Posebno poročilo Cilji EU  
za področje izobraževanja:  
programi so usklajeni, toda 
pri merjenju uspešnosti 
obstajajo pomanjkljivostiSL 2016  št. 16
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE
EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
Vprašanja:  eca.europa.eu/sl/Pages/ContactForm.aspx
Spletišče:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Veliko dodatnih informacij o Evropski uniji je na voljo na internetu ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Urad za publikacije Evropske unije, 2016
Print ISBN 978-92-872-5161-9 ISSN 1831-094X doi:10.2865/516703 QJ-AB-16-016-SL-C
PDF ISBN 978-92-872-5202-9 ISSN 1977-5784 doi:10.2865/38991 QJ-AB-16-016-SL-N
EPUB ISBN 978-92-872-5203-6 ISSN 1977-5784 doi:10.2865/944292 QJ-AB-16-016-SL-E
© Evropska unija, 2016
Reprodukcija je dovoljena z navedbo vira.
Cilji EU  
za področje izobraževanja: 
programi so usklajeni, toda 
pri merjenju uspešnosti 
obstajajo pomanjkljivosti
(v skladu z drugim pododstavkom člena 287(4) PDEU)Posebno poročiloSL 2016  št. 16
02
 Revizijska ekipa
Posebna poročila Evropskega računskega sodišča predstavljajo rezultate njegovih revizij smotrnosti poslovanja in sklad-  
nosti za posamezna proračunska področja ali upravljavske teme. Računsko sodišče izbira in načrtuje revizijske naloge 
tako, da je njihov učinek kar največji, in pri tem upošteva tveganje za smotrnost ali skladnost, višino ustreznih prihodkov 
ali porabe, prihodnji razvoj ter politični in javni interes.
To revizijo smotrnosti poslovanja je opravil senat II, ki ga vodi član Evropskega računskega sodišča Henri Grethen in ki je 
specializiran za področja porabe strukturnih politik, prometa in energetike. Revizijo je vodila članica poročevalka Iliana 
Ivanova. Pri reviziji so sodelovali vodja njenega kabineta Tony Murphy in ataše Mihail Stefanov, vodilni upravni usluž -
benec Alain Vansilliette, vodja naloge Paolo Pesce ter revizorji Zsuzsanna Csák, Sandra Diering, Xavier Gilquin, Zuzana 
Gullova, Attila Horvay-Kovács, Jean-François Hynderick, Thierry Lavigne in Ana Popescu.
Od leve proti desni:  Z. Gullova, M. Stefanov, T. Murphy, A. Vansilliette, I. Ivanova, A. Horvay-Kovács, 
P . Pesce, Z. Csák.

03
 Kazalo
Odstavek
 Glosar
I–IX  Povzetek
1–18  Uvod
1 Vloga izobraževanja
2–14  Izobraževanje in EU
15–18  Režim deljenega upravljanja
19–21  Obseg revizije in revizijski pristop
22–81  Opažanja
22–52  Ocena operativnih programov za obdobje 2007–2013
24–38  V preučenih operativnih programih Evropskega socialnega sklada za obdobje 2007–2013 so upoštevani  
cilji EU za področje izobraževanja
39–44  Finančno reprogramiranje operativnih programov in opredeljeni ožji cilj niso dovolj povezani
45–52  Uspešnosti preučenih projektov ni bilo mogoče sistematično prikazati
53–81  Ocena priprave operativnih programov za programsko obdobje 2014–2020
55–61  Komisija je državam članicam pomagala pri pripravi operativnih programov za obdobje 2014–2020
62–68  Preučeni operativni programi so skladni s cilji EU za področje izobraževanja
69–73  Ureditve za spremljanje uspešnosti so izboljšane, vendar obstaja nekaj omejitev
74–81  Težave pri povezovanju ukrepov v izobraževanju z obeti za zaposlitev
82–93  Zaključki in priporočila
04 Kazalo 
 Priloga I –  Napredek pri doseganju ožjih ciljev strategije Evropa 2020 za področje 
izobraževanja
 Priloga II  – Pregled načrtovanja programov, izvajanja, spremljanja in poročanja
 Priloga III –  Seznam preučenih operativnih programov Evropskega socialnega sklada za 
obdobje 2007–2013
 Priloga IV –  Seznam preučenih partnerskih sporazumov in operativnih programov za obdobje 
2014–2020
 Priloga V – Revizijska metodologija za oceno ciljev, upoštevanih v operativnih programih
 Priloga VI  –  Pregled sprememb preučenih operativnih programov Evropskega socialnega 
sklada za obdobje 2007–2013
 Odgovori Komisije
05
 Glosar
Evropski socialni sklad (ESS) : Evropski socialni sklad je namenjen krepitvi ekonomske in socialne kohezije 
v Evropski uniji, in sicer z izboljšanjem zaposlovanja in možnosti za zaposlitev (predvsem z ukrepi usposabljanja), 
spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti ter odpiranjem več in boljših delovnih mest.
Evropski strukturni in investicijski skladi (skladi ESI) : Evropski strukturni in investicijski skladi vključujejo pet 
ločenih skladov, katerih cilj je zmanjševanje regionalnih nesorazmerij v Uniji in za katere se določijo okviri politike 
za sedemletni večletni finančni okvir. Vključujejo Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), Evropski socialni sklad 
(ESS), Kohezijski sklad (KS), Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) ter Evropski sklad za pomorstvo in 
ribištvo (ESPR).
Izhodiščna vrednost : Namen izhodiščne vrednosti je določiti referenčno vrednost, na podlagi katere se nato 
določijo in ocenjujejo ožji cilji.
Izid : Sprememba, ki je posledica neke intervencije in je običajno povezana s cilji intervencije (npr. udeleženci 
usposabljanja, ki so se zaposlili, zmanjšanje onesnaževal v očiščeni odpadni vodi, zmanjšanje potovalnega časa itd.). 
Lahko so pričakovani ali nepričakovani, pozitivni ali negativni.
Izložek : Nekaj, kar se proizvede ali doseže z viri, dodeljenimi za neko intervencijo (npr. izvedeni tečaji usposabljanja 
za brezposelne mlade, število zgrajenih čistilnih naprav za odpadne vode ali kilometri zgrajenih cest itd.).
Izobraževanje in usposabljanje 2010 (ET 2010) : Okvir za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju, 
ki ga je Svet sprejel leta 2003 in ki temelji na skupnih ciljih. Vključuje niz kazalnikov in referenčnih ravni za 
povprečno uspešnost v Evropi.
Izobraževanje in usposabljanje 2020 (ET 2020) : Posodobljen strateški okvir za evropsko sodelovanje 
v izobraževanju in usposabljanju, ki ga je Svet sprejel leta 2009. Gradi na napredku, doseženem v okviru 
Izobraževanja in usposabljanja 2010, ter prinaša skupne strateške cilje za Evropsko unijo (EU) in države članice za 
obdobje do leta 2020.
Matematika, naravoslovje in tehnika : Izraz matematika, naravoslovje in tehnika se nanaša na povečanje skupnega 
števila diplomantov terciarnega izobraževanja iz matematike, naravoslovja in tehniških ved.
 
06 Glosar 
Mednarodna standardna klasifikacija izobraževanja (ISCED) : Mednarodna standardna klasifikacija 
izobraževanja se uporablja za opredelitev stopenj in področij izobraževanja. Prvo klasifikacijo je pripravil 
Unesco sredi 70. let prejšnjega stoletja, leta 1997 pa je bila prvič revidirana. Zaradi kasnejših sprememb sistemov 
izobraževanja in učenja v začetku 21. stoletja je bil med letoma 2009 in 2011 opravljen še dodatni pregled ISCED.  
 
Trenutna klasifikacija (ISCED 2011) vključuje naslednje stopnje:
01 Vzgoja v zgodnjem otroštvu
02 Predšolska vzgoja in izobraževanje
1 Primarno izobraževanje
2 Nižje sekundarno izobraževanje
3 Višje sekundarno izobraževanje
4 Posekundarno neterciarno izobraževanje
5 Kratko terciarno izobraževanje
Terciarno 
izobraževanje6Terciarno izobraževanje prvega ciklusa ( Bachelor  ali ekvivalentna 
diploma)
7Terciarno izobraževanje drugega ciklusa ( Master  ali ekvivalentna 
diploma)
8Terciarno izobraževanje za pridobitev doktorata (doktorska ali ekviva -
lentna diploma)
Mejnik : Vmesni ožji cilji, določeni za kazalnike, za katere so bile določene ciljne vrednosti.
Operativni program (OP) : Operativni program določa prioritete in specifične cilje držav članic ter način uporabe 
financiranja (sofinanciranja EU ter nacionalnega javnega in zasebnega sofinanciranja) v nekem obdobju (navadno 
sedem let) za financiranje projektov. Ti projekti morajo prispevati k doseganju nekega števila ciljev, določenih na 
ravni prednostne osi operativnega programa. Operativni program obstaja za vsak sklad na področju kohezije (tj. 
Evropski sklad za regionalni razvoj, Kohezijski sklad in Evropski socialni sklad). Pripravi ga država članica, Komisija pa 
ga mora odobriti, preden so mogoča plačila iz proračuna EU. Operativne programe je mogoče spremeniti v obdobju 
trajanja posameznega programa le, če se s tem strinjata obe strani.
Organ upravljanja : Organ upravljanja je nacionalni, regionalni ali lokalni javni organ (ali neki drug javni ali zasebni 
organ), ki ga država članica določi za upravljanje operativnega programa. Njegove naloge vključujejo izbiranje 
projektov za financiranje, spremljanje izvajanja projektov in poročanje Komisiji o finančnih vidikih in doseženih 
rezultatih.
Osebe, ki zgodaj opustijo šolanje : Osebe, ki zgodaj opustijo šolanje, so opredeljene kot delež prebivalstva 
med 18. in 24. letom starosti, ki ima le nižjo sekundarno izobrazbo ali manj in ni več v sistemu izobraževanja ali 
usposabljanja.
Partnerski sporazum : Sporazumi, sklenjeni med Evropsko komisijo in posameznimi državami članicami za 
programsko obdobje 2014–2020. Določajo načrte nacionalnih organov za način uporabe sredstev evropskih 
strukturnih in investicijskih skladov ter opisujejo strateške smotre in prioritete za vlaganje posameznih držav članic, 
ki jih povezujejo s splošnimi smotri strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast. Med drugim 
vključujejo tudi podrobnosti o vseh predhodnih pogojenostih in okvirih za zagotavljanje uspešnosti. Pripravijo jih 
države članice po posvetovanju s Komisijo, ki jih mora sprejeti.
07 Glosar 
Posamezniki s slabimi rezultati pri osnovnih spretnostih : Izraz posamezniki s slabimi rezultati pri osnovnih 
spretnostih se nanaša na delež posameznikov v starosti 15 let, ki dosegajo slabe rezultate pri branju, v matematiki in 
naravoslovju.
Predhodne pogojenosti : To so pogoji, ki temeljijo na vnaprej določenih merilih v partnerskih sporazumih in štejejo 
za potrebne osnovne pogoje za uspešno in učinkovito uporabo podpore Unije v okviru teh sporazumov. Pri pripravi 
operativnih programov za programsko obdobje 2014–2020 za Evropski sklad za regionalni razvoj, Kohezijski sklad 
in Evropski socialni sklad morajo države članice oceniti, ali so bili ti pogoji izpolnjeni. Če niso bili izpolnjeni, je treba 
pripraviti akcijske načrte, da se zagotovi njihova izpolnitev do 31. decembra 2016. Programsko obdobje : Večletni 
okvir, v katerem se načrtujejo in izvajajo odhodki strukturnih skladov in Kohezijskega sklada.
Strategija Evropa 2020 : Desetletna strategija Evropske unije za delovna mesta in rast. Začela se je leta 2010, da bi 
ustvarila pogoje za pametno, trajnostno in vključujočo rast.
Terciarna izobrazba : Izraz terciarna izobrazba se nanaša na odstotek populacije v starosti od 30 do 34 let, ki je 
uspešno zaključil izobraževanje na terciarni stopnji.
Učinek : Dolgoročnejše družbeno-ekonomske posledice, ki jih je mogoče opaziti po nekem obdobju po zaključku 
intervencije in ki lahko vplivajo na neposredne upravičence intervencije ali druge posredne upravičence (npr. 
znižanje stopenj brezposelnosti, izboljšanje kakovosti vode itd.).
Višja sekundarna izobrazba : Izraz višja sekundarna izobrazba se v tem poročilu nanaša na odstotek populacije 
v starosti 22 let, ki je uspešno zaključil izobraževanje vsaj na višji sekundarni stopnji.
Vseživljenjsko učenje : Izraz vseživljenjsko učenje se v tem poročilu nanaša na odstotek populacije v starosti  
od 25 do 64 let, ki je sodeloval v izobraževanju in usposabljanju štiri tedne pred raziskavo.
Vzgoja in izobraževanje v zgodnjem otroštvu : V vzgojo in izobraževanje v zgodnjem otroštvu so vključeni otroci 
med 4 letom starosti in letom, pri katerem se začne obvezno osnovnošolsko izobraževanje.
