EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 22.11.2018 COM(2018) 771 final SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKI CENTRALNI BANKI, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU, ODBORU REGIJ IN EVROPSKI INVESTICIJSKI BANKI

Naložbeni načrt za Evropo: pregled stanja in naslednji koraki





1. Evropska pobuda za povečanje naložb Ena prvih prednostnih nalog Junckerjeve Komisije je bila, da zagotovi pomembno spodbudo gospodarstvu z odpravo naložbene vrzeli v Evropski uniji, ki je sledila finančni in gospodarski krizi (diagram 1). Tako javne kot zasebne naložbe so ključno gonilo delovnih mest in rasti. So sredstvo za usmerjanje prihrankov v projekte in sektorje, ključne za našo prihodnost, kot so infrastruktura in stanovanja, raziskave in razvoj, nove tehnologije in metode proizvodnje, izobraževanje ter znanja in spretnosti. Te naložbe hkrati podpirajo posodobitev evropskih industrij in družb pri preoblikovanju v vse bolj digitalizirano in nizkoogljično gospodarstvo. Diagram 1: Zmanjšanje in okrevanje naložbene stopnje Skupno gospodarstvo, % BDP Novembra 2014 je Komisija predstavila Naložbeni načrt za Evropo (Junckerjev načrt), ki temelji na novem in inovativnem pristopu k naložbam. Z uporabo omejenih zneskov javnih virov (proračunskim jamstvom EU za skupino Evropske investicijske banke) so bila in bodo še naprej zagotovljena znatna zasebna in javna sredstva za naložbe v vseh strateških sektorjih gospodarstva EU. Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI), ki je finančno jedro naložbenega načrta, je od novembra 2018 spodbudil 360 milijard EUR dodatnih naložb in tako močno presegel svoj prvotni cilj v višini 315 milijard EUR. Sklad je bil podaljšan do konca leta 2020 z namenom, da do tedaj doseže 500 milijard EUR dodatnih naložb. Ta nadvse uspešen model zdaj postaja nov standard za podporo EU naložbam v Evropi in zunaj nje. Bil je zgled za zagotovitev naložb v Afriki in sosedstvu EU v okviru načrta EU za zunanje naložbe, predlaganega septembra 2016, ter za novi instrument za financiranje zunanjih ukrepov v okviru naslednjega večletnega finančnega okvira. Uspeh Junckerjevega načrta, ki presega naložbeno razsežnost, je v strukturi treh stebrov, ki zagotavljajo celovito in usklajeno ukrepanje v podporo naložbam. Poleg zagotavljanja naložb je Junckerjev načrt ustvaril projektno strukturo in se osredotočil na ukrepe, zaradi katerih je poslovno okolje bolj spodbudno za naložbe. V ta namen je Komisija združila moči s skupino Evropske investicijske banke ter lansirala Evropsko svetovalno vozlišče za naložbe in Evropski portal naložbenih projektov. Vozlišče zagotavlja svetovanje in tehnično pomoč spodbujevalcem projektov, portal pa predstavlja pregleden nabor projektov, v katere je mogoče vlagati. Vzporedno s tem je naložbeni načrt osredotočen na odpravo strukturnih ovir za naložbe. To vključuje odpravo regulativnih ozkih grl, sprostitev upravnih bremen, omogočanje poštene konkurence in izvajanje strukturnih reform, koristnih za naložbeno okolje. Za to so potrebna prizadevanja na ravni Unije ter na nacionalni in regionalni ravni. Komisija je predlagala poglobitev enotnega trga, ki je ena najpomembnejših prednosti EU, v evropskem semestru je uvedla jasen poudarek na naložbah in vzpostavila podporno službo za strukturne reforme, ki državam članicam pomaga pri izvajanju reform. Države članice so ukrepale za odpravo ovir za naložbe. Vendar je na vseh ravneh treba storiti še