Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2021/C 87/07)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI ENOTNEGA DOKUMENTA

„PÉRIGORD“

PGI-FR-A1105-AM02

Datum obvestila: 8. december 2020

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Geografsko območje

V točki 4 poglavja 1 specifikacije proizvoda je dodano, da so občine geografskega območja navedene glede na uradni geografski kodeks.

2. Vključitev dodatnih sort vinske trte

Da bi se lahko ZGO prilagodila na nove okoljske težave in podnebne spremembe, je bila črtana razdelitev sort vinske trte po barvah in dodane so bile sorte vinske trte.

Tako dodane sorte vinske trte so: artaban N, cabernet blanc B, cabernet Cortis N, floréal B, monarch N, muscaris B, solaris B, souvignier gris B, soreli B, touriga nacional N, verdejo B in vidoc N.

3. Kontaktni podatki nadzornega organa

Poglavje 3 je nadomeščeno s kontaktnimi podatki nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost (INAO – Institut national de l‘origine et de la qualité), ki je organ, pristojen za nadzor.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

Périgord

2. Vrsta geografske označbe

ZGO – zaščitena geografska označba

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vin

Zaščitena geografska označba „Périgord“ se uporablja za mirna rdeča, rosé in bela vina.

Mirna vina z zaščiteno geografsko označbo „Périgord“ imajo najmanj 10,5-odstotni volumenski delež naravnega alkohola.

Najmanjše in največje vsebnosti skupnih kislin, skupnega žveplovega dioksida in hlapnih kislin ter volumenski delež skupnega alkohola so določeni v zakonodaji Unije. Dopolnjevanje akvitanskih in lokalnih sort vinske trte rdečim vinom zagotavlja voljnost in zaokroženost, s tanini, ki so lahko nekoliko zrnati, kar jim daje določen značaj.

Vina rosé pa imajo sadni vonj in lep svež pookus.

Suha bela vina so prav tako sadna in lahka v ustih, vendar lepo polna in z rahlo pikantnim pookusom.

Rdeča vina z navedbo „Vin de Domme“ so sadna in voljna. Vina, donegovana v hrastovih sodih, so rubinasto rdeče barve s sadnimi aromami, ki jih zaznamuje pridih po sladkem korenu in nekoliko tudi po lesu.

Vina rosé z navedbo „Vin de Domme“ imajo poudarjeno barvo in zelo izrazit vonj z notami rdečega jagodičja. Okus je lepo uravnotežen in poln, z dolgim in toplim pookusom in svežino, ki je značilnost teh vin.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

(a) Posebni enološki postopki

Posebni enološki postopek

Za enološke postopke veljajo obveznosti na ravni Unije ter iz zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.

(b) Največji donosi

120 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Trgatev, vinifikacija in obdelava vin z geografsko označbo „Périgord“ potekajo:

— v departmaju Dordogne,

— na ozemlju naslednje občine departmaja Lot: Salviac.

