[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 14.3.2006

COM(2006) 122 konč.

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

Strategija politik za leto 2007 Krepitev zaupanja z dejanji

VSEBINA

Krepitev zaupanja z dejanji 3

Del I. Prednostni ukrepi v letu 2007 6

1. Blaginja 6

2. Solidarnost 8

3. Varnost in svoboda 10

4. Evropa kot svetovni partner 11

5. Dejavnosti evropskega upravljanja in boljše pravne ureditve 14

Del II Splošni okvir za človeške vire in finančna sredstva za leto 2007 14

1. Človeški viri 14

1.1. Kadrovska okrepitev, povezana s širitvijo 14

1.2. Prispevek k osrednji skupini uslužbencev 15

1.3. Skupni človeški viri, ki so na voljo za štiri prednostne naloge 15

2. Finančni viri 16

KREPITEV ZAUPANJA Z DEJANJI

Evropa in njeni državljani preživljajo obdobje velikih izzivov. Za Evropo je najbolje, da se z njimi spopade. Zaupanje državljanov v delo Unije temelji na njenih dejanjih in načinu delovanja. Komisija je v središče svojih ciljev postavila učinkovito izvajanje politik. To pa je mogoče samo, če bo Evropska unija delovala v okviru resničnega partnerstva, da se zagotovi, da bodo razvoj, določanje in izvajanje evropskih politik temeljili na trdnem političnem konsenzu.

Leta 2007 bosta pristopili Bolgarija in Romunija, če bosta od prvega dne izpolnjevali pogoje, potrebne za izvajanje pravnega reda Skupnosti v celoti. Ob nadaljevanju razprave o prihodnosti Evrope in osnutku Ustavne pogodbe ter ob 50. obletnici Rimske pogodbe bo pozornost seveda usmerjena na širše vrednote in cilje Evropske unije in na način, kako lahko posodobljena Unija odgovarja na prizadevanja današnjih Evropejcev. Začetek novih programov v finančnem okviru za obdobje 2007-2013 bo viden primer tega odgovora. Bil naj bi tudi znak, da naj se razprava o prihodnosti Evrope najprej usmeri na to, kaj naj Evropa dela ob podpori načrta D za demokracijo, debato in dialog. Učinkovito obveščanje o evropskih zadevah in resničen dialog z državljani sta bistvenega pomena, da se ponovno pridobi njihovo zaupanje. Dejavnosti obveščanja se bodo leta 2007 pospešile, saj bo izveden večji del akcijskega načrta za obveščanje o Evropi, posvetovanja o beli knjigi o evropski politiki obveščanja pa se bodo preoblikovala v dejanja.

Strateški cilji blaginje, solidarnosti in varnosti, sprejeti na začetku mandata Komisije, ponujajo skladen politični okvir za delovanje EU. Tako kot vedno so pomembni za izpolnjevanje trenutnih izzivov in pričakovanj. Zahtevajo močno Evropo in opredeljujejo smer delovanja. Če v ta namen sodelujejo, lahko evropske institucije doprinesejo resnično dodano vrednost in ponudijo vidne rezultate ljudem Evrope.

Cilj letne strategije politik je določiti ključne prednostne naloge, ki se bodo razvile v bistvene ukrepe za leto 2007. To je treba storiti tako, da se jasno vidi zveznost od enega leta do drugega. Prednostni ukrepi za leto 2007 nimajo dvanajstmesečne življenjske dobe. Nekateri bodo izvajali sklepe, sprejete, in posvetovanja, začeta leta 2005 in 2006. Mnogi bodo zaključeni ali izvedeni kasneje. Zato je pomembno, da se te ukrepe obravnava kot del usklajenega in vsestransko plodnega procesa razvoja politik, s posameznimi ukrepi na različnih področjih, znotraj ali izven Evrope, ki sestavljajo širše cilje Evrope.

V letu 2007 bo pretekla polovica mandata te Komisije. Začele se bodo izvajati nekatere izmed njenih prvih političnih pobud. Za drugo polovico mandata Komisije bodo prizorišče določile nove smernice. To bo kritično leto za uresničevanje petletnih strateških ciljev. Časa je malo in v letu 2007 se morajo pokazati resnični rezultati. Viden napredek je bistven za verodostojnost raznih večletnih strategij Evrope. Glavni cilj mora še naprej biti rast, da se v Evropi zagotovijo številčnejša in boljša delovna mesta. Državljani so predvsem zaskrbljeni za svoja delovna mesta in to mora ostati glavna prednostna naloga Evrope. Eden od temeljnih izvedbenih ciljev te Komisije seveda ostaja ustrezno delovanje razširjene Evrope ter uporaba politik Skupnosti in pravil v vseh državah članicah. Te bistvene dejavnosti so podlaga, na kateri se lahko gradijo nove prednostne politike.

