2.

Resolucija Evropskega parlamenta s pripombami, ki so sestavni del Sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2004, Oddelek I - Evropski parlament (N6-0027/2005 — C6-0357/2005 — 2005/2091(DEC))

Evropski parlament,

- ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2004 [1],

- ob upoštevanju izkaza prihodkov in odhodkov ter bilance stanja za proračunsko leto 2004 (C6-0357/2005),

- ob upoštevanju letnega poročila notranjega revizorja,

- ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna skupaj z odgovori institucij [2],

- ob upoštevanju izjave o zanesljivosti računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti poslovnih dogodkov, ki jo predloži Računsko sodišče v skladu s členom 248 Pogodbe ES [3],

- ob upoštevanju členov 272(10) in 275 Pogodbe ES ter člena 179a Pogodbe Euratom,

- ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti [4], zlasti členov 37 in 146 Uredbe,

- ob upoštevanju člena 13 notranjih pravil Evropskega parlamenta o izvrševanju proračuna [5],

- ob upoštevanju člena 147(1) Finančne uredbe, v skladu s katerim se od vsake institucije Skupnosti zahteva, da ustrezno ukrepa na temelju pripomb, ki so priložene resoluciji Evropskega parlamenta o razrešnici,

- ob upoštevanju členov 71 in 74(3) ter Priloge V svojega Poslovnika,

- ob upoštevanju drugega pododstavka člena 5(1)(a) Priloge V svojega Poslovnika,

- ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A6-0119/2006),

- ob upoštevanju izida glasovanja na plenarnem zasedanju dne 27. aprila 2006 o omenjenem poročilu Odbora za proračunski nadzor, na katerem je bila na željo poročevalca z veliko večino glasov (3 za, 591 proti in 13 vzdržanih) razrešnica zavrnjena in v skladu z drugim pododstavkom člena 5(1)(a) priloge V Poslovnika odložena [6],

- ob upoštevanju drugega poročila Odbora za proračunski nadzor (A6-0280/2006),

A. ker je Računsko sodišče opozorilo na pomanjkljivosti nadzornih in kontrolnih sistemov (odstavek 9.16 Letnega poročila Računskega sodišča), ki so zlasti formalne; ker po mnenju tega sodišča te napake niso bistveno vplivale na zakonitost in pravilnost poslovnih dogodkov, povezanih z upravnimi odhodki (odstavek 9.27 Letnega poročila Računskega sodišča),

B. ker se Finančna uredba in Poslovnik Parlamenta, kakor je bil spremenjen dne 23. oktobra 2002 [7], od 1. januarja 2003 uporabljata v zvezi s postopkovnimi pravili, ki urejajo postopek razrešnice,

C. ker je bil Poslovnik Parlamenta dne 23. oktobra 2002 spremenjen tako, da predvideva podelitev razrešnice predsedniku in ne generalnemu sekretarju,

D. ker je treba nadalje obravnavati resolucijo o razrešnici za leto 2003 z dne 12. aprila 2005 [8] in oceniti napredek pri izvajanju priporočil v njej,

E. ker bo Statut za poslance Evropskega parlamenta z dne 28. septembra 2005 [9] po potrditvi Sveta 19. julija 2005 začel veljati prvi dan parlamentarnega obdobja, ki se začne leta 2009,

1. poudarja, da je bilo leto 2004 v veliko pogledih posebno, saj je več skoraj sočasnih dogodkov neposredno vplivalo na upravljanje proračuna Parlamenta: pristop desetih novih držav članic, volitve v Parlament, začetek veljavnosti novih Kadrovskih predpisov, nadaljnje izvajanje nove Finančne uredbe in prizadevanja za reformo v Parlamentu ("Raising the Game");

Računovodski izkazi Parlamenta

2. je seznanjen s številkami, s katerimi so bili zaključeni računi Parlamenta za proračunsko leto 2004, in sicer:

(v EUR) |

Uporaba odobrenih sredstev | Odobrena sredstva za proračunsko leto 2004 | Odobrena sredstva, prenesena iz proračunskega leta 2003 |

Odobrena sredstva 2004 | Odobrena sredstva iz namenskih prejemkov | Člena 9(1) in 9(4) Finančne uredbe |

Razpoložljiva sredstva | 1231000000 | 31335112 | 213477855 |

Prevzete obveznosti | 1203370074 | 31328642 | - - |

Izvršena plačila | 921908371 | 3248540 | 197455018 |

Odobrena sredstva, prenesena v proračunsko leto 2005 | | | |

—Člen 9 Finančne uredbe | 281461343 | - | |

—Člen 10 Finančne uredbe | - | 6470 | |

Zapadla sredstva | 27629926 | - | 16022837 |

Bilanca stanja na dan 31. decembra 2004: 1451967061 |

3. ugotavlja, da so bile leta 2004 prevzete obveznosti za 97,76% sredstev v proračunu Parlamenta (s stopnjo zapadlosti 2,24%) in da je bila tako kot v prejšnjih letih dosežena zelo visoka raven izvrševanja proračuna;

4. poziva pooblaščene odredbodajalce, da v letnih poročilih o delu pojasnijo, kar je bilo že delno izvedeno, zakaj proračunska sredstva niso bila v celoti porabljena; te razloge je treba upoštevati pri razpravah o proračunu v naslednjem letu;

5. ugotavlja, da so prihodki Parlamenta leta 2004 znašali 117409824 EUR (2003: 98545334 EUR);

Nepremičninska politika Parlamenta s posebnim poudarkom na stavbah Winston Churchill (WIC) in Salvador de Madariaga (SDM)

Računovodski izkazi

6. opozarja, da je mogoče visoko raven izvrševanja proračuna za leto 2004 delno pripisati ustaljeni praksi "zbiranja", ki se uporablja od leta 1992 in na podlagi katere se vsa odobrena proračunska sredstva, ki so na voljo konec leta, prenesejo v proračunske postavke za stavbe, zlasti za predhodna odplačila glavnice, da se zmanjšajo prihodnja plačila obresti; tako je bilo za nakup stavbe Louise Weiss (LOW) v Strasbourgu z zbiranjem na koncu leta 2003 na voljo več kot 70000000 EUR; za nakup stavb D4 in D5 v Bruslju je bilo z zbiranjem na koncu leta 2004 zagotovljenih več kot 150000000 EUR, kar znaša 12% proračunskih sredstev;

7. meni, da se z odplačili za stavbe prihrani veliko davkoplačevalskega denarja, zato jih je treba vključiti v proračunsko strategijo;

8. ponovno poziva proračunski organ, da zagotovi najboljšo proračunsko napoved, da bodo zneski v predlogu proračuna zrcalili resnične potrebe Parlamenta na različnih političnih področjih in da se preprečijo sistematični prenosi znatnih zneskov ob koncu leta za namene nepremičninske politike;

9. zahteva, da je razpisni postopek za dozidavo zgradbe KAD v Luksemburgu pregleden in pravičen, ker je to prvi razpisni postopek za gradbena dela, ki ga bo vodil Parlament sam;

