[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 13.4.2011

COM(2011) 203 konč.

2011/0085 (NLE)

Predlog

UREDBA SVETA

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz zeolita A v prahu s poreklom iz Bosne in Hercegovine

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

OZADJE PREDLOGA |

Razlogi za predlog in njegovi cilji Ta predlog zadeva uporabo člena 5 Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti, ki razveljavlja Uredbo Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti („osnovna uredba“), in zlasti člena 9 Uredbe (ES) št. 1225/2009. |

Splošno ozadje Ta predlog je nastal pri izvajanju osnovne uredbe in je posledica preiskave, ki je bila izvedena v skladu z vsebinskimi in postopkovnimi zahtevami iz osnovne uredbe. |

Veljavne določbe na področju, na katero se nanaša predlog Začasni ukrepi so bili uvedeni z Uredbo Komisije (EU) št. 1036/2010 (UL L 298, 16.11.2010, str. 27). |

Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije Ni relevantno. |

POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENA UČINKA |

Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi |

Zainteresirane strani, na katere se nanaša postopek, so imele možnost, da med preiskavo zagovarjajo svoje interese v skladu z določbami osnovne uredbe. |

Zbiranje in uporaba izvedenskih mnenj |

Strokovno mnenje ni bilo potrebno |

Ocena učinka Ta predlog je posledica izvajanja osnovne uredbe. Osnovna uredba ne določa splošne ocene učinka, vendar vsebuje izčrpen seznam razmer, ki jih je treba oceniti. |

PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA |

Povzetek predlaganih ukrepov Komisija je 17. februarja 2010 začela protidampinški postopek v zvezi z uvozom zeolita A v prahu s poreklom iz Bosne in Hercegovine. V preiskavi je bilo ugotovljeno, da se je zadevni izdelek prodajal po dampinških cenah, kar je povzročilo škodo industriji Unije. V preiskavi je bilo prav tako ugotovljeno, da uvedba protidampinških ukrepov ni bila v nasprotju z interesom Unije. Na tej podlagi so bili uvedeni začasni ukrepi. Med nadaljnjo preiskavo so se potrdile glavne začasne ugotovitve. Zato se predlaga, naj Svet sprejme priloženi predlog uredbe za uvedbo dokončnih ukrepov za uvoz zeolita A v prahu s poreklom iz Bosne in Hercegovine. |

Pravna podlaga Uredba Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti, ki razveljavlja Uredbo Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti („osnovna uredba“). |

Načelo subsidiarnosti Predlog je v izključni pristojnosti Unije. Načelo subsidiarnosti se zato ne uporablja. |

Načelo sorazmernosti Predlog upošteva načelo sorazmernosti iz naslednjih razlogov: |

oblika ukrepanja je opisana v navedeni osnovni uredbi in ne dopušča odločanja na nacionalni ravni. |

Navedba o načinu zmanjšanja finančne in upravne obremenitve Unije, nacionalnih vlad, regionalnih in lokalnih organov, gospodarskih subjektov in državljanov ter o njeni sorazmernosti s ciljem predloga se ne uporablja. |

Izbira instrumentov |

Predlagani instrument: uredba. |

Druga sredstva ne bi bila primerna, ker osnovna uredba ne predvideva drugih možnosti. |

PRORAČUNSKE POSLEDICE |

Predlog ne vpliva na proračun EU. |

2011/0085 (NLE)

Predlog

UREDBA SVETA

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz zeolita A v prahu s poreklom iz Bosne in Hercegovine

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti, ki razveljavlja Uredbo Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti[1] („osnovna uredba“), in zlasti člena 9 Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija („Komisija“),

ob upoštevanju naslednjega:

1. ZAČASNI UKREPI

2. Komisija je z Uredbo (EU) št. 1036/2010[2] („začasna uredba“) uvedla začasno protidampinško dajatev na uvoz zeolita A v prahu s poreklom iz Bosne in Hercegovine („BiH“).

3. Postopek se je začel zaradi pritožbe, ki so jo 4. januarja 2010 vložile družbe Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. in Zeolite Mira Srl Unipersonale („pritožniki“), ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 25 % celotne proizvodnje zeolita A v prahu v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze o dampingu in znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za upravičen začetek postopka.

4. NADALJNJI POSTOPEK

5. Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta odločitev o uvedbi začasnih protidampinških ukrepov („začasno razkritje“), je več zainteresiranih strani predložilo pisna stališča v zvezi z začasnimi ugotovitvami. Strani, ki so to zahtevale, so imele možnost za zaslišanje.

