EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 24.6.2015 COM(2015) 303 final 2015/0134(COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1683/1995 z dne 29. maja 1995 o enotni obliki za vizume







OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA Enotna oblika za vizume je bila prvotno razvita v okviru medvladnega schengenskega sodelovanja in vključena v zakonodajo EU s sprejetjem Uredbe Sveta (ES) št. 1683/95 o enotni obliki za vizume. Vse države članice, vključno z Dansko, Združenim kraljestvom in Irsko, so sodelovale pri tej uredbi, ki temelji na členu 100 (c) PES, ki je bila uvedena v Maastrichtu. Do vključitve schengenskega pravnega reda v Unijo in uvedbe „spremenljive geometrije“ v pravo Unije je prišlo pozneje, 1. maja 1999, ko je začela veljati Amsterdamska pogodba. Uredba Sveta (ES) št. 1683/95 o enotni obliki za vizume je prevzela model, ki so ga sprejele schengenske države, in v svojih uvodnih izjavah navaja, da morajo ti dokumenti vsebovati vse potrebne informacije in izpolnjevati izredno visoke tehnične standarde, zlasti v zvezi z zaščito pred ponarejanjem in prenarejanjem. Ti ukrepi so bili sprejeti v okviru boja proti nedovoljenim migracijam. Od uvedbe enotne oblike za vizume sta bili sprejeti dve bistveni spremembi prvotne Uredbe, kar je prispevalo k izdaji zavarovanih dokumentov, ki izpolnjujejo izredno visoke tehnične standarde. Prva sprememba je bila uvedena z Uredbo Sveta (ES) št. 334/2002, ki je z vključitvijo fotografije, izdelane v skladu z visokimi varnostnimi standardi, naredila prvi korak k uporabi elementov, ki vzpostavljajo zanesljivejšo povezavo med vizumsko nalepko in njenim imetnikom, kar pomembno prispeva k zagotovitvi zaščite enotne oblike za vizume tudi pred goljufivo uporabo. Druga sprememba, uvedena z Uredbo Sveta (ES) št. 856/2008, je povezana predvsem s prilagoditvijo številčenja za uskladitev z zahtevami vizumskega informacijskega sistema (VIS). Varnostni koncept za enotno obliko vizumov sega v leto 1995, kljub zgoraj omenjenim spremembam pa so bili v več državah članicah nedavno odkriti ponaredki visoke kakovosti. Zato je treba razviti nov varnostni koncept in obliko za varnejše prihodnje vizume. Pri konceptu za prihodnji vizum je pomembno upoštevati, da je sedanji vizumski dokument EU del celotnega vizumskega sistema, vključno z vizumskim informacijskim sistemom (VIS), ki je še vedno v fazi razvijanja. Ne glede na sistem zbirke podatkov je trenutno za vizum še vedno treba imeti dokument v fizični obliki. Še vedno obstaja potreba po vizumski nalepki, prvič, zaradi vseh vizumov za večkratni vstop, ki so do popolne uvedbe VIS izdani z daljšo veljavnostjo, in drugič, ker se enotna oblika vizumov uporablja tudi za vizume za dolgoročno bivanje kategorije D, ki niso shranjeni v VIS in so veljavni več let. Iz teh razlogov bodo dokumenti v fizični obliki za vizumsko nalepko potrebni tudi v prihodnjih letih. Poleg tega je v zvezi s sedanjo vizumsko nalepko potrebno nadaljnje izboljšanje splošne varnosti, brez povečanja stroškov za sam dokument. 2.REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA V nedavnem primeru ponarejanja je prišlo do posnemanja španskih, avstrijskih, nemških, čeških in italijanskih vizumskih nalepk.