več. Naložbeni načrt je del agende EU za odprte naložbe in trgovino. EU je eno najbolj odprtih okolij za naložbe na svetu. Trdni regulativni okviri in poštena konkurenca na notranjem trgu EU privlačijo neposredne tuje naložbe, kar zelo koristi EU v smislu ustvarjanja delovnih mest in rasti. Hkrati se Komisija zaveda tveganj, ki jih nekatere neposredne tuje naložbe lahko pomenijo za varnost ali javni red, in je septembra 2017 sprejela predlog Uredbe o vzpostavitvi okvira za pregled neposrednih tujih naložb v Evropski uniji ter za sodelovanje med državami članicami in Komisijo v tem pogledu. Komisija poziva sozakonodajalca, naj čim prej sprejmeta navedeno Uredbo. EU podpira tudi liberalizacijo naložb po svetu. S partnerji opravlja pogajanja o naložbah, da bi se po eni strani vlagateljem na obeh straneh omogočil predvidljiv, dolgoročen dostop do trgov, po drugi strani pa zaščitili vlagatelji in njihove naložbe. EU se je na primer o naložbah pogajala s Kanado, Singapurjem, Vietnamom, Japonsko in Kitajsko. 2. Naložbeni načrt za Evropo dosega konkretne rezultate Zagotavljanje zasebnih naložb za javne dobrine Evropski sklad za strateške naložbe je na pravi poti, da doseže cilj sprostitve dodatnih naložb v višini vsaj 500 milijard EUR v petletnem obdobju 2015–2020. Od novembra 2018 je skupina Evropske investicijske banke odobrila že 993 transakcij, podprtih s skladom EFSI, katerih skupna vrednost naložb je znašala 360 milijard EUR, vključujejo pa vse države članice. Od tega naj bi imelo koristi okoli 850 000 malih in srednje velikih podjetij ter podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo. Dve tretjini od zbranih 360 milijard EUR je iz zasebnih virov, kar pomeni, da je Evropski sklad za strateške naložbe izpolnil svoj cilj, da zagotovi zasebne naložbe. Sklad uresničuje tudi svoj cilj dodatnosti. Projekti, ki prek njega prejemajo proračunsko podporo, morajo biti dodatni v smislu, da obravnavajo tržne nepopolnosti ali okoliščine neoptimalnih naložb ter ne bi bili financirani v istem obdobju ali v istem obsegu. Razvoj obsega letnih podpisov skupine Evropske investicijske banke med letoma 2014 in 2017 kaže, da je skupni obseg letnih posojil ostal bolj ali manj stabilen, delež posebnih dejavnosti pa se je z izvajanjem Sklada zelo povečal in je dosegel 17,9 milijarde EUR v letu 2017 v primerjavi s 4,6 milijarde EUR v letu 2014. Hkrati sta bili z Uredbo „EFSI 2.0“, s katero je bilo delovanje Evropskega sklada za strateške naložbe podaljšano do konca leta 2020, uvedeni podrobnejša opredelitev dodatnosti in večja preglednost odločitev o naložbah. Diagram 2: Rezultati Evropskega sklada za strateške naložbe novembra 2018

Od Evropskega sklada za strateške naložbe so imele koristi vse države članice. Zagotovljene naložbe v primerjavi z bruto domačim proizvodom so trenutno največje v Grčiji, Estoniji, Litvi, na Portugalskem in v Bolgariji. Geografska razčlenitev zneskov kaže, da so bile naložbe, zagotovljene prek Evropskega sklada za strateške naložbe, večinoma prelite v države, ki jih je najhuje prizadela finančna kriza, to pa so tudi države, v katerih je bil upad naložb največji. Primeri projektov, ki jih je podprl Evropski sklad za strateške naložbe Španija: 35 milijonov EUR za socialno podjetje Ilunión v podporo invalidom Evropska investicijska banka je podpisala posojilo v višini 35 milijonov EUR s španskim socialnim podjetjem Ilunión. Ilunión, ki je največji zasebni zaposlovalec invalidov v Španiji, izvaja različne