega sektorja  
1.2.6.  Razvoj strategij in mehanizmov za ocen jevanje potrebe po vzpostavitvi javnih 
zdravstvenih sredstev, ki se lahko v primeru  izrednih razmer hitro uporabijo, in njihovo 
pospeševanje, ter vzpostavitev mehanizmov in postopkov za prenos zdravstvenih 
sredstev v države prosilke in mednarodne organizacije  
1.2.7.  Vzpostavitev in vzdrževanje usposobljene in stalno razpoložljive ožje skupine 
strokovnjakov za javno zd ravje za globalno hitro napotitev na kraje hu dih zdravstvenih 
kriz, skupaj z mobilnimi laboratoriji, zaš čitno opremo in izol acijskimi zmogljivostmi  
Cilj 2: Pospeševanje politik, ki vodijo k bolj zdravemu na činu življenja  
3. Spodbujanje zdravja z obravn avanjem dejavnikov zdravja  
 Ukrepi bodo podprli p ripravo, razvoj in izvajanje dejavnosti, strategij in 
ukrepov v zvezi z dejavniki zdravja, tako da bodo obravnavani:  
3.1. Dejavniki zdravja, povezani z odvisnostm i, predvsem tobak, alkohol in druge 
snovi, ki povzro čajo odvisnost; 3 2.1a;  dejavnosti, ki vod ijo k bolj zdravemu na činu 
življenja za izboljšanje zdravja otrok.  
32.2.  Dejavniki zdravja, povezani z življenjskim  slogom, predvsem prehrana in telesna 
dejavnost, spolno in reproduktivno zdravje  
32,2a  Dejavniki povezani s poškodbami;  
32.3.  Socialni in eko nomski dejavniki zdravja, s pose bnim poudarkom na neenakosti 
pri zdravju, na u činke socialnih in ekonomskih deja vnikov na zdravje, pa tudi na 
diskriminaciji ob čutljivih skupin;  
32.4.  Okoljski dejavniki zdravja, s posebnim poudarkom na u činku okoljskih 
dejavnikov na zdravje  
32.5.  Kakovost, u činkovitost in stroškovna u činkovitost intervencij na podro čju 
javnega zdravja  
32.5e  Vidiki zdravja, povezani s spolom in starostjo;  
 
SL 30   SL 32.6.  Podpora za dejavnosti ozaveš čanja javnosti, ukrepi uspo sabljanja in izgradnje 
zmogljivosti, ki so povezani s prednost nimi nalogami iz prejšnjih odstavkov  
32.7.  Tehnična pomoč pri analizi vprašanj, povezanih z razvojem in izvajanjem politik 
in predpisov   
Cilj 3: Prispevanje k znižanju pojavnosti  in razširjenosti hudih bolezni in poškodb  ter 
umrljivosti zaradi njih;  
43. Preprečevanje bolezni in poškodb  
Ob usklajenosti z delom na podro čju dejavnikov zdravja program podpira:  
43.1.  Razvoj in izvajanje ukrepov na podro čju hudih bolezni posebnega pomena glede 
na skupno bolezensko breme in gla vne vzroke izgubljenih let potencialnega življenja ter 
nezmožnosti v Skupnosti, kj er lahko ukrepi Skupnosti proi zvedejo pomembno dodano 
vrednost k nacionalnim naporom  
43.2.  Pripravo in izvajanje strategij in ukrepov na podro čju prepre čevanja bolezni, 
pose bej z ugotavljanjem najboljših praks in razvijanjem smernic in priporo čil, vključno 
s sekundarnim prepre čevanjem, testiranjem in zgodnjim odkrivanjem  
43,2a  Pripravo strategij in ukrepov imuniz acije in cepljen ja ter priporo čil za njihovo 
izvajanje;  
43.3.  Izmenjavo najboljših praks in znanja ter us klajevanje strategij za pospeševanje 
duševnega zdravja in prepre čevanje duševnih bolezni  
43.3b  Spodbujanje najboljše prakse pri bole znih in poškodbah, da se prepre či 
nadaljnje slabšanje zdravja;  
43.4.  Pripravo in iz vajanje strategij in ukrepov na podro čju prepre čevanja poškodb, 
na osnovi dejavnikov poškodb;  
43,4a  Razvoj najboljše prakse in smernic za  poškodbe na osnovi analize zbranih 
podatkov;  
4.5. Podporo za izmenjavo znanj, ukrepe za  usposabljanje in izgradnjo zmo gljivosti, 
ki so povezani z zadevnimi boleznimi in prepre čevanjem poškodb  
Cilj 4: Izboljšanje u činkovitosti zdravstvenih sistemov  
54. Doseganje sinergij med nacionalnimi zdravstvenimi sistemi  
54.1.  Omogočanje čezmejnega nakupa zdravstvenega varstva in oskr be, vklju čno z 
zbiranjem in izmenjavo podatkov, da bi omogo čili delitev zmogljivosti in uporabo 
čezmejne oskrbe  
54.2.  Zbiranje podatkov o mobilnosti zdravstvenih delavcev in obvladovanje njenih 
posledic in spodbujanje polit ik o mobilnosti bolnikov;  
 
