[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 8.10.2009

COM(2009) 518 konč.

POROČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

ČETRTO POROČILO O IZVAJANJU UREDBE (ES) št. 2320/2002 O DOLOČITVI SKUPNIH PRAVIL NA PODROČJU VARNOSTI CIVILNEGA LETALSTVA[1]

POROČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

ČETRTO POROČILO O IZVAJANJU UREDBE (ES) št. 2320/2002 O DOLOČITVI SKUPNIH PRAVIL NA PODROČJU VARNOSTI CIVILNEGA LETALSTVA [2]

To poročilo zajema obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2008

1. UVOD

Leto 2008 je zaznamovala pomembna faza v vzpostavljanju učinkovitega režima varnosti letalstva v Evropski skupnosti. V tem letu so bila pridobljena spoznanja, bil pa je tudi čas za ponovno osnovno oceno na podlagi 5-letnih izkušenj, pridobljenih pri izvajanju in preiskovanju režima, sprejetega leta 2002 po terorističnih napadih 11. septembra. To je bilo tudi leto okrepljenega mednarodnega sodelovanja in nadaljnjega tehnološkega razvoja.

Pri postopku ponovnega ocenjevanja se je razkrilo veliko pozitivnih stvari. Glavne zahteve zakonodaje so bile jasno razumljene in so se na evropskih letališčih večinoma dobro izvajale. Stopnje skladnosti so se, čeprav počasi, vedno bolj višale in številne države članice so povečale svoja sredstva za spremljanje skladnosti. Vendar pa je bilo razvidno tudi, da so nekatere določbe zahtevale prilagoditev, da bi dosegli skupno razumevanje, odpravili ponavljajoče se pomanjkljivosti ali upoštevali druga dogajanja. Prav tako je bilo treba natančno uskladiti same režime inšpekcijskih pregledov.

Podobno je bila preizkušena odzivnost Skupnosti na nove grožnje, ki se pojavljajo, po precejšnjih motnjah zaradi preplaha v zvezi s tekočimi eksplozivi leta 2006. To je pripeljalo do večjih prizadevanj za sodelovanje s proizvajalci in mednarodnimi partnerji pri razvijanju postopkov varnostnih pregledovanj. Bila je dodatna spodbuda na poti k sklenitvi sporazuma s tretjimi državami o postopkih priznavanja. Celotna EU je pokazala svojo pripravljenost in sposobnost, da učinkovito prispeva k enostavnejšemu pretoku potnikov ter iskanju globalnih rešitev.

Končna in ključna ugotovitev celotnega postopka je bila, da je potrebna večja preglednost. Omejitve pri dostopu javnosti do precejšnjega dela izvedbene zakonodaje so bile ocenjene kot pretirane, saj posamezniki niso mogli pridobiti podatkov, potrebnih za premišljeno sprejemanje odločitev. Odgovor na to sta bila takojšnje preoblikovanje prvotnih določb in določitev obveznosti, da se v prihodnosti zagotovijo ustrezne ravni dostopa.

Na splošno je bilo 2008 leto pomembnega dosežka v razvoju zrelega okvira, kar se tiče varnosti letalstva. Države članice, letalski sektor in proizvajalci so pokazali visoko raven zavzetosti pri sodelovanju, da najdejo varnostne rešitve ter karseda zmanjšajo neprijetnosti za potnike. Vendar pa na koncu 12-mesečnega obdobja ni dvoma, da je treba opraviti še precej dela.

PRVI DEL

INŠPEKCIJSKI PREGLEDI

1. Splošno

V skladu z Uredbo 2320/2002 mora Komisija izvajati inšpekcijske preglede, da v državah članicah določi raven skladnosti s pravnimi predpisi o varnosti letalstva. V program je vključena tudi Švica, medtem ko na Norveškem in v Islandiji inšpekcijske preglede za iste predpise izvaja Nadzorni organ EFTA.

