EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 30.6.2016 COM(2016) 268 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU Letno poročilo o izvajanju Sporazuma o prosti trgovini med EU in Korejo {SWD(2016) 162 final}



POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU Letno poročilo o izvajanju Sporazuma o prosti trgovini med EU in Korejo 1.Uvod S 1. julijem 2015 je bila obeležena četrta obletnica Sporazuma o prosti trgovini (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) med EU in njenimi državami članicami ter Republiko Korejo (v nadaljnjem besedilu: Koreja). Sporazum se začasno uporablja od julija 2011. Uradno je začel veljati 13. decembra 2015 po ratifikaciji s strani držav članic EU. Sporazum med EU in Korejo je prvi sporazum o prosti trgovini nove generacije, za katerega sta značilna daljnosežnost in celovitost. To je tudi prvi trgovinski dogovor EU z azijsko državo in najbolj ambiciozen sporazum o prosti trgovini, ki ga je EU doslej začela izvajati. Sporazum je bil že spremenjen. Dodatni protokol k Sporazumu, ki upošteva pristop Hrvaške k EU, je bil podpisan marca 2014 in se začasno uporablja od 26. maja 2014. Veljati je začel 1. januarja 2016. To je četrto letno poročilo o izvajanju Sporazuma v skladu z določbami Uredbe (EU) št. 511/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2011 o izvajanju dvostranske zaščitne klavzule Sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi državami članicami in Republiko Korejo. Komisija v skladu s členom 13(1) navedene uredbe objavi letno poročilo o uporabi in izvajanju Sporazuma. Poleg tega člen 3(3) določa, da Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži letno poročilo o spremljanju najnovejših statističnih podatkov o uvozu izdelkov iz Koreje v občutljivih sektorjih in tistih sektorjih, na katere je bilo spremljanje razširjeno. V tem poročilu sta tako združeni obe zahtevi glede poročanja. Razvoj uvoza iz Koreje v EU v sektorjih, za katere velja spremljanje, in rezultati posebnega spremljanja povračila dajatev so na voljo v delovnem dokumentu služb Komisije, ki je priložen temu poročilu. Poročilo vsebuje tudi pregled dejavnosti različnih odborov in delovnih skupin, ustanovljenih v okviru Sporazuma za spremljanje njegovega izvajanja. Ker se je večina teh sestala v drugi polovici leta 2015, to poročilo zajema obdobje od julija 2014 do decembra 2015. Analiza statističnih podatkov o trgovini zajema četrto leto izvajanja, tj. od julija 2014 do junija 2015, da se omogoči primerjava z ustreznim 12-mesečnim obdobjem pred začetkom učinkovanja Sporazuma, medtem ko povzetek dejavnosti organov za izvajanje Sporazuma zajema koledarsko leto 2015. 2.Skupna ocena: razvoj trgovine po štirih letih izvajanja Sporazuma 2.1Metode za analizo Spodnja analiza dvostranskih trgovinskih tokov za blago med EU in Korejo temelji na primerjavi podatkov za četrto leto izvajanja Sporazuma (od julija 2014 do junija 2015) z 12-mesečnim obdobjem pred začetkom učinkovanja in začasne uporabe Sporazuma (od julija 2010 do junija 2011). Za trgovino s storitvami analiza temelji na letnih podatkih do leta 2014.