poslovne dejavnosti, vključno z upravljanjem objektov, zdravstvenimi storitvami, turizmom in prostočasnimi dejavnostmi. S posojilom, ki ga je podprl Evropski sklad za strateške naložbe, bo podprt naložbeni načrt podjetja do leta 2021, ki vključuje razvoj različnih naprav za izboljšanje življenja invalidov, pa tudi ukrepe za energetsko učinkovitost za verigo industrijskih samopostrežnih pralnic te skupine in ustvarjanje novih delovnih mest za invalide. Italija: 29 milijonov EUR za financiranje nove bolnišnice v Trevisu Evropska investicijska banka pomaga pri financiranju zasnove, izgradnje in delovanja nove bolnišnice v Trevisu, majhnem mestu in industrijskem vozlišču v severovzhodni Italiji. Ker glavna bolnišnica v pokrajini ponuja specialistične storitve, oskrbuje približno 1 milijon ljudi. Projekt Treviso je dober primer, kako Evropski sklad za strateške naložbe pospešuje naložbe s socialnim vplivom v inovativne rešitve za raziskave, zdravje, zaposlovanje in družbene storitve, ki koristijo lokalni skupnosti. Bolgarija: 100 milijard EUR za podjetje za zdravje živali Biovet je svetovno podjetje za zdravje živali s sedežem v Sofiji v Bolgariji. Evropska investicijska banka je zagotovila posojilo v višini 100 milijonov EUR za financiranje povečanja ravni proizvodnje ter zmogljivosti raziskav in razvoja. Projekt vključuje postavitev dveh novih objektov: objekta za fermentacijo v Pešteri v južni Bolgariji in nove tovarne v Razgradu na severovzhodu Bolgarije za proizvodnjo živalskih cepiv. Projekt bo podjetju omogočil tudi raziskave in razvoj na področjih mikrobiologije in razvoja novih izdelkov, kot so cepiva in encimi. Grčija: 150 milijard EUR za širokopasovno omrežje Sporazum o posojilu v višini 150 milijonov EUR bo pripomogel k financiranju načrtov družbe Cosmote, da izboljša in razširi svoje mobilno širokopasovno omrežje ter močno poveča učinkovitost svojega omrežja v smislu hitrosti, zmogljivosti in pokritosti. S tem se bo izboljšala učinkovitost omrežja na podeželskih in odmaknjenih območjih Grčije. Francija: 15 milijonov EUR za sončno energijo za izdelavo pametnih površin Evropska investicijska banka je posodila 15 milijonov EUR podjetju Sunpartner Technologies, inovativni francoski družbi, ki z uporabo sončnih panelov izdeluje površine in gradbene materiale, ki izkoriščajo sončno energijo. Eden ključnih proizvodov podjetja je skoraj prozorno fotovoltaično steklo, primerno za zasenčitev oken. Odtenek je mogoče prilagoditi na daljavo prek pametnega telefona, s čimer se zmanjša potreba po hlajenju. Podjetje bo posojilo, ki ga podpira Evropski sklad za strateške naložbe, uporabilo za naložbe v raziskave, razvoj in inovacije ter tako povečalo proizvodnjo. Naložbeni načrt je pomembno prispeval k ustvarjanju delovnih mest in rasti. Oddelek za ekonomiko Evropske investicijske banke in Skupno raziskovalno središče Evropske komisije ocenjujeta, da je Evropski sklad za strateške naložbe podprl že več kot 750 000 delovnih mest. Številka naj bi se do leta 2020 povečala na 1,4 milijona delovnih mest. Poleg tega izračuni kažejo, da je naložbeni načrt že povečal bruto domači proizvod EU za 0,6 % in naj bi ga še povečal za 1,3 % do leta 2020. Poleg navedenega pričakovanega pozitivnega učinka analiza, ki jo je izvedlo Skupno raziskovalno središče Komisije, nakazuje, da bi lahko kombinirani makroekonomski učinek popolne in pravočasne izvedbe regulativnih reform, opredeljenih na področjih enotnega digitalnega trga, strategije