Okvir za delovanje

Od začetka svojega mandata je Komisija s svojimi EU partnerji vzpostavila pomembne nove smernice evropske politike, nadaljevala pa je tudi s prizadevanji za zaključek ključnih dolgoročnih dosjejev. To bo zdaj podlaga za nove pobude v letu 2007.

- S prenovljeno Lizbonsko strategijo je evropski cilj rasti in delovnih mest dobil novo jasnost in usmeritev. Rezultat so prvi nacionalni programi reform leta 2006, kot nacionalni prispevki k izvajanju gospodarskih reform, kot tudi ukrepi na ravni EU z Lizbonskim programom Skupnosti. To je podprla revizija Pakta o stabilnosti in rasti, revidirana socialna agenda in pregled strategije trajnostnega razvoja. Nova kohezijska politika in nov sklad za razvoj podeželja se tudi zelo jasno usmerjata v cilj rasti in delovnih mest.

- Tudi neformalno srečanje na vrhu v Hampton Courtu oktobra 2005 je prineslo soglasje med voditelji EU o skupini ključnih vprašanj za ukrepanje EU v globaliziranem svetu : raziskave in razvoj, univerze, demografski izzivi, energetika, preseljevanje in varnost. V naslednjih mesecih so se pri teh temah pojavile nove pobude, vključno s pobudo za ustanovitev Evropskega inštituta za tehnologijo in vzpostavitev Evropskega sklada za prilagajanje na globalizcijo ter predstavitev zelene knjige o energetiki, vendar jih je treba vgraditi v ključne evropske ukrepe.

- Ko bodo zaključena pogajanja o novih finančnih perspektivah , bodo te ponujale podlago za finančne ukrepe za Unijo v naslednjih sedmih letih, usmerjene pa bodo na vire za prednostne politike na dolgi rok.

- Posebno vlogo Unije pri svobodi, varnosti in pravici priznava Haaški program, ki natančneje določa večletni program za Unijo na tem področju. To ostaja ključno vodilo za delovanje Unije na tem področju, ki bo v letu 2007 preusmerjeno glede na prvi letni kazalnik, ki bo predstavljen junija tega leta.

- Unija je tudi določila pot do skupine dodatnih ciljev do nadaljnje blaginje, solidarnosti in varnosti na svetovni ravni, s katerimi si prizadeva zagotoviti, da bodo odprti trgi, večja konkurenčnost in mednarodni sistem, ki temelji na pravilih, ponudili nove priložnosti in večjo dinamiko doma in v tujini. Sosedska politika je zdaj poleg procesa širitve vzpostavljena kot orodje zunanje politike , saj so se pristopna pogajanja začela s Hrvaško in Turčijo. Evropsko soglasje o razvoju ponuja prvi resnični politični okvir, o katerem so se dogovorile vse institucije.

Na vprašanja, ki so bila postavljena Uniji v debati o prihodnosti Evrope, se lahko odgovori le na podlagi dinamične Unije, ki v teh političnih okvirih prinaša Evropi resnične spremembe.

Uresničevanje ciljev v praksi

Leta 2007 je cilj Komisije uresničiti te naloge – začeti njihovo izvajanje s polno hitrostjo. Izvajala bo že dogovorjene politike, razvila nove pobude, da se ohrani hitrost za doseganje teh ciljev, ter določila prizorišče za drugo polovico mandata.

Strateški cilji blaginje, solidarnosti in varnosti tako znotraj Unije kot po svetu bodo ostali temelj delovanja Komisije. Na vseh teh področjih ima Evropska unija neposreden vpliv na zadeve, ki so glavna skrb državljanov Evrope. Vseobsegajoči cilj več rasti za številčnejša in boljša delovna mesta bo ostal. Lizbonska strategija mora pokazati vidne učinke, če želi Evropa ostati verodostojna: pot do sprememb bodo zgladili pozitivnejši makroekonomski izgledi. Evropa mora izkoristiti vsako priložnost, da pospeši reforme in jih uresniči v praksi.

V letu 2007 bodo določene tudi nove smernice za drugo polovico mandata Komisije. Komisija bo pripravljala prihodnost z intenzivnimi pripravami celostnega pregleda proračuna Skupnosti, katerega rezultat bo bela knjiga leta 2008-2009.