Opozoriti bi bilo treba, da sprememb v trgovinskih tokovih ni mogoče pripisati izključno Sporazumu, saj nanje vplivajo tudi drugi dejavniki. Kljub temu so navedeni podatki dober pokazatelj dosedanjega delovanja Sporazuma. 2.2Razvoj trgovine z blagom na splošno Izvoz iz EU v Korejo se je povečal za 55 %, in sicer s 30,6 milijarde EUR v 12-mesečnem obdobju pred začetkom učinkovanja Sporazuma na 47,3 milijarde EUR v četrtem letu izvajanja Sporazuma. Letno povečanje izvoza je znašalo več kot 15 % v prvem letu izvajanja Sporazuma, od 8 % do 9 % v drugem in tretjem letu ter 14 % v četrtem letu. Izvoz proizvodov iz EU v Korejo, ki so bili s Sporazumom v celoti ali deloma liberalizirani, se je povečal za 57 % oziroma 71 % v primerjavi z 12-mesečnim obdobjem pred začetkom učinkovanja Sporazuma (za 8,8 milijarde EUR oziroma 1,7 milijarde EUR), izvoz iz EU proizvodov, za katere veljajo največje tarifne ugodnosti v višini nič odstotkov, pa se je povečal za 25 % (1,9 milijarde EUR). Rast izvoza proizvodov iz EU v svet je bila 19 % za proizvode, ki so popolnoma oproščeni dajatev, 26 % za proizvode, ki so delno oproščeni dajatev, ter 13 % za proizvode, za katere veljajo tarifne ugodnosti v višini nič odstotkov. Graf 1: izvoz iz EU v Korejo in uvoz iz Koreje v EU, julij 2010–junij 2015 (v milijardah EUR) Vir: EUROSTAT-COMEXT (oktober 2015) Uvoz iz Koreje v EU je v četrtem letu izvajanja Sporazuma znašal 40,0 milijarde EUR, kar pomeni povečanje za 5 % od začetka 12-mesečnega obdobja pred začetkom učinkovanja Sporazuma. V tretjem in četrtem letu izvajanja se je uvoz povečal za 6 % letno, v drugem letu pa se je zmanjšal za 6 % v primerjavi s predhodnim letom. Omeniti je treba, da se je v četrtem letu izvajanja Sporazuma uvoz v EU iz Koreje povečal več kot svetovni uvoz v EU, ki se je v primerjavi s predhodnim letom povečal za 2 %. Uvoz proizvodov, ki so bili v celoti ali delno liberalizirani s Sporazumom, iz Koreje v EU se je povečal za 35 % oziroma 64 % v primerjavi z 12-mesečnim obdobjem pred začetkom veljavnosti Sporazuma (za 5,0 milijarde EUR oziroma 0,5 milijarde EUR), uvoz proizvodov, za katere veljajo največje tarifne ugodnosti v višini nič odstotkov, iz Koreje v EU pa se je zmanjšal za 29 % (za 5,8 milijarde EUR). Na splošno se je v četrtem letu izvajanja Sporazuma trgovinski primanjkljaj med EU in Korejo v višini 7,6 milijarde EUR v 12-mesečnem obdobju pred začetkom učinkovanja Sporazuma spremenil v trgovinski presežek v višini 7,3 milijarde EUR.

Delež uvoza iz EU v skupnem korejskem uvozu se je povečal z 9 % pred začetkom veljavnosti Sporazuma na 13 % v četrtem letu veljavnosti Sporazuma. V istem obdobju se je delež EU v skupnem izvozu iz Koreje zmanjšal z 11 % na nekaj manj kot 9 % . 2.3 Sektorski učinki Kar zadeva izvoz iz EU, so bile najpomembnejše kategorije proizvodov naslednje: „stroji in naprave“ (HS 16), ki so obsegali 30 % skupnega izvoza iz EU v Korejo, ki se je povečal za 24 %; „transportna oprema“ (HS 17), ki je obsegala 21 % skupnega izvoza iz EU v Korejo, ki se je povečal za 134 %; „kemični proizvodi“ (HS 06), ki so obsegali 12 % skupnega izvoza iz EU v Korejo, ki se je povečal za 21 %; druge kategorije proizvodov, ki so od julija 2011 pokazale znatno povečanje izvoza iz EU, so „mineralni proizvodi“ (HS 05)), „biseri in plemenite kovine“ (HS 14)", „obutev“ (HS 12) in „les“ (HS 09). Glede na sedanjo raven izvoza iz EU v Korejo bi bilo treba plačati dajatve v višini 2,8 milijarde EUR, če Sporazuma ne bi bilo . Kar zadeva uvoz iz Koreje v EU, so glavne kategorije proizvodov naslednje: „stroji in naprave“, ki predstavljajo 36 % uvoza iz Koreje v EU, ki se je zmanjšal za 16 %; „transportna oprema“, ki je obsegala 26 % skupnega uvoza iz Koreje v EU, je v obdobju štirih let nihala in bila junija 2015 skoraj na enaki ravni kot junija 2011; v EU se je znatna povečal uvoz „kemičnih proizvodov“ in „plastične mase“ (HS 07), in sicer za 115 % oziroma 59 % od začetka veljavnosti Sporazuma. 2.4Dvostranska trgovina motornih vozil in avtomobilskih delov Izvoz motornih vozil iz EU (HS 8703) se je povečal za 206 %, in sicer z 2,0 milijarde EUR (74 600 enot) v 12-mesečnem obdobju pred začetkom veljavnosti Sporazuma na 6,1 milijarde EUR (210 900 enot) v četrtem letu izvajanja Sporazuma, kar predstavlja 13 % skupnega izvoza iz EU v Korejo. Letni izvoz se je povečal za približno 35 % v drugem in tretjem letu izvajanja Sporazuma, medtem ko je v četrtem letu znašal 61 %.

