ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
7.

poudarja, da je Odbor regij že sprejel mnenja o podobni tematiki, in sicer mnenje o sinergijah med zasebnimi naložbami in javnim financiranjem na lokalni in regionalni ravni (2), mnenje o aktiviranju zasebnih in javnih naložb za oživitev gospodarstva in dolgoročne strukturne spremembe: razvijanje javno-zasebnih partnerstev (3), mnenje o programu za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (2014–2020) (4), mnenje o ustvarjanju večjih sinergij med proračunom EU ter nacionalnimi in podnacionalnimi proračuni (5) ter mnenje o vlogi lokalnih in regionalnih oblasti pri spodbujanju rasti in krepitvi ustvarjanja delovnih mest (6).
10.

meni, da je pri zagotavljanju informacij, ki bodo potrošnikom pomagale pri odločitvah, poleg predlaganih informacijskih kampanj o ponudnikih energetskih storitev in cenah nujno treba uvesti tudi pametne sisteme za merjenje proizvodnje in porabe energije v realnem času in distribucijska omrežja s trdno tehnično podlago. Tako bodo potrošniki bolje seznanjeni s cenami energije in vzorci porabe energije ter razmerjem med potrošnjo in ceno energije, zaradi česar se bodo do energije vedli bolj premišljeno in trajnostno, imeli zagotovljene pogoje za uporabo pametnih električnih (gospodinjskih) naprav ter tako porabili manj energije. OR priporoča Komisiji, da nadaljuje s politiko spodbud za pametne števce, kot jo je opredelila v prejšnjih sporočilih. Ta politika bi morala spodbujati uvajanje pametnih distribucijskih omrežij, ki vključujejo upravljanje porabe in prožne zmogljivosti za shranjevanje, proizvodnjo in porabo ter povezovanje med njimi, pri čemer je treba upoštevati vidike v zvezi z natančnostjo, zaupnostjo, zasebnostjo in prevarami ter si hkrati prizadevati za razvoj standardov;
33.

meni, da ne bi smeli pozabiti na možnost ustanovitve evropskega urada za osebna stanja, če bi bilo to bolj učinkovito od ustanovitve številnih novih uradov ali vzdrževanja podobnih že delujočih uradov v različnih državah članicah; tak urad bi lahko po mnenju Odbora (a) prispeval k oblikovanju enotnejšega pristopa EU do mednarodnih konvencij, (b) izboljšal upravno sodelovanje z zbiranjem in razširjanjem primerov najboljše prakse in izkušenj, npr. v zvezi z združljivostjo na področju IKT, in pomagal nacionalnim organom pri mednarodnih vprašanjih, (c) imel vlogo osrednje kontaktne točke za informacije o osebnem stanju čezmejne narave, kar bi bilo v pomoč matičnim uradom in bi seveda pripomoglo k reševanju stalnih težav, s katerimi se srečujejo državljani, ko želijo upravičeno uresničiti svoje pravice znotraj EU, ter (d) imel vlogo osrednjega rezervnega in referenčnega matičnega urada na ravni EU za listine o osebnem stanju;
52.

opozarja, da je Podonavje v programskem obdobju 2007–2013 razdeljeno v dve transnacionalni razvojni območji, ki se deloma prekrivata, in sicer razvojni območji srednje in JV Evrope. Delitev nekdaj enotnega razvojnega območja srednje in JV Evrope med Baltsko in Egejsko morje lahko zlasti v Podonavju dolgoročno negativno vpliva na teritorialno, socialno in gospodarsko kohezijo. Zaradi svojega posebnega geografskega in kulturno-zgodovinskega pomena ima Podonavje celo posebno politično-strateško prostorsko razsežnost, zlasti za kohezijo med vzhodno in zahodno Evropo. Zaradi njegovega geopolitičnega pomena bi ta vidik lahko najbolje upoštevali tako, da postane samostojno območje sodelovanja;
38.