10. odobrava odgovor generalnega sekretarja na vprašalnik o razrešnici 2004 v zvezi z uporabo zgradbe LOW v Strasbourgu, namreč da je Parlament edini lastnik zgradbe LOW v Strasbourgu in jo lahko uporablja ali odstrani, če meni, da je to ustrezno;

Stavbi Winston Churchill (WIC) in Salvador de Madariaga (SDM)

11. opozarja, da je Odbor za proračunski nadzor maja 2006 v odgovor na zavrnitev svojega poročila oblikoval neformalno delovno skupino, ki naj bi pomagala in svetovala poročevalcu v zvezi z obtožbami glede obstoječih najemnih pogodb in morebitnega nakupa stavb WIC in SDM v Strasbourgu s strani Parlamenta;

12. močno obžaluje, da je bil odbor kljub pristojnosti za proračunski nadzor o obtožbah, ki zadevajo omenjeno ureditev, seznanjen iz medijskih poročil, namesto da bi ga, kot bi bilo pričakovati, o tem obvestila uprava ali predsedstvo Parlamenta, ki sta bili s tem zapletom v celoti seznanjena že več tednov;

13. ugotavlja, da so njegovi pristojni generalni direktorati delovni skupini posredovali vse želene dokumente, vključno z izredno zunanjo in notranjo revizijo, ter ji ponudili pravne nasvete; ugotavlja tudi, da je mesto Strasbourg na prošnjo predložilo dokumente, čeprav so bili odgovori na nekatera vprašanja, ki zadevajo te dokumente, pomanjkljivi; močno obžaluje, da njegovim zahtevam za vso ustrezno dokumentacijo SCI Erasme, zasebnega vlagatelja in lastnika zgradb, ni bilo ugodeno; poziva mesto Strasbourg in SCI Erasme, da podata nemudoma odgovore na vsa preostala in naknadna vprašanja, ob upoštevanju maksimalne preglednosti, tako da se lahko informacije uporabijo v postopku za podelitev razrešnice za proračunsko leto 2005;

14. ugotavlja, da je omenjena delovna skupina, da bi zagotovila čim večjo preglednost, takoj zahtevala in dobila popoln javni dostop do vse ustrezne dokumentacije o teh stavbah, s katero razpolaga uprava Parlamenta;

15. se zaveda, da poročilo o razrešnici odseva finančno stanje iz leta 2004; vendar poudarja, da tako poročilo ne bi smelo le opozarjati na napake ali nepravilnosti, narejene v preteklosti, temveč bi moralo vsebovati tudi priporočila, kako se jim v prihodnosti izogniti;

16. opozarja na obstoj najemne pogodbe med SCI Erasme in Strasbourgom, ki bo potekla leta 2010; je prepričan, da omenjena pogodba ne bi smela imeti finančnih posledic za Parlament, ko se bo ta odločil za nakup stavb WIC/SDM; zato meni, da bi bilo treba v tem primeru pogodbo razveljaviti;

17. poudarja, da bi moral Parlament, če se odloči kupiti stavbi, sočasno kupiti tudi zemljišče; poudarja, da lahko zaenkrat Parlament pridobi le dolgoročni zakup, ki je trenutno v lasti SCI Erasme; zato verjame, da bo končni nakup zemljišča zadeval le Parlament in mesto Strasbourg ter, če bo potrebno, francoske nacionalne oblasti;

18. vseeno opozarja, da je Računsko sodišče nedavno izvedlo revizijo politike o zgradbah; poudarja, da je v svojem mnenju izrazilo skrb glede stopnje indeksacije za izračun skupne vrednosti dveletnih najemnin; nadalje ugotavlja, da je Računsko sodišče jasno poudarilo, da je lahko indeksacija neugodna za Parlament;

19. ugotavlja, da je delovna skupina na podlagi informacij, ki so ji bile na voljo, predstavila naslednja dejstva:

- najemna pogodba, na podlagi katere Parlament najema omenjeni dve stavbi, predvideva tristransko razmerje med Parlamentom kot najemnikom stavb WIC in SDM, mestom Strasbourg kot najemodajalcem ter SCI Erasme kot zasebnim vlagateljem in lastnikom stavb;

- ni jasnih dokazov, da bi pri sklenitvi in uporabi najemnih in dodatnih pogodb prišlo do nezakonitega ravnanja, čeprav obstajajo dvomi o tem, ali je bilo popolnoma upoštevano načelo dobrega finančnega poslovodenja iz Finančne uredbe;

- ni povsem zanesljive osnove za določitev primerne najemnine za stavbi WIC in SDM, če je edini povpraševalec Parlament, kot velja v primeru Strasbourga; prav tako ni podatkov za primerjavo stroškov pisarniških prostorov v različnih, za ta primer ustreznih državah in mestih; to je upravičeno otežilo vzpostavitev poštene cene zadevne najemnine in ocene, ali je Parlament res plačeval pravično ceno v preteklih letih;

- bistveni razlog za rast najemnin v vseh teh letih je, da so organi odločanja Parlamenta leta 1985 soglašali s predlogom mesta Strasbourg o indeksiranju letnih zneskov, pri tem pa niso upoštevali odklonilnih mnenj kvestorjev in Odbora za proračun iz leta 1980;

- obstaja občutna razlika med najemnino, ki jo Parlament plačuje mestu Strasbourg za uporabo stavb WIC in SDM, in mesečnimi odplačili mesta Strasbourg zasebnemu vlagatelju: po izračunih uprave Parlamenta preplačila po 25 letih pogodbenega razmerja - po odbitku investicijskih stroškov in stroškov izvedenih del - znašajo že najmanj 32 milijonov EUR; ker nadaljnje informacije mesta Strasbourg in vlagatelja SCI Erasme še niso na voljo, ni izključeno, da bi lahko preplačila znašala celo 46 milijonov EUR (po notranji reviziji) ali skoraj 60 milijonov EUR (po zunanji reviziji);

- šele marca 2006 se je pokazalo, da znesek najemnine mestu Strasbourg presega znesek odplačila, ki ga mesto plačuje zasebnemu vlagatelju; do takrat je Parlament napačno ocenjeval, da se najemnina, ki jo plačuje mestu Strasbourg, v celoti posreduje SCI Erasme, kar pa ni držalo;

- skozi to dolgo obdobje ni uprava Parlamenta nikoli podvomila o tem, ali je najemnina "poštena", in ni nikoli preverila, ali se v celoti posreduje SCI Erasme, prav tako pa je mesto Strasbourg o tej zadevi ni nikoli obvestilo;

- od leta 1981 je samo mesto Strasbourg vedelo za obstoj dveh različnih pogodbenih razmerij med tremi vpletenimi stranmi in se je zavedalo razlike med zneskoma;

- mesto Strasbourg je 29. novembra 2005 upravo Parlamenta pisno obvestilo, da pogajanja z zasebnim vlagateljem niso bila zaključena; vsaj takrat bi morala uprava Parlamenta ugotoviti, da so med mestom Strasbourg in zasebnim vlagateljem potekala pogajanja;