Uvoz iz Koreje v EU se je povečal za 53 %, in sicer z 2,6 milijarde EUR na 4,0 milijarde EUR oz. za 13 % glede na uvožene enote (s 300 000 enot na 339 000 enot). Do vsega povečanja (53 %) je prišlo v prvem letu izvajanja Sporazuma. Motorna vozila predstavljajo 10 % skupnega uvoza iz Koreje v EU. Graf 2: izvoz iz EU v Korejo in uvoz iz Koreje v EU motornih vozil, julij 2010–junij 2015 (v milijardah EUR) Vir: EUROSTAT-COMEXT (oktobra 2015) Izvoz avtomobilskih delov iz EU v Korejo je v četrtem letu izvajanja Sporazuma znašal približno 1,2 milijarde EUR, kar pomeni povečanje za 18 % od začetka 12-mesečnega obdobja pred začetkom veljavnosti Sporazuma. Največje letno povečanje (12 %) je bilo v četrtem letu izvajanja Sporazuma. Izvoz avtomobilskih delov iz Koreje v EU se je povečal za 36 %, in sicer z 2,2 milijarde EUR v 12-mesečnem obdobju pred začetkom veljavnosti Sporazuma na 3,0 milijarde EUR v četrtem letu izvajanja Sporazuma. 23-odstotnemu povečanju uvoza v prvem letu izvajanja Sporazuma je sledilo znižanje za 13 % v drugem letu in 12 % letno povečanje v tretjem in četrtem letu. 2.5 Trgovina s storitvami in neposredne tuje naložbe Leta 2014 je izvoz storitev iz EU znašal 11,9 milijarde EUR, kar pomeni povečanje za 11 % v primerjavi s predhodnim letom. Istočasno je uvoz storitev iz Koreje v EU znašal 6,0 milijarde EUR, pri čemer gre v primerjavi z letom 2013 za 4-odstotno povečanje. Trgovina s storitvami med EU in Korejo predstavlja 1 % trgovine s storitvami zunaj EU. Tabela 1: Trgovina s storitvami EU–Koreja skupaj (v milijonih EUR) Uvoz v EU (v breme) Izvoz iz EU (v dobro) Trgovinska bilanca EU 2010 4,749 7,436 2,687 2011 4,602 7,864 3,262 2012 4,888 8,980 4,092 2013 5,747 10,722 4,975 2014 5,959 11,917 5,958 Vir: Eurostat (plačilna bilanca) Stanje izhodnih neposrednih tujih investicij iz EU v Korejo je v letu 2014 znašalo 43,7 milijarde EUR, stanje vhodnih neposrednih tujih investicij iz Koreje v EU pa 20,3 milijarde EUR (povečanje za 35 % glede na prejšnje leto). Ti zneski predstavljajo 1 % stanja neposrednih tujih investicij zunaj EU.

