Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2021/C 344/06)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1)

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI ENOTNEGA DOKUMENTA

„Côte de Brouilly“

PDO-FR-A1027-AM02

Datum obvestila: 4. junij 2021

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Geografsko območje

V točki 1 oddelka IV poglavja I je za besedo „Rhône“ dodano besedilo „na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2019“.

Ta redakcijska sprememba omogoča, da je geografsko območje navedeno glede na uradni geografski kodeks v različici, veljavni leta 2019, ki ga vsako leto objavi inštitut INSEE, in da je razmejitev geografskega območja pravno varna.

Obseg geografskega območja ostaja popolnoma enak.

Izraz „se zagotavljajo“ je nadomeščen z izrazom „potekajo“.

Enotni dokument je spremenjen v točki 6.

Zaradi obveščanja je dodan tudi stavek, da so na spletišču inštituta INAO objavljeni kartografski dokumenti v zvezi z geografskim območjem.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

2. Območje v neposredni bližini

V točki 3 oddelka IV poglavja I je za besedo „občin“ dodano besedilo „na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2019“.

Vključen je sklic na uradni geografski kodeks iz leta 2019, seznam občin pa je posodobljen. Dodan je tudi datum, ko je pristojni nacionalni odbor nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost (Institut national de l’origine et de la qualité) odobril spremenjeno geografsko območje označbe. Te spremembe so redakcijske in nikakor ne spreminjajo obsega geografskega območja označbe. Potrebne so zaradi združitev ali ukinitev občin ali delov občin ali sprememb imena.

Novo besedilo specifikacije proizvoda še naprej omogoča natančno opredelitev občin geografskega območja.

Spremenjena je točka 9 enotnega dokumenta.

3. Določbe o donegovanju

V točki 2 oddelka IX poglavja I je datum „1. marca“ nadomeščen z datumom „15. januarja“.

Najzgodnejši datum, do katerega se vina donegujejo, je premaknjen s 1. marca na 15. januar leta, ki sledi letu trgatve, ker je zgodnja trgatev, ki je posledica podnebnih sprememb, vse pogostejša in omogoča zgodnejše dokončanje vinifikacije.

Zaradi naravnih razmer v teh vinogradih je trgatev pogosto med najzgodnejšimi v regiji Beaujolais. Sorta gamay N tako lahko hitro doseže optimalno zrelost, kar je osnova za vina, ki jih je mogoče ceniti, ko so mlada.

Enotni dokument je spremenjen v točki 5. Enološki postopki

4. Dajanje na potrošniški trg

V točki 5 oddelka IX poglavja I je datum „15. marca“ nadomeščen z datumom „1. februarja“.

Skladno s premikom najzgodnejšega datuma za konec donegovanja je tudi datum dajanja vina na potrošniški trg premaknjen s 15. marca na 1. februar.

Ta sprememba ni vplivala na enotni dokument.

5. Promet med odobrenimi skladišči

Črtana je točka 5(b) oddelka IX poglavja I, ki se nanaša na datum dajanja vin v promet med odobrenimi skladišči.

Zaradi skrajšanja minimalnega trajanja donegovanja in zgodnejšega datuma za dajanje vin na trg je treba omogočiti hitrejše dajanje vina v promet med gospodarskimi subjekti; določitev zgodnejšega datuma, pred katerim vina ni dovoljeno dati v promet, ni smiselna.

Naslov točke 5 oddelka IX poglavja I je torej spremenjen s črtanjem besed „promet proizvodov in“.

Te spremembe specifikacije proizvoda ne vplivajo na enotni dokument.

6. Prehodni ukrepi

Črtana je točka 1(a) oddelka XI poglavja I, ker je prehodni ukrep v zvezi s pravili o deležu na vinogradniškem gospodarstvu in razvrščanju sort zastarel.

Naslov točke 1 je torej spremenjen s črtanjem besed „pravila o deležu na vinogradniškem gospodarstvu in zvrščanju sort“.

V točki 2(a) je pred besedami „do vključno trgatve leta 2034“ dodana beseda „najpozneje“, da se natančneje določijo pogoji tega ukrepa.

Točka 4 je črtana, ker so se zadevni posebni ukrepi iztekli.

Te spremembe specifikacije proizvoda ne vplivajo na enotni dokument.