je prepričan, da je pregledna in odgovorna policijska služba temeljnega pomena za vzpostavitev zaupanja v policijsko delo pri preprečevanju terorizma in javno podporo za protiteroristične operacije ter nacionalne in lokalne ukrepe za boj proti nasilnemu ekstremizmu; zato OR predlaga, da tako države članice kot regionalne oblasti, pristojne za varnost in zaščito oseb in blaga, ki imajo enote ali štabe za boj proti terorizmu, razmislijo, kako bi bilo mogoče lokalno okrepiti odgovornost policije, in – če je potrebno – podporo in izkušnje pridobijo od evropskih in mednarodnih partnerjev;
2.3

priporoča Komisiji, da upošteva tri osrednje teme: a) gradnjo zmogljivosti in objektov obalnih območij za podjetja in skupnosti — vključno s podporo inovacij, poklicnih kvalifikacij in podjetnosti, zlasti za nov pomorski tehnološki razvoj, vključno z ustreznim financiranjem takšnih objektov in razvojem potrebnih človeških virov; b) uporabo morja in obal za podporo ekonomskega razvoja, vključno s podporo za obnovo obale, in podeželskimi dejavnostmi s socialnim in ekonomskim donosom; c) spodbujanje obalnih naselij in zaledja z izboljšanim dostopom do večjih kmetijskih površin ter do regionalnih manjših in večjih mest;
1.11

želi še enkrat poudariti, da je v skladu s priporočili bele knjige o evropski upravi primerno, da so vse ravni oblasti, ki so odgovorne za izvajanje evropske zakonodaje, v celoti vključene v pripravo in oblikovanje politike Unije; meni, da je v primeru regionalnih zakonodajnih skupščin to še toliko bolj pomembno, saj morajo te sprejeti regionalne zakone za izvajanje evropskih zakonov; podpira torej aktivno sodelovanje pri predzakonodajnem procesu in njihovo vključevanje s pomočjo predstavniških združenj pri strukturiranem dialogu;
(11) Cilje revidiranih standardov vrednosti CO2 mora spremljati evropska strategija za spoprijemanje z izzivi, ki jih prinašajo širitev proizvodnje brezemisijskih vozil in s tem povezanih tehnologij , pa tudi potrebe po preusposabljanju in dodatnem usposabljanju delavcev v panogi ter gospodarska diverzifikacija in preoblikovanje dejavnosti. Po potrebi bi bilo treba na ravni EU in držav članic preučiti finančno podporo za privabljanje zasebnih naložb, tudi prek Evropskega socialnega sklada Plus, Sklada za pravični prehod, sklada za inovacije, mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugih instrumentov večletnega finančnega okvira in instrumenta Next Generation EU v skladu s pravili o državni pomoči. Spremenjena pravila o energetski in okoljski državni pomoči bodo državam članicam omogočila, da podjetjem pomagajo razogljičiti njihove proizvodne procese in sprejeti bolj zelene tehnologije v okviru nove industrijske strategije.

(11) Cilje revidiranih standardov vrednosti CO2 mora spremljati evropski mehanizem za pravični prehod avtomobilskega sektorja in regij za spoprijemanje z izzivi, ki jih prinašajo širitev proizvodnje brezemisijskih vozil , zeleni prehod v avtomobilski industriji, avtomobilski dobavni industriji in povezanih tehnologijah , pa tudi potrebe po preusposabljanju in dodatnem usposabljanju delavcev v panogi ter gospodarska diverzifikacija in preoblikovanje dejavnosti. Ta evropski mehanizem za pravični prehod avtomobilskega sektorja in regij mora zagotoviti finančno podporo na ravni EU , in sicer z dodatnimi sredstvi v prihodnosti, trenutno pa z usklajeno uporabo skladov, kot so Socialni sklad za podnebje, Evropski socialni sklad Plus, Sklad za pravični prehod, sklad za inovacije, mehanizem za okrevanje in odpornost ter drugi instrumenti večletnega finančnega okvira in instrumenta Next Generation EU ali shema za pravični prehod programa InvestEU, v skladu s pravili o državni pomoči in skupaj z dopolnilnimi programi v državah članicah . Spremenjena pravila o energetski in okoljski državni pomoči bodo državam članicam omogočila, da podjetjem pomagajo razogljičiti njihove proizvodne procese in sprejeti bolj zelene tehnologije v okviru nove industrijske strategije.
22.

