ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
5.1

Države članice nosijo in bodo nosile izključno odgovornost za svoje javne storitve, ki jih organizirajo v skladu s svojimi tradicionalnimi načeli in ustavnim pravom. Brez poseganja v to so glede na grožnje demokraciji in pravni državi po vsem svetu, žal pa tudi v Evropi, potrebna skupna evropska načela in jamstva, da bi javne uprave in javne službe ostale poroki demokracije in pravne države.
2.5

Predlog na Komisijo prenaša pooblastilo za spremembo določb za ohranjanje in izvrševanje glede tehničnih vprašanj, kot so velikost mrežnih očes, izločevalnih mrež ali rešetk in zatičnih verig pri ribolovu severne kozice ter območnih omejitev dejavnosti pridnenega ribolova. Namen tega je, da bi v pravo EU hitro in enostavno vključili morebitne prihodnje spremembe v okviru NAFO, ki se nanašajo na ukrepe ohranjanja in izvrševanja.
7.3

Poleg tega so se s karanteno in začasnimi zaporami meja med državami članicami pokazale nekatere druge posledice in pomanjkljivosti trenutnega stanja na enotnem digitalnem trgu, ko gre za obmejne delavce in delo na daljavo. Kriza zaradi COVID-19 je povzročila tudi veliko povečanje elektronskega poslovanja in brezgotovinskih plačil ter posledično porast nepoštenih in goljufivih praks. To, da je bilo treba spremeniti navade zaradi ukrepov, ki so jih nacionalne vlade sprejele za preprečevanje širjenja COVID-19, ima lahko dolgotrajne učinke na potrošniške prakse in delovna razmerja. Pri oblikovanju novih politik v zvezi s tem je treba upoštevati pozitivne in negativne učinke sprememb.
7.7

Potrebni so konkretni podporni ukrepi, ki bodo delavcem, zlasti tistim, ki so zaposleni v MSP, pomagali, da se vrnejo na delo. Ti ukrepi vključujejo t. i. „rumeno prepustnico“, podporo za takojšen začetek izvajanja manjših lokalnih javnih naročil, informacije in nasvete za ljudi o tem, kako ravnati in kako upoštevati higienske ukrepe in ukrepe na področju zdravja in varnosti, da bi se tveganje okužbe s koronavirusom še naprej zmanjševalo, in oceno tveganja za COVID-19, ki jo izvajajo nacionalni in zunanji organi za varnost in zdravje pri delu, da bi zagotovili ustrezno izvajanje takih ukrepov in zmanjšali s tem povezana bremena in stroške. Ključnega pomena je zagotoviti potrebno osebno zaščitno opremo, ki bo zaposlenim omogočila, da se vrnejo na delo, in okrepiti proizvodno zmogljivost MSP, ki to opremo proizvajajo, z neposrednimi naložbami in zagotavljanjem tehnične pomoči ter prevzemanjem ustreznih harmoniziranih standardov. Organizacije MSP imajo ključno podporno vlogo pri izmenjavi protokolov in praks med svojimi člani. Namen take izmenjave je olajšati okrevanje in skrajšati čas, potreben za vrnitev na delo.
3.14

Upravičenost izdatkov za nacionalni strateški načrt in prehod med načrtovanji: za olajšanje prehoda med prejšnjim in prihodnjim načrtovanjem so v okviru EKSRP za obdobje 2022–2027 upravičeni naslednji izdatki, predvideni v nacionalnih strateških načrtih (znesek in stopnja prispevka EKSRP): — Izdatki v zvezi z obveznostmi v okviru prejšnjih programskih obdobij (v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1698/2005 (8) ali Uredbo (EU) št. 1305/2013) in ki trajajo dlje kot do 1. januarja 2024 ali do 1. januarja 2025 (v primerih, ko so bile petletne obveznosti sprejete v letu 2019 ali 2020).
3.18

Povprečna starost evropske flote je 23 let, v nekaterih državah pa je precej višja, kot na primer v Španiji, kjer je še vedno več kot 2 500 ladij starih nad 40 let. Velika večina teh plovil je majhnih in se uporabljajo za mali ribolov. Da bi zagotovili varnost na krovu ladij ter boljše življenjske in delovne pogoje za posadke, EESO meni, da je treba izvesti načrt za obnovo in posodobitev flote, kar bi lahko uresničili z uporabo finančnih instrumentov in s pomočjo Evropske investicijske banke (EIB), tako da bi ribiškim podjetjem olajšali dostop do finančnih sredstev. Poleg tega bi bilo primerno, da bi prihodnji Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR) podpiral obnovo in posodobitev flote, ne da bi se s tem povečala ribolovna zmogljivost.
2.8

