Četrtek, 23. junij 2011

Zahteve v zvezi s proračunskimi okviri držav članic *

P7_TA(2011)0289

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 23. junija 2011, k predlogu direktive Sveta o zahtevah v zvezi s proračunskimi okviri držav članic (KOM(2010)0523 – C7-0397/2010 – 2010/0277(NLE)) (1)

2012/C 390 E/19

(Posvetovanje)

[Sprememba 2]

SPREMEMBE PARLAMENTA (2)

k predlogu Komisije

(1) Zadeva je bila v skladu z drugim pododstavkom člena 57(2) vrnjena v odbor (A7-0184/2011).

(2) Spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▐ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

Četrtek, 23. junij 2011

DIREKTIVA SVETA

o zahtevah v zvezi s proračunskimi okviri držav članic

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti tretjega pododstavka člena 126(14) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju stališča Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (2),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Na izkušnjah, pridobljenih v prvem desetletju delovanja ekonomske in monetarne unije, je treba graditi. Nedavni premiki v gospodarstvu pomenijo nove izzive za vodenje fiskalne politike po vsej Uniji, zlasti pa izpostavljajo potrebo po krepitvi nacionalnega lastništva in po enotnih zahtevah v zvezi s pravili in postopki, ki tvorijo proračunske okvire držav članic. Zlasti je treba opredeliti, kaj morajo narediti nacionalni organi za izpolnitev določb iz Protokola (št. 12) o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, priloženega k Pogodbama, in zlasti za izpolnitev člena 3 Protokola.

(2) Vlade držav članic in njihovi podsektorji razpolagajo s sistemi javnega računovodstva, ki vključujejo elemente, kot so knjigovodstvo, notranji nadzor, poročanje o finančnem položaju in revizija. Te je treba razlikovati od statističnih podatkov, ki se nanašajo na rezultate vladnih financ, ki temeljijo na statističnih metodologijah, in od napovedi ali proračunskih ukrepov, ki se nanašajo na vladne finance v prihodnosti.

(3) Popolne in zanesljive javne računovodske metode za vse državne sektorje so predpogoj za kakovostno statistiko, ki omogoča primerjavo med državami članicami. Notranji nadzor bi moral zagotoviti, da se obstoječa pravila izvršujejo v celotnem vladnem sektorju. Neodvisne revizije, ki jih opravljajo javne institucije, kot so računska sodišča, ali zasebni revizorski organi, bi morale spodbujati najboljšo mednarodno prakso.

(4) Za dobro delovanje okvira proračunskega nadzora Unije je razpoložljivost fiskalnih podatkov ključnega pomena. Redna razpoložljivost pravočasnih in zanesljivih fiskalnih podatkov je ključnega pomena za ustrezno in pravočasno spremljanje, ki hkrati omogoča tudi naglo ukrepanje v primeru nepričakovanih premikov v proračunu. Eden izmed bistvenih elementov za zagotavljanje kakovosti fiskalnih podatkov je transparentnost, ki mora biti omogočena med drugim s pomočjo redne javne razpoložljivosti takih podatkov.

(5) Kar se tiče statistike, je Uredba (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki (3) določila zakonodajni okvir za pripravo evropske statistike z namenom oblikovanja, izvajanja, spremljanja in ocenjevanja politik Unije. Navedena uredba določa tudi načela, ki se uporabljajo za razvoj, pripravo in razširjanje evropske statistike: strokovna samostojnost, nepristranskost, objektivnost, zanesljivost, zaupnost statističnih podatkov in stroškovna učinkovitost, pri čemer tudi navaja natančne opredelitve teh načel. Uredba Sveta (ES) št. 479/2009 z dne 25. maja 2009 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (4), kot je bila spremenjena, je okrepila pristojnosti Komisije za preverjanje statističnih podatkov, uporabljenih v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem.

(6) Pojmi "vlada", "primanjkljaj" in "investicija" so opredeljeni v Protokolu o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, in sicer s sklicevanjem na Evropski sistem integriranih gospodarskih računov, ki ga je kasneje nadomestil Evropski sistem nacionalnih in regionalnih računov v Skupnosti (sprejet z Uredbo Sveta (ES) št. 2223/96 z dne 25. junija 1996 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov Skupnosti (5) in v nadaljnjem besedilu imenovan "ESA 95").

