EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 30.9.2020 SWD(2020) 316 final DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE Poročilo o stanju pravne države za leto 2020





Poglavje o stanju pravne države na Madžarskem Spremni dokument K SPOROČILU KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ Poročilo o stanju pravne države za leto 2020

Stanje pravne države v Evropski uniji {COM(2020) 580 final} - {SWD(2020) 300 final} - {SWD(2020) 301 final} - {SWD(2020) 302 final} - {SWD(2020) 303 final} - {SWD(2020) 304 final} - {SWD(2020) 305 final} - {SWD(2020) 306 final} - {SWD(2020) 307 final} - {SWD(2020) 308 final} - {SWD(2020) 309 final} - {SWD(2020) 310 final} - {SWD(2020) 311 final} - {SWD(2020) 312 final} - {SWD(2020) 313 final} - {SWD(2020) 314 final} - {SWD(2020) 315 final} - {SWD(2020) 317 final} - {SWD(2020) 318 final} - {SWD(2020) 319 final} - {SWD(2020) 320 final} - {SWD(2020) 321 final} - {SWD(2020) 322 final} - {SWD(2020) 323 final} - {SWD(2020) 324 final} - {SWD(2020) 325 final} - {SWD(2020) 326 final}



Povzetek V zadnjih letih institucije EU opozarjajo, da neodvisnost sodstva na Madžarskem vzbuja skrb, med drugim v okviru postopka iz člena 7(1) PEU, ki ga je začel Evropski parlament. Na poziv k okrepitvi neodvisnosti sodstva, ki je bil izražen v okviru evropskega semestra, se je treba še odzvati. Predvsem se državni sodni svet spopada z izzivi pri iskanju protiuteži za pooblastila predsednika državnega urada za sodstvo, ki je odgovoren za upravljanje sodišč. Tudi dogajanja v zvezi z vrhovnim sodiščem (Kúria) vzbujajo skrb, zlasti njegova odločitev, da predlog Evropskemu sodišču za sprejetje predhodne odločbe razglasi za nezakonit. Nova pravila dopuščajo, da se na vrhovno sodišče zunaj običajnega postopka imenujejo člani ustavnega sodišča, ki jih izvoli parlament, in znižujejo merila primernosti za predsednika vrhovnega sodišča. Kar zadeva učinkovitost in kakovost, pravosodni sistem deluje dobro glede trajanja postopkov in ima vzpostavljeno visoko raven digitalizacije. Institucionalni protikorupcijski okvir je skupen za različne organe. Pomanjkljivi neodvisni nadzorni mehanizmi ter tesne medsebojne povezave med politiko in nekaterimi nacionalnimi podjetji spodbujajo korupcijo. Kadar se pojavijo resne obtožbe, sistematično ni odločnega ukrepanja, da bi se preiskali in preganjali primeri korupcije, v katere so vpleteni visoki uradniki ali osebe iz njihovega neposrednega kroga. Na to je bilo opozorjeno v evropskem semestru in skupini GRECO zaradi pomanjkanja zavezanosti uresničevanju njenih priporočil. Preverjanje prijav premoženja in izjav o interesih se lahko izboljša z bolj sistematičnim preverjanjem in neodvisnejšim nadzorom. Čeprav pravna ureditev lobiranja ostaja nepopolna, se politike preprečevanja korupcije osredotočajo na integriteto v državni upravi in organih pregona. Vse manjše možnosti državljanskega nadzora ob omejitvah svobode medijev, sovražno okolje za organizacije civilne družbe ter stalni novi izzivi pri uporabi pravil o preglednosti in dostopu do javnih informacij nadalje slabijo protikorupcijski okvir. Neodvisnost in uspešnost sveta za medije sta ogrožena. Preglednost lastništva medijev ni v celoti zagotovljena. Medijska koncentracija je z ustanovitvijo konglomerata Srednjeevropska tiskovna in medijska fundacija (KESMA) povzročila povečanje tveganj za pluralnost medijev. Znatne količine državnega oglaševanja, usmerjenega v provladne medije, so vladi omogočile posreden politični vpliv na medije. Neodvisni mediji se spoprijemajo s sistematičnim oviranjem in ustrahovanjem, trend gospodarskega prevzemanja takih medijev pa vzbuja dodatno skrb. Preglednost in kakovost zakonodajnega postopka sta skrb vzbujajoča, saj se je uporaba javnih posvetovanj in ocen učinka zmanjšala. Zaradi nove možnosti, da javni organi izpodbijajo pravnomočne sodne odločbe na ustavnem sodišču, se pojavljajo vprašanja pravne varnosti. Slabitev neodvisnih institucij in naraščajoči pritisk na civilno družbo še dodatno vplivata na sistem zavor in ravnovesij. Sodišče je ugotovilo, da je zakonodaja o preglednosti organizacij civilne družbe, financiranih s tujim kapitalom, nezdružljiva s pravom EU. Zakonodajni ukrepi, potrebni za izvršitev sodbe, so v pripravi.



I.Pravosodni sistem Strukturo madžarskega sodnega sistema so oblikovale ustavne spremembe in redne reforme pravosodja, uvedene od leta 2011. Najnovejša reforma je bila sprejeta decembra 2019. Madžarska ima štiritirni sodni sistem. 113 okrožnih sodišč odloča na prvi stopnji, 20 regionalnih sodišč pa obravnava pritožbe zoper odločbe okrožnih sodišč in nekatere zadeve na prvi stopnji. Pet regionalnih pritožbenih sodišč odloča o pritožbah zoper odločbe regionalnih sodišč. Glavna vloga vrhovnega sodišča je zagotavljati enotno uporabo prava. Predsednik državnega urada za sodstvo (DUS) je organ, ki ga določa temeljni zakon in izvoli parlament ter katerega naloga je centralno upravljanje sodišč. Državni sodni svet je neodvisen organ, ki v skladu s temeljnim zakonom nadzoruje predsednika DUS in sodeluje pri upravljanju sodišč. Sodnike imenuje predsednik republike na priporočilo predsednika DUS na podlagi razvrstitve kandidatov, ki jo pripravijo lokalni sodni sveti (v sestavi sodnikov, ki jih iz svojih vrst izvolijo sodniki sami). Predsednik DUS od te razvrstitve ne more odstopati brez predhodnega soglasja državnega sodnega sveta. Ustavno sodišče ni del sodnega sistema ter presoja o ustavnosti zakonov in sodnih odločb. Državno tožilstvo je neodvisna institucija, pooblaščena za kazensko preiskavo in pregon. Madžarska odvetniška zbornica in regionalne odvetniške zbornice so samoupravni javni organi, ki zastopajo interese odvetniškega poklica ter določajo in izvršujejo poklicne standarde, tudi z disciplinskimi ukrepi. Neodvisnost Državni sodni svet se srečuje s težavami pri iskanju protiuteži za pooblastila predsednika državnega urada za sodstvo; izvolitev novega predsednika državnega urada za sodstvo bi lahko odprla pot do okrepljenega sodelovanja. Predsednik DUS, ki ga izvoli parlament, ima široka pooblastila v zvezi z upravljanjem sodnega sistema. Deluje pod nadzorom državnega sodnega sveta. Vendar se državni sodni svet srečuje z vrsto strukturnih omejitev, ki mu preprečujejo izvajanje učinkovitega nadzora v zvezi z ravnanjem predsednika DUS. Zlasti nima pravice, da bi bilo z njim opravljeno posvetovanje o zakonodajnih predlogih, ki vplivajo na pravosodni sistem. Ima omejeno vlogo v zvezi z imenovanjem sodnikov ter imenovanjem predsednikov sodišč in drugih vodij sodišč. Poleg tega ima državni sodni svet omejene vire in je glede izplačil sredstev iz proračuna odvisen od predsednika DUS. Ker ni učinkovitega nadzora nad predsednikom DUS, obstaja večja možnost samovoljnih odločitev pri upravljanju pravosodnega sistema. Zlasti je državni sodni svet prejšnjemu predsedniku DUS očital, da je kršil zakon, ko je razveljavil postopke za izbiro predsednikov sodišč, in