SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 29.07.2004 
KOM(2004)536 kon čno 
  
SPOROČILO KOMISIJE SVETU IN EV ROPSKEMU PARLAMENTU 
LETNO PORO ČILO ZA LETO 2004 
O RAZVOJNI POLITIKI ES IN ZUNANJI POMO ČI 
   
{SEC(2004)1027} 
 
SL 2   SL KAZALO 
A. Predgovor ................................................................................................................... .. 3 
1. Obveze ES o razvojnem sodelovanju........................................................................... 5 1.1. Povezava med trgovino in razvojem............................................................................ 6 1.2. Regionalno povezovanje in sodelovanje...................................................................... 7 1.3. Podpora za makroekonomsko politiko in pravi čen dostop do socialnih storitev......... 7 
1.4. Prevoz.................................................................................................................... ....... 8 
1.5. Varnost preskrbe s hrano in trajnostni razvoj podeželja .............................................. 8 
1.6. Dobro upravljanje, pove čanje sposobnosti institucij in vladavina prava..................... 9 
1.7. Znanstveno in tehnološko sode lovanje kot podpora razvoju…… ............................... 9 
1.8. Druge dejavnosti sodelovanja ES................................................................................. 9 2. Reforma upravljanja zunanje pomo či .......................................................................... 9 
3. Globalni doseg ES: dosežki v letu 2003 po regijah ................................................... 10 
4. Posebno poglavje: Mir ima prednost.......................................................................... 12 5. Priloge ..................................................................................................................... ... 12 
 
SL 3   SL A. P REDGOVOR  
To je četrto letno poro čilo Evropske komisije o razvojni politiki in zunanji pomo či ter hkrati 
zadnje poro čilo Komisije, ki ji predseduje Prodi. Vsebuje dogovorjene cilje za leto 2003 in 
napredek v smeri teh ciljev. 
Evropska unija je pomemben akter na svetovnih podro čjih gospodarstva, trgovine in razvoja. 
Prispeva 55 % k svetovnemu toku pomo či, kar znese vsako leto približno 30 milijard evrov, 
od tega Komisija upravlja z dobro petino. Pomo č se nudi ve č kot 160 državam, ozemljem ali 
organizacijam po svetu. To je otipljiv izra z zavezanosti Skupnosti “Millennium Development 
Goals” (razvojnim ciljem tiso čletja), ki stremijo k znižanju stopnje revš čine. Od leta 2000 je 
bil poglavitni cilj razvojne  politike Skupnosti zmanjšati,  v prihodnosti pa popolnoma 
izkoreniniti revš čino. Prek svoje zunanje pomo či Evropska unija izkazuje svojo podporo 
spodbujanju in krepitvi splošnih vrednot, kot sta demokracija in človekove pravice. V letu 
2003 si je Komisija kot cilj za stavila izboljšanje odnosov med severom in jugom, še posebej z 
izpolnjevanjem obvez konferenc ZN v Monterre yu leta 2002 o financir anju razvoja in 
konference v Johannesburgu o trajnostnem r azvoju, prav tako pa ji je v oporo okvir 
sporazuma iz Cotonouja1, namen je okrepitev solidarnosti z Afriko. Poleg tega je bil cilj 
zagotoviti enakomerno porazd elitev pozitivnih u činkov globalizacije med državami, vse to pa 
ob spoštovanju njihove kulturne ra znolikosti in okoljske dediš čine; hkrati je bil cilj EU v letu 
2003 delovanje v smeri poštene razpored itve virov med severom in jugom. 
Leto 2003 je bilo pomembno leto glede izbol jšanja skladnosti in vpliva zunanje pomo či ES. 
Komisija si je prizadevala za reformo na činov razvrš čanja po prednosti, organizacije in 
izvajanja programov in to že daje konkretne rezu ltate.V letu 2003 je priš lo do rekordnih ravni 
obveznosti in pla čil, tako v prora čunu, kakor tudi v Evropske m razvojnem skladu. Z 
razdeljevanjem vsakodnevnih odlo čitev različnim delegacijam so programi Unije postali bolj 
odzivni na partnerske države, drugi darovalci pa hkrati poro čajo o izboljšani koordinaciji. 
Praksa delitve upravljanja bo v ve čji meri kon čana do sredine 2004. Kakovost strateških 
dokumentov, ki so namenjeni analiz i stanja v partnerskih državah  in izbiri sektorjev, kamor 
naj bo usmerjena pomo č, se je tudi pomembno izboljšala. 
Leta 2003 so bili sprejeti pomembni ukrepi za natan čen pregled skupne kmetijske politike 
Unije, da bi zmanjšali njene škodljive u činke na mednarodno trgovin o in pospeševali bolj 
prijazen pristop k razvoju ter izboljšali sk ladnost med kmetijsko in razvojno politiko EU v 
skladu s prizadevanju krogom pogajanj o razvoju v Dohi v okviru STO. V pripravi so reforme 
za neprizadete sektorje, še posebej za sektorje bombaža, tobaka, olj čnega olja in sladkorja. 
Leta 2003 so bile v odnosih EU s svojimi bliž njimi sosedi dane nove  spodbude in jasnejše 
opredelitve. Decembra se je Evropski svet dogovoril o na čelih novega okvira politike, ki 
ponuja tem državam partnerstvo, usmerjeno na skupno uporabo vsega, razen institucij. 
Evropska sosedska politika bo zagotovila, da se po širitvi EU med bogatimi in revnimi ne 
bodo vzpostavljale nove razmejitvene črte na tej celini, razklani od vojn. 
V letu 2003 je prišlo do inovativnih prem ikov v prispevkih Skupnosti za mir v Afriki. 
Komisija bo Afriški ustanovi za mir prispevala 250 milijonov evrov. Pomo č mora temeljiti na 
                                                 