- najemnina, ki jo Parlament plačuje za poslovne stavbe, naj bi zajemala stroške gradnje, vzdrževanja in uporabe, nikakor pa ne marže za državo gostiteljico oziroma lokalne ali regionalne organe v tej državi; običajno je tudi, da se vsako javno zemljišče, ki ga država članica gostiteljica da na voljo instituciji EU, omenjeni instituciji podeli prosto in neovirano; vendar je treba priznati, da to pogodbeno ni bilo določeno zaradi dobrih odnosov z mestom Strasbourg, ki naj bi bil nepridobitni javni organ; poleg tega ne obstajajo zakonske določbe, ki bi državi oziroma lokalni ali regionalni oblasti prepovedovale ustvarjanje dobička; vseeno meni, da je pristop mesta Strasbourg vsaj neolikan, saj je v nasprotju s pravili o gostoljubnosti do mednarodnih institucij;

- mesto Strasbourg je vedelo, da Parlament v nepremičninske pogodbe, ki jih sklene, nikoli ne vključi odškodninskih določb, vendar se za to dejstvo namenoma ni zmenilo, kar je omajalo zaupanje med mestom in Parlamentom;

- obžaluje, da se je mesto Strasbourg umaknilo iz tristranskih pogajanj s Parlamentom, med katerimi je bilo poudarjeno, da je odškodnina za dolgoročno najemno pogodbo med mestom Strasbourg in SCI Erasme izključena; to stališče je bilo potem na prihodnjih dvostranskih pogajanjih med mestom Strasbourg in SCI Erasme spregledano;

20. je na osnovi svojih izkušenj prišel do naslednjih sklepov:

- globoko obžaluje pomanjkanje dobre vere, ki sta ga v odnosu do Parlamenta izkazala tako mesto Strasbourg kot zasebni vlagatelj SCI Erasme; prav tako obžaluje neodločenost in nedejavnost uprave Parlamenta;

- poziva predsedstvo, naj z 31. oktobrom 2006 odpove najemno pogodbo z mestom Strasbourg ter se v primeru odloga nakupa stavb pogodi o novi, primernejši najemnini;

- poziva predsedstvo, naj preveri, ali bi bilo primerno mestu Strasbourg za prvo polovico leta 2006 nakazati najemnino, ki bo zadostovala le za vračilo vlagatelju SCI Erasme, ne pa celotnega zneska;

- meni, da bi si bilo smiselno še naprej prizadevati za nakup stavb WIC in SDM, če bodo pri tem upoštevani naslednji dejavniki: višina primerne najemnine in zato tudi morebitne kupnine ostaja nejasna; starost stavb; načeloma ni mogoče plačevati odškodnin; znesek, ki ga je Parlament v 25 letih neupravičeno preplačal, bi bilo treba upoštevati pri nakupni ceni; zemljišče in stavbe bi bilo treba kupiti hkrati;

- meni, da obstoječe tristransko razmerje v tem primeru ni vodilo do popolne preglednosti in ni zagotovilo dobrega finančnega poslovodenja, zato je prepričan, da se mu je treba v politiki zgradb institucij in organov EU izogibati;

- poziva svoje pristojne organe, naj člen 16 notranjih predpisov za izvrševanje proračuna Parlamenta spremenijo tako, da bo moral Odbor za proračun privoliti v nepremičninske projekte z občutnimi finančnimi posledicami za proračun;

- nalaga svoji upravi, naj sprejme vse potrebne ukrepe za redno preverjanje dolgoletnih pogodbenih obveznosti do tretjih oseb najmanj vsakih pet let, na primer pogodb o najemu ali storitvah; ugotovitve takšnega preverjanja je treba vključiti v poročilo o dejavnostih generalnih direktorjev; poziva k pravočasni pripravi prvega takega poročila za proračunski postopek razrešnice za leto 2005 in k njegovi poznejši vključitvi v ad hoc del letnega delovnega poročila za vsako naslednje leto;

- po posvetovanju z drugimi institucijami Unije nalaga svoji upravi, naj pripravi poročilo o tem, ali bi bilo mogoče ustanoviti evropsko službo za gradbena dela, ki bi bila pristojna za gradnjo in vzdrževanje stavb institucij in organov EU; poziva, naj se to poročilo posreduje Odboru za proračunski nadzor najpozneje do 1. oktobra 2007;

- ugotavlja, da se mesto Strasbourg, še posebej pa SCI Erasme, ni odzvalo na vsa povpraševanja Parlamenta; zato bo ponovno preučil problem v zvezi s postopkom razrešnice za leto 2005;

- poziva Odbor za proračunski nadzor, naj v postopku razrešnice za leto 2005 znova preuči nepremičninsko politiko Parlamenta in odslej to naredi vsako leto;

21. pričakuje, da bo Parlament še naprej preučeval najemne in pogodbene sporazume in povezane dokumente med mestom Strasbourg, SCI Erasme in Parlamentom, da zbere vsa dejstva;

22. pozdravlja poročilo o dodatni reviziji, ki jo je izvedlo Računsko sodišče in zadeva najem stavb WIC in SDM s strani Parlamenta ter potrjuje njegove sklepe;

Pripombe Računskega sodišča za proračunsko leto 2004

23. ugotavlja, da je Računsko sodišče opozorilo na pomanjkljivosti nadzornih in kontrolnih sistemov (odstavek 9.16 Letnega poročila Računskega sodišča), ki so zlasti formalne; nadalje ugotavlja, da po mnenju tega sodišča napake niso bistveno vplivale na zakonitost in pravilnost poslovnih dogodkov, povezanih z upravnimi odhodki (odstavek 9.27);

24. ugotavlja, da so se leta 2004, ko so bili skoraj sočasno uvedeni novi Kadrovski predpisi in nov računalniški program za obračunavanje plač uradnikov, pojavile napake, vendar ne le zaradi računalniškega sistema, temveč tudi zaradi težav pri razlagi Kadrovskih predpisov; napake so se reševale z okrepitvijo naknadnih kontrol;

25. ugotavlja, da je bil zaradi upoštevanja Finančne uredbe leta 2005 uveden nov postopek za obračunavanje potnih stroškov;

26. pripisuje velik pomen pripombam Računskega sodišča, ki se delno prekrivajo z ugotovitvami notranjega revizorja, po mnenju katerega imajo nadzorni in kontrolni sistemi še vedno pomanjkljivosti; meni, da je treba te pomanjkljivosti čim prej odpraviti, ter poziva Računsko sodišče in notranjega revizorja, da v naslednjem letnem poročilu izrecno obravnavata sistemske izboljšave;

Finančno poslovodenje Parlamenta

27. ugotavlja, da je analiza finančnega poslovodenja, priložena poročilu o prihodkih in odhodkih za leto 2004, uporaben pregled najpomembnejših finančnih dogodkov za leto, za katerega je bila opravljena revizija, in jedrnat povzetek poročil o dejavnosti generalnih direktorjev; analiza bi bila še uporabnejša, če bi vsebovala standardizirano predstavitev dejavnosti generalnih direktoratov;

28. poziva generalnega sekretarja, da nemudoma, kot je že dolgo obljubljeno, pripravi kratek, dostopen in zanimiv letni dokument, s katerim bi javnosti ponudili več informacij o upravljanju proračuna v Parlamentu [10];