08
 Povzetek
I
Vlaganje v izobraževanje je bistveno za izboljšanje produktivnosti delovne sile, strokovni razvoj in ne nazadnje 
gospodarsko rast v Evropski uniji. Druge koristi izobraževanja so lahko boljše dejavno državljanstvo, manj kriminala 
in boljše povprečne zdravstvene razmere. Izobrazbena stopnja posameznika je neposredno povezana z njegovo 
zaposljivostjo in kakovostjo zaposlitve, ki jo najde. V zadnjih letih je bila brezposelnost v EU trikrat manjša za posa -
meznike s terciarno izobrazbo kot za tiste, ki so končali nižje sekundarno izobraževanje ali manj.
II
V EU so za izobraževanje v celoti in izključno pristojne države članice. Strategije EU se sprejmejo kot sklepi Sveta, ki 
niso pravno zavezujoči za države članice EU. EU pa je pristojna za podpiranje, usklajevanje in dopolnjevanje ukrepov 
držav članic na področju izobraževanja.
III
Po ocenah Eurostata je bilo v državah članicah med letom 2007 in 2011 za izobraževanje porabljenih 3 200 mili -
jard EUR, vendar se je skupna raven porabe za izobraževanje v večini od njih med letoma 2009 in 2013 nekoliko 
znižala.
IV
Znesek sredstev EU, neposredno dodeljenih za izobraževanje, je v primerjavi z nacionalnimi vlaganji na tem podro -
čju sicer majhen, toda Evropski socialni sklad je v programskem obdobju 2007–2013 kljub temu prispeval 33,7 mili -
jarde EUR za ukrepe na področju izobraževanja. Za programsko obdobje 2014–2020 so načrtovana sredstva, ki naj bi 
bila dodeljena iz Evropskega socialnega sklada, veliko manjša (po oceni naj bi znašala do 27,1 milijarde EUR).
V
Cilji EU za področje izobraževanja so prikazani v strateških okvirih Izobraževanje in usposabljanje 2010, Izobraževa -
nje in usposabljanje 2020 in Evropa 2020. Pri reviziji smo ocenili, ali so bili v operativnih programih in z njimi pove -
zanih projektih za programsko obdobje 2007–2013 ter pri zasnovi operativnih programov za programsko obdobje 
2014–2020 cilji ustrezno upoštevani.
VI
Pregledali smo 37 operativnih programov Evropskega socialnega sklada iz programskega obdobja 2007–2013, za 
katere je bilo porabljenih približno 28 milijard EUR, kar je 83 % vseh sredstev, dodeljenih za izobraževanje iz Evrop -
skega socialnega sklada. Poleg tega smo obiskali organe v petih državah članicah (Nemčiji, Franciji, Italiji, Portugal -
ski in Romuniji) ter preučili vzorec projektov. Za programsko obdobje 2014–2020 smo pregledali pet partnerskih 
sporazumov in osem operativnih programov, za katere je bilo porabljenih približno 7 milijard EUR sredstev, dodelje -
nih za izobraževanje iz Evropskega socialnega sklada.
09 Povzetek 
VII
Ugotovili smo, da so bili cilji EU za področje izobraževanja v operativnih programih za obdobje 2007–2014 ustrezno 
zajeti. Toda pri nekaterih operativnih programih so obstajali elementi intervencijske logike, ki niso bili opisani, in 
pomanjkljivosti v okviru orodij za spremljanje. Poleg tega zaradi pomanjkanja kvantificiranih ciljev in kazalnikov 
uspešnosti ni bilo mogoče sistematično prikazati uspešnosti revidiranih projektov. Pri večini pregledanih operativ -
nih programov, pri katerih je prišlo do sprememb pri dodeljenih sredstvih, so manjkala jasna pojasnila o tem, kakšne 
posledice bo imela sprememba pri dodelitvah sredstev za ustrezne ciljne vrednosti.
VIII
V zvezi z zasnovo operativnih programov za obdobje 2014–2020 smo ugotovili, da so bili cilji EU za področje izobra -
ževanja ustrezno zajeti in da je prišlo do izboljšav pri opisu intervencijske logike. Kljub temu pa ima okvir še nekaj 
slabosti, ki bi lahko vplivale na spremljanje uspešnosti in poročanje o njej na ravni operativnih programov in projek -
tov. Poleg tega povezava med izobraževalnimi ukrepi in njihovim učinkom na zaposljivost ni vedno jasna.
IX
Sodišče priporoča:
(a) Med pripravo naslednjega programskega obdobja naj Komisija razmisli o podrobni opredelitvi kazalnikov rezul -
tatov za izide, za katere bi morale biti določene izhodiščne in ciljne vrednosti za vsako prioriteto za vlaganje.
(b) Za programsko obdobje 2014–2020:
(i) Kadar države članice zahtevajo spremembe operativnih programov, naj Komisija:
 ο spodbuja uvedbo jasne povezave med prioritetami za vlaganje v operativnih programih ter ustreznimi 
kvantificiranimi in merljivimi kazalniki rezultatov;
 ο zagotovi, da bodo države članice obrazložile reprogramiranje dodelitev finančnih sredstev in v obrazlo -
žitev vključile kvalitativne in kvantitativne informacije o pričakovanih spremembah kazalnikov izložkov 
in rezultatov.
(ii) Države članice naj zagotovijo:
 ο jasno povezavo med izbranimi projekti in doseganjem ciljev EU za področje izobraževanja v operativnih 
programih;
 ο sistematično vzpostavitev ustreznih kazalnikov rezultatov, da se prikažejo dejanski učinki projekta na 
končne udeležence in spremlja napredek pri doseganju ciljev za področje izobraževanja iz operativnih 
programov.
(iii) Kadar je primerno, naj Komisija in države članice zagotovijo, da bodo sredstva operativnih programov bolje 
usmerjena v ukrepe, ki krepijo povezavo med izobraževanjem in zaposlovanjem, ter zagotovijo ustrezno 
spremljanje izidov.
10
 Uvod
Vloga izobraževanja
01 
Vlaganje v izobraževanje je bistveno za izboljšanje produktivnosti delovne sile, 
strokovni razvoj in ne nazadnje gospodarsko rast v Evropski uniji. Druge koristi 
izobraževanja so lahko boljše dejavno državljanstvo, manj kriminala in boljše 
povprečne zdravstvene razmere.1 Izobrazbena stopnja posameznika je nepo-  
sredno povezana z njegovo zaposljivostjo in kakovostjo zaposlitve, ki jo najde. 
Povezana je z zaslužkom posameznika in še tesneje s stopnjami brezposelnosti. 
Kot je prikazano na sliki 1 , je bila brezposelnost v EU v zadnjih letih trikrat manjša 
za posameznike s terciarno izobrazbo kot za tiste, ki so končali nižje sekundarno 
izobraževanje ali manj.1 European Expert Network on 
Economics of Education 
(EENEE), The economic case for 
education,  december 2014 in 
OECD, Education at a Glance 
2015 – OECD Indicators,  2015.Slika 1Stopnja brezposelnosti po doseženi izobrazbi v EU
Stopnja brezposelnosti (osebe v starosti 15–64 let)Zaključeno terciarno izobraževanjeZaključeno višje sekundarno 
izobraževanjePovprečjeZaključeno nižje sekundarno 
izobraževanje ali manj
2014 2012 2010 2008 2006 2004 20020 %5 %10 %15 %20 %25 %
Vir: Eurostat.
11 Uvod 
Izobraževanje in EU
02 
Eno od temeljnih načel EU je spodbujanje znanja tako, da se državljanom EU 
omogoči širok dostop do izobraževanja in njegovo stalno posodabljanje.2 V EU so 
za izobraževalne politike v celoti in izključno pristojne države članice. Strategije 
EU se sprejmejo kot Sklepi Sveta, ki niso pravno zavezujoči za države članice EU 
(„mehko pravo”). Ti sklepi so politična stališča Sveta, ki so temelj za sodelovanje 
dveh ali več držav članic na nekem področju.
03 
EU je pristojna za podpiranje, usklajevanje in dopolnjevanje ukrepov držav članic 
na področju izobraževanja.3 Poleg tega Unija prispeva k razvoju kakovostnega iz -
obraževanja s spodbujanjem sodelovanja med državami članicami ter po potrebi 
s podpiranjem in dopolnjevanjem njihovih dejavnosti, pri čemer v celoti upošte -
va odgovornost držav članic za vsebino poučevanja in organizacijo izobraževal -
nih sistemov, pa tudi njihovo kulturno in jezikovno raznolikost.4
04 
Leta 2000 so voditelji držav in vlad potrdili lizbonsko strategijo5, katere cilj je bil, 
da bi EU do leta 2010 postala najbolj konkurenčno in dinamično na znanju teme -
lječe gospodarstvo na svetu, sposobno trajnostne gospodarske rasti s številnejši -
mi in boljšimi delovnimi mesti ter z večjo socialno kohezijo.
05 
Na podlagi lizbonske strategije se je Svet dogovoril za vzpostavitev okvira za 
evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju, ki naj bi temeljilo na 
skupnih ciljih (imenovan Izobraževanje in usposabljanje 2010 – ET 2010).6 Okvir je 
vključeval kazalnike in referenčne ravni za povprečno evropsko uspešnost v izo-  
braževanju, ki naj bi se uporabljali kot eno od orodij za spremljanje doseganja 
ciljev za sisteme izobraževanja in usposabljanja v Evropi.2 Preambula Pogodbe 
o delovanju Evropske unije 
(PDEU).
3 Člen 6 PDEU.
4 Člen 165 PDEU.
5 Zasedanje Evropskega sveta 
23. in 24. marca 2000.
6 Sklepi Sveta z dne 5. maja 2003 
o referenčnih ravneh 
evropskega povprečnega 
učinka pri izobraževanju in 
usposabljanju (primerjalne 
analize) (UL C 134, 7.6.2003, 
str. 3), sprejeti na podlagi 
dokumenta COM(2002) 629 
final z dne 20. novembra 2002 
o evropskih primerjalnih 
analizah v izobraževanju in 
usposabljanju ( European 
benchmarks in education and 
training: follow-up of the Lisbon 
European Council ).
12 Uvod 
06 
Leta 2009 je Svet sprejel posodobljen strateški okvir za evropsko sodelovanje v   
izobraževanju in usposabljanju, imenovan Izobraževanje in usposabljanje 2020 – 
ET 2020, ki temelji na napredku, doseženem v okviru ET 2010.7
07 
Leta 2010 je Svet sprejel strategijo Evropa 2020 za delovna mesta in pametno, 
trajnostno in vključujočo rast,8 v kateri je opredeljenih pet merljivih krovnih ožjih 
ciljev EU za leto 2020, ki so bili prevedeni v nacionalne ožje cilje in načrtovano 
ukrepanje. Ti ožji cilji vključujejo cilje za področje izobraževanja.
08 
Cilji EU za področje izobraževanja ostajajo v bistvu nespremenjeni in pomembni 
za program EU. Glede na zgoraj omenjene strateške dokumente za namene tega 
poročila kot cilji EU za področje izobraževanja štejejo:
 ο zmanjšanje števila oseb, ki zgodaj opustijo šolanje,
 ο povečanje števila diplomantov terciarnega izobraževanja,
 ο povečanje udeležbe v vseživljenjskem učenju,
 ο zmanjšanje števila posameznikov s slabimi rezultati pri osnovnih spretnostih,
 ο povečanje udeležbe v vzgoji v zgodnjem otroštvu,
 ο povečanje udeležbe v visokošolskem izobraževanju na področju matematike, 
naravoslovja in tehnike ter
 ο povečanje števila diplomantov višjega sekundarnega izobraževanja.
V tabeli 1  so prikazane dodatne podrobnosti in ožji cilji, opredeljeni na evropski 
ravni.
09 
Sicer je težko določiti neposredno korelacijo z učinkom podpore EU, vendar je bil 
v zadnjih letih dosežen znaten napredek pri doseganju ciljev strategije Evropa 
2020 za področje izobraževanja. Kljub temu si je še vedno treba prizadevati, da bi 
se dosegli opredeljeni ožji cilji. Čeprav so povprečne vrednosti za EU blizu ožjih 
ciljev za področje izobraževanja, določenih v strategiji Evropa 2020, pa nekatere 
države članice še vedno zaostajajo pri doseganju svojih nacionalnih ožjih ciljev.7 Sklepi Sveta z dne 
12. maja 2009 o strateškem 
okviru za evropsko 
sodelovanje v izobraževanju in 
usposabljanju („ET 2020”) 
(UL C 119, 28.5.2009, str. 2).
8 Sklepi Evropskega sveta z dne 
17. junija 2010, ki temeljijo na 
dokumentu COM(2010) 2020 
final z dne 3. marca 2010 
Evropa 2020 – Strategija za 
pametno, trajnostno in 
vključujočo rast.
13 Uvod 
Cilji EU za področje izobraževanja
Zajeta področjaIzobraževanje in usposabljanje 2010  
maj 2003Izobraževanje in usposabljanje 2020  
maj 2009Evropa  2020  
junij 2010
Cilji, ki bi jih bilo treba doseči na ravni EU  
do leta  2010Cilji, ki bi jih bilo treba doseči na ravni EU do leta  2020
Osebe, ki zgodaj 
opustijo šolanjeDelež oseb, ki zgodaj opustijo izobraževanje  
in usposabljanje, naj bi bil pod 10 %.Delež oseb, ki zgodaj opustijo izobraževanje in usposabljanje, naj bi bil  
pod 10 %.