6. Komisija je še naprej iskala in preverjala vse informacije, za katere je menila, da so nujne za dokončne ugotovitve.

7. Kot je navedeno v uvodni izjavi (11) začasne uredbe, je preiskava dampinga in škode zajela obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2009 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2005 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“).

8. Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravalo priporočiti uvedbo dokončne protidampinške dajatve na uvoz zeolita A v prahu s poreklom iz BiH in dokončno pobiranje zneskov, zavarovanih z začasno dajatvijo. Določen je bil tudi rok, v katerem so lahko po tem razkritju predložile svoja stališča.

9. Ustne in pisne pripombe, ki so jih predložile zainteresirane strani, so se proučile in po potrebi ustrezno upoštevale.

10. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

11. Ker ni bilo nobenih pripomb v zvezi s temi vprašanji, se ugotovitve uvodnih izjav (12) do (15) začasne uredbe potrdijo.

12. Glede na navedeno se dokončno sklene, da so vse vrste zeolita A v prahu, kot so opredeljene zgoraj, podobne v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

13. VZORČENJE

14. Skupina bosanskih proizvajalcev izvoznikov („Birac“) je ponovila svojo trditev, ki jo je izrazila v začetni fazi preiskave, in sicer da bi moral biti nevzorčeni proizvajalec Unije (Silkem d.o.o. ali „Silkem“) v celoti vključen v izpolnjen vprašalnik vzorčenega proizvajalca Unije (MAL Magyar Aluminium ali „MAL“), ker sta družbi povezani. Trdila je, da bi sprejetje te opustitve pomenilo diskriminacijo med proizvajalci in izvozniki Unije, kot v primerih, kadar so povezani proizvajalci izvozniki s sedežem v državah, ki so predmet protidampinških preiskav, vsi dolžni predložiti izpolnjene vprašalnike. Poleg tega je Birac trdil, da je treba MAL in Silkem razglasiti za nesodelujoči družbi.

15. Teh trditev ni mogoče sprejeti. Zaradi razlogov, pojasnjenih v uvodni izjavi (19) začasne uredbe, sta MAL in Silkem v celoti sodelovala v preiskavi. Opozoriti je treba, da je Silkem zagotovil informacije v odgovoru na obrazec za vzorčenje ter da je bila ta družba upoštevana pri kazalnikih za makropodatke. Vendar družba ni bila vključena na seznam vzorčenih družb zaradi svoje majhnosti. Zato družbi Silkem ni bilo treba predložiti tako imenovanih mikropodatkov, ki seveda posledično tudi niso bili preverjeni. Ker je poleg tega njihova prodaja zadevnega izdelka razmeroma majhna v primerjavi s prodajo MAL, nič ne kaže na to, da bi vključitev podatkov Silkem v podatke MAL kaj spremenila.

16. Nadalje je obtožba diskriminacije med proizvajalci izvozniki in proizvajalci Unije očitno neutemeljena, ker so okoliščine različne. Po eni strani se preiskava o obstoju dampinga običajno opravi na ravni družb, za kar morajo institucije izračunati stopnjo dampinga za posamezno družbo. Skupino proizvajalcev izvoznikov je treba obravnavati v celoti, ker sicer obstaja tveganje, da bi se izvoz usmeril skozi tisti del skupine, ki ima najnižjo stopnjo dajatve. Po drugi strani pa je namen preiskave škode proučiti, ali je celotna industrija Unije utrpela znatno škodo. V tem primeru so se vzorčeni proizvajalci Unije v tej preiskavi šteli za predstavnike celotne proizvodnje EU glede nekaterih kazalnikov škode (mikrokazalniki). Ta trditev se zato zavrne.

17. Birac je tudi trdil, da bi moralo tudi bosansko rudarsko podjetje, povezano z MAL, ki temu konkretnemu proizvajalcu Unije dobavlja surovine (tj. boksit), sodelovati v preiskavi. V zvezi s tem je treba opomniti, da je bilo rudarsko podjetje navedeno v izpolnjenem vprašalniku MAL. Prav tako je MAL v svojih stroških proizvodnje izčrpno poročal o stroških, povezanih s pridobivanjem boksita in njegovo pretvorbo v aluminijev trihidrat. Zato je skupina MAL v celoti upoštevala zahteve za poročanje, ki so jih določile službe Komisije. Ta trditev se zato zavrne.