SL 31   SL 54.3.  Vzpostavitev sistema Skupnost i za sodelovanje referen čnih centrov in drugih 
struktur sodelovanja med zdravstvenimi sistemi ve č kot ene države članice, ki bi 
zdravnikom in drugim zdravstvenim delavcem omogo čil uporabo najboljših praks in 
znanja pri prepre čevanju in zdravljenju, ki je na voljo v EU;  
54.4.  Razvoj mreže za krepitev zmogljivosti za razvijanje in izmenjavo podatkov in 
ocen o zdravstvenih tehnologijah in metodah (ocena zdravstvenih tehnologij)  
54.5.  Zagotavljanje podatkov o zdravstvenih sistemih in medicinski os krbi pacientom, 
delavcem in oblikovalcem politik, v poveza vi s splošnimi ukrepi za informiranje na 
področju zdravja, vklju čno z mehanizmi izmenjave in širjenja podatkov z akcijskim 
načrtom za obmo čje evropskega e -Zdravstva ob vzpostavljanju  strogih meril kakovosti 
za z zdravjem povezane spletne strani;  
54.6.  Razvoj instrumentov za ocenjevanje u činkov politik Skupnosti na zdravstvene 
sisteme, zlasti posledic ši ritve in lizbonske strategije  
54.7.  Razvoj in izvajanje ukrepov za pospeševanje var nosti in visoko kakovostne 
oskrbe pacientov  
54,7a  Spodbujanje dosegljivosti in dostopnosti organov in snovi človeškega izvora 
visoke kakovosti in varnosti za namene zdravljenja v Skupnosti;  
54.8.  Podpora razvoja politike na podro čju zdravstvenih sistemov, zlasti v povezavi z 
odprto metodo usklajevanja zdravs tvenega varstva in dolgotrajne nege  
Ukrepi in instrumenti, ki prispevajo  k vsem zgoraj navedenim ciljem:   
5. Zbiranje podatkov, nadzor zdravja in informacije  
65.1.  Izboljšanje informiranosti in znanja o zdravju za razvoj javnega zdravja z 
zbiranjem podatkov, nadzorom zdr avja in širjenjem informacij:  
65.1.1.  Nadaljevanje razvoja trajnostnega sistem a za spremljanje zdravja, ob posebnem 
upoštevanju zdravstvenih neenakostih in pokrivanja podatkov o zdravstven em stanju, 
dejavnikih zdravja in poškodba h; nadaljnji razvoj statisti čnega dela tega sistema z 
uporabo Statisti čnega programa Skupnosti, kadar je to potrebno  
65.1.1b  Zbiranje in analiziranje poda tkov o dejavnikih, povezanih z na činom 
življenja (kot npr. pr ehrana, uživanje tobaka in alkoho la), in poškodbah, ustanovitev 
vseevropskih registrov hudih bolezni (kot je rak), razvoj metodol ogij in vzdrževanje 
zbirke podatkov.  
65.1.2.  Zagotavljanje drugega znan ja, povezanega z zdravjem  
65.1.3.  Določanje dodatnih zad evnih kazalcev  
65.1.4.  Razvoj primernih mehanizmov za poro čanje 
65.1.5.  Omogočanje rednega zbiranja zadevnih  podatkov, skupaj s Statisti čnim 
programom, mednarodnimi organizac ijami, agencijami in s pomo čjo projektov  
 
SL 32   SL 65.1.6.  Podpiranje analize zdravstvenih v prašanj Skupnosti s pomo čjo rednih 
zdravstvenih poro čil Skupnosti, ohranjanje mehanizmov za razširjanje informacij kot je 
portal Zdravje, podpora konferenc za sogl asje in ciljno usmerjene kampanje za 
informiranje, usklajene med zainteresiranimi stranmi  
65.1.7. osredotočenje na zagotavljanje rednih in zanesljivih virov informacij za 
državljane, oblikovalce politik, paciente, os krbovalce, zdravstvene delavce in druge 
zainteresirane strani  
65.1.8.  Razvoj strategij in mehanizmov za prepre čevanje, izmenjavo poda tkov in 
odzivanje na podro čju redkih bolezni  
5.2. Sodelovanje in vklju čevanje  
5.4. Tveganje, varnost in horizontalna vprašanja  
5.6. Izboljšanje zgodnjega odkri vanja, ocenjevanja in obveš čanja o tveganjih:  
5.6.1. Podpiranje znanstvenega svetovanja in ocene tveganja, vklju čno z nalogami 
neodvisnih znanstvenih odborov, ustan ovljenih s Sklepom Komisije 2004/210/ES1  
5.6.2. Zbiranje in primerjanje podatkov ter vz postavitev mrež strokovnjakov in zavodov  
5.6.3. Spodbujanje razvoja in uskl aditve metodologij za ocenj evanje tveganj  
5.6.4. Ukrepi za zbiranje in ocenjevanje po datkov o izpostavljenosti prebivalstva in 
podskupin kemi čnim, biološkim in fizi čnim nevarnostim za zdravje, vklju čno z učinki 
teh nevarnosti  
5.6.5. Vzpostavitev mehanizmov za  zgodnje odkrivanje nepr ičakovanih tveganj in 
ukrepi proti novo ugot ovljenimi tveganji  
5.6.6. Strategije za izboljšanje ko munikacije v pr imerih tveganj  
5.8. Horizontalna vprašanja  
Tehnična pomo č pri analizi vprašanj, povezanih z razvojem in izvajanjem politik in 
predpisov  
 
SL 33   SL PRILOG A 3: Potrošniška politika –Ukrepi in podporni ukrepi  
Cilj I - Boljše razumevanje potrošnikov in trgov  
Ukrep 1:  Spremljanje in ocenjevanje razvoja tr gov, ki vpliva na ek onomske in druge 
interese potrošnikov, vklju čno z anketami, popisom in analizo pritožb po trošnikov, analizo 
čezmejnega trženja in nakupov podjetje -potrošniku, ter ankete o spremembah v strukturi 
trgov.  
Ukrep 2:  Zbiranje in izmenjava podatkov in informac ij, ki dajejo bazo dokazov za razvoj 
potrošniške politike in za vklju čevanje potrošniških in teresov v druge politike Skupnosti, 
vključno z anketami o vedenju potr ošnikov in podjetij, raziskavam i v zvezi s potrošniki in 
drugimi tržnimi raziskavami na podro čju finančnih storitev, zbiranje in analiza statisti čnih in 
drugih zadevnih podatkov, katerih  statistični del se bo razvij al z uporabo Statisti čnega 
programa Skupnosti, kadar bo to primerno.  
Ukrep 3:  Zbiranje, izmenjava, analiza podatkov in ra zvoj orodij za ocenjevanje, ki dajejo 
bazo znanstvenih dokazov o izpost avljenostjo potrošnikov kemikalijam , ki se sproš čajo iz 
proizvodov.  
Cilj II - Boljša zakonodaja na podro čju varstva potrošnikov  
Ukrep 4:  Priprava zakonodajnih in drugih regulativnih pobud in pospeševanje 
samoregulativnih pobud, kamor spada:  
4.1. Primerjalna analiza trgov in regulativnih sis temov  
4.2. Pravno in tehni čno strokovno znanje in izkušnje za oblikovanje politike na podro čju 
varnosti storitev  
4.3 Tehnično strokovno znanje in izkušnje v povezavi z ocenjevanjem potrebe po 
standardih za varnost proizvodov in oblikovanje osnutkov zahtevk ov za standardizacijo CEN  
4.4 Pravno in tehni čno strokovno znanje in izkušnje za oblikovanje politike na podro čju 
ekonomskih interesov potrošnikov  
4.5 Delavnice z interesnimi sk upinami in strokovnjaki  
Cilj III - Boljše izvajanje, spremljanje in pravna sred stva 
Ukrep 5:  Usklajevanje nadzornih in izvršilnih ukrepov, povezanih z uporabo predpisov o 
varstvu potrošnikov, kamor spadajo:  
5.1 Razvoj in vzdrževanje orodij informac ijske tehnologije ( npr. podatkovne baze, 
informacijski in komunikacijskih sistemi)  
5.2. Usposabljanje, seminarji, konference o izvrševanju  
5.3. Načrtovanje in razvoj skupnih izvršilnih ukrepov  
5.4. Skupni pilotni izvršilni ukrepi  
 