1 Ve čstranski sporazum o trgovini, razvojnem sodelovanju in politi čnem dialogu med EU in 78 
podsaharskimi afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami, podpisan leta 2000. 
 
SL 4   SL načelih: (i) lastništva in okrepitve sposobnosti preb ivalcev Afrike, da reši jo konflikte v Afriki, 
(ii) solidarnosti prek finan čnih prispevkov iz vseh afriških držav  in (iii) razvoj a, saj je treba 
spoznati, da je brez miru in st abilnosti razvoj v Afriki nemogo č.  
C. PATTEN. Član Evropske komisije, odgovoren za zunanje odnose. Predsednik uprave 
Urada za sodelovanje EuropeAid. 
P. NIELSON. Član Evropske komisije, odgovoren za razvoj. Direktor uprave Urada za 
sodelovanje EuropeAid. 
G. VERHEUGEN. Član Evropske komisije, odgovoren za širitev. Član uprave Urada za 
sodelovanje EuropeAid. 
P. LAMY. Član Evropske komisije, odgovoren za trgovino. Član uprave Evropskega urada za 
sodelovanje. 
J. ALMUNIA. Član Evropske komisije, odgovoren za e konomske in monetarne zadeve. Član 
uprave Evropskega urada za sodelovanje. 
________________________________________________________________________ 
1. O BVEZE ES O RAZVOJNEM SODELOVANJU  
Letno poro čilo omogo ča pregled pobud in dejavnosti politike Evropske skupnosti na 
področju razvojnega sodel ovanja in zunanje pomo či v za leto 2003. Namenjen je 
širšemu ob činstvu: evropskim ustanovam, upravnim organom držav članic, drugim 
agencijam, ki so dejavne na podro čju razvoja in zunanje pomo či, partnerskim 
državam ter evropskim nedržavnim akterj em in državljanom, ki kot davkopla čevalci 
pomagajo pri tem pomembnem projektu. 
Finančna pomoč je ključnega pomena pri doseganju ambicioznih ciljev, ki so si jih 
zastavile države v razvoju in donatorska skupnost. Evropska unija kot celota je 
 