18. Ker v zvezi s temi vprašanji ni bilo drugih pripomb, se uvodne izjave (16) do (20) začasne uredbe dokončno potrdijo.

19. DAMPING

20. Normalna vrednost

21. Opozoriti je treba, da je bila zaradi odsotnosti reprezentativne domače prodaje normalna vrednost izračunana v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe.

22. Za oblikovanje normalne vrednosti v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe so se nastali prodajni, splošni in administrativni (PSA) stroški ter tehtani povprečni dobiček, ki ga je s prodajo na notranjem trgu podobnega izdelka v običajnem poteku trgovanja v obdobju preiskave ustvaril vsak izmed sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, prišteli k njihovim povprečnim stroškom proizvodnje v obdobju preiskave. Ker ni ločenih vrst zadevnega izdelka ali podobnega izdelka, se je uporabil tehtani povprečni dobiček. Kjer je bilo potrebno, so bili proizvodni stroški ter prodajni, splošni in administrativni stroški prilagojeni, preden so bili uporabljeni v preskusu običajnega poteka trgovanja in pri oblikovanju normalnih vrednosti.

23. V zvezi z začasnim razkritjem je Birac predložil pripombe glede določitve stopnje dobička, uporabljene za izračun normalne vrednosti. Po mnenju Birac uporabljena metodologija krši člen 2(3) osnovne uredbe, ker je v tem konkretnem primeru rezultat uporabe stopnje dobička nereprezentativne domače prodaje za izračun normalne vrednosti popolnoma enak, kot če bi uporabili cene nereprezentativne domače prodaje. Trdil je, da tak neskladen pristop gotovo ni bil namen istočasne obravnave člena 2(3) in 2(6) osnovne uredbe. Prav tako je menil, da je uporabljena stopnja dobička nerazumna in nesorazmerna, zlasti v primerjavi s ciljnim dobičkom, ki je bil uporabljen za izračun nelojalnega nižanja cen.

24. Poleg tega je Birac trdil, da se domača prodaja zaradi svoje narave ne sme šteti kot prodaja v običajnem poteku trgovanja in se zato ne sme uporabiti za določitev normalne vrednosti.

25. V zvezi s prvo trditvijo je treba opozoriti, da je uporabljena metoda v skladu z določbami osnovne uredbe in sodno prakso, ki izhaja iz odločb STO, v skladu s katerimi se mora pri določanju normalne vrednosti uporabiti dobiček domače prodaje v običajnem poteku trgovanja, čeprav ta prodaja ni bila reprezentativna. Opozoriti je treba, da je bila v tem konkretnem primeru vsa domača prodaja dobičkonosna, zato je določitev normalne vrednosti res dala enak rezultat, kot če bi normalna vrednost temeljila na domačih prodajnih cenah. Najprej je treba opomniti, da so podatki o dobičku ter prodajnih, splošnih in administrativnih stroških temeljili na domači prodaji družbe, za katero se šteje, da je bila opravljena v običajnem poteku trgovanja. Nadalje je treba opozoriti, da „razumnosti“ ni mogoče meriti glede na ciljni dobiček, ki je bil uporabljen za izračun nelojalnega nižanja cen, ker navedeni dobiček kaže na razmere na trgu Unije brez dampinškega uvoza in zato ne more šteti kot ustrezno merilo za določanje dobička, ki naj se uporabi pri konstruiranju normalne vrednosti. Trditev se zato zavrne.

26. V zvezi s trditvijo, da se domača prodaja ne sme obravnavati, kot da je nastala v običajnem poteku trgovanja, je preiskava ugotovila, da so podatki in dokazi, ki jih je zagotovil Birac, zanesljiva osnova za določanje normalne vrednosti. Ta trditev se zato ni štela za utemeljeno in je bila zato zavrnjena.

27. Ob odsotnosti drugih pripomb glede določitve normalne vrednosti se potrdi metodologija, opisana v uvodnih izjavah (21) do (26) začasne uredbe.

28. Izvozna cena

29. Ker ni bilo pripomb v zvezi z izvozno ceno, se uvodni izjavi (27) in (28) začasne uredbe potrdita.

30. Primerjava

31. Ker ni bilo pripomb glede primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno, se uvodna izjava (29) začasne uredbe potrdi.