poudarja, da sta potrebna zaupanje in prepričanje pacientov v to, da so nova zdravila varna in učinkovita. Zato je pomembno, da se za odobritev zdravil predložijo zadostni klinični dokazi. Če varnost pacientov in učinkovitost zdravil nista zadostno dokumentirani, izvajalci in plačniki zdravstvenih storitev včasih težko zavzamejo stališče do novih oblik zdravljenja, kar lahko zdravljenje upočasni ali ovira. Obstaja torej tveganje, da bodo prenagljeno izdana dovoljenja za promet z zdravili imela nasprotni učinek. Zato je pomembno, da Evropska agencija za zdravila sodeluje z organi za ocenjevanje zdravstvenih tehnologij, pa tudi s predstavniki izvajalcev in plačnikov zdravstvenih storitev na regionalni ravni;
S sredstvi ESPR bi moralo biti mogoče podpirati spodbujanje in trajnostni razvoj akvakulture, vključno s sladkovodno akvakulturo, za gojenje vodnih živali in rastlin za proizvodnjo hrane in drugih surovin. V nekaterih državah članicah še vedno obstajajo zapleteni upravni postopki, kot so težave pri dostopu do prostora in zapleteni postopki za izdajo dovoljenj, kar sektorju otežuje izboljšanje ugleda in konkurenčnosti gojenih proizvodov. Podpora bi morala biti skladna z večletnimi nacionalnimi strateškimi načrti za akvakulturo, pripravljenimi na podlagi Uredbe (EU) št. 1380/2013. Upravičena bi morala biti zlasti podpora za okoljsko trajnostnost, produktivne naložbe, inovacije, pridobivanje strokovnih znanj in spretnosti, izboljšanje delovnih pogojev ter izravnalne ukrepe, ki zagotavljajo ključne storitve upravljanja zemljišč in narave. Upravičeni bi morali biti tudi ukrepi na področju javnega zdravja, sheme za zavarovanje staležev v akvakulturi ter ukrepi za zdravje in dobrobit živali. Vendar bi se podpora v primeru produktivnih naložb morala zagotavljati samo s finančnimi instrumenti in iz sklada InvestEU, ki omogočajo večji učinek finančnega vzvoda na trge in so zato primernejši za obravnavanje finančnih izzivov v tem sektorju kot nepovratna sredstva.

S sredstvi ESPR bi moralo biti mogoče podpirati spodbujanje in trajnostni razvoj akvakulture, vključno s sladkovodno akvakulturo, za gojenje vodnih živali in rastlin za proizvodnjo hrane in drugih surovin. V nekaterih državah članicah še vedno obstajajo zapleteni upravni postopki, kot so težave pri dostopu do prostora in zapleteni postopki za izdajo dovoljenj, kar sektorju otežuje izboljšanje ugleda in konkurenčnosti gojenih proizvodov. Podpora bi morala biti skladna z večletnimi nacionalnimi strateškimi načrti za akvakulturo, pripravljenimi na podlagi Uredbe (EU) št. 1380/2013. Upravičena bi morala biti zlasti podpora za okoljsko trajnostnost, produktivne naložbe, inovacije, pridobivanje strokovnih znanj in spretnosti, izboljšanje delovnih pogojev ter izravnalne ukrepe, ki zagotavljajo ključne storitve upravljanja zemljišč in narave. Upravičeni bi morali biti tudi ukrepi na področju javnega zdravja, sheme za zavarovanje staležev v akvakulturi ter ukrepi za zdravje in dobrobit živali. Vendar bi se podpora v primeru produktivnih naložb , z izjemo naložb v najbolj oddaljenih regijah, morala zagotavljati samo s finančnimi instrumenti in iz sklada InvestEU, ki omogočajo večji učinek finančnega vzvoda na trge in so zato primernejši za obravnavanje finančnih izzivov v tem sektorju kot nepovratna sredstva.
43.