SL 5   SL največji svetovni donator na podro čju razvoja, sa j prispeva ve č kot polovico globalne 
razvojne pomo či: v letu 2003 je prispevala čez 30 milijard evrov.  
Dobro petino trenutnega prora čuna Evropske unije za pomo č upravlja v imenu 
Evropske skupnosti Evropska komisija. Ti skladi izvirajo iz prora čuna Skupnosti in 
Evropskega razvojnega sklada (ERS).  
Geografski razpon programov pomo či Skupnosti je prav tako globalen – sega od 
neposrednih sosed EU do majhnih pacifiških otokov. To poro čilo pojasnjuje 
dodeljenih 7,8 milijarde evrov in izpla čanih 5,8 milijarde evrov v letu 2003. 
Cilj politike o sodelovanju za razvoj Evr opske skupnosti je spodbujanje trajnostnega 
razvoja, ki bi izkoreninil revš čino v partnerskih državah in jih vklju čil v svetovno 
gospodarstvo. Ta cilj je dosegljiv le s po litiko, ki daje v ospredje utrjevanje 
demokracije, vladavino prava, dobr o upravljanje in spoštovanje človekovih pravic. 
Izvajanje teh strategij s strani držav partneric – prek krepitve demokrati čnega sistema 
in razširitve sodelovanja v vse segmente družbe – je klju čnega pomena za uspeh. 
Skupnost pripisuje veliko pomembnost ka kovosti dialoga z vsako partnersko državo, 
saj slednji zagotavlja skladnost med poli tiko teh držav in podpornimi dejavnostmi 
Skupnosti. 
Poročilo vsebuje tudi sodobne pod atke o napredovanju k stra teškim ciljem ES in 
dosežke v preteklem letu. Strateški cilji ES temeljijo na razvojnih ciljih tiso čletja, ki 
so jih sprejeli svetovn i voditelji na vrhunskem zasedanju Združenih narodov 
septembra 2000, njihov poglavitni name n pa je prepoloviti svetovno revš čino do leta 
2015. 
ES prispeva k doseganju  razvojnih ciljev tiso čletja, tako da se osredoto ča na šest 
ključnih podro čij, na katerih lahko še posebej prispevajo pomo č. Poročilo analizira 
napredek na teh osrednjih podro čjih: povezave med trgovino in razvojem; regionalne 
integracije in sodelovanja; podpore za makroekonomske politike in pravi čni dostop 
do socialnih storitev; prevoza; varnosti pr eskrbe s hrano in trajnostnega razvoja 
podeželja; pove čanja sposobnosti institucij, dobrega upravljanja in vladavine prava. 
Krepitev človekovih pravic, enakopravnost med moškimi in ženskami, okoljska 
trajnost in prepre čevanje konfliktov so pre čna vprašanja, ki jih je treba vklju čiti v vse 
stopnje programov pomo či Skupnosti. 
1.1. Povezava med trgovino in razvojem 
Novembra 2002 je Svet ministrov sp rejel sklepe Komisije o Sporo čilu2 o trgovini in 
razvoju, kar je pripeljalo do vrste pobud ES v letu pregleda. Glavni cilj Komisije je 
zagotavljanje tega, da imajo države v razvoj u, zlasti tiste najbolj ranljive, koristi od 
sodelovanja v svetovnem trgovi nskem sistemu. Skladno s tem je Komisija delovala 
na izboljševanju skladnosti med novimi prav ili STO in cilji raz vojne politike. Ocena 
vpliva trajnosti se sedaj re dno uporablja za vrednotenje  ekonomskega potenciala, 
socialnega in okoljskega vpliv a trgovinskih sporazumov na ve čstranski in 
dvostranski ali re gionalni ravni. 
                                                 