32. Stopnja dampinga

33. Ker ni bilo drugih pripomb glede določitve stopnje dampinga, ki bi spremenile začasne ugotovitve, se uvodne izjave (30) do (32) začasne uredbe potrdijo.

34. ŠKODA

35. Pripombe k ugotovitvam glede škode so bile prejete od nekaterih proizvajalcev Unije, dveh uporabnikov v EU in enega bosanskega proizvajalca izvoznika.

36. Če so bili argumenti že obravnavani v začasni uredbi, se ne ponovijo v tej uredbi.

37. Splošne ugotovitve

38. Uvodni izjavi (45) in (68) začasne uredbe jasno določata, da industrija Unije v tej preiskavi zajema vse proizvajalce v EU. Poleg tega dejavniki škode, na podlagi katerih je bila ugotovljena škoda, praviloma temeljijo na podatkih, povezanih z industrijo Unije. Kadar so bili uporabljeni podatki, povezani z industrijo Unije, jih oddelek 5.4 začasne uredbe opredeli z nanašanjem na „makropodatke“. Kadar pa informacije niso bile na voljo za celotno industrijo Unije, so bili uporabljeni podatki reprezentativnega vzorca proizvajalcev Unije. K tem vprašanjem ni nihče poslal pripomb in začasne ugotovitve so dokončno potrjene.

39. Vendar je bila trditev v uvodni izjavi (34) napačna. Ta uvodna izjava bi se morala glasiti: „Vsi proizvajalci Unije predstavljajo industrijo Unije v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe ter bodo v nadaljnjem besedilu imenovani „industrija Unije“.“

40. Ker ni bilo drugih pripomb, se ugotovitve iz uvodnih izjav od (52) do (56) začasne uredbe potrdijo.

41. Potrošnja Unije

42. Ker ni bilo pripomb, se ugotovitve iz uvodnih izjav (35) do (38) začasne uredbe potrdijo.

43. Uvoz iz zadevne države

44. Ker ni bilo pripomb, se ugotovitve iz uvodnih izjav (39) do (43) začasne uredbe potrdijo.

45. Položaj industrije Unije

46. Kazalniki škode

47. Oktobra 2010 se je na območju MAL, enega od proizvajalcev Unije, zgodila industrijska nesreča. Vendar številke, ki jih je družba predložila, kažejo, da se je dobava zadevnega izdelka popravila do januarja 2011. Zato je bilo jasno, da ta nesreča ni povzročila resnih težav z dobavo na trgu EU.

48. Birac je trdil, da bi Komisija glede na to, da je imela navedena bosanska rudarska družba, povezana z MAL, dobiček v OP, morala prilagoditi proizvodne stroške in dobiček MAL pri izračunu ekonomskih kazalnikov, ker se je stanje glede dobička MAL domnevno poslabšalo zaradi visokega dobička, ki ga je imela z njim povezana rudarska družba v Bosni.

49. V zvezi z navedeno trditvijo je treba opozoriti, da je bil nakup boksita od zadevne družbe opravljen po načelu tržnih cen med neodvisnimi strankami. To vprašanje je bilo zajeto med preverjanjem na kraju samem. Ker je MAL kupil boksit od povezanih in nepovezanih družb med OP po približno enakih povprečnih cenah, se je Komisija prepričala, da so bili nakupi opravljeni po načelu tržnih cen med neodvisnimi strankami in zato ni potrebna nobena prilagoditev gibanja dobičkonosnosti MAL, ki je bil uporabljen pri izračunu gibanja, prikazanega v uvodni izjavi (52) začasne uredbe. Trditev je bila zato zavrnjena.

50. Birac je trdil tudi, da je imel znatno konkurenčno prednost pred večino proizvajalcev EU, ker je dobil nekatere surovine neposredno iz svoje proizvodnje aluminijevega oksida, zato bi se to moralo izraziti v stopnjah škode. Tega argumenta ni mogoče sprejeti. Če ima družba konkurenčno prednost, bi to običajno moralo vplivati na njen skupni izračun dampinga z vidika nižjih stroškov ter posledično tudi na nižjo normalno vrednost. Taka konkurenčna prednost nima konceptualno nobene zveze s stopnjo škode. Stopnja škode pojasnjuje, ali bi bila stopnja dajatve, ki je nižja od stopnje dampinga, zadostna za odpravo škode. Trditev je bila zato zavrnjena.

