ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.2.1

Kakovost in varnost izbire terapevtske strategije sta odvisni predvsem od trenutnih znanstvenih spoznanj in od zdravnikovega poznavanja teh spoznanj. — Prvi dejavnik v zvezi z izboljšanjem tega poznavanja so seveda medicinske in farmacevtske raziskave in napredek v povezani terapevtiki in diagnostiki. — Začetno medicinsko izobraževanje je drugi ključni dejavnik za zdravstveno varnost, kar zadeva izbiro strategije, začetno izobraževanje, prilagojeno napredku v znanosti, pa tudi organizacijo zdravstvenih sistemov. — Tretji dejavnik je stalno medicinsko izobraževanje. Osvajanje najnovejših spoznanj je tako kot v vseh visoko tehnoloških sektorjih, kjer je prisotno tveganje, ena od odločilnih determinant varnosti. — Končni element, ki prispeva k varnosti pri terapevtskih izbirah, je medicinsko vrednotenje, ki je postalo vezni člen med raziskavami, izobraževanjem in vsakodnevnim delom delavcev v zdravstvenih poklicih. — Medicinsko vrednotenje lahko opredelimo kot skupek postopkov obvladovanja kakovosti v zdravstvenem sistemu. — Vrednotenje diagnostičnih in terapevtskih tehnik in strategij zajema tudi vrednotenje orodij, ki jih imajo na voljo delavci v zdravstvenih poklicih, in sicer medicinskih tehnologij, diagnostičnih metod, zdravil ter vseh postopkov in storitev. — WHO opredeljuje to vrednotenje kakovosti in posledično kakovosti zdravstvenega varstva kot: „Proces, ki omogoča, da vsakemu bolniku zagotovimo sklop diagnostičnih in terapevtskih ukrepov, s katerimi se lahko dosežejo najboljši možni rezultati, kar zadeva zdravje, v skladu s trenutnimi spoznanji na področju medicine po najbolj gospodarni ceni glede na ustrezen rezultat in z najmanjšim iatrogenim tveganjem, v njegovo največje zadovoljstvo glede postopkov, rezultatov in človeških stikov v zdravstvenem sistemu.“ — V okviru vrednotenja je treba navsezadnje opredeliti tudi merila uspešnosti oziroma sestaviti priporočila, ki temeljijo na bolj ali manj splošnem soglasju v okviru kolegija zdravnikov ali združenj strokovnjakov („konference za konsenz“), da bi dosegli nekatere smernice.
2.2

Evropska komisija in visoki predstavnik sta v odziv na to 18. maja 2022 predložila skupno sporočilo o analizi vrzeli pri naložbah v obrambo in nadaljnjih korakih, v katerem je navedeno, da so dolgoletni veliki primanjkljaji pri naložbah v obrambo privedli do vrzeli v industriji in zmogljivostih ter do nizkih ravni zalog obrambne opreme. Prenosi obrambne opreme v Ukrajino so skupaj z ravnjo zalog, prilagojeno mirnemu obdobju, povzročili nastanek resnih in kritičnih vrzeli v vojaški opremi.
2.35

Usposabljanje in certificiranje morata temeljiti na načelu subsidiarnosti in biti v skladu z obstoječimi nacionalnimi shemami. V skladu s predlogom imajo države članice eno leto časa, da posodobijo svoje programe in vanje vključijo alternative, vendar nekatere tržne akterje skrbi, da je ta rok prekratek. Čas je sicer pomemben, a prav tako so pomembni jasni cilji. EESO predlaga, naj se za obveznosti v nacionalnih načrtih jasno določijo ključni kazalniki uspešnosti, na primer 50 % usposobljenih inštalaterjev do leta 2025.
5.1

Kazniva dejanja zoper okolje škodijo predvsem okolju in zdravju, poleg tega pa izkrivljajo konkurenco in krožnost, z eksternalizacijo stroškov povrnitve v prvotno stanje in sanacije izčrpavajo javne vire ter z izogibanjem načelu „onesnaževalec plača“ škodijo davkoplačevalcem. Brez ustreznega izvrševanja in sankcioniranja za škodovanje okolju, med drugim s kazenskim pravom, ogrožajo učinkovitost celotnega evropskega zelenega dogovora, zato EESO meni, da se bodo viri, potrebni za prenos in izvajanje direktive o okoljski kriminaliteti, izravnali z njenim pozitivnim učinkom na javne vire EU in držav članic.
3.9.1