Terciarna izobrazba  
(ISCED 5–8)Ni omenjeno.Vsaj 40 % oseb med tridesetim in štiriintridesetim letom naj bi imelo terciarno 
izobrazbo.
Vseživljenjsko učenjeVsaj 12,5 % odraslih (v starosti od 25 do 64 let) 
naj bi bilo udeleženih v vseživljenjskem učenju.Vsaj 15 % odraslih (v starosti od 25 do 64 let) 
naj bi bilo udeleženih v vseživljenjskem učenju.
Določeni niso bili nobeni 
novi ožji cilji.Posamezniki s slabimi 
rezultati pri osnovnih 
spretnostihOdstotek petnajstletnikov s slabimi rezultati  
pri bralni pismenosti naj bi se znižal za vsaj 20 % 
glede na leto 2000.Delež petnajstletnikov s slabimi rezultati pri 
branju, matematiki in naravoslovju naj bi bil  
pod 15 %.
Vzgoja v zgodnjem 
otroštvu (ISCED 0)Ni omenjeno.Vsaj 95 % otrok med četrtim letom starosti in 
starostjo, ko se začne obvezna osnovna šola, naj 
bi bilo udeleženih v izobraževanju v zgodnjem 
otroštvu.
Matematika, naravo -
slovje in tehnikaSkupno število diplomantov matematike, 
naravoslovja in tehnike naj bi se povečalo za vsaj 
15 % (od leta 2003 do leta 2010), obenem pa naj 
bi se zmanjšalo neravnovesje pri zastopanosti 
spolov.Določeni niso bili nobeni novi ožji cilji.
Višja sekundarna 
izobrazba  
(ISCED 3)Vsaj 85 % dvaindvajsetletnikov naj bi zaključilo 
višje sekundarno izobraževanje.Tabela 1
14 Uvod 
10 
Sliki 2 in 3  prikazujeta trend zmanjševanja števila oseb, ki zgodaj opustijo šola -
nje, in povečevanja števila diplomantov terciarnega izobraževanja v obiskanih 
državah članicah.9 Na Portugalskem je bila z reformo iz leta 2009 uvedena obvez-  
nost, da dijaki ostanejo vključeni v izobraževanje do starosti 18 let, kar je starost, 
pri kateri običajno pridobijo kvalifikacijo na stopnji višjega sekundarnega izobra -
ževanja. To je veliko prispevalo k zmanjšanju zgodnjega opuščanja šolanja. Slika 2 Slika 3Osebe, ki zgodaj opustijo šolanje, v EU19 Nemčija, Francija, Italija, 
Portugalska in Romunija.
0 % 5 %10 %15 %20 %25 %30 %35 %40 %45 %
Cilj za EU: pod 10  %
2015 2014 2013 2012 2011 2010 2009 2008 2007 2006EU (28 držav)
NemčijaFrancijaItalijaPortugalskaRomunija
Cilj za EU: nad 40 %
2015 2014 2013 2012 2011 2010 2009 2008 2007 200650 %
45 %
40 %
35 %
30 %
25 %
20 %
15 %
10 %
5 %
0 %EU (28 držav)
NemčijaFrancijaItalijaPortugalskaRomunijaTerciarna izobrazba v EU1
1 Ožji cilj za EU ni nujno enak kot posamezni nacionalni ožji cilji.
Vir: Eurostat.
15 Uvod 
11 
Kot informacija je v  Prilogi I  prikazan napredek vseh 28 držav članic pri dosega -
nju teh ožjih ciljev strategije Evropa 2020 v obdobju 2006–2015.
12 
Izobraževanje je ena od največjih postavk na odhodkovni strani nacionalnih pro -
računov držav članic. Po oceni Eurostata so države članice EU med letoma 2007 in 
2011 za izobraževanje skupaj porabile 3 200 milijard EUR.
13 
Kljub temu da je Komisija države članice večkrat pozvala, naj varujejo vlaganja 
v področja, ki so rasti prijazna, kot je izobraževanje, se je stopnja porabe za 
izobraževanje kot delež v bruto domačem proizvodu med letoma 2009 in 2013 
v večini držav rahlo znižala (glej tabelo 2 ).10
14 
Znesek sredstev EU, neposredno dodeljenih za izobraževanje, je v primerjavi  
z nacionalnimi vlaganji na tem področju sicer majhen, toda Evropski socialni 
sklad je v programskem obdobju 2007–2013 kljub temu prispeval 33,7 milijar -
de EUR za ukrepe v izobraževanju. Za programsko obdobje 2014–2020 so načr -
tovana sredstva, ki naj bi bila dodeljena iz Evropskega socialnega sklada, veliko 
manjša (po oceni naj bi znašala do 27,1  milijarde  EUR).10 Evropska komisija, Pregled 
izobraževanja in usposabljanja 
2014, str. 14 in Pregled 
izobraževanja in usposabljanja 
2015, str. 25.
16 Uvod 
Odhodki za izobraževanje kot delež bruto domačega proizvoda v 28 državah 
članicah EU
2009 2010 2011 2012 2013
EU (28 držav) 5,5 5,3 5,1 5,0 5,0
Belgija 6,2 6,1 6,3 6,3 6,4
Bolgarija 4,3 3,7 3,5 3,4 3,8
Češka 4,8 5,1 5,1 5,0 5,2
Danska 8,0 7, 2 6,9 7,1 7, 0
Nemčija 4,4 4,4 4,3 4,3 4,3
Estonija 7,1 6,6 6,3 6,3 6,0
Irska 5,4 4,9 4,7 4,4 4,1
Grčija 4,3 4,0 4,4 4,4 4,5
Španija 5,1 4,5 4,4 4,1 4,0
Francija 6,2 5,6 5,5 5,5 5,5
Hrvaška – 5,0 5,0 5,0 5,3
Italija 4,6 4,4 4,1 4,1 4,1
Ciper 7, 2 6,8 6,6 6,1 6,5
Latvija 6,8 6,2 5,9 5,7 5,7
Litva 6,8 6,4 6,1 5,8 5,6
Luksemburg 5,3 5,2 5,1 5,4 5,6
Madžarska 5,3 5,6 5,1 4,7 4,7
Malta 5,4 5,6 5,7 5,8 5,9
Nizozemska 5,9 5,7 5,6 5,6 5,5
Avstrija 5,7 5,1 5,0 5,0 5,0
Poljska 5,6 5,6 5,5 5,4 5,3
Portugalska 6,8 7,7 7, 3 6,5 6,8
Romunija 4,1 3,3 4,1 3,0 2,8
Slovenija 6,5 6,6 6,6 6,4 6,5
Slovaška 4,3 4,9 4,6 4,4 5,0
Finska 6,6 6,6 6,5 6,4 6,5
Švedska 7, 2 6,5 6,5 6,5 6,6
Združeno kraljestvo 6,9 6,6 6,0 5,8 5,5
Vir: Eurostat.Tabela 2
17 Uvod 
Režim deljenega upravljanja
15 
Evropski socialni sklad upravljajo Komisija in države članice v okviru režima 
deljenega upravljanja. Države članice pripravijo večletne operativne programe, 
za katere se dogovorijo s Komisijo in ki so sprejeti kot sklepi Komisije. Operativni 
program je strateški dokument, v katerem so analizirani problemi in potrebe zaje -
tega geografskega območja, opredeljene skupine, ki potrebujejo pomoč, določe -
ne prioritete posamezne intervencije in z njimi povezan proračun ter opredeljeni 
smotri, ki jih je treba doseči.
16 
Za upravljanje in izvajanje operativnih programov države članice določijo organe 
upravljanja, da zagotovijo njihovo uspešno, zakonito in pravilno izvajanje, zlasti 
v zvezi z izbiro projektov, ki bodo financirani, spremljanjem njihovega izvaja -
nja ter poročanjem Komisiji o finančnih vidikih in doseženih rezultatih. Organi 
upravljanja se lahko odločijo, da bodo izvajanje delno prenesli na eno ali več 
posredniških teles. Projekte izvajajo upravičenci, ki morajo organom upravljanja 
pošiljati informacije o napredku pri projektih, organi upravljanja pa morajo Komi -
siji poslati zbirne podatke v letnih poročilih o izvajanju.11
17 
Za programsko obdobje 2014–2020 so bile uvedene spremembe pri pripravi 
operativnih programov, in sicer zlasti partnerski sporazumi in predhodne pogo -
jenosti.12 Partnerski sporazumi so pogodbe med Komisijo in državami članicami. 
Nadomestili so nacionalne strateške referenčne okvire, ki so obstajali v program -
skem obdobju 2007–2013. Partnerski sporazumi so krovni strateški načrti s prio -
ritetami za vlaganje za vsako državo članico. Zagotovili naj bi, da bi se evropski 
strukturni in investicijski skladi uporabljali v skladu s strategijo Evropa 2020, ter 
uvedli ureditve, ki bi zagotavljale uspešno porabo sredstev. Partnerski sporazu -
mi so razčlenjeni v operativne programe. Predhodne pogojenosti so pogoji, ki 
veljajo kot nujni za uspešno in učinkovito uporabo podpore EU. Če niso izpolnje -
ni, morajo države članice do 31. decembra 2016 pripraviti akcijske načrte, da se 
zagotovi njihova izpolnitev.
18 
V Prilogi II  so poenostavljeno prikazani glavni elementi procesa priprave progra -
mov, izvajanja in poročanja za ukrepe Evropskega socialnega sklada.11 Strukturo dopolnjuje organ za 
potrjevanje, katerega naloga 
je Komisiji potrditi, da so 
odhodki, prijavljeni za 
povračilo, točni in skladni 
z veljavnimi pravili EU in 
nacionalnimi pravili ter da je 
računovodski sistem za njihov 
obračun zanesljiv. Revizijski 
organ revidira uspešnost 
kontrolnih sistemov in je 
odgovoren za pripravo 
zaključne izjave in poročila za 
Komisijo.
12 Uredba (EU) št. 1303/2013 
Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 17. decembra 2013 
o skupnih določbah 
o Evropskem skladu za 
regionalni razvoj, Evropskem 
socialnem skladu, Kohezijskem 
skladu, Evropskem kmetijskem 
skladu za razvoj podeželja in 
Evropskem skladu za 
pomorstvo in ribištvo, 
o splošnih določbah 
o Evropskem skladu za 
regionalni razvoj, Evropskem 
socialnem skladu, Kohezijskem 
skladu in Evropskem skladu za 
pomorstvo in ribištvo ter 
o razveljavitvi Uredbe Sveta 
(ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 
20.12.2013, str. 320).
18
 Obseg revizije 
in revizijski pristop
19 
Pri tej reviziji smo ocenili, ali so bili cilji EU za področje izobraževanja ustrezno 
upoštevani v operativnih programih in z njimi povezanih projektih za program -
sko obdobje 2007–2013 ter pri zasnovi operativnih programov za programsko 
obdobje 2014–2020. Ker je revizija potekala prezgodaj v programskem obdobju, 
za pregled ni bilo mogoče izbrati posebnih projektov za obdobje 2014–2020.
20 
Analizirali smo zlasti, ali:
(a) so bili v preučenih operativnih programih in projektih Evropskega social -
nega sklada za obdobje 2007–2013 ustrezno upoštevani cilji EU za področje 
izobraževanja;
(b) je Komisija med pripravo operativnih programov za obdobje 2014–2020 za -
gotovila podporo za države članice, da bi bili programi boljši kot v prejšnjem 
programskem obdobju.
21 
Revizija je temeljila na:
 ο razgovorih z uradniki v generalnih direktoratih Komisije13,
 ο analitičnem pregledu ustrezne dokumentacije EU in dokumentacije držav 
članic,
 ο dokumentacijskem pregledu 37 operativnih programov Evropskega social -
nega sklada za programsko obdobje 2007–2013, ki so zajemali 15 držav članic 
(glej Prilogo III ), ter petih partnerskih sporazumov in osmih operativnih 
programov (sprejetih med oktobrom 2014 in februarjem 2015) za programsko 
obdobje 2014–2020, ki so zajemali pet držav članic, in sicer Nemčijo, Francijo, 
Italijo, Portugalsko in Romunijo (glej Prilogo IV ). Podrobna revizijska metodo -
logija, uporabljena za analizo, je opisana v  Prilogi V ,
 ο obiskih organov zgoraj omenjenih petih držav članic,
 ο obiskih upravičencev 15 projektov iz programskega obdobja 2007–2013.13 Generalni direktorat za 
zaposlovanje, socialne zadeve 
in vključevanje ter Generalni 
direktorat za izobraževanje  
in kulturo.