da je po lastni presoji imenoval začasne predsednike sodišč brez odobritve državnega sodnega sveta. Zato je državni sodni svet od parlamenta uradno zahteval, naj razreši predsednika DUS. Pristojni parlamentarni odbor je to zahtevo preučil, junija 2019 pa jo je parlament zavrnil. Omejena pooblastila državnega sodnega sveta in potrebo po njihovi okrepitvi so poudarili Svet Evrope, Evropska komisija in deležniki. Svet je 9. julija 2019 v okviru evropskega semestra na Madžarsko naslovil priporočilo o „okrepitvi neodvisnosti sodstva“, pri čemer je opozoril, da se državni sodni svet srečuje z naraščajočimi težavami pri iskanju protiuteži za pooblastila predsednika DUS. Odtlej niso bili sprejeti nobeni zakonodajni ukrepi za reševanje teh strukturnih vprašanj. Državni sodni svet je pozdravil izvolitev novega predsednika DUS decembra 2019, s čimer se lahko odpre pot do okrepljenega sodelovanja z državnim sodnim svetom, uravnoteženje pooblastil pa se lahko s pravno varnostjo doseže le z zakonodajno okrepitvijo pooblastil sveta. Mnenje splošne javnosti o neodvisnosti sodstva je povprečno, mnenje podjetij pa zelo nizko, čeprav najnovejši podatki kažejo izboljšanje. Po mnenju splošne javnosti je neodvisnost sodišč in sodnikov povprečna (48 % „dokaj ali zelo dobra“) , po mnenju podjetij pa zelo nizka (26 % „dokaj ali zelo dobra“) . Vendar se je leta 2020 negativni trend, ugotovljen za več let, obrnil, pri čemer sta se oba kazalnika izboljšala. Vrhovno sodišče je razglasilo, da je predlog Evropskemu sodišču za sprejetje predhodne odločbe nezakonit. Na predlog generalnega državnega tožilca je vrhovno sodišče 10. septembra 2019 izdalo sodbo, s katero je odločilo, da je predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je sodnik okrožnega sodišča predložil Sodišču, nezakonit, ker so vprašanja nepomembna za obravnavano zadevo. Sodba vrhovnega sodišča je bila ugotovitvena in z njo ni bila razveljavljena odločba o predložitvi zadeve Sodišču. Kljub temu je začasni predsednik regionalnega sodišča v Budimpešti (Fővárosi Törvényszék), ki se je izrecno skliceval na sodbo vrhovnega sodišča, oktobra 2019 začel disciplinski postopek zoper sodnika, ki je izdal predlog za sprejetje predhodne odločbe. Novembra 2019 je predsednik sodišča svoj predlog umaknil. Dejstvo, da lahko vrhovno sodišče v okviru izrednega pravnega sredstva presoja o potrebi po predlogih za sprejetje predhodne odločbe, bi lahko posegalo v možnost nacionalnih sodišč, da Sodišču predložijo vprašanja v zvezi z razlago prava Unije, dejstvo, da lahko pride do uvedbe disciplinskega postopka, pa lahko posamezne sodnike odvrne od vlaganja predlogov za sprejetje predhodne odločbe. Sodniki in pravniki so predmet negativnih objav v medijih. V več izjavah za javnost od januarja 2020 so vlada in provladni mediji kritizirali nekatere sodne odločbe, vključno s tistimi o pogojnem odpustu obsojencev ter dodelitvi odškodnine romskim otrokom, ki so utrpeli segregacijo v šoli, in zapornikom, ki so se pritožili nad razmerami v zaporih. Februarja 2020 je vlada objavila svojo namero, da organizira „nacionalno posvetovanje“ o teh vprašanjih v zvezi s pravosodjem. Odvetniška zbornica, združenje sodnikov in drugi deležniki so izrazili zaskrbljenost glede objave vlade, pri čemer so trdili, da lahko to zmanjša zaupanje javnosti v pravosodni sistem. Nazadnje je bilo posvetovanje opuščeno. Septembra 2019 je Odbor ministrov Sveta Evrope v okviru izvrševanja sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice v zadevi Baka/ Madžarska izrazil zaskrbljenost zaradi „odvračilnega učinka“ na svobodo izražanja sodnikov in predsednikov sodišč. Uvedena so bila posebna nova pravila o imenovanju sodnikov vrhovnega sodišča. Število sodniških mest na vrhovnem sodišču ni določeno s statutom, temveč ga določi predsednik DUS. V skladu z običajnim postopkom sodnike na vrhovno sodišče po povabilu k oddaji prijav imenuje njegov predsednik na podlagi mnenja pristojnega oddelka vrhovnega sodišča ter ocene in razvrstitve kandidatov, ki ju opravi sodni svet vrhovnega sodišča. Zakonodaja „omnibus“, uvedena decembra 2019, članom ustavnega sodišča, ki jih izvoli parlament, omogoča, da zaprosijo za imenovanje za sodnika brez prijavnega postopka. Člani ustavnega sodišča lahko po tem, ko pridobijo status sodnika, po koncu svojega mandata zaprosijo za imenovanje na vrhovno sodišče, ne da bi bilo treba upoštevati običajni postopek imenovanja. V praksi lahko torej parlamentarna izvolitev na ustavno sodišče, ki ne vključuje sodelovanja organa, v znatnem delu sestavljenega iz članov iz sodstva, sama po sebi vodi do imenovanja za sodnika vrhovnega sodišča, če jo zadevni sodnik zahteva. Te zakonodajne spremembe so dejansko povečale vlogo parlamenta pri imenovanju sodnikov vrhovnega sodišča. Poleg tega predsednika vrhovnega sodišča med sodniki – ne nujno sodniki vrhovnega sodišča – z najmanj petletnimi izkušnjami na mestu sodnika na predlog predsednika republike izvoli parlament. S 1. januarjem 2020 so bila spremenjena tudi pravila o izboru predsednika vrhovnega sodišča, tako da se lahko obdobje dela na mestu višjega pravosodnega svetovalca na ustavnem sodišču ali mednarodnem sodišču upošteva pri izračunu „izkušenj na mestu sodnika“. S to razširitvijo meril primernosti je povečan nabor kandidatov, ki so lahko potencialno izvoljeni za predsednika vrhovnega sodišča, kar povečuje diskrecijsko pravico predsednika republike v zvezi s tem. Z zakonodajo „omnibus“ so bile uvedene strukturne spremembe obstoječega sodnega sistema, da bi upravno pravosodje delovalo hitreje in bolj predvidljivo. Upravna in delovna sodišča na ravni okrožnih sodišč so bila ukinjena. Od 1. aprila 2020 upravne zadeve na prvi stopnji obravnava osem imenovanih regionalnih sodišč, o vseh zahtevah za redna ali izredna pravna sredstva pa odloča vrhovno sodišče. Predvidena vzpostavitev ločenega upravnega sodnega sistema je bila opuščena. Sodniške plače se povečujejo od januarja 2020 in vzpostavljen je sistem dodatkov. V skladu z zakonodajo „omnibus“ se bodo sodniške plače v treh letih povišale za 60 %. Višje nagrajevanje sodnikov je pozitiven razvoj, saj so bile plače madžarskih sodnikov med najnižjimi v EU. Tako povišanje prispeva k povečanju neodvisnosti sodstva. Vendar se je povečala zaskrbljenost glede možnosti, da organi, ki upravljajo sodišča, sodnikom po lastni presoji dodelijo dodatke, brez objektivnih in preglednih meril. Po mnenju Sveta Evrope bi se bilo treba izogibati sistemom, pri katerih je osnovno nagrajevanje sodnikov odvisno od uspešnosti, saj bi lahko povzročili težave za neodvisnost sodnikov. Vpliv takega sistema na neodvisnost sodstva je predmet vprašanja za predhodno odločanje, predloženega Sodišču. Medtem ko so bili obravnavani številni vidiki, povezani z organizacijo državnega tožilstva, nekateri elementi še vedno vzbujajo skrb. Novembra 2019 je parlament z dvotretjinsko večino ponovno izvolil generalnega državnega tožilca za devetletno