SL 34   SL 5.5. Analiza težav pri izvajanju in rešitve  
Ukrep 6:  Finančni prispevki za posebne ukrepe skupnega nadzora in izv rševanja za 
izboljšanje upravnega in sodelova nja pri izvrševanju na podro čju predpisov Skupnosti o 
varstvu potrošnikov, skupaj z direktivo o sp lošni varnosti proizvod ov, in drugi ukrepi, 
povezani z upravnim sodelovanjem.  
Ukrep 7:  Spremljanje in ocenjevanje  varnosti neprehrambenih proizvodov in storitev, 
kamor spadajo:  
7.1. Okrepitev in razširitev obsega in opera cij sistema za opozarjanje RAPEX, ob 
upoštevanju razvoja na podro čju izmenjave podatkov pri spremljanju trgov  
7.2. Tehnična analiza opozoril  
7.3. Zbiranje in ocenjevanje podatkov  o tveganjih, ki jih povzro čajo nekateri potrošniški 
proizvodi in storitve  
7.4. Nadaljnji razvoj mreže za varnost potrošniških proizvodov, kot je dolo čeno v Direktivi 
2001/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta81  
Ukrep 8:  Spreml janje delovanja in ocenjevanje u činkov shem za alternativno reševanje 
sporov na potrošnike  
Ukrep 9:  Spremljanje prenosa in izvajanja zakono daje o varstvu potrošnikov s strani 
držav članic, predvsem direktive o nepoštenem poslovnem ravnanju, in nacionalnih 
potrošniških politik  
Ukrep 10:  Zagotavljanje posebnega tehni čnega in pravnega strokovnega znanja in 
izkušenj potrošniškim organizacijam, da bi podprli njihov prispevek pr i ukrepih izvrševanja 
in spremljanja  
Cilj IV - Bolje obveš čeni in pou čeni ter odgovorn i potrošniki  
Ukrep 11:  Razvoj in vzdrževanje enostavno in javno dostopnih podatkovnih baz, ki 
pokrivajo uporabo zakonodaje o varstvu potrošnikov in zadevne sodne prakse  
Ukrep 12:  Informacijske dejavnosti  o ukrepih na podro čju varstva potrošnikov, predvsem  
v novih državah članicah, ob sodelovanju z njihovi mi potrošniškimi organizacijami  
Ukrep 13:  Izobraževanje po trošnikov, vklju čno z ukrepi, usmerjenimi na mlade 
potrošnike, ter razvoj interaktivnih orodij za izobraževanje potrošnikov  
Ukrep 14:  Zastopanje i nteresov potrošnikov Skupnosti v mednarodnih forumih, vklju čno 
z mednarodnimi organi za standardizacijo in  mednarodnimi trgovinskimi organizacijami  
Ukrep 15:  Usposabljanje za zaposlene pri regiona lnih ali nacionalnih potrošniških 
organizacijah ter potrošn iških organizacijah Skupnosti in  drugi ukrepi za izgradnjo 
zmogljivosti  
                                                 
81 UL L 11, 15.1.2002, str. 4. 
 
SL 35   SL Ukrep 16:  Finančni prispevki za skupne ukrepe z javn imi in neprofitnimi organi, ki 
tvorijo mreže Skupnosti za zago tavljanje informacij in pomo či potrošnikom, da bi jim 
pomagali uresni čevati pravice in pridobiti dostop do primernega reševanja sporov (Evropska 
mreža centrov za varstvo potrošnikov)  
Ukrep 17:  Finančni prispevki za delovanje potroš niških organizacij Skupnosti, ki 
predstavljajo interese potrošnikov pri razvoju standardov za p roizvode in storitve na ravni 
Skupnosti  
Ukrep 18:  Finančni prispevki za delovanje potr ošniških organizacij Skupnosti  
Ukrep 19:  Zagotavljanje posebnega tehni čnega in pravnega strokovnega znanja in 
izkušenj potrošniškim organiz acijam , da bi podprli njihovo sodelovanje in vložek v proces 
posvetovanja o zakonodajnih in nezakonodajnih politi čnih pobudah skupnosti na zadevnih 
področjih, kot je politika notranjega trga, storitve ob čega interesa in 10 -letni okvirni program 
o trajnostni proizvodnji in potrošnji  
Skupno vsem ciljem  
Ukrep 20:  Finančni prispevki za posebne projekte na  ravni Skupnosti ali na nacionalni 
ravni za podporo drugim ciljev politike varstva potrošnikov  
LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT  
1. NAME OF THE PROPOSAL : 
Health programme (2007-2013) 
2. ABM / ABB FRAMEWORK 
Policy area: Health and Consumer Protection (SANCO, Title 17) 
Activities: Public health: 
3. BUDGET LINES 
3.1. Budget lines (operational lines and related technical and administrative assistance lines 
(ex- B..A lines)) including headings : 
 Current budget lines: 
 ABB 17 03 0 6 Community action in the field of Health and Consumer protection — 
Public health  
 ABB 17 01 04 0 6 : Public Health – Expenditure for Administrative management 
ABB 17 01 04 30 : Public health –Operating subsidy to the Executive Agency for the 
Public Health Programme. 
 A new budget structure will be defined after approval of the Interinstitutional 
Agreement on Financial Framework 2007-2013. 
 