2 Predlog politike Komisije za države članice ES in Evropski parlament [KOM(2002)513]. 
 
SL 6   SL 1.2. Regionalno povezovanje in sodelovanje 
Politika EU obravnava integracije držav v razvoju kot pomemben korak k njihovi 
integraciji v svetovno gospodarstvo. Regiona lna integracija je tako glavna zna čilnost 
podpore EU pobudi Mercosur, srednjeame riškemu skupnemu trgu in andski 
skupnosti, medtem ko si za sodelovanje prizadevajo tudi v jugovzhodni Aziji. 
ES je bila v letu 2003 akti vna pri promoviranju koncepta ve čjega regionalnega 
sodelovanja z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi (AKP) državami, ki so vklju čene v 
Sporazum iz Cotonouja. Do sredine leta 2003 so bile sprejete strategije podpore za 
šest regij v okviru držav AKP, vklju čno z regionalnimi integracijami in s trgovino, 
kot ključnima sektorjema. 
Evropska sosedska politika poudarja partne rstvo med EU in Rusijo, zahodnim NND 
in desetimi sredozemskimi državami. V letu 2003 je Komisija razvila koncept 
sosedskih programov, ki zbližujejo notranje in  zunanje financiranje  na nov, usklajen 
način.  
1.3. Podpora za makroekonomsko politiko in pravi čen dostop do socialnih storitev 
Načelo neposredne prora čunske pomo či za pomo č državam pri izkoreninjanju 
revščine se je v letu 2003 uspešno izvajalo. Prora čunska podpora in 
makroekonomska pomo č sta dve razli čni metodi, pomembni za izkoreninjanje 
revščine; podpreti javno porabo za nujne zdra vstvene in izobražev alne storitve in 
meriti rezultate v praksi. 
Za pomoč je bilo namenjenih skupno 770 milijonov evrov; pomo č 390 milijonov je 
bila v letu 2003 razdeljena v prora čunsko pomo č 19 državam AKP in je tako vladam 
partnerskih držav pomagala pri izva janju strategij izkoreninjanja revš čine, pri 
zagotavljanju napredka s finan čnim upravljanjem reformnih programov in 
spodbujanju vlad, da se osredoto čijo na rezultate. 
Delo v izobraževalnih komponentah razvojne politike ES je v letu 2003 sledilo 
strategiji, dolo čeni v Sporo čilu o izobraževanju in usposabljanju v povezavi z 
zmanjševanjem revš čine v državah v razvoju, spreje tem marca 2002. Komisija igra 
aktivno vlogo pri na črtovanju in izvajanju mednar odnega partnerstva programa 
“Education for All Fast-Track Initiative”,  ki želi pospešiti razvoj primarnega 
izobraževanja v državah v razvoju. O bveznosti programov in projektov za dolo čene 
države v letu 2003 je približno za 250 milijonov evrov, od tega približno 135 
milijonov za države AKP. Ti izobraževalni programi in projekti po posameznih 
državah pokrivajo osnovne, poklicne in vi sokošolske izobraževalne programe, vsak 
od njih pa je vgrajen v razvojni program države in nadzorovan z razli čnimi 
indikatorji, o katerih se dogovor ijo s partnerskimi vladami. 
Evropska komisija je nadaljevala z napredovanjem programa, povezanega z 
zdravjem, “Millennium Development Goal s”, ki zajema umrljivost otrok, materino 
zdravje in prenosljive bolezn i, kot prednostne naloge poli tike. To se odraža v pomo či 
državam v razvoju. ES je v Skupni sklad za boj proti AIDS-u, tube rkulozi in malariji 
vložila 460 milijonov evrov. Prispevek EU (ES in držav članic) predstavlja do sedaj 
več kot polovico vseh sredstev, že vloženih v sklad. 
 