Obstajajo trije tipi inšpekcijskih pregledov:

- inšpekcijski pregledi pristojnih nacionalnih organov;

- inšpekcijski pregledi letališč in

- nadaljnji inšpekcijski pregledi, s katerimi se oceni izvajanje ukrepov za odpravo pomanjkljivosti.

Te preglede izvajajo člani skupine Komisije, v kateri je 11 inšpektorjev za varnost letalstva, ki sodelujejo z nacionalnimi inšpektorji, imenovanimi s strani držav članic. Tabela povzetka vseh inšpekcijskih pregledov Komisije do danes z ločenim seznamom pregledov, izvedenih v letu 2008, je priložena v Prilogi 1.

2. Inšpekcijski pregledi pristojnih nacionalnih organov

Vsaka država članica mora določiti pristojni organ, ki je odgovoren za usklajevanje in spremljanje njenega nacionalnega programa varnosti civilnega letalstva. Komisija je v letu 2008 opravila inšpekcijske preglede pri devetih pristojnih organih. Inšpekcijski pregledi so vključevali ocene nacionalnega programa varnosti civilnega letalstva, nacionalnega programa za obvladovanje kakovosti na področju varnosti civilnega letalstva in njegovega izvajanja, nacionalnega programa usposabljanja ter programov varnosti letališč in letalskih družb.

Pri sedmih organih od devetih je Komisija že prej izvajala inšpekcijske preglede. Leta 2008 so se pri izvajanju pregledov visoki standardi pokazali v petih državah in primerni standardi v dveh državah; ostali dve poročili pa sta bili nezadovoljivi. Na splošno so nacionalni programi varnosti civilnega letalstva dobro pokrivali pravne zahteve, kljub nekaterim opustitvam in zastarelemu sklicevanju. Določbe za majhna letališča, za katera so bile uveljavljane izjeme pod pogoji iz Uredbe, so bile precej pogosto izpuščene iz nacionalnih programov varnosti civilnega letalstva, skupaj z nekaterimi zahtevami za letalski tovor. V nacionalnih programih za obvladovanje kakovosti sta v smislu definicij pojmov, kot ju uporablja EU, pogosto manjkali pogostost dejavnosti spremljanja in določba za revizije varnosti. Številni nacionalni programi usposabljanja na področju varnosti niso vključili ustreznih določb za splošno ozaveščanje in periodično usposabljanje.

Največ pomanjkljivosti pa se je našlo v okviru zmožnosti hitrega odkrivanja in popravljanja napak. Splošne slabosti, celo v nekaterih državah članicah z najboljšimi doseženimi rezultati, so bile pomanjkanje revizij varnosti, malo preverjanj in nezadostni nadaljnji inšpekcijski pregledi. Redkeje so se pokazale veliko resnejše pomanjkljivosti, ko so inšpektorji našli letališča, ki dolgo časa sploh niso bila obiskana, ali ugotovili, da so bili inšpekcijski pregledi kratki in redki ali da se resno zamuja z ukrepi za odpravo pomanjkljivosti.

Države članice so posodobile in spremljale skoraj vse programe varnosti letališč. Spremljanje programov varnosti letalskih družb je bilo videti manj strogo, posebno kar se tiče letalskih družb, registriranih zunaj EU. Pregledi so razkrili, da ti pogosto niso vključevali vseh zahtev, čeprav jih je pristojni organ potrdil.

3. Začetni inšpekcijski pregledi na letališčih

V letu 2008 je bilo opravljenih deset začetnih inšpekcijskih pregledov letališč in ugotovitve so bile na splošno skladne z ugotovitvami iz prejšnjih inšpekcijskih pregledov. Rezultati na štirih področjih, ki na splošno veljajo za najpomembnejša pri ohranjanju varnosti civilnega letalstva (varnost letališč, varnost zrakoplovov, potnikov ter ročne in oddane prtljage) pa so pokazali nekaj izboljšav, čeprav ne v celoti na empirični osnovi. (Vsako leto bo izbrana druga skupina letališč, zato neposredna primerjava ni mogoča.) Gledano v daljšem časovnem obdobju so se vsako leto kazale izboljšave na teh ključnih področjih, ravni skladnosti pa so se s 50 % v letu 2004 povišale na 78 % v letu 2008.