Tabela 2: Neposredne tuje naložbe med EU in Korejo (v milijonih EUR) Stanje Tokovi Vhodno Izhodno Vhodni Izhodni 2010 13,140 37,480 4,012 2,448 2011 10,782 36,306 1,810 2,217 2012 16,866 35,206 4,302 –179 2013 (b) 14,871 32,308 1,751 1,172 2014 20,252 43,720 4,436 5,629 Opomba: (b) prekinitev serije. Podatki za obdobje 2010–2012 so zbrani v skladu z metodologijo BPM5 in niso primerljivi s podatki za obdobje 2013–2014, ki temeljijo na metodologiji BPM6. Subjekti s posebnim namenom (SPE – Special-Purpose-Entities) so vključeni. 2.6 Uporaba tarifnih preferencialov v okviru Sporazuma Na podlagi podatkov za četrto leto izvajanja Sporazuma je stopnja uporabe preferencialov EU na korejskem trgu znašala 65 %. To je podobno 66 % v tretjem letu izvajanja Sporazuma. Ta odstotek kaže, v kolikšni meri izvozniki EU uporabljajo določbe Sporazuma. Uporaba preferencialov za kmetijske proizvode je bila višja kot za industrijske proizvode (86 % proti 64 %). Na ravni držav članic EU se je uporaba preferencialov gibala med 6 % in 91 %. Države članice z najvišjo stopnjo uporabe preferencialov, in sicer višjo od 80 %, so Latvija, Avstrija in Slovaška, medtem ko med države članice z najnižjo stopnjo uporabe preferencialov, tj. pod 16 %, štejeta Malta in Luksemburg. Na ravni oddelka HS je najvišja stopnja uporabe preferencialov pri „transportni opremi“ (HS 17) ter „živih živalih in živalskih proizvodih“ (HS 1), in sicer 93 %. Najnižja skupna stopnja uporabe preferencialov (manj kot 50 %) pa je pri „mineralnih proizvodih“ (HS 05), „biserih in dragih kamnih“ (HS 14), „navadnih kovinah“ (HS 15) in „strojih“ (HS 16). Kar zadeva korejski izvoz v EU, je stopnja uporabe preferencialov na trgu EU višja kot stopnja uporabe preferencialov EU in je leta 2014 znašala 84 %. Na ravni oddelka HS je najvišja povprečna stopnja uporabe preferencialov pri „mineralnih proizvodih“, „transportni opremi“ ter „plastičnih masah in gumi“ (nad 90 %), najnižja povprečna stopnja uporabe preferencialov pa pri „lesu“ in „biserih“ (približno 9 % oziroma 34 %). Omeniti je treba, da je stopnja uporabe preferencialov v Koreji za stroje 72 %, kar je precej več od uporabe preferencialov v EU, ki je približno 48 %. 3.Dejavnosti organov izvajanja Sporazuma Z institucionalnimi določbami Sporazuma je bilo ustanovljenih sedem specializiranih odborov, sedem delovnih skupin in dialog o vprašanjih intelektualne lastnine. Odbor za trgovino EU–Koreja v okviru Sporazuma, ki se sestaja letno na ministrski ravni, ima nadzorno vlogo in zagotavlja ustrezno izvajanje Sporazuma. Kot je povzeto v nadaljevanju, se je v letu 2015 v Koreji sestala večina odborov in delovnih skupin, vključno z odborom za trgovino. Poleg tega je 15. septembra 2015 potekal vrh EU–Koreja v Seulu v Koreji. Odbor za sanitarne in fitosanitarne ukrepe se je sestal 9. junija 2015 v Sejong Cityju v