(6a) Razpoložljivost in kakovost podatkov ESA 95 sta bistvenega pomena za zagotovitev dobrega delovanja okvira EU za fiskalni nadzor. ESA 95 sloni na informacijah, zagotovljenih po obračunskem načelu. Vendar sloni ta, na obračunskem načelu temelječa fiskalna statistika na predhodno zbranih podatkih po plačilih oziroma na enakovrednih podatkih. Ti imajo lahko pomembno vlogo pri krepitvi pravočasnega proračunskega spremljanja, da se prepreči zapoznelo odkrivanje znatnih proračunskih napak. Razpoložljivost časovnih serij podatkov po plačilih v zvezi s proračunskimi premiki lahko razkrije vzorce, ki zahtevajo strožji nadzor. Fiskalni podatki po plačilih (ali enakovredni podatki iz javnega računovodstva, če podatki po plačilih niso na voljo), ki jih je treba objaviti, bi morali vključevati vsaj splošno bilanco, vse prihodke in vse odhodke. V utemeljenih primerih, če na primer obstaja veliko število lokalnih javnih organov, se lahko za pravočasno objavo podatkov uporabijo ustrezne tehnike ocenjevanja, temelječe na vzorcu organov, pri naknadnem pregledu pa se uporabijo vsi podatki.

(7) Pristranske in nerealne makroekonomske ter proračunske napovedi lahko znatno ovirajo učinkovitost fiskalnega načrtovanja in posledično oslabijo zavezo k proračunski disciplini, medtem ko bi preglednost in razprave o metodologijah napovedovanja lahko občutno izboljšale kakovost makroekonomskih in proračunskih napovedi za fiskalno načrtovanje.

(8) Eden izmed bistvenih elementov zagotavljanja uporabe realnih napovedi za vodenje proračunske politike je preglednost, ki mora vključevati javno razpoložljivost ne samo uradnih makroekonomskih in proračunskih napovedi, pripravljenih za fiskalno načrtovanje, temveč tudi metodologij, predpostavk in ustreznih parametrov, na katerih so osnovane takšne napovedi.

(9) Analiza občutljivosti in z njimi povezane proračunske napovedi, ki bi dopolnjevale najverjetnejši makrofiskalni scenarij, omogočajo analizo tega, kako bi se glavne fiskalne spremenljivke razvijale ob drugačnih predpostavkah o rasti in obrestnih merah , in s tem v veliki meri zmanjšujejo tveganje, da bi napake v napovedih ogrožale proračunsko disciplino.

(10) Napovedi Komisije in podatki o modelih, na katerih temeljijo te napovedi, državam članicam dajejo uporabne mejne vrednosti za njihove najverjetnejše makrofiskalne scenarije , s čimer se izboljša veljavnost napovedi, uporabljenih za proračunsko načrtovanje, čeprav bo od trenutka priprave napovedi in primerljivosti metodologij ter predpostavk za napovedi odvisno, v kolikšni meri se bo od držav članic lahko pričakovalo , da bodo napovedi, uporabljene za proračunsko načrtovanje, primerjale z napovedmi Komisije . Uporabne mejne vrednosti je mogoče dobiti tudi iz napovedi drugih neodvisnih organov.

(10a) Večje razlike med izbranim makrofiskalnim scenarijem in napovedjo Komisije bi bilo treba razložiti, zlasti kadar raven rasti spremenljivk v zunanjih predpostavkah precej odstopa od vrednosti v napovedih Komisije.

(10b) Glede na soodvisnost med proračuni držav članic in proračunom Unije bi morala Komisija podpreti države članice pri pripravi njihovih proračunskih napovedi z zagotavljanjem napovedi za odhodke EU na podlagi odhodkov, predvidenih v večletnem finančnem okviru.

(10c) Za lažjo pripravo napovedi, uporabljenih za proračunsko načrtovanje, in za pojasnitev razlik med napovedmi Komisije in držav članic, bi morala imeti vsaka država članica vsaj enkrat letno možnost, da s Komisijo razpravlja o predpostavkah, na katerih temelji priprava makroekonomskih in proračunskih napovedi.

(11) Redno, nepristransko in celovito ocenjevanje uradnih makroekonomskih in proračunskih napovedi na podlagi objektivnih meril občutno izboljša njihovo kakovost. Temeljito ocenjevanje pomeni med drugim podroben pregled ekonomskih predpostavk, primerjavo z napovedmi, ki so jih pripravile druge institucije, in oceno natančnosti preteklih napovedi.