Najšibkejša področja na desetih inšpekcijsko pregledanih letališčih v letu 2008 so bila povezana z nadzorom dostopa in pregledom osebja. Na splošno so bili standardi skladnosti letalskih prevoznikov manj strogi od standardov skladnosti letališč, čeprav je med letoma 2007 in 2008 na splošno prišlo do večjega izboljšanja. Največ dodatnih prizadevanj je bilo potrebnih na področjih preiskave in kontrole zrakoplovov ter njihove zaščite.

Skladnost z določbami, ki veljajo za potnike in ročno prtljago, je bila večinoma visoka, čeprav so bile na nekaterih inšpekcijsko pregledanih letališčih zabeležene resne pomanjkljivosti zaradi človeških dejavnikov. Skladnost na področju pregledovanja oddane prtljage je bila izredno visoka, v zvezi s precejšnjim številom določb pa ni bila zabeležena niti ena pomanjkljivost.

4. Nadaljnji inšpekcijski pregledi

Komisija bo kot del svojega spremljanja izvajanja standardov in odpravljanja pomanjkljivosti (skoraj vedno v povezavi z letališči, kjer so bile odkrite številne resne pomanjkljivosti) opravila nadaljnji inšpekcijski pregled. Leta 2008 je bilo na letališčih EU opravljenih osem takih inšpekcijskih pregledov.

Glede na ugotovitve je bilo do nadaljnjega inšpekcijskega pregleda odpravljeno večje število pomanjkljivosti kot v prejšnjih letih. Vseeno pa številne resne pomanjkljivosti (približno 13 % od vseh odkritih) do vrnitve inšpektorjev Komisije niso bile ustrezno obravnavane. Na splošno so bile pomanjkljivosti, ki jih je bilo mogoče odpraviti s strukturnimi spremembami, obravnavane zelo učinkovito, medtem ko so se tiste, ki so vključevale človeške dejavnike, izkazale za posebno težko odpravljive.

5. Odprti spisi, primeri iz člena 15 in pravni postopki

Za vsak inšpekcijski pregled se odpre spis, ki ostane odprt, dokler se Komisija ne prepriča, da je bil sprejet ustrezen ukrep za odpravo. Spis se običajno zapre na podlagi poročila o napredku in zagotovilih, prejetih s strani pristojnega organa, razen če se oceni, da je potreben nadaljnji inšpekcijski pregled. Glede zaprtja spisov je bilo leto 2008 še posebej uspešno, saj je bilo zadovoljivo zaključenih 36 primerov. Na koncu leta je ostalo odprtih skupno 15 spisov pristojnih organov in 16 spisov inšpekcijskih pregledov letališč.

Člen 15 Uredbe 1486/2003[3] se uporabi, če pomanjkanje skladnosti velja za dovolj resno, da pomeni precejšnjo grožnjo splošni ravni varnosti civilnega letalstva v Skupnosti. V teh primerih se opozorijo vsi drugi pristojni organi. Postopek na podlagi člena 15, ki je bil sprožen oktobra 2007, je ostal odprt do julija 2008, novih primerov pa ni bilo.

Komisija je v letu 2008 zaključila dva postopka za ugotavljanje kršitev, ki sta se začela leta 2007, in odprla štiri nove, večinoma zaradi nezadostnih dejavnosti pri spremljanju ter pomanjkanja nacionalnih revizorjev. En postopek za ugotavljanje kršitev je bil zaključen v nekaj mesecih, drugi trije pa so na koncu leta ostali odprti.