51. Uporabniki Unije so trdili, da je bil pozitiven razvoj nekaterih dejavnikov škode v začasni oceni Komisije zanemarjen (dobičkonosnost, denarni tok in donosnost naložb) ter da bi morali biti analizirani vsi dejavniki. Vendar je ta pozitivni razvoj v celoti analiziran v oceni škode. Bil je upoštevan, vendar se v tem primeru ni obravnaval kot odločujoč zaradi razlogov iz začasne uredbe (uvodne izjave (52) do (60) začasne uredbe). Trditev je bila zato zavrnjena.

52. Ker ni bilo drugih pripomb, se ugotovitve iz uvodnih izjav od (44) do (64) začasne uredbe potrdijo.

53. Sklep o škodi

54. Ob upoštevanju navedenega in ker drugih pripomb v zvezi s tem ni bilo, se sklepne ugotovitve iz uvodnih izjav (65) do (69) začasne uredbe potrdijo.

55. VZROČNA ZVEZA

56. Eden od sodelujočih uporabnikov je trdil, da je analiza vzročne zveze pomanjkljiva, ker je Komisija navedla, da so se nekateri dejavniki škode začasno izboljšali v OP (2009). Ta stran se ni strinjala z oceno, da je večja dobičkonosnost v OP v primerjavi z letom 2008 posledica kratkoročnega začasnega razvoja, ki naj se ne bi ponovil leta 2010.

57. V zvezi z navedeno predložitvijo se opominja, da so argumenti strani samo izjave in niso okrepljene z nobenim novim dokazom. Nasprotno pa stališče Komisije podpirajo informacije, ki so jih predložili proizvajalci EU med preiskavo v začasni in dokončni fazi. Informacije, ki so bile predložene pred preveritvenimi obiski, so bile preverjene tudi na kraju samem. Predvideno poslabšanje stopnje dobička po OP potrjujejo tudi podatki za celotno leto 2010, ki sta jih predložila dva proizvajalca EU. Ta trditev se zato zavrne.

58. Birac je izpodbijal začasno ugotovitev glede učinka uvoza iz tretjih držav. Vendar je Komisija v svoji analizi v uvodni izjavi (77) začasne uredbe navedla, da je bil Birac edini večji izvoznik na trg EU. Iz drugih virov praktično ni bilo uvoza. Birac v zvezi s tem ne zagotavlja nobenih novih dokazov in njegova trditev se zato zavrne.

59. Eden od sodelujočih uporabnikov je izpodbijal analizo iz začasne uredbe v zvezi s padcem potrošnje ter navedel, da je protidampinška preiskava katodnih cevi za barvne televizijske sprejemnike precedens glede zmanjševanja povpraševanja[3]. Trdil je, da je v navedeni preiskavi zmanjševanje povpraševanja povzročilo zaključek postopka. Vendar ni povezave med primerom katodnih cevi za barvne televizijske sprejemnike in sedanjo preiskavo. Pri prvem je potrošnja strmo padla, ker je bil zadevni izdelek nadomeščen z drugimi izdelki. Nasprotno pa je padec potrošnje v sedanji preiskavi zelo skromen (7 %, kot navajata uvodni izjavi (37) in (38) začasne uredbe). V zvezi s tem se opozarja tudi, da se je razvoj potrošnje nadalje obravnaval v uvodnih izjavah (78) do (80) začasne uredbe, vendar navedeni sodelujoči uporabnik ni mogel zagotoviti nobenega dokaza, ki bi izpodbil ugotovitve Komisije. Te trditve se zato zavrnejo.

60. Glede na navedeno se ugotovitve iz uvodnih izjav (70) do (92) začasne uredbe potrdijo, tj. da je znatno škodo industriji Unije povzročil dampinški uvoz.