7. Podrobnosti v zvezi z nadzorom v specifikaciji proizvoda

— Nadzor nad gospodarskimi subjekti sedaj izvaja certifikacijski organ, v različnih zadevnih odstavkih poglavja II specifikacije proizvoda pa je izraz „načrt inšpekcijskih pregledov“ nadomeščen z izrazom „načrt nadzora“.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

— Sklici na nadzorni organ

V oddelku II poglavja III so bila od odobritve specifikacije proizvoda decembra 2011 spremenjena redakcijska pravila tega dela, tako da se, če nadzore izvaja certifikacijski organ, ne navedejo več popolni kontaktni podatki nadzornega organa.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime

Côte de Brouilly

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vina

Kratek opis

To so suha mirna rdeča vina. Imajo najmanj 10,5-odstotni volumenski delež naravnega alkohola.

Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v vinu ne presega 13 %.

Ob stekleničenju vina vsebujejo največ 0,4 grama jabolčne kisline na liter.

Končna vina, pripravljena za dajanje na trg, ustrezajo naslednjim analitskim standardom:

Najvišja vsebnost fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze): 3 grami na liter.

Za največji delež skupnega alkohola, najmanjši delež dejanskega alkohola, najnižjo vsebnost skupnih kislin in najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida se uporabljajo standardi iz predpisov Skupnosti.

„Côte de Brouilly“ je mirno rdeče vino. Mlado vino je lepe vijolično-rdeče barve, ki se razvije v granatno rdečo. Vonj ima cvetlične in sadne note, ki se sčasoma razvijejo v začimbne note. Okus je saden, polnega telesa in nekoliko mineralen.

Splošne analitske lastnosti

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 14,17 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

5.1. Posebni enološki postopki

1. Posebni enološki postopek

Posebni enološki postopek

— Uporaba lesenih trsk je prepovedana.

— Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v vinu ne presega 13 %.

— Tehnike obogatitve z rektifikacijo so dovoljene do koncentracije 10 %.

— Vina se donegujejo vsaj do 15. januarja leta, ki sledi letu trgatve.

Poleg zgoraj navedenih določb je treba pri vinih v zvezi z enološkimi postopki upoštevati obveznosti, določene na ravni Skupnosti ter v zakoniku o kmetijstvu in morskem ribištvu.

2. Pridelovalna praksa

Gostota zasaditve

Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 6 000 trsov na hektar.

Razdalja med vrstami te vinske trte je največ 2,10 metra, razdalja med trsi v isti vrsti pa najmanj 0,80 metra.

Ob upoštevanju najmanjše gostote 6 000 trsov na hektar in zaradi potreb mehanizacije je razdalja med vrstami v vinogradih lahko največ 3 metre.

Pravila rezi

Obrezovanje se konča 15. maja.

Vina izhajajo s trsov, ki se obrezujejo s kratko rezjo (kotlasta ali pahljačasta gojitvena oblika, enojna ali dvojna kordonska gojitvena oblika royat ali gojitvena oblika charmet) z največ 10 očesi na trs.

Vsak trs ima od 3 do 5 reznikov z največ dvema očesoma; za pomladitev ima vsak trs lahko en reznik z največ dvema očesoma, obrezan na mladiki, ki je zrasla na starem lesu.

Pri oblikovanju ali spremembi načina rezi se trsi obrezujejo z največ 12 očesi na trs.

Namakanje ni dovoljeno.

Določbe o mehanski trgatvi

Potrgano grozdja se v posode, v katerih se s parcele prepelje v prostore za proizvodnjo vina, naloži do višine največ 0,50 metra.

Posode so iz inertnega materiala, primernega za živila.

Oprema za trganje in prevoz potrganega grozdja ima prilagojen sistem za odtekanje vode ali zaščito.

5.2. Največji donosi

1. 61 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Trgatev, vinifikacija, obdelava in donegovanje vin potekajo na ozemlju naslednjih občin departmaja Rhône na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2019: Cercié, Odenas, Quincié-en-Beaujolais in Saint-Lager.

7. Glavne sorte vinske trte

Gamay N

8. Opis povezave

8.1. Opis naravnih dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Geografsko območje leži na pobočjih Mont Brouilly sredi vinorodnega območja regije Beaujolais. Hrib Mont Brouilly, pravi svetilnik v oceanu vinogradov, je ločen od vzhodnega roba gričevja Monts du Beaujolais, 40 kilometrov severno od Lyona in 15 kilometrov od mesta Villefranche-sur-Saône.

Geografsko območje tako zajema ozemlje občin Cercié, Odenas, Quincié-en-Beaujolais in Saint-Lager v departmaju Rhône.