6. Lastne ocene držav članic

V skladu s členom 6 Uredbe Komisije št. 1217/2003[4] so države članice obvezane, da Komisiji vsako leto do konca februarja predložijo letno poročilo, ki vključuje rezultate nacionalnega spremljanja skladnosti za obdobje od januarja do decembra preteklega leta. Nekatera nacionalna poročila za leto 2008 so navajala majhno število dni, ki jih je osebje opravilo na mestu, neizpolnjevanje vseh zahtev, pomanjkanje revizij varnosti ali nezadostne dejavnosti pri nadaljnjih inšpekcijskih pregledih. Kot v prejšnjih letih so poročila pokazala višjo raven skladnosti od tiste, ugotovljene med inšpekcijskimi pregledi Komisije, na splošno pa odkrila isti vzorec pomanjkljivosti. Prvič so se vsa predložena poročila ravnala po predlogi Komisije.

DRUGI DEL

ZAKONODAJA

1. Splošno

Od sprejetja Uredbe (ES) 2320/2002 je Komisija nenehno sodelovala z državami članicami in industrijo, da bi razvila in, kjer je potrebno, prilagodila pravne predpise, ki urejajo varnost letalstva. Leto 2008 je bilo obdobje posebno intenzivne dejavnosti, v katerem so se dodale podrobnosti ali uvedle spremembe obstoječih predpisov, prav tako so bila besedila preoblikovana v ustrezne pravne oblike, na podlagi ozadja temeljite revizije celotnega zakonodajnega paketa in izkušenj zadnjih petih let.

2. Sprejeta in predlagana zakonodaja

Razvoj zakonodaje v letu 2008 je vključeval:

- sprejetje Uredbe (ES) št. 23/2008[5] o uporabi programa „Projekcija slike nevarnega predmeta“;

- sprejetje Uredbe (ES) št. 358/2008[6] o odpravi omejitve velikosti ročne prtljage;

- sprejetje Uredbe (ES) št. 820/2008[7] in Odločbe (ES) št. 4333/2008[8], ki sta nadomestili in razveljavili Uredbo (ES) št. 622/2003[9];

- sprejetje Uredbe (ES) št. 300/2008[10], nove okvirne uredbe, ki bo nadomestila Uredbo (ES) št. 2320/2002, ko bo ta aprila 2010 razveljavljena;

- spremembo Uredbe (ES) št. 820/2008, ki dovoljuje, da so brezcarinske tekočine, kupljene na šestih letališčih na Hrvaškem, izvzete iz nadaljnjih pregledov;

- zaključek priprave novih besedil za nadomestitev uredb (ES) št. 1217/2003 (nacionalno obvladovanje kakovosti) in (ES) št. 1486/2003 (inšpekcijski pregledi Komisije v državah članicah);

- zaključek priprave nove zakonodaje na „drugi plasti“, ki bo umeščena med Uredbo (ES) št. 300/2008 in načrtovano novo izvedbeno zakonodajo[11]; ter,

- najpomembnejše, intenzivno pripravo nove podrobne izvedbene uredbe in odločbe za nadomestitev Uredbe Komisije (ES) št. 820/2008 in Odločbe (ES) št. 4333/2008 od aprila 2010.

Besedila so razvili na osmih sejah Regulativnega odbora za varnost letalstva, na katerih so zastopane vse države članice, vključno z Norveško, Islandijo in Švico, na osmih srečanjih Svetovalne interesne skupine za varovanje v letalstvu, ki združuje industrijske sektorske organizacije, ki zastopajo letališča, letalske družbe, letalski tovor in pilote, ter na številnih usmerjenih srečanjih delovne skupine, na katerih so sodelovale države članice in industrijski sektor. Prav tako so potekali ločeni sestanki o vprašanju tekočih eksplozivov.

3. Dodane podrobnosti in spremembe

V smislu posebnih dosežkov je dodajanje novih podrobnosti v obstoječe določbe v letu 2008 predstavljalo relativno majhen del zakonodajnega programa. Objavljena je bila samo ena uredba na začetku leta, in sicer Uredba (ES) št. 23/2008 o programu „Projekcija slike nevarnega predmeta“ (Threat Image Projection – TIP), s tem povezano delo pa je bilo uspešno zaključeno v letu 2007. (TIP je sistem, ki ustvarja elektronske slike nevarnih predmetov v delih prtljage in pomaga pri usposabljanju osebja in ohranjanju koncentracije).