Ker ni bilo predhodnih sporazumov med Švico in Italijo, ki bi urejali pravice kabotaže pri opravljanju avtobusnih prevozov potnikov, in ker dvostranski sporazum o cestnem prevozu med Nemčijo in Švico iz leta 1953 ni vključeval pravic kabotaže pri prevozu potnikov med državama, sta na zahtevo omenjenih dveh držav članic EU in v skladu z interesom, ki ga je Švica izrazila na sestanku odbora za notranji promet EU-Švica junija 2018, potrebna dva izrecna akta Sveta in Evropskega parlamenta, da se omogočijo: — spremembe obstoječega sporazuma med Švico in Nemčijo, da se dovoli kabotaža pri opravljanju mednarodnih cestnih prevozov potnikov v obmejnih regijah Švice in Nemčije, — pogajanja in sklenitev sporazuma med Italijo in Švico o isti zadevi.
3.3

Izvesti bi morali posvetovanje, po vzoru posvetovanja nekdanjega predsednika Evropske komisije Jacquesa Delorsa o programu PEACE 1 leta 1994, da bi tako povečali občutek odgovornosti skupnosti za utrjevanje miru in omogočili medsebojno učenje. Po vzoru projektne skupine, ki jo je pred zaključkom svojega mandata ustanovil nekdanji predsednik Delors, bi lahko podobno projektno skupino ustanovil predsednik Juncker, v kateri bi bili trije poslanci s Severne Irske in generalni sekretar Evropske komisije in bi delovala poleg sedanje projektne skupine Komisije, sodelovala pa bi z Organom za posebne programe EU (SEUPB) in vodji uradov Evropske komisije v Belfastu, Dublinu in Londonu.
4.6

Bančna unija in unija kapitalskih trgov, ki delujeta skupaj, lahko enotni trg za finančne storitve pripeljeta na naslednjo raven iz dveh razlogov: (i) bolj zdravi, poglobljeni in bolj povezani finančni trgi bi podjetjem omogočili dostop do posojil po ugodnejših pogojih in s tem izvajanje donosnih naložb; (ii) povezovanje finančnih trgov bi izboljšalo okolje za financiranje zlasti za MSP, ki se pogosto opisujejo kot hrbtenica gospodarstva Evrope, kar zadeva ustvarjanje delovnih mest, inovacije in gospodarsko rast. Na povezanem finančnem trgu bi lahko banke lažje izkoriščale ekonomijo obsega s ponujanjem podobnih ali celo istih produktov in storitev v več državah članicah. Poleg tega bi verjetno povečale čezmejne zaloge sredstev in bi lahko oblikovale večje in bolj diverzificirane pakete zavarovanja s premoženjem za listinjene produkte in krite obveznice.
3.3.5

EESO zato poziva Evropsko komisijo, Evropski parlament in Evropski svet, naj zagotovijo, da bodo v prihodnjem večletnem finančnem okviru raziskave in inovacije na področju energije in podnebja ter, kjer je mogoče, njihova uporaba na trgu ustrezno podprti. Zato podpira poziv Evropskega parlamenta, naj se proračun programa Obzorje Evropa za programsko obdobje 2021–2027 poveča na 120 milijard EUR. Nadalje poziva k ustvarjanju sinergije med instrumenti financiranja EU, med katerimi so program Obzorje Evropa, instrument za povezovanje Evrope, inovacijski sklad, strukturni skladi, ITER, program Euratoma za raziskave in usposabljanje, program Erasmus ter orodja, ki jih upravljata Evropska investicijska banka in Evropski investicijski sklad.
5.6

EESO izraža zadovoljstvo s primernostjo naložb v fuzijsko tehnologijo za industrijo ter mala in srednja podjetja. Naložbe EU v gradnjo ITER prinašajo pomembne koristi evropskim podjetjem , raziskovalna skupnost pa jim daje priložnost, da sodelujejo v prebojnih dejavnostih na področju raziskav in razvoja, tehnologije, oblikovanja in izdelave komponent za ITER. Pri tem se pridobivajo nova znanja in razvijajo izločene dejavnosti, ki spodbujajo gospodarsko rast in zaposlovanje. V obdobju od leta 2008 do leta 2017 je agencija Fuzija za energijo v vsej Evropi oddala 839 javnih naročil in dodelila nepovratna sredstva v višini približno 3,8 milijarde EUR . Od naložb v dejavnosti ITER je imelo koristi vsaj 500 podjetij, tudi malih in srednjih, ter več kot 70 organizacij, ki delujejo na področju raziskav in razvoja, v približno 20 državah članicah EU in Švici. Poleg tega so pogodbenice projekta ITER iz tretjih držav z evropskimi podjetji podpisale pogodbe v podporo izdelavi lastnih komponent za ITER, kar evropskim podjetjem prinaša dodatna nova delovna mesta in rast .
4.6