Ta letna strategija politik določa prednostne ukrepe, ki se načrtujejo za vsako od treh strateških ciljev in njihovo zunanje preoblikovanje, in je še en korak naprej na poti k zagotavljanju teh ciljev. Te nove pobude se bodo nadaljevale vzporedno z delom za utrditev in izvedbo politik, ki so že dogovorjene in že potekajo. Da bi bili pri tem uspešni, se morajo obstoječe politike Unije še naprej dobro upravljati in izvajati. Zaključni del določa vire, ki so potrebni za upravljanje s temi politikami in za prilagoditev potrebam razširjene Evrope.

Nove pobude bodo izpeljane glede na potrebe po standardih visoke kakovosti za evropsko ukrepanje. Evropske pobude morajo biti usklajene, ciljno usmerjene in ustrezno ovrednotene. Komisija se je zavezala, da bo opravila ocene vpliva svojih pobud, da potrdi, da je ukrepanje upravičeno. Evropske institucije si delijo odgovornost za boljšo pravno ureditev in odgovornost, da se sklepi prevedejo v vidne rezultate.

Letno strateško načrtovanje daje priložnost za pogled naprej. Dialog, ki ga sproži med evropskimi institucijami, je bistven pri ustrezni pripravi prihodnjega dela v letu 2007 na podlagi skupnega pogleda, kaj naj Evropa doseže in na kakšen način. Komisija predlaga to strategijo v duhu partnerstva in pričakuje stališča Evropskega parlamenta in Sveta o tem, kam naj Evropa vlaga svojo energijo v letu 2007.

DEL I PREDNOSTNI UKREPI V LETU 2007

1. Blaginja

Ključna strategija Komisije za pospeševanje rasti in delovnih mest na dolgi rok je zdaj dobro vzpostavljena. Leta 2005 sta Evropski svet in Evropski parlament odobrila prenovljeno Lizbonsko strategijo. Leta 2006 bo z nacionalnimi programi reform izvajanje strategije doseglo novo stopnjo in pokazalo se bo, kam je treba usmeriti delovanje v prihodnje. Komisija bo še naprej podpirala nacionalne ukrepe in delovala na ravni Skupnosti, kjer bo to ustrezno, da bi pripomogla, da bo leto 2007 leto, ko bo Lizbonska strategija začela kazati vidne rezultate v praksi. Poudarjena so štiri prednostna področja:

- znanje, z jasnimi cilji izboljšati evropski, izobraževalni, znanstveni in inovativni okvir kot gonilne sile na področju rasti;

- podjetništvo, zlasti mala in srednje velika podjetja, da se zagotovi okolje in dostop do financ, ki pomaga uresničiti poslovne zmožnosti v Evropi

- delovna mesta in staranje prebivalstva, da se čim bolj učinkovito uporabi spretnosti Evropejcev na vsaki stopnji njihovega življenja

- energetika, da se spodbuja dejanski skupni pristop k zagotavljanju energije in njene učinkovite rabe.

Ta bodo temelji novih pobud v letu 2007. Politike EU morajo biti skladne pri podpori lizbonskemu pristopu. Komisija bo tako še naprej izvajala akcijski načrt državnih pomoči. Komisija si bo prizadevala najti pravo ravnovesje med prožnostjo in varnostjo zaposlitve. Nadaljevala bo tudi z zeleno knjigo o energetiki s podrobnejšimi predlogi za izboljšanje energetskega trga v Evropi. Hkrati bo uspešnost območja eura odločilnega pomena pri zagotavljanju trdnih temeljev za rast. Ker se bo od leta 2007 območje eura lahko razširilo, bo Komisija dejavno pomagala zadevnim državam članicam pri zagotavljanju gladkega in dobro pripravljenega prehoda. Komisija bo tudi še naprej izvajala pristope, ki se že izvajajo na različnih področjih politik, s pospeševanjem enotnega trga, zlasti na ključnih področjih storitev in prevoza. Racionalizacija regulativnega pristopa do notranjega trga z blagom, vključno z vzpostavitvijo učinkovitega in enotnega nadzornega sistema, bo zagotovila enako stopnjo izvajanja pravnega reda Skupnosti povsod v Evropi. Poleg tega učinkovito upravljanje zakonitega priseljevanja bistveno prispeva h ciljem Lizbonske strategije.