Zakonodaja o varnosti letalstva je bila v obdobju, ki ga zajema to poročilo, prilagojena in spremenjena z dvema ukrepoma: eden odpravlja načrtovano določbo, drugi pa zagotavlja novo izjemo. V Uredbi (ES) št. 358/2008 je bila odpravljena določba v zvezi z načrtovano omejitvijo velikosti ročne prtljage, dogovorjeno takoj po preplahu zaradi tekočih eksplozivov avgusta 2006, ki je bila kasneje ocenjena kot nepotrebna omejitev, medtem ko nova izjema dovoljuje, da so brezcarinske tekočine, kupljene na šestih letališčih na Hrvaškem, ki so navedena v Prilogi k Uredbi (ES) št. 820/2008, na točkah pretovarjanja EU sprejete.

4. Sprememba pravnega instrumenta

Po pravnem izpodbijanju[12] v zvezi z dostopom do informacij je Komisija ponovno ocenila elemente zakonodaje o varnosti letalstva, ki pred tem niso bili v javni domeni.

Komisija se je odločila, da objavi novo uredbo, ki bo dostopna v Uradnem listu, in tako olajša javni dostop, predvsem do podrobnosti glede prepovedanih predmetov.

5. Novi okvir in izvedbeni paket

Države članice, industrija in Komisija v smislu razvoja zakonodaje temu namenijo daleč največ časa in prizadevanj. Nova okvirna uredba, Uredba (ES) št. 300/2008, ki bo aprila 2010 razveljavila in nadomestila Uredbo (ES) št. 2320/2002, je bila objavljena marca 2008. Priprava druge in tretje ravni izvedbenih pravil ter novih inšpekcijskih besedil je bila konec leta že v napredni fazi.

Druga raven[13] dopolnjuje okvir med drugim z naštevanjem tehnik pregledov, ki se lahko uporabijo za potnike, prtljago ali tovor, vrst prepovedanih predmetov in meril za sklepanje sporazumov s tretjimi državami. Na podlagi pozitivnih rezultatov preskusov (glej Tretji del) je Komisija prvotno predlagala vključitev določb, ki dovoljujejo uporabo opreme za skeniranje telesa, znotraj parametrov, ki jih je treba še določiti. Vendar je bil Evropski parlament mnenja, da je treba, preden se to lahko sprejme, odgovoriti na številna vprašanja v zvezi s človekovimi pravicami, zdravjem in varovanjem podatkov. Zato je Komisija spremenila osnutek zakonodaje, ki do nadaljnjega proučevanja to možnost odpravlja.

Na tretji ravni bodo določene podrobne izvedbene zahteve, obravnavala pa se bodo vprašanja glede preveč zahtevnih določb na nekaterih področjih sedanje zakonodaje ter varnostnih vrzeli na drugih področjih. Nekatera vprašanja, o katerih se je razpravljalo, so bila možne spremembe v zahtevah glede preiskave in kontrole zrakoplovov, ukinitev zahteve za vse letalske družbe, da državam članicam v odobritev predložijo programe varnosti, priprava posodobljenega, mednarodno dogovorjenega seznama prepovedanih predmetov, sestava podrobnejših pravil za pripravo in dostavo hrane ter čistilna sredstva in oblikovanje politik za zaposlovanje ter usposabljanje osebja.

TRETJI DEL

PRESKUSI, ŠTUDIJE, PILOTNI PROJEKTI

1. Preskusi

Države članice lahko kadarkoli izvajajo preskuse nove opreme in metodologij, če se uporabljajo v skladu z obstoječimi pravnimi zahtevami. Kadar preskusi vključujejo zamenjavo teh zahtev z novimi tehničnimi metodami ali postopki, je treba najprej dobiti dovoljenje Komisije, preskus pa mora biti omejen na največ 30 mesecev.