7. Glavne sorte vinske trte

Abondant B

Abouriou B

Alicante henri bouschet N

Aligoté B

Alphonse lavallée N

Altesse B

Alvarinho – albariño

Aléatico N

Aramon N

Aramon blanc B

Aramon gris G

Aranel B

Arbane B

Arinarnoa N

Arriloba B

Arrouya N

Arrufiac B – arrufiat

Artaban N

Aubin B

Aubin vert B

Aubun N – murescola

Auxerrois B

Bachet N

Barbaroux Rs

Baroque B

Biancu gentile B

Blanc dame B

Bouchalès N

Bouillet N

Bouquettraube B

Bourboulenc B – doucillon blanc

Brachet N – braquet

Brun fourca N

Brun argenté N – vaccarèse

Béclan N – petit béclan

Béquignol N

Cabernet blanc B

Cabernet cortis N

Cabernet franc N

Cabernet-sauvignon N

Caladoc N

Calitor N

Camaralet B

Carcajolo N

Carcajolo blanc B

Carignan N

Carignan blanc B

Carmenère N

Castets N

Chardonnay B

Chasan B

Chasselas B

Chasselas rose Rs

Chatus N

Chenanson N

Chenin B

Cinsaut N – cinsault

Clairette B

Clairette rose Rs

Clarin B

Claverie B

Codivarta B

Colombard B

Colombaud B – bouteillan

Corbeau N – douce noire

Cot N – malbec

Counoise N

Courbu B – gros courbu

Courbu noir N

Crouchen B – cruchen

César N

Danlas B

Duras N

Durif N

Egiodola N

Ekigaïna N

Elbling B

Etraire de la dui N

Fer N – fer servadou, braucol, mansois, pinenc

Feunate N

Floreal B

Folignan B

Folle blanche B

Franc noir de haute-saône N

Fuella nera N

Furmint B

Gamaret

Gamay Fréaux N

Gamay N

Gamay de bouze N

Gamay de chaudenay N

Ganson N

Gascon N

Genovèse B

Goldriesling B

Gouget N

Graisse B

Gramon N

Grassen N – grassenc

Grenache N

Grenache blanc B

Grenache gris G

Gringet B

Grolleau N

Grolleau gris G

Gros manseng B

Gros vert B

Jacquère B

Joubertin

Jurançon blanc B

Jurançon noir N – dame noire

Knipperlé B

Lauzet B

Len de l'el B – loin de l'oeil

Liliorila B

Listan B – palomino

Lival N

Macabeu B – macabeo

Mancin N

Manseng noir N

Marsanne B

Marselan N

Mauzac B

Mauzac rose Rs

Mayorquin B

Melon B

Merlot N

Merlot blanc B

Meslier saint-françois B – gros meslier

Meunier N

Milgranet N

Molette B

Mollard N

Monarch N

Mondeuse N

Mondeuse blanche B

Monerac N

Montils B

Morrastel N – minustellu, graciano

Mourvaison N

Mourvèdre N – monastrell

Mouyssaguès

Muscadelle B

Muscardin N

Muscaris B

Muscat ottonel B – muscat, moscato

Muscat cendré B – muscat, moscato

Muscat d‘alexandrie B – muscat, moscato

Muscat de hambourg N – muscat, moscato

Muscat à petits grains blancs B – muscat, moscato

Muscat à petits grains roses Rs – muscat, moscato

Mérille N

Müller-Thurgau B

Nielluccio N – nielluciu

Noir fleurien N

Négret de banhars N

Négrette N

Ondenc B

Orbois B

Pagadebiti B

Pascal B

Perdea B

Persan N

Petit courbu B

Petit manseng B

Petit meslier B

Petit verdot N

Picardan B – araignan

Pineau d'aunis N

Pinot blanc B

Pinot gris G

Pinot noir N

Piquepoul blanc B

Piquepoul gris G

Piquepoul noir N

Plant droit N – espanenc

Portan N

Poulsard N – ploussard

Prunelard N

Précoce bousquet B

Précoce de malingre B

Raffiat de moncade B

Ribol N

Riminèse B

Rivairenc N – aspiran noir

Rivairenc blanc B – aspiran blanc

Rivairenc gris G – aspiran gris

Romorantin B – danery

Rosé du var Rs

Roublot B

Roussanne B

Roussette d'ayze B

Sacy B

Saint côme B

Saint-macaire N

Saint-pierre doré B

Sauvignon B – sauvignon blanc

Sauvignon gris G – fié gris

Savagnin blanc B

Savagnin rose Rs

Sciaccarello N

Segalin N

Select B

Semebat N

Semillon B

Servanin N

Servant B

Solaris B

Soreli B

Souvignier gris Rs

Syrah N – shiraz

Tannat N

Tempranillo N

Terret blanc B

Terret gris G

Terret noir N

Tibouren N

Tourbat B

Touriga nacional N

Tressot N

Trousseau N

Téoulier N

Ugni blanc B

Valdiguié N

Velteliner rouge précoce Rs

Verdejo B

Verdesse B

Vermentino B – rolle

Vidoc N

Viognier B

8. Opis povezave

Périgord, ki ga povezujemo z departmajem Dordogne, leži na jugozahodu Francije. Gre za prehodno pokrajino med erodiranim Centralnim masivom in akvitansko prostrano sedimentno kotlino.

Od severovzhoda proti jugozahodu jo prečka vodna mreža, ki jo med drugim sestavljajo reki Isle in Vézère s svojimi pritoki ter predvsem na jugu departmaja reka Dordogne.

Périgord je v celoti deležen ugodnih atlantskih vplivov tako glede temperatur kot glede količine padavin. Temperaturni gradient se zmanjšuje od jugozahoda proti severovzhodu z zviševanjem nadmorske višine. Pri količini padavin je pojav obraten.

Podnebje je blago oceansko z izrazitejšo letno temperaturno razliko in manj obilnimi padavinami kot v akvitanskem obalnem pasu. Pomlad je običajno bolj vlažna kot zima, prevladujoči vetrovi pa pihajo z zahoda.