Hrib Mont Brouilly sredi gričevja Monts du Beaujolais zelo jasno izstopa zaradi svoje geološke narave, saj je sestavljen iz porfirjev (masivnih metamorfnih kamnin), lokalno imenovanih „modro kamenje“, in granita na spodnjem delu pobočij, obrnjenih proti zahodu in severozahodu.

Polovica vinogradov je na pobočju, obrnjenem na vzhod, ki leži na ozemlju občine Saint-Lager. Pobočje, obrnjeno proti jugu, leži na ozemlju občine Odenas, zahodno pobočje na ozemlju občine Quincié-en-Beaujolais, severno pa na ozemlju občine Cercié. Na severnem pobočju nasad vinogradov ne presega nadmorske višine 350 metrov, povsod drugod pa dosega 400 metrov nadmorske višine.

Tla na „modrem kamenju“ so revna, zelo prodnata in glinasta, na granitih pa peščena in zelo prepustna.

Podnebje je oslabljeno in zmerno oceansko z izrazitimi celinskimi (poletna neurja, zimska megla, ki povzroča ivje) in južnimi vplivi (poletna vročina, največja količina padavin jeseni in pomladi).

Več kot 80 % vinogradov je obrnjenih proti vzhodu in jugu, kjer jih pred zahodnimi vetrovi ščiti gričevje Monts du Beaujolais. Gričevje segrejejo in osvetlijo že prvi jutranji sončni žarki. Ker so vinogradi zasajeni na gričih, se najpogosteje izognejo spomladanski zmrzali in jutranji megli na ravnini reke Saône, izkoristijo največjo osončenost ter hitro odvajajo morebitne odvečne padavine.

8.2. Opis človeških dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Ime „Brouilly“ naj bi izhajalo iz imena rimskega poročnika Bruliusa, ki se je v 4. stoletju nastanil na pobočjih hriba („mont“) in tam zasadil nekaj trsov vinske trte. Vendar je razvoj vinske trte izpričan šele v 11. stoletju, vinorodno območje „Côte de Brouilly“ pa je tako eno najstarejših v regiji Beaujolais.

V 17. stoletju so v vaseh v bližini hriba nastala številna vinogradniška posestva, o čemer pričajo gradovi, katerih vinogradi so bili pogosto obdelovani v okviru lokalnega spolovinarstva, imenovanega „vigneronnage“.

Ker so proizvajalce v 19. stoletju pestile vinogradniške nadloge, so leta 1857 na vrhu hriba postavili kapelo, poimenovano „Notre Dame du Raisin“ (Naša Gospa vinske trte), da bi vinograde zaščitili pred napadi oidija.

Vsakoletno romanje 8. septembra romarje vodi prek vinogradov do posvečene zgradbe.

Leta 1934 je bilo ustanovljeno združenje proizvajalcev vina „Côte de Brouilly“.

Kontrolirana označba porekla „Côte de Brouilly“ je bila priznana z odlokom z dne 19. oktobra 1938. Zanjo je značilna povezava med regionalno tradicijo in sodobnimi tehnikami.

Vinogradi so namenjeni izključno proizvodnji rdečih vin, ki večinoma izhajajo iz sorte gamay N. Ta sorta vinske trte je občutljiva na pozno zmrzal in ne prenaša žgočega sonca. Proizvajalci so se v prizadevanju za kakovostno vino naučili obvladati njeno rast, zlasti z visoko gostoto zasaditve in kratko rezjo z rezniki v kotlasti gojitveni obliki.

Proizvajalec za dobro zorenje grozdja zagotovi, da je izpostavljena zadostna listna površina. Tako se trte lahko gojijo v fiksni špalirni obliki, ki prav tako olajša mehanizacijo.

Številni proizvajalci za zagotovitev optimalne ekstrakcije aromatičnih in polifenolnih spojin iz grozdja uporabljajo tehnike, ki vključujejo potopitev grozdja v sok med vrenjem, kot so uporaba rešetke („grillage“), potapljanje klobuka ali polivanje klobuka z moštom.

Leta 2010 je 182 proizvajalcev obdelovalo 320 hektarov vinogradov in proizvedlo 16 000 hektolitrov.

8.3. Vzročna medsebojna povezava

Geografsko območje ima posebne geografske razmere. Omejeno je na pobočja ene same vzpetine, vsem proizvajalcem pa je skupno težavno naravno okolje, kjer se srečujejo z zahtevnimi omejitvami pri delu v vinskih goricah.