V letu 2008 je bilo izvedeno omejeno število preskusov. Ti so vključevali uporabo telesnih skenerjev z milimetrskimi vali in povratnim sipanjem za pregled osebja in potnikov, uporabo psov pri oddani prtljagi ter pregled tovora. Opravljene so bile tudi študije o učinkovitosti pregledov prenosnih računalnikov znotraj ročne prtljage, za razliko od trenutne zahteve, ko je treba računalnik vzeti iz prtljage.

Na podlagi rezultatov preskusov s psi so se Komisija in države članice strinjale, da je treba v zvezi s pogoji za njihovo uporabo razviti zakonodajo. Preskusi s prenosnimi računalniki so bili začasno ustavljeni, saj so bili rezultati nejasni.

2. Študije

V tem času sta bili po naročilu Komisije opravljeni dve študiji, in sicer o uporabi psov pri pregledu potnikov in tovora ter o človeških dejavnikih, ki vplivajo na izvajanje varnostnega pregleda. Na podlagi priporočil iz teh študij so bile v poglavje o usposabljanju v novem osnutku zakonodaje dodane številne določbe, prav tako pa so bila ta priporočila vključena v razprave delovne skupine o prihodnjih določbah glede uporabe psov.

3. Pilotni projekti

Komisija je končala tudi delo na svoji pilotni študiji o bazi podatkov o tovoru, z namenom ohranjanja varnega pretoka letalskega tovora. To je bilo ocenjeno kot uspešno in začel se je projekt za oblikovanje obvezne baze podatkov, ki jo bo vpeljala in upravljala Komisija.

ČETRTI DEL

DIALOG Z MEDNARODNIMI ORGANI IN TRETJIMI DRŽAVAMI

1. Splošno

Komisija na dvostranski in večstranski podlagi redno sodeluje z mednarodnimi organi in tretjimi državami pri razpravah o varnosti letalstva. To omogoča možnosti za izmenjavo najboljših praks, združevanje izkušenj in iskanje globalnih rešitev v zvezi z varnostno problematiko.

2. Mednarodni organi

Komisija redno sodeluje na sestankih odbora za varnost letalstva Mednarodne organizacije civilnega letalstva (International Civil Aviation Organisation – ICAO), kjer predstavlja dokumente in tesno sodeluje z drugimi člani pri razvijanju strategij, s trenutno velikim poudarkom na vprašanju tekočin. Komisija je sodelovala tudi z nekaterimi tretjimi državami, predvsem z ZDA, Kanado in Avstralijo, da bi se doseglo skupno stališče oz. predstavilo skupne dokumente na ICAO. Skupnost je na dvostranski podlagi z ICAO sklenila sporazum o Memorandumu o sodelovanju pri inšpekcijskih pregledih, z namenom zmanjšanja inšpekcijskih pregledov ICAO v Evropi, ki jih že zajemajo nacionalni inšpekcijski programi in inšpekcijski programi Komisije.

Dobro je tudi sodelovanje z Evropsko konferenco civilnega letalstva (European Civil Aviation Conference – ECAC), saj se Komisija udeležuje sestankov tehnične delovne skupine in delovne skupine za usposabljanje ECAC. Sklepi, ki so jih sprejeli v teh skupinah, so bili po nadaljnjih razpravah v Regulativnem odboru vključeni v osnutek izvedbene zakonodaje in načrt v zvezi s tekočinami.

3. Tretje države

Druga dvostranska prizadevanja s tretjimi državami v glavnem spadajo v dve kategoriji: prizadevanja za prihodnje sporazume o enkratnih varnostnih pregledih in priprave za oprostitev za tekočine. Element enkratnih varnostnih pregledov je daleč najbolj razvit z ZDA, ki ima podobno visoke standarde varnosti kot EU. Leta 2008 je bila ustanovljena skupina za sodelovanje na področju prometa med EU in ZDA z namenom, da bi razpravljali o vprašanjih na tem področju, narejena pa je bila tudi podrobna primerjava med uvedenimi ukrepi na vsaki strani Atlantika. Večjih razlik je malo in države članice so pokazale precejšnje zanimanje za sklenitev sporazuma. Protokol, ki določa vzajemne inšpekcijske preglede letališč, je že v veljavi: iz držav članic EU se je 12 nacionalnih revizorjev usposabljalo pri Upravi za varovanje v prometu (Transportation Security Administration – TSA) za delo opazovalcev pri njihovih inšpekcijskih pregledih, inšpektorji TSA pa so pod enakimi pogoji sodelovali pri inšpekcijskih pregledih Komisije.