EESO pozdravlja nova pravila, ki jih je predlagala Komisija za precejšnje izboljšanje kakovosti in neodvisnosti postopkov pri homologaciji in preskušanju vozil, preden so dana na trg, in v zvezi z učinkovitejšim preverjanjem vozil, ki so že na trgu. Uredba o določitvi teh pravil, ki naj bi začela veljati septembra 2020, ohranja prepoved odklopnih naprav, si prizadeva zmanjšati vrednosti onesnaževal v emisijah vozil ter določa okvir za prehod na nizko- in brezemisijska vozila.
5.12

EESO se popolnoma zaveda, da je treba zaradi globalne razsežnosti pomorskega prometa preprečiti kolizijo med mednarodnimi obveznostmi držav članic in njihovimi obveznostmi na ravni Unije. To zahteva stalno usklajevanje evropskega okvira s Konvencijo STCW, ki omogoča vzpostavitev enakih konkurenčnih pogojev med EU in tretjimi državami pri izvajanju mednarodnega okvira izobraževanja, usposabljanja in izdajanja spričeval za pomorščake. EESO meni, da je glede na zgornje premisleke in zaradi morebitnih prihodnjih sprememb Konvencije STCW pomembno, da se Komisiji podeli pooblastilo, da lahko na podlagi delegiranih aktov spreminja potrebne določbe, s čimer se zagotovi nemoteno in hitrejše prilagajanje spremembam Konvencije in Kodeksa STCW.
C 62/310

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropski agenciji za nadzor ribištva (kodificirano besedilo)

(COM(2018) 499 final – 2018/0263(COD))

(2019/C 62/52)

Zaprosilo Evropski parlament, 5. 7. 2018 Svet Evropske unije, 17. 7. 2018 Pravna podlaga člen 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 17. 10. 2018 Plenarno zasedanje št. 538 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 208/0/5

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 538. plenarnem zasedanju 17. in 18. oktobra 2018 (seja dne 18. oktobra) z 208 glasovi za, nobenim proti in 5 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.
2.3

Cilj predloga Komisije so naslednje poenostavitve in prilagoditve: (1) obsežnejša uporaba pavšalnih zneskov/stroškov na enoto, (2) poenostavitev in omejitev tipologije ukrepov za zagotovitev večje prožnosti, (3) izboljšana opredelitev skupnih komponent in nacionalnih komponent, da se bolje odraža realnost projektov IT in da se upoštevajo njihove funkcije, ter (4) možnost sprejemanja večletnih programov dela, da se prepreči letno upravno breme, povezano s komitologijo.
5.10

EESO v celoti priznava, da bo uvedba polavtomatiziranih (stopnje 1–4) in popolnoma avtomatiziranih (stopnja 5) sistemov za tovornjake in avtobuse vplivala na delovna mesta in pogoje dela. Zato poziva socialne partnerje k skupnemu načrtovanju prihodnjega razvoja in sčasoma k pogajanjem o novih kolektivnih pogodbah glede uvedbe nove tehnologije/digitalizacije/avtomatizacije v cestnem prometu. Pozdraviti je treba, da so nekateri sindikati (npr. UNITE v Združenem kraljestvu) že pripravili vzorčne kolektivne pogodbe za zaščito delovnih mest, zagotovitev prekvalifikacije in izpopolnjevanja ter zagotovitev, da se vsi prihranki pri stroških pošteno delijo z delavci.
5.1

Iz obrazložitvenega memoranduma je razvidno, da za delovna vozila veljajo izvzetja iz standardov glede emisij CO 2 . Posebna izvzetja so določena v drugem pododstavku člena 1 (izračun referenčnih emisij CO 2 ) in v členu 4 (povprečne specifične emisije proizvajalca). Po drugi strani niso omenjena v členu 2 (področje uporabe) in členu 6 (cilji specifičnih emisij proizvajalca). Zato se zdi, da položaj teh vozil v predlogu uredbe ni povsem jasen. Zdi pa se, da so delovna vozila dejansko zajeta v cilje zmanjšanja emisij CO 2 iz člena 1(a) in (b) ter upoštevana pri določanju posebnih ciljev proizvajalcev glede emisij in za namene določitve emisijskih dolgov v skladu s členom 7. Po mnenju EESO bi bilo treba učinke posebnega statusa delovnih vozil bolje razložiti, po možnosti z dodatnim besedilom v uvodni izjavi 17.
4.4.3