poudarja, da je treba v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi spodbujati projekte izobraževanja in preusposabljanja ter ukrepe, namenjene zmanjšanju brezposelnosti med mladimi. S tem se tudi spodbuja mobilnost delovne sile med sektorji modrega gospodarstva. V zvezi s tem opaža, da imajo lokalne in regionalne oblasti pomembno vlogo pri predvidevanju potreb po znanju in spretnostih ter njihovem usklajevanju s potrebami trga dela. Države članice bi se morale te vloge zavedati in jim dati ustrezne vire, da bi mladim po koncu izobraževanja olajšali pot do zaposlitve.
46.

pozdravlja osredotočenost Komisije na plastiko, opozarja na svoje mnenje o zeleni knjigi o evropski strategiji za plastične odpadke v okolju (10) in poudarja, da je treba določiti pravila za uporabo plastike na nekaterih področjih, da se poenostavi predelava plastike ali zmanjša njena uporaba na nekaterih področjih. Plastika, ki vsebuje okolju in zdravju škodljive snovi, se ne bi smela ponovno uporabiti oziroma predelati, če škodljivih snovi z obdelavo ni mogoče odstraniti in jih umakniti iz krogotoka. Plastiko, ki vsebuje škodljive sestavine, bi nato morali umakniti iz krogotoka npr. s sežiganjem. Komisija bi morala to upoštevati pri pripravi predpisov in določanju ciljev. Poleg tega bi si morala prizadevati za to, da bi bila primarna proizvodnja čim prej brez okolju in zdravju škodljivih snovi;
47.

v zvezi s tem Odbor regij ponavlja svojo pripravljenost, da prispeva k izvajanju Agende 2030 in izmenjavi znanja in izkušenj z drugimi javnimi oblastmi in podobnimi organi v državah v razvoju prek platforme (portala) za obveščanje in razpravo lokalnih in regionalnih oblasti o razvoju, bienalnega dialoga o decentraliziranem sodelovanju (znanega tudi kot konferenca o decentraliziranem sodelovanju) in mednarodnih forumov, kot sta Evro-sredozemska skupščina lokalnih in regionalnih oblasti (ARLEM) in konferenca regionalnih in lokalnih oblasti za vzhodno partnerstvo (CORLEAP). Odbor regij želi spodbujati in usklajevati decentralizirano sodelovanje lokalnih in regionalnih oblasti Evropske unije z lokalnimi in regionalnimi oblastmi sosednjih držav v okviru posebnih pobud, kot je pobuda iz Nikozije za Libijo;
Države članice bi morale spodbujati produktivnost in zaposljivost s primerno ponudbo ustreznega znanja in spretnosti. Izvesti bi morale potrebne naložbe v sisteme izobraževanja in poklicnega usposabljanja ter izboljšati njihovo uspešnost in učinkovitost za dvig usposobljenosti delovne sile, kar bi ji omogočilo boljše predvidevanje in zadovoljevanje hitro spreminjajočih se potreb na dinamičnih trgih dela v vse bolj digitalnem gospodarstvu. Države članice bi morale okrepiti prizadevanja za izboljšanje dostopa do kakovostnega izobraževanja odraslih za vse in izvesti strategije aktivnega staranja, da bi tako omogočile daljše delovno življenje.