za enotni trg, unije kapitalskih trgov in energetske unije, ustvaril dodaten milijon delovnih mest do leta 2030 ter še povečal bruto domači proizvod EU za 1,5 % do leta 2030. Ta analiza temelji na pričakovani odpravi ali zmanjšanju obstoječih ovir za naložbe z zakonodajnimi predlogi, ki jih je Komisija sprejela v okviru teh štirih svežnjev politike. Krepitev kakovosti projektov in ustvarjanje stabilne projektne strukture Evropsko svetovalno vozlišče za naložbe in Evropski portal naložbenih projektov sta pripomogla k uresničitvi projektov. Vozlišče, ki je skupna pobuda Komisije in skupine Evropske investicijske banke, ponuja enotno točko dostopa do svetovalnih storitev in storitev tehnične pomoči. Do zdaj je obravnavalo že več kot 860 pobud iz vseh držav članic. Hkrati je podpisalo več kot 20 sporazumov z nacionalnimi spodbujevalnimi bankami in institucijami ter Evropsko banko za obnovo in razvoj, da bi se razvila sposobnost takih institucij za podporo naložbenim strukturam in okrepilo zagotavljanje pomoči na lokalni ravni. V ta namen je bil decembra 2017 objavljen razpis za zbiranje predlogov. Na razpis se je že odzvalo osem nacionalnih spodbujevalnih bank in institucij, še več pa jih je izrazilo interes za razvoj svetovalne funkcije. Hkrati je novembra 2017 v okviru vozlišča začela delovati nova, namenska svetovalna platforma za naložbe v mesta URBIS (Urban Investment Advisory Support). Platforma URBIS je bila ustanovljena, da bi zagotavljala svetovalno podporo mestnim oblastem za olajšanje, pospeševanje in spodbujanje naložbenih projektov, programov in platform. Do zdaj je bilo na platformo URBIS vloženih 36 pobud iz 17 držav članic. Evropski portal naložbenih projektov je spletni portal EU za povezovanje spodbujevalcev z vlagatelji po vsem svetu. Na portalu je bilo objavljenih že skoraj 450 naložbenih projektov iz vseh držav članic iz različnih sektorjev. Po raziskavi, ki je bila med spodbujevalci projektov portala opravljena spomladi 2018, so pri 80 % projektov stik vzpostavili vlagatelji. Portal je hkrati podpisal številne sporazume o sodelovanju s podobnimi portali. Primeri iz Evropskega svetovalnega vozlišča za naložbe Med nalogami Evropskega svetovalnega vozlišča za naložbe je tudi njegova podpora kliničnemu bolniškemu centru na Reki na Hrvaškem pri izgradnji sodobnega integriranega bolnišničnega kompleksa. Vozlišče zagotavlja tudi svetovanje pri oživitvi metropolitanskega območja Rotterdam-Haag na Nizozemskem. Skupaj s časovnim načrtom „Next Economy Executive“ pomaga pri razvoju naložbene strategije za zagotovitev financiranja za izvajanje časovnega načrta in za oceno možnosti za vzpostavitev naložbene platforme. Pristanišče Leixões na Portugalskem je iskalo finančna sredstva, da bi izboljšalo svojo dostopnost v okviru širšega naložbenega načrta, ki prispeva k razvoju jedrnega omrežja koridorja Atlantik v okviru vseevropskega prometnega omrežja. Vozlišče je pristaniškim organom pomagalo oceniti zrelost projekta in njegove metodologije za analizo stroškov in koristi, da bi se izpolnile zahteve kombiniranega razpisa v okviru instrumenta za povezovanje Evrope. Sklad InvestEU: Naslednja stopnja naložbene podpore