29. poudarja, da je bil del poslovodnih dejavnosti institucije v letu 2004 še vedno osredotočen na prilagajanje novim zahtevam Finančne uredbe, in sicer z uvajanjem novih kontrolnih sistemov, metodologij in delovnih metod, pripravo programov usposabljanja in določitvijo novih področij odgovornosti;

30. ugotavlja, da prve izkušnje z uporabo določb nove Finančne uredbe v instituciji, kot je Parlament, ki mora izvrševati upravni proračun, v nekaterih primerih kažejo na to, da so bili vzpostavljeni preveč zapleteni sistemi in finančni tokovi;

31. poziva generalnega sekretarja, da sporoči število uslužbencev, ki so trenutno odgovorni za nadzor (predhodna kontrola, notranja revizija), in za primerjavo število uslužbencev, dodeljenih nekdanjemu direktoratu za finančni nadzor; s tem v zvezi poziva generalnega sekretarja, da pripravi primerjalno analizo in oceno novega sistema glede na prejšnji sistem finančne kontrole, da bi določili, ali je dodelitev večjega števila uslužbencev upravičena;

32. ponovno potrjuje mnenje, izraženo v odstavku 34 zgoraj omenjene resolucije z dne 12. aprila 2005 in svojih resolucij z dne 21. aprila 2004 in 8. aprila 2003 [11], da mora obseg postopka razrešnice pokrivati ne le dejavnosti upravljanja generalnega sekretarja in uprave Parlamenta, ampak tudi sklepe upravnih teles, tj. predsednika, predsedstva in konference predsednikov;

33. ostro kritizira predsedstvo in pristojni odbor zaradi nedejavnosti; poziva ju, da takoj izpolnita zahtevo iz odstavkov 16 in 17 zgoraj navedene resolucije z dne 21. aprila 2004 in pripravita predloge za natančno opredelitev dejanske politične odgovornosti članov vodstvenih organov Parlamenta v zvezi z izvrševanjem pristojnosti in sprejemanjem odločitev z občutnimi finančnimi posledicami;

34. poziva predsedstvo, naj se z osebami, ki jih zadeva njegova odločitev, vnaprej dodobra posvetuje, da bo zagotovljen pregleden postopek odločanja; hkrati poziva predsedstvo, naj predloži letno poročilo o dejavnosti, ki bi bilo v smislu demokratične dolžnosti poročanja sestavni del postopka podelitve razrešnice;

35. poudarja, da Parlament ne podeli razrešnice generalnemu sekretarju, ampak predsedniku; zato pričakuje, da bo predsednik pripravljen na dialog z Odborom za proračunski nadzor v okviru postopka razrešnice;

Poročila o dejavnosti generalnih direktorjev

36. poudarja, da je generalni sekretar Parlamenta dne 21. aprila 2005 Odboru za proračunski nadzor predložil poročila o dejavnosti generalnih direktorjev za leto 2004; poleg tega poudarja, da je generalni sekretar kot pooblaščeni odredbodajalec izjavil, da ima ustrezna zagotovila, da se je proračun Parlamenta izvrševal v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja ter da je vzpostavljeni kontrolni okvir ustrezno zajamčil zakonitost in pravilnost operacij;

37. ugotavlja, da se poročila o dejavnosti med seboj zelo razlikujejo po obsegu, dolžini, obliki in obsegu podatkov pristojnih služb; poziva generalnega sekretarja, kot je prejšnje leto predlagalo Računsko sodišče (v odstavku 9.16 Letnega poročila Računskega sodišča), da uskladi predstavitev in zgradbo poročil o delu, da se omogočita boljša berljivost in primerljivost;

38. poziva upravo Parlamenta, da Odboru za proračunski nadzor v prihodnje predloži končno različico poročil o dejavnosti skupaj z izjavami odredbodajalcev in vsemi prilogami;

39. pozdravlja dejstvo, da so vsi generalni direktorji predložili izjavo o zanesljivosti za finančne transakcije svojih oddelkov; samo v enem primeru, v zvezi s postopkom oddaje javnih naročil v GD za informiranje, so bile navedene pomanjkljivosti, ki pa niso vključevale nobenega pridržka;

40. opozarja na predlog iz odstavka 30 zgoraj omenjene resolucije z dne 12. aprila 2005, da bi bilo zaradi boljšega razumevanja prave vrednosti podpisanih izjav odredbodajalcev v prihodnjih letih zaželeno sprejetje standardizirane oblike, ki jasno razlikuje med zadevami, ki zahtevajo "pripombo" generalnega direktorja (ne da bi postala vprašljiva njegova izjava o zanesljivosti), in drugimi daljnosežnejšimi zadevami, ki upravičujejo "pridržek";

41. ugotavlja, da so v poročilih o dejavnosti opredeljeni naslednji splošni izzivi:

- vzpostavljanje okvira za notranjo kontrolo zahteva več časa, kot je bilo predvideno,

- težave v zvezi s postopki oddaje javnih naročil,

- stalna potreba po usposobljenih uslužbencih za finančne oddelke v generalnih direktoratih in dodatnem izobraževanju sedanjih uslužbencev,

- dodatne težave pri selitvi in/ali prestrukturiranju generalnih direktoratov;

Letno poročilo notranjega revizorja

42. poudarja, da so letno poročilo notranjega revizorja ter izjave in poročila o dejavnosti generalnega sekretarja in generalnih direktorjev pomemben del ocene Računskega sodišča in organa za razrešnico Parlamenta;

43. poudarja, da imajo notranji kontrolni sistemi, ki so jih vzpostavili pooblaščeni odredbodajalci, naslednje cilje v zvezi s kontrolo: skladnost z veljavno zakonodajo, pravili in prakso, zanesljivost podatkov o poslovodenju in poslovnih razvidov ter ekonomičnost, učinkovitost in uspešnost operacij;

44. poleg tega poudarja, da morajo odredbodajalci upoštevati 22 minimalnih standardov, da bi dosegli cilje v zvezi s kontrolo; te standarde je mogoče strniti v pet sestavnih delov kontrole: kontrolno okolje, učinkovitost in upravljanje tveganja, informiranje in komunikacija, dejavnosti kontrole in nadzor (revizija in ocenjevanje);

45. ugotavlja, da je služba za notranjo revizijo leta 2004 pripravila 13 poročil o okviru za notranji nadzor in kontrolo generalnih direktoratov ter preučila finančno poslovodenje štirih informacijskih pisarn Parlamenta;

46. poudarja, da akcijski načrti, sprejeti na podlagi revizijskih poročil, omogočajo naslednje ugotovitve:

- pri upoštevanju notranje kontrole je bil dosežen občuten napredek, vendar bo za polno izvajanje novega okvira za notranjo kontrolo potrebnega več časa,

- v vsaki službi je treba v celoti razviti sisteme notranje kontrole, zato mora vsaka služba imeti na voljo primerna sredstva za vzpostavljanje operacij in preverjanja;

- obstaja splošna potreba po uslužbencih z ustreznim strokovnim znanjem na področju finančnega poslovodenja in finančne kontrole, ki jo je treba obravnavati prednostno;

- razviti je treba tudi ustrezne mehanizme za načrtovanje in določanje ciljev, instrumente za ocenjevanje tveganja in optimalne informacijske sisteme za upravljanje [12];