(12) Sodeč po dokazani učinkovitosti na pravilih temelječih proračunskih okvirov držav članic pri spodbujanju nacionalne podpore fiskalnim pravilom EU in proračunske discipline morajo biti stroga državna numerična fiskalna pravila, ki so skladna s proračunskimi cilji na ravni Unije, eden od temeljev okvira Unije za okrepljen proračunski nadzor. Stroga numerična fiskalna pravila bi morala vsebovati natančne izdelane opredelitve ciljev ter mehanizme za učinkovito in pravočasno spremljanje. To bi moralo temeljiti na zanesljivi in neodvisni analizi, ki jo izvedejo neodvisni organi ali organi, ki so funkcionalno neodvisni od davčnih organov držav članic. Poleg tega so politične izkušnje pokazale, da je za učinkovito delovanje numeričnih fiskalnih pravil treba predvideti tudi posledice za neupoštevanje teh pravil, pa čeprav to lahko pomeni zgolj okrnitev ugleda.

(12a) Ker na podlagi Protokola št. 15 o nekaterih določbah, ki se nanašajo na Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska, referenčne vrednosti iz Protokola št. 12 o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Združeno kraljestvo niso neposredno zavezujoče, za to državo ne bi smelo veljati, da mora imeti vzpostavljena numerična fiskalna pravila, ki dejansko spodbujajo upoštevanje specifičnih referenčnih vrednosti za čezmerni primanjkljaj, niti ne bi smelo biti obvezno, da so večletni cilji iz srednjeročnih proračunskih okvirov skladni s takšnimi pravili.

(13) Države članice bi se morale izogibati procikličnim fiskalnim politikam, v ugodnih obdobjih pa vlagati več truda v fiskalno konsolidacijo. Do teh ciljev privedejo natančno opredeljena numerična fiskalna pravila , ki bi se morala odražati v zakonodaji držav članic o letnem proračunu .

(14) Nacionalno fiskalno načrtovanje je lahko s preventivnim in korektivnim delom Pakta za stabilnost in rast skladno le v primeru, da uporablja večletne perspektive in si prizadeva za dosego zlasti srednjeročnih proračunskih ciljev. Srednjeročni proračunski okviri so ključnega pomena za zagotavljanje skladnosti proračunskih okvirov držav članic z zakonodajo Unije. V duhu Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (6) in Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (7) se preventivni in korektivni del Pakta za stabilnost in rast ne smeta obravnavati ločeno.

(15) Kljub temu, da je sprejetje zakonodaje o letnem proračunu ključni korak v proračunskem postopku, v katerem države članice sprejemajo pomembne proračunske odločitve, ima večina fiskalnih ukrepov posledice, ki pošteno presegajo razsežnost letnega proračunskega cikla. Zaradi tega je perspektiva za eno samo leto le šibka osnova za oblikovanje zdravih proračunskih politik. Da bi se lahko vključila večletna proračunska perspektiva okvira Unije za proračunski nadzor, mora biti načrtovanje zakonodaje o letnem proračunu osnovano na večletnem fiskalnem načrtovanju, ki bo izviralo iz srednjeročnega proračunskega okvira.

(15a) Ta srednjeročni proračunski okvir bi med drugim moral zajemati na nespremenjenih politikah temelječe projekcije za vsako večjo odhodkovno in prihodkovno postavko za zadevno proračunsko leto in po njem. Vsaki državi članici bi moralo biti omogočeno, da ustrezno opredeli nespremenjene politike, opredelitev ter uporabljene predpostavke, metodologije in zadevne parametre pa bi bilo treba objaviti.

(15b) Direktiva novi vladi posamezne države članice ne prepoveduje posodobitve srednjeročnega proračunskega okvira, da bi v njem odrazila nove politične prednostne naloge, pod pogojem, da država članica poudari razlike glede na prejšnji srednjeročni proračunski okvir.

(16) Določbe okvira za proračunski nadzor, ki sta ga določila Pogodba in zlasti Pakt za stabilnost in rast, se uporabljajo za državo kot celoto, ki jo sestavljajo podsektorji, kot so centralna država, federalna država in lokalna država ter skladi socialne varnosti, kot jih opredeljuje Uredba (ES) št. 2223/96.