Blaginja: ključni ukrepi, predvideni za leto 2007 Lizbonska strategija Letna ocena napredka in opredelitev področij za nadaljnje ukrepanje Začetek novih programov za obdobje 2007-13: Sedmi okvirni program za raziskave; Okvirni program za konkurenčnost in inovacije; Galileo; Vseevropska omrežja; Marco Polo; Vseživljenjsko učenje; Carina in program Fiscalis. Ukrepi za pospeševanje naložb držav članic in zasebnega sektorja v raziskave in inovacije, zlasti prek podpore trgov za inovativno blago in storitve, za prizadevanja za privlačen enotni trg za raziskovalce, ter za krepitev raziskav na univerzah. Začetek evropskega vesoljskega programa Zaposlovanje Sporočilo o „prožni varnosti“: s ciljem ravnovesja med prožnostjo in varnostjo zaposlitve Upravljanje gospodarske in monetarne unije (EMU) Okrepljeno spremljanje programov stabilnosti in zbliževanja ter krepitev dialoga z državami članicami, ki bodo verjetno izpolnjevale pogoje za sodelovanje v območju eura. Nadaljnji razvoj delovanja območja eura po preoblikovanem Paktu za stabilnost in rast ter okrepljeno usklajevanje politik. Energetika in promet Priprave na vzpostavitev Evropskega observatorija za energetske trge. Ukrepi za podporo dokončnega oblikovanja notranjega trga za električno energijo in plin. Akcijski načrt o logistiki za intermodalni prevoz, usmerjen v ublažitev prometnih zastojev in zmanjševanje prometnih stroškov. Ukrepi, predvideni v akcijskem načrtu NAIADES za spodbujanje prevoza po celinskih plovnih poteh in izkoriščanje njegovega komercialnega potenciala. Enotni trg Koncesije (nadaljevanje zelene knjige o javno zasebnih partnerstvih ter javnih naročilih in koncesijah ES) Področje plačilnih storitev – ustvariti Enotno evropsko plačilno območje do leta 2010. Stalni ukrepi za oblikovanje resničnega notranjega trga za finančne storitve Sorazmernost kapitala in nadzora (en-delež-en-glas) za krepitev konvergence med finančnimi prispevki delničarjev in njihovimi kontrolnimi pravicami v družbah, ki kotirajo na borzi. Pospeševanje rasti na trgih brezžične opreme in storitev, s skupnim pristopom EU k dodelitvi radijskega spektra. Obrambni trgi, z določanjem novih pravil za javna naročila na področju obrambe in poenostavitvijo postopkov za prenos proizvodov na področju obrambe, da se premaga razdrobljenost trga in poveča konkurenčnost v sektorju. Zakonito priseljevanje Predlogi o priseljevanju delovne sile, zlasti da se omogoči vstop visoko kvalificiranih delavcev, kot nadaljevanje načrta politike o zakonitem priseljevanju. |

- 2. Solidarnost

Gospodarska rast mora potekati vzporedno z gospodarsko in socialno kohezijo, visoko stopnjo varstva okolja in ljudi, s pogledom, usmerjenim v prihodnje generacije, ter spoštovanjem skupnih vrednot : to je bistven element trajnostnega razvoja. Na mnogih področjih ima Unija dogovorjeno pot naprej, z revidirano socialno agendo ter s sporazumom, da se v izzive staranja prebivalstva vključi evropska dimenzija. V letu 2007 bo v teku nova generacija solidarnostnih programov, osredotočena na novo politiko kohezije in razvoja podeželja. Medinstitucionalna pogajanja in poznejše izvajanje reforme skupne ureditve trga za vino, sadje in zelenjavo in banane ter sladkor bodo omogočila bolj trajnostno upravljanje teh ključnih sredstev. Leta 2007 bo Evropa morala pokazati, da gredo k ohezija , solidarnost in varstvo okolja vzporedno s ciljem rasti in delovnih mest . Rezerviranje dela kohezijskih odhodkov za ta cilj v okviru novega finančnega obdobja bo za ta namen bistvenega pomena. Posebna pozornost bo namenjena:

- spodbujanju trajnostnega gospodarjenja in varstvu naravnih virov, s posebnim poudarkom na omejitvi izgube biotske raznovrstnosti.

- predlogom pomorske politike EU, ki bodo prinesli celovit pristop k trajnostnem razvoju in konkurenčnosti pomorskih dejavnosti.

- energetiki, kjer bo posebna pozornost namenjena spodbujanju obnovljivih virov.

- izpolnjevanju zavez EU v zvezi s podnebnimi spremembami s posodobitvijo sistema EU za trgovanje z emisijami.

- Leto 2007 bo evropsko leto enakih možnosti za vse in to bo zahtevalo posebne ukrepe, namenjene lajšanju življenja državljanov, ki se soočajo z družinskimi problemi ali problemi, povezanimi z izvrševanjem sodnih odločb.