Komisija je še naprej razvijala sporazume v zvezi z brezcarinskimi tekočinami in je lahko predlagala izjemo za brezcarinske tekočine, kupljene na hrvaških letališčih, kot je navedeno zgoraj. Z ostalimi tretjimi državami je bilo doseženega nekaj napredka, vendar nobena ni pravočasno izpolnila vseh zahtev za načrtovanje inšpekcijskega pregleda pred koncem leta 2008.

PETI DEL

FINANCIRANJE VARSTVA V LETALSTVU

V razpravah o ukrepih varstva v letalstvu se je redno pojavljalo vprašanje financiranja varstva v letalstvu. Države članice so na splošno mnenja, da bi moral stroške pokriti sektor, hkrati pa imeti pravico, da jih zaračuna potnikom, medtem ko se sektor in nekateri poslanci Evropskega parlamenta zavzemajo za večji prispevek države. V okviru sprejetja nove okvirne Uredbe (ES) št. 300/2008 je Komisija začela z izdelavo poročila[14] o tej zadevi. Namen tega je določiti načela, ki bi lahko sestavljala podlago za prihodnjo zakonodajno pobudo.

ŠESTI DEL

PRIHODNJE DELO

Delovni program Komisije za leto 2009 bo vključeval naslednje:

- dokončati novo izvedbeno zakonodajo;

- poiskati boljše načine za obravnavanje nevarnosti, ki jo predstavljajo tekoči eksplozivi;

- razvijati sporazume o enkratnem varnostnem pregledu s tretjimi državami;

- nadaljevati s programom inšpekcijskih pregledov (tudi z vključitvijo opazovalcev v nekatere inšpekcijske preglede v ZDA);

- pomagati državam članicam pri izboljševanju in usklajevanju nacionalnih programov obvladovanja kakovosti;

- analizirati rezultate študij in

- poiskati najprimernejši pristop k financiranju na področju varstva letalstva.

SKLEP

Čeprav se je zakonodaja v letu 2008 zelo razvijala, je bilo njenih sprememb malo. Države članice so tako imele možnost, da združijo napredek, ki je bil dosežen v prejšnjih letih, zlasti kar se tiče novejših določb, kot so določbe v zvezi s tovorom. Hkrati je Komisija na podlagi skladnosti inšpekcijskih pregledov lahko določila pomanjkljivosti in analizirala vzroke. Tako je lahko predlagala potrebno novo zakonodajo ali določila področja za prihodnje študije oziroma raziskave. Poleg tega je bil zaradi pravnih izpodbijanj poudarek na preglednosti, komuniciranju z javnostjo in zagotavljanju možnosti za razprave veliko večji. K sreči poteka dela niso prekinili nobeni novi teroristični napadi na evropska letališča ali odkritja novih terorističnih tehnik, ki bi lahko predstavljale grožnjo civilnemu letalstvu.

Obenem pa je obravnavanje morebitne nevarnosti tekočih eksplozivov okrepilo mednarodno sodelovanje in povezovanje s proizvajalci. To bo prispevalo k bolj celostni varnosti letalstva za potnike, ki potujejo med celinami, in seznanjanju zakonodajalcev s prihodnjimi tehnološkimi možnostmi.

Na splošno je bilo v letu 2008 opravljenega veliko trdega dela in dosežen je bil precejšen napredek. V tem letu so bili postavljeni tudi temelji za učinkovit režim varnosti letalstva v novem desetletju.