(17) Občutno število držav članic je izkusilo precejšnjo fiskalno decentralizacijo s prenosom proračunskih pristojnosti na podnacionalne vlade. Vloga take podnacionalne ravni pri zagotavljanju upoštevanja Pakta za stabilnost in rast se je s tem občutno povečala, posebno pozornost pa bi bilo treba nameniti temu, da se zagotovi, da so vsi podsektorji države ustrezno zajeti v obseg obveznosti in postopkov, določenih v nacionalnih proračunskih okvirih, zlasti – vendar ne izključno – v takšnih bolj decentraliziranih državah članicah.

(18) Da bi proračunski okviri učinkovito spodbujali proračunsko disciplino in trajnost javnih financ, morajo javne finance pokrivati v celoti. Iz tega razloga je treba nameniti posebno pozornost delovanju javnih organov in skladov, ki niso vključeni v redne proračune na podsektorski ravni , ki ima neposredne ali srednjeročne posledice za proračunska stanja držav članic. Njihov skupni učinek na državne bilance in dolgove pa naj se predstavi v okviru letnih proračunskih postopkov in srednjeročnih proračunskih načrtov.

(18a) Ustrezno pozornost bi bilo treba nameniti tudi obstoju pogojnih obveznosti. Natančneje, pogojne obveznosti zajemajo morebitne obveznosti, ki so odvisne od tega, ali se v prihodnosti pripeti določen negotov dogodek, ali pa trenutne obveznosti, pri katerih plačilo ni verjetno oziroma zneska ni mogoče zanesljivo oceniti. Vključujejo na primer ustrezne informacije o državnih poroštvih, slabih posojilih in obveznostih, ki izhajajo iz delovanja javnih družb, po potrebi tudi o verjetnosti in možnem datumu zapadlosti pogojnih obveznosti. Ustrezno bi bilo treba upoštevati občutljivosti trga.

(18b) Komisija mora redno spremljati izvajanje te direktive. Opredeliti in razširiti bi bilo treba najboljšo prakso glede določb petih poglavij, ki zadevajo različne vidike nacionalnih proračunskih okvirov.

(18c) V skladu s točko 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (8) naj države članice za lastne potrebe in v interesu Unije pripravijo tabele, ki naj kar najbolj nazorno prikazujejo povezavo med to direktivo in ukrepi za prenos, ter te tabele objavijo.

(19) Ker cilja te direktive, in sicer enotnega upoštevanja proračunske discipline, kot to zahteva Pogodba, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ga je lažje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja –

SPREJEL NASLEDNJO DIREKTIVO:

POGLAVJE I

Vsebina in opredelitve pojmov

Člen 1

Vsebina

Ta direktiva določa podrobna pravila v zvezi z značilnostmi proračunskih okvirov držav članic, ki so potrebni za zagotavljanje skladnosti s pogodbenimi obveznostmi držav članic v zvezi s preprečevanjem čezmernih javnofinančnih primanjkljajev.

Člen 2

Opredelitve

V tej direktivi se uporabljajo opredelitve pojmov "vlada", "primanjkljaj" in "investicija", kot jih določa člen 2 Protokola (št. 12) o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, priloženega k Pogodbama. Uporablja se opredelitev podsektorjev države, kot jo določa Uredba (ES) št. 2223/96 (ESA 95).

Poleg tega se uporablja še naslednja opredelitev:

"proračunski okvir" pomeni niz dogovorov, postopkov, pravil in institucij, ki so osnova za vodenje proračunskih politik države, zlasti:

(a) sistemov proračunskega računovodstva in statističnega poročanja;

(b) pravil in postopkov, ki urejajo pripravo napovedi za proračunsko načrtovanje;

(c) numeričnih fiskalnih pravil, prilagojenih posamezni državi, ki prispevajo k skladnosti vodenja fiskalne politike z obveznostmi vsake države članice iz Pogodbe , izražene v obliki zbirnega kazalnika proračunske uspešnosti, kot so npr. javnofinančni primanjkljaj, zadolževanje, dolgovi ali njihovi pomembnejši sestavni deli;

(d) proračunskih postopkov, sestavljenih iz postopkovnih pravil, na katerih temelji proračunski postopek v vseh fazah;

(e) srednjeročnih proračunskih okvirov kot posebnega niza nacionalnih proračunskih postopkov, ki širijo obseg oblikovanja fiskalnih politik onkraj letnega proračunskega koledarja, vključno z določanjem prednostnih nalog politik in srednjeročnih proračunskih ciljev;

(f) dogovorov v zvezi z neodvisnim nadzorom in analizo za izboljšavo transparentnosti elementov proračunskega postopka ▐;

(g) mehanizmov in predpisov, ki urejajo fiskalne odnose med javnimi organi v različnih podsektorjih države.