Zgornje ugotovitve veljajo tudi za načrtovanje, izvajanje in spremljanje programov, povezanih z uresničevanjem kohezijske politike, pa tudi za izbiro projektov, ki bodo izvedeni. Pri tem je treba posebno pozornost nameniti vse večji razdrobljenosti javnih politik, kar je v nasprotju s celostnim pristopom od spodaj navzgor k reševanju problemov na podlagi medsektorskih projektov. Pri načrtovanju in usklajevanju bi morali imeti pomembno vlogo akterji socialnega in civilnega dialoga na regionalni in lokalni ravni, ki poznajo resnične potrebe in vedo, kako jih pokriti. Projekte je treba načrtovati tako, da je pri doseganju zastavljenih ciljev zagotovljena prožnost, upraviteljem projektov pa bi morali biti na voljo učinkoviti kanali komuniciranja s pristojnimi za sredstva Evropske unije. Za ustrezne stopnje črpanja je treba ustvariti jasne sinergije med oddanimi projekti in novimi ekonomskimi danostmi, ki so posledica višjih cen energije in surovin.
3.5

Da bi učiteljem in profesorjem, ki poučujejo na šolah in univerzah, pojasnili antisemitizem, jim je treba v praksi zagotoviti dostop do možnosti usposabljanja in izobraževanja, ki so omenjene v strategiji. Hkrati je treba s finančnimi sredstvi in organizacijo izobraževanja spodbujati šole, naj na tem področju izvajajo programe za ozaveščanje in razvoj znanj, ki vključujejo judovske, civilne in verske organizacije, da bi se borili proti zanikanju holokavsta, dezinformacijam in zamegljevanju v zvezi z njim in zmanjševanju njegovega pomena ter onemogočili vse poskuse poveličevanja nacistov in kolaborantov. Podobne programe bi lahko pripravili v okviru tečajev (za integracijo) za migrante. EESO meni, da je priporočljivo in smiselno, da bi lahko pri usposabljanjih, s katerimi bi lahko razvili znanja in spretnosti v zvezi z judovsko skupnostjo in drugimi manjšinami, sodelovali tudi člani organov odločanja EU in držav članic.
3.11

EESO je seznanjen s splošnimi prednostnimi nalogami za vsa omrežja, ki so določene v členu 12 in predvidevajo odpravo upravnih, tehničnih in operativnih ovir ter optimizacijo uporabe infrastrukture (člen 12(2)(c) in (d)). To je skladno tudi s splošno pozitivnim odnosom do gospodarnega ravnanja z viri in inovacij, ki je določen v členu 43 o trajnostnih storitvah tovornega prometa. V zvezi s tem EESO poudarja pomen večje odpornosti omrežja na nesreče, ki bi jo bilo treba obravnavati že v fazi načrtovanja. Pri reševanju težav zaradi pritiska na odpornost omrežja bi bilo treba dati prednost trajnostnim rešitvam.
3.20

EESO se na koncu sprašuje, kako učinkovit bo okoljski davek. Instrumenti okoljske obdavčitve vplivajo na sektorje energije, prometa, onesnaževanja in naravnih virov. Čeprav so se številni med njimi razvijali v evropskem okviru in so zato skupni vsem državam EU, pa jih različne države izvajajo različno, čeprav naj bi to bilo regulirano.
3.4.5

Gospodarsko okrevanje in stabilna vključujoča rast sta osnovna pogoja za vzdržne javne proračune in oblikovanje fiskalnih blažilnikov. Ker bodo nacionalne javne naložbe še naprej imele ključno vlogo, je za uspešen proces prehoda bistvena uporaba zlatega pravila, ne da bi ogrozili srednjeročno vzdržnost javnih financ in vrednost eura. Toda EESO zaradi visoke stopnje negotovosti svari tudi pred omejevanjem tekočih izdatkov, povezanih s socialnimi, izobraževalnimi in zdravstvenimi stroški. Dobro delujoči avtomatski stabilizatorji so ključni za preprečevanje socialnih stisk, stabilizacijo povpraševanja in odpornost na morebitne krize. Po drugi strani pa nepoštene davčne politike z davčnimi goljufijami in agresivnim davčnim načrtovanjem ogrožajo fiskalno svobodo, ki je potrebna za odzivanje na pretrese in obvladovanje procesa prehoda. Zato so ugotovitve Komisije v zvezi s prihodki dobrodošle. To velja tudi za predlagane reforme v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost, kar zadeva večjo učinkovitost davčne uprave, da bi izboljšali pobiranje davkov in zmanjšali stroške izpolnjevanja obveznosti za podjetja in posameznike.
3.4.1.2