Hkrati je pomembno, da se ohrani spremljanje sedanje zakonodaje, na primer na področju enakosti spolov, protidiskriminacije, prostega pretoka delavcev in delovnega prava.

Solidarnost: ključni ukrepi, predvideni za leto 2007 Začetek novih programov za obdobje 2007-2013: Evropski sklad za regionalni razvoj, Kohezijski sklad; Evropski socialni sklad; Evropski sklad za prilagajanje na globalizcijo; programi za razvoj podeželja; Evropski sklad za ribištvo; Life +; Dejavna mladina, Kultura 2007; Mediji 2007; Državljani Evrope; Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov; Temeljne pravice in pravosodje. Socialna solidarnost Revidirana Direktiva o prenosu podjetij. Posvetovanja socialnih partnerjev o čezmejnih kolektivnih pogajanjih. Poenostavitev zakonodaje o informiranju in posvetovanju z delavci. Nadaljevanje zelene knjige o razvoju delovnega prava. Evropska strategija o informacijskih in komunikacijskih tehnologijah za spodbujanje socialne vključenosti in samostojno življenje v starajoči se družbi. Pravosodje in notranje zadeve Nadaljevane zelenih knjig o dedovanju in oporokah, ureditvah na področju premoženja zakoncev in zaplembi bančnih računov. Zelena knjiga in načrt politike o vzpostavitvi druge faze skupnega evropskega azilnega sistema. Zelena knjiga o učinkovitem izvrševanju sodnih odločb. Minimalni standardi v zvezi z zbiranjem in upravljanjem dokazov z namenom vzajemne dopustnosti. Sporočilo o politiki glede drog in mehanizmih za odkrivanje, spremljanje in odzivanje na porajajoča se gibanja uživanja drog in trga z drogami. Sporočilo o bolj usklajeni razlagi ključnih določb Direktive o varstvu podatkov Trajnostno gospodarjenje in raba virov ter varstvo okolja Revizija sistema EU za trgovanje z emisijami in predlog o zajetju ogljika in geološkem shranjevanju. Nova pobuda o zelenih javnih naročilih kot del akcijskega načrta o trajnostni proizvodnji in potrošnji Nove strukture za razvoj in predstavitev tehnologij čistega premoga. Ustanovitev nove Agencije za kemikalije v Helsinkih ter izvedbena zakonodaja o novih predpisih za kemikalije (REACH). Pregled direktiv o habitatih in pticah zaradi prilagoditve novim znanstvenim dognanjem Zaključek posvetovanj za zeleno knjigo o prihodnji pomorski politiki in predstavitev akcijskega načrta. |

- 3. Varnost in svoboda

Da bosta zagotavljanje varnosti in pravice ter upravljanje sodobnih tveganj učinkovita, zahtevata razsežnost EU. Leta 2005 je Haaški program začrtal, kako nadaljevati politike svobode, varnosti in pravice v Evropi v obdobju 2005-2009. Prva ocena bo opravljena v drugi polovici leta 2006.

Leta 2007 bo glavni cilj priseljevanje in mejna kontrola, saj se bodo odpravile notranje mejne kontrole z novimi državami članicami in med njimi ter razširilo schengensko območje, po preverjanju, da so izpolnjeni potrebni pogoji in da so uvedeni spremljajoči ukrepi. Poleg tega:

- Boj proti kriminalu in nasilju bo posebno pomemben, s pobudami, ki bodo kriminalu zmanjševale možnosti za izkoriščanje Evrope brez meja.

- Drugi ukrepi se bi osredotočali na prizadevanja zagotoviti pravično in učinkovito preiskovanje kaznivih dejanj po EU.

Močnejša preventivna prizadevanja bodo zagotovila varnost in zaščito državljanov . Zaščita pred boleznimi bo imela poseben poudarek pri ukrepanju EU v sodelovanju z državami članicami, tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, kakor tudi razvoj zmogljivosti EU za hitro odzivanje v primeru večjih terorističnih napadov in drugih nesreč. Opravljali se bodo tudi poostreni inšpekcijski pregledi jedrskih objektov z novim pristopom nadzora varnosti in jamstva za zaščito pred sevanjem.