61. INTERES UNIJE

62. Eden od sodelujočih uporabnikov je trdil, da je Komisija v uvodni izjavi (104) začasne uredbe zagotovila zavajajoče informacije o pomenu stroškov zeolita glede na celotne stroške. Zlasti je trdil, da stroški zeolita predstavljajo več kot 5 % celotnih stroškov, kakor navaja uvodna izjava (104). V zvezi s tem se opozarja, da ta stran ni zagotovila nobenih novih podatkov, ki bi podprli njeno trditev, pri čemer so ugotovitve Komisije temeljile na preverjenih informacijah sodelujočih uporabnikov. V zvezi s pojmom „celotni stroški“, ki je bil uporabljen v uvodni izjavi (104) začasne uredbe se opozarja, da vključuje vse proizvodne stroške ter prodajne, splošne in upravne stroške. Poleg tega je navedba „manj kot 5 %“ povprečje, ki zajema hkrati detergente za perilo in mehčalce za vodo. Nazadnje je treba pojasniti, da so stroški zeolita v mehčalcih za vodo višji kot v detergentih za perilo, vendar je uporaba zdaleč pomembnejša pri detergentih za perilo. Pri tem konkretnem sodelujočem uporabniku so mehčalci za vodo dejansko pomenili manjši del prometa z izdelki s konca proizvodne verige, v katerih je bil uporabljen zeolit. Ta trditev se zato zavrne.

63. Eden od sodelujočih uporabnikov je izpodbijal začasno ugotovitev iz uvodne izjave (102), da je Kitajska možen alternativni vir dobave. Komisija ob upoštevanju pripomb soglaša, da je malo verjetno, da bo Kitajska v bližnji prihodnosti postala glavni dobavitelj, čeprav je nekaj kitajskega blaga vstopilo na trg EU v OP (glej uvodno izjavo (41)). Vendar Komisija glede na stopnjo izkoriščenosti zmogljivosti v Evropski uniji za zadevni izdelek vztraja pri svojem stališču, da v zvezi zadevnim izdelkom ni težav z dobavo. Ta trditev se zato zavrne.

64. Eden od sodelujočih uporabnikov je trdil, da se bodo stroški zeolita v primeru uvedbe dajatev na podlagi te preiskave tako povečali, da se bodo zvišale tudi cene njegovih detergentov za perilo in mehčalcev za vodo, s tem pa se bodo zvišale cene za potrošnike. Ta trditev temelji na predpostavki, da bodo uporabniki prenesli povišanje cen zeolita zaradi protidampinške dajatve. Komisija pravzaprav meni, da bodo proizvajalci Unije imeli koristi od ukrepov zaradi povečane ekonomije obsega in ne zaradi zvišanja cen (glej uvodni izjavi (108) in (111) začasne uredbe). Nazadnje pa je, kot že navedeno, delež stroškov, povezanih z zeolitom, glede na celotne stroške proizvodnje izdelkov s konca proizvodne verige tako majhen, da nobena posledica dajatve, čeprav ni verjetna, ne bi nasprotovala začasni ugotovitvi, da ni prednostnih razlogov z vidika interesov Unije proti uvedbi ukrepov. Ta trditev se zato zavrne.

65. Eden od sodelujočih uporabnikov je trdil, da bo morda prešel na formule brez zeolita v svojih detergentih za perilo, kar bi negativno vplivalo na proizvajalce zeolita v EU. Proizvajalci EU se zavedajo obstoja tega tveganja za svoje poslovanje iz informacij iz dokumenta odprtega za pregled zainteresiranih strani. Vendar ni nobenega konkretnega dokaza, na podlagi katerega bi ocenili predvideni učinek tega hipotetičnega prehoda na industrijo Unije. Ta trditev se zato zavrne.

66. Navedene točke so se upoštevale v zaključni fazi preiskave, vendar niso spremenile njenih glavnih sklepov. Ker ni bilo drugih pripomb, se ugotovitve iz uvodnih izjav od (93) do (112) začasne uredbe potrdijo. Zato se zaključi, da niso bili predloženi nobeni argumenti, ki bi nakazovali, da uvedba ukrepov na podlagi te preiskave ni v interesu Unije.

67. DOKONČNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

68. Stopnja odprave škode

69. Ker ni bilo pripomb, se ugotovitve iz uvodnih izjav (114) do (116) začasne uredbe potrdijo.

70. Dokončni ukrepi

71. Na podlagi sklepnih ugotovitev v zvezi z dampingom, škodo, vzročno zvezo in interesom Unije ter v skladu s členom 9(4) osnovne uredbe je treba uvesti dokončno protidampinško dajatev na najnižji stopnji ugotovljene stopnje dampinga in škode v skladu s pravilom nižje dajatve. V tem primeru se dajatev določi na ugotovljeni stopnji dampinga. Ta je bila izračunana v višini 28,1 %.