PRILOGAInšpekcijski pregledi Komisije po državah članicah, stanje na dan 31. 12. 2008

Država članica | Število inšpekcijskih pregledov januar 2008 – december 2008 (vključno z nadaljnjimi pregledi) | Skupno število inšpekcijskih pregledov 2004 – 2008 (vključno z nadaljnjimi pregledi) |

Avstrija | 0 | 6 |

Belgija | 2 | 6 |

Bolgarija | 1 | 2 |

Ciper | 0 | 4 |

Češka | 1 | 4 |

Danska | 1 | 6 |

Estonija | 0 | 3 |

Finska | 2 | 6 |

Francija | 1 | 8 |

Nemčija | 2 | 10 |

Grčija | 1 | 9 |

Madžarska | 1 | 3 |

Irska | 0 | 5 |

Italija | 2 | 9 |

Latvija | 0 | 3 |

Litva | 0 | 3 |

Luksemburg | 0 | 4 |

Malta | 0 | 2 |

Nizozemska | 2 | 6 |

Poljska | 1 | 6 |

Portugalska | 2 | 5 |

Romunija | 1 | 2 |

Slovaška | 0 | 3 |

Slovenija | 1 | 7 |

Španija | 1 | 4 |

Švedska | 1 | 6 |

Združeno kraljestvo | 3 | 10 |

Švica[15] | 1 | 2 |

SKUPAJ | 27 | 144 |

Inšpekcijski pregledi Nadzornega organa EFTA, stanje na dan 31. 12. 2008

Država EGP EFTA | Število inšpekcijskih pregledov januar 2008 – december 2008 (vključno z nadaljnjimi pregledi) | Skupno število inšpekcijskih pregledov 2004 – 2008 (vključno z nadaljnjimi pregledi) |

Islandija | 1 | 5 |

Norveška | 4 | 23 |

SKUPAJ | 5 | 28 |

[1] UL L 355, 30.12.2002, str. 1.

[2] Uredba Komisije (ES) št. 1486/2003 o določitvi postopkov za izvajanje inšpekcijskih pregledov Komisije na področju varnosti civilnega letalstva, UL L 213, 23.8.2003, str. 3.

[3] Uredba Komisije (ES) št. 1217/2003 o določitvi skupnih zahtev za nacionalne programe obvladovanja kakovosti na področju varnosti civilnega letalstva, UL L 169, 8.7.2003, str. 44.

[4] Uredba Komisije (ES) št. 23/2008 z dne 11. januarja 2008 o spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 622/2003 o določitvi ukrepov za izvajanje skupnih osnovnih standardov za varnost letalstva, UL L 9, 12.1.2008, str. 12.

[5] Uredba Komisije (ES) št. 358/2008 z dne 22. aprila 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 622/2003 o določitvi ukrepov za izvajanje skupnih osnovnih standardov za varnost letalstva, UL L 111, 23.4.2008, str. 5.

[6] Uredba Komisije (ES) št. 820/2008 z dne 8. avgusta 2008 o določitvi ukrepov za izvajanje skupnih osnovnih standardov za varnost letalstva, UL L 221, 19.8.2008, str. 8.

[7] Ni objavljeno v UL.

[8] Uredba Komisije (ES) št. 622/2003 o določitvi ukrepov za izvajanje skupnih osnovnih standardov za varnost letalstva, UL L 89, 5.4.2003, str. 9.

[9] Uredba (ES) št. 300/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2008, UL L 97, 9.4.2008, str. 72.

[10] Zdaj Uredba Komisije (ES) št. 272/2009 dne 2. aprila 2009 o dopolnitvi skupnih osnovnih standardov na področju varnosti civilnega letalstva iz Priloge k Uredbi (ES) št. 300/2008 Evropskega parlamenta in Sveta, UL L 91, 3.4.2009, str. 7.

[11] SES, zadeva C-345/06, t. i. zadeva Heinrich.

[12] Glej opombo 10.

[13] COM(2009) 30 konč., 2.2.2009.

[14] Komisija je na podlagi dvostranskega sporazuma med EU in Švico pooblaščena za izvajanje inšpekcijskih pregledov v Švici.