Varnost: ključni ukrepi, predvideni za leto 2007 Začetek novih programov za obdobje 2007-2013: Varnost in varovanje svoboščin; Temeljne pravice in pravosodje; Instrument za hitro ukrepanje in pripravljenost; Nov sklad za solidarnost; Zdravje in varstvo potrošnikov. Pravosodje in notranje zadeve Zagon schengenskega informacijskega sistema (SIS II) in vizumskega informacijskega sistema (VIS) vključno z biometričnimi podatki in povezanim sklepom Sveta o odpravi kontrole na mejah z novimi državami članicami in med njimi, Pobude o zaščiti prič in posameznikov, ki sodelujejo v sodnem postopku v boju proti mednarodnem organiziranem kriminalu. izvozno/uvoznih sistemih dovoljenj za orožje. Sporočila o preglednosti pravnih oseb za zmanjšanje občutljivosti za infiltracijo organiziranega kriminala. boju proti nedovoljeni čezmejni trgovini z omejenim ali prepovedanim blagom. spodbujanju kazenskega pregona po Uniji na podlagi obveščevalnih podatkov. Zdravje in varnost Zagon storitev globalnega spremljanja okolja in varnosti (GMES) za spremljanje rabe zemljišč, krizno upravljanje in oceanski monitoring. Razvoj okvira Skupnosti za varno, visokokakovostno in učinkovito zdravstveno dejavnost, s krepitvijo sodelovanja med državami članicami in zagotavljanjem jasnosti in gotovosti glede uporabe zakonodaje Skupnosti za zdravstveno dejavnost in zdravstveno varstvo. Krepitev in poenostavitev evropskih struktur za odzive na nevarnost za javno zdravje, zlasti z oblikovanjem visoke evropske mreže pristojnih za gripo. Nova strategija EU za zdravstveno varstvo živali, ki bo vsebovala politiko preprečevanja bolezni, izboljšala skladnost z drugimi politikami EU in bolje uporabila finančne vire. |

- 4. Evropa kot svetovni partner

Izven svojih meja si morajo evropske institucije še naprej prizadevati za praktično pospeševanje in zaščito svojih strateških ciljev. Nobenega od teh ciljev Evropa ne more doseči sama . Vse ključne usmeritve evropske zunanje politike imajo neposreden vpliv na izvajanje naslednjih ciljev:

- Pri trgovini bi leto 2007 moralo začeti kazati sadove kroga pogajanj v Dohi, ki bodo morali konkretno izražati solidarnost z državami v razvoju ter hkrati zagotavljati odprtje novih trgov za blago in storitve Skupnosti.

- Leto 2007 bi moralo biti leto pristopa Bolgarije in Romunije k Evropski uniji , če bosta učinkovito izpolnjevali pogoje, potrebne za izvajanje pravnega reda Skupnosti v celoti od prvega dne pristopa. Komisija zaključuje svojo oceno, ki jo bo dala maja 2006, končno odločitev pa bi moral letos sprejeti Evropski svet.

- Napredek pri stabilizaciji Zahodnega Balkana , zlasti glede razjasnitve statusa Kosova ter odprtja glavnih poglavij v pogajanjih s Turčijo in Hrvaško, bo veliko prispeval k splošni varnosti in stabilnosti v Evropi ter krepitvi temeljev za njeno dolgoročno blaginjo.

- Pri evropski politiki do sosednjih držav se bodo povezave s partnerskimi državami še bolj krepile z izvajanjem akcijskih načrtov ter regionalnim in čezmejnim sodelovanjem. Energetika bo bistvena tema v okviru zbliževanja ureditvenih okvirov, ki dajejo prednost trgovini in naložbam.

- Zaključek pogajanj o sporazumih o gospodarskem sodelovanju z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami (AKP) bo pripeljal odnose Evrope z njenimi AKP partnericami v novo fazo, saj se bo okrepila dinamika regionalnega povezovanja in oblikovalo močno razvojno orodje s povezovanjem predvidljivih pravil trgovanja, oblikovanjem večjih trgov in podpornimi ukrepi, prilagojenimi potrebam držav AKP

- EU bo morala tudi nadaljevati s prizadevanji za oblikovanje bolj učinkovitega in konsolidiranega odziva na preprečevanje konfliktov, upravljanje v kriznih razmerah in ustvarjanje razmer za mir , s hitro mobilizacijo virov in strokovnega znanja. Večja pozornost bo namenjena reformam, ki jih izvajajo partnerske države na področju človekovih pravic in demokracije ter bolj natančnem opazovanju volitev.

Za izvedbo teh ciljev bo nujna konkretno izražena povečana skladnost politik in okrepljena učinkovitost pomoči pri zunanjih dejavnostih Unije. Skupna zunanja in varnostna politika, zunanje politike Skupnosti in zunanji vidiki notranjih politik morajo bolje delovati skupaj.