19
 Opažanja
14 Čeprav cilj izboljšanja 
poklicnega izobraževanja  
in usposabljanja ni bil eden  
od ciljev za področje 
izobraževanja, opredeljenih 
v ET 2010, so ga države članice 
vključile v 10 od 37 operativnih 
programov Evropskega 
socialnega sklada za obdobje 
2007–2013, ki smo jih preučili, 
zato je bil zajet v analizo.Ocena operativnih programov za obdobje 2007–2013
22 
Cilji EU za področje izobraževanja so bistveni element, ki naj EU pomaga, da bo 
postala najbolj konkurenčno in dinamično na znanju temelječe gospodarstvo na 
svetu. Vsaka država članica ima svoje potrebe, v skladu s katerimi v operativnih 
programih, ki jih pošlje Komisiji v odobritev, določa svoje prioritete za vlaganje.
23 
Ocenili smo, ali:
 ο so v operativnih programih Evropskega socialnega sklada za obdobje  
2007–2013 ustrezno upoštevani cilji EU za področje izobraževanja,14
 ο so bile leta 2009 in 2010 izvršene kakršne koli spremembe operativnih 
programov v programskem obdobju po sprejetju strategij ET 2010 in 
Evropa 2020,
 ο je bilo mogoče dokazati, da so projekti iz vzorca prispevali k doseganju ciljev 
za področje izobraževanja.
V preučenih operativnih programih Evropskega socialnega 
sklada za obdobje 2007–2013 so upoštevani cilji EU  
za področje izobraževanja
24 
Kadar operativni programi vključujejo posamične cilje za področje izobraževanja, 
bi morala biti po našem mnenju v njih prikazana s cilji povezana intervencijska 
logika in orodja za spremljanje uspešnosti.
25 
Analizirali smo 37 operativnih programov Evropskega socialnega sklada za pro -
gramsko obdobje 2007–2013, da bi ocenili, do katere mere so je bilo to prikazano.
20 Opažanja 
26 
Skupni začetni proračun pregledanih operativnih programov je znašal 87,38  mi-
lijarde EUR. Od tega je bilo 59,41 milijarde EUR dodeljenih iz Evropskega social -
nega sklada. Za izobraževanje je bilo iz Evropskega socialnega sklada dodeljenih 
28,4 milijarde EUR, kar je 48 % celotne podpore iz tega sklada. Za preučene 
operativne programe je bilo dodeljenih približno 83 % vseh sredstev, ki so bila 
v programskem obdobju 2007–2013 dodeljena za izobraževanje iz Evropskega 
socialnega sklada. Celotni znesek je znašal 33,7 milijarde EUR (glej odstavek 14).
27 
Naša analiza preučenih operativnih programov je pokazala, da so običajno vklju -
čevali cilje za področje izobraževanja.15 Toda pri nekaterih operativnih programih 
so obstajali elementi intervencijske logike, ki niso bili opisani, in/ali so obstajale 
druge pomanjkljivosti v okviru orodij za spremljanje, ki so podrobneje opisane 
v naslednjih dveh delih. Pregled pomanjkljivosti je prikazan v  tabeli 3 .15 V operativnem programu za 
belgijsko Flandrijo niso bili 
posebej zajeti nobeni cilji EU 
za področje izobraževanja, 
kljub temu pa so bila zanj 
dodeljena sredstva iz 
Evropskega socialnega sklada 
pod kodami za izobraževalne 
prioritete.
Ocena operativnih programov Evropskega socialnega sklada za obdobje 2007–2013: 
cilji EU za področje izobraževanja, intervencijska logika in orodja za spremljanje
CiljiOP , ki so vključe -
vali cilje EU  
(št. in %  
preučenih OP)Intervencijska logika Orodja za spremljanje
brez opisa 
konteksta  
(%)brez analize 
potreb  
(%)brez primerov 
ukrepov  
za doseganje cilja  
(%)brez 
kvantifikacije 
cilja  
(%)brez kazalnikov  
za merjenje  
doseganja cilja  
(%)
Osebe, ki zgodaj 
opustijo šolanje28 (76 %) 4 29 noben 11 14
Terciarna izobrazba 20 (54 %) 5 20 10 40 25
Vseživljenjsko učenje 35 (95 %) 11 17 noben noben noben
Posamezniki s slabimi 
rezultati pri osnovnih 
spretnostih11 (30 %) 27 27 36 36 45
Vzgoja in izobraže -
vanje v zgodnjem 
otroštvu4 (11 %) noben noben 25 50 50
Matematika, naravo -
slovje in tehnika18 (49 %) 33 44 17 22 22
Višja sekundarna 
izobrazba25 (68 %) 4 28 8 20 12
Poklicno izobraževa -
nje in usposabljanje10 (27 %) 10 10 10 noben noben
151 primerov112 22 13 22 21
1 Skupno število primerov je vsota vseh ugotovljenih ciljev za področje izobraževanja v vseh 37 preučenih operativnih programih.Tabela 3
21 Opažanja 
Za izbrane cilje ni bila vedno prikazana jasna intervencijska logika
28 
Operativni programi so strateški dokumenti, ki utemeljujejo intervencijo EU. Ni 
mogoče pričakovati, da bi vsebovali izčrpne informacije. Ker pa jih mora Komi -
sija oceniti in potrditi, pričakujemo, da bodo v njih ustrezne informacije ali vsaj 
sklicevanje na druge nacionalne dokumente v zvezi z logiko, na kateri temelji 
intervencija EU: opis konteksta ter opredelitev potreb in ukrepov, potrebnih za 
izpolnjevanje teh potreb in odpravo začetnih slabosti. To je osnova za učinkovito 
in uspešno dodeljevanje virov.
29 
Pri vseh preučenih operativnih programih, ki so vključevali cilje EU za področje 
izobraževanja, smo ocenili, ali je bila opisana jasna intervencijska logika. Ta logika 
bi morala vsebovati dober opis konteksta, ki mu sledi podrobna analiza potreb, 
na podlagi katere se opredelijo potrebni ukrepi. Čeprav v uredbi, veljavni za pro -
gramsko obdobje 2007–2013, ni zahtevano, da države članice naštejejo načrtova -
ne ukrepe, to šteje kot dobra praksa in je bilo uvedeno kot zahteva za program -
sko obdobje 2014–2020.16 Zato smo to dobro prakso upoštevali kot merilo pri 
ocenjevanju operativnih programov Evropskega socialnega sklada za obdobje 
2007–2013. V  tabeli 3  so zbrani primeri, za katere je ocena pokazala, da potreb -
nih informacij ni bilo niti v operativnih programih niti v dokumentih, povezanih 
z njimi.
30 
V večini preučenih operativnih programov so bili opisi konteksta s kvalitativnimi 
in kvantitativnimi podatki ali vsaj minimalnimi informacijami, toda v 12 % ni bilo 
v operativnih programih nobenih informacij o kontekstu, tj. položaju pred izvaja -
njem programa. Če ni opisa konteksta, to pomeni, da je mogoče potrebe ugotovi -
ti samo na splošno, tako da ni mogoče pripraviti jasne strategije. Še več, v eni od 
držav članic smo odkrili razlike v kakovosti informacij v operativnih programih in 
povezanih dokumentih (glej okvir 1 ).16  Člen 96.2.b(iii) Uredbe (EU) 
št. 1303/2013.
Primer razlik v informacijah v operativnih programih in povezanih dokumentih 
v eni od držav članic
V Italiji je bil v štirih operativnih programih Evropskega socialnega sklada vključen cilj zmanjšanja števila oseb, 
ki zgodaj opustijo šolanje. V treh od njih so bile navedene kvalitativne in kvantitativne informacije o položaju 
pred izvajanjem programov, v enem pa v zvezi s tem ni bilo informacij na ustrezni ravni.Okvir 1
22 Opažanja 
31 
Podatki v  tabeli 3  kažejo, da za 22 % primerov ni analize potreb. Pri naši analizi 
smo tudi ugotovili, da je bila za približno petino primerov sicer opravljena analiza 
potreb s kvalitativnimi in kvantitativnimi podatki, vendar jih je skoraj polovica 
obravnavala samo potrebo po doseganju ožjega cilja EU, ne da bi bila opravljena 
podrobna analiza, povezana s tem.
32 
Ugotovili smo tudi, da je večina preučenih operativnih programov vsebovala 
primere ukrepov, načrtovanih za doseganje ciljev, razen 13 % operativnih progra -
mov, ki takih primerov niso vsebovali.
Neustrezna orodja za spremljanje uspešnosti
Neobstoj kazalnikov izidov, izhodiščnih vrednosti, mejnikov in ožjih ciljev 
ovira uspešno spremljanje in vrednotenje splošne uspešnosti Evropskega 
socialnega sklada
33 
V drugih poročilih17 smo že večkrat poudarili, da je bilo za Komisijo v program -
skem obdobju 2007–2013 težko ustrezno spremljati splošno uspešnost Evropske -
ga socialnega sklada. Regulativni okvir za obdobje 2007–2013 je od držav članic 
zahteval, da za vsak operativni program na ravni prednostnih osi opredelijo posa -
mezne kazalnike izložkov in rezultatov za izide ter kvantitativne ožje cilje. V zvezi 
s skupnimi kazalniki pa je bilo obvezno poročati samo o kazalnikih glede udele -
žencev in/ali udeležbe.18 V obdobju 2007–2013 se skupni kazalniki rezultatov za 
izide niso zahtevali, zaradi česar je prišlo do problemov pri združevanju podatkov 
o spremljanju za rezultate. Slabosti pri spremljanju so vplivale tudi na sposobnost 
Komisije in držav članic za izvajanje vrednotenj.17 Posebno poročilo št. 3/2000 
o ukrepih Evropskega 
socialnega sklada ter 
Evropskega kmetijskega 
usmerjevalnega in 
jamstvenega sklada 
(Usmerjevalni oddelek) za 
pomoč pri zaposlovanju 
mladih (UL C 100, 7.4.2000), 
Posebno poročilo št. 12/2001 
o nekaterih strukturnih 
ukrepih za izboljšanje stanja 
na področju zaposlovanja: 
učinek pomoči ESRR na 
zaposlovanje in ukrepi ESS  
za boj proti dolgotrajni 
brezposelnosti (UL C 334, 
28.11.2001), Posebno poročilo 
št. 1/2006 o prispevku 
Evropskega socialnega sklada 
k preprečevanju zgodnje 
opustitve izobraževanja 
(UL C 99, 26.4.2006), Posebno 
poročilo št. 17/2009 
o dejavnostih za poklicno 
usposabljanje žensk, ki se 
sofinancirajo iz Evropskega 
socialnega sklada in Posebno 
poročilo št. 25/2015 – Ali 
obstajajo orodja za 
spremljanje uspešnosti porabe 
Evropskega socialnega sklada 
za starejše delavce? ( http.//
eca.europa.eu ).
18 Priloga XXIII k Uredbi Komisije 
(ES) št. 1828/2006 z dne 
8. decembra 2006 o pravilih  
za izvajanje Uredbe Sveta (ES) 
št. 1083/2006 o splošnih 
določbah o Evropskem skladu 
za regionalni razvoj, 
Evropskem socialnem skladu 
in Kohezijskem skladu ter 
Uredbe (ES) št. 1080/2006 
Evropskega parlamenta in 
Sveta o Evropskem skladu za 
regionalni razvoj (UL L 371, 
27.12.2006, str. 1).
23 Opažanja 
34 
Komisija v strateškem poročilu iz leta 2013 omenja, da so imeli operativni progra -
mi za obdobje 2007–2013 dobre mehanizme za sledenje črpanja sredstev, me -
hanizmi za določanje, spremljanje in vrednotenje ciljev pa so bili šibkejši.19 Poleg 
tega je bilo v končnem zbirnem poročilu mreže zunanjih strokovnih ocenjevalcev 
o glavnih dosežkih Evropskega socialnega sklada za programsko obdobje 2007–
2013 poudarjeno, da so za vsako državo članico sicer na voljo izčrpni podatki 
o izložkih, stanje v zvezi z rezultati pa je veliko manj ugodno. Za več držav članic 
ni bilo mogoče redno pridobivati absolutnih številk niti za tri ključne rezultate, tj. 
zaposlitev, pridobljene kvalifikacije in samozaposlitev. Ker absolutne številke niso 
na voljo, ni mogoče izračunati zbirnih številk za vse države članice za rezultate, 
povezane z intervencijami, ki jih podpira ESS.20
35 
Pri analizi preučenih operativnih programov smo obravnavali dva vidika v zvezi 
z orodji za spremljanje: ali je obstajala količinska opredelitev cilja in ali je bil dolo -
čen kak kazalnik za merjenje doseganja cilja. Iz tabele 3  je razvidno, da pri  
22 % primerov cilji niso bili kvantificirani, za 21 % pa ni bil določen noben kazal -
nik za merjenje doseganja cilja. Pri analizi smo tudi ugotovili, da so bili v približno 
polovici operativnih programov prikazani kazalniki izložkov in izidov z izhodiščni -
mi in ciljnimi vrednostmi, pri 31 % pa je manjkala ena od obeh vrst kazalnikov.
36 
Izhodiščne vrednosti, mejniki in ožji cilji so bistveni za učinkovito ocenjevanje in 
spremljanje uspešnosti operativnih programov, saj so to orodja, ki jih poslovod -
stvo potrebuje za pravilno ocenjevanje stopnje doseganja ciljev in ki mu omogo -
čajo uvedbo popravljalnih ukrepov, vključno z reprogramiranjem finančnih virov, 
kadar uspešnost ni ustrezna. Če niso določeni merljivi smotri, to ovira vrednote -
nje uspešnosti Evropskega socialnega sklada in poročanje o njej.