POGLAVJE II

Računovodstvo in statistika

Člen 3

1. Države članice imajo uveljavljene sisteme javnega računovodstva, ki v celoti in dosledno pokrivajo vse podsektorje države ▐ in razpolagajo z vsemi potrebnimi informacijami za pripravo podatkov na podlagi poslovnega dogodka , osnovanih na ESA 95. Za te sisteme javnega računovodstva se izvajata notranji nadzor in neodvisna revizija.

2. Države članice zagotavljajo pravočasno in redno javno razpoložljivost fiskalnih podatkov za vse podsektorje države , kot je opredeljeno v Uredbi (ES) št. 2223/96 (ESA 95). Države članice zlasti objavijo :

(a) ▐ fiskalne podatke po plačilih (ali enakovredne vrednosti iz javnega računovodstva, če podatki po plačilih niso na voljo) v naslednjih časovnih presledkih: — mesečno, do konca naslednjega meseca , za centralno državo, regionalno državo in sklade socialne varnosti ter — četrtletno za lokalno državo, in sicer pred iztekom naslednjega četrtletja;

(b) ▐ podrobno prehodno tabelo z metodologijo preračunavanja podatkov, osnovanih na plačilih (ali enakovrednih podatkov iz javnega računovodstva, če podatki o plačilih niso na voljo) , v podatke, osnovane na ESA-95.

POGLAVJE III

Napovedi

Člen 4

1. Države članice zagotovijo, da je fiskalno načrtovanje osnovano na realnih makroekonomskih in proračunskih napovedih, pri čemer se uporabljajo najaktualnejše informacije. Proračunsko načrtovanje temelji na najverjetnejšem makrofiskalnem scenariju ali na preudarnejšem scenariju ▐. Makroekonomske in proračunske napovedi se primerjajo z najsodobnejšimi napovedmi Komisije in po potrebi napovedmi drugih neodvisnih organov . Večje razlike med izbranim makrofiskalnim scenarijem in napovedjo Komisije je treba razložiti , zlasti kadar raven rasti spremenljivk v zunanjih predvidevanjih precej odstopa od vrednosti v napovedih Komisije .

1a. Komisija objavi metodologije, predpostavke in ustrezne parametre, ki so temelj njenih makroekonomskih in proračunskih napovedi.

1b. Da bi Komisija podprla države članice pri pripravi proračunskih napovedi, zagotovi napovedi za odhodke EU na podlagi odhodkov, predvidenih v večletnem finančnem okviru.

2. V okviru analize občutljivosti so v makroekonomskih in proračunskih napovedih preučena gibanja glavnih fiskalnih spremenljivk ob različnih predpostavkah o rasti in obrestnih merah. Obseg alternativnih domnev , uporabljenih v makroekonomskih in proračunskih napovedih, se ravna po natančnosti preteklih napovedi in teži k temu, da bi upošteval ustrezne scenarije tveganj.

3. Države članice opredelijo, katera institucija je pristojna za pripravo makroekonomskih in proračunskih napovedi, in poskrbijo, da so uradne makroekonomske in proračunske napovedi, pripravljene za fiskalno načrtovanje, javno dostopne, vključno z metodologijami, domnevami in ustreznimi parametri , na katerih temeljijo te napovedi. Države članice in Komisija vsaj enkrat letno vzpostavijo tehnični dialog o domnevah, na katerih temelji priprava makroekonomskih in proračunskih napovedi.

4. Makroekonomske in proračunske napovedi za fiskalno načrtovanje se redno, nepristransko in celovito ocenjujejo, tudi naknadno , na podlagi objektivnih meril . Rezultati tega ocenjevanja so dostopni javnosti in se jih ustrezno upošteva v prihodnjih makroekonomskih in proračunskih napovedih . Če se med ocenjevanjem odkrije precejšnja pristranskost, ki vpliva na makroekonomske napovedi v obdobju vsaj štirih zaporednih let, zadevna država članica sprejme potrebne ukrepe in jo objavi.