Skupne značilnosti ponarejanja so naslednje: vsi kinegrami so pristni in so bili odstranjeni z verodostojnih dokumentov, tako da je na ponaredkih viden tudi del prvotnega globokega tiska in vlaken. Na vidnih grafikah ni bilo večjih razlik; te so bile digitalizirane s skenerjem. Vidni ofsetni tisk v ozadju je bil posneman. Brezbarvni ultravijolični tisk je bil narejen z mavričnim tiskom z enim klišejem. Večbarvna ultravijolična vlakna so bila na nekaterih ponaredkih posnemana z ofsetnim tiskom. Strokovnjaki iz držav članic zato menijo, da je vizumska nalepka v sedanji obliki ogrožena. Iz tega sledi, da je treba razviti novo obliko z boljšimi varnostnimi elementi za vizumsko nalepko. Odbor, ustanovljen na podlagi člena 6 Uredbe Sveta (ES) št. 1683/1995, je že leta 2009 ustanovil pododbor, ki si prizadeva oblikovati osnutek nove oblike s skupnimi varnostnimi elementi. Podskupina se je sestala dvakrat do trikrat na leto, da bi pripravila temeljit prispevek k novi obliki. Prihodnje tehnične specifikacije bodo državam članicam omogočile pripravo nove vizumske nalepke z enako (enotno) obliko, papirjem in varnostnimi elementi. Pri novi obliki so varnostni elementi odstranjeni z robov nalepke in prestavljeni na mesta, kjer jih je težje izrezati. Nekateri predlogi za nove oblike vključujejo tudi dve številki na nalepki, eno navpično ob fotografiji, z različnim visokim tiskom, in eno vodoravno v zgornjem desnem kotu. Kinegram bo prekrival območje fotografije in bo potiskan z ultravijoličnim tiskom. Te predloge so podale države članice po temeljiti analizi najpogostejših oblik goljufije z vizumsko nalepko. To naj bi znatno povečalo stopnjo varnosti vizumske nalepke. Stroški prihodnje vizumske nalepke bodo enaki stroškom sedanje, saj so nekateri ponudniki pristali na dobavo svojih izdelkov za isto ceno. Vendar pa lahko imajo posamezni proizvajalci v nekaterih državah članicah enkratne dodatne stroške, saj morajo proizvodnjo prilagoditi novim zahtevam. 3.PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA Zakaj se ne predlaga prenovitev? Načeloma naj bi bila tretja bistvena sprememba (– z upoštevanjem tehničnih prilagoditev zaradi pristopa novih držav članic in sprejetja Vizumskega zakonika je ta predlog šesta sprememba –) običajno priložnost, da se predlaga prenovitev. V obravnavanem primeru obstajajo argumenti za odstopanje od tega pravila. Glavne spremembe bo vseboval izvedbeni sklep Komisije, ki bo določal tajne tehnične specifikacije za proizvodnjo nove vizumske nalepke – tajne, ker goljufi ne bi smeli dobiti dostopa do tehničnih specifikacij za proizvodnjo vizumske nalepke. V normativnem delu te uredbe ni bistvenih sprememb, nadomestila se je samo Priloga, v kateri je prikazana nova oblika. Potrebno je hitro zakonodajno ukrepanje, saj so goljufi v prednosti; obliko vizuma je treba narediti varnejšo pred goljufijami. Poleg tega ta uredba ni posebej relevantna za širšo javnost, za razliko od pomembnejših uredb, kot je Vizumski zakonik. Uredba o enotni obliki za vizume je lahko kodificirana po sprejetju te predlagane spremembe, ki je nujna. Načelo subsidiarnosti Člen 77(2)(a) PDEU pooblašča Evropski parlament in Svet, da sprejmeta ukrepe glede „skupne politike vizumov in drugih dovoljenj za kratkotrajno prebivanje“. Ti ukrepi vključujejo, kot je bilo v preteklosti implicitno izraženo v predhodnem besedilu člena 62(2)(b)(iii) PES in člena 100c(3) PES, enotne oblike za vizume. Trenutni predlog upošteva okvir teh določb Pogodbe in ne vpliva na področje uporabe zakonodaje Unije. Cilj tega predloga je nadaljnje zagotavljanje in izboljšanje enotne oblike za vizume, v skladu z razvojem delovanja goljufov. Tega cilja države članice same ne morejo zadovoljivo doseči, saj mora biti oblika vizumov enotna, spremembo veljavnega akta Unije pa lahko doseže le Unija. Načelo sorazmernosti Člen 5(4) PEU določa, da ukrepi Unije vsebinsko in formalno ne smejo presegati tistega, kar je potrebno za doseganje ciljev Pogodb. Oblika, izbrana za tak ukrep, mora omogočati, da se s predlogom doseže cilj ukrepa in da se ta izvede kar najučinkoviteje. Vzpostavitev enotne oblike za vizume je bila sprejeta v obliki uredbe, da bi se zagotovila enotna uporaba v vseh državah članicah. Ta predlog pomeni spremembo veljavne uredbe in mora zato biti v obliki uredbe. Kar zadeva vsebino, je ta pobuda omejena na izboljšave veljavne uredbe in temelji na cilju politike za boj proti nedovoljenim migracijam z izboljšano zaščito dokumentov pred ponarejanjem in prenarejanjem. Predlog je zato usklajen z načelom sorazmernosti. Vrsta pravnega akta Ta predlog spreminja Uredbo Sveta (ES) št. 1683/95 o enotni obliki za vizume, zato se lahko kot pravni akt izbere samo uredba. Podrobne določbe