obdobje. Državno tožilstvo je organizirano strogo hierarhično. Čeprav je neodvisnost državnega tožilstva določena v zakonodaji, je skupina GRECO zaradi nekaterih elementov pravnega okvira izdala priporočila za pregled pravil za imenovanje generalnega državnega tožilca, da se ta funkcija zaščiti pred političnim vplivom. Skupna GRECO je priporočila tudi uvedbo strogih meril za usmerjanje in utemeljitev odločitev o odvzemu zadev podrejenim tožilcem ter pozvala k pregledu načina vodenja disciplinskih postopkov. Večina priporočil skupine GRECO je bila upoštevana, izvedba neuresničenih priporočil v celoti pa bi pozitivno vplivala tudi na protikorupcijski okvir. Kakovost Stopnja digitalizacije pravosodnega sistema je na splošno visoka. Madžarska je na zelo visokem mestu glede razpoložljivosti elektronskih sredstev, kar zadeva spletni dostop širše javnosti do objavljenih sodb. Na visokem mestu je tudi glede ureditev za pripravo strojno berljivih sodnih odločb, čeprav sodbe niso oblikovane v skladu s standardom, ki bi omogočal njihovo strojno branje. Poleg tega ima Madžarska zelo dobre rezultate v zvezi s pospeševanjem in spodbujanjem uporabe načinov alternativnega reševanja sporov. Vendar sodne takse ostajajo visoke, stopnja vključujočnosti sistema pravne pomoči pa vzbuja skrb. Vladni ukrepi v odziv na pandemijo COVID-19 so vplivali na delovanje sodišč. Vlada je 14. marca 2020 na predlog predsednika DUS, predsednika vrhovnega sodišča in generalnega državnega tožilca z uredbo odredila, da se delovanje madžarskih sodišč prekine za nedoločen čas, razen nekaterih nujnih primerov. Vendar je 30. marca 2020 navedena uredba postala neveljavna. 31. marca 2020 je vlada uvedla spremembe procesnih zakonov za olajšanje delovanja pravosodnega sistema v obdobju „stanja nevarnosti“.

Učinkovitost Učinkovitost v civilnih in upravnih zadevah je visoka. V skladu s Pregledom stanja na področju pravosodja v EU za leto 2020 je Madžarska zelo uspešna, kar zadeva ocenjeni čas, potreben za rešitev upravnih zadev na prvi stopnji in število nerešenih upravnih zadev na prvostopenjskih sodiščih . Madžarska je uspešna tudi, kar zadeva ocenjeni čas, potreben za rešitev civilnih in gospodarskih pravdnih zadev. Leta 2018 so začeli veljati novi zakonik o civilnem postopku, zakonik o postopku pred upravnim sodiščem in zakonik o kazenskem postopku. Ta nova pravila bi lahko olajšala obravnavo civilnih in kazenskih zadev ter sodni nadzor upravnih odločb v razumnem času. Še vedno ni učinkovitih pravnih sredstev v primerih, ko postopki trajajo pretirano dolgo. Izvrševanje sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice v zadevi Gazsó/Madžarska še poteka in Madžarska ostaja pod povečanim nadzorom Odbora ministrov Sveta Evrope. II.Protikorupcijski okvir Pristojnost za preprečevanje, preiskavo in pregon korupcije si delijo različni specializirani organi. Protikorupcijske dejavnosti na Madžarskem usklajuje nacionalna varnostna služba (NVSZ) pod nadzorom ministrstva za notranje zadeve. Preiskava in pregon korupcije v javnem sektorju spadata v izključno pristojnost preiskovalnega oddelka osrednjega glavnega državnega preiskovalnega tožilstva in petih regionalnih uradov. Državno tožilstvo podpirajo preiskovalne sile policije in nacionalne varnostne službe. Državni urad za revizijo je pristojen za finančno upravljanje javnih skladov in revizijo političnih strank. V zadnjem indeksu zaznave korupcije, ki ga pripravlja organizacija Transparency International, je država prejela oceno 44/100 in zasedla 19. mesto v EU ter 70. mesto na svetu. 87 % madžarskih anketirancev meni, da je korupcija močno razširjena (povprečje v EU: 71 %), 32 % pa jih je prepričanih, da korupcija vpliva na njihovo vsakodnevno življenje (povprečje v EU: 26 %). 80 % podjetij meni, da je korupcija močno razširjena (povprečje v EU: 63 %), 48 % podjetij pa je prepričanih, da je korupcija težava pri poslovanju (povprečje v EU: 37 %). 39 % posameznikov meni, da je dovolj uspešnih pregonov, ki odvračajo ljudi od koruptivnih ravnanj (povprečje v EU: 36 %), 19 % podjetij pa je prepričanih, da so posamezniki in podjetja, ki so bili zaloteni pri podkupovanju visokih uradnikov, ustrezno kaznovani (povprečje v EU: 31 %). Kazenski protikorupcijski okvir je večinoma vzpostavljen. Kazenski zakonik vključuje ustrezne opredelitve korupcije in povezanih kaznivih dejanj ter kot kaznivo dejanje opredeljuje različne oblike podkupovanja in trgovanja z vplivom, poneverbo, protipravno prilastitev javnih sredstev in zlorabo javnih pooblastil. Aprila 2020 je bil parlamentu predložen osnutek zakona, namenjenega uresničevanju priporočil delovne skupine OECD za podkupovanje, in sicer spremembi opredelitve „tujega javnega uslužbenca“ za razjasnitev, da vključuje uslužbence tujih javnih podjetij. Protikorupcijske pristojnosti si delijo različni organi. Nacionalna varnostna služba v okviru ministrstva za notranje zadeve je pristojna za usklajevanje protikorupcijskih politik. Od februarja 2019, po reformi zakonika o kazenskem postopku, preiskava in pregon korupcije v javnem sektorju spadata v izključno pristojnost preiskovalnega oddelka osrednjega glavnega državnega tožilstva in petih regionalnih uradov. Oddelek preiskuje zapletene primere koruptivnih dejanj, ki so jih storile osebe z imuniteto, tuji javni uslužbenci, predsednik republike, predsednik vlade, člani vlade in visoki uradniki organov javne varnosti ali pri katerih so bile take osebe udeležene. Državno tožilstvo podpirajo preiskovalne sile policije in nacionalne varnostne službe. Tudi državni urad za revizijo ima vlogo pri izvajanju protikorupcijskih politik, zlasti prek svojih nadzornih funkcij v zvezi s financami državnih institucij in financiranjem političnih strank. Državni urad za revizijo izvaja tudi redne nacionalne raziskave o integriteti. Čeprav se korupcija na visoki ravni v nekaterih primerih preganja, ostaja njen pregon zelo omejen. Generalno državno tožilstvo je v letnem poročilu za leto 2018 objavilo statistične podatke v zvezi s kaznivimi dejanji korupcije za obdobje 2016–2018. V skladu s podatki se je število registriranih postopkov zaradi kaznivih dejanj v zvezi s korupcijo povečalo: 984 za leto 2016, 1 123 za leto 2017 in 2 046 za leto 2018. Kljub temu je število obsojenih oseb ostalo skoraj enako: 250 leta 2018, 254 leta 2017 in 351 leta 2016. Po navedbah generalnega javnega tožilstva so v večini zadev v zvezi s korupcijo udeleženi javni uslužbenci, običajno davčni in carinski uslužbenci. Dejstvo, da ni odločnega ukrepanja za pregon korupcije, v katero so vpleteni visoki uradniki ali osebe iz njihovega neposrednega kroga, je bilo obravnavano tudi v okviru evropskega semestra. Medtem ko je državno tožilstvo začelo omejeno število preiskav v zvezi s korupcijo zoper poslance parlamenta iz vladajoče stranke, pregona zoper visoke vladne uradnike v zadnjih letih ni bilo. Politike preprečevanja korupcije se osredotočajo na integriteto v državni upravi in organih