SL    SL SL 
 
SL 1   SL  EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 15.9.2010 
SEC(2010) 1050 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
  
Spremni dokument k 
  
Predlog 
 
PRIPORO ČILO SVETA 
 
Mladi in mobilnost – spodbujanje u čne mobilnosti mladih  
 
{COM(2010) 478 kon č.} 
{SEC(2010) 1049}  
 
SL 2   SL POVZETEK 
Ta ocena u činka spremlja predlog za Priporo čilo Sveta za spodbujanje u čne mobilnosti 
mladih, ki bo del niza uk repov, predvidenih v okviru pobude Mladi in mobilnost.  
1. OZADJE 
Youth on the Move (YoM) je vodilna pobuda EU v podporo strategiji  Evropa 2020. Cilj 
pobude je „utrditi uspešnost in privla čnost evropskih visokošolskih institucij v mednarodnem 
okolju ter vsesplošno pove čati kakovost vseh ravni izobraževa nja in usposabljanja v EU, pri 
čemer je treba združiti odli čnost in enakost s spodbujanjem mobilnosti študentov in 
udeležencev usposabljanj, ter izbo ljšati položaj mladih na podro čju zaposlovanja“1.  
Spodbujanje u čne mobilnosti je glavni cilj pobude Ml adi in mobilnost. Ta naj bi bistveno 
pospešila mobilnost študentov (in izboljšala njeno kakovost). Njen cilj bo tudi razširitev 
možnosti za mobilnost za vse mlade, zlasti me d skupinami, kot so udeleženci poklicnega 
usposabljanja in mladi z manj možnostmi.  
Vendar je jasno, da programi EU sami po sebi ne morejo uresni čiti ambicioznih ciljev te 
strategija. Zaradi tega sporo čilo Mladi in mobilnost pre dvideva, da mora biti podpora 
programov EU dopolnjena z aktiv iranjem prizadevanj držav članic in drugih akterjev v 
podporo u čni mobilnosti. Pomemben element bo opr edelitev in odstranjevanje ovir za 
mobilnost.  
Komisija predlaga predlog Priporo čila Sveta, namenjenega povzemanju dobrih pristopov 
nacionalnih praks k spodbujanju u čne mobilnosti in služenju državam članicam kot vodnik pri 
pripravi prispevkov za splošne cilje pobude Mladi in mobilnost. Ocena u činka se neposredno 
osredotoča na ta del pobude Mladi in  mobilnost, zlasti na odstr anjevanje ovir za mobilnost.  
2. OPREDELITEV  PROBLEMA 
Kot del prostega gibanja oseb je u čna mobilnost, tj. nadn acionalna mobilnost zaradi 
pridobivanja novih znanj in spre tnosti, eden izmed osnovnih na činov, na katerega lahko 
posamezniki, zlasti mladi, izboljšajo svojo prihodnjo zaposljivost in osebni razvoj. 
Evropska unija že dolgo spodbuja in podpira u čno mobilnost, podro čja, od katerega imajo 
evropski državljani neposredno in otipljivo ko rist. Pobude, kot je program Erasmus, so 
omogočile študij v drugi državi ve č kot dvema milijonoma ljudi in ta je bil tudi formalno 
priznan.  
Vendar za kar preve č mladih Evropejcev u čna mobilnost še vedno ni realno možna.  Še vedno 
zelo malo mladih izkoristi ugodnosti  obdobja izobraževanja v tujini in nekatere skupine, kot 
so mladi iz zapostavljenih okolij, so še posebej nezadostno zastopane.  Jezikovne, kulturne, 
finančne, pravne in upravne ovire ostajajo, zlasti zunaj strukturiranih programov 
mobilnosti EU . Razen tega zavest o možnostih za mobilnost med mladimi ostaja nizka.  Poleg 
tega je sedanji zakonodajni okvir usmerjen k sektorski obravnavi (tj. terciarno izobraževanje, poklicno izobraževanje in usposabljanje, prostovoljstvo, u čitelji in vodje usposabljanja, mladi 
                                                
 
1 COM (2010) 2020. 
 
SL 3   SL raziskovalci), kar lahko ovira celostne pristope.  Medtem ko dodatni viri na nacionalni in 
evropski ravni (s pomo čjo obstoje čih programov) lahko spodbudijo mobilnost, ve č denarja 
samega po sebi ne bo zadoš čalo za uresni čitev vizije mobilnosti kot realne priložnosti za vse.  
Države članice morajo ve č narediti za odstranitev ovir, ki os tajajo na nacionalni in regionalni 
ravni.  
Obstaja priporo čilo Sveta2 iz leta 2001 o mobilnosti znotra j Skupnosti za študente, osebe, ki 
se usposabljajo, prostovoljce, u čitelje in vodje usposabljanja, a se ne uporablja ve č in je 
zastaralo. Ovrednotenje u činkovitosti tega priporo čila Sveta3 iz leta 2001 je  pokazalo, da je 
bilo priporo čilo učinkovito de neke mere, vendar inform acije glede izvajanja posebnih dolo čb 
priporočila niso iz črpne in zlahka dostopne. Nujno je posodobiti to priporo čilo, spremeniti 
njegove cilje in ga oživiti . 
3. ANALIZA  SUBSIDIARNOSTI 
Politika za izobraževanje, mlad ino in usposabljanje je podro čje, kjer ima EU podporno 
pristojnost , kakor je opredeljena v Pogodbi o de lovanju Evropske unije (Lizbonska 
pogodba). Pogodba ( člen 165) dolo ča, da  „Unija prispeva k razvoju kakovostnega 
izobraževanja s spodbujanjem sodelovanja med državami članicami ter po potrebi s 
podpiranjem in dopolnjevanj em njihovih dejavnosti“ , in posebej dolo ča, da je ukrepanje 
Evropske unije usmerjeno k „ spodbujanju mobilnosti študentov in profesorjev, med drugim s 
spodbujanjem akademskega priznavanja diplom in študijskih obdobij“ in k „ spodbujanju 
razvoja izmenjave mladih ter izmenjave pedagoš kih in drugih strokovnih delavcev“. 
Evropska unija pri izpeljavi svoje na loge uporablja dvotirni pristop s pomo čjo političnega 
sodelovanja z državami članicami EU in prek izvajanja vseživljenjskega u čenja (tj. 
programov Erasmus, Comenius, Leonardo, Grundt vig) ter programov Mladi v akciji, ki 
zagotavljajo financ iranje v podporo ukrepom mobilnosti.  
4. CILJI  POBUDE  EU 
Glavni cilj politike, ki jo je treba dose či, je narediti u čno mobilnost priložnos t, dosegljivo za 
vse s pomo čjo: 
– odstranitve ovir za u čno mobilnost na naci onalni/regionalni ravni; 
– spodbujanja u čne mobilnosti. 
Pri tem si bo treba prizadevati za naslednje posebne cilje:  
• izboljšanje razpoložljivosti in dostopnosti informacij o mož nostih za študij v tujini in 
koristih, ki jih prinaša;  
• izboljšanje znanja jezikov v sk ladu s cilji strategije na podro čju večjezičnosti4, vključno s 
ciljem – „vsak državljan naj bi znal poleg materinš čine še dva tuja jezika“; 
• odstranitev pravnih in upravnih bremen za razvoj čezmejnih skupnih študijskih programov 
in drugih oblik u čne mobilnosti; 
                                                 
2 2001/613/ES. 
3 COM(2004) 21. 
4 2008/C 320/01. 
 
SL 4   SL • zmanjšanje pravih in upravnih ovir v zvezi z zdravstvenim in socialnim zavarovanjem za 
mlade raziskovalce, udeležence uspo sabljanja in prostovoljce;  
• pospeševanje skladnega pravnega ok vira za mobilnost mladoletnih; 
• zmanjšanje ali odstranitev omejitev za prenosljivost študentskih finan čnih podpor;  
• izboljšanje priznavanja in potrjevanja form alnega, neformalnega in priložnostnega u čenja, 
zaključenega v tujini; 
• povečanje priložnosti za mlade iz nezadostno za stopanih skupin (ljudje iz nižjih socialno-
ekonomskih okolij, etni čne manjšine, invalidi) za s odelovanje v mobilnosti;  
• povečanje pozornosti, namenjene izboljšanju kakovosti mobilnosti; 
• spodbujanje medsektorskega delovanja za omogo čanje izmenjave rešitev, skupnih 
različnim ciljnim skupinam; 
• omogočanje boljše primerjave napredka med državami članicami in krepitev vzajemnega 
učenja.  
Treba je poudariti, da medtem ko je primerno dolo čiti področja, na katerih je še posebno 
potrebno ukrepanje držav članic, pa priporo čila na ravni EU na podro čju izobraževanja in 
usposabljanja ne smejo biti preve č predpisovalna: države članice bodo morale ob upoštevanju 
načela subsidiarnosti same opredeliti na čin delovanja glede na svoje posebne okoliš čine. 
5. POLITI ČNE MOŽNOSTI 
Po začetni oceni razpoložljivih možnosti se kažejo  tri glavne možnosti kot  najbolj realne in 
izvedljive in so v skladu z ozkim obsegom posredovanja EU na podro čju izobraževanja in 
usposabljanja. 
5.1. Možnost 1: ni ukrepanja  EU/ohranitev obstoje čega stanja(osnovni scenarij) 
Obstaja priporo čilo Sveta iz leta 2001 o mobilnosti znotraj Skupnosti za študente, osebe, ki se 
usposabljajo, prostovoljce, u čitelje in vodje usposabljanj a obstaja, a je zastarelo. 
5.2. Možnost 2: priporo čilo Sveta: Mladi in mobilnost: spodbujanje u čne mobilnosti 
za mlade 
Sprejetje novega priporo čila Sveta, ki posodablja in preusmerja Priporo čilo iz leta 2001, 
obenem pa spodbuja bolj specifi čno spremljanje in medsektorski pristop, primeren za ve č 
ciljnih skupin z namenom odstranjevanja ovir za mobilnost.   
5.3. Možnost 3: nova odprta meto da koordinacije (OMK) za u čno mobilnost mladih 
Sprejetje nove samostojne „odprte met ode koordinacije“ za spremljanje in poro čanje o 
obstoječih ukrepih držav članic za pove čanje učne mobilnosti in izmenjavo najboljših praks.  
6. O CENA VPLIVOV MOŽNOSTI  
6.1. Možni ekonomski, socialni in okoljs ki vplivi možnosti iz ožjega izbora 
Medtem ko bi imela možnost „status quo“ ma jhen, a omejen ekonomski in socialni ter 
okoljski vpliv, ker ne vsebuje nadaljnjega ukrepan ja na ravni EU, bi možnosti 2 in 3 privedli 
do znatnejših pozitivnih ekonomskih in socialnih u činkov, saj bi se ve č mladih odlo čilo za 
učno mobilnost, kar bi z okrepitvijo in pove čanjem znanj in spretnos ti gotovo koristilo njihovi 
zaposljivosti in kulturnemu vklju čevanju. Pri čakuje se, da bo do pove čanja mobilnosti prišlo 
 
SL 5   SL zaradi ve čje obveščenosti, boljšega priznavanja, u činkovitejših upr avnih postopkov in 
izboljšanih podpornih struktur. Mlad i iz zapostavljenih okolij ali tisti,  ki jim je bila mobilnost 
nedosegljiva, bi po pri čakovanjih morali še zlasti imeti kor isti od odstranitve posebnih ovir, ki 
jih onemogo čajo, in bi zaradi tega lahko bili deležni ve čje socialne in ekonomske (ponovne) 
vključenosti.  
6.2. Ocena upravnih bremen 
Možnost 1 ne vsebuje nobenih dodatnih upravnih bremen, ker ne vklju čuje nobenih dodatnih 
ukrepov s strani EU ali nacionalnih organov. Mo žnost 2 bo obsegala neka j dodatnih stroškov 
za izvedbene agencije, institucije in mini strstva, pristojna za izvajanje Priporo čila, tj. 
oblikovanje novih strategij ali revizijo zakonodaje za omogo čanje učne mobilnosti mladih.  
Nekaj dodatnih stroškov bo zaradi vzpostavitve pregleda mobilnosti, čeprav bo splošni u činek 
nevtralen, ker bo uravnotežen s preusmeritvijo obstoje čih zahtev glede spremljanja in 
poročanja.  Možnost 3 predstavlja najve čje povečanje upravnega bremena:  stroški izvajanja bi 
bili v grobem podobni tistim v možnosti 2, nast ali pa bi dodatni stro ški na ravni EU in 
nacionalni ravni, povezani z uvedbo nove ga okvira spremljanja in poro čanja za OMK. 
6.3. U činki zunaj EU  
Možnost 1 naj bi imela omejen u činek na mobilnost zunaj EU, ker ga Priporo čilo Sveta iz leta 
2001 posebej ne obravnava. Možnos t 2 bo prinesla pozitivne u činke za mobilnost zunaj EU, 
ker bo novo priporo čilo Sveta izrecno usmerjeno na ta vidik, kar bo pomenilo pomembno 
posodobitev in napredek glede na osnovni s cenarij. Možnost 3 bo imela bolj omejen u činek na 
mobilnost zunaj EU, saj odsotnost pravne ga instrumenta pomeni manjšo privla čnost za 
ukrepanje držav članic. 
7. P RIMERJAVA MOŽNOSTI NA OSNOVI NJIHOVIH MOŽNIH U ČINKOV  
Ohranitev obstoje čega stanja bi lahko s časoma privedlo do izboljšav, vendar je malo verjetno, 
da bi te zadoš čale, da bi u čna mobilnost postala možnost za vse. Priporo čilo iz leta 2001 ne 
upošteva dovolj pomembnega razvoja, ki ga je v zadnjih letih doživel se ktor izobraževanja in 
usposabljanja ter ki je vplival na u čno mobilnost. Poleg tega nj egov sektorski pristop oteži 
obravnavanja vprašanj, ki so skupne ve č kot eni ciljni skupini. Razen tega je verjetno, da bodo 
dolgotrajne ovire za mobilnost, ki niso bile  primerno upoštevane ali obravnavane, še vedno 
povzročale skrbi. Tudi če bodo Priporo čilo iz leta 2001 in njegovi  nadaljnji ukrepi kot del 
OMK za izobraževanje in usposablja nje polno izvajani, ne bodo zadoš čali za obravnavo vseh 
obstoječih ovir za mobilnost. Zato je potrebno nada ljnje ukrepanje, da bi se dosegli cilji, 
določeni v oddelku 4 zgoraj. 
Možnosti 2 in 3 imata dosti ve čji potencial za zakonske spremembe v državah članicah v 
skladu z zgoraj navedenimi cilji. Novo priporo čilo Sveta, kakor je predlagano v možnosti 2, bi 
pomenilo prednost, ker dolo ča celovit in jasen okvir za spreme mbe, ki bi se izvedle na 
določenih podro čjih, na katerih so bile ugotovljene pomanjk ljivosti, in v zvezi s katerimi bi se 
lahko izvedlo ovrednotenje. Ta možnost bi omogo čila ponovni zagon, oživitev in posodobitev 
prizadevanj na tem podro čju s pomo čjo novega pravnega instrumenta, ki se osredoto ča na 
horizontalno ovire, skupne ve č sektorjem, dala novi za gon in boljšo prepoznavnost 
vprašanjem mobilnosti ter primerjavo napredka med državami.  Lahko se pri čakuje, da bi 
spodbudila razvoj na tem podro čju. Možnost 3  je omejena v svoji naravi nezavezujo čega 
prava, ki bi lahko zmanjšalo možni u činek v primerjavi s pravnim instrumentom, zlasti glede 
obravnavanja pravnih in upravnih bremen na ravni držav članic.  V primerjavi z možnostjo 2 
pomeni odsotnost priporo čila kot za četne točke ukrepanja tveganje za oslabljenje skupnih 
prizadevanj.  Končno, nastala bi znatna dodatna upravna br emena na nacionalni ravni in ravni 
 
SL 6   SL EU zaradi uvedbe in delovanj a nove OMK ter bi po vsej verjetnosti naletela na mo čno 
nasprotovanje držav članic.  
7.1. Prednostna politi čna možnost 
Na osnovi zgornje ocene je prednostna možnost možnost 2 (priporo čilo Sveta), ki predstavlja 
najboljše razmerje med pri čakovanim u činkom ter zadevnimi stroški in upravnim bremenom. 
8. S PREMLJANJE IN OVREDNOTENJE  
Spremljanje, ovrednotenje in poro čanje bi se vpisali v obstoje či strateški okvir za evropsko 
sodelovanje na podro čju izobraževanja in usposabljanja (odprta metoda koordinacije), ki se 
bo za ta namen preusmeril. Komisija bo na osnovi nacionalnih poro čil predstavila dvoletno 
oceno napredka v državah članicah in pripomb na ravni  držav glede prednosti in 
pomanjkljivosti odstranjevanja ovir za u čno mobilnost v obliki „pre gleda stanja na podro čju 
mobilnosti“, kar bo omogo čilo ovrednotenje in primerjavo razli čnih držav.  
Ključni kazalniki napredka pri doseganju ciljev bi temeljili na naslednjem:  
• zmanjšanju (merjeno z anketami) pomembnih težav  glede ovir za mobilnost, na katere so 
naleteli študentje/prostovoljci/raziskovalci; 
• posebnih kazalnikih, ki se izde lajo na podlagi napredka gl ede na vsako vrsto ovire – 
napredek, ki se lahko spremlja s pomo čjo „pregleda stanja na podro čju mobilnosti“;  
• na povečanju števila mladih (starih 15–35 let), ki postanejo u čno mobilni; 
• predlagano bi bilo eno ali ve č meril mobilnosti na ravni EU za u čno mobilnost (predvideno 
v kontekstu strateškega okvira za  sodelovanje v izobraževanju  in usposabljanju (ET 2020); 
• v visokošolskem izobraževanju: do leta 2020 bi mo ralo najmanj 20 % tistih, ki diplomirajo 
v evropskem visokošolskem prostoru, opravi ti študij ali usposabljanje v tujini (merilo 
mobilnosti bolonjskega procesa). 
Predlagano je zunanje ovrednotenje za oceno po prvih štirih letih izvajanja Priporo čila (tj. do 
konca leta 2014).