SL 36   SL 3.2. Duration of the action and of the financial impact: 
 Total allocation for action : 365,6  € million for commitment 
 Period of application: day of entry into  force of the decision in 2007 – 31 December 
2013 
 
SL 37   SL 3.3. Budgetary characteristics: 
Budget lines Type of expenditure New EFTA 
contribution Contributions 
from associated 
countries Heading in 
financial 
framework 
17 03 06  Non-comp  diff NO YES YES No 3b 
17 01 04 06 Non-comp Non-diff NO YES YES No 3b 
17 01 04 30 Non-comp Non-diff82 NO YES YES No 3b 
4. SUMMARY OF RESOURCES 
4.1. Financial Resources 
4.1.1. Summary of commitment appropriations (CA) and payment appropriations (PA) 
EUR million (to 3 decimal places) 
Expenditure 
type Sec-
tion 
no.   2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 and 
later Total 
Operational 
expenditure[1]                   
Commitment 
Appropriations 
(CA) 8.1 a 38,80 45,20 47,00 45, 70 47,30 49,70 51,50 325,20 
Payment 
Appropriations 
(PA)   b 11,64 25,20 39,30 45, 25 46,52 47,51 109,78 325,20 
Administrative expenditure within reference amount[2]           
Technical & 
administrative 
assistance 
(NDA) 8.2.4 c 5,30 5,50 5,80 5,70 5,90 6,00 6,20 40,40 
TOTAL REFERENCE AMOUNT                
Commitment 
Appropriations  a+c 44,10 50,70 52,80 51, 40 53,20 55,70 57,70 365,60 
Payment 
Appropriations  b+c 16,94 30,70 45,10 50,95 52,42 53,51 115,98 
365,60 
Administrative expenditure not included in reference amount[3]       
                                                 
82 Non-differentiated appropriatio ns hereafter referred to as NDA.  
 
SL 38   SL Human 
resources and 
associated 
expenditure 
(NDA) 8.2.5 d 5,18 5,18 5,18 5,18 5,18 5,18 5,18 36,29 
Administrative 
costs, other 
than human 
resources and 
associated 
costs, not 
included in 
reference 
amount (NDA) 8.2.6 e 3,10 3,11 3,13 3,14 3,16 3,17 3,19 15,66 
           
           
[1] Expenditure that does not fall under Chapter xx 01 of the Title xx concerned.     
[2] Expenditure within article xx 01 
04 of Title xx.         
[3] Expenditure within chapter xx 01 other than articles xx 01 04 or xx 01 05.     
           
Total indicative financial cost of 
intervention        total 
TOTAL CA 
including cost 
of Human 
Resources  a+c+d+e 52,38 58,994 61,11 59,726 61,541 64,057 66,073 423,88 
TOTAL PA 
including cost 
of Human 
Resources  b+c+d+e 25,22 38,993 53,411 59,276 60,762 61,867 124,353 423,88 
 
 
SL 39   SL Co-financing details 
Not applicable 
4.1.2. Compatibility with Financial Programming 
X Proposal is compatible with Financial Framework 2007-2013. 
4.1.3. Financial impact on Revenue 
X Proposal has no financial implications on revenue 
4.2. Human Resources FTE (including officials, temporary and external staff) – see detail 
under point 8.2.1. 
Annual requirements 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 
Total number of human 
resources* 48 48 48 48 48 48 48 
* of which 2 new posts in 2007, covered within the pre-allocation of the Directorate General in the PDB for 2007 
 
SL 40   SL 5. CHARACTERISTICS AND OBJECTIVES: 
5.1. Need to be met in the short or long term 
 The need is identified in the explanatory memorandum. 
5.2. Value added  of Community involvement and coherence of the proposal with other 
financial instruments and possible  synergy  
 The EU, national and regional authorities, citizens, businesses and civil society have a 
role to play in improving the health, wellbeing and welfare of European citizens. There are however several health policy challenges that only action at EU level can tackle. 
Greater mobility and more communication have benefited citizens. But they have also 
increased the risk of spreading health th reats such as SARS and other communicable 
diseases (which cannot be addressed by individual Member States alone). The 
complexity of modern life has brought more choice for citizens. But it has also made it harder for them to make the best choices.  
 The proposed strategy and programme aim to implement article 152 of the Treaty as 
regards Community action on health, by complementing national action with
 value-
added measures which cannot be taken at national level.  
 The Health programme builds on the existing programme and maintains its core 
elements. In addition, it aligns future health action more explicitly with the overall Community objectives of prosperity, solidarity  and security and with the Lisbon agenda 
in particular, and seeks to further exploit synergies with other policies. 
 Synergies will be ensured with other major instruments. For example health has been 
more closely associated to the Structural  Funds and the research programme when 
designing the new legal base. Particular attention has also been given to ensure synergies with the Solidarity Fund. 
5.3. Objectives and expected results of the proposal in the context of the ABM framework 
 The general objective of the ABM “public health” activity is to aim for a high level of 
human health protection in the development and implementation of all Community 
policies, through the promotion of an integrated health strategy, notably by implementation of the multi-annual health programme, and to enhance the capability of 
the EU to address, in a timely and coordinated fashion, threats to public health. 
 The objectives of the proposal are identified in the explanatory memorandum.  
 The expected results are: 
 1. Improved health security, in particular increased capacity at European and national 
level to respond to cross-border health threats and also to contribute to strengthened 
health-related safety across the EU (for example to fulfil the Treaty mandate as regards 
 