SL 7   SL 1.4. Prevoz 
Prevoz je osnovna storitev za izboljšanje zdravja, izobraževanja, vode in varnosti 
preskrbe s hrano. Ena od šestih predno sti razvoja sodelovanja ES in klju čni sektor 32 
držav AKP in njihovih programov ter treh  regionalnih programov AKP je pomo č v 
okviru 9. evropskega razvojnega sklada , v katerem je zavezancem za prevozne 
programe v državah in regijah AKP v letu 2003 razdeljeno 500 milijonov evrov za podporno politiko in reformne strategije te r vlaganja v omrežje, zlasti v cestni 
promet. 
Prevoz je tudi prednost na naloga programa TACIS
3 ter srednjeazijskih in 
zahodnobalkanskih regijskih programov.  Komisija s projektom z imenom 
TRACECA podpira ustanovitev skupnega prom etnega koridorja od Evrope do 
centralne Azije: v letu 2003 je bilo pr ijavljenih enajst projektov s skupnim 
proračunom 12 milijonov evrov. Študija o infrastrukturi regij Balkana ter ocene 
varnosti v letalstvu in kontroli zra čnega prometa so bile v petih državah CARDS 
končane leta 2003. 
1.5. Varnost preskrbe s hrano in trajnostni razvoj podeželja 
Revščina na podeželju je glavna zna čilnost držav v razvoju, tako po pogostosti kot 
po resnosti. V letu 2003 je Komisija predsedovala  projektni skupini držav članic EU 
za izvedbo nove zemljiške politike za podporo dr žavam v razvoju. Ta je postavila 
temelje za trajnostno in politiko udeleževanja in za politiko neplodne zemlje ter za zemljiški administrativni sistem, zgrajen na prepoznavanju obstoje čih pravic lokalnih 
kultur in družb. 
V letu 2003 je Komisija dodelila sredstva  za ustanovitev proj ekta “Global Donor 
Platform” za razvoj podeželja, s sodelovanjem klju čnih dvostranskih in ve čstranskih 
darovalcev. ES je prav tako za čela z ustanovitvijo strate škega partnerstva s klju čnimi 
agencijami ZN, kot sta Organizacija ZN  za prehrano in kmetijstvo ter Svetovni 
program za prehrano. 
Komisija je zagotovila 440,6 milijona evrov iz posebne prora čunske postavke za 
varnost preskrbe s hrano in pomo č v hrani za 32 prednostnih držav, zlasti v Afriki, pa 
tudi za podporo klju čnih mednarodnih organizacij. 
1.6. Dobro upravljanje, pove čanje sposobnosti institucij in vladavina prava 
Dobro upravljanje in promocijo demokracije je mednarodna skupnost, vklju čno z 
Evropsko unijo, priznala za kriti čna dejavnika pri doseganju ciljev, dolo čenih v 
programu “Millennium Development Go als”. Politika ES o upravljanju, pove čanju 
sposobnosti institucij in vlad avini prava je bila obravna vana v zadnjem obvestilu o 
upravljanju in razvoju. Pristop je prakti čen in se osredoto ča na različne vrste situacij, 
npr. na težavno partnerstvo, pokonfliktne situacije in u činkovito partnerstvo. 
                                                
 
3 TACIS program ponuja financiranje tehni čne pomoči 12 državam vzhodne Evrope in centralne Azije 
(Armenija, Azerbajdžan, Belorusija, Gruzija, Kazahsta n, Kirgizistan, Moldavija, Rusija, Tadžikistan, 
Turkmenistan, Ukrajina in Uzbekistan). 
 