Koreji. Odbor je razpravljal o posebnem korejskem zakonu o upravljanju varnosti uvoženih živil in temu zakonu podrejeni zakonodaji v pripravi, količini zbranih vzorcev za testiranje proizvodov z visoko vrednostjo, poteku postopka za odobritev uvoza govejega mesa iz EU, zahtevi EU za uporabo načel regionalizacije in odpravo prepovedi uvoza svinjine s Poljske, perutnine in perutninskih proizvodov iz nekaterih držav članic EU, klavzuli glede kraja, kjer je bila žival skotena ali izvaljena in vzrejena, v dvostranskih sanitarnih protokolih med državami članicami EU in Korejo ter izvozu nepasteriziranega sira iz EU v Korejo, izvozu piščančje juhe z ginsengom in živih rib vrste Paralichthys olivaceus iz Koreje v EU ter standardih v državah članicah EU za vsebnost joda v morskih algah. Delovna skupina za motorna vozila in njihove dele se je sestala 10. junija 2015 v Seulu. Dnevni red je bil razdeljen na vprašanja o izvajanju Sporazuma, vprašanja glede dostopa do trga in razpravo o prihodnosti regulativnega razvoja in zbliževanja. V okviru vprašanj o izvajanju Sporazuma in ločenega tehničnega sestanka je bil dosežen napredek o tehnični posodobitvi Priloge 2-C. Na seji delovne skupine je korejska stran potrdila sprejetje certifikatov EURO VI za težka gospodarska vozila in poenostavljenih elektronskih dokumentarnih postopkov za uvoz pnevmatik z označbo E. Med vprašanji glede dostopa do trga so se med drugim obravnavali vlačilci, samocertificiranje in označevanje avtomobilskih delov, novi emisijski standardi za vozila z bencinskim motorjem, cilji glede emisij CO2, mejne širine vozil, pomožni zavorni sistem velikih avtobusov in varnostni standardi učinkov naslonov za roke. Delovna skupina za farmacevtske izdelke in medicinske pripomočke, ki se je sestala 11. junija 2015 v Seulu, je med drugim razpravljala o korejskem sistemu cen za farmacevtske proizvode ter ustreznem priznanju vrednosti inovativnih zdravil in tehnologij, predlaganih spremembah zakona o korejskem nacionalnem zdravstvenem zavarovanju, izvajanju serializacije za zdravila s strani Koreje, vlogi za vnos aktivnih farmacevtskih učinkovin na belo listo (API) v EU, povračilu znižanja cen na podlagi metodologije uvoznih cen medicinskih pripomočkov, zahtevah za klinične preskuse ter predlaganih spremembah zakonodaje EU o medicinskih pripomočkih glede sistema označevanja CE. Delovni skupini je sledilo srečanje strokovnjakov, na katerem sta si obe strani izmenjali rezultate inšpekcijskih pregledov v farmacevtskem sektorju v okviru Konvencije o farmacevtski inšpekciji (Pharmaceutical Inspection Convention) in Programa sodelovanja v farmacevtski inšpekciji (Pharmaceutical Inspection Co-operation Scheme) ter svoja stališča o usklajevanju predpisov v sektorju medicinskih pripomočkov in razpravljali tudi o vlogi Koreje za aktivne farmacevtske učinkovine.