Podatki o številu udeležencev v ukrepih Evropskega socialnega sklada  
so verjetno previsoki, ker poročanje temelji na številu udeležb
37 
Kazalnik izložkov, ki je največkrat na voljo, se nanaša na število udeležencev. Ta 
kazalnik organom upravljanja omogoča spremljanje števila udeležencev/udelež -
be v nekem ukrepu, ne daje pa podatkov o doseženih rezultatih in/ali učinku na 
položaj udeležencev.19 COM(2013) 210 final z dne 
18. aprila 2013 „Sporočilo 
Komisije Evropskemu 
parlamentu, Svetu, 
Evropskemu ekonomsko-
socialnemu odboru in Odboru 
regij – Kohezijska politika: 
Strateško poročilo 2013 
o izvajanju programov 
v obdobju 2007–2013”, str. 12.
20 ESF Expert Evaluation 
Network, Final synthesis report: 
Main ESF achievements, 
2007–2013 , 26. marec 2014, 
str. 6.
24 Opažanja 
38 
Poleg tega ta kazalnik ne ločuje jasno med udeleženci kot posamezniki in 
udeležbo. Generalni direktorat za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje 
v letnem poročilu o dejavnostih za leto 2014 omenja povprečno 11,2 milijona 
udeležencev na leto za programsko obdobje 2007–2013. Omenja pa tudi, da 
obstaja tveganje, da so te številke previsoke, ker države članice poročajo o številu 
udeležb v projektih Evropskega socialnega sklada in je zato mogoče, da isti ude -
leženec sodeluje v več ukrepih.21
Finančno reprogramiranje operativnih programov  
in opredeljeni ožji cilji niso dovolj povezani
39 
Pri posodobitvi strateške politike EU za izobraževanje bi morale države članice 
presoditi, ali je treba pregledati prvotno določene cilje operativnih programov. 
V takem primeru bi bilo treba ponovno opredeliti prej določene ožje cilje in  
potrebne dodelitve finančnih sredstev.
40 
Svet je v programskem obdobju 2007–2013 sprejel posodobljen strateški okvir 
za izobraževanje (glej odstavka 6 in 7). Zaradi tega sicer ni bilo obvezno, da se 
operativni programi spremenijo, vendar smo kljub temu preverili, ali bi bilo treba 
ustrezno spremeniti 37 pregledanih operativnih programov.
41 
Čeprav je bilo v programskem obdobju 35 od 37 operativnih programov spreme -
njenih, sta samo dva vključevala spremembe v zvezi s cilji za področje izobraže -
vanja, s katerimi naj bi se zagotovila usklajenost operativnega programa s stra -
tegijo Evropa 2020 (glej Prilogo VI ). Naša ocena pa je pokazala, da so bili cilji za 
področje izobraževanja, vključeni v preučene operativne programe, v glavnem že 
skladni s posodobljenimi cilji EU za področje izobraževanja.
42 
Kazalniki ali njihove ciljne vrednosti (ter v nekaterih primerih izhodiščne vrednos -
ti), povezani s cilji za področje izobraževanja, so bili spremenjeni v 27 operativnih 
programih in za večino od njih so bila spremenjena tudi sredstva, dodeljena za 
izobraževanje. Za nekatere operativne programe so bile na voljo informacije 
o reprogramiranju, vključno s ponovno določitvijo ožjih ciljev. Na primer, slovaški 
operativni program22 je vseboval podrobno analizo, vključno s formulo za izračun 
ciljnih vrednosti kazalnikov. Toda pri večini spremenjenih operativnih programov 
so manjkala jasna pojasnila o tem, kakšne posledice bo imela sprememba pri 
dodelitvah sredstev za ustrezne ciljne vrednosti.21 Letno poročilo o dejavnostih 
za leto 2014, Generalni 
direktorat za zaposlovanje, 
socialne zadeve in 
vključevanje, 
Ares(2015)1 425 867.
22 OP št. 2007SK05UPO001 – 
Operačný program Vzdelávanie .
25 Opažanja 
43 
Pri dveh operativnih programih v Italiji so bila dodeljena sredstva zmanjšana za 
9 oziroma 30 milijonov EUR (za 8 % oziroma 10 % prvotnega proračuna), ne da bi 
bili spremenjeni kazalniki in njihove ciljne vrednosti in ne da bi bila ta odločitev 
ustrezno utemeljena.23 Pri drugem od teh operativnih programov, za katerega 
je bil prvotni proračun zmanjšan za 10 % (Kampanija), so bili v času njegove 
spremembe že skoraj vsi prvotni ožji cilji preseženi, porabljena pa je bila samo 
približno polovica prvotnega proračuna, kar kaže, da se vidikom uspešnosti ni 
posvečalo veliko pozornosti.
44 
Če se ciljne vrednosti ob spremembi dodeljenih sredstev ne spremenijo, čeprav 
bi jih bilo treba spremeniti, ali so njihove spremembe nedosledne, se zaradi tega 
zmanjša veljavnost kazalnikov in njihova uporabnost. Ciljne vrednosti, ki niso 
pazljivo določene, ovirajo ocenjevanje uspešnosti programov.
Uspešnosti preučenih projektov ni bilo mogoče sistematično 
prikazati
45 
Projekti, ki prejmejo podporo v okviru operativnih programov Evropskega so -
cialnega sklada, naj bi dosegli rezultate, ki ustrezajo strategiji operativnih pro -
gramov, načrtovani za doseganje enega od ciljev EU za področje izobraževanja. 
Za dobro finančno poslovodenje sofinanciranih dejavnosti so odgovorni organi 
upravljanja posameznih operativnih programov.24 Organi upravljanja bi se morali 
najprej prepričati, da vloge za nepovratna sredstva vsebujejo ustrezne kvantifi -
cirane cilje in kazalnike, ter oceniti usklajenost projekta s strategijo operativnega 
programa in ustreznost verjetnih rezultatov.
46 
Pri reviziji smo preučili 15 projektov, tj. po tri projekte v vsaki od petih obiskanih 
držav članic (glej odstavek 21), ki so po navedbah organov upravljanja pozitivno 
prispevali k doseganju vsaj enega cilja EU za področje izobraževanja. Pri vsakem 
projektu smo preučili, do katere stopnje je mogoče dokazati, da so doseženi 
rezultati prispevali k ciljem za področje izobraževanja, določenim v operativnem 
programu. Na sliki 4  so dodatne informacije o lokaciji, obsegu, stroških in udelež -
bi za preučene projekte.23 OP št. 2007IT051PO001 - 
Programma operativo obiettivo 
convergenza fondo sociale 
europeo 2007–2013 regione 
Campania  in OP 
št. 2007IT052PO004 - 
Programma operativo del fondo 
sociale europeo obiettivo 
competitività regionale 
e occupazione regione Lazio  
2007–2013.
24 Člen 60 Uredbe Sveta (ES) 
št. 1083/2006 z dne 
11. julija 2006 o splošnih 
določbah o Evropskem skladu 
za regionalni razvoj, 
Evropskem socialnem skladu 
in Kohezijskem skladu in 
razveljavitvi Uredbe (ES) 
št. 1260/1999 (UL L 210, 
31.7.2006, str. 25).
26 Opažanja 
Pregled preučenih projektov Evropskega socialnega skladaSlika 4
Mesto: Palermo
Cilj za področje izobraževanja:  usposabljanje odraslih s slabimi rezultati pri osnovnih spretnostihStroški skupaj: 0,1 milijona EURŠt. udeležencev: 39Mesto: PalermoCilj za področje izobraževanja: preprečevanje zgodnje opustitve šolanjaStroški skupaj: 0,2 milijona EURŠt. udeležencev: 156Mesto: Bagheria (PA)Cilj za področje izobraževanja: usposabljanje za izboljšanje osnovnih spretnosti udeležencevStroški skupaj: 0,1 milijona EURŠt. udeležencev: 247Mesto: BukareštaCilj za področje izobraževanja:  program praktičnega usposabljanja za študente visokošolskega študijskega programa veterineStroški skupaj: 2,6 milijona EURŠt. udeležencev: 3 005Mesto: BukareštaCilj za področje izobraževanja: neformalni izobraževalni programi za povečanje spretnosti pri ključnih evropskih kompetencah za dejavno državljanstvoStroški skupaj: 2,4 milijona EURŠt. udeležencev: 24 929Mesto: DresdenCilj za področje izobraževanja: preprečevanje zgodnje opustitve šolanjaStroški skupaj: 3,4 milijona EURŠt. udeležencev: 673Mesto: Dresden
Cilj za področje izobraževanja: razvoj 
in izvajanje modulov poklicnega 
izobraževanja
Stroški skupaj: 0,3 milijona EUR
Št. udeležencev: 26
Mesto: regija Norte
Cilj za področje izobraževanja: štipendije za visokošolske študenteStroški skupaj: 38,9 milijona EURŠt. udeležencev: 20 002Mesto: Lousado
Cilj za področje izobraževanja: 
usposabljanje delavcev
Stroški skupaj: 0,6 milijona EUR
Št. udeležencev: 1 240
Mesto: Vila Nova de Famalicão
Cilj za področje izobraževanja: 
preprečevanje zgodnje opustitve šolanja 
z razvojem osebnostnih in strokovnih 
kompetencStroški skupaj: 1,7 milijona EURŠt. udeležencev: 315Mesto: CreteilCilj za področje izobraževanja: preprečevanje zgodnje opustitve šolanjaStroški skupaj: 1,4 milijona EURŠt. udeležencev: 2 294Mesto: Pariz
Cilj za področje izobraževanja: 
usposabljanje nizkokvaliﬁciranih delavcev
Stroški skupaj: 7,8 milijona EUR
Št. udeležencev: 448Mesto: ParizCilj za področje izobraževanja: usposabljanje odraslih s slabimi rezultati pri osnovnih spretnostihStroški skupaj: 1,3 milijona EURŠt. udeležencev: 1 014Mesto: LengenfeldCilj za področje izobraževanja: omogočanje pridobitve formalne kvaliﬁkacije na trenutnem področju 
zaposlitve udeležencev
Stroški skupaj: 0,3 milijona EURŠt. udeležencev: 32
Mesto: BukareštaCilj za področje izobraževanja: preprečevanje zgodnje opustitve šolanja
Stroški skupaj: 4,0 milijona EUR
Št. udeležencev: 20 861
27 Opažanja 
47 
V tabeli 4  so za vsak cilj EU za področje izobraževanja prikazani število preučenih 
projektov in zneski finančnih sredstev. Čeprav so nekateri projekti prispevali k več 
kot enemu cilju EU za področje izobraževanja, so bili za poročanje uvrščeni med 
cilj, ki je bil po naši oceni najpomembnejši. Tabela 4Cilji EU za področje izobraževanja, upoštevani pri preučenih projektih
Cilji Št. in lokacija preučenih projektovŠtevilo 
udeležencevCelotna dode -
ljena sredstva  
(v milijonih EUR)Celotna dodeljena 
sredstva iz ESS 
(v milijonih EUR)
Osebe, ki zgodaj opustijo 
šolanje5 projektov  
(Nemčija, Francija, Italija, Portugalska in Romunija)24 299 10,6 7,1
Vseživljenjsko učenje5 projektov  
(Nemčija, 2 v Franciji, Italija in Portugalska)2 773 10,0 4,5
Posamezniki s slabimi rezultati 
pri osnovnih spretnostih2 projekta  
(Italija in Romunija)25 176 2,5 1,8
Terciarna izobrazba2 projekta  
(Portugalska in Romunija)23 007 41,5 35,3
Višja sekundarna izobrazba 1 projekt v Nemčiji 26 0,3 0,2
Skupaj 15 projektov 75 281 64,9 48,9
28 Opažanja 
Nezadostna osredotočenost na doseganje ciljev projektov  
in uporabo ustreznih kazalnikov uspešnosti
48 
Pri večini preučenih projektov so se spremljali samo finančni vidiki in izložki, ne 
pa tudi njihov prispevek k doseganju izbranih ciljev. Če se ne ocenjujejo spret -
nosti, ki jih pridobijo udeleženci, se lahko izvaja izobraževanje, ki ne zadovoljuje 
učnih potreb udeležencev in ne izboljšuje ciljnega usmerjanja učnih dejavnosti, 
kadar je to potrebno (glej okvir 2 ). Pri skoraj polovici projektov uvedeni postop -
ki spremljanja niso dajali informacij o stopnji doseganja ciljev, ker cilji niso bili 
kvantificirani.
49 
V dveh primerih so upravičenci imeli izčrpne informacije o spremljanju, vendar jih 
organ upravljanja ni zahteval, zato mu jih upravičenci niso posredovali.
Nezadovoljiv postopek spremljanja
Cilj projekta v Palermu (Italija) je bil okrepiti vseživljenjsko učenje, tj. podpreti dostop zaposlenih ali brezpo -
selnih odraslih do poti izobraževanja, s katerimi bi odpravili začetne izobrazbene primanjkljaje in/ali pridobili 
kvalifikacije.