SL 8   SL ES je v letu 2003 usmerjala podporo “dobrim izvajalcem”, kot spodbudo za 
povečanje učinkovitosti pomo či, saj je mnenje ES, da populacija v državah, ki so 
manj produktivne, ne sme pla čevati zaradi nesposobni h voditeljev. Sporo čilo zaradi 
solidarnosti, varnosti in dolgoro čne učinkovitosti pomo či in namesto popolnega 
umika iz teh držav predlaga iskanje alte rnativnih vstopov v sodelovanje in pristopov 
k sodelovanju. 
1.7. Znanstveno in tehnološko sodelovanje kot podpora razvoju 
6. RTR-jev okvirni program (2002–2006) vklju čuje komponento raziskovanja za 
razvoj, ki v celoti temelji na sodelovanju z državami v razvoju. 
1.8. Druge dejavnosti sodelovanja ES 
Dosežki leta vklju čujejo prispevke ES globalni pobudi in napredku pri obvezah, 
določenih na konferencah o trajnostnem in pravi čnem razvoju, v Monterreyu in 
Johannesburgu, pa tudi v dnevnem re du o razvoju STO-ja, iz Dohe. U činki zadnje 
širitve Evropske unije – v smislu širitve skupnosti darovalcev in vloge novih sosed – so opisani v prilogah tega dokumenta. 
V letu 2003 je prišlo do dokon čanja srednjero čnih pregledov strateških dokumentov 
za naslednje regije: Sredozemlje, Azijo, Latinsko Ameriko, TACIS (vzhodno Evropo 
in centralno Azijo) in CARDS (zahodni Balkan), ter do za četeka postopka za države 
AKP. Namen teh pregledov je vzdrževanje in krepitev odzivnosti na spreminjajo če 
se situacije.  
2. R
EFORMA UPRAVLJANJA ZUNANJE POMO ČI 
Izvajanje postopka reforme zunanje pomo či, ki se je za čel v letu 2000 in nadaljeval v 
letu 2003. Prenos odgovornosti upravljanja na delegacije ES je v državah 
prejemnicah lepo napredoval. Poudarek se je prenesel z vnosov na rezultate; reforma 
je poenostavila postopke ter poudarila strateško na črtovanje zunanje pomo či. 
Upravljanje zmogljivosti Evropskega urada za sodelovanje pri pomo či se je 
izboljšalo, zlasti s poudarkom na izboljšan ju kakovosti in krepitvi upravljanja 
informacijskih sistemov. 
Usklajevanje razvojnih aktivnosti med part nerji, usklajevanje politik, programov, 
postopkov in praks ter pove čanje razvoja u činkovitosti sredstev pomo či so 
pomembni deli postopka reforme. Skupnost je aktivno spodbujala izvajanje koncepta 
“treh c-jev”: sodelovanja, povezlji vosti in skladnosti (“ Co-ordination, 
Complementarity and Coherence”).  
3. G LOBALNI DOSEG ES:  DOSEŽKI V LETU 2003  PO REGIJAH  
Evropska skupnost je kot organizacija, ki ponuja pomo č, aktivna v 140 državah in 
šestih svetovnih regijah. Te so: zahodni Ba lkan, vzhodna Evropa in centralna Azija, 
mediteranske države, afriške, karibske in pacifiške države (AKP) ter čezmorske 
države in ozemlja ( ČDO), Azija in Latinska Amer ika. Popolni podatki, vklju čno s 
finančnimi izvedbenimi številkami in obveznostmi v letu 2003, so vklju čeni v 
prilogah. 
 