Na podlagi uspeha naložbenega načrta za Evropo je Komisija predlagala program InvestEU kot del večletnega finančnega okvira EU za obdobje od 2021 do 2027. Novi program bo obsegal sklad InvestEU, ki je naslednik Evropskega sklada za strateške naložbe, svetovalno vozlišče InvestEU in portal InvestEU. V skladu InvestEU bo združenih 13 obstoječih finančnih instrumentov, ki jih centralno upravlja Komisija, s čimer bo podpora EU dostopnejša in bo ustvarjala ekonomije obsega. Sklad InvestEU bo naložbe zagotavljal prek jamstva, ki se zagotavlja v proračunu Unije, kar bo partnerskim finančnim institucijam Komisije omogočilo prevzemanje večjih tveganj. Sklad InvestEU naj bi po pričakovanjih spodbudil najmanj 650 milijard EUR dodatnih naložb v sektorjih, ki so usklajeni s prednostnimi nalogami notranje politike EU ter se osredotočajo na ustvarjanje družbeno-ekonomskih in okoljskih rezultatov, vključno z blaženjem podnebnih sprememb. Portal InvestEU bo še naprej podpiral vlagatelje pri iskanju priložnosti za naložbe v sektorjih ali na lokacijah, ki jih zanimajo. Zagotovil bo boljše povezave med projekti in možnim financiranjem s strani izvajalskih partnerjev InvestEU. V svetovalnem vozlišču InvestEU bo 13 različnih trenutnih svetovalnih storitev EU združenih v enotno kontaktno točko za pomoč pri razvoju projektov. Vozlišče bo zagotavljalo tehnično podporo ter pomoč pri pripravi, razvoju, strukturiranju in izvajanju projektov, vključno z gradnjo zmogljivosti. 3. Odprava ovir za naložbe Cilj tretjega stebra naložbenega načrta za Evropo je izboljšati naložbeno okolje z ugotavljanjem in odpravo ovir za naložbe na institucionalnih in upravnih ravneh, vključno z upravnimi postopki in regulativnimi ozkimi grli. Komisija je obravnavala ter bo še naprej obravnavala regulativne in upravne ovire na nacionalni ravni in na ravni EU. Pobude na ravni EU in strukturne reforme v državah članicah se dopolnjujejo in tudi države članice so zato odpravljale ovire za naložbe na nacionalni ravni. 3.1 Pobude na ravni EU Poglobitev enotnega trga v vseh njegovih razsežnostih Komisija je danes predstavila prvi odziv na prošnjo Evropskega sveta iz marca 2018, da se ocenijo trenutno stanje ter preostale ovire in priložnosti za polno delujoč enotni trg. Z leti je Komisija hkrati ukrepala v smeri odprave regulativnih ovir, ki otežujejo čezmejno trgovanje in naložbe na enotnem trgu. Enotni trg, ki je eden najpomembnejših dosežkov in prednosti Evrope, je pripomogel k ustvarjanju novih priložnosti in ekonomij obsega za evropska podjetja ter omogočil ljudem, da bivajo, študirajo in delajo, kjer želijo. Komisija je oktobra 2015 sprejela strategijo enotnega trga, v kateri je posebej poudarjeno spodbujanje naložb z odpravo preostalih ovir in zagotavljanjem večje regulativne predvidljivosti. Kot nadgradnja strategije enotnega trga sveženj o javnem naročanju za leto 2017 vključuje različne ukrepe, katerih cilj je okrepiti okvir Evropske unije za javno naročanje in spodbuditi bolj strateško izvajanje obstoječih pravil. Pošteno, predvidljivo in pregledno javno naročanje je ključnega pomena za povečanje naložb. Cilj strategije za enotni digitalni trg, ki je bila uvedena leta 2015, je odpraviti ovire, ki preprečujejo optimalno delovanje digitalnega gospodarstva, ter odpreti nove priložnosti za inovacije, rast in delovna mesta. Od njene uvedbe je bil dosežen pomemben napredek. S številnimi novimi pobudami, kot sta usklajen okvir EU za e-trgovanje in poenostavljen čezmejni režim DDV, so bila zagotovljena pomembna orodja za večjo učinkovitost evropskih podjetij. Evropski zakonik o elektronskih komunikacijah dodatno spodbuja naložbe v širokopasovna omrežja (vključno s 5G) z odpravljanjem ovir, ki operaterjem preprečujejo skupne naložbe in združevanje