Države članice bi morale spodbujati produktivnost in zaposljivost s primerno ponudbo ustreznega znanja in spretnosti. Skupaj z lokalnimi in regionalnimi oblastmi in v dialogu z zasebnim sektorjem bi lahko prek izobraževanja in usposabljanja bolje usklajevale poklicno znanje in spretnosti, ki so na voljo, s potrebami trga dela. Izvesti bi morale potrebne naložbe v sisteme izobraževanja, poklicnega usposabljanja in vseživljenjskega učenja ter izboljšati njihovo uspešnost in učinkovitost za dvig usposobljenosti delovne sile, kar bi ji omogočilo boljše predvidevanje in zadovoljevanje hitro spreminjajočih se potreb na dinamičnih trgih dela v vse bolj digitalnem gospodarstvu. Države članice bi morale okrepiti prizadevanja za izboljšanje dostopa do kakovostnega izobraževanja odraslih za vse in izvesti strategije aktivnega staranja, da bi tako omogočile daljše delovno življenje.

V zvezi s tem si je treba čim bolj prizadevati za okrepitev prehoda na zeleno in modro gospodarstvo z usklajevanjem povpraševanja po delovni sili ter spretnostih in znanjih, ob sočasnem predvidevanju in obvladovanju sprememb glede potreb po človeškem kapitalu in prenosu davčne obremenitve na druge oblike prispevkov. To bi lahko pripomoglo zlasti k zmanjšanju brezposelnosti mladih, saj je trenutno v Evropski uniji brezposelnih več kot 22 % mladih. Hkrati je treba pomagati pri razvoju socialne ekonomije, ob upoštevanju potenciala tega sektorja za ustvarjanje kakovostnih delovnih mest, zlasti v zvezi s potrebami, izraženimi na ravni evropskih regij in lokalnih oblasti.
Osnovna kreditna institucija bi morala ne glede na ločitev še vedno biti sposobna upravljati lastna tveganja. Zato bi morale nekatere trgovalne dejavnosti biti dovoljene, v kolikor je njihov namen skrbno upravljanje kapitala, likvidnosti in financiranja osnovne kreditne institucije in ne ogrožajo njene finančne stabilnosti. Podobno mora biti osnovna kreditna institucija sposobna za svoje stranke opravljati določene storitve upravljanja tveganj, ki so potrebne. Vendar bi se to moralo storiti brez izpostavljanja osnovne kreditne institucije nepotrebnemu tveganju in brez ogrožanja njene finančne stabilnosti. Dejavnosti varovanja pred tveganjem, ki so ustrezne za potrebe skrbnega upravljanja lastnega tveganja in za zagotavljanje storitev upravljanja tveganj strankam, so lahko primerne za obračunavanje varovanja pred tveganjem v skladu z mednarodnimi standardi računovodskega poročanja, vendar to ni obvezno.

Osnovna kreditna institucija bi morala ne glede na ločitev še vedno biti sposobna upravljati lastna tveganja. Zato bi morale nekatere trgovalne dejavnosti biti dovoljene, v kolikor je njihov namen skrbno upravljanje kapitala, likvidnosti in financiranja osnovne kreditne institucije in ne ogrožajo njene finančne stabilnosti. Podobno mora biti osnovna kreditna institucija sposobna za svoje stranke opravljati določene storitve upravljanja tveganj, ki so potrebne. Vendar bi se to moralo storiti brez izpostavljanja osnovne kreditne institucije nepotrebnemu tveganju in brez ogrožanja njene finančne stabilnosti. Poleg tega organi za sanacijo z uporabo načela simetrije lahko izgube prenesejo na vse vrste upnikov, tako kot bi ti imeli korist od morebitnega dobička. Dejavnosti varovanja pred tveganjem, ki so ustrezne za potrebe skrbnega upravljanja lastnega tveganja in za zagotavljanje storitev upravljanja tveganj strankam, so lahko primerne za obračunavanje varovanja pred tveganjem v skladu z mednarodnimi standardi računovodskega poročanja, vendar to ni obvezno.
85.