Geomorfološko je proizvodno območje suha visoka planota s številnimi kraškimi pojavi (jame, brezna, vrtače, ponikalnice), ki jo prečka zelo zaprta dolina Céou.

Pokrajina je zelo raznolika, saj vključuje območja na dnu dolin, kjer pridelujejo žita, ter strma pobočja in obronke planote, kjer se na površju pojavlja apnenec ter kjer razen goščave črnik in brina ne raste nič drugega.

Pridelovalna območja ležijo na najvišjih predelih planot in gorskih slemen, kjer je apnenec dovolj erodiral, da je lahko iz tega nastala prst.

Medtem ko na neobdelanih apnenčastih območjih prevladuje gozd, pa je kmetijstvo prisotno na alteritih, kjer med drugim pridelujejo žita in se ukvarjajo z ovčerejo, v predelu občine Nabirat gojijo orehe in pridelujejo jagode, v dolini Dordogne pa gojijo tobak.

Vinska trta je povsem naravno našla svoje mesto na dobro osončenih in zračnih apnenčastih planotah.

Kartografi iz 18. stoletja (predvsem Belleyme) razkrivajo, da se je vinorodno območje razprostiralo vzdolž celotne doline Dordogne s pomembnima središčema v bližini naselij Bergerac in Domme ter pasom na severovzhodu departmaja ob vznožju prvih predgorij Centralnega masiva na obrobju skrilavcev in apnencev.

Danes je vinorodno območje skoncentrirano v Bergeracoisu in kantonu Domme, kjer doživlja nekakšen nov razcvet.

V kantonu Domme antiklinala Campagnac-les-Quercy predstavlja vrh sredi kredastih apnencev.

Na jurskih formacijah titonijske in kimerdgijske podlage ležijo apnenci, razdeljeni na plošče, iz katerih nastajajo ploščati kamni, imenovani „lauzes“. Te apnenčaste plošče so vinogradniki s parcel sicer odstranili in iz njih povsod naokrog zgradili zidove in koče iz suhih zidov, med katerimi so najznamenitejše, posajene po planoti Daglan, uvrščene na francoski dopolnilni seznam zgodovinskih spomenikov.

Ta geološka posebnost je razlog, da so se na tem območju ohranili in razvili vinogradi. Tako kot na celotnem jugozahodu so vinsko trto tudi v Périgordu zasadili v rimski dobi.

Že od vsega začetka je imela reka Dordogne, po kateri je potekal edini prevoz s tovornimi ladjami, odločilno vlogo v trgovini s tako imenovanimi vini iz višavja.

Vina, ki so jih prevažali po Dordogni, pa tudi po Garoni, Lotu in Tarnu, so se lahko ohranila in se razvijala vse do opustošenja zaradi trtne uši okrog leta 1880. Vinorodno območje je nadalje nazadovalo po še enem smrtonosnem udarcu, ki mu ga je zadala prva svetovna vojna, saj ga je prikrajšala za celo generacijo moških. Ohranilo se je večinoma v Bergeracoisu.

V trsnem izboru, ki temelji na akvitanskih in lokalnih sortah, večinoma prevladujejo merlot in rdeče sorte cabernet, sauvignon in bela sorta sémillon ter včasih tudi nekaj sorte chardonnay.

Tako dopolnjevanje rdečim vinom zagotavlja voljnost in mehkobo, s tanini, ki so lahko nekoliko zrnati, kar jim daje določen značaj.

Vina rosé pa imajo sadni vonj in lepo svež pookus.

Suha bela vina so prav tako sadna in lahka v ustih, vendar lepo polna in z rahlo pikantnim pookusom.

Regija Domme je bila zaradi oddaljenosti od Bordeauxa med stoletno vojno manj prizadeta. Kot potrjujejo številne notarske listine, so v celotnem obdobju, ki je sledilo stoletni vojni, poskušali obnoviti vinograde in zasaditi nove trte.

Okrog leta 1260 je toulouški grof na nekaterih območjih regije Domme pobiral vinski davek. Prodajo vina v Sarlatu so urejali starodavni pravilniki iz leta 1288, kar potrjujejo patentna pisma iz leta 1299.

Današnja proizvodnja v regiji Domme vključuje rdeča vina in vina rosé. Rdeča vina so sadna in voljna. Vina, donegovana v hrastovih sodih, so rubinasto rdeče barve s sadnimi aromami, ki jih zaznamuje pridih po sladkem korenu in nekoliko tudi po lesu.

Vina rosé z navedbo „Vin de Domme“ imajo poudarjeno barvo in zelo izrazit vonj z notami rdečega jagodičja. Okus je lepo uravnotežen in poln, z dolgim in toplim pookusom in svežino, ki je značilnost teh vin.