pregona. Po izteku prejšnjega protikorupcijskega programa leta 2018 je vlada junija 2020 sprejela nov program, ki zajema dvoletno obdobje (2020–2022). Strategija ohranja osredotočenost prejšnjih strateških programov na integriteto v javni upravi ter vsebuje ukrepe, povezane s krepitvijo e-uprave in avtomatiziranega odločanja za preprečevanje korupcije. Poleg tega je namen strategije povečati učinkovitost preiskav, oceniti tveganja korupcije in ovrednotiti pravni okvir ter vzpostaviti notranje kontrole v javni upravi in okrepiti ukrepe za zagotavljanje integritete. V okviru za integriteto imajo osrednjo vlogo notranji svetovalci za integriteto v javnih organih. Vendar strateški protikorupcijski okvir ne vključuje ukrepov na drugih področjih, ki so pomembna za preprečevanje korupcije, kot so financiranje političnih strank, prijava premoženja ali pravno urejanje lobiranja in pojava „vrtljivih vrat“. Niti ne obravnava tveganj v zvezi s klientelizmom, favoriziranjem in nepotizmom v javni upravi na visoki ravni ali tveganj, ki izhajajo iz povezav med poslovnimi in političnimi akterji. V skladu z raziskavo državnega urada za revizijo o integriteti iz leta 2019 je bila najvišja stopnja tveganja korupcije izračunana za vladne organe (50 %), lokalne upravne organe (51 %) in visokošolsko izobraževanje (50 %). V obdobju 2015–2019 je imela Madžarska med državami članicami največje število preiskav urada OLAF (43), ki so bile zaključene s finančnim priporočilom. Preverjanje prijav premoženja in izjav o interesih se lahko izboljša z bolj sistematičnim preverjanjem in neodvisnejšim nadzorom. Madžarska ima obširen sistem za prijavo premoženja. Poslanci parlamenta, vladni uradniki in javni uslužbenci morajo v okviru tega sistema prijaviti svoje premoženje in interese. Prijave premoženja in izjave o interesih članov vlade ter višjih javnih uslužbencev in poslancev so na voljo na spletu . Vendar preverjanja niso sistematična, temveč temeljijo na prijavah sumov. Preverjanje je naloga delodajalca javnega uslužbenca oziroma parlamentarnega odbora za imuniteto in preverjanje veljavnosti mandatov poslancev za prijave oziroma izjave poslancev in visokih vladnih uradnikov. Sumi neupravičenega povečanja premoženja lahko privedejo do postopka preverjanja, ki ga vodi nacionalna davčna in carinska uprava. Vendar lahko davčna uprava tak postopek začne le, če so preiskovalni organi tudi začeli kazensko preiskavo, kar zmanjšuje možnost neodvisnega preverjanja. Vprašanje učinkovitega nadzora in izvrševanja pravil ravnanja ter pravil o navzkrižju interesov in prijavi premoženja za poslance parlamenta je bilo predmet priporočil skupine GRECO, katerih izvajanje je v teku. Pravna ureditev lobiranja na Madžarskem je nepopolna in ni vzpostavljenih pravil za učinkovito pravno urejanje pojava „vrtljivih vrat“. Posebna zakonodaja o lobiranju iz leta 2010 je bila spremenjena, tako da so javni uslužbenci zavezani razkriti stike z lobisti. Javni uslužbenci morajo svojega nadrejenega pisno obvestiti, če določen sestanek z lobisti pomeni tveganje za integriteto organizacije. Nadrejeni lahko sestanek prepove ali zanj določi pogoj navzočnosti tretje osebe. Vendar odlok, ki se uporablja, ureja le nekatere vidike sestankov med vladnimi uradniki in lobisti. Zlasti ne določa obvezne registracije lobistov ali obveznosti razkritja ali poročanja o stikih z lobisti neodvisnemu nadzornemu organu, niti se od javnih uslužbencev ne zahteva, da prosijo za dovoljenje in poročajo o takih stikih. Skupina GRECO je opozorila na potrebo po izboljšanju standardov integritete in sprejetju kodeksa ravnanja za poslance parlamenta ter zagotovitvi učinkovitega nadzora in izvrševanja pravil ravnanja in pravil o navzkrižju interesov. Madžarska nima posebne ureditve glede preprečevanja pojava „vrtljivih vrat“. Čeprav delovni zakonik in posebni zakon o javnih uslužbencih vsebujeta klavzule o zaupnosti, ne določata nobenega obdobja mirovanja. Madžarska ima vzpostavljeno posebno zakonodajo za zaščito žvižgačev. Zakon o zaščiti žvižgačev določa anonimnost za žvižgače in omogoča elektronsko vložitev pritožb z uporabo namenskega kanala za prijavo, ki ga upravlja varuh človekovih pravic („komisar za temeljne pravice“) (glej oddelek o drugih institucionalnih vprašanj, povezanih s sistemom zavor in ravnovesij, v nadaljevanju). Vendar ima varuh človekovih pravic le omejene pristojnosti glede prijav, ki jih prejme. V praksi je glavna naloga varuha človekovih pravic posredovanje prijav pristojnim organom. Te prijave niso samodejno posredovane organom pregona, temveč svetovalec za integriteto zadevne institucije najprej opravi upravno preiskavo. Svetovalci za integriteto poročajo neposredno vodji institucije. Kljub temu lahko varuh človekovih pravic na zahtevo ali po uradni dolžnosti preveri, ali so ti organi ustrezno upoštevali prijave. Razkritja v javnem interesu preiščejo zadevne institucije, njihov odgovor, ki vsebuje rezultat preiskave, pa se naloži v elektronski register. Financiranje strank na Madžarskem še vedno vzbuja skrb. Skupina GRECO je opozorila, da so registri političnih strank sicer transparentni, vendar viri dohodka strank in trajanje obdobij volilnih kampanj niso jasni. Poleg tega je treba v zvezi s političnimi strankami, ki prejemajo državne subvencije, vzpostaviti mehanizme za spremljanje. III.Pluralnost medijev Zaščita svobode in pluralnosti medijev na Madžarskem je določena v temeljnem zakonu ter sektorski zakonodaji (zakon o medijih in zakon o svobodi tiska). Zakon o svobodi tiska določa, da svoboda tiska pomeni neodvisnost od države ter od vsake in vseh organizacij in interesnih skupin. Pravica do dostopa do javnih informacij je priznana v temeljnem zakonu in izražena v zakonu o svobodi obveščanja. Z zakonom o medijih je ustanovljen nacionalni urad za medije in infokomunikacije (urad za medije), katerega organ odločanja je svet za medije. Medtem ko ima urad za medije zadostne vire, sta neodvisnost in uspešnost sveta za medije ogrožena. Svet za medije je sestavljen iz predsednika in štirih članov, ki jih izvoli parlament. Pravila o nominaciji so oblikovana tako, da spodbujajo politično soglasje pri imenovanju članov sveta za medije. V poročilu orodja za spremljanje pluralnosti medijev Media Pluralism Monitor za leto 2020 je opozorjeno, da ta pravila v praksi vladni stranki niso preprečila nominacije vseh petih članov sveta za medije. V navedenem poročilu je ugotovljeno, da je tveganje glede neodvisnosti in uspešnosti sveta za medije srednje (53 %). Madžarski forum glavnih urednikov (Főszerkesztők Fóruma) je panožna nevladna organizacija, ustanovljena leta 2012. Združuje urednike vseh pomembnih elektronskih, tiskanih in spletnih medijev na Madžarskem, ki v njem sodelujejo prostovoljno. Njegovi glavni cilji vključujejo krepitev etike v novinarskem izobraževanju, pripravo smernic, spodbujanje dobrih praks etičnega novinarstva in povečanje zaupanja v medije ter oblikovanje postopkov za