SL 41   SL safety and quality of substances of human origin for medical use, or as regards the 
assessment of risks to citizens’ health). 
 2. Stronger health promotion at European level. This would include effective measures 
to encourage healthy ageing, greater awareness of health’s impact on productivity and 
growth, a narrowing of the health gap across the EU, in particular concerning 
improvement in health status in the new Member States. The programme should also 
result in healthier ways of life across the EU, a greater awareness about the impact of lifestyles and addictions on health, and a set of solutions developed through exchange of 
good practice. By acting on the most important health determinants, the programme will 
have the result of helping to reduce the disease burden.  
 3. More and better health knowledge, more dissemination. The programme will result in 
a health knowledge system, with more comparable data and indicators, higher -quality analysis, and effective dissemination to stake holders. The programme will further result 
in Member States taking inspiration from best practice identified through the programme 
to improve their health systems. 
5.4. Method of Implementation (indicative) 
 Show below the method(s)
83 chosen for the implementation of the action. 
X Centralised Management 
X Directly by the Commission 
ٱ Indirectly by delegation to: 
X Executive Agency 
ٱ Bodies set up by the Communities as referred to in art. 185 of the 
Financial Regulation 
ٱ National public-sector bodies/bodies with public-service mission 
ٱ Shared or decentralised management 
ٱ With Member states 
ٱ With Third countries 
X Joint management with international organisations 
                                                 
83 If more than one method is indicated please provide ad ditional details in the "Relevant comments" section of 
this point. 
 
SL 42   SL 6. MONITORING AND EVALUATION 
6.1. Monitoring system 
 The Commission will monitor the most pertinent indicators throughout the 
implementation of the new programme. The indi cators listed are related to the objectives 
described under part 5.3 . 
Objectives  Indicators 
1. Improve citizens’ health security   
1.1. Protect citizens against health threats 
 Number of projects in this area 
Number of beneficiaries ECDC fully operational  Increased European co-ordination capacity for responding rapidly to 
threats  
Increased Member States’ capacity to address health threats 
1.2. Improve citizens’ safety Number of scientific opinions given 
Community initiatives embodying the scientific opinions Number of projects on patient safety/ high quality and safe healthcare Number of projects on accidents and injuries Number of initiatives on organs / substances of human origin. 
2. Promote health to improve prosperity and solidarity 
  
2.1.Foster healthy, active ageing and help bridge health 
inequalities  
 Number of projects on healthy ageing 
Number of initiatives on health’s impact on growth and economic 
development 
Number of measures to bridge inequalities between Member States; 
number of projects benefiting the new Member States 
Number of projects to improve solidarity between national health 
systems 
2.2. Promote healthier ways of life by tackling health determinants. Number of new measures proposed and carried out  
Number of projects in this area Number of thematic platforms created Number of information, publications and target audience reached 
 
SL 43   SL 3. Generate and disseminate health knowledge   
3.1. Exchange knowledge and best practice  Number of projects in this area 
Number of best practice solutions identified Number of Member States that took inspiration from good practice to 
introduce improvements in their health systems 
Number of health themes addressed 
3.2. Collect, analyse and disseminate health in formation. Number of projects in this area 
Number of information/awareness raising publications and target 
audience reached 
Number of hits of health portal Number of Health reports and other publications Number of conferences & participants 
 
The implementation of the Community programme entrusted to the executive agency is  subject 
to the control of the Commission and this control is exerted according to the methods, the 
conditions, the criteria and the parameters which it lays down in the act of delegation defined by Council Regulation (EC) N° 58/2003 laying down the statute for executive agencies to be 
entrusted with certain tasks in the management of Community programmes
84, Article 6 (3).  
6.2. Evaluation 
6.2.1. Ex-ante evaluation 
 This programme proposal is built on a series of existing Community programme 
and measures, some of which have been operational for many years, and which 
have been the subject of a comprehensive sequence of evaluations, as well as a 
substantial corpus of experience of administering and implementing the 
programmes in the Commission (and a former technical assistance office) and 
within the Member States and other participating countries (particularly the 
candidate countries). 
 The hypothesis of taking no action was considered:  
• No action means failure to meet the provisions of articles  152 of the Treaty. 
• No action means that the Commission would not meet the requirement of 
having a proper legal basis for health actions during the period 2007-2013 as 
imposed by the new financial framework . (The Health Programme expires 
at the end of 2008). This would make it very difficult to fulfil various legal 
obligations. 
                                                 
84 OJ L 11, 16.1.2003, p. 1.  
 
SL 44   SL • No action would mean that the Commission would not fulfil its commitment 
to present a health strategy, following an open consultation in 2004, intended to help prepare the ground for a new strategy. In terms of effects on 
health, some serious negative impact would arise following the expiry of the 
current health programme. Health protection in Europe would be 
undermined as essential health threat alert mec
hanisms would find it 
difficult to operate. There would be inadequate information about important 
health trends and developments as mechanisms to collect and analyse the data would not function effectively. This would make it harder for health 
authorities to plan and develop policies and for citizens to take decisions. 
There would also be a great reduction in actions against trans-frontier health 
threats eg HIV/AIDS and bioterrorism. 
• No action would also mean that the Commission stopped work in areas of 
central concern to its citizens daily lives and thus lost the possibility to 
increase visibility and to demonstrate the relevance of its action to them. 
 Building a new programme will bring citizens’ issues to the forefront of the 
EU agenda by providing a new framework for a policy that impacts on 
citizens’ day-to-day life. 
 In addition the existing executive agency for the public health programme 
would have its current mandate adapted to be able to ensure the management 
tasks of the new programme, including budgetary tasks, which would 
constitute the best management instrument at the disposal of the 
Commission85. This will in particular ensure : 
– Multiplier effect (leverage) enabling the Commission to concentrate 
on its core competencies; 
– Effectiveness and flexibility in the implementation of outsourced 
tasks; 
– Simplification of the procedures used; 
– Proximity of the outsourced action to the final beneficiaries. 
 The public health programme 2003-2008, adopted in September 200286, represents a 
major step forward for the implementation of the provisions of Article 152 of the EC 
Treaty. It provides for the integrated development of a strategy aimed on the one hand at 
ensuring a high level of health protection in all Community policies and actions and, on 
the other, at supplementing and coordinating policies and actions carried out by the Member States in the field of health surveillance and information systems, combating 
transmissible diseases and disease prevention. 
                                                 
85 See also the study "Cost-effectiveness assessment of externalisation of European Community' s public health 
action programme" by Eureval-C3E, of 21.6.2002. 
86 Decision No 1786/2002/EC of the European Parliament and of the Council of 23 September 2002 adopting a 
programme of Community action in the field of public health (2003-2008), OJ L 271, 9/10/2002. 
 