Merila za izbiro v razpisih za prijavo projektov so vključevala posebno merilo v zvezi z okrepljenimi in jasnimi 
metodologijami za sprotna in naknadna vrednotenja izložkov in izidov. Edino vzpostavljeno spremljanje je 
bilo samoovrednotenje, s katerim je 39 udeležencev presodilo svoje znanje pred usposabljanjem in po njem.
Menimo, da bi morali zaradi boljše ocene uspešnosti projekta to metodo spremljati drugi postopki spremlja -
nja, npr. ocena, ki jo opravi izvajalec usposabljanja.Okvir 2
29 Opažanja 
50 
Pri skoraj nobenem projektu proračun ni bil prekoračen niti ni bilo zamud. Kadar 
je prišlo do prekoračitve proračuna, je bila ta posledica velikega povečanja prvot -
no načrtovanega števila udeležencev, prekoračitev pa je odobril ustrezni organ 
upravljanja.
51 
V glavnem so dejavnosti, povezane s 15 preučenimi projekti, ustrezale posamez-  
nim ciljem EU za področje izobraževanja, določenim v operativnih programih. 
Ker pa je bilo pri skoraj polovici preučenih projektov število udeležencev/udeležb 
določeno kot edini kazalnik, je bila možnost, da se oceni, koliko je neki projekt 
dejansko spremenil položaj udeležencev, majhna.
52 
Med revizijo smo pri enem organu upravljanja odkrili primer dobre prakse, pri 
katerem so bila plačila povezana z uspešnostjo projekta (glej okvir 3 ).
Primer v rezultate usmerjenega upravljanja: povezovanje plačil z uspešnostjo
V Romuniji so preučeni projekti vključevali kazalnike izložkov in izidov s ciljnimi vrednostmi.
Vzpostavljeni postopki so organu upravljanja/posredniškemu telesu omogočili, da sorazmerno zmanjša 
znesek nepovratnih sredstev, kadar je spremljanje pokazalo, da ciljne vrednosti kazalnikov izložkov/izidov ob 
zaključku projekta niso bile dosežene.25
25 Glej na primer navodila romunskega organa upravljanja št. 71/2013, ki se uporabljajo za projekte iz obdobja 2007–2013, ki ob izdaji navodil še niso 
bili zaključeni.Okvir 3
30 Opažanja 
Ocena priprave operativnih programov za programsko 
obdobje 2014–2020
53 
Naš pristop k ocenjevanju vključenosti ciljev EU za področje izobraževanja v ope -
rativne programe za obdobje 2014–2020 je bil enak kot za operativne programe 
za obdobje 2007–2013. Poleg tega smo pri reviziji upoštevali spremembe veljav -
nih uredb26, npr. partnerske sporazume in predhodno pogojenost.
54 
Ocenili smo, ali:
 ο je Komisija državam članicam pomagala pri pripravi operativnih programov 
za obdobje 2014–2020;
 ο so v operativnih programih za obdobje 2014–2020 ustrezno upoštevani cilji 
EU za področje izobraževanja;27
 ο se je izboljšala uspešnost okvira za spremljanje;
 ο je bila vzpostavljena povezava med cilji EU za področje izobraževanja in 
zaposlovanjem.
Komisija je državam članicam pomagala pri pripravi 
operativnih programov za obdobje 2014–2020
55 
Komisija bi morala pomagati državam članicam, da bi zagotovila, da operativni 
programi, ki jih države članice predložijo Komisiji v potrditev, vključujejo cilje 
tiste politike EU, za katero želijo države prejeti sredstva iz Evropskega socialnega 
sklada.
56 
Govorili smo s službami Komisije, vključenimi v proces priprave operativnih 
programov za obdobje 2014–2020, in pregledali ustrezne dokumente, vključno 
s partnerskimi sporazumi, za vseh pet obiskanih držav članic (glej odstavek 21), 
pri čemer smo se osredotočali na cilje za področje izobraževanja.26 Predvsem Uredbe (EU) 
št. 1303/2013 in Uredbe (EU) 
št. 1304/2013 Evropskega 
parlamenta in Sveta z dne 
17. decembra 2013 
o Evropskem socialnem skladu 
in razveljavitvi Uredbe Sveta 
(ES) št. 1081/2006 (UL L 347, 
20.12.2013, str. 470).
27 Izboljšanje poklicnega 
izobraževanja in usposabljanja 
ni med cilji strategije Evropa 
2020 niti ni zajeto v nobenem 
od meril za ET 2020. Kljub 
temu je bil ta cilj vključen 
v naše ocenjevanje, ker je 
vključen v pravni okvir pod 
tematskim ciljem 10 in 
v tematsko predhodno 
pogojenost 10.4, v kateri se 
zahteva, da obstaja nacionalni 
ali regionalni strateški okvir 
politike za povečanje 
kakovosti in učinkovitosti 
sistemov poklicnega 
izobraževanja in 
usposabljanja.
31 Opažanja 
57 
Proces pogajanj o partnerskih sporazumih in operativnih programih za program -
sko obdobje 2014–2020 in njihovega potrjevanja se je začel leta 2012, ko je Komi -
sija pripravila dokumente o stališču. V teh dokumentih o stališču so bile prikazane 
predhodne analize stanja v različnih državah članicah in regijah, ki jih je izvedla 
Komisija. Dokumenti so bili okvir za dialog Komisije z državami članicami o pri-  
pravi partnerskih sporazumov in operativnih programov. V njih so bili opredeljeni 
ključni izzivi, značilni za posamezne države članice, in predstavljena predhodna 
mnenja služb Komisije o glavnih prioritetah za financiranje. Izhodišče za obliko -
vanje stališč Komisije je bila njena ocena napredka držav članic pri doseganju 
ciljev strategije Evropa 2020, ki je temeljila na priporočilih za posamezne države 
članice, ki jih potrdi Svet, in razvojnih izzivih za posamezne države.28
58 
Komisija je državam članicam pomagala pri pripravi teh strateških dokumentov. 
Izdala je navodila za različne vidike novega programskega obdobja, kot so vzorec 
in smernice za vsebino partnerskega sporazuma in operativnih programov. Poleg 
tega je izdala dokumentacijo z navodili za intervencijsko logiko in izpolnjevanje 
štirih predhodnih pogojenosti, povezanih z izobraževanjem: zgodnje opušča -
nja šolanja, visoko šolstvo, vseživljenjsko učenje ter poklicno izobraževanje in 
usposabljanje.
59 
Razvila je tudi postopke za ocenjevanje osnutkov partnerskih sporazumov in 
operativnih programov, da se zagotovi, da so v njih ustrezno zajeti cilji EU za 
področje izobraževanja, določeni v ET 2020 in strategiji Evropa 2020.
60 
Celovita ocena vzorca partnerskih sporazumov in operativnih programov, ki jo 
je izvedla Komisija, je uspešno odkrila več pomanjkljivosti (kot so nejasni posa -
mični cilji, pomanjkanje ali slaba kakovost kazalnikov, slabe informacije o okviru 
uspešnosti ter neizpolnitev predhodnih pogojenosti). Opažanja so bila poslana 
državam članicam, ki so po potrebi popravile in na novo predložile partnerske 
sporazume in operativne programe.28 V zvezi z analizo priporočil za 
posamezne države glej tudi 
odstavke 73–78 Posebnega 
poročila št. 3/2015 – Jamstvo 
EU za mlade: narejeni so bili 
prvi koraki, vendar se 
nakazujejo tveganja pri 
izvajanju ( http://eca.europa.
eu).
32 Opažanja 
61 
Pri oceni procesa priprave operativnih programov za obdobje 2014–2020 smo 
odkrili nekaj pomanjkljivosti. Na primer, v zvezi z operativnim programom za 
Norte (Portugalska) predhodna pogojenost za poklicno izobraževanje in uspo -
sabljanje ni štela za veljavno ali izpolnjeno, čeprav je bila dodeljena finančna 
podpora za poklicno izobraževanje in usposabljanje.
Preučeni operativni programi so skladni s cilji EU za področje 
izobraževanja
62 
Kadar operativni programi vključujejo posamične cilje za področje izobraževanja, 
bi morali biti v njih prikazani in opisani s cilji povezana intervencijska logika in 
orodja za spremljanje uspešnosti.
63 
Opravili smo analizo osmih operativnih programov, v okviru katerih so bila  
dodeljena sredstva iz Evropskega socialnega sklada za programsko obdobje 
2014–2020, da bi ocenili, do katere stopnje so bila prikazana ta merila.
64 
Celotni prvotni proračun za pregledane operativne programe je znašal 23,33  mili -
jarde EUR, od katerih je bilo 13,76 milijarde EUR dodeljenih iz Evropskega social -
nega sklada. Za izobraževanje je bilo iz Evropskega socialnega sklada dodeljenih 
7,14 milijarde EUR, kar je 52 % celotne podpore iz tega sklada. V  Prilogi IV  so 
informacije o proračunih za preučene operativne programe.
65 
Naša analiza preučenih operativnih programov je pokazala, da so v glavnem 
vključevali cilje za področje izobraževanja. Opisi intervencijske logike so bili 
v primerjavi s programskim obdobjem 2007–2013 veliko boljši. Opazili smo tudi 
izboljšanja pri okviru orodij za spremljanje. Pregled preostalih pomanjkljivosti je 
v tabeli 5 .
33 Opažanja 
Ocena operativnih programov za obdobje 2014–2020: cilji EU za področje 
izobraževanja, intervencijska logika in orodja za spremljanje
CiljiOperativni programi, 
ki so vključevali  
cilje EU (št. in % pre -
učenih operativnih 
programov)Intervencijska logika Orodja za spremljanje
brez opisa 
konteksta  
(%)brez analize 
potreb  
(%)brez primera 
ukrepov za 
doseganje cilja  
(%)brez 
kvantifikacije 
cilja  
(%)brez kazalnikov za 
merjenje doseganja 
cilja  
(%)
Osebe, ki zgodaj 
opustijo šolanje7 (88 %) noben noben noben noben noben
Terciarna 
izobrazba5 (63 %) noben noben noben noben noben
Vseživljenjsko 
učenje6 (75 %) noben noben noben 17 noben
Posamezniki 
s slabimi rezul -
tati pri osnovnih 
spretnostih3 (38 %) noben 33 noben 33 33
Vzgoja in 
izobraževanje 
v zgodnjem 
otroštvu2 (25 %) noben noben noben 50 50
Poklicno 
izobraževanje in 
usposabljanje7 (88 %) 29 noben noben noben noben
30 primerov15 6 0 17 14
1 Skupno število primerov je vsota vseh ugotovljenih ciljev za področje izobraževanja v vseh osmih preučenih operativnih programih.Tabela 5
66 
Ocena je pokazala, da je bil v operativnih programih položaj, ki je obstajal pred 
njihovim izvajanjem, v glavnem zadovoljivo opisan, potrebe, ki jih je treba izpol -
niti, pa koherentno opredeljene.
67 
V operativnih programih so bili prikazani tudi okvirni ukrepi za doseganje ciljev 
ter opredeljena usmeritvena načela za izbiranje operacij in opredeljevanje 
glavnih ciljnih skupin, posameznih ciljnih ozemelj in vrst upravičencev. Proces za 
pripravo preučenih operativnih programov je v primerjavi s programskim obdob -
jem 2007–2013 sicer pokazal nekaj izboljšav, toda bistvena je naslednja faza, ki 
je v rokah držav članic, tj. izbira in izvedba ustreznih projektov, ki bodo podprli 
dosego ciljev za področje izobraževanja iz operativnih programov.
34 Opažanja 
68 
V nekaterih operativnih programih smo našli pomanjkljivosti, predvsem v zvezi 
s kvantifikacijo ciljev ter pomanjkanjem izhodiščnih in ciljnih vrednosti za kazalni -
ke. Ti se nanašajo na cilje za vseživljenjsko učenje, posameznike s slabimi rezultati 
pri osnovnih spretnostih ter vzgojo in izobraževanje v zgodnjem otroštvu, kot je 
prikazano v  tabeli 5 .
Ureditve za spremljanje uspešnosti so izboljšane, vendar 
obstaja nekaj omejitev
69 
Okvir za spremljanje in poročanje bi moral dati Komisiji dovolj informacij, da bi 
lahko ustrezno spremljala in poročala o uspešnosti ukrepov, financiranih iz Evrop -
skega socialnega sklada.
70 
Da bi to ocenili, smo pregledali pravni okvir 2014–2020 in ustrezna navodila Ko -
misije za osem preučenih operativnih programov.
71 
Za odpravo ugotovljenih slabosti iz programskega obdobja 2007–2013 (glej 
odstavke 33 do 38) so bili s pravnim okvirom za obdobje 2014–2020 uvedeni 
skupni kazalniki rezultatov.29 V členu 5 uredbe o Evropskem socialnem skladu 
je določeno, da je treba za vse prioritete za vlaganje poročati o vseh skupnih 
kazalnikih izložkov in rezultatov. O njih se poroča v letnem poročilu o izvajanju. 
Informacije o doseganju ciljev operativnih programov v tem poročilu morajo biti 
dosledne in primerljive.