samourejanje medijev. Leta 2015 je ta forum opredelil etične standarde in vrednote novinarstva, kot so nepristranskost, temeljitost ter pravila o pridobivanju informacij in ravnanju z njimi. Želi spodbujati kakovostno novinarstvo, zlasti z nagradami za novinarje. Pluralnost medijskega trga je na Madžarskem zelo ogrožena. Z vladno uredbo je bila združitev več kot 470 vladi naklonjenih medijev z ustanovitvijo medijskega konglomerata „KESMA“ novembra 2018 izvzeta iz pregleda urada za konkurenco in urada za medije, saj je bila razglašena za „združitev strateškega nacionalnega pomena“, s čimer je bilo tema organoma preprečeno, da bi jo pregledala. Ustavno sodišče je z odločbo z dne 25. junija 2020 zavrnilo tožbo, ki jo je vložila četrtina poslancev parlamenta in s katero so izpodbijali vladno uredbo. Ustavno sodišče je ugotovilo, da je vlada edina in izključno pristojna za odločanje o vprašanjih „strateškega nacionalnega pomena“ ter da ničesar v zvezi z združitvijo ni mogoče razumeti, kot da nujno ogroža pluralnost medijev v državi. V ad hoc poročilu centra za pluralnost in svobodo medijev je bilo ugotovljeno, da „bo ustanovitev KESMA z združitvijo več kot 470 […] različnih medijev povečala splošna tveganja“ za pluralnost medijev na Madžarskem glede na več ključnih kazalnikov, ki jih analizira Media Pluralism Monitor, vključno z delovnimi pogoji novinarjev, horizontalno in navzkrižno koncentracijo lastništva medijev ter dodelitvijo državnega oglaševanja. Konkretneje, pri analizi teh dogajanj z vidika neodvisnosti urada za medije od političnega in/ali gospodarskega vpliva ter zmožnosti vlade, da prevlada nad uradom za medije, je bilo v poročilu ugotovljeno, da „popolna izključenost pregleda pomembne operacije, kot je KESMA […], s strani madžarskega urada za medije pomeni dodaten element tveganja“ za pluralnost medijev na Madžarskem. Madžarske in evropske organizacije za svobodo medijev ter civilna družba so izrazile resno zaskrbljenost, potem ko je bil 22. julija 2020 razrešen glavni urednik najbolj branega neodvisnega madžarskega novičarskega spletnega mesta Index-hu, čemur je sledila odpoved skoraj vseh novinarjev. Skrb je vzbudilo tudi dejstvo, da bi lahko Index.hu sledil vzorcu gospodarskega prevzema preostalih neodvisnih novičarskih spletnih mest s strani provladnih poslovnežev, kot je bilo že videno v primeru novičarskega medija Origo. Preglednost lastništva medijev ni urejena s sektorsko zakonodajo. Ponudniki linearnih medijskih storitev morajo urad za medije obvestiti o svojem neposrednem ali posrednem lastništvu ponudnikov medijskih storitev (ali takem lastništvu svoje matične družbe). Zakon o medijih vsebuje podrobna pravila za preprečevanje koncentracije na medijskem trgu. Vendar je v poročilu Media Pluralism Monitor za leto 2020 ugotovljeno, da razmere glede preglednosti lastništva medijev pomenijo visoko tveganje (75 %).

Državno oglaševanje vladi omogoča posreden politični vpliv na medije. V skladu s poročilom Media Pluralism Monitor in po trditvah ključnih deležnikov najvišje tveganje za svobodo in pluralnost medijev na Madžarskem obstaja na področju politične neodvisnosti (82 %). V poročilu Media Pluralism Monitor je ugotovljeno, da čeprav neposreden politični vpliv in nadzor ni močno razširjen, je splošno znano, da se nad mediji izvaja posreden vpliv. Zgoraj omenjeni konglomerat KESMA se šteje za vrhunec tega procesa v zvezi s provladnimi mediji. Razmere so se še poslabšale, ker ni zakonodaje in preglednosti glede porazdelitve državnega oglaševanja, zaradi česar je bila v poročilu Media Pluralism Monitor za leto 2020 temu kazalniku pripisana najvišja mogoča stopnja tveganja (97 %). V poročilu Media Pluralism Monitor za leto 2020 je poudarjeno dejstvo, da je leta 2019 delež državnega oglaševanja, dodeljen provladnim medijem, na časopisnem trgu znašal 75 %, na televizijskem trgu 95 %, na spletnem novičarskem trgu 90 % in na radijskem trgu 90 %. Dostop javnosti do informacij je oviran. V poročilu Media Pluralism Monitor za leto 2020, v katerem je to področje označeno z „nizkim tveganjem“, je poudarjeno, da čeprav je veljavna zakonodaja jasna in se sodišča nagibajo k odobritvi dostopa novinarjem in splošni javnosti, sodbe sodišč, s katerimi se spremenijo negativne odločbe javnih organov, pogosto v praksi niso izvršljive . Leta 2016 je posebni poročevalec Združenih narodov o položaju zagovornikov človekovih pravic priporočil, naj Madžarska pregleda zakonske določbe v zvezi s svobodo obveščanja in varstvom podatkov, da bi zagotovila prost in nenadzorovan dostop do informacij v javnem interesu . To vprašanje je bilo postavljeno tudi v priporočilu za državo v okviru evropskega semestra 2020 . Zakon o svobodi obveščanja določa, da mora vsak „organ, ki opravlja javne naloge“, na zahtevo zagotoviti dostop do podatkov v javnem interesu, ki jih nadzoruje, razen izjem, ki jih določa zakon . Medtem ko je zakon o svobodi obveščanja ostal razmeroma stabilen, so se postopne spremembe drugih sektorskih zakonov nadaljevale ter slabile splošni okvir preglednosti in dostopa do informacij . Leta 2013 je Madžarska spremenila zakon o svobodi obveščanja, da bi preprečila „zlorabne“ zahteve po informacijah. Leta 2016 je vlada izdala uredbo , s katero je javnim institucijam omogočeno, da zahtevajo povračilo stroškov v zvezi z zahtevami po dostopu do javnih informacij v primerih, ko bi odgovor na zahtevo pomenil dodatno delo javnega organa. V zvezi z neposrednim dostopom novinarjev do javnih dogodkov je v poročilih Media Pluralism Monitor za leto 2020 navedeno, da se preprečevanje dostopa novinarjev do nekaterih javnih dogodkov dogaja vse pogosteje. Neodvisni mediji se srečujejo s sistematičnim oviranjem in zastraševanjem. Mérték Media Monitor je poročal, da vladni mediji glede na prihodek obvladujejo približno 80 % trga novičarskih medijev in pokrivanja političnih vsebin . Majhen tržni delež, ki ga imajo neodvisni mediji, je dopolnjen s sistematičnim oviranjem in zastraševanjem neodvisnih novinarjev in medijev. Raziskava, ki jo je madžarska zveza za državljanske svoboščine (TASZ) opravila leta 2019 in med pandemijo COVID-19 leta 2020, kaže na „sistematično oviranje dela neodvisnih medijev“, med drugim z neupoštevanjem vprašanj medijev, omejevanjem fizičnega dostopa novinarjev ter diskreditiranjem, stigmatiziranjem in zastraševanjem virov. Ni poročil o fizičnih napadih na novinarje in druge medijske strokovnjake. Na Madžarskem je med kaznimi, zagroženimi za obrekovanje, predvidena tudi zaporna kazen. Leta 2019 sta bili na platformi Sveta Evrope za spodbujanje zaščite novinarstva in varnosti novinarjev objavljeni dve opozorili v zvezi z Madžarsko glede omejitev dejavnosti novinarjev v parlamentu ter blatenja dveh poročevalcev Index.hu v provladnih medijih, v skrajno desničarskih medijih in na plakatih v Budimpešti, ki so se na splošno šteli za antisemitske. Istega leta je tedenska provladna revija objavila seznam več kot 200 posameznikov, med