72. Glede na navedeno je stopnja dokončne protidampinške dajatve za Bosno in Hercegovino 28,1 %.

73. DOKONČNO POBIRANJE ZAČASNIH DAJATEV

74. Glede na višino ugotovljene stopnje dampinga in glede na raven škode, povzročene industriji Unije, se zdi nujno, da se zneski, zavarovani z začasno protidampinško dajatvijo, uvedeno z začasno uredbo, dokončno poberejo v obsegu višine dajatev, dokončno uvedenih s to uredbo.

75. OBLIKA UKREPOV

76. Med preiskavo je bosanski proizvajalec izvoznik Alumina d.o.o., Zvornik, skupaj s povezano družbo v Uniji, Kauno Tiekimas AB s sedežem v Kaunasu, Litva, ponudil cenovno zavezo v skladu s členom 8(1) osnovne uredbe. Ugotovljeno je bilo, da je podjetje Fabrica glinice „Birac“ nedavno postalo holdinška družba in da je podjetje Alumina d.o.o. s sedežem v Zvorniku ostalo edini proizvajalec izvoznik skupine.

77. Komisija je proučila ponudbo. Ugotovljeno je bilo, da je zadevni izdelek osnovni izdelek, ki obstaja le v eni vrsti in specifikaciji izdelka, zato je izključeno možno tveganje cenovnega nadomestila z različnimi vrstami izdelkov. Preiskava je pokazala, da je bil ves izvoz v Unijo zaračunan prek povezane družbe v Uniji (tj. Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Litva). Ta povezana družba prodaja tudi druge izdelke, ki jih proizvaja skupina Birac. Vendar je trg zeolita A v prahu že izoblikovan in kupci zeolita A v prahu že po naravi ne bi kupovali drugih izdelkov skupine Birac Group. Zato je bilo ugotovljeno, da je nevarnost navzkrižne kompenzacije z morebitno prodajo drugih izdelkov istim strankam zelo majhna.

78. Komisija je s sklepom 2011/XX/EU sprejela zavezo, ki sta jo ponudili družba Alumina d.o.o. Zvornik in povezana družba Kauno Tiekimas. Svet priznava, da ponudba zaveze odpravlja škodljiv učinek dampinga in v zadostnem obsegu omejuje tveganje izogibanja.

79. Da se Komisiji in carinskim organom nadalje omogoči učinkovito spremljanje skladnosti družbe Alumina d.o.o. Zvornik in povezane družbe z zavezo, če se zadevnemu carinskemu organu predloži zahteva za sprostitev v prosti promet, mora biti oprostitev plačevanja protidampinške dajatve pogojena (i) s predložitvijo računa v okviru zaveze, tj. trgovinskega računa, ki vsebuje vsaj podatke in izjavo, navedene v Prilogi; (ii) z dejstvom, da družba Alumina d.o.o. Zvornik uvoženo blago proizvede, odpremi in zanj izda račun neposredno prvi neodvisni stranki v Uniji ali ga prvi nepovezani stranki v Uniji zanj neposredno izda račun družba Kauno Tiekimas, ter (iii) dejstvom, da blago, ki je deklarirano in predloženo carinski službi, v celoti ustreza opisu na računu v okviru zaveze. Kadar navedeni pogoji niso izpolnjeni, se ob sprejetju izjave o sprostitvi v prosti promet uvede ustrezna protidampinška dajatev.

80. Kadar Komisija v skladu s členom 8(9) osnovne uredbe po kršitvi umakne svoje sprejetje zaveze s sklicevanjem na določene transakcije ter razglasi zadevne račune v okviru zaveze za neveljavne, nastane ob sprejetju izjave o sprostitvi v prosti promet carinski dolg.

81. Uvozniki se morajo zavedati, da lahko v času sprejetja izjave o sprostitvi v prosti promet carinski dolg nastane kot del običajnega poslovnega tveganja, kot je opisano v uvodnih izjavah (56) in (57), čeprav je Komisija sprejela zavezo, ki jo je ponudil proizvajalec, od katerega so neposredno ali posredno kupovali.

82. V skladu s členom 14(7) osnovne uredbe morajo carinski organi Komisijo obvestiti takoj, ko odkrijejo znake kršitve zaveze.

83. Iz zgoraj omenjenih razlogov šteje Komisija zavezo, ki sta jo ponudila Alumina d.o.o. Zvornik in Kauno Tiekimas, za sprejemljivo. Zadevni družbi sta bili obveščeni o bistvenih dejstvih, razmislekih in obveznostih, na katerih je temeljilo sprejetje.