Istega dne, 11. junija 2015, se je delovna skupina za kemikalije sestala v Seulu za izmenjavo informacij o izvajanju REACH, zlasti glede omejenih snovi in metod za obvladovanje tveganja, združljivosti informacijskih sistemov Koreje z oblikami OECD in mednarodne enotne zbirke podatkov o kemikalijah (IUCLID), načinih zagotavljanja zaupnosti glede registriranih kemikalij v okviru korejskega REACH, okornih zahtevah za potrditev snovi za raziskave in razvoj, ki so izvzete iz registracije, in za letno poročilo uvoznikov itn. Stran EU je obvestila korejsko stran tudi o uredbi o biocidnih proizvodih EU zaradi pomislekov nekaterih korejskih izvoznikov. Odbor za področja pasivnega plemenitenja na korejskem polotoku se je sestal 7. septembra 2015 v Seulu. Koreja je podala pregled informacij o industrijskem kompleksu Gaesong, tj. medkorejski tovarniški park v Severni Koreji. Odbor se je seznanil tudi z razpravo na prejšnji seji odbora. Poleg tega je obravnaval predlog besedila, ki ga je predložila Koreja za spremembo ustreznih določb Sporazuma za področje pasivnega plemenitenja. Pogodbenici sta priznali politično občutljivost vprašanja za področje pasivnega plemenitenja, vendar sta se strinjali, da je treba nadaljevati razprave na delovni ravni. Odbor za trgovino z blagom se je sestal 8. septembra 2015 v Sejong Cityju. Razpravljal je o celostnem izvajanju Sporazuma po štirih letih, vključno s tem, kako bi lahko izboljšali uporabo Sporazuma s strani podjetij. Druga obravnavana vprašanja so med drugim vključevala regulatorne spremembe v EU za električne in elektronske proizvode, pregled člena 4 (prehodne določbe) Priloge 2-B k Sporazumu s strani Koreje, s katerim bi na področju električnih in elektronskih proizvodov uvedli lažji sistem potrjevanja, ter nadaljnje regulativno sodelovanje na področju električnih in elektronskih proizvodov. Razpravljalo se je tudi o vprašanjih dostopa na trg kozmetične industrije EU, tj. zlasti o sistemu elektronske izmenjave podatkov ter določbah, ki se nanašajo na brezcarinske prodajalne v središčih. Poleg tega se je zaradi odsotnosti posebnega odbora ali delovne skupine za izvajanje poglavja o konkurenci iz Sporazuma razpravljalo o izvajanju tega poglavja, zlasti v zvezi s subvencijami. Nazadnje sta pogodbenici razpravljali o pripravah odbora za trgovino. Odbor za trgovino in trajnostni razvoj se je sestal 9. septembra 2015 v Seulu. Pogodbenici sta izmenjali stališča o svojih okoljskih in delovnih politikah. Poglavje 4 natančneje opisuje te razprave. Delovna skupina za geografske označbe se je v letu 2015 sestala dvakrat. Prvo srečanje je bilo 14. septembra 2015 v Seulu, drugo srečanje pa 4. novembra 2015 v Bruslju. Dosežen je bil napredek na področju novih geografskih označb, ki jih je treba dodati na seznam zaščitenih geografskih označb v okviru Sporazuma, nadaljevale pa so se tudi razprave o postopku za uvedbo teh dodatnih označb. Na obeh srečanjih sta pogodbenici razpravljali tudi o izvrševanju nekaterih evropskih geografskih označb na korejskem trgu in nekaterih korejskih geografskih označb na trgu EU. Odbor za trgovino s storitvami, ustanavljanje in elektronsko poslovanje se je sestal 24. septembra 2015 v Bruslju. Pogodbenici sta razpravljali in izmenjali informacije o izvajanju Sporazuma na številnih področjih, vključno s pregledom pravnega okvira za naložbe, finančnimi storitvami, zlasti glede prenosa in obdelave finančnih informacij, ter izvedbenimi nalogami, varstvom osebnih podatkov ter poštnimi in kurirskimi storitvami, v okviru katerih se je razpravljalo o pregledu načel poštnih storitev in storitev hitre dostave. Poleg tega sta se pogodbenici medsebojno seznanili o pogajanjih v zvezi s trgovino s storitvami in naložbami. Istega dne, tj. 24. decembra 2015, se je sestala delovna skupina za sporazum o vzajemnem priznavanju storitev. Pogodbenici sta izmenjali stališča o svojih pobudah za sporazume o vzajemnem priznavanju z drugimi državami in se seznanili z napredkom razprav o takih sporazumih na področjih inženiringa in arhitekturnih storitev med strokovnimi združenji. Razpravljali sta tudi o prihodnjih dejavnostih na teh področjih in se dogovorili, da je treba poklicna združenja še naprej spodbujati k sodelovanju. Carinski odbor se je sestal 4. novembra 2015 v Bruslju. Obravnaval je možne spremembe Sporazuma na carinskem področju, npr. predlog EU za spremembo klavzule o neposrednem prevozu in dodatku klavzule o popravljenem blagu ter predlog Koreje za odpravo člena 14 protokola o pravilih o poreklu iz Sporazuma glede oprostitve ali povračila carinskih dajatev. Razpravljal je tudi o tehnični posodobitvi pravil za posamezne proizvode s HS 2007 na HS 2012, ki jo je zahtevala Koreja. Poleg tega je odbor obravnaval vprašanja v zvezi s pravili o poreklu, npr. o razlagi glavne sestavine osnove surimija, postopkih potrjevanja porekla in sistemu pooblaščenega izvoznika. Poleg tega sta pogodbenici razpravljali o novih ukrepih korejske carinske službe glede ekspresnih pošiljk po operaterjih ekspresne pošte in medsebojni upravni pomoči v posameznem primeru. Dialog o vprašanjih intelektualne lastnine je potekal 5. novembra 2015 v Bruslju. Obe pogodbenici sta podali najnovejše informacije o zakonodajnem in političnem razvoju dogodkov na področju intelektualne lastnine, zlasti v zvezi z avtorskimi pravicami, patenti, blagovnimi znamkami in izvrševanjem. EU je izpostavila pomen ohranjanja ravnovesja med imetniki pravic standardnih patentov in izvajalci v korejski politiki konkurence. EU je poleg tega izrazila zaskrbljenost zaradi pomanjkljivega izvajanja določb Sporazuma o pravicah javnega izvajanja do revizije zakona o avtorskih pravicah v Koreji in poudarila gospodarski pomen tega vprašanja za EU in Korejo.