Zato je treba v čezmejne in nadnacionalne programe sodelovanja zapisati posebne osi za predloge in ukrepe, ki so v korist mladih in jih vodijo mladi. S temi osmi bi se moral omogočiti in podpreti prehod s preprostih kulturnih izmenjav na izvajanje ukrepov za druge kategorije, ki tradicionalno niso upravičene do programa Erasmus+: gibanja mladih in ustvarjanje združenj za boj proti izključenosti in socialnim razlikam ter za vključevanje najranljivejših oseb (invalidnost), podnebne ukrepe, pobude za pomoč pri sprejemu beguncev migrantov ali za katere koli druge teme s področja izobraževanja in solidarnosti.
3.3

Poleg neodpravljivih naravnih ovir so eden od razlogov za take razmere tudi zakonske omejitve, ki onemogočajo čezmejno distribucijo investicijskih skladov v večjem obsegu. Namen predlogov Evropske komisije je zmanjšati število teh omejitev za vse vrste investicijskih skladov in olajšati njihovo čezmejno distribucijo, s čimer bi se ta lahko pospešila in distribuirani produkti pocenili zaradi ekonomije obsega. Zakonske ovire je mogoče najti predvsem pri tržnih zahtevah, regulativnih pristojbinah, postopkih priglasitve in upravnih zahtevah na državni ravni, odpraviti pa jih je mogoče z večjo preglednostjo in usklajenostjo. Predlagani ukrepi so večinoma tehnične narave.
3.1

V sporočilu je navedenih več ciljev politike in s tem povezanih vprašanj, zainteresirane strani pa so pozvane, naj sprejmejo stališče o ugotovljenih izzivih, da bi pripomogle k opredelitvi poti naprej v resnično krožno gospodarstvo. Predlogi so predstavljeni pod štirimi glavnimi naslovi, pristop pa je raziskovalen in ne vsebuje smernic. To mnenje, v katerem so upoštevani delovni dokument služb Komisije ter prispevki članov EESO in organizacij civilne družbe, je odgovor na zaprosilo o tem, katere so najboljše možnosti za reševanje poglavitnih izzivov. Glavni del mnenja je zato predstavljen v zadnjem delu pod posebnimi ugotovitvami.
3.16

EESO poleg tega meni, da bi bili lahko obravnavani in po potrebi poenoteni tudi drugi dodatni elementi, ki jih države članice dodajajo osebnim izkaznicam, in sicer glede na to, kateri elementi so vključeni in kako jih uporabljajo zainteresirane stranke same ali tretje osebe.
2.4

Jasno je, da se pravo Unije uporablja zgolj na območjih pod pristojnostjo EU in ne v tretjih državah, toda te spremembe bodo zagotovile, da se bo uporabljalo za vse pravne in pogodbene dogovore med državami članicami in tretjimi državami na vstopnih točkah plinovodov na ozemlje v pristojnosti EU. Toda posamezne države članice, ki sklenejo takšne dogovore z dobavitelji iz tretjih držav, bodo za obstoječe plinovode lahko kljub temu odobrile odstopanja od številnih ključnih načel direktive o zemeljskem plinu. Za nove plinovode in plinovode, ki bodo ob začetku veljavnosti te direktive v postopku načrtovanja ali gradnje, bodo veljale vse zahteve notranjega trga z zemeljskim plinom. V primeru, da bi nacionalni organi in Komisija ugotovili, da je zahtevek za izvzetje utemeljen, se lahko za posamezne projekte kljub temu odobri poseben regulativni okvir. S tem bi Evropska komisija v bistvu pridobila pomembno, če ne celo odločilno vlogo pri določanju regulativnih pogojev in pogojev dostopa do trga za kateri koli dogovor o gradnji novih plinovodov. Te pristojnosti je mogoče razumeti kot bistven nadzorni mehanizem pri oblikovanju splošnega trga oskrbe z energijo in ohranjanju ravnovesja med cenovno dostopnostjo, varnostjo in trajnostjo. EESO priznava, da je ta pristop usklajen z okvirom upravljanja energetske unije in njenimi splošnimi cilji.
3.3