EESO meni, da nedavni predlog Komisije ne izpolnjuje tega cilja, saj so s primerjavo med hipotetično eno vstopno točko in vsoto tveganju prilagojenih sredstev vsakega subjekta v postopku reševanja izključene podrejene družbe v tretjih državah, in sicer zato, ker se primerjava nanaša na člena 45d in 45h BRRD, BRRD pa ne vključuje podrejenih družb v tretjih državah in tudi ne razlik v tveganju prilagojenih sredstvih, ki izhajajo iz različnih meril za izračun v tretjih državah in državah članicah. Vključuje samo razlike med državami članicami.
2.3

Predlagana uredba velja za cestni promet in stavbe, ki bi bili vključeni v ločen sistem trgovanja z emisijami, kot je navedeno v svežnju „Pripravljeni na 55“, pa tudi za domačo plovbo EU ter za sektorje in dejavnosti, ki niso vključeni v sistem trgovanja z emisijami, kot so kmetijstvo in odpadki. EESO podpira predlog Komisije, da se ohrani uredba o porazdelitvi prizadevanj za navedene sektorje. V skladu z oceno učinka, ki jo je opravila Komisija, se pričakuje, da bodo ti sektorji tako dosegli potrebno zmanjšanje emisij in da se bo (razširjen) sistem trgovanja z emisijami obravnaval kot dodatna podpora za doseganje višjih ciljev za leto 2030. V oceni učinka je tudi poudarjeno, da bo treba za povečanje nacionalnih ciljev v skladu z uredbo o porazdelitvi prizadevanj ponovno preučiti načeli pravičnosti in stroškovne učinkovitosti. Zato bodo morda potrebni dopolnilni instrumenti (tržni in regulativni) za sektorje s togimi trgi (nezadosten dostop do cenovno dostopnih nizkoogljičnih rešitev), v katerih je prebivalstvo (zlasti skupine z nizkimi dohodki) neposredno prizadeto. Ohranjanje teh sektorjev znotraj okvira regulativnih možnosti držav članic, ki delujejo v skladu z uredbo o porazdelitvi prizadevanj, zagotavlja doseganje želenih rezultatov ter lahko zagotovi boljšo zaščito in pravičnost. EESO zato podpira sedanji predlog Komisije, da ti sektorji ostanejo vključeni v področje uporabe uredbe o porazdelitvi prizadevanj tudi po vzpostavitvi novega sistema trgovanja z emisijami za cestni promet in stavbe. Poudarja, da morajo Komisija in države članice usklajeno in pregledno obravnavati povezavo med obema sistemoma.
6.2

Organizacije civilne družbe podpirajo visokokakovostne naložbe v izobraževanje, vseživljenjsko učenje ter raziskave in razvoj, ki so bistvene za spodbujanje in dopolnjevanje gospodarskih in družbenih sprememb, ki jih podpira instrument NextGenerationEU, pa tudi naložbe, ki krepijo zdravstvene sisteme in politike javnega zdravja v družbah, ki jih je močno prizadela pandemija COVID-19. Organizacije na lokalni in regionalni ravni imajo doslej največjo možnost in odgovornost, da nakažejo in predlagajo, kako se zoperstaviti dejanskim izzivom, države članice pa jih morajo pogumno vključiti v proces odločanja. EESO poziva k tovrstnemu pristopu predvsem zaradi izkušenj in znanja, pridobljenih med večdesetletnim zavzemanjem za različne cilje, pri katerem so bili doseženi zelo dobri rezultati.
3.5.1

Ladjedelništvo je tradicionalna pomorska panoga, ki služi tovornemu in potniškemu prometu. V skladu z digitalnim in zelenim prehodom se vanjo trenutno uvaja veliko novih elementov in pristopov. Napredna avtomatizacija ladij na primer prispeva k izboljšanju energijske učinkovitosti in varnosti prevoza, razvoj in uporaba čistih pogonskih tehnik in obnovljivih goriv pa sta ključna za zmanjšanje emisij v ozračje. Pri tem razvoju so bistvenega pomena tudi tehnologija in postopki popravila, vzdrževanja in razstavljanja ladij, ki spodbujajo krožno gospodarstvo. EESO zato EU poziva, naj zagotovi ugodne pogoje za razvoj morskih tehnologij in naložbe vanje, vključno z opremo in programsko opremo ter delovno silo.
C 517/123