Vino iz regije Domme kaže svojo pripadnost akvitanskemu vinorodnemu območju s trsnim izborom, v katerem prevladujeta sorti merlot N in cabernet franc N, medtem ko sorta cot N, ki je zelo prisotna v sosednjem departmaju Lot, tu ni preveč razširjena.

Celotna majhna podeželska regija se je v združenju prijateljev vina regije Domme, ki ima več kot 2 000 članov, med katerimi je 15 proizvajalcev vinogradnikov, združila in povezala v prizadevanjih, da bi ohranili to čudovito vinorodno območje, katerega sloves se razvija v okviru dejavnih zadrug. Zgodovinske in kulturne povezave z velikim bordojskim sosedom so zaznamovale vinorodno območje Périgord. Poleg geomorfološke in podnebne povezanosti obstaja tudi kulturna povezanost, prav tako sortni izbor sestavljajo iste akvitanske sorte.

Zaradi trgovskih povezav sta se lahko ohranila dialog ter izmenjava znanja in izkušenj med sosednjima vinogradniškima skupnostma.

Celotno proizvodnjo domačih vin v departmaju Dordogne zagotavlja 25 proizvajalcev, med katerimi je šest zadružnih kleti, kar v povprečju pomeni 8 500 hektolitrov rdečih vin in vin rosé ter 2 500 hektolitrov belih vin.

Skupnost regije Domme je 12. septembra 1784 uvedla načelo določitve datuma začetka trgatve, „da bi se ohranil ugled domačih vin, ki se lahko samo izgubi, če se grozdje potrga, še preden popolnoma dozori“.

Prostori za vinifikacijo so bili večinoma v neposredni bližini pristanišč natovarjanja, kot sta Domme in Castelnaud, da bi se omogočil prevoz vina s trgovskimi ladjami.

Konec 19. stoletja je pojav trtne uši zadal prvi smrtonosni udarec vinorodnemu območju, ki je takrat obsegalo več kot 2 800 hektarov vinogradov.

Počakati je bilo treba vse do leta 1993, ko se je z ustanovitvijo združenja, ki so ga sestavljali kmetje, kmetijski tehniki in izvoljeni lokalni predstavniki, omogočila obnovitev vinogradov.

Na vina iz Périgorda vplivajo apnenčaste planote, ki so večinoma zasajene s trtami. Tla na njih dobro odvajajo vodo, kar se odraža v belih vinih in vinih rosé, ki so sveža in imajo ustrezno vsebnost kislin. Dobra zaloga vode v tleh v povezavi z oceanskimi vplivi zagotavlja ustrezno fenolno zrelost grozdja, zato rdeča vina zaznamujejo tanini.

Vpliv doline Dordogne, ki je izpostavljena izrazitejšemu oceanskemu vplivu, vinom z navedbo „Vin de Domme“ zagotavlja večjo voljnost in sadnost.

Vina iz regij Périgord in Domme uživajo starodaven sloves, koristi pa imajo tudi od turistične dejavnosti, povezane z izjemno znamenitostjo v neposredni bližini, tj. srednjeveškim mestecem Sarlat, ki ga vsako leto obiščeta skoraj 2 milijona turistov in v katerem so snemali številne zgodovinske filme.

Poleg drugih proizvodov lokalne kulinarike: orehov, jagod, kostanja ter kozjega sira („cabécou“) in jagnjetine, ne smemo pa pozabiti niti gomoljik in jurčkov, k ugledu turistične regije Périgord prispevajo tudi njena vina.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

Na etiketi je naveden logotip ZGO EU, navedba „zaščitena geografska označba“ pa je nadomeščena s tradicionalnim izrazom „vin de pays“.

V skladu s proizvodnimi pogoji iz te specifikacije proizvoda je lahko zaščitena geografska označba „Périgord“ dopolnjena z imenom ene od naslednjih dopolnilnih geografskih enot: „Dordogne“ in „Vin de Domme“.

Velikost črk za navedbi geografskih enot „Dordogne“ in „Vin de Domme“ niti po višini niti po širini ne presega velikosti črk, ki sestavljajo ime zaščitene označbe porekla „Périgord“.

Zaščitena geografska označba „Périgord“ je lahko dopolnjena z:

— imenom ene ali več sort vinske trte,

— izrazom „primeur“ ali „nouveau“ (mlado vino).

Povezava na specifikacijo proizvoda

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-4178c6c2-9742-406d-84c6-24b06b5f2f18

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.