84. V primeru kršitve ali umika zaveze ali če Komisija umakne sprejetje zaveze, začne protidampinška dajatev, ki jo je določil Svet v skladu s členom 9(4), samodejno veljati s členom 8(9) osnovne uredbe –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1. Uvede se dokončna protidampinška dajatev za uvoz zeolita A v prahu, znanega tudi kot zeolit NaA ali zeolit 4A v prahu, trenutno uvrščenega pod oznako KN ex 2842 10 00 (oznaka TARIC 2842 10 00 30) in s poreklom iz Bosne in Hercegovine.

2. Stopnja dokončne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatev za izdelke iz odstavka 1 znaša 28,1 %.

3. Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.

Člen 2

1. Uvoz, ki je deklariran za sprostitev v prosti promet in so zanj izdale račune družbe, katerih zaveze je Komisija sprejela in katerih imena so navedena v Sklepu 2011/XX/EU , kakor je bil spremenjen, se oprosti protidampinških dajatev, uvedenih na podlagi člena 1, če:

– uvoženo blago proizvede, odpremi in zanj prvi neodvisni stranki v Uniji izda račun bodisi Alumina d.o.o., Zvornik, Bosna in Hercegovina, ali zanj prvi neodvisni stranki v Uniji izda račun Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Litva, in

– je takemu uvozu priložen račun v okviru zaveze, tj. trgovinski račun, ki vsebuje vsaj podatke in izjavo iz Priloge k tej uredbi, in

– blago, ki je deklarirano in predloženo carinski službi, natančno ustreza opisu na računu v okviru zaveze.

2. Carinski dolg nastane ob sprejetju izjave o sprostitvi v prosti promet:

– če se ugotovi, da glede uvoza iz odstavka 1 eden ali več pogojev iz navedenega odstavka ni izpolnjenih ali

– če Komisija umakne svoje sprejetje zaveze na podlagi člena 8(9) osnovne uredbe v uredbi ali sklepu, ki velja za določene transakcije, ter razglasi zadevne račune v okviru zaveze za neveljavne.

Člen 3

Dokončno se poberejo varščine, položene za začasno protidampinško dajatev v skladu z Uredbo (EU) št. 1036/2010 za uvoz zeolita A v prahu iz trenutne oznake KN ex 2842 10 00 (oznaka TARIC 2842 10 00 30), s poreklom iz Bosne in Hercegovine.

Člen 4

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

PRILOGA

Trgovinski račun, ki je priložen blagu družb, namenjenemu za prodajo v Uniji in za katero velja zaveza, vsebuje naslednje podatke:

1. Naslov „TRGOVINSKI RAČUN, PRILOŽEN BLAGU, ZA KATEREGA VELJA ZAVEZA“.

2. Ime podjetja, ki je izdalo trgovinski račun.

3. Številko trgovinskega računa.

4. Datum izdaje trgovinskega računa.

5. Dodatno oznako TARIC, pod katero se blago na računu carini na meji Unije (dodatna oznaka TARIC xxxx ali yyyy).

6. Natančen opis blaga, vključno:

– z jasnim opisom blaga, ki ustreza blagu, za katerega velja zaveza,

– s številčno oznako izdelka družbe (CPC),

– z oznako TARIC,

– s količino (navedeno v tonah).

7. Opis prodajnih pogojev, vključno:

– s ceno na tono,

– z veljavnimi plačilni pogoji,

– z veljavnimi dobavnimi pogoji,

– s skupnimi popusti in rabati.

8. Ime družbe, ki nastopa kot uvoznik (tj. oseba, ki prijavi blago za postopke carinjenja) v Unijo in kateremu družba neposredno izda trgovinski račun, ki je priložen blagu, za katero velja zaveza.

9. Ime predstavnika družbe, ki je izdala trgovinski račun, in naslednjo podpisano izjavo:

„Spodaj podpisani potrjujem, da je prodaja blaga, navedenega na tem računu, namenjena za neposredni izvoz v Evropsko unijo, v okviru in pod pogoji iz zaveze, ki sta jo ponudila Alumina d.o.o., Zvornik, in povezana družba Kauno Tiekimas AB, Evropska komisija pa jo je sprejela s Sklepom 2011/XX/EU (*) . Izjavljam, da so podatki iz tega računa popolni in resnični.“

___________

(*) Sklic na UL.

[1] UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

[2] UL L 298, 16.11.2010, str. 27.

[3] Odločba Komisije z dne 15. novembra 2006, 2006/781/ES.