Uredba o spremembi temelji na členu 77(2)(a) PDEU, ki je nadomestil člen 62(2)(b)(iii) PES. 1. Udeležba Danske, Irske in Združenega kraljestva V skladu s členom 6 Protokola št. 22 o stališču Danske se členi 1, 2 in 3 navedenega protokola ne uporabljajo za ukrepe v zvezi z enotno obliko za vizume. Zato ni bila vključena uvodna izjava v zvezi z Dansko, saj je Danska v enakem položaju kot katera koli druga država članica, ki ni navedena v uvodni izjavi: ko bo predlog sprejet, bo zanjo veljal. V skladu s prvim odstavkom člena 4a Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbama, se določbe navedenega protokola uporabljajo tudi v primeru ukrepov, ki se predlagajo ali sprejmejo v skladu z naslovom V tretjega dela PDEU in spreminjajo obstoječ ukrep, ki ju zavezuje. Združeno kraljestvo in Irska sta zavezani z Uredbo Sveta (ES) št. 1683/95, za katero ta predlog predlaga spremembo. Iz tega sledi, da veljajo določbe Protokola št. 21. To pomeni, da Združeno kraljestvo in Irska ne sodelujeta pri sprejetju predlagane uredbe (člen 1 Protokola št. 21), razen če na podlagi člena 3 Protokola št. 21 v treh mesecih po predložitvi predloga Svetu podata uradno obvestilo, da želita sodelovati pri sprejetju in uporabi tega ukrepa. Člen 4 Protokola št. 21 Združenemu kraljestvu in Irski omogoča tudi, da se ukrepu pridružita po tem, ko sta ga sprejela Evropski parlament in Svet, če tega še nista storili v treh mesecih po sprejetju predloga. Zaradi upoštevanja odločitev, ki jih bosta Irska in Združeno kraljestvo sprejeli v treh mesecih po sprejetju predloga, je v oglatih oklepajih navedenih šest morebitnih uvodnih izjav, od katerih bosta Evropski parlament in Svet kot ustrezno izbrala eno ali dve, na podlagi odločitev Irske in Združenega kraljestva v treh mesecih po sprejetju predloga. 2. Razvoj schengenskega pravnega reda v smislu pridružitvenih sporazumov Uredba Sveta (ES) št. 1683/95 je del schengenskega pravnega reda, kateremu so Norveška, Islandija, Švica in Lihtenštajn pridružene na podlagi njihovih pridružitvenih sporazumov. Predlagana sprememba bi morala zato veljati tudi za te pridružene države. 3. Normativni del Člen 1 Ta določba predvideva, da bi bilo treba Prilogo k Uredbi Sveta (ES) št. 1683/1995 nadomestiti z novo prilogo, ki vsebuje podobo in splošni opis nove vizumske nalepke. Člen 2 Za porabo obstoječih zalog je predvideno prehodno obdobje šestih mesecev, v katerem lahko države članice še uporabljajo stare vizumske nalepke. Člen 3 Na prvem mestu je običajna določba v zvezi z začetkom veljavnosti Uredbe. Kot drugo je določeno, da države članice sprejmejo nove vizumske nalepke devet mesecev po datumu, ko je Komisija sprejela izvedbeni sklep o dodatnih tehničnih specifikacijah. 4.PRORAČUNSKE POSLEDICE Predlog spremembe ne vpliva na proračun EU. 2015/0134 (COD) Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1683/1995 z dne 29. maja 1995 o enotni obliki za vizume



EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 77(2)(a) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po predložitvi osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1)Z Uredbo Sveta (ES) št. 1683/95 je bila določena enotna oblika za vizume. (2)Sedanje vizumske nalepke, ki so bile v obtoku 20 let, je treba obravnavati kot ogrožene zaradi hudih primerov ponarejanja in goljufij. (3)Zato bi bilo treba določiti nov skupni motiv s sodobnejšimi varnostnimi elementi, da bi vizumske nalepke bolje zaščitili in preprečili ponarejanje. (4)Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana zlasti v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah. (5)[V skladu s členoma 1 in 2 ter členom 4a(1) Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, in brez poseganja v člen 4 navedenega protokola ti dve državi članici ne sodelujeta pri sprejetju te uredbe, ki zato zanju ni zavezujoča in se v njiju ne uporablja.] (6)[V skladu s členoma 1 in 2 ter členom 4a(1) Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, in brez poseganja v člen 4 navedenega protokola Združeno kraljestvo ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanj ni zavezujoča in se v njem ne uporablja.] (7)[V skladu s členoma 1 in 2 ter členom 4a(1) Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, in brez poseganja v člen 4 navedenega protokola Irska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja.] (8)[V skladu s členom 3 in členom 4a(1) Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, sta ti dve državi članici podali uradno obvestilo, da želita sodelovati pri sprejetju in uporabi te uredbe.] (9)[V skladu s členom 3 in členom 4a(1) Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, je Združeno kraljestvo podalo uradno obvestilo (v dopisu z dne ...), da želi sodelovati pri sprejetju in uporabi te uredbe.] (10)[V skladu s členom 3 in členom 4a(1) Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, je Irska podala uradno obvestilo (v dopisu z dne ...), da želi sodelovati pri sprejetju in uporabi te uredbe.] (11)Ta uredba predstavlja akt, ki nadgrajuje schengenski pravni red ali je z njim kako drugače povezan v smislu, kot je ustrezno, člena 3(1) Akta o pristopu iz leta 2003, člena 4(1) Akta o pristopu iz leta 2005 in člena 4(1) Akta o pristopu iz leta 2011. (12)Za Islandijo in Norveško predstavlja ta uredba razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki spadajo na področje iz člena 1(B) Sklepa Sveta 1999/437/ES.