Zunanji vpliv: ključni ukrepi, predvideni za leto 2007 Začetek novih programov za obdobje 2007-2013: Predpristopni instrument; Evropski instrument za sosednje države in partnerstvo; instrument razvojnega in gospodarskega sodelovanja; instrument za stabilnost. Širitev, sosedstvo in Rusija Spremljanje, kako Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija izpolnjuje kobenhavnska merila Revizija pogodbenih odnosov s Srbijo in Črno goro in razjasnitev statusa Kosova Pregled vprašanj finančne podpore in trgovanja s turško skupnostjo na Cipru. Pogajanja z Ukrajino o nasledniku sedanjega Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju Začetek pogajanj z Rusijo o nasledniku sedanjega Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju Nadaljnji prispevki k bližnjevzhodnemu mirovnemu procesu ter k drugim „zamrznjenim“ konfliktom Širši svet Sklenitev sporazumov o gospodarskem sodelovanju s šestimi regijami AKP, da se omogoči izvajanje od 1. januarja 2008. Pospešitev podpore za države AKP, na katere vpliva sladkorna reforma. Zaključek pogajanj iz Dohe in začetek izvajanja sporazumov. Nadaljnja izboljšava zmogljivosti ES za odziv na mednarodne krizne razmere, naravne ali take, ki jih je povzročil človek, v sodelovanju s Svetom. Krepitev učinkovitosti pomoči EU s skupnim načrtovanjem programov z državami članicami. Krepitev prispevka notranjih politik EU k izvajanju na ravni Skupnosti načrta razvojnih ciljev novega tisočletja o skladnosti politike za razvoj. Pogajanja o novem Okvirnem sporazumu med EU in Kitajsko. Pet let po Svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju leta 2002, ocena napredka EU pri sprejetih obveznostih in opredelitev glavnih izzivov za naslednjih pet let. Izvajanje mednarodnega sklada za obnovljive vire in utrditev napredka pri mednarodnih ukrepih za obvladovanje podnebnih sprememb. Izboljšanje sodelovanja s tretjimi državami pri upravljanju preseljevanja; sprejetje skupnih standardov o vračanju državljanov tretjih držav in podaljšanje sporazumov o ponovnem sprejetju. Začetek usposabljanja Skupnosti za varno hrano, odprtega za udeležence iz držav v razvoju, ki spodbuja in pojasnjuje standarde Skupnosti in krepi mednarodno trgovino z varno hrano. |

- 5. DEJAVNOSTI EVROPSKEGA UPRAVLJANJA IN BOLJšE PRAVNE UREDITVE

Komisija je zelo napredovala pri uresničevanju svoje obveze glede „boljše pravne ureditve“. Osredotočila se je na izboljšanje kakovosti svoje politike in zakonodajnih predlogov s sistematičnim ocenjevanjem njihovih gospodarskih, socialnih in okoljskih vplivov. Zavezala se je za neprestane kakovostne izboljšave sistema ocene vpliva in rezultati zunanje presoje izkušenj Komisije pri ocenah vplivov bodo vključeni v razpravo v letu 2007.

Drugo ključno področje izboljšave zadeva poenostavljanje . V letu 2007 bo uresničenih veliko pobud za poenostavitev, ki so zastavljene v njenem triletnem postopnem programu. Ta program zajema različna področja, od okolja (npr. področje odpadkov, industrijske emisije in ozonskega plašča) in industrije (npr. sektor gradbeništva, avtomobilski sektor, sektor kozmetike in medicinskih pripomočkov) do posodobljenja delovne zakonodaje, spodbujanja pravic potrošnikov in ključnih sektorjev notranjega trga (ureditev finančnih storitev, označevanje krme/prehrane živali in živil). Poenostavitev ni cilj, ki bi bil omejen na vprašanja znotraj Evrope in je bil tudi podlaga nove strukture, predlagane za zunanje finančne instrumente za obdobje 2007-2013. Komisija tudi še naprej izboljšuje svoje delo v zvezi z izvrševanjem prava Skupnosti, izboljšuje dialog z državami članicami, da bi zagotovila pravočasno izvajanje in učinkovito in uravnoteženo uporabo, vključno s primeri, ki si zaslužijo prednostno ukrepanje. Komisija deli odgovornost za boljšo zakonodajo s Svetom in Parlamentom. Vse strani se morajo truditi za preoblikovanje prizadevanj za boljšo pravno ureditev v rezultate.

Da bi zgradila zaupanje evropskih državljanov, Komisija potrebuje tudi moderno, učinkovito in odgovorno upravo, da bi uresničila svoje politike. V tem smislu si bo prizadevala pridobiti pozitivno mnenje Evropskega računskega sodišča brez pridržka o finančnem vodenju proračuna EU in izboljšati preglednost nad načinom porabe denarja in sprejemanja odločitev.