Ker se zavedajo izvirnosti svoje proizvodnje, so si med prvimi v regiji Beaujolais prizadevali ohraniti odlike vina, pri čemer pomemben del trženja še vedno zagotavljajo z neposredno prodajo.

Odprtost proti širni ravnini reke Saône omogoča ugodno osvetljenost, ki spodbuja klorofilno aktivnost rastlin. Lega na višji nadmorski višini ter obrnjenost proti jugu in vzhajajočemu soncu omogočata optimalno in enakomerno zrelost grozdja. Zaradi teh naravnih razmer je trgatev pogosto med najzgodnejšimi v regiji Beaujolais.

V teh posebnih geografskih razmerah so proizvajalci skozi generacije razvili tehnike, s katerimi lahko iztisnejo najboljše iz sorte gamay N, ki je sredi geografskega območja našla enega svojih idealnih življenjskih prostorov. Pri tej sorti, ki ni trdoživa, vendar je rodovitna in dobro prilagojena, proizvajalci pa so jo izbrali in posvojili, je potrebna kratka rez, da se trsi ne izčrpajo in se zagotovi kakovosten pridelek.

Parcele, ki so natančno razmejene za trgatev, ležijo na pobočjih hriba z najboljšo izpostavljenostjo in slabo rodovitnimi tlemi ter zagotavljajo izvirnost sorte gamay N, zasajene v optimalnih razmerah za pridobivanje najboljših vin.

Parcele s tlemi, nastalimi na „modrem kamenju“, dajejo čvrsta vina z značilno mineralnostjo vina „Côte de Brouilly“ in poudarjenim sadnim značajem. Mestoma parcele s tlemi, nastalimi na granitnem pesku, dajejo nežnejša in zgodnejša vina. Poleg tega hrib omogoča različne izpostavljenosti, kar vinom zagotavlja celo paleto odtenkov.

Leta 1856 je Jullien v delu „Topographie de tous les vignobles connus“ (Topografija vseh znanih vinogradov) pojasnil tudi: „BROUILLY, ki leži na najvišjem delu hriba s tem imenom, daje vina, ki niso nič slabša od vin iz Chénasa (Moulin-à-Vent); so temne barve, zelo polnega telesa in se dolgo ohranijo, zlasti tista iz zaselkov Néronde, Odenas in Saint-Lager, v katerih proizvajajo vina lepe barve, polnega telesa, močno alkoholna […]“.

„Mont Brouilly“ je izredna orientacijska točka. Njegova pobočja so prekrita z vinogradi, na njegovem gozdnatem vrhu na 484 metrih nadmorske višine pa stoji kapelica. Kraj močno zaznamuje identiteto prebivalcev, ne nazadnje so po njem poimenovani njegovi najslovitejši proizvodi.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju.

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo, obdelavo in donegovanje vina, na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2019 obsega ozemlje naslednjih občin:

— departma Côte-d’Or:

Agencourt, Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, Argilly, Autricourt, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Cérilly, Chamboeuf, Chambolle-Musigny, Channay, Charrey-sur-Seine, Chassagne-Montrachet, Châtillon-sur-Seine, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chenôve, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Clémencey, Collonges-lès-Bévy, Combertault, Comblanchien, Corcelles-les-Arts, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Couchey, Curley, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Ebaty, Echevronne, Epernay-sous-Gevrey, L’Etang-Vergy, Etrochey, Fixin, Flagey-Echézeaux, Flavignerot, Fleurey-sur-Ouche, Fussey, Gerland, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Grancey-sur-Ource, Griselles, Ladoix-Serrigny, Lantenay, Larrey, Levernois, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Marsannay-la-Côte, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Merceuil, Messanges, Meuilley, Meursanges, Meursault, Molesme, Montagny-lès-Beaune, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Nicey, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Perrigny-lès-Dijon, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Prusly-sur-Ource, Puligny-Montrachet, Quincey, Reulle-Vergy, La Rochepot, Ruffey-lès-Beaune, Saint-Aubin, Saint-Bernard, Saint-Philibert, Saint-Romain, Sainte-Colombe-sur-Seine, Sainte-Marie-la-Blanche, Santenay, Savigny-lès-Beaune, Segrois, Tailly, Talant, Thoires, Vannaire, Velars-sur-Ouche, Vertault, Vignoles, Villars-Fontaine, Villebichot, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Villy-le-Moutier, Vix, Volnay, Vosne-Romanée in Vougeot;

— departma Rhône:

Alix, Anse, L’Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville-en-Beaujolais, Belmont-d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Chasselay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chénas, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Dardilly, Denicé, Deux Grosnes (samo del, ki ustreza ozemlju nekdanje občine Avenas), Dracé, Emeringes, Fleurie, Fleurieux-sur-l’Arbresle, Frontenas, Gleizé, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Régnié-Durette, Rivolet, Sain-Bel, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Taponas, Ternand, Theizé, Val d’Oingt, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Vernay, Villefranche-sur-Saône, Ville-sur-Jarnioux, Villié-Morgon in Vindry-sur-Turdine (samo del, ki ustreza ozemljem nekdanjih občin Dareizé, Les Olmes in Saint-Loup);

— departma Saône-et-Loire:

Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Beaumont-sur-Grosne, Berzé-la-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sous-Uxelles, Bissy-sur-Fley, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Bray, Bresse-sur-Grosne, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Cersot, Chagny, Chaintré, Chalon-sur-Saône, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Champforgeuil, Chânes, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Bragny, La Chapelle-de-Guinchay, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, La Charmée, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chasselas, Chassey-le-Camp, Château, Châtenoy-le-Royal, Chaudenay, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-les-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cluny, Cormatin, Cortambert, Cortevaix, Couches, Crêches-sur-Saône, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Demigny, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Donzy-le-Pertuis, Dracy-le-Fort, Dracy-lès-Couches, Epertully, Etrigny, Farges-lès-Chalon, Farges-lès-Mâcon, Flagy, Fleurville, Fley, Fontaines, Fragnes-La-Loyère (samo del, ki ustreza ozemlju nekdanje občine La Loyère), Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Granges, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Lalheue, Leynes, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Massilly, Mellecey, Mercurey, Messey-sur-Grosne, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l’Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Pruzilly, Remigny, La Roche-Vineuse, Romanèche-Thorins, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Ambreuil, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Germain-lès-Buxy, Saint-Gervais-sur-Couches, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Rémy, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vallerin, Saint-Vérand, Saint-Ythaire, Saisy, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Sancé, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Taizé, Tournus, Uchizy, Varennes-lès-Mâcon, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse sur Fregande (samo del, ki ustreza ozemljem nekdanjih občin de Donzy-le-National, Massy in La Vineuse), Vinzelles in Viré;

— departma Yonne:

Aigremont, Annay-sur-Serein, Arcy-sur-Cure, Asquins, Augy, Auxerre, Avallon, Bazarnes, Beine, Bernouil, Béru, Bessy-sur-Cure, Bleigny-le-Carreau, Censy, Chablis, Champlay, Champs-sur-Yonne, Chamvres, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Châtel-Gérard, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chevannes, Chichée, Chitry, Collan, Coulangeron, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Cruzy-le-Châtel, Dannemoine, Deux Rivières, Dyé, Epineuil, Escamps, Escolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Gy-l’Evêque, Héry, Irancy, Island, Joigny, Jouancy, Junay, Jussy, Lichères-près-Aigremont, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Lucy-sur-Cure, Maligny, Mélisey, Merry-Sec, Migé, Molay, Molosmes, Montigny-la-Resle, Montholon (samo del, ki ustreza ozemljem nekdanjih občin Champvallon, Villiers sur Tholon in Volgré), Mouffy, Moulins-en-Tonnerrois, Nitry, Noyers, Ouanne, Paroy-sur-Tholon, Pasilly, Pierre-Perthuis, Poilly-sur-Serein, Pontigny, Préhy, Quenne, Roffey, Rouvray, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Sainte-Pallaye, Sainte-Vertu, Sarry, Senan, Serrigny, Tharoiseau, Tissey , Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Vallan, Venouse, Venoy, Vermenton, Vézannes, Vézelay, Vézinnes, Villeneuve-Saint-Salves, Villy, Vincelles, Vincelottes, Viviers in Yrouerre.

Označevanje

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

(a) Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede ime manjše geografske enote, če: — gre za ime kraja, zavedenega v katastru; — je ta naveden na prijavi pridelka.

Ime kraja, zavedenega v katastru, je napisano takoj za imenom kontrolirane označbe porekla in natisnjeno s črkami, katerih velikost niti po višini niti po širini ne presega velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

(b) Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede večja geografska enota „Vin du Beaujolais“ ali „Grand Vin du Beaujolais“ ali „Cru du Beaujolais“.

Velikost črk za navedbo večje geografske enote niti po višini niti po širini ne presega dveh tretjin velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-4a05d946-3b5f-4ba8-bce7-50d1821f3765

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.