4a. Komisija (Eurostat) vsake tri mesece objavi obseg četrtletnega dolga in primanjkljaja držav članic.

POGLAVJE IV

Numerična fiskalna pravila

Člen 5

Države članice imajo začrtana numerična fiskalna pravila, prilagojena posamezni državi, ki med trajanjem večletnega finančnega okvira za celotno državo učinkovito skrbijo, da države članice izpolnjujejo svoje obveznosti iz Pogodbe na področju proračunske politike. Ta pravila spodbujajo zlasti:

(a) skladnost z referenčnimi vrednostmi iz Pogodbe glede primanjkljaja in dolga;

(b) fiskalno načrtovanje z razponom več let vnaprej, vključno s spoštovanjem srednjeročnih proračunskih ciljev držav članic .

Člen 6

1. Brez poseganja v določbe okvira proračunskega nadzora Unije iz Pogodbe, numerična fiskalna pravila , prilagojena posamezni državi, vsebujejo podrobno razlago naslednjih elementov:

(a) opredelitev cilja in obseg pravil;

(b) učinkovito in pravočasno spremljanje skladnosti s pravili na podlagi zanesljive in neodvisne analize, ki jo izvedejo neodvisni organi ali organi, ki so funkcionalno neodvisni od davčnih organov držav članic.

(c) posledice v primeru neupoštevanja teh pravil;

2. Če so v numeričnih fiskalnih pravilih odstopne klavzule, te določajo omejeno število posebnih okoliščin , ki so v skladu z obveznostmi države članice na področju proračunske politike v okviru Pogodbe, ali strogih postopkov, pri katerih se dopušča začasno neupoštevanje pravil

Člen 7

Zakonodaja o letnem proračunu držav članic odraža ▐ veljavna numerična fiskalna pravila , prilagojena posamezni državi .

Člen 7a

Členi 5 do 7 se ne uporabljajo za Združeno kraljestvo.

POGLAVJE V

Srednjeročni proračunski okviri

Člen 8

1. Države članice vzpostavijo verodostojen in učinkovit srednjeročni proračunski okvir, s katerim poskrbijo za upoštevanje najmanj triletnega razpona za fiskalno načrtovanje in tako poskrbijo, da je nacionalno fiskalno načrtovanje osnovano na večletni perspektivi.

2. Srednjeročni proračunski okviri vključujejo postopke za vzpostavitev:

(a) celovitih in transparentnih večletnih proračunskih ciljev v smislu državnega primanjkljaja, dolga in kakršnega koli drugega skupnega fiskalnega kazalnika, na primer odhodkov, pri čemer se zagotovi njihova skladnost z vsemi numeričnimi fiskalnimi pravili, kot jih navaja veljavno poglavje IV,

(b) ▐ predvidevanj vseh večjih odhodkov in prihodkov za različne državne podsektorje s podrobnejšimi podatki o ravni centralne države in socialne varnosti , in sicer za trenutno proračunsko leto in po njem, osnovanih na nespremenjenih politikah;

(c) opisa srednjeročno predvidenih politik, ki vplivajo na državne finance , razčlenjenih po večjih prihodkih in odhodkih ▐, ki prikazuje, kako se doseže prilagajanje v smeri srednjeročnih proračunskih ciljev v primerjavi s predvidevanji ob nespremenjenih politikah;

(ca) ocene, kakšen bo najverjetnejši vpliv zgoraj navedenih politik na dolgoročno vzdržnost javnih financ glede na njihov neposredni dolgoročni vpliv na državne finance.

3. Napovedi, sprejete znotraj srednjeročnih proračunskih okvirov, temeljijo na realnih makroekonomskih in proračunskih napovedih v skladu s poglavjem III.

Člen 9

Zakonodaja o letnem proračunu je skladna z določbami, ki izvirajo iz srednjeročnega proračunskega okvira. Temelj za pripravo letnega proračuna so zlasti napovedi v zvezi s prihodki in odhodki ter prednostnimi nalogami, ki izvirajo iz srednjeročnega proračunskega okvira, kot ga določa člen 8(2). Vsakršno odstopanje od teh določb mora biti ustrezno pojasnjeno .

Člen 9a

Direktiva novi vladi posamezne države članice ne prepoveduje posodobitve srednjeročnega proračunskega okvira, da bi v njem odrazila nove politične prednostne naloge, pod pogojem, da država članica poudari razlike glede na prejšnji srednjeročni proračunski okvir.