SL 9   SL Zahodni Balkan 
Strateški cilj dejavnosti Skupnosti za zahodni Balkan, dolo čen prek programa 
CARDS, ostane podpora procesu stabilizacije in  pridruževanja. V letu 2003 je prišlo 
do premika pomo či Skupnosti od rekonstrukcije in  stabilizacije demokracije k 
drugim sektorjem, ki so bolj tesno povezani z reformo procesa stabilizacije in pridruževanja, kot so pove čevanje upravne in institucionalne zmogljivosti, 
ekonomsko-socialni razvoj, pravosodje in not ranje zadeve ter tesn ejše usklajevanje s 
pravnim redom EU. 
V letu 2003 je bilo zahodnobalkanski regiji namenjenih 620 milijonov evrov, 
izplačanih pa je bilo 425 milijonov evrov. 
Vzhodna Evropa  in centralna Azija  
Prednostna naloga v letu 2003 je bila, ob  upoštevanju širitve Unije v maju 2004, 
tesnejše sodelovanje prek zunanjih meja Unije. Nov strateški in  okvirni program za 
obdobje 2004–2006 za program čezmejnega sodelovanja TACIS, sprejet novembra 
2003, dolo ča izvajanje te politike na obeh stra neh vzhodnih meja razširjene Evrope: 
pozno leta 2003 je Komisija za čela z delom pri pregledovan ju predpisov za TACIS. 
Pomembno je prilagoditi  socialne posledice prehoda, obravnavati potrebo po ve čji 
varnosti v jedrski industriji ter zagotoviti , da je program TACI S dobro prilagojen 
nastajajočim prednostnim nalogam evr opske sosedske politike. 
V letu 2003 je bilo vzh odno evropskim in centralno azijskim regijam namenjenih 
504 milijone evrov, izpla čanih pa 420 milijonov evrov. 
Sredozmelje ter Bližnji in Srednji vzhod 
Dejavnosti na tem obmo čju, ki se izvajajo prek programa MEDA, odražata 
Barcelonski proces in sosedska politika ES.  
V letu 2003 je Skupnost nadaljevala s podpira njem pobud, namenjenih za krepitev 
subregionalnih in tegracij na podro čjih, kot so trgovina, infr astrukturno omrežje ter 
migracijska politika, skladno z Magrebsko arabsko unijo (MAU) in z Agadirskim 
procesom. Spodbujanje investiranja v države me diteranskega juga je prav tako velik 
izziv: zato je ekonomsko finan čni svet (ECOFIN) novembra 2003 predlagal nadaljnji 
razvoj evropske ustanove za evromed iteranska vlaganja in partnerstvo. 
Konferenca v Neaplju iz decembra 2003 je dolo čila ustanovitev evromediteranskega 
sklada za spodbujanje medkulturnega dialoga. Na podro čju izobraževanja bo 
razširitev programa Tempus za mediteranske države okrepila sodelovanje na področju visokega šolstva in poklic nega usposabljanja. Na podro čju pravosodja in 
notranjih zadev je bil spre jet program sodelovanja, za čelo pa se je tudi izvajanje 
posebnih projektov za usposabljanje policije,  za usposabljanje pravosodnih delavcev 
ter za zbiranje in analizo informacij o tokovih migracij na obmo čju Mediterana. 
V letu 2003 je bilo mediteranskim ter bližnje- in srednjevzhodnim regijam 
namenjenih 600 milijonov evrov, izpla čanih pa je bilo 498 milijonov evrov. 
 
SL 10   SL Afriške, karibske  in pacifiške države / Čezmorske države in ozemlja 
Politični dialog med EU in AKP , določen v Sporazumu iz Cotonouja, odraža skupni 
interes, vklju čno z razvojem na čel človekovih pravic in demokracije. ES je 
pripomogla pri prizadevanjih za vzdrževan je miru v Afriški uniji in Ekonomski 
skupnosti zahodno afriških držav. 
Glavni sektorji poseganja v dvostranskih  programih sodelovanja so prevoz, 
regionalna integracija, razvoj podeže lja, makroekonomska in socialna pomo č ter 
ostala podro čja, omenjena v delu I. ES prispeva k globalnim pobudam, kot sta 
pobuda Zelo zadolžene revne dr žave (“Heavily Indebted Po or Countries” (HIPC)) in 
pobuda Skupni sklad za AIDS, tuberkulozo in  malarijo (“Global Fund for AIDS, TB 
and Malaria”), zlasti za revne države podsaharske Afrike. Na podro čju trgovine so se 
začela pogajanja z regionalnimi skupinami – najprej s centralno in z zahodno Afriko 
– za sklenitev sporazumov o ekonomskem partnerstvu (“Economic Partnership 
Agreements” (EPA)). Cilj pogaj anj je ustanovitev novega na čina trgovine z državami 
AKP po letu 2008. Druga velika pobuda, ki jo je ES za čela v letu 2003 – kot odgovor 
na dejstvo, da 40 % prebivalstva podsah arske Afrike priman jkuje pitne vode ali 
primernih sanitarij – je 500 milijonov evrov vredna Pomo č Evropske unije za vodo 
(“European Union Water Facility”). 
V letu 2003 se je pojavila možnost za razmislek o prihodnjem razvoju povezave 
ČDO in ES. Dvanajst čezmorskih držav in ozemelj, ki jim je bil odobrena 
proračunska pomo č za obdobje do 2007, je do konca leta poslalo osnutek 
programskih dokumentov. 
Številke v zvezi s poslovanjem Evropskega razvojnega sklada so  bile še posebej 
visoke, s pove čanjem prvotnih obveznosti (ki znašajo skupaj 3,7 milijarde evrov) ter 
z rekordnimi nivoji podpisanih pogodb (v vrednosti 3 milijard evrov) in izvedenih 
plačil (v vrednosti 2,5 milijarde evrov). 
Azija 
Skupaj z evropsko strategijo sodelo vanja za Azijo, je bilo prakti čno sodelovanje 
pospešeno na naslednjih podro čjih: na podro čjih trgovine in investicij, sektorskih 
pristopov za izkoreninjanje revš čine, dobrega upravljanja, človekovih pravic in 
demokracije ter upravljanja sporov. Ekonoms ke povezave z Azijo so bile okrepljene 
prek dialoga na regionalni in dvostranski ravni ter podprte s programom sodelovanja 
na azijski osnovi, pa tudi s podporo za pomo č v zvezi s trgovino (“Trade Related 
Assistance” (TRA)). 
Strategija ES se je osredoto čila na razvoj zmogljivos ti institucij prek pomo či v 
povezavi s trgovino, skladno z dnevnim redo m o razvoju STO-ja, iz Dohe, vklju čno s 
pomočjo pri upravljanju javnih financ. Dober primer prakti čnega sodelovanja je pet 
čezazijskih programov, ki so usmerjeni na klju čna področja poslovnega investiranja 
in lažjega trgovanja, razvoja mest, visoke ga šolstva in šolnin, v pospeševanje 
uporabe informacijske in komunikacijske  tehnologije ter v spodbujanje okolju 
prijaznih tehnoloških rešitev. 
V letu 2003 je bilo azijskim regijam namenjenih 558 milijonov evrov, izpla čanih pa 
je bilo 470 milijonov evrov. 
 