Odbor za trgovino se je sestal 15. septembra 2015 v Seulu, na isti dan, ko je potekal vrh EU–Koreja. Sopredsedovala sta mu komisarka za trgovino Cecilia Malmström ter korejski minister za trgovino, industrijo in energijo Yoon Sang-jick. Odbor je ocenil razvoj dvostranske trgovine po štirih letih izvajanja Sporazuma in stopnjo uporabe preferencialov s strani izvoznikov na obeh straneh. Korejska stran je izrazila zaskrbljenost zaradi trgovinskega primanjkljaja z EU, ki se je povečal v četrtem letu izvajanja Sporazuma. Čeprav obstajajo številni razlogi za to, npr. zmanjševanje povpraševanja v EU, je to korejski vladi otežilo utemeljitev koristi Sporazuma za domače zainteresirane strani. Odbor za trgovino je razpravljal tudi o možnem prihodnjem pregledu Sporazuma, zlasti z vidika zanimanja Koreje, da se v Sporazum vključijo določbe o zaščiti naložb, in zahteve EU, da se spremenijo nekatere določbe, npr. klavzula o neposrednem prevozu. Obe strani sta se strinjali, da bosta začeli raziskovati morebiten sveženj sprememb Sporazuma, pri čemer bi bilo treba upoštevati interese in občutljiva področja na obeh straneh. Obe strani sta prav tako izrazili svoje pomisleke v zvezi z izvajanjem Sporazuma ali dostopom na trg na splošno, zlasti v zvezi s področji SPS, tehničnimi ovirami v trgovini in pravicami intelektualne lastnine, ter specializiranim odborom in delovnim skupinam naročili, naj nadaljujejo iskanje rešitev vprašanj na obeh straneh. Na vrhu EU–Koreja, ki je potekal v Seulu po srečanju odbora za trgovino 15. septembra 2015, so voditelji ponovno poudarili, da je celovito izvajanje Sporazuma in povečanje obsega trgovine med Korejo in EU pomembno, da se pričakovane koristi na obeh straneh uravnotežijo. Voditelji so dodatno spodbudili svoje trgovinske uradnike, da zagotovijo vidne rezultate o vprašanjih izvajanja Sporazuma, in so se dogovorili, da bodo poiskali načine za izboljšanje meril za naložbe, medtem pa nadaljevali razprave o drugih izboljšavah Sporazuma. 4.Izvajanje poglavja 13 Sporazuma v zvezi s trgovino in trajnostnim razvojem Kot je navedeno zgoraj, je četrto srečanje odbora za trgovino in trajnostni razvoj potekalo 9. septembra 2015 v Seulu. V skladu z ustaljeno prakso predhodnih srečanj sta sopredsednika foruma civilne družbe odbor za trgovino in trajnostni razvoj seznanila z delom nacionalnih svetovalnih skupin v času od zadnjega srečanja odbora. Na področju okolja je bila s korejske strani vključena predstavitev o reciklirajoči družbi, vodilni pobudi korejske okoljske politike, vključno z najnovejšimi informacijami o razvoju v zvezi z „zakonom o spodbujanju prehoda na družbo z obtokom virov“, ki se bo izvajal od leta 2017. Pogodbenici sta nadalje razpravljali o nezakoniti sečnji, pri čemer je EU izrazila pripravljenost za sodelovanje s Korejo, da se opredelijo najboljši pristopi za ustavitev uvoza in trgovanja nezakonito pridobljenega lesa in lesnih proizvodov. Koreja je predstavila svoj zakonodajni predlog, ki bo obravnaval trgovino z nezakonito pridobljenim lesom in lesnimi proizvodi. Pogodbenici sta razpravljali tudi o stanju ratifikacije Minamatske konvencije o živem srebru. Tematika o politiki trga dela je bila uvedena s predstavitvijo Mednarodne organizacije dela o razvoju v zvezi z izvajanjem Konvencije Mednarodne organizacije dela št. 111 in spoznanj glede načinov za premagovanje ovir pri doseganju skladnosti. Med obravnavanimi vprašanji o delu so bile obveznosti iz člena 13.4 Sporazuma o spoštovanju, spodbujanju in izvajanju temeljnih načel Mednarodne organizacije dela v zakonodaji in praksi ter pravice do dela in učinkovito izvajanje konvencij ILO, ki sta jih pogodbenici ratificirali, in prizadevanja za ratifikacijo temeljnih konvencij Mednarodne organizacije dela ter drugih konvencij, ki jih Mednarodna organizacija dela uvršča med najsodobnejše. Pogodbenici sta se medsebojno seznanili o prizadevanjih za ratifikacijo in učinkovito izvajanje temeljnih, prednostnih in drugih posodobljenih konvencij ter o razvoju politike trga dela, ki lahko vplivajo na trgovino in/ali naložbe. EU je pozvala Korejo, da pospeši prizadevanja za ratifikacijo temeljnih konvencij Mednarodne organizacije dela, ki jih še ni ratificirala, zlasti v zvezi s prisilnim delom, svobodo združevanja in pravico do kolektivnih pogajanj. Korejska stran se je strinjala, da bo pred naslednjim srečanjem odbora za trgovino in trajnostni razvoj ter foruma civilne družbe posredovala besedila, ki določajo dodatne predvidene konkretne ukrepe za odpravo preostalih ovir za ratifikacijo glavnih konvencij Mednarodne organizacije dela.