pozdravlja pisne zaveze, ki jih je sprejelo predsedstvo BiH in ki so jih podpisali politični voditelji ter potrdil parlament Bosne in Hercegovine, o ukrepih za vzpostavitev funkcionalnosti in učinkovitosti institucij, za začetek reform na vseh ravneh upravljanja ter za pospešitev procesa sprave in okrepitev upravne zmogljivosti. Poudarja, da zdaj lahko začne veljati stabilizacijsko-pridružitveni sporazum, ter poziva nove voditelje, naj se z EU dogovorijo o načrtu za obsežen in vključujoč program reform za napredek države;
Vsak pristojni organ, pooblaščen za dostop do sistema vstopa/izstopa v skladu s to uredbo, zagotovi, da je uporaba sistema vstopa/izstopa nujna, primerna in sorazmerna z izpolnjevanjem nalog pristojnih organov.

Vsak pristojni organ, pooblaščen za dostop do sistema vstopa/izstopa v skladu s to uredbo, zagotovi, da je uporaba sistema vstopa/izstopa nujna, primerna in sorazmerna z izpolnjevanjem nalog pristojnih organov ter da se spoštujejo vse ustrezne določbe EU in nacionalne določbe o varstvu osebnih podatkov.
Upravičenci in partnerske organizacije med izvajanjem dejavnosti javnost obveščajo o pomoči iz Sklada tako, da izobesijo vsaj en plakat z informacijami o dejavnosti (velikosti najmanj A3), vključno z informacijo o finančni pomoči Unije, na javnosti dobro vidnem mestu povsod, kjer se razdeljujeta hrana in blago oziroma izvaja spremljevalni ukrep, razen če način razdeljevanja tega ne dopušča. Upravičenci in partnerske organizacije, ki imajo spletišče, objavijo tudi kratek opis dejavnosti, vključno z njenimi cilji in rezultati, pri čemer poudarijo finančno pomoč Unije.

Upravičenci in partnerske organizacije med izvajanjem dejavnosti javnost obveščajo o pridobljeni pomoči v zvezi z razdeljevanjem hrane in blaga na način, ki je v skladu z njihovimi lastnimi praksami in okoliščinami razdeljevanja, kot so posterji ali letaki, ki predstavljajo dejavnost in podporo Evropske unije in vsebujejo informacije o tem, kako je mogoče dostopati do drugih ukrepov v podporo istemu cilju, pa tudi z uporabo instrumentov, ki zajemajo informacije, svetovanje in procese družbenega in poklicnega vključevanja, namenjene boju proti medgeneracijski revščini. iz Sklada tako, da izobesijo vsaj en plakat z informacijami o dejavnosti (velikosti najmanj A3), vključno z informacijo o finančni pomoči Unije, na javnosti dobro vidnem mestu povsod, kjer se razdeljujeta hrana in blago oziroma izvaja spremljevalni ukrep, razen če način razdeljevanja tega ne dopušča. Upravičenci in partnerske organizacije, ki imajo spletišče, objavijo tudi kratek opis dejavnosti, vključno z njenimi cilji in rezultati, pri čemer poudarijo finančno pomoč Unije.
1.

meni, da je znanje o morju bistvenega pomena zlasti za doseganje trajnostne rasti, zagotavljanje zdravih in produktivnih oceanov ter boljše poznavanje morskih ekosistemov in posledic človekovih dejavnosti zanje. Ugotavlja, da so podatki, ki so trenutno na voljo, razdrobljeni in se hranijo v ločenih zbirkah podatkov javnih organov, raziskovalnih središč in zasebnega sektorja, ter da podatki, ki se zbirajo, presegajo nacionalne meje; meni, da bi bila potrebna centralizirana zbirka podatkov o pomorskih dejavnostih, da bi bolje razumeli in predvideli morebitne medsebojne vplive: raziskovanje v globokem morju (rudarska dejavnost, izkoriščanje nafte in plina) je na primer zelo tvegana dejavnost, ki se trenutno upravlja popolnoma ločeno od ribiških dejavnosti;
47.