47. meni, da mora odgovorni revizor na podlagi pridobljenih izkušenj zagotoviti:

- da notranji nadzorni sistemi omogočajo redno preverjanje vsebine pravnih poslov, ki so dolgoročno zavezujoči, in

- da notranji nadzorni sistemi poskrbijo za to, da dolgoročno zavezujoči pravni posli vsebujejo določbe, ki omogočajo ekonomsko upravičene prilagoditve;

meni tudi, da mora notranji revizor med pregledom okvira za notranjo kontrolo preveriti, ali se ti ukrepi izvajajo pravilno;

48. ugotavlja, da so ta glavna področja izražena v akcijskem načrtu generalnega sekretarja, v skladu z odstavkom 47;

49. ugotavlja, da trenutno poteka revizija postopkov oddaje javnih naročil in nadomestil za parlamentarno pomoč poslancem; meni, da je treba revizijska poročila oceniti v postopku razrešnice za leto 2005;

50. poziva notranjega revizorja, naj pri upravljanju sredstev upošteva tudi načelo učinkovitosti in gospodarnosti, kot del preverjanja pravilnosti in zakonitosti izdatkov;

51. poziva notranjega revizorja, naj letna poročila za Odbor za proračunski nadzor tudi ustno zagovarja, ne le posreduje;

Oddaja javnih naročil

52. opozarja, da so se s Finančno uredbo in pravili za njeno izvajanje [13], ki so začela veljati 1. januarja 2003, spremenili postopki načrtovanja, objave in dodelitve javnih naročil; poleg tega opozarja, da morajo institucije proračunskemu organu posredovati poročila o postopkih s pogajanji in naročilih, ki niso zajeta v direktivah o javnih naročilih, da bo seznam prevzemnikov naročil za pogodbe z vrednostjo, višjo od 50000 EUR, vendar nižjo od praga omenjenih direktiv, objavljen v Uradnem listu in da bodo pogodbe v vrednosti od 13800 EUR do 50000 EUR objavljene na spletnih straneh institucij; dodaja še, da je Parlament leta 2003 pozval generalnega sekretarja, naj vsako leto predstavi poročilo o oddanih naročilih [14];

53. ugotavlja, da letno poročilo vsebuje naslednje informacije o sklenjenih pogodbah za leto 2004:

Vrsta pogodbe | Število | Odstotek | Znesek v EUR | Odstotek |

Storitve | 229 | 58 % | 180927304 | 75 % |

Blago | 99 | 25 % | 26500867 | 11 % |

Gradnje | 60 | 15 % | 18876271 | 8 % |

Stavbe | 4 | 2 % | 15593025 | 6 % |

Skupaj | 392 | 100 % | 241897467 | 100 % |

Vrsta postopka | Število | Odstotek | Znesek v EUR | Odstotek | Povprečni znesek |

Odprt postopek | 95 | 24% | 157.909.034 | 70 % | 1662200 |

Omejen postopek | 110 | 28% | 39.897.441 | 18 % | 362704 |

Postopek s pogajanji | 183 | 48% | 28.497.967 | 12 % | 155727 |

Skupaj | 388 | 100% | 226.304.442 | 100 % | 585259 |

54. ugotavlja, da notranji revizor končuje revizijo postopka oddaje javnih naročil, ki zajema vse institucije; poziva generalnega sekretarja, da ustrezno obvesti Odbor za proračunski nadzor o vsebini poročila;

55. obžaluje, da sta se leta 2004 število in obseg pogodb, dodeljenih v postopku javnih naročil, zelo zmanjšala; poziva generalnega sekretarja, da to pojasni;

56. sprašuje, ali je zbirka podatkov o javnih naročilih v skladu s členom 95 Finančne uredbe že vzpostavljena in ali deluje;

57. sprašuje, ali so bili sprejete pobude za spremembo Finančne uredbe [15] (zbiranje ponudb pri naročilih majhne vrednosti, elektronska izmenjava informacij o javnih razpisih), ki jih je uprava predstavila lani;

Dejavnosti parlamentarnih odborov

58. opozarja, da je v skladu s členom 276 Pogodbe ES naloga Parlamenta podeliti Komisiji razrešnico glede izvrševanja proračuna, kar zajema vsa področja porabe; zato obžaluje, da Odbor za proračunski nadzor zaradi obstoječih parlamentarnih določb o organizaciji delegacij v tretjih državah ni mogel pravočasno izvesti načrtovanega obiska ad hoc delegacije v Evropski agenciji za obnovo Kosova;

59. zato poziva pristojne organe Parlamenta, da Odboru za proračunski nadzor v skladu z njegovimi parlamentarnimi obveznostmi v okviru proračunskega postopka podeljevanja razrešnice, kadar je to primerno, omogočijo hitro odpošiljanje majhnih delegacij v države članice in tretje države, brez birokratskih ovir, da se izvede potrebno preverjanje na kraju samem;

Politične skupine (pregled računovodskih izkazov in postopkov - proračunska postavka 3701)

60. opozarja, da odstavek 2.7.3 pravil o uporabi sredstev iz proračunske postavke 3701 [16] zahteva, da predsedstvo in Odbor za proračunski nadzor obravnavata revidirane letne računovodske izkaze političnih skupin v skladu s pristojnostmi, dodeljenimi s Poslovnikom;

61. ponovno poudarja, da so politične skupine same odgovorne za upravljanje in uporabo svojih sredstev iz proračuna Parlamenta ter da pristojnosti službe za notranjo revizijo te institucije ne zajemajo pogojev, pod katerimi se uporabljajo odobrena proračunska sredstva v proračunski postavki 3701 (približno 3,2% celotnega proračuna Parlamenta);

62. pozdravlja dejstvo, da morajo politične skupine notranja finančna pravila in računovodske izkaze za leto 2004 objaviti na spletni strani Parlamenta;

63. sprašuje, ali so imele politične skupine težave pri uporabi načel nove Finančne uredbe in pravil za njeno izvajanje;

64. ugotavlja, da so bila odobrena proračunska sredstva v proračunski postavki 3701 leta 2004 dodeljena, kot sledi:

(v tisoč EUR) |

Razpoložljiva proračunska sredstva - skupaj | 43250 |

Samostojni poslanci | 1246 |

Razpoložljivi znesek za skupine | 42004 |

Skupina | Dodeljena sredstva iz proračuna EP | Lastna sredstva skupin in prenesena sredstva | Odhodki v letu 2004 | Stopnja uporabe | Zgornja meja za prenos [17] | Prenos v leto 2005 2005 |

PPE | 16077 | 2912 | 14828 | 78 % | 8038 | 4160 |

PSE | 12204 | 3775 | 10952 | 69 % | 6102 | 5027 |

ELDR/ALDE | 4525 | 1192 | 3612 | 63 % | 2263 | 2106 |

Verts/ALE | 2785 | 998 | 3156 | 83 % | 1393 | 628 |

GUE/NGL | 2976 | 1217 | 3018 | 72 % | 1488 | 1175 |

UEN | 1687 | 426 | 1840 | 87 % | 844 | 273 |

EDD [18] | 650 | 605 | 1225 | 98 % | - | - |

IND/DEM | 1100 | 4 | 452 | 41 % | 550 | 653 [19] |

SKUPAJ | 42004 | 11130 | 39083 | 74 % | | |

65. ugotavlja, da so zunanji revizorji za politične skupine potrdili, da so računovodski izkazi v skladu z veljavnimi pravili in mednarodnimi računovodskimi standardi;