Nacionalni okviri politike so zasnovani tako, da v vsaki državi članici zagotavljajo minimalno pokritost z infrastrukturo za alternativna goriva do leta 2020, 2025 oziroma 2030. Glavni elementi infrastrukture so električna energija, stisnjeni zemeljski plin (SZP), utekočinjeni zemeljski plin (UZP) in vodik. Ocenjene potrebe po naložbah v infrastrukturo v državah članicah v skladu z Direktivo 2014/94/EU so naslednje: — električna energija: do 904 milijone EUR do leta 2020 (v nacionalnih okvirih politike so zahtevani samo cilji za leto 2020); — SZP: do 357 milijonov EUR do leta 2020 in do 600 milijonov EUR do leta 2025 za cestna vozila na SZP (na podlagi skupnih stroškov 937 (leta 2020) in 1 575 (leta 2025) novih polnilnih mest za SZP, predvidenih v nacionalnih okvirih politike); — UZP: do 257 milijonov EUR do leta 2025 za cestna vozila na UZP. Za UZP za vodni promet do 945 milijonov EUR v morskih pristaniščih koridorja osrednjega omrežja TEN-T do leta 2025 in do 1 milijarde EUR v pristaniščih na celinskih vodah koridorja osrednjega omrežja TEN-T do leta 2030; — vodik: do 707 milijonov EUR do leta 2025 (glej COM(2017) 652 final).
6.2

Brez poseganja v delo sodišč bi bilo priporočljivo oblikovati trdnejši okvir za pravno posredovanje med zainteresiranimi stranmi, da bodo lahko pripravile usklajevalne predloge. S spravnim postopkom bi bilo mogoče reševati in preprečevati spore in prihraniti veliko časa, ki se ga izgubi v zapletenih, dragih in dolgih sodnih postopkih. To načelo je že vzpostavljeno v enotnem patentnem sistemu, ki ima center za arbitražo in mediacijo. EESO podpira prizadevanja Komisije, da bi dodatno preučila to vprašanje v sodelovanju z EUIPO, ter pozdravlja in podpira to zamisel na drugih področjih pravic intelektualne lastnine.
2.6

EESO se je v predhodnih mnenjih na temo prometa (4) zavzemal za to, da bi morali za zmanjšanje razlik pri razlagi in doslednosti uporabe v državah članicah namesto direktive sprejeti uredbo. Meni, da je to načelo še vedno sprejemljivo, vendar priznava, da v tem primeru popolno preoblikovanje direktive ne bi bilo sorazmerno. Ugotavlja tudi, da pravna oblika direktive državam članicam sicer omogoča večjo prilagodljivost pri prenosu in izvrševanju, vendar pa je bolj verjetno, da bo prispevala k nadaljnjim odstopanjem in razlikam pri razlagi v posameznih državah.
Opremljenost kabin vozil se na splošno sicer izboljšuje in posodablja, še vedno pa je problem omejen prostor in oprema. EESO zato pozdravlja pomembno pojasnilo Komisije, da je treba tedenski počitek (45 ur in več) preživeti zunaj vozila, in sicer v prenočišču, ki ga plača delodajalec, doma ali v kraju, ki ga voznik sam izbere. EESO opozarja, da bi redno preživljanje tedenskega počitka v zasebni nastanitvi ali na voznikovem domu lahko povzročilo težave z dokumentacijo. Da bi bil izpolnjen pogoj, da „mora voznik svobodno razpolagati s svojim časom“ med tedenskim počitkom, mora voznik nujno imeti dovoljenje, da zapusti vozilo in da v tem času ni odgovoren za varnost in varovanje vozila. EESO hkrati poudarja, da so za dejansko uresničitev predlaganih ukrepov potrebna tudi varna parkirišča in drugi spremljajoči objekti. Zaradi pomanjkanja varnih parkirišč in druge infrastrukture ter zakonske obveznosti voznikov in prevoznikov, da zagotovijo tedenski počitek zunaj kabine, se bodo ti dejansko znašli pred nemogočo dilemo, ali naj tvegajo, kaj se bo zgodilo s tovorom in vozilom, ali naj se podredijo zakonu. Nadzorni organi morajo to dilemo ustrezno upoštevati.
3.8