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 glede omejitev dostopa do voda Unije

(COM(2021) 356 final – 2021/0176 (COD))

(2021/C 517/22)

Zaprosili Evropski parlament, 8. 7. 2021 Svet, 16. 7. 2021 Pravna podlaga člen 43(2) in člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 22. 9. 2021 Plenarno zasedanje št. 563 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 232/0/5

Odbor se strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 563. plenarnem zasedanju 22. in 23. septembra 2021 (seja z dne 22. septembra) z 232 glasovi za in 5 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.
C 341/106

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi upravljalnih, ohranitvenih in nadzornih ukrepov, ki se uporabljajo na območju pristojnosti Komisije za tune v Indijskem oceanu (IOTC), ter spremembi uredb Sveta (ES) št. 1936/2001, (ES) št. 1984/2003 in (ES) št. 520/2007

(COM(2021) 113 final – 2021/0058 (COD))

(2021/C 341/15)

Zaprosilo Evropski parlament, 24. 3. 2021 Svet, 31. 3. 2021 Pravna podlaga člen 43(2) in člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojna strokovna skupina strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 9. 6. 2021 Plenarno zasedanje št. 561 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 187/0/2

Odbor se strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 561. plenarnem zasedanju 9. in 10. junija 2021 (seja z dne 9. junija) z 187 glasovi za, nobenim glasom proti in 2 vzdržanima glasovoma sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.
1.14

EESO poudarja, da sta izpopolnjevanje in preusposabljanje izjemnega pomena za podporo zelenemu in digitalnemu prehodu gospodarskih panog ter ju je treba obravnavati kot družbeno in gospodarsko odgovornost, da se zagotovi vključujoče usposabljanje za kakovostna delovna mesta ter pravičen prehod za vse. V podporo izpopolnjevanju in preusposabljanju delovne sile so potrebne v prihodnost usmerjene industrijske strategije, ki vključujejo učinkovite politike na področju znanj in spretnosti. Te strategije lahko pripomorejo k pravičnemu in socialno poštenemu prehodu na podnebno nevtralno gospodarstvo prek uravnoteženja trga dela, ki prispeva k vključujoči digitalizaciji in visokokakovostnim delovnim mestom. Podjetja potrebujejo učinkovito podporo za krepitev in financiranje svojih strategij za izpopolnjevanje in preusposabljanje delovne sile, da bi spodbudila inovacije. Hkrati je treba upoštevati splošne gospodarske in socialne interese. V kolektivnih pogodbah bi bilo treba določiti dostop do različnih oblik plačanega študijskega dopusta za osebne in poklicne potrebe delavcev. EESO opozarja države članice, naj z nacionalnimi ukrepi in kolektivnimi pogodbami čim prej uskladijo dostop delavcev do plačanega študijskega dopusta v okviru konvencije Mednarodne organizacije dela št. 140 o plačanem študijskem dopustu in naj s podporo socialnih partnerjev poskrbijo za to, da bo njeno izvajanje učinkovito.
4.12

EESO poudarja, da digitalno zeleno potrdilo prispeva k nujnemu okrevanju potovalnega in turističnega sektorja. Poleg tega je zelo pomembno za poslovna potovanja in vsa druga družabna srečanja, ki bodo spodbudila gospodarstvo ter kulturne in druge družbene dogodke in pozitivno vplivala na splošno (duševno ali fizično) zdravje ljudi. Komisija in države članice morajo zagotoviti, da bosta potrdilo in njegovo posodabljanje brezplačna, kot je navedeno v členu 3(3). Potrdilo bi moralo imeti kodo QR, ki zagotavlja varnost in pristnost. Poleg tega mora biti napisano v uradnem(-ih) jeziku(-ih) države članice izdajateljice in v angleščini. Priznavati ga morajo vse države članice EU, da se utre pot popolni svobodi gibanja znotraj EU v času pandemije COVID-19.
4.8