66. ugotavlja, da je predsedstvo 29. septembra 2005 obravnavalo poročila političnih skupin o izvrševanju proračuna in poročila revizorjev ter jih sprejelo;

67. ugotavlja, da politične skupine praviloma niso v celoti uporabile razpoložljivih sredstev;

68. poziva Komisijo in Svet, da v prihajajočih pogajanjih o reformi Finančne uredbe dokončno in izčrpno uredita zakonsko obravnavo proračunskih sredstev Parlamenta, s katerimi razpolagajo politične skupine, kot je Parlament zahteval v svojem stališču z dne 15. marca 2006 [20];

Nadomestila poslancev

69. pozdravlja dejstvo, da bo omenjeni Statut za poslance Evropskega parlamenta po potrditvi Sveta 19. julija 2005 začel veljati prvi dan parlamentarnega obdobja, ki se začne leta 2009;

70. ugotavlja, da so bile maja 2004 določbe Pravilnika o povračilu in nadomestilu stroškov poslancem [21] usklajene s Finančno uredbo;

71. opozarja na sklep predsedstva z dne 28. maja 2003, v katerem je odločilo, da je treba po sprejetju Statuta za poslance Evropskega parlamenta na plenarnem zasedanju in v skladu z dogovorjenim dnevom, ko bo začel veljati, uvesti postopek za sprejetje novega Pravilnika o povračilu in nadomestilu stroškov poslancem; poziva generalnega sekretarja, da Odbor za proračunski nadzor obvesti o tem, kakšne ukrepe je sprejelo predsedstvo;

72. poziva predsedstvo, da izvede načrte, ki so bili predvideni že v Statutu poslancev in s katerimi se je Parlament strinjal, za oblikovanje sistema, ki predvideva povračilo le dejansko nastalih potnih stroškov tistim poslancem, ki to želijo;

Dodatek za pisarniško pomoč

73. ugotavlja, da je predsedstvo 13. decembra 2004 sprejelo predloge sprememb k pravilniku o pisarniški pomoči [22], s katerimi naj bi slednjega uskladili z zahtevami Finančne uredbe;

74. obžaluje, da so se do julija 2004 pogodbe pripravnikov in pogodbe ponudnikov storitev z neodvisnimi osebami, podjetji ali ustanovami vnašale v računalniški sistem Parlamenta z enako šifro, ne glede na vrsto pogodbe oziroma to, ali so veljale za pomočnika ali pripravnika;

75. obžaluje, da so bile generalnemu sekretarju posredovane nezadostne informacije o izplačanih zneskih, ki jih je prejel velik del pomočnikov prek ponudnikov storitev; pozdravlja informacije, ki jih je prejel od generalnega sekretarja o izplačanih zneskih pomočnikom, ki jih poslanci zaposlujejo neposredno ali prek plačilnega posrednika;

76. obžaluje, da do 20. februarja 2006 87,2% poslancev Parlamentu ni predložilo izkazov odhodkov za nadomestilo za parlamentarno pomoč, kar bi morali storiti do 1. novembra 2005 v skladu s členom 14(5) (e) ter členom 14(6)(b) in (c) Pravilnika o povračilu in nadomestilu stroškov poslancem, ki predvidevata izjave o vključenosti pomočnikov v sistem socialnega zavarovanja, če je pomočnik predmet pogodbe o opravljanju storitev; hkrati obžaluje, da Parlament še ni sklenil okvirnih pogodb s podjetji, specializiranimi za davčne zadeve in socialno varnost, v skladu z veljavno nacionalno zakonodajo, kot zahteva člen 14(5)(f) Pravilnika o povračilu in nadomestilu stroškov poslancem ter kot je bilo zahtevano vsaj od julija 2004;

77. vztraja, da bi bilo pošiljanje posameznih sporočil tistim poslancem, ki še niso predložili dokumentov o porabi nadomestila za parlamentarno pomoč, najučinkovitejši način za odpravljanje zamud pri oddaji dokumentacije;

78. poziva predsedstvo, da nemudoma zaključi razprave o ugotovitvah parlamentarne delovne skupine za parlamentarno pomoč; poziva generalnega sekretarja, da Odbor za proračunski nadzor obvesti o predlogih delovne skupine in odločitvi predsedstva;

79. poziva predsedstvo, da pripravi statut za pomočnike poslancev, v katerem med drugim uredi pogoje o zaposlitvi, delu, socialnem zavarovanju in obdavčitvi; statut bi moral začeti veljati čim prej;

Sistem prostovoljnega pokojninskega zavarovanja

80. opozarja, da je Računsko sodišče v letnih poročilih iz zadnjih treh let poudarilo, da je treba za sistem dodatnega pokojninskega zavarovanja Parlamenta zagotoviti ustrezno pravno podlago; opozarja tudi, da je po mnenju tega sodišča treba določiti jasna pravila za kritje morebitnega primanjkljaja [23]; vendar ugotavlja, da po mnenju pravne službe Parlamenta "zadostna pravna podlaga za dodatno pokojninsko zavarovanje" že obstaja v "zakonski avtonomiji Parlamenta, določeni v členu 199 Pogodbe ES (prej člen 142 Pogodbe EGS), ki Parlamentu daje pravico sprejemati kakršne koli ukrepe, ki jih potrebuje za svojo notranjo organizacijo" [24], in da bo "člen 27 Statuta poslancev pravna podlaga za pokojninski sklad, ko bo ta status začel veljati";

81. opozarja tudi na letošnje poročilo o dejavnosti generalnega direktorata za finance, ki za proračunsko leto 2004 v zvezi s sistemom dodatnega pokojninskega zavarovanja navaja naslednje:

- neobstoječa pogodbena osnova, ki ureja razmerje med Parlamentom in pokojninskim skladom,

- neobstoječi predpisi za primer presežka ali primanjkljaja sklada,

- nejasnosti v zvezi z vključevanjem zahtevkov poslancev glede sklada v proračun;

82. ugotavlja, da je bilo novembra 2005 v dodatni pokojninski sklad vključenih 475 poslancev, ki so plačevali mesečni prispevek - iz splošnih nadomestil stroškov - v višini 948 EUR (tretjino), Parlament pa je mesečno plačeval 1896 EUR (dve tretjini); leta 2004 je bilo v proračunu za sistem prostovoljnega pokojninskega zavarovanja namenjenih 10300000 EUR;

83. ugotavlja, da je imel pokojninski sklad 31. decembra 2004 aktuarsko izgubo v višini 43756745 EUR in stopnjo financiranja 76,8 % ter da se je 31. decembra 2005 primanjkljaj bistveno znižal na 28875417 EUR, stopnja financiranja pa se je povečala na 86,1% [25];

84. ugotavlja, da lahko poslanec, ki je starejši od 60 let in ki je pet let prispeval v sklad, od januarja 2005 prejema mesečno pokojnino v višini 1276 EUR;