stroškov. Hkrati je EU uvedla najvišje standarde, da bi bili evropski državljani v digitalni dobi bolje povezani in zaščiteni, vključno z odpravo stroškov gostovanja in direktivo o splošnem varstvu podatkov. Kapitalski trgi Unija kapitalskih trgov ima velik potencial za povečanje naložb v EU z odpravo ovir za prosti pretok kapitala prek evropskih meja, s podporo gospodarskemu zbliževanju in širjenjem dostopa do nujnih tržnih finančnih sredstev. To pripomore k financiranju inovacij in spodbuja ustvarjanje delovnih mest. Poglobljeni in likvidni kapitalski trgi hkrati podpirajo mednarodno vlogo evra, krepijo ekonomsko in monetarno unijo ter izboljšujejo odpornost gospodarstva EU, tako da državljane EU in podjetja z območja evra in širše ščitijo pred gospodarskimi šoki, ki prizadenejo njihovo regijo. Komisija je do zdaj predstavila številne predloge za ključne gradnike unije kapitalskih trgov, kot je bilo napovedano v letih 2015 in 2017. Sozakonodajalca sta do zdaj med temi zakonodajnimi predlogi sprejela le tri. Sprejetje odprtih predlogov je zato nujno. Konkretna prednostna naloga unije kapitalskih trgov je razvoj lokalnih kapitalskih trgov. Poleg ciljnih ukrepov, določenih v okviru unije kapitalskih trgov, se podpora in spremljanje poglobljenih in likvidnejših kapitalskih trgov na evropski ravni zagotavljata prek programa za podporo strukturnim reformam oziroma prek postopka evropskega semestra. Zahvaljujoč nacionalnim in regionalnim spodbudam, ki jih podpira Evropska unija, tudi lokalni kapitalski trgi dosegajo napredek. Nekatere države so na regionalni ravni vzpostavile čezmejno sodelovanje, da bi olajšale uvrstitev tujih podjetij na borzno kotacijo in naložbe, povezale tržne infrastrukture in uskladile nadaljnja regionalna pravila. Številne države članice so na nacionalni ravni sprejele strategije nacionalnih kapitalskih trgov, izvedle ukrepe v podporo dostopu do kapitalskih trgov prek javnih skladov in na splošno izboljšale svoje poslovno okolje. Prometna in energetska infrastruktura Da bi Komisija učinkovito odpravila ovire za naložbe v prometno infrastrukturo in podprla pravočasno izvedbo osrednjega vseevropskega prometnega omrežja do leta 2030, je maja 2018 predstavila predlog uredbe, katere cilj je poenostaviti izdajanje dovoljenj in postopkov javnega naročanja, povečati učinkovitost pri pripravi čezmejnih projektov in zmanjšati upravno breme za nosilce projektov. To je del širših prizadevanj za krepitev regulativnega okvira za naložbe v prometno infrastrukturo. Dokončanje energetske unije in pospešitev energetskega prehoda prinašata ogromne priložnosti za naložbe. Dosežen je bil precejšen napredek pri izvajanju ključnih vseevropskih projektov energetske infrastrukture: do konca leta 2018 bo zaključenih 30 projektov v skupnem interesu. Ta številka naj bi se do konca leta 2020 povečala na 47. Številni od teh projektov so deležni podpore v okviru Instrumenta za povezovanje Evrope. Novembra 2017 je Komisija sprejela tretji seznam projektov skupnega interesa Unije. Sveženj Čista energija za vse Evropejce, sprejet 30. novembra 2016, določa celovito reformo evropskega energetskega sistema od proizvajalca pa vse do končnega uporabnika ter vključuje zasnovo trga z električno energijo, obnovljive vire energije, energetsko učinkovitost, varno preskrbo z električno energijo in pravila upravljanja za energetsko unijo EU. Sveženj spodbuja pobude, ki jih vodi industrija, za podpiranje konkurenčnosti in blaženje