EESO ugotavlja tudi dodatne gospodarske koristi, ki izhajajo iz raziskav in inovacij na področju meroslovja, in sicer omejevanje primerov nedelovanja trga, znižanje transakcijskih stroškov in povečanje splošne gospodarske učinkovitosti. Izboljšane in usklajene meritve ter standardi bi lahko imeli pomembno vlogo pri učinkovitem delovanju enotnega trga, ki bi bil lahko veliko učinkovitejši ali uspešnejši, če bi imeli državljani EU ustrezne informacije o izdelkih, ki so na voljo na enotnem trgu. Asimetričnost informacij, prenesenih med kupci in prodajalci, je eden najpogostejših virov nedelovanja trga, do katerega pride, ko kupec ne more z visoko stopnjo natančnosti določiti kakovosti izdelka. Po zaslugi naprednejših meritev in standardov lahko kupci ocenijo kakovost izdelkov glede na dogovorjene standarde ter tako razlikujejo med izdelki nižje in višje kakovosti. S tem se odpravita asimetričnost informacij in nedelovanje trga, s čimer se poveča učinkovitost enotnega trga.
1.3

EESO želi spomniti, da je pri organizaciji in vodenju nacionalnih evidenc trošarin pomembno spoštovati pravico do zasebnosti, kar zadeva informacije, ki se vnašajo in obdelujejo v teh evidencah. Obdelava teh podatkov bi se morala izvajati zgolj v obsegu, ki je nujen za zaščito legitimnega davčnega interesa držav članic in je z njim sorazmeren ter v skladu z načelom sorazmernosti, kot ga je razvila sodna praksa Sodišča EU.
3.2.2

Eden od razlogov, zakaj je zgolj 9 % MSP v EU registriralo pravice intelektualne lastnine, so stroški. Stroški pridobitve patenta v EU so trenutno precej višji kot na primer v ZDA ali na Japonskem ter so za MSP in mikropodjetja ogromno finančno breme. Zato je treba za izboljšanje dostopa MSP do varstva intelektualne lastnine te stroške znižati. Hitra uvedba enotnega patentnega sistema, ki bo znatno zmanjšala stroške registracije patentov, bo prelomnica za inovativna MSP in mikropodjetja, kot so inženirska podjetja v svobodnih poklicih. EESO poudarja tudi pomen vseh različnih pristopov k finančni podpori in podpori pri razvoju strokovnega znanja za MSP, bonov urada EUIPO za intelektualno lastnino, pristopa, s katerim se MSP pomaga izkoristiti njihovo intelektualno lastnino, da bi pridobila dostop do financiranja in programa IPA4SME, ki zagotavlja do 15 000 EUR za sofinanciranje diagnostike intelektualne lastnine, ukrepov za njeno varstvo itd. Prav tako izpostavlja pomembno vlogo patentnih odvetnikov v tem podpornem sistemu.
5.11

EESO se strinja, da dostop do točnih in pravočasnih informacij o šibkih točkah, ki vplivajo na izdelke in storitve IKT, prispeva k okrepljenemu obvladovanju tveganj za računalniško varnost. V zvezi s tem so viri javno dostopnih informacij o šibkih točkah pomembno orodje za pristojne nacionalne organe, skupine za odzivanje na incidente na področju računalniške varnosti (CSIRT), podjetja in uporabnike. EESO se zato strinja s predlogom, da bi agenciji ENISA zaupali uvedbo evropskega registra šibkih točk, ki mu lahko bistveni in pomembni subjekti ter njihovi dobavitelji sporočajo informacije, tako da se uporabnikom omogoči sprejetje ustreznih blažilnih ukrepov. Poleg tega meni, da bi moralo biti tako obveščanje glede šibkih točk in pomembnejših incidentov obvezno in ne prostovoljno, tako da bi bilo koristno tudi za naročnike v postopkih javnega naročanja na evropski ravni, vključno v zvezi z izdelki in tehnologijami 5G. Tak register bi v tem primeru vseboval koristne elemente za ocenjevanje ponudb, namenjeno preverjanju njihove kakovosti ter zanesljivosti evropskih in neevropskih pogodbenikov z vidika varnosti izdelkov in storitev, ki so predmet javnega naročanja, v skladu z navedbami iz priporočila o kibernetski varnosti omrežij 5G z dne 26. marca 2019. Register bi moral tudi zagotavljati, da se bodo informacije, ki jih vsebuje, dajale na voljo na način, ki preprečuje vse oblike diskriminacije.
3.7.