85. ugotavlja, da predsedstvo med letoma 2002 in 2005 ni upoštevalo ugotovitev Računskega sodišča; ugotavlja, da je predsedstvo 30. novembra 2005 odobrilo naslednje ukrepe:

- povečanje mesečnih prispevkov od leta 2006 na 1094 EU za poslance in 2188 EUR za Parlament;

- delovna skupina mora pripraviti poročilo o finančnem stanju pokojninskega sklada;

86. meni, da je treba še letos določiti pogodbeno podlago za razmerje med Parlamentom in pokojninskim skladom; poziva generalnega sekretarja, da decembra 2006 Odboru za proračunski nadzor predloži poročilo o doseženem napredku;

87. meni tudi, da je treba prispevke poslancev v sistem prostovoljnega pokojninskega zavarovanja kriti neposredno iz osebnih dohodkov in ne iz sistema parlamentarnih nadomestil; vendar ugotavlja, da je Računsko sodišče v mnenju št. 5/99 zaključilo, da je sedanji sistem prispevkov z vidika sklada in poslancev deloval učinkovito; poleg tega je Parlamentu omogočil, da pravilno izračuna svoje plačilne obveznosti, saj mora v skladu s pravili plačevati dvojni znesek, ki ga dejansko plačujejo poslanci; Računsko sodišče ni nasprotovalo temu, da se sistem ohrani, pod pogojem, da je bolje opredeljen in da je njegovo delovanje določeno s formalnim dokumentom;

88. z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so zaradi zmanjšanja prispevkov v sistem pokojninskega zavarovanja iz splošnih nadomestil stroškov poslanci tarča očitkov, da so javna sredstva namenjena kritju zasebnih pokojninskih prispevkov, zato poziva predsedstvo, da pred 31. marcem 2007 predlaga ustrezne ukrepe, da bodo te prispevke plačevali člani sistema pokojninskega zavarovanja sami z nalogi za neposredno obremenitev;

89. ugotavlja, da bodo po začetku veljavnosti Statuta za poslance Parlamenta leta 2009 člani enakovredno obravnavani in da se v dodatni pokojninski sklad ne bodo smeli vključiti novi člani; prav tako meni, da bi se moral po začetku veljavnosti Statuta za poslance

- sistem za prostovoljno pokojninsko zavarovanje izteči,

- poslanci se ne bodo mogli več vključevati v prostovoljni pokojninski sklad,

- že pridobljene pravice pa bi morale biti ohranjene;

Evropske politične stranke

90. ugotavlja, da računovodski izkazi političnih strank na evropski ravni v letu 2004 kažejo naslednje:

Proračun za leto 2004, sprejet na podlagi sporazuma (v EUR) |

Stranka | Upravičeni izdatki v skladu z začasnim proračunom, priloženim zahtevi za finančno pomoč | Zahtevana finančna pomoč | Lastni viri | Dodeljena finančna pomoč | Dodeljena finančna pomoč kot delež zahtevane finančne pomoči |

PPE | 2116783,00 | 1587587,00 | 517555,63 | 1051469,44 | 66 % |

PSE | 1676000,00 | 1257000,00 | 447780,45 | 1093853,21 | 87 % |

ELDR | 825194,00 | 618896,00 | 156156,24 | 462661,31 | 75 % |

EFGP | 408000,00 | 307500,00 | 77371,36 | 171460,56 | 56 % |

AEN | 215000,00 | 161250,00 | 28000,00 | 83964,01 | 52 % |

PDE | 453900,00 | 340425,00 | 23509,72 | 69861,91 | 21 % |

GE | 280366,00 | 210275,00 | 69800,00 | 120895,22 | 58 % |

EFA | 222024,00 | 165724,00 | 54407,34 | 163222,02 | 99 % |

Skupaj | 6197267,00 | 4648657,00 | 1374940,74 | 3217387,68 | 69 % |

PPE: Evropska ljudska stranka; PSE: Stranka evropskih socialistov; ELDR: Evropska stranka liberalcev, demokratov in reformistov; EFPG: Evropska zveza strank zelenih; AEN: Združenje za Evropo narodov; PDE: Evropska demokratska stranka; GE: Stranka evropske levice; EFA: Evropska svobodna zveza |

91. poudarja, da so zunanji revizorji strank potrdili, da so računovodski izkazi v skladu z veljavnimi pravili in mednarodnimi računovodskimi standardi;

92. poudarja, da stranke na evropski ravni še niso v celoti uporabile razpoložljivih odobrenih proračunskih sredstev;

93. poudarja, da je v svojem stališču z dne 15. marca 2006 [26] o reformi Finančne uredbe predlagal pravno obravnavo lastnih sredstev političnih skupin na evropski ravni v smislu Uredbe (ES) št. 2004/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. novembra 2003 o predpisih, ki urejajo delovanje političnih strankah na evropski ravni, in pravilih glede njihovega financiranja [27];

94. opozarja, da bo pristojni odbor v bližnji prihodnosti predložil poročilo o uporabi Uredbe (ES) št. 2004/2003 in da je bila ta uredba prvič uporabljena leta 2004;

95. poziva predsedstvo, naj za učinkovitejšo uporabo navedene uredbe (ES) št. 2004/2003 upošteva naslednje:

- treba je omogočiti prenos 15% sredstev, za katera so bile prevzete obveznosti, vendar še niso bila porabljena, v naslednje proračunsko leto,

- strankam na evropski ravni je treba dovoliti oblikovanje rezerve iz lastnih sredstev, ki bi jim omogočila izpolnitev zakonskih obveznosti do zaposlenih in pogodbenih partnerjev v primeru prenehanja stranke,

- treba je vzpostaviti večletni finančni okvir za daljše obdobje, kot je parlamentarno, ki bo strankam omogočil večjo gotovost pri načrtovanju;

Zaposlovanje uslužbencev iz novih držav članic

96. poziva generalnega sekretarja, da do konca decembra 2006 poroča o doseženem napredku v zvezi z zaposlovanjem iz novih držav članic po kategorijah (tolmači, prevajalci, upravni delavci itd.);

Odhodki za tolmačenje (posebno poročilo Računskega sodišča št. 5/2005)

97. poudarja dejstvo, da je večjezičnost ena od značilnosti Evropske unije; je izraz kulturne in jezikovne raznolikosti ter zagotavlja enako obravnavo državljanov Unije; poudarja, da poleg tega državljanom zagotavlja pravico do sporazumevanja z institucijami Evropske unije v enem od njenih uradnih jezikov in jim tako omogoča uresničevanje pravice do demokratičnega nadzora;

98. poudarja, da v posebni resoluciji podrobno obravnava posebno poročilo Računskega sodišča št. 5/2005;

99. priznava, da pogosta potovanja poslancev med sedeži Parlamenta znatno zvišujejo stroške na več področjih delovanja, vključno s tolmačenjem, kot je Računsko sodišče ugotovilo v posebnem poročilu št. 5/2005;

Medinstitucionalni sporazum o boljši pripravi zakonodaje: presoja vplivov

100. opozarja na svoj sklep z dne 9. oktobra 2003 o sklenitvi Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje [28] in upošteva ugotovitve delovne skupine o presoji vplivov [29]; v skladu s tem:

- mora biti vsaka institucija odgovorna za presojo vplivov svojih predlogov,

- mora biti presoja vplivov opravljena za vsa besedila velikega političnega pomena in mora zajemati naslednja področja: posledice ureditve (vključno s posledicami neobstoja ureditve) ter gospodarske okoljske, socialne in proračunske posledice,

- mora Parlament presojo vplivov zaupati tretjim in jamčiti le za kakovost njihovih ocen,

- odločitve, ali je treba opraviti presojo vplivov, in o oceni, ki jo vsebuje ta presoja, morajo sprejeti politični koordinatorji in/ali predsedniki strokovnih odborov;

101. zavzema stališče, da je vključitev presoje vplivov povezana s tveganji in bi lahko ovirala parlamentarno delo; v skladu s tem:

- bi bila lahko pravica poslancev do vlaganja predlogov sprememb omejena ali bi se lahko v zvezi z njo izvajal politični nadzor,

- bi se še povečal časovni pritisk, pod katerim je parlamentarno delo zaradi rokov za vložitev in prevajanje,

- bi se vključevanje zunanjih izvedenskih mnenj in ocen lahko izkazalo za preveliko breme,

- bi lahko pogajanja o sporazumnih rešitvah v zadnjem trenutku postala nemogoča;

102. zato poziva generalnega sekretarja in pristojne parlamentarne organe, da pojasnijo, kako nameravajo uresničiti ta vidik Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje;

Spremljanje uresničevanja resolucije o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2003

103. pozdravlja dejstvo, da so revizijska poročila službe za notranjo revizijo upoštevana v revidiranem akcijskem načrtu generalnega sekretarja, ki ga je slednji posredoval pristojnim organom Parlamenta skupaj z izjavo o zanesljivosti; opozarja, da akcijski načrt vsebuje 47 individualnih ukrepov, in poziva generalnega sekretarja, naj pojasni, katere od teh ukrepov je določil za prednostne;

104. ugotavlja, da je Parlament zagotovil izvrševanje proračunske postavke 3701 za samostojne poslance in da je potrdil zanesljivost izvrševanja; opominja, da so dokumenti v zvezi s to proračunsko postavko objavljeni na spletni strani Parlamenta;

105. ugotavlja, da so bili predlogi generalnega sekretarja glede standardne listine za izbor zunanjih revizorjev skupin in glede finančnih poročil predsednikov skupin predloženi predsedstvu v razpravo in glasovanje; ugotavlja, da odločitev še ni bila sprejeta, in poziva predsedstvo, da Odbor za proračunski nadzor obvesti o izidu razprav;

106. ugotavlja, da je Parlament leta 2004 med pripravami na uvedbo Statuta za poslance Evropskega parlamenta začel tehnično združevati dotlej neodvisne sisteme upravljanja za plačila nadomestil poslancem (projekt PAM: "Portail Applicatif des Membres");

107. ugotavlja, da je disciplinski svet dokončal delo in ugotovil, kdo je odgovoren za razliko v višini 4136125 BEF med stanjem blagajne in zadevnimi računovodskimi izkazi leta 1982; pričakuje, da bo ta znesek vrnjen vključno z obrestmi;

108. z zadovoljstvom ugotavlja, da je predsedstvo 12. decembra 2005 sprejelo končno poročilo delovne skupine EMAS ("Eco-Management and Audit System") in da bi bilo poročilo o sistemu okoljskega upravljanja v okviru institucije februarja 2006 objavljeno na spletni strani Parlamenta;

109. ugotavlja, da so se dodatno izboljšale računalniške storitve za poslance, zlasti zaradi:

- boljše računalniške opremljenosti pisarn poslancev,

- vzpostavitve mreže CyberLAN, v katero je mogoče povezati vsak računalnik,

- začetka pilotnega projekta za uvedbo sistema za elektronsko podpisovanje,

- boljših ukrepov za zaščito strežnikov, delovnih postaj in omrežnih komponent,

- opremljenosti Parlamenta z brezžičnim omrežjem (dostopne točke, omrežje Wi-Fi);

110. vztraja, da je treba elektronsko podpisovanje, ki je predmet pilotnega projekta v izvajanju, uvesti čim prej, da bodo lahko poslanci podpisovali dokumente, kot so predlogi sprememb in parlamentarna vprašanja, v elektronski, ne papirnati obliki, kar bo povečalo učinkovitost njihovega dela;

111. ugotavlja, da so kvestorji 16. novembra 2005 sprejeli odločitev, da bodo dokumenti odborov tudi v prihodnje na voljo njihovim članom, vendar bo razdelitev v Strasbourgu sprejetih besedil in izjav za tisk v tiskovni obliki odpravljena.

[1] UL C 105, 30.4.2004.

[2] UL C 301, 30.11.2005, str. 1.

[3] UL C 302, 30.11.2005, str. 100.

[4] UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

[5] Bur/ann/fin - PE 349.540.

[6] Sprejeta besedila, P6_TA(2006)0158.

[7] UL C 300 E, 11.12.2003, str. 303.

[8] UL L 196, 27.7.2005, str. 28.

[9] UL L 262, 7.10.2005, str. 1.

[10] Odgovor generalnega sekretarja na odstavek 9 resolucije Evropskega parlamenta z dne 21. aprila 2004 o razrešnici za leto 2002 (UL L 330, 4.11.2004, str. 160).

[11] UL L 148, 16.6.2003, str. 62.

[12] Odstavek 40 zgoraj navedene resolucije z dne 12. aprila 2005.

[13] Uredba Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (UL L 357, 31.12.2002, str. 1). Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1261/2005 (UL L 201, 2.8.2005, str. 3).

[14] Odstavek 90 zgoraj navedene resolucije z dne 8. aprila 2003.

[15] Odstavek 73 zgoraj navedene resolucije z dne 12. aprila 2005.

[16] Sklep predsedstva z dne 30. junija 2003.

[] V skladu z določbami o izvrševanju proračunske postavke 3701.

[] Dodeljena sredstva le za prvo polletje 2004.

[] Sklep predsedstva z dne 29. septembra 2005.

[20] Sprejeta besedila, P6_TA(2006)0085, sprememba 63.

[21] PE 113.116.

[22] Členi od 14 do 16 Pravilnika o povračilu in nadomestilu stroškov poslancem.

[23] UL C 301, 20.11.2005, Tabela 9.2; UL C 293, 30.11.2004, Tabela 9.3; UL C 286, 28.11.2003, odstavek 9.15.

[24] Obvestilo generalnega sekretarja predsedstvu Parlamenta - Upravljanje prostovoljnega dodatnega pokojninskega zavarovanja, november 2005, PE 356.020/BUR./REV.

[25] Vir: pokojninski sklad ASBL - letni računovodski izkazi za leto 2005.

[26] Sprejeta besedila, P6_TA(2006)0085, sprememba 99.

[27] UL L 297, 15.11.2003, str. 1.

[28] UL C 81 E, 31.3.2004, str. 84.

[29] Adonis: 03-DGIII(04)D/19596.

--------------------------------------------------