72 
V skladu z navodili za spremljanje in vrednotenje evropske kohezijske politike 
se sme z ožjim ciljem povezati le kazalnike za glavne izložke, ki se pričakujejo za 
posamezni cilj.30 Poleg tega je v teh navodilih določeno, da je treba za vse skupne 
kazalnike rezultatov in kazalnike rezultatov, opredeljene za posamezne pro -
grame, za katere je bila določena kumulativna kvantificirana ciljna vrednost za 
leto 2023, določiti izhodiščne vrednosti.29 Priloga I k Uredbi (EU) 
št. 1304/2013.
30 Programming Period 
2014–2020 – Monitoring and 
Evaluation of European 
Cohesion Policy – European 
Social Fund - Guidance 
Document , junij 2015, str. 15.
35 Opažanja 
73 
Vendar pa Komisija v teh navodilih ni podrobno opredelila natančnih zahtev 
glede kazalnikov rezultatov za izide, ki jih je treba izbrati za posamezne prioritete 
za vlaganje, da se zagotovi usklajenost med operativnimi programi. Po našem 
mnenju je zlasti v zvezi s ciljem zmanjšanja števila oseb, ki zgodaj opustijo šola -
nje, to privedlo do nekaterih primerov, v katerih bi izhodiščne in ciljne vrednosti 
za dodatne kazalnike pripomogle k boljšemu ocenjevanju uspešnosti ukrepa 
(glej  okvir 4 ).Okvir 4Primeri, v katerih bi bili ožji cilji za dodatne kazalnike izidov koristni
Za posebni cilj „zmanjševanje in preprečevanje zgodnjega opuščanja šolanja” je bil v regionalnem operativ -
nem programu za obdobje 2014–2020 za Italijo (Sicilija) kot kazalnik izidov izbrano število udeležencev, ki so 
šest mesecev po opustitvi šolanja zaposleni ali samozaposleni (vključno z izhodiščnimi in ciljnimi vrednostmi).
Ker pa so mnogi od udeležencev še vedno vpisani v šolo, samo ta kazalnik ne zadostuje za oceno uspešnosti 
intervencije.
Ker je cilj tega ukrepa tudi, da se udeležence zadrži v šoli, menimo, da bi bilo treba določiti tudi ožji cilj za 
dodatni kazalnik, npr. skupni kazalnik rezultatov „udeleženci izobraževanja/usposabljanja po opustitvi šolanja 
” ali kazalnik, uporabljen za nacionalni italijanski operativni program Evropskega socialnega sklada, s katerim 
so merili položaj udeležencev leto dni po koncu intervencije.
Težave pri povezovanju ukrepov v izobraževanju z obeti  
za zaposlitev
74 
Sistemi spremljanja in poročanja za programsko obdobje 2014–2020 bi morali 
dati informacije o učinku posameznih ukrepov v izobraževanju na zaposljivost 
udeležencev.
75 
V zvezi s tem merilom smo pregledali smernice Sveta za zaposlovanje in druge 
ustrezne dokumente EU.
36 Opažanja 
76 
Že smernice Sveta za politike zaposlovanja31, ki so bile veljavne v času, ko so bili 
sprejeti operativni programi Evropskega socialnega sklada za obdobje 2007–
2013, so poudarjale pomen razširitve, izboljšanja in prilagajanja vlaganj v človeški 
kapital (tj. izobraževanje) zaradi krepitve zaposljivosti. To načelo je bilo potrje -
no v smernicah za politike zaposlovanja iz leta 2010 in 201332, zlasti kar se tiče 
poklicnega izobraževanja in usposabljanja, vseživljenjskega učenja in terciarne 
izobrazbe.
77 
Sklepi Sveta z dne 12. maja 2009 s strateškem okviru za evropsko sodelovanje 
v izobraževanju in usposabljanju („ET 2020”) priznavajo pomen izobraževanja 
in usposabljanja pri krepitvi zaposljivosti in pooblaščajo Komisijo, da predlaga 
morebitna evropska merila za to področje.
78 
Leta 2011 je Komisija pripravila predlog33 za novo merilo v zvezi s stopnjo zapos -
lenosti novih diplomantov34. Svet je maja 2012 potrdil to merilo, da bi poudaril, 
kaj lahko politike izobraževanja in usposabljanja prispevajo k povečanju uspeha 
pri zaposlovanju in zaposljivosti diplomantov.35
79 
Glede na merilo bi morala stopnja zaposlenosti novih diplomantov do leta 2020 
znašati vsaj 82 %. Dejanska stopnja, za katero so podatki na voljo pri Eurostatu, 
kaže, da so zdajšnje številke veliko pod načrtovanim ciljem. Leta 2014 je stopnja 
zaposlenosti za nove diplomante v EU kot celoti znašala 76 %. Od petih obiskanih 
držav je samo Nemčija že dosegla cilj. Druge države pa od leta 2006 kažejo stalno 
upadanje (glej sliko 5 ).31 Sklep Sveta 2005/600/ES z dne 
12. julija 2005 o smernicah za 
politike zaposlovanja držav 
članic (UL L 205, 6.8.2005, 
str. 21).
32 Sklep Sveta 2013/208/ES z dne 
22. aprila 2013 o smernicah za 
politike zaposlovanja držav 
članic (UL L 118, 6.8.2005, 
str. 21), ki ohranja veljavnost 
Priloge k Sklepu 2010/707/EU 
v zvezi s smernicami za 
politike zaposlovanja.
33 SEC(2011) 670 final z dne 
24. maja 2011 – delovni 
dokument služb Komisije 
o pripravi meril za 
izobraževanje in usposabljanje 
za zaposljivost in o učni 
mobilnosti z naslovom 
Commission Staff Working 
Paper on the development of 
benchmarks on education and 
training for employability and 
on learning mobility .
34 Kazalnik stopnje zaposlenosti 
novih diplomantov prikazuje 
stopnjo zaposlenosti oseb 
v starosti od 20 do 34 let, ki 
izpolnjujejo naslednje pogoje: 
prvič, so zaposleni v skladu 
z opredelitvijo Mednarodne 
organizacije dela; drugič, so 
kot najvišjo stopnjo zaključili 
vsaj višje sekundarno 
izobraževanje (ISCED 3); tretjič, 
se v štirih tednih pred 
raziskavo niso udeležili 
nobenega izobraževanja niti 
usposabljanja; četrtič, so 
uspešno zaključili svojo 
najvišjo stopnjo izobraževanja 
eno, dve ali tri leta pred 
raziskavo. Kazalnik se izračuna 
na podlagi podatkov iz ankete 
o delovni sili v EU.
35 Sklepi Sveta z dne 
11. maja 2012 o zaposljivosti 
diplomantov, ki so zaključili 
izobraževanje in usposabljanje 
(UL C 169, 15.6.2012, str.11).
37 Opažanja 
Stopnja zaposlenosti novih diplomantov v obiskanih državah članicah
36 Terciarna izobrazba in 
vseživljenjsko učenje.Slika 5
Cilj:  82 %
2014 2013 2012 2011 2010 2009 2008 2007 2006100 %
90 %
80 %
70 %
60 %
50 %
40 %
30 %
20 %
10 %
0 %RomunijaPortugalskaItalijaFrancijaNemčija
Vir: Eurostat.
80 
Skupni kazalniki rezultatov, uvedeni z uredbo o Evropskem socialnem skladu za 
obdobje 2014–2020, vključujejo kratkoročne in dolgoročnejše kazalnike rezulta -
tov, ki zajemajo učinek izvedenih ukrepov na zaposlovanje. Toda izhodiščne in 
ciljne vrednosti za tri cilje za področje izobraževanja, ki so najtesneje povezani 
z zaposlovanjem – poklicno izobraževanje in usposabljanje, vseživljenjsko učenje 
ter terciarna izobrazba – so bile pri preučenih operativnih programih za obdobje 
2014–2020 določene samo v tretjini primerov.
81 
Tudi kadar so bile izhodiščne in ciljne vrednosti za kazalnike v zvezi z zaposle -
nostjo36 določene, za načrtovane intervencije na področju izobraževanja samo 
v italijanskem operativnem programu za Sicilijo obstaja jasna povezava med 
številom načrtovanih udeležencev in pričakovanimi izidi v zvezi z zaposlenostjo, 
in sicer pri dveh od treh ciljev za področje izobraževanja, ki so najtesneje poveza -
ni z zaposlenostjo.
38
 Zaključki in priporočila
82 
Zaključili smo, da so bili cilji EU za področje izobraževanja sicer ustrezno zajeti 
v operativnih programih za obdobje 2007–2013, toda uspešnosti revidiranih pro -
jektov ni bilo mogoče sistematično prikazati zaradi nezadostne uporabe kvanti -
ficiranih ciljev in kazalnikov uspešnosti. V zvezi z zasnovo operativnih programov 
za obdobje 2014–2020 smo ugotovili, da je Komisija državam članicam pomagala 
pri pripravi partnerskih sporazumov in operativnih programov in jih nato ocenila 
ter pri tem odkrila več pomanjkljivosti. Zaključili smo tudi, da so bili cilji EU za 
področje izobraževanja ustrezno zajeti in da je prišlo do izboljšav pri opisu in -
tervencijske logike. Kljub temu pa ima okvir še nekaj slabosti, ki bi lahko vplivale 
na spremljanje uspešnosti in poročanje o njej na ravni operativnih programov in 
projektov. Poleg tega povezava med izobraževalnimi ukrepi in njihovim učinkom 
na zaposljivost udeležencev ni vedno jasna.
V preučenih operativnih programih Evropskega socialnega 
sklada za obdobje 2007–2013 so cilji EU za področje 
izobraževanja obravnavani, vendar obstajajo pomanjkljivosti 
v zvezi s spremembami in spremljanjem operativnih 
programov
83 
Naša analiza preučenih operativnih programov je pokazala, da so bili cilji EU za 
področje izobraževanja upoštevani in vključeni. Toda v nekaterih operativnih 
programih so manjkali elementi intervencijske logike, kot sta opis konteksta ali 
analiza potreb (glej odstavke 27 do 32). Poleg tega so obstajale pomanjkljivosti 
v okviru orodij za spremljanje, saj cilji niso bili kvantificirani in ni bilo kazalnikov 
za njihovo spremljanje (glej odstavke 33 do 38).
84 
Na splošno je bil učinek ET 2020 in Evropa 2020, ki sta bila sprejeta v program -
skem obdobju 2007–2013, na preučene operativne programe majhen, saj so ti 
že bili usklajeni s posodobljenimi cilji, ki sta jih vsebovala. Pri večini pregledanih 
operativnih programov, pri katerih je prišlo do sprememb pri dodeljenih sred -
stvih, so manjkala jasna pojasnila o tem, kakšne posledice bo imela sprememba 
pri dodelitvah sredstev za ustrezne ciljne vrednosti (glej odstavke 39 do 44).
39 Zaključki in priporočila 
Uspešnosti preučenih projektov ni bilo mogoče sistematično 
prikazati
85 
Preučili smo vzorec 15 projektov, ki so po navedbah organov upravljanja pozitiv -
no prispevali k doseganju vsaj enega cilja EU za področje izobraževanja. Na pod -
lagi tega bi pričakovali, da bo učinek teh projektov na udeležence in na skupno 
doseganje posameznih ciljev za področje izobraževanja jasno prikazan.
86 
Toda uspešnosti revidiranih projektov ni bilo mogoče sistematično prikazati, in 
sicer v glavnem zato, ker se prispevek k izbranim ciljem za področje izobraževanja 
ni spremljal, za skoraj polovico revidiranih projektov pa cilji niso bili kvantificira -
ni. Poleg tega pri skoraj polovici projektov niso bili določeni drugi kazalniki kot 
število udeležencev/udeležba, kar je povzročilo težave pri sprejemanju zaključkov 
o dejanskem učinku projektov na udeležence (glej odstavke 48 do 52).
Operativni programi za obdobje 2014–2020 so skladni  
s cilji EU za področje izobraževanja
87 
Komisija je državam članicam pomagala pri pripravi partnerskih sporazumov in 
operativnih programov in jih nato ocenila ter pri tem odkrila več pomanjkljivosti. 
Pri oceni procesa vzpostavljanja operativnih programov za obdobje 2014–2020 
smo odkrili nekaj pomanjkljivosti (glej odstavke 55 do 61).
88 
Naša analiza preučenih operativnih programov je pokazala, da so običajno 
vključevali cilje za področje izobraževanja. V primerjavi s programskim obdobjem 
2007–2013 so bili opisi intervencijske logike veliko boljši. Opazili smo tudi izboljša -
nja pri okviru orodij za spremljanje za obdobje 2014–2020 (glej odstavke 65 do 68).
40 Zaključki in priporočila 
89 
Proces za pripravo preučenih operativnih programov je v primerjavi s pro -
gramskim obdobjem 2007–2013 sicer pokazal nekaj izboljšav, toda bistvena 
je naslednja faza, ki je v rokah držav članic, in sicer izbira in izvedba ustreznih 
projektov, ki bodo podprli dosego ciljev za področje izobraževanja iz operativnih 
programov.
Ureditve za spremljanje uspešnosti so izboljšane, vendar 
obstaja nekaj omejitev
90 
Za odpravo ugotovljenih slabosti iz programskega obdobja 2007–2013 so bili 
s pravnim okvirom za obdobje 2014–2020 uvedeni skupni kazalniki rezultatov. 