meni, da so glede na gospodarsko in socialno krizo javne naložbe v okviru celovite strategije za rast bistvenega pomena. V zvezi s tem podpira splošno reformo režima državne pomoči v smislu večje preprostosti, preglednosti in prožnosti. Ta preusmeritev politike Evropske komisije na področju državne pomoči bi morala temeljiti tudi na bolj ekonomskem pristopu, ki bi upošteval dejansko raven nevarnosti, da državna pomoč vpliva na trgovino znotraj Skupnosti in da res pride do izkrivljanja konkurence na notranjem trgu. Gre z roko v roki z zahtevami po večjem upoštevanju kakovosti javne porabe in zlasti po tem, da morajo evropska pravila o makroekonomskem nadzoru vključevati posebno knjigovodenje javnih naložb v infrastrukturo in inovacije v razmerju do administrativne javne porabe;
24.

Okoljskih standardov za zaščito ključnih procesov in funkcij v zvezi s tlemi trenutno ni. Evropa tudi nima splošnega sistema za spremljanje tal. Treba bo obravnavati tudi pomanjkanje sistematičnih podatkov o tleh za celotno EU, se seznaniti s tem, katere informacije so že na voljo, ugotoviti slabosti in pripraviti priporočila za prihodnje spremljanje tal. OR se strinja, da bo treba tla bolj spremljati, na primer podpirati ustrezne regionalne pristope za varstvo tal. Treba je izboljšati dostop evropskih, nacionalnih in regionalnih oblikovalcev politike in nosilcev odločanja do pomembnih podatkov o tleh in informacij, in to na ustreznih ravneh. Poleg tega v Evropi kot celoti ni ustreznega dolgoročnega spremljanja tal v okviru mreže krajev, s katerim bi obravnavali vprašanja, zlasti medsebojne učinke med tlemi in podnebnimi spremembami. OR zato pozdravlja ohranitev Evropskega centra za podatke o tleh (ESDAC).
104.

nenazadnje priporoča metodološko, dolgoročno in postopno iskanje rešitev. V Evropi je potrebna nova odločnost za spodbujanje gospodarske rasti in to je mogoče doseči na družbeno odgovoren način, tudi v okviru okoljskih omejitev. Treba je pripraviti ukrepe za preprečevanje izključenosti, ki bi morali segati dovolj daleč v prihodnost. Treba se je izogibati kratkoročnim, na projektih temelječim ukrepom brez konkretnih zahtev spremljanja. Odbor se še naprej zavzema za pripravo podrobnejših predlogov za ukrepe in poročila o družbeni odgovornosti in socialnih podjetjih, da bi še bolj okrepili družbeno stabilnost. Na splošno je najpomembneje opozarjanje na krepitev prizadevanj, izmenjavo in uporabo primerov najboljše prakse, razširjanje informacij, ki so na voljo, in ponavljanje rezultatov. Odbor spodbuja opredelitev prototipov in podporo za perspektivne dejavnosti.
3. Podporo Unije v skladu s to uredbo načeloma sofinancirajo partnerske države iz javnih sredstev, prispevkov upravičencev in drugih virov. Isto načelo se uporablja za sodelovanje z Rusko federacijo, zlasti glede programov iz člena 6(1)(c). Zahteve po sofinanciranju se lahko opustijo, kadar je to ustrezno utemeljeno in kadar je to potrebno za podporo razvoja civilne družbe in nedržavnih akterjev, ne glede na izpolnjevanje drugih pogojev iz finančne uredbe.

3. Podporo Unije v skladu s to uredbo načeloma sofinancirajo partnerske države iz javnih sredstev, prispevkov upravičencev in drugih virov. Isto načelo se uporablja za sodelovanje z Rusko federacijo, zlasti glede programov iz člena 6(1)(c). Zahteve po sofinanciranju se lahko opustijo, kadar je to ustrezno utemeljeno in kadar je to potrebno za podporo razvoja civilne družbe in nedržavnih akterjev , ne glede na izpolnjevanje drugih pogojev iz finančne uredbe.