EESO opozarja, da je treba izpolniti vse cilje energetske politike, ki se izvaja v okviru uredbe TEN-E. Energetska omrežja so vez med proizvajalci in uporabniki. So neke vrste „centrala“ energetskega sistema. Dobro bi bilo, če bi bil obravnavani predlog uredbe bolj v skladu s to dinamiko povezovanja, ki vključuje razvoj proizvajalcev-odjemalcev in zadrug, in se ne bi omejeval zgolj na bežno sklicevanje v uvodni izjavi 13 (čeprav se predlog sklicuje na „povezovanj[e] energetskega sistema“, pa v to strateško dinamiko usklajenega načrtovanja in delovanja ne umešča infrastrukture vseevropskega energetskega omrežja); tako bi se dosegel njihov bistveni namen, tj. ravnovesje, odpornost in razvoj energetskega sistema. Zaradi tega cilja je treba natančno določiti obseg razvoja zmogljivosti za medsebojno povezovanje med posameznimi državami članicami, ki bi se morale bolj osredotočiti na odpravo ozkih grl kot na splošno povprečje (10 % v letu 2020, 15 % v letu 2030). EESO meni, da predlog, ki mu je bil predložen, ni dovolj ambiciozen in ne zagotavlja dovolj sredstev.
C 123/83

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih vidikih varnosti v letalstvu v zvezi s koncem prehodnega obdobja, navedenega v Sporazumu o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo

(COM(2020) 828 final – 2020/0364 (COD))

(2021/C 123/16)

Zaprosili Svet Evropske unije, 11. 12. 2020 Evropski parlament, 14. 12. 2020 Pravna podlaga člen 100(2) in člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 27. 1. 2021 Plenarno zasedanje št. 557 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) mnenje sprejeto soglasno

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 557. plenarnem zasedanju 27. in 28. januarja 2021 (seja z dne 27. januarja) soglasno sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.
2.1.1

Konvencija o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah (Aarhuška konvencija) Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo je bila sprejeta 25. junija 1998 ( 3 ) . Konvencija določa več pravic na področju okolja za javnost (posameznike in združenja). Sestavljena je iz treh stebrov: — vsak ima pravico do prejema okoljskih informacij, ki jih imajo javni organi (dostop do okoljskih informacij). To lahko zajema informacije o stanju okolja, politikah in sprejetih ukrepih ali zdravstvenem stanju in varnosti ljudi, če lahko nanju vpliva stanje okolja. Prosilci so upravičeni do prejema teh informacij v enem mesecu od vložitve zahtevka, pri čemer jim ni treba navesti, zakaj jih zahtevajo. Poleg tega morajo javni organi v skladu s konvencijo aktivno razširjati okoljske informacije, s katerimi razpolagajo, — pravica do udeležbe pri okoljskem odločanju: javni organi vzpostavijo ureditev, ki javnosti in okoljskim nevladnim organizacijam omogoča, da predložijo svoje pripombe, na primer o predlogih za projekte, ki vplivajo na okolje, ali načrtih in programih, povezanih z okoljem, in te pripombe ustrezno upoštevajo pri odločanju ter zagotavljajo informacije o končnih odločitvah in razlogih zanje (udeležba javnosti pri okoljskem odločanju), — pravica do revizijskih postopkov, s katerimi se izpodbijajo javne odločitve, ki so bile sprejete brez upoštevanja zgoraj navedenih pravic ali okoljskega prava na splošno (dostop do pravnega varstva).
C 10/69

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Spremenjeni predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi Uredbe (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila)

(COM(2020) 563 final – 2020/0036 (COD))

(2021/C 10/15)

Zaprosilo Evropski parlament, 6. 10. 2020 Svet, 5. 10. 2020 Pravna podlaga člena 192(1) in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 29. 10. 2020 Plenarno zasedanje št. 555 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 209/0/9

Evropska komisija je 17. septembra 2020 sklenila, da Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru predloži v posvetovanje spremenjeni predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi Uredbe (EU) 2018/1999.

Odbor je to vprašanje že obravnaval v mnenju z naslovom Evropska podnebna pravila (1), sprejetem 15. julija 2020, zato je na 555. plenarnem zasedanju 27., 28. in 29. oktobra 2020 (seja z dne 29. oktobra 2020) z 209 glasovi za in 9 vzdržanimi glasovi sklenil, da o tem ne bo pripravil novega mnenja, saj zagovarja enako stališče kot v navedenem mnenju.

V Bruslju, 29. oktobra 2020 Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Christa SCHWENG

(1) UL C 364, 28.10.2020, str. 143.