SL 45   SL  In designing the new joint programme proposal, special attention was given to building 
upon the experience acquired during the first years of operation of the 2003-2008 programme, as well as to integrating the work carried out in various consultations, fora 
and groups. 
 Preparatory work on the health strategy 
 An open consultation on the future Health Strategy was launched in July 2004. The 
consultation was carried out on the basis of a public consultation document published on the web-site. All interested parties from the public health area, public bodies, interest 
groups and individual citizens, were invited to participate in the consultation, by means 
of a written contribution. Almost 200 c ontributions from national and regional 
authorities, NGOs, universities, individual citizens and companies have reached the 
Commission, Following the analysis of the results, a number of policy priority areas have been identified making it necessary to re-orient existing work in order to refine the 
policy priorities. The result is available in the Commission website
87.  
 Approximately 1/4 of all respondents including Ireland, Sweden, the Netherlands, 
Germany, the UK, Lithuania Malta and Poland urged the EU to pro-actively promote 
health and prevent illness. Measures proposed  include the need to focus on children and 
teenagers, to implement a nutrition/obesity strategy, to tackle smoking and alcohol, to 
address a wide range of issues affecting health and to act on important diseases including 
cancer, respiratory and cardiovascular diseases. 
 Approximately 1/5 of all respondents including France, Germany, Ireland, the 
Netherlands, Sweden, Finland and Lithuania asked the EU to mainstream health. Respondents urged the Commission to implement a comprehensive and coherent EU 
approach to health, encompassing policies as diverse as Education, Trade, Internal 
Market, Social, Environment, Agriculture, External, Transport and Regional 
development. Several respondents including France, Ireland, Sweden and Finland raised 
the need for a Health Impact Assessment system.  
 The need to position health as a driver of economic growth and to disseminate evidence 
was raised by Ireland, France, the Netherlands, Malta and the UK. Some NGOs and 
Germany, Ireland and Sweden asked for health to become part of the Lisbon agenda. 
 Many stressed the need to address health inequalities by increasing funding for health. 
Respondents also urged the EU to involve stakeholders more closely in policy-making, to support the civil society, to take a stronger role on international health and to step up 
efforts in the analysis and dissemination of data.  
 Finally, many respondents also urged the EU to increase resources allocated to health, 
for the Public Health Programme to better serve policy priorities, to improve 
dissemination of project results, to cover neighbouring countries and to increase co-funding.  
 Respondents raise a large number of additional specific issues including the need to 
focus more on mental health, the challenges posed by an ageing population, the need to 
                                                 
87 http://europa.eu.int/comm/health/ph_overvi ew/strategy/reflection_process_en.htm. 
 
SL 46   SL increase quality in healthcare, to secure patients’ rights and safety, to set clear rules for 
patient and professional mobility, for health technology assessment and research.  
 Health systems  
 In 2003, a high level reflection process on patient mobility and healthcare developments 
in the EU was launched at ministerial level. Working groups composed of Member State 
health ministers or senior representatives, and stakeholders met throughout the year. In 
December 2003, a ministerial level meeting including ministers from acceding countries, adopted a report containing 19 recommendations for action at EU level. The 
Commission responded in presenting three Communications
88 in April 2004. To take 
forward these recommendations, a High Level Group on health services and medical 
care was established with working groups on the following areas : cross-border 
healthcare purchasing and provision, health professionals, centres of reference, health technology assessment, information and e-health, health impact assessment and health 
systems, patient safety. Reports setting out progress and orientations for future work 
were endorsed by the Council in December 2004 and in December 2005. 
 Involvement of stakeholders 
 Health policy making must respond to the needs and concerns of citizens. It is necessary 
to build up the organisations representing patients and those developing the public health 
agenda so that civil society is able to make the constructive contribution needed to public 
health policy.  
 Currently, patient groups and non governmental organisations in the health field can find 
it difficult to develop initiatives at EU level and to stabilise their organisations because they have inadequate resources.  
 For example active participation in the EU Health policy forum, which brings 
stakeholders together to discuss policy issues, requires a level of organisational capacity 
and resources that many NGOs lack. Associations are not funded for their core work as 
such, because the legal basis of the Public Health Programme 2003-2008 does not allow such direct funding. The Commission is therefore proposing operational grants as well as 
project grants to provide core funding to certain NGOs, including patient groups, in 
order to help them develop their organisational capacity and put themselves on a sound 
basis. 
 As underlined in the Lisbon process, there is a need to reduce the major differences 
between Member States in terms of life expectancy, health status and health systems 
capability. Following enlargement, supporting in particular the new Member States to 
develop their health systems requires additional resources. In addition to infrastructure 
investment and human resources to which the Community Structural Funds can 
contribute, there is a need for the Community to  help these countries in terms of training, 
expertise, capacity building, preparedness, prevention and promotion, as well as a need 
for analysis on their health investment needs.  
                                                 