Izkrivljanje konkurence pa lahko povzročijo tudi pravila, ki jih sprejme Unija. To velja na primer za uredbo REACH (registracija, evalvacija, avtorizacija in omejevanje kemikalij), ki se bo od 31. maja 2018 uporabljala za podjetja, ki proizvajajo ali dajejo na trg kemikalije kot take ter kemikalije v zmeseh ali izdelkih, če njihova količina znaša eno tono ali več na leto. Ta uredba določa, da morajo podjetja Evropski agenciji za kemikalije (ECHA) predložiti seznam kemikalij kot takih ali kemikalij v zmeseh ali izdelkih, če njihova količina znaša eno tono ali več na leto, in plačati ustrezno pristojbino. Šteje se, da registracijski zavezanec zakonito razpolaga s poročilom, tako da lahko informacije, ki jih poročilo vsebuje, postanejo blago, s katerim lahko trgujejo glavni registracijski zavezanci. To so običajno velika podjetja s pomembno gospodarsko močjo. V praksi se mora podjetje, ki želi opraviti registracijo pri Evropski agenciji za kemikalije, obrniti na glavnega registracijskega zavezanca, ta pa ga nato obvesti o ceni dovoljenja za dostop do informacij, ki jih je predložil. Ta cena lahko znaša več deset ali celo sto tisoč evrov za eno snov. Predvideno je, da bodo lahko registracije, ki so bile na podlagi uredbe vložene pred najmanj 12 leti, uporabljali drugi proizvajalci in uvozniki za registracijo svojih izdelkov. Toda zdaj, ko se bo uredba REACH kmalu začela v celoti uporabljati za vse kemikalije, ki se proizvajajo ali dajejo na trg v količini ene tone ali več na leto, glavni registracijski zavezanci v praksi od mikropodjetij ter malih in srednjih podjetij v tem sektorju zahtevajo plačilo visokih zneskov ali celo odstotek od prodaje v zameno za „dovoljenje za dostop“ do informacij, ki so jih posredovali Evropski agenciji za kemikalije, čeprav bi morale biti te informacije javne in brezplačno dostopne vsem državljanom in podjetjem Evropske unije, saj bi s tem uresničili cilj njihovega oblikovanja, tj. varstvo zdravja ljudi in okolja. V tem primeru lahko uredba, ki je bila prvotno namenjena zaščiti zdravja ljudi in okolja pred tveganji, povezanimi z uporabo kemikalij, omogoči nastanek ovir za vstop novih podjetij na trg in prepreči prosti pretok kemikalij, to pa lahko privede do omejevanja konkurence in zlorabe prevladujočega položaja s strani velikih podjetij. EESO opozarja, da je treba uredbo REACH pregledati in revidirati, da se odpravijo morebitne ovire za konkurenco, ki bi jih lahko povzročilo izvajanje te uredbe.
3.1

S širitvijo orodij informacijskih in komunikacijskih tehnologij ter interneta stvari so se uveljavile številne nove tehnološke družbe. Danes se pojavljajo številni poslovni modeli digitalnega in sodelovalnega gospodarstva, ki se razlikujejo po strukturi in velikosti podjetja pa tudi po velikosti referenčnih trgov, načinih uporabe tehnologij in organizaciji poslovanja. Z vidika davčnega poslovanja pa lahko kljub temu opredelimo tri večje skupine: — model izjemno velikih podjetij, ki na spletu izvajajo različne digitalne funkcije ter večino prihodkov ustvarijo iz prodaje in upravljanja zbranih podatkov in oglaševanja (na primer Google); — model platform za upravljanje in usklajevanje povpraševanja s ponudbo, ki temelji na povezovanju potrošnikov in ponudnikov z uporabo digitalnih platform kot načinov za povezovanje ter pri katerem posli ustvarijo prihodek za platformo za povezovanje in ponudnike končnih storitev (na primer Airbnb ali Uber); — model sodelovalnih platform za trgovanje, kjer teoretično ni finančnih transakcij v denarni obliki, lahko pa na njih poteka menjava blaga in storitev med uporabniki in ponudniki.
3.16.1

Da bi po krizi ponovno vzpostavili zaupanje potrošnikov v finančne institucije, mora Komisija nujno obravnavati zaskrbljenost potrošnikov v zvezi s finančno-tehnološkimi podjetji, kot so varstvo osebnih podatkov in zasebnosti, pravna sredstva, tveganje prezadolženosti, posledice morebitnega stečaja teh platform, pomanjkanje neodvisnega in odgovornega svetovanja o ponujenih produktih in storitvah, tveganje finančne izključenosti za potrošnike, ki so digitalno nepismeni, izkoriščanje in uporaba masovnih podatkov ter razpoložljivost in dostopnost teh produktov.