POGLAVJE VI

Preglednost državnih financ in podroben obseg proračunskih okvirov

Člen 10

Države članice zagotovijo, da so vsi ukrepi, sprejeti zaradi izpolnjevanja obveznosti iz poglavij II, III in IV, dosledni v vseh državnih podsektorjih in da te tudi v celoti pokrivajo. To zlasti zahteva doslednost pri računovodskih pravilih in postopkih ▐ in celovitost zbiranja podatkov, na katerih ta pravila in postopki temeljijo, ter sistemov za njihovo obdelavo.

Člen 11

1. Države članice vzpostavijo ustrezne mehanizme usklajevanja med državnimi podsektorji, da se zagotovi celovito in dosledno kritje vseh državnih podsektorjev pri fiskalnem načrtovanju , numeričnih fiskalnih pravilih, prilagojenih posamezni državi, in pripravi proračunskih napovedi ter zlasti pri sestavljanju večletnega načrtovanja, kot je določeno v večletnem proračunskem okviru.

▐

2. Da bi se spodbudila fiskalna odgovornost, je treba jasno opredeliti proračunske odgovornosti javnih organov v različnih državnih podsektorjih.

Člen 13

1. Vsi javni organi in skladi, ki niso vključeni v redne proračune na podsektorski ravni, se opredelijo in skupaj z drugimi pomembnimi informacijami predstavijo v okviru letnih proračunskih postopkov . Njihov skupni učinek na državne bilance in dolgove pa se predstavi v okviru letnih proračunskih postopkov in srednjeročnih proračunskih načrtov.

2. Države članice objavijo podrobne podatke o vplivu davčnih odhodkov na prihodke.

3. Države članice za vse državne podsektorje objavijo ustrezne podatke v zvezi s pogojnimi obveznostmi, ki bi lahko imele velik vpliv na javne proračune, vključno z državnimi poroštvi, slabimi posojili in obveznostmi, ki izvirajo iz operacij javnih družb, med drugim tudi razsežnosti ▐. Države članice prav tako objavijo podatke o državni udeležbi pri kapitalu zasebnih in javnih družb, kadar gre za ekonomsko pomembne zneske.

POGLAVJE VII

Končne določbe

Člen 14

1. Države članice sprejmejo predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 31. decembra 2013. Komisiji takoj sporočilo besedila navedenih predpisov . Svet spodbuja države članice, naj za svoje potrebe in v interesu Unije pripravijo in objavijo lastne korelacijske tabele, v katerih bo, kolikor je to mogoče, prikazana korelacija med direktivo in ukrepi za prenos .

1a. Komisija na podlagi ustreznih informacij, ki jih posredujejo države članice, zagotovi vmesno poročilo o napredku pri izvajanju glavnih določb te direktive ter ga predloži najpozneje eno leto po datumu začetka veljavnosti direktive.

1b. Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2. Države članice predložijo Komisiji besedila temeljnih predpisov, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 14a

1. Komisija pet let po dnevu prenosa iz člena 14(1) objavi pregled ustreznosti določb direktive.

2. V pregledu med drugim oceni primernost:

(a) statističnih zahtev za vse državne podsektorje;

(b) oblike in učinkovitosti numeričnih fiskalnih pravil v državah članicah;

(c) splošne ravni preglednosti javnih financ v državah članicah.

3. Komisija najpozneje do konca leta 2012 oceni primernost mednarodnih računovodskih standardov za javni sektor v državah članicah.

Člen 15

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 16

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V …, Za Svet Predsednik

(1) UL C ….

(2) UL C 150, 20.5.2011, str. 1.

(3) Uredba (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki ter razveljavitvi Uredbe (ES, Euratom) št. 1101/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o prenosu zaupnih podatkov na Statistični urad Evropskih skupnosti, Uredbe Sveta (ES) št. 322/97 o statističnih podatkih Skupnosti in Sklepa Sveta 89/382/EGS, Euratom, o ustanovitvi Odbora za statistične programe Evropskih skupnosti, UL L 87, 31.3.2009, str. 164.

(4) UL L 145, 10.6.2009, str. 1.

(5) UL L 310, 30.11.1996, str. 1.

(6) UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

(7) UL L 209, 2.8.1997, str. 6.

(8) UL C 321, 31.12.2003, str 1.