njimi več novinarjev, ki so bili označeni za „plačance“ Georgea Sorosa. Leta 2020 so bila na platformi objavljena štiri opozorila glede prepovedi razširjanja madžarske izdaje poslovne revije Forbes, glede vladnih navodil osebju v madžarskih državnih medijih, naj zaprosijo za dovoljenje, preden pišejo o nekaterih temah, glede kampanje s pravnimi in drugimi grožnjami in zastraševanjem proti striparju Gáborju Pápaiju po objavi domnevno blasfemičnega stripa ter glede predloga zakona (ki je 30. marca 2020 postal zakon), s katerim so bili uvedeni kaznivo dejanje razširjanja „lažnih informacij“ o COVID-19 in sankcije do pet let zapora. Madžarska je posredovala podrobne odgovore na nekaj od teh opozoril. Evropska komisija je glede inkriminacije navajanja ali razširjanja lažnih informacij v zvezi s pandemijo navedla, da to vzbuja skrb glede pravne varnosti in lahko ima odvračilni učinek na svobodo izražanja. IV.Druga institucionalna vprašanja, povezana s sistemom zavor in ravnovesij Madžarska je parlamentarna republika z enodomnim parlamentom (državni zbor). Parlament med drugim sprejema in spreminja temeljni zakon Madžarske, sprejema zakone, izvoli predsednika vlade ter – z dvotretjinsko večino – izvoli najpomembnejše javne uradnike v državi. Predsednika republike izvoli parlament. Več institucij ima nalogo iskanja protiuteži za pooblastila zakonodajne in izvršne oblasti, vključno z ustavnim sodiščem, državnim uradom za revizijo in varuhom človekovih pravic („komisarjem za temeljne pravice“). Predlog zakona lahko vloži ne samo vlada, predsednik republike in vsak parlamentarni odbor, ampak tudi kateri koli poslanec parlamenta. Uporaba javnih posvetovanj in ocen učinka se je zmanjšala. Madžarska zakonodaja določa obvezno uporabo javnega posvetovanja ter predhodne in naknadne ocene učinka. V praksi so posvetovanja in ocene učinka bolj formalni ali simbolični. V okviru evropskega semestra je bila izražena zaskrbljenost v zvezi z vključenostjo socialnih partnerjev ter kakovostjo in predvidljivostjo oblikovanja politike. Posvetovanja in ocene učinka se pogosto zaobidejo z uporabo posebnih zakonodajnih postopkov, kot so nujni postopki ali predlog zakona posameznega poslanca, saj se zahteve glede posvetovanja in ocene učinka uporabljajo le za predloge zakonov, ki jih vloži vlada. Vlada je 11. marca 2020 v odziv na pandemijo COVID-19 razglasila „stanje nevarnosti“. Trajanje tega stanja ni bilo vnaprej določeno, vlada pa je imela diskrecijsko pravico, da ga ohrani ali prekine. Parlament je 30. marca 2020 sprejel nov zakon ki je vladi omogočil, da z odloki prekine uporabo katere koli zakonodaje. Podeljena izredna pooblastila so se zdela obsežna glede na skupni učinek široko opredeljenih pooblastil in odsotnost jasnega roka. Nekateri izredni ukrepi, ki so temeljili na teh pooblastilih, so spodbudili vprašanja v zvezi z njihovo nujnostjo in sorazmernostjo ter so posegali v poslovne aktivnosti in stabilnost regulativnega okolja. To vprašanje je bilo obravnavano tudi v priporočilu za državo v okviru evropskega semestra 2020, v katerem je Svet Madžarski priporočil, naj „zagotovi, da so vsi izredni ukrepi strogo sorazmerni, časovno omejeni in skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi ter da ne posegajo v poslovne aktivnosti in stabilnost regulativnega okolja“. Vlada je 18. junija 2020 prekinila „stanje nevarnosti“ in razglasila „stanje izrednih razmer v javnem zdravju“ do 18. decembra 2020. Uporaba nekaterih izrednih ukrepov je bila podaljšana na čas po „stanju nevarnosti“. Nekateri izredni ukrepi so bili izpodbijani pri ustavnem sodišču. Julija 2020 je ustavno sodišče zavrnilo predlog za presojo izrednega ukrepa, izdanega v času „stanja nevarnosti“, pri čemer se je sklicevalo na izključenost svoje pristojnosti v davčnih in proračunskih zadevah. Nova pravila o postopku ustavne pritožbe so bila uvedena z zakonodajo „omnibus“ decembra 2019. Zaradi te zakonodajne reforme lahko upravni organi pri ustavnem sodišču izpodbijajo sodno odločbo, ki je že postala pravnomočna, če so z njo kršene njihove pravice in če posega v njihove pristojnosti v skladu s temeljnim zakonom. Taka postopkovna ureditev zbuja vprašanja glede načela pravne varnosti. Čeprav je komisar za temeljne pravice pridobil status A, je bila njegova ponovna akreditacija odložena. Oktobra 2019 je pododbor ZN za akreditacijo (SCA) menil, da informacije, zagotovljene v zvezi z ukrepi, sprejetimi kot odgovor na več priporočil in izrazov zaskrbljenosti, ne zadostujejo. SCA je menil, da izbirni postopek ni dovolj širok in pregleden ter da informacije, ki jih je zagotovil komisar, ne dokazujejo zadostnih prizadevanj pri reševanju vseh vprašanj človekovih pravic, niti ni komisar nastopal tako, da bi spodbujal in varoval vse človekove pravice. To vprašanje je bilo postavljeno zlasti v zvezi s stališčem komisarja glede „zakona o organizacijah, financiranih s tujim kapitalom“ (glej v nadaljevanju). SCA je priporočil tudi zagovarjanje zadostnega financiranja. Od maja 2020 novi zakon o statusu in nagrajevanju osebja komisarja določa dvig plače za povprečno 30 %. Poleg tega je komisar leta 2020 prevzel odgovornosti neodvisnega odbora za pritožbe zoper policijo. Izraženi so bili pomisleki glede neodvisnosti več institucij in njihove sposobnosti, da delujejo kot protiutež pooblastilom vlade. Civilna družba ostaja pod pritiskom, zlasti kadar zavzame kritično stališče do vlade. Junija 2020 je Sodišče odločilo, da je madžarska zakonodaja o preglednosti organizacij civilne družbe, financiranih s tujim kapitalom, sprejeta junija 2017, nezdružljiva s prostim pretokom kapitala ter pravico do svobode združevanja in pravicama do spoštovanja zasebnega življenja in varstva osebnih podatkov, zapisanimi v Listini o temeljnih pravicah. Zakonodajni ukrepi, potrebni za izvršitev sodbe Sodišča, so v pripravi. Novembra 2019 je Komisija zoper Madžarsko začela sodni postopek pred Sodiščem v zvezi s predpisom (ki ga je vlada poimenovala „Ustavimo Sorosa“), s katerim je bila inkriminirana organizacija pomoči, ki jo katera koli oseba v imenu nacionalnih, mednarodnih in nevladnih organizacij ponudi ljudem, ki želijo vložiti prošnjo za azil. Junija 2018 sta Beneška komisija in OVSE ODIHR objavila skupno mnenje, v katerem sta ugotovila, da se s preučenimi določbami krši pravica do svobode združevanja in izražanja ter da jih je treba razveljaviti. Beneška komisija in OVSE ODIHR sta kritizirala še en zakon, s katerim je bil uveden poseben 25-odstotni imigracijski davek na finančno podporo organizacijam, ki izvajajo „dejavnosti za olajšanje imigracije“. Poleg tega sovražni govor, ki ga uporabljajo vlada in provladni mediji, ovira konstruktivno sodelovanje z organizacijami civilne družbe. Državljanski prostor na Madžarskem je ocenjen kot „oviran“. Pomembno je, da veljavni pravni okvir ter politično in javno okolje upoštevata priporočila Sveta Evrope v zvezi z varstvom in spodbujanjem prostora civilne družbe.