Vendar pa Komisija v teh navodilih ni podrobno opredelila natančnih zahtev gle -
de kazalnikov rezultatov za izide, ki jih je treba izbrati za posamezne prioritete za 
vlaganje, da se zagotovi usklajenost med operativnimi programi (glej odstavke 71 
do 73).
91 
Izobraževanje ima nedvomen učinek na udeležbo na trgu dela in zaslužke ter 
prinaša veliko družbenih prednosti. Za izvedbo strategije Evropa 2020 za delovna 
mesta ter pametno, trajnostno in vključujočo rast bi se morale intervencije na 
področju izobraževanja jasno osredotočati na zaposlitvene izide, zlasti kadar so 
namenjene odraslim.
92 
Skupni kazalniki rezultatov, uvedeni z uredbo o Evropskem socialnem skladu, 
vključujejo kratkoročne in dolgoročnejše kazalnike rezultatov, s katerimi se meri 
učinek izvedenih ukrepov na zaposlovanje. Toda izhodiščne in ciljne vrednosti za 
tri cilje za področje izobraževanja, ki so najtesneje povezani z zaposlovanjem – 
poklicno izobraževanje in usposabljanje, vseživljenjsko učenje ter terciarna 
izobrazba – so bile pri preučenih operativnih programih za obdobje 2014–2020 
določene samo v tretjini primerov (glej odstavke 76 do 81).
41 Zaključki in priporočila 
93 
Sodišče priporoča:
Priporočilo 1
Komisija naj razmisli o podrobni opredelitvi kazalnikov rezultatov za izide, za 
katere bi morale biti določene izhodiščne in ciljne vrednosti za vsako prioriteto za 
vlaganje.
Ciljni rok za izvedbo: med pripravo naslednjega programskega obdobja.
Priporočilo 2
Kadar države članice zahtevajo spremembe operativnih programov, naj Komisija:
– spodbuja uvedbo jasne povezave med prioritetami za vlaganje v operativnih 
programih ter ustreznimi kvantificiranimi in merljivimi kazalniki rezultatov,
– zagotovi, da bodo države članice obrazložile reprogramiranje dodelitev 
finančnih sredstev in v obrazložitev vključile kvalitativne in kvantitativne 
informacije o pričakovanih spremembah kazalnikov izložkov in rezultatov.
Ciljni rok za izvedbo: takoj.
Priporočilo 3
Države članice naj zagotovijo:
– jasno povezavo med izbranimi projekti in doseganjem ciljev EU za področje 
izobraževanja v operativnih programih,
– sistematično vzpostavitev ustreznih kazalnikov rezultatov, da se prikažejo de -
janski učinki projekta na končne udeležence in spremlja napredek pri dosega -
nju ciljev za področje izobraževanja iz operativnih programov.
Ciljni rok za izvedbo: takoj.
42 Zaključki in priporočila 
Priporočilo 4
Komisija in države članice naj po potrebi bolje usmerijo sredstva operativnih 
programov v ukrepe, ki krepijo povezavo med izobraževanjem in zaposlovanjem, 
ter zagotovijo ustrezno spremljanje izidov.
Ciljni rok za izvedbo: takoj.
To poročilo je sprejel senat II, ki ga vodi Henri GRETHEN, član  
Evropskega računskega sodišča, v Luxembourgu na zasedanju 11. maja 2016.
 Za Računsko sodišče
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Predsednik
43
 Priloge
Napredek pri doseganju ožjih ciljev strategije Evropa 2020 za področje 
izobraževanja
I. Odstotek oseb, ki zgodaj opustijo izobraževanje in usposabljanje
2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 CILJ
EU (28 držav) 15,3 14,9 14,7 14,2 13,9 13,4 12,7 11,9 11,2 10,9 10,0
Belgija 12,6 12,1 12,0 11,1 11,9 12,3 12,0 11,0 9,8 10,0 9,5
Bolgarija 17, 3 14,9 14,8 14,7 13,9 11,8 12,5 12,5 12,9 13,1 11,0
Češka 5,1 5,2 5,6 5,4 4,9 4,9 5,5 5,4 5,5 5,8 5,5
Danska 9,1 12,9 12,5 11,3 11,0 9,6 9,1 8,0 7, 8 7, 6 10,0
Nemčija 13,7 12,5 11,8 11,1 11,9 11,6 10,5 9,8 9,5 9,6 10,0
Estonija 13,4 14,4 14,0 13,5 11,0 10,6 10,3 9,7 11,4 11,8 9,5
Irska 12,2 11,8 11,4 11,7 11,5 10,8 9,7 8,4 6,9 6,9 8,0
Grčija 15,1 14,3 14,4 14,2 13,5 12,9 11,3 10,1 9,0 8,3 9,7
Španija 30,3 30,8 31,7 30,9 28,2 26,3 24,7 23,6 21,9 20,3 15,0
Francija 12,7 12,8 11,8 12,4 12,7 12,3 11,8 9,7 9,0 9,2 9,5
Hrvaška 4,7 4,5 4,4 5,2 5,2 5,0 5,1 4,5 2,7 3,0 4,0
Italija 20,4 19,5 19,6 19,1 18,6 17, 8 17, 3 16,8 15,0 14,6 16,0
Ciper 14,9 12,5 13,7 11,7 12,7 11,3 11,4 9,1 6,8 5,4 10,0
Latvija 15,6 15,6 15,5 14,3 12,9 11,6 10,6 9,8 8,5 9,5 13,4
Litva 8,8 7, 8 7, 5 8,7 7,9 7, 4 6,5 6,3 5,9 5,5 9,0
Luksemburg 14,0 12,5 13,4 7,7 7,1 6,2 8,1 6,1 6,1 8,6 10,0
Madžarska 12,5 11,4 11,7 11,5 10,8 11,4 11,8 11,9 11,4 11,6 10,0
Malta 32,2 30,2 27, 2 25,7 23,8 22,7 21,1 20,5 20,3 20,1 10,0
Nizozemska 12,6 11,7 11,4 10,9 10,0 9,2 8,9 9,3 8,7 8,3 8,0
Avstrija 10,0 10,8 10,2 8,8 8,3 8,5 7, 8 7, 5 7, 0 7, 3 9,5
Poljska 5,4 5,0 5,0 5,3 5,4 5,6 5,7 5,6 5,4 5,3 4,5
Portugalska 38,5 36,5 34,9 30,9 28,3 23,0 20,5 18,9 17, 4 14,4 10,0
Romunija 17,9 17, 3 15,9 16,6 19,3 18,1 17, 8 17, 3 18,1 18,9 11,3
Slovenija 5,6 4,1 5,1 5,3 5,0 4,2 4,4 3,9 4,4 5,4 5,0
Slovaška 6,6 6,5 6,0 4,9 4,7 5,1 5,3 6,4 6,7 7,1 6,0
Finska 9,7 9,1 9,8 9,9 10,3 9,8 8,9 9,3 9,5 9,3 8,0
Švedska 8,6 8,0 7,9 7, 0 6,5 6,6 7, 5 7,1 6,7 6,6 10,0
Združeno kraljestvo 11,3 16,6 16,9 15,7 14,8 14,9 13,4 12,3 11,8 11,0Ni 
določen.
Vir: Eurostat.Priloga I
44 Priloge 
II. Delež oseb med tridesetim in štiriintridesetim letom s terciarno izobrazbo
2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 CILJ
EU (28 držav) 29,0 30,1 31,1 32,3 33,8 34,8 36,0 37,1 37,9 38,5 40,0
Belgija 41,4 41,5 42,9 42,0 44,4 42,6 43,9 42,7 43,8 43,1 47,0
Bolgarija 25,3 26,0 27,1 27,9 27,7 27, 3 26,9 29,4 30,9 32,0 36,0
Češka 13,1 13,3 15,4 17, 5 20,4 23,7 25,6 26,7 28,2 29,5 32,0
Danska 43,0 38,1 39,2 40,7 41,2 41,2 43,0 43,4 44,9 46,7 40,0
Nemčija 25,8 26,5 27,7 29,4 29,8 30,6 31,8 32,9 31,4 31,8 42,0
Estonija 32,5 33,5 34,4 36,3 40,2 40,2 39,5 42,5 43,2 45,2 40,0
Irska 41,3 43,3 46,3 48,9 50,1 49,7 51,1 52,6 52,2 52,3 60,0
Grčija 26,9 26,3 25,7 26,6 28,6 29,1 31,2 34,9 37, 2 39,4 32,0
Španija 39,4 40,9 41,3 40,7 42,0 41,9 41,5 42,3 42,3 41,1 44,0
Francija 39,7 41,4 41,0 43,0 43,2 43,1 43,3 44,0 43,7 44,9 50,0
Hrvaška 16,7 16,8 18,5 21,3 24,5 23,9 23,1 25,6 32,2 31,7 35,0
Italija 17, 6 18,6 19,2 19,0 19,9 20,4 21,9 22,5 23,9 24,9 26,0
Ciper 46,1 46,2 47,1 45,0 45,3 46,2 49,9 47, 8 52,5 54,2 46,0
Latvija 19,3 25,7 26,3 30,5 32,6 35,9 37, 2 40,7 39,9 41,0 34,0
Litva 39,4 36,4 39,9 40,4 43,8 45,7 48,6 51,3 53,3 56,4 48,7
Luksemburg 35,5 35,3 39,8 46,6 46,1 48,2 49,6 52,5 52,7 50,5 66,0
Madžarska 19,4 20,6 22,8 24,0 26,1 28,2 29,8 32,3 34,1 34,9 30,3
Malta 20,7 20,8 21,0 21,9 22,1 23,4 24,9 26,0 26,5 27, 0 33,0
Nizozemska 35,8 36,4 40,2 40,5 41,4 41,2 42,2 43,2 44,8 46,4 40,0
Avstrija 21,1 20,9 21,9 23,4 23,4 23,6 26,1 27,1 40,0 39,1 38,0
Poljska 24,7 27, 0 29,7 32,8 34,8 36,5 39,1 40,5 42,1 43,2 45,0
Portugalska 18,3 19,5 21,6 21,3 24,0 26,7 27, 8 30,0 31,3 31,3 40,0
Romunija 12,4 13,9 16,0 16,8 18,3 20,3 21,7 22,9 25,0 25,5 26,7
Slovenija 28,1 31,0 30,9 31,6 34,8 37,9 39,2 40,1 41,0 42,6 40,0
Slovaška 14,4 14,8 15,8 17, 6 22,1 23,2 23,7 26,9 26,9 27,9 40,0
Finska 46,2 47, 3 45,7 45,9 45,7 46,0 45,8 45,1 45,3 45,3 42,0
Švedska 39,5 41,0 42,0 43,9 45,3 46,8 47,9 48,3 49,9 50,0 40,0
Združeno kraljestvo 36,4 38,3 39,5 41,4 43,1 45,5 46,9 47, 4 47,7 47,7Ni 
določen.
Vir: Eurostat.Priloga I
45 Priloge 
Pregled načrtovanja programov, izvajanja, spremljanja in poročanja
Analiza in odobritev 
operativnega programa
Analiza in ocena letnih poročil 
o izvajanjuPriprava letnih 
poročil o izvajanjuZagotovitev informacij 
o spremljanju projektovIzvajanje projektovIzbira projektov ali izvajalcev 
projektovPriprava operativnega 
programaAnaliza in odobritev 
partnerskega sporazumaPriprava partnerskega 
sporazumaDržava članica Evropska komisijaPriloga II
Vir: Evropsko računsko sodišče.
46 Priloge 
Seznam preučenih operativnih programov Evropskega socialnega sklada  
za obdobje 2007–2013
Država 
članicaOperativni programiCelotna dodeljena 
sredstva
(v milijonih EUR)Celotni prispevek 
iz ESS
(v milijonih EUR)Prvotna dodeljena 
sredstva  
za izobraževanje 
iz ESS1
(v milijonih EUR)Odstotek 
celotnega 
ESS
PT2007PT05UPO001  – Programa Operacional 
Temático Potencial Humano 2007–20138 736 6 117 5 056 83
2007PT051PO001  – Programa Operacional do 
Fundo Social Europeu Para a Região Autónoma dos 
Açores 2007–2013 Pro-Emprego224 190 104 55
2007PT052PO001  – Programa Operacional de 
Valorização do Potencial Humano e Coesão Social 
da Região Autónoma Da Madeira156 125 82 66
PL2007PL051PO001  – Program Operacyjny Kapitał 
Ludzki Narodowe Strategiczne Ramy Odniesienia 
2007–201311 420 9 707 4 330 45
DE2007DE05UPO001  – Operationelles Programm 
des Bundes für den Europäischen Sozialfonds 
Förderperiode 2007–20136 031 3 488 914 26
2007DE051PO004  – Operationelles Programm 
des Freistaates Sachsen für den Europäischen Sozi -
alfonds (ESF) in der Förderperiode 2007 bis 20131 157 872 571 65
2007DE052PO008  – Operationelles Programm 
zur Umsetzung des ESF in NRW in der Förderphase 
2007–20131 368 684 432 63
2007DE051PO006  