88 COM(2004) 301, COM(2004) 304, COM(2004) 356. 
 
SL 47   SL  Finally, ageing of the EU population and its potential impact on the sustainability of 
public finances, not least from the relative decline in the working population, requires EU action to help Member States cope with this challenge. 
 Cost-effectiveness 
 The adaptation of the existing Public Health  Programme executive agency to support the 
new proposed programme will also lead to savings in terms of input as regards tasks 
related with tendering and organisation of meetings. The outsourcing of such administrative tasks to the executive agency will also enable the Commission to focus on 
policy making and conception tasks, including developing significant links with other 
policies. 
 The programme foresees improving the way projects results are exploited and 
disseminated, which will increase projects’ impact and visibility. The outsourcing of administrative tasks will enable the Commission to focus on ensuring that health crises 
and emergencies are better handled, that project results are better disseminated, to 
expand work with stakeholders and to develop policy work on e.g. health inequalities, 
ageing and children’s health. 
6.2.2. Measures taken following an intermediate/ex-post evaluation (lessons learned from 
similar experiences in the past) 
Ex post evaluation of the former 8 public health programmes 
 The role of the European Community in the field of public health, as defined 
by the Treaty, is to complement Member States’ action by promoting 
research, providing health information and education, encouraging 
cooperation and fostering policy coordination among Member States through incentive measures. An evaluation of the 8 Community programmes 
of 1996-2002 was carried out in 2004
89. The main objective was to assess 
whether the goals were achieved in the EU through these action programmes 
and to locate the genuine added value of European intervention in the field 
of public health. 
 The evaluation shows that the Programmes had an overall positive added 
value and calls for further investment by the EU in Public Health. It gives a 
number of recommendations : some of the issues raised have already been 
addressed when building the Public health programme 2003-2008. However 
room for improvement remains for the following areas: 
– develop a complete and coherent theory of action for the general 
public health framework; 
– clarify the priorities the programme seeks to meet and the levels 
targeted; 
– be structured and research synergies and complementarities between 
the policy instruments and the research areas; 
                                                 
89 Deloitte report of 2004 : “Final Evaluation of the eight Community Action Programmes on Public Health 
(1996-2002) – web link : http://europa.eu.int/c omm/health/ph_programme/evaluation_en.htm. 
 
SL 48   SL – in the area of health determinants, redirect a substantial part of the 
new programme towards the aspects of these diseases which have not been fully researched and towards tackling the issue of diseases from a 
preventive point of view; 
– to allow more room, in cases regarding the share of responsibilities 
between the EU and the Member States, for a re-orientation of the EU 
priorities towards emerging issues and innovative approaches; 
– to maximise the possibilities to exchange information and knowledge 
between Member States, notably to allow bridging the gap between 
countries lagging behind the most advanced states, specially 
considering the recent enlargement; 
– to set up a systematic internal and external communication policy; 
– to enhance training activities, as it is the most valuable way of 
disseminating methods and best practices; 
– to reserve financing in the new programme for the effective and large 
networks, i.e. which are representative in terms of partners involved 
and coverage of the EU as a whole, so to ensure their sustainability. 
 These recommendations will be refl ected as far as possible in the 
construction of the new programme. 
6.2.3. Terms and frequency of future evaluation 
 Details and frequency of planned evaluation: 
 (See Article 13 of the proposed Programme) 
 An external and independent interim evaluation, i.e., m id-term report will be 
undertaken three years  after adoption of the programme. The object of this report 
is to provide an initial assessment of the impact and effectiveness of the 
programme on the basis of the results obtained. The report shall in particular 
make it possible to assess the impact of measures on all countries.  Any changes 
or adjustments that are deemed necessary  will be proposed by the Commission for 
the second half of the programme.  
 Communication on the continuation of the Programme no later than four years 
after its adoption. 
 Ex post evaluation, i.e. final Report: A detailed external independent  evaluation 
report covering the entire period of operation of the Programme will be carried out 
by 31 December 2015, to assess the implementation of the Programme.  
 Furthermore, the Commission plans to audit beneficiaries in order to check that 
Community funds are being used properly . The results of audits will form the 
subject of a written report. 
 Evaluation of the results obtained: 
 
SL 49   SL  Information providing a measure of the performance, results and impact of the 
Programme will be taken from the following sources: 
– statistical data compiled on the basis of the information from application 
dossiers and the monitoring of beneficiaries' contracts; 
– audit reports on a sample of programme beneficiaries ; 
– use of the results of the executive agency’s evaluations and audits.  
7. Anti-fraud measures  
All the contracts, conventions and legal undertakings concluded between the Commission and 
the beneficiaries under the programme foresee the possibility of an audit at the premises of the beneficiary by the Commission’s services or by th e Court of Auditors, as well as the possibility 
of requiring the beneficiaries to provide all re levant documents and data concerning expenses 
relating to such contracts, conventions or legal undertakings up to 5 years after the contractual 
period. Beneficiaries are subject to the requirement to provide reports and financial accounts, 
which are analysed as to the eligibility of the costs and the content, in line with the rules on 
Community financing and taking account of cont ractual obligations, economic principles and 
good financial management. 
 
SL 50   SL 8. DETAILS OF RESOURCES  
8.1. Objectives of the proposal in terms of their financial cost 
Commitment appropriations in EUR million (to 3 decimal places) 
2007  2008  2009  2010  2011  2012  2013 and later  TOTAL  (Headings of 
Objectives, actions 
and outputs should 
be provided)  Type of output  Av. 
cost 
No. 
outputs  Total 
cost No. 
outputs  Total 
cost No. 
outputs  total 
costs  N 
outputs  Total 
cost No. 
outputs  Total 
cost No. 
outputs  Total 
cost No. 
outputs  Total 
cost No. 
outputs  Total 
cost 
OPERATIONAL 
OBJECTIVE No.1 
citizen's health 
security                                  
Action 1.1 : protect 
citizens against 
health threats   Projects, 
conferences, 
studies, 
meetings, 
networks  0,600  13  7,760  15  9,040  16  9,409  15  9,137  16  9,467  17  9,933  17  10,30
1 108 65,048  
Action 1.2 : 
improve citizen's 
safety   Projects, 
conferences, 
studies, 
meetings, 
networks  0,600  6  3,880  8  4,520  8  4,705  8  4,569  8  4,734  8  4,966  9  5,151  54  32,524  
Sub-total Objective 
1     19  11,640  23  13,561  24  14,114  23  13,70
6 24 14,201  25  14,899  26  15,45
2 164 97,572  
OPERATIONAL 
OBJECTIVE No.2 
: promote health                                  
Action 2.1 : foster 
healthy, active 
ageing and help 
bridge inequalities  projects, 
networks, 
conferences, 
meetings  0,600  8 5,04 10 5,876  10  6,116  10  5,939  10 6,154  11 6,456  11 6,696  70  42,281  
 