družbenega učinka prehoda na čisto energijo, ter vključuje številne akterje, kot so lokalni in mestni organi ter podjetja, socialni partnerji in vlagatelji. Sveženj vključuje tudi ukrepe za pospešitev inovativnosti na področju čiste energije in obnovo stavb v Evropi ter ukrepe za spodbujanje javnih in zasebnih naložb. Prvi zakonodajni predlog je začel veljati julija 2018, o treh predlogih pa je že bilo doseženo politično soglasje. Preostali štirje predlogi so pri sozakonodajalcih z namenom, da bi se čim prej doseglo soglasje in sprejetje. S tem ambicioznim, stabilnim in predvidljivim regulativnim okvirom je EU v dobrem položaju, da izkoristi energetski prehod. Navedene ukrepe še dodatno krepi vodilni položaj EU na področju trajnostnega financiranja, ki si prizadeva preusmeriti zasebne kapitalske tokove v trajnejše naložbe in ki pomaga vlagateljem odpraviti okoljska tveganja, tudi tista, povezana s podnebnimi spremembami. Ljudje, izobraževanje ter znanja in spretnosti Za spodbujanje konkurenčnosti Evrope in privabljanje naložb je treba vlagati v ljudi, njihove spretnosti in znanje. Pristop socialnih naložb je izražen v evropskem stebru socialnih pravic, ki so jih Evropski parlament, Komisija in Svet razglasili novembra 2017. Hkrati je Komisija leta 2016 sprejela celovit evropski program znanj in spretnosti. Njegovih deset ključnih ukrepov spodbuja izpopolnjevanje in vseživljenjsko učenje ter zagotavlja, da so Evropejci opremljeni z znanji in spretnostmi, ki jih potrebujejo naši trgi dela. Hkrati Komisija v odgovor na pozive voditeljev držav ali vlad vzpostavlja evropski izobraževalni prostor. Nazadnje so zaradi starajočega se prebivalstva in krčenja delovne sile bistvene nadaljnje naložbe v socialno infrastrukturo, vključno z zdravstveno in dolgotrajno oskrbo. Evropski strukturni in investicijski skladi Hkrati so bile s predhodnimi pogojenostmi, uvedenimi za večjo učinkovitost evropskih strukturnih in investicijskih skladov v obdobju izvajanja 2014–20, odpravljene ovire za naložbe v državah članicah in regijah v različnih sektorjih (prek horizontalnih pogojev, na primer na področju javnega naročanja, pravil o državni pomoči in pobude „Small Business Act“) in znotraj sektorjev, ki se podpirajo s temi skladi (kot so prometni, digitalni in energetski sektor, modro gospodarstvo ter sektorja odpadkov in voda). Spodbudile so politične reforme v državah članicah ter uvedbo novih strateških in političnih okvirov za javno podporo in naložbe zasebnega sektorja, hkrati pa prispevale k izboljšanju upravne zmogljivosti javnih uprav. V naslednjem programskem obdobju bodo predhodne pogojenosti nadomestili „omogočitveni pogoji“, ki bodo zagotovili potrebne predpogoje za uspešno in učinkovito uporabo skladov EU. Za naslednji večletni finančni okvir je Komisija predlagala precejšnje zmanjšanje upravnega bremena za tiste, ki se prijavljajo za uporabo strukturnih skladov. Komisija je predlagala zmanjšanje upravnih postopkov in lažje postopke nadzora za podjetja in podjetnike, ki koristijo podporo EU. Hkrati je predlagala enoten sklop pravil za sedem skladov EU, ki se izvajajo skupaj z državami članicami, vključno s skladi kohezijske politike. Upravne postopke naj bi zmanjšal tudi premik skupne kmetijske politike s skladnosti k pristopu na podlagi smotrnosti. Še eno pomembno zmanjšanje upravnih bremen v naslednjem proračunskem obdobju temelji na predlogu programa InvestEU, ki poenostavlja in združuje celo vrsto obstoječih skladov.