DEL II SPLOšNI OKVIR ZA čLOVEšKE VIRE IN FINANčNA SREDSTVA ZA LETO 2007

1. Človeški viri

1.1. Kadrovska okrepitev, povezana s širitvijo

Na podlagi ocene Komisije je proračunski organ odobril zaposlitev 3960 dodatnih uslužbencev med letoma 2003 in 2008, da bi Komisiji omogočili, da razširi delo na deset novih držav članic in izpolni svoje institucionalne obveznosti. Po zahtevah po 2680 novih uslužbencih v zadnjih štirih letih, je zahteva za leto 2007 neto povečanje za 640 dodatnih uslužbencev. V skladu s svojim sporočilom, predstavljenim preteklega novembra, o posledicah pristopa Bolgarije in Romunije za njene človeške vire, ki so ocenjeni na 850 novih uslužbencev, je Komisija zaprosila za 250 novih delovnih mest na podlagi predvidene naslednje širitve leta 2007. Ta splošna kadrovska okrepitev je nujna podlaga za prenos upravljanja in nadzorovanja programov Skupnosti ter izvajanje pravnega reda Skupnosti v razširjeni Uniji. Komisija bo nove vire uporabila za opravljanje dodatnih nalog, ki bodo posledica širitve, in za uresničevanje štirih prednostnih nalog politike, kolikor so povezane z razširjeno Unijo.

1.2. Prispevek k osrednji skupini uslužbencev

Poleg novih delovnih mest mora Komisija ne glede na širitev aktivirati dodatne vire za uresničevanje prednostnih pobud. Predlaga, da bi to storili s prerazporejanjem znotraj oddelkov in med njimi. Kot v preteklih letih se predlaga, naj se na splošno izmed vseh uslužbencev izbere osrednja skupina uslužbencev za prerazporeditev in določi na 1% uslužbencev. Opredeljevanje manj pomembnih nalog in drugih načinov, na katere se osebje prerazporedi na zadolžitve, povezane s prednostnimi nalogami, bo ostalo temeljni element za utemeljevanje vseh zahtev za nove vire. Tudi prihranki, ki izhajajo iz eksternalizacije (na primer načrtovana vzpostavitev izvajalskih agencij za vseevropska omrežja) ali iz produktivnosti (na primer na področju prevajanja s proaktivnim upravljanjem potreb), se preusmerijo na prednostne naloge. Komisija bo tudi dodelila začasna delovna mesta za začasne zadolžitve in tako ustvarila bolj prožen in dinamičen proces dodelitve za prihodnja leta.

1.3. Skupni človeški viri, ki so na voljo za štiri prednostne naloge

V spodnji preglednici so prikazani človeški viri, ki bodo po pričakovanjih potrebni za oblikovanje novih pobud ali okrepitev tekočih dejavnosti, razporejeni po prednostnih nalogah in glede na vir.

Prednostne naloge letne strategije politik v letu 2007 | Novi viri, povezani s širitvijo in irščino | Prerazporejanje med oddelki | Prerazporejanje znotraj oddelkov | Skupni viri na voljo za prednostne naloge |

1. Blaginja | 98 | 30 | 67 | 195 |

2. Solidarnost | 97 | 29 | 73 | 199 |

3. Varnost | 66 | 12 | 25 | 103 |

4. Zunanji vplivi | 28 | 124 | 25 | 177 |

Širitev obstoječih dejavnosti v razširjeni Uniji (vključno s postopnim opuščanjem predpristopnih dejavnosti) | 614 | 50 | 151 | 815 |

SKUPAJ | 903 | 245 | 341 | 1489 |

Dodeljevanje novih virov, povezanih s širitvijo, po posameznih področjih politike bo zaključeno med pripravo predhodnega predloga proračuna za leto 2007, vključno z razčlenitvijo med notranjimi delovnimi mesti in zunanjim osebjem.

2. Finančni viri

Sklep o letni strategiji politik praviloma predvideva podrobnosti o novih finančnih sredstvih, dodeljenih področjem politik za posebne pobude, predstavljene v smislu sprememb obstoječega načrtovanja finančnih programov. Ker pa je načrtovanje finančnih programov odvisno od finančnih perspektiv, Strategija politik za leto 2007 izjemoma ne obravnava finančnih virov. Kljub temu pa bo načrtovanje finančnih programov zaključeno s predhodnim osnutkom proračuna in ga bo Komisija nato prilagodila, ko bo dosežen medinstitucionalni sporazum o finančnih perspektivah.