SL 51   SL Action 2.2 : 
Promote healthier 
ways of life by 
tackling health 
determinants  projects, 
networks, 
conferences, 
meetings  0,600  14 8,54  17 9,944  17  10,350  17  10,05
1 17 10,414  18 10,926  19 11,33
2 119 71,553  
Sub-total Objective 
2     22  13,58  27  15,821  27  16,466  27  15,99
0 27 16,568  29  17,382  30  18,02
7 189 113,834  
OPERATIONAL 
OBJECTIVE No.3 
generate and 
disseminate health 
knowledge                                  
Action 3.1: 
Exchange 
knowledge and best 
practice    0,600  10  5,82  11  6,78  12  7,05  11  6,86  12  7,10  12  7,46  13  7,73  81  48,78  
Action 3.2: Collect, 
analyse and 
disseminate health 
information    0,600  13  7,76  15  9,04  16  9,40  15  9,14  16  9,46  17  9,94  17  10,30  108  65,04  
Sub-total Objective 
3     23  13,58  26  15,82  28  16,45  26  16,00  28  16,56  29  17,40  30  18,03  190  113,82  
TOTAL COST      64  38,80  76  45,20  79  47,00  76  45,70  79  47,30  83  49,70  86  51,50  543  325,20  
 
SL 52   SL 8.2. Administrative Expenditure 
8.2.1. Number and type of human resources 
Types of post   Staff to be assigned to management of the action using existing 
and/or additional resources (number of posts/FTEs) 
    2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 
A*/AD 22 22 22 22 22 22 22 
Officials or temporary 
staff[1] (17 01 01) B*, 
C*/AST 11 11 11 11 11 11 11 
Staff financed[2] by art. 17 01 02 15 15 15 15 15 15 15 
Other staff [3] financed by art. 17 01 
04/05               
TOTAL 48 48 48 48 48 48 48 
 
 The calculation includes the existing resources devoted to the current 
programme, and the new requested sta ff, subject to agreement under the 
annual procedure of resources allocation (APS/PDB). The increase in 
the Commission staff is needed to . undertake the conceptual and 
strategic preparatory work during the first year s of the 
programme.This increase should be covered within the pre-
allocation of the DG in the PDB for 2007.  
 It does not include the executive agency’s staff. 
8.2.2. Description of tasks deriving from the action 
 This is explained in th e explanatory memorandum.  
8.2.3. Sources of human resources (statutory) 
 (When more than one source is stated, please indicate the number of 
posts originating from each of the sources) 
X Posts currently allocated to the management of the programme to 
be replaced or extended 
X Posts pre-allocated within the APS/PDB exercise for year  2007  
 Posts to be requested in the next APS/PDB procedure 
 
SL 53   SL  Posts to be redeployed using existing resources within the 
managing service (int ernal redeployment) 
 Posts required for year n although not foreseen in the 
APS/PDB exercise of the year in question 
8.2.4. Other Administrative expenditure included in reference amount (XX 
01 04/05 – Expenditure on administrative management)  
EUR million (to 3 decimal places) 
Budget line 2013 
(number and heading) 
2007 2008 2009 2010 2011 2012 
and 
later TOTAL 
1 Technical and 
administrative assistance 
(including related staff 
costs)                 
 Executive 
agencies[1] 4,10 4,10 4,30 4,30 4,40 4,50 4,60 30,30 
 Other technical 
and administrative 
assistance             
    
 - intra muros  1,000 1,190 1,280 1,018 1,257 1,245 1,182 8,172 
 - extra muros 0,200 0,210 0,221 0,382 0,243 0,255 0,418 1,928 
 Total Technical 
and administrative 
assistance 5,30 5,50 5,80 5,70 5,90 6,00 6,20 40,40 
 
 These costs include the programme’s contribution to the operating costs of the Public 
Health Executive agency, and notably the personnel costs to the agency for this 
programme. These costs correspond to an estimation of 26 people (statutory personnel at the agency and contractual agents) 
8.2.5. Financial cost of human resources and associated costs not included in the reference 
amount 
EUR million (to 3 decimal places) 
Type of human resources 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 
and 
later 
Officials and temporary staff (17 01 01) 3,564
6 3,564
6 3,564
6 3,564
6 3,564
6 3,564
6 3,564
6 
Staff financed by Art 17 01 02 
(auxiliary, END, contract staff, etc.) 
(specify budget line) 1,62 1,62 1,62 1,62 1,62 1,62 1,62 
 
SL 54   SL Total cost of Human Resources and 
associated costs (NOT in reference 
amount) 5,184 5,184 5,184 5,184 5,184 5,184 5,184 
 Calculation – Officials and Temporary agents 
 Calculation includes overheads expenses and is based on the average 
cost in the Commission 
 Calculation– Staff financed under art. XX 01 02  
 Calculation includes overheads expenses and is based on the average 
cost in the Commission 
8.2.6 Other administrative expenditure not  included in reference amount 
EUR million (to 3 decimal places) 
  2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 TOTAL 
 17 01 02 11 
01 – Missions 0,525 
0,528 0,530 0,533 0,536 0,538 0,541 2,657 
 17 01 02 11 
02 – Meetings & 
Conferences; 
Committees 1,400 
1,407 1,414 1,421 1,428 1,435 1,443 7,085 
 17 01 02 11 
04 – Studies & 
consultations 0,420 0,422 0,424 0,426 0,428 0,431 0,433 
2,125 
 17 01 02 11 
05 - Information 
systems 0,525 0,528 0,530 0,533 0,536 0,538 0,541 
2,657 
 2 Total Other 
Management 
Expenditure (XX 01 
02 11) 2,870 2,884 2,899 2,913 2,928 2,942 2,957 
14,524 
3 Other expenditure of 
an administrative 
nature (specify 
including reference to 
budget line)                 
Total Administrative 
expenditure, other than 
human resources and 
associated costs (NOT 
included in reference 
amount) 2,870 2,884 2,899 2,913 2,928 2,942 2,957 14,524 
 Calculation - Other administrative expenditure not  included in 
reference amount  
 
SL 55   SL  The needs for human and administrative resources shall be covered 
within the allocation granted to the managing Directorate-General in 
the framework of the annual allocation procedure.