Priloga I: Seznam virov po abecednem vrstnem redu* * Seznam prispevkov, prejetih v okviru posvetovanja za Poročilo o stanju pravne države za leto 2020, je na voljo na spletišču Komisije. Bertelsmann Stiftung (2019), Sustainable Governance Indicators. https://www.sgi-network.org/2019/Governance/Executive_Capacity/Evidence-based_Instruments . Budapest Institute, Corruption Research Center Budapest (2019), Transparency and Integrity: the Online Presence of Hungarian Municipalities – Analysis of Urban Municiaplities’ websites in Hungary. http://www.crcb.eu/?p=1799 . Centre for Media Pluralism and Media Freedom (2019), Assessing certain recent developments in the Hungarian media market through the prism of the Media Pluralism Monitor. https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/79196553-5c39-11ea-8b81-01aa75ed71a1 . Centre for Media Pluralism and Media Freedom (2019), Decriminalisation of Defamation. https://cmpf.eui.eu/wp-content/uploads/2019/01/decriminalisation-of-defamation_Infographic.pdf . Centre for Media Pluralism and Media Freedom (2020), Media Pluralism Monitor 2020. https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020 . CEPEJ (2018), European judicial systems - Efficiency and quality of justice, CEPEJ STUDIES No. 26, 2018 Edition (2016 data). https://rm.coe.int/rapport-avec-couv-18-09-2018-en/16808def9c . CIVICUS, Monitor tracking civic space: Hungary. https://monitor.civicus.org/country/hungary/ .

Commissioner for Human Rights of the Council of Europe (2018), Commissioner calls on Hungary’s President to return to the Parliament the legislative package on administrative courts (statement of 14 December 2018). https://www.coe.int/en/web/commissioner/-/commissioner-calls-on-hungary-s-president-to-return-to-the-parliament-the-legislative-package-on-administrative-courts . Commissioner for Human Rights of the Council of Europe (2019) Dunja Mijatović report following her visit to Hungary from 4 to 8 February 2019 – Strasbourg, 21 May 2019. https://rm.coe.int/report-on-the-visit-to-hungary-from-4-to-8-february-2019-by-dunja-mija/1680942f0d . Council of Europe, Platform to promote the protection of journalism and safety of journalists – Hungary. https://www.coe.int/en/web/media-freedom/hungary . Council of Europe: Committee of Ministers (2010), Recommendation CM/Rec(2010)12 of the Committee of Ministers to member states on judges: independence, efficiency and responsibilities. Council of Europe: Committee of Ministers (2018), Recommendation CM/Rec(2018)11 of the Committee of Ministers to member States on the need to strengthen the protection and promotion of civil society space in Europe. Council of Europe: Committee of Ministers (2019), Decision of 25 September 2019, CM/Del/Dec(2019)1355/H46-11. Council of Europe: Committee of Ministers (2020), Interim Resolution CM/ResDH(2020)180. Council of Europe: Venice Commission (2010), Report on the Independence of the Judicial System Part I: The Independence of Judges, CDL-AD(2010)004. Council of Europe: Venice Commission (2012), Hungary – Opinion on Act CLI of 2011 on the Constitutional Court of Hungary, CDL-AD(2012)009. Council of Europe: Venice Commission (2012), Hungary – Opinion on Act CLXII of 2011 on the Legal Status and Remuneration of Judges and Act CLXI of 2011 on the Organisation and Administration of Courts of Hungary, CDL-AD(2012)001. Council of Europe: Venice Commission (2012), Hungary – Opinion on Act CLXIII of 2011 on the Prosecution Service and Act CLXIV of 2011 on the Status of the Prosecutor General, Prosecutors and other Prosecution Employees and the Prosecution Career of Hungary, CDL-AD(2012)008. Council of Europe: Venice Commission (2012), Hungary – Opinion on the Cardinal Acts on the Judiciary that were amended following the adoption of Opinion CDL-AD(2012)001 on Hungary, CDL-AD(2012)020. Council of Europe: Venice Commission (2015), Hungary – Opinion on Media Legislation (Act CLXXXV on Media Services and on the Mass Media, Act CIV on the Freedom of the Press, and the Legislation on Taxation of Advertisement Revenues of Mass Media) of Hungary, CDL-AD(2015)015. Council of Europe: Venice Commission (2017), Poland – Opinion on the Draft Act amending the Act on the National Council of the Judiciary; on the Draft Act amending the Act on the Supreme Court, proposed by the President of Poland, and on the Act on the Organisation of Ordinary Courts, CDL-AD(2017)031. Council of Europe: Venice Commission (2019), Hungary – Opinion on the law on administrative courts and the law on the entry into force of the law on administrative courts and certain transitional rules, CDL-AD(2019)004. Council of Europe: Venice Commission (2020), Report - Respect for democracy, human rights and the rule of law during states of emergency: reflections - taken note of by the Venice Commission on 19 June 2020 by a written procedure replacing the 123rd plenary session, CDL-AD(2020)014. Council of Europe: Venice Commission and Organization for Security and Co-operation in Europe Office for Democratic Institutions and Human Rights (OSCE ODIHR) (2018), Hungary – Joint Opinion on the Provisions of the so-called “Stop Soros” draft Legislative Package which directly affect NGOs (in particular Draft Article 353A of the Criminal Code on Facilitating Illegal Migration), CDL-AD(2018)013. Council of Europe: Venice Commission and Organization for Security and Co-operation in Europe Office for Democratic Institutions and Human Rights (OSCE ODIHR) (2018), Hungary – Joint Opinion on Section 253 on the special immigration tax of Act XLI of 20 July 2018 amending certain tax laws and other related laws and on the immigration tax, CDL-AD(2018)035-e. Council of the European Union (2019), Council Recommendation of 9 July 2019 on the 2019 National Reform Programme of Hungary and delivering a Council opinion on the 2019 Convergence Programme of Hungary, UL C 301, 5.9.2019. Council of the European Union (2020), Council Recommendation of 20 July 2020 on the 2020 National Reform Programme of Hungary and delivering a Council opinion on the 2020 Convergence Programme of Hungary, UL C 282/17, 26.8.2020.

Directorate-General for Communication (2019), Flash Eurobarometer 482: businesses’ attitudes towards corruption in the EU. Directorate-General for Communication (2020), Special Eurobarometer 502: corruption. Eötvös Károly Policy Institute (21. februar 2020), izjava, http://www.ekint.org/alkotmanyossag/2020-02-21/csend-vagy-kialtas-hallgathatnak-e-a-birak-ha-megtamadjak-a-biroi-fuggetlenseget . European Association of Judges (2019), Report on the fact-finding mission of the EAJ to Hungary, 3 May 2019. https://www.iaj-uim.org/iuw/wp-content/uploads/2019/05/Report-on-the-fact-finding-mission-of-a-delegation-of-the-EAJ-to-Hungary.pdf . European Commission, 2019 Country Report Hungary, SWD(2019) 1016 final. European Commission, 2020 Country Report Hungary, SWD(2020) 516 final. European Commission (2020), The OLAF Report 2019. European Federation of Journalists (2020), Hungary media freedom crackdown: our letter to EU leaders. https://europeanjournalists.org/blog/2020/07/28/hungary-media-freedom-crackdown-our-letter-to-eu-leaders/ . European Network of Councils for the Judiciary (ENCJ) and Council of Bars and Law Societies of Europe (CCBE) (2019): Independence and Accountability of the Judiciary – ENCJ/CCBE Survey among lawyers on the independence of judges, 2018-2019. https://pgwrk-websitemedia.s3.eu-west-1.amazonaws.com/production/pwk-web-encj2017-p/Reports/ENCJ%20Survey%20on%20Independence%20Accountability%20of%20the%20Judiciary%20among%20lawyers%20%202019.pdf . Evropska komisija (2020), Pregled stanja na področju pravosodja v EU za leto 2020. Evropska mreža sodnih svetov (ENCJ) (2019): Independence and Accountability of the Judiciary – ENCJ Survey on the independence of judges, 2019. https://pgwrk-websitemedia.s3.eu-west-1.amazonaws.com/production/pwk-web-encj2017-p/Reports/Data%20ENCJ%202019%20Survey%20on%20the%20Independence%20of%20judges.pdf . Evropsko sodišče za človekove pravice, sodba z dne 10. marca 2015, Varga in drugi/Madžarska, pritožbe št. 14097/12, 45135/12, 73712/12, 34001/13, 44055/13 in 64586/13. GRECO (2015), Fourth Evaluation Round – evaluation report on Hungary on Corruption prevention in respect of members of parliament, judges and prosecutors. GRECO (2017), Third Evaluation Round - Second Addendum to the Second Compliance Report on Hungary on Incriminations (ETS 173 and 191, GPC 2) - Transparency of Party Funding. GRECO (2018), Fourth Evaluation Round – Interim compliance report on Hungary on Corruption prevention in respect of members of parliament, judges and prosecutors. GRECO (2019), „Hungary: Insufficient progress and lack of transparency hamper fight against corruption“ (1 March 2019). https://www.coe.int/en/web/portal/-/hungary-insufficient-progress-and-lack-of-transparency-hamper-fight-against-corruption . Human Rights Watch (23. marec 2020), Hungary’s Orban Uses Pandemic to Seize Unlimited Power. https://www.hrw.org/news/2020/03/23/hungarys-orban-uses-pandemic-seize-unlimited-power . Hungarian Civil Liberties Union (2020), Research on the obstruction of the work of journalists during the coronavirus pandemic in Hungary (15 April 2020). https://tasz.hu/a/files/coronavirus_press_research.pdf . Index.hu (24 July 2020), Editorial board of Index and more than 70 staff members resign. https://index.hu/english/2020/07/24/editorial_board_of_index_resigns . International Press Institute (IPI), Article 19, the Committee to Protect Journalists (CPJ), the European Centre for Press and Media Freedom (ECPMF), the European Federation of Journalists (EFJ), Free Press Unlimited (FPU) and Reporters Without Borders (RSF) (2019): Conclusions of the joint international press freedom mission to Hungary (3. december 2019). https://www.ecpmf.eu/fact-finding-mission-hungary-2019/ .

International Press Institute (2020), Hungary seeks power to jail journalists for ‘false’ COVID-19 coverage (23 March 2020). https://ipi.media/hungary-seeks-power-to-jail-journalists-for-false-covid-19-coverage/ . Kúria (2018), A “közérdekű adatok kiadásával kapcsolatos perek” bírósági gyakorlata tárgykörére felállított joggyakorlat-elemző csoport összefoglaló véleménye, 3. december 2018. https://kuria-birosag.hu/sites/default/files/joggyak/osszefoglalo_velemeny_adatvedelem.pdf . Madžarska odvetniška zbornica (21. januar 2020), izjava predsednika. https://jogaszvilag.hu/napi/a-magyar-ugyvedi-kamara-visszautasitja-az-ugyvedeket-ert-tamadasokat/ . Madžarska vlada (2020), Prispevek Madžarske za Poročilo o stanju pravne države za leto 2020. Madžarsko sodniško združenje (MABIE) (10. marec 2020), izjava. http://mabie.hu/index.php/1526-a-birok-neveben . Mérték Media Monitor (2019): Fidesz-friendly media dominate everywhere. https://mertek.eu/en/2019/05/02/fidesz-friendly-media-dominate-everywhere/https://mertek.eu/en/2019/05/02/fidesz-friendly-media-dominate-everywhere/ . National Authority for Data Protection and Freedom of Information (2019), Annual Report of the National Authority for Data Protection and Freedom of Information 2018, National Authority for Data Protection and Freedom of Information, Budapest. https://naih.hu/files/NAIH-Annual-report-2018-v190830.pdf . Organisation for Economic Co-operation and Development (OECD) (2019), Implementing the OECD Antibribery Convention. Phase 4 Report Hungary. Prosecutor General’s Office (2019), Criminality and Criminal Justice. http://ugyeszseg.hu/pdf/statisztika/Criminality_and_CriminalJustice_2009_2018.pdf . Reporters Without Borders (2020), Hungary: Urgent EU response needed to leading independent news site’s demise (28. julij 2020). https://rsf.org/en/news/hungary-urgent-eu-response-needed-leading-independent-news-sites-demise . Reporters Without Borders (2020), World Press Freedom Index. https://rsf.org/en/ranking . Sodišče Evropske unije, sodba z dne 7. februarja 2019, Carlos Escribano Vindel, C-49/18. Sodišče Evropske unije, sodba z dne 27. februarja 2018, Associação Sindical dos Juízes Portugueses, C-64/16. Sodišče Evropske unije, sodba z dne 19. novembra 2019, AK, združene zadeve C‑585/18, C‑624/18 in C‑625/18. Sodišče Evropske unije, sodba z dne 18. junija 2020, Komisija/Madžarska, C-78/18. Sodišče Evropske unije, zadeva C-564/19, IS, v obravnavi. Sodišče Evropske unije, zadeva C-821/19, v obravnavi. Transparency International (2019), Corruption Perceptions Index. United Nations (2019), Global Alliance of National Human Rights Institutions (GANHRI), Sub-Committee on Accreditation (SCA), Accreditation Report – October 2019. United Nations Special Rapporteur on human rights defenders (2016), End of mission statement by Special Rapporteur on the situation of human rights defenders, Visit to Hungary 8 - 16 February 2016. https://www.ohchr.org/EN/NewsEvents/Pages/DisplayNews.aspx?NewsID=17048&LangID=E .

Virtualni obisk Madžarske v okviru Poročila o stanju pravne države za leto 2020.



Priloga II: Obisk Madžarske Deležniki, s katerimi so se službe Komisije virtualno sestale junija 2020: ·Amnesty International Hungary ·odbor državnega zbora za zakonodajo ·center za raziskave korupcije v Budimpešti ·forum glavnih urednikov (Főszerkesztők Fóruma) ·inštitut za politiko Eötvös Károly ·madžarska odvetniška zbornica ·madžarska zveza za državljanske svoboščine ·madžarski helsinški odbor ·K-Monitor ·Mérték Media Monitor ·ministrstvo za notranje zadeve ·ministrstvo za pravosodje ·nacionalni organ za varstvo podatkov in svobodo obveščanja ·državni sodni svet ·nacionalni urad za medije in infokomunikacije ·državni urad za sodstvo

·urad komisarja za temeljne pravice ·urad ustavnega sodišča ·državno tožilstvo Madžarske ·državni urad za revizijo ·vrhovno sodišče (Kúria) ·Transparency International Hungary * Komisija se je na več horizontalnih srečanjih sestala tudi z naslednjimi organizacijami: ·Amnesty International ·Civil Liberties Union for Europe (Zveza za državljanske svoboščine v Evropi) ·Civil Society Europe ·Conference of European Churches (Konferenca evropskih cerkva) ·EuroCommerce ·European Center for Not-for-Profit Law ·European Centre for Press and Media Freedom (Evropsko središče za svobodo tiska in medijev) ·European Civic Forum ·Free Press Unlimited ·Front Line Defenders ·ILGA-Europe ·International Commission of Jurists (Mednarodna komisija pravnikov)