SL 11   SL Latinska Amerika  
Sodelovanje ES z Latinsko Ameriko v letu 2003 sledi sklepom sre čanja v Madridu 
leta 2002. To sodelovanje kot tri pre dnostne naloge v le tu 2003 obravnava: 
institucionalno in demokrati čno okrepitev, modernizac ijo državljanskih in 
človekovih pravic; socialni razvoj in  razvoj zapostavljenih regij; pomo č pri trgovanju 
in regionalni integraciji. 
Evropska komisija je v letu 2003 nada ljevala pogajanja z državami Mercosurja, 
podpisala politi čni dialog in sporazum o sodelovanju s šestimi državami centralne 
Amerike in Ands ke skupnosti ter za čela izvajanje ekonomskega partnerstva, 
politične koordinacije in Sporazuma o sode lovanju z Mehiko ter Pridružitvenega 
sporazuma z Republiko Čile. 
V letu 2003 je bilo v latinskoameriško regijo namenjenih 329 milijonov evrov, 
izplačanih pa je bilo 280 milijonov evrov. 
4. P OSEBNO POGLAVJE : MIR IMA PREDNOST  
Priloga temu poro čilu namenja posebno pozornost pr oblemu, ki je zbudil veliko 
pozornosti med državami v razvoju, namre č povezava med upravljanjem, mirom ter 
varnostjo in razvojem. Predstavlja temeljito  analizo te medsebojne odvisnosti in 
opisuje korake, ki jih sprejema ES za krep itev standardov upravljanja in varnosti ter 
tako zagotavlja stabilno in mir no okolje za uspešen razvoj. 
5. P RILOGE (DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE : SEC(2004)1027) 
Priloge se zaklju čijo z analizo napredka o proj ektu “Millennium Development 
Goals” (MDG), z analizo napredka usklajevanja finan čnih postopkov in uprave ter z 
analizo seznama Sporo čil o razvojni politiki in zunanji pomo či, ki jih med letom 
pripravi ES. 
Tabele DAC v finan čni prilogi prikazujejo členitev obveznosti in pla čil v letu 2003. 
Poleg tega so vse obveznosti za leto  2003 navedene po re gijah, skladno z 
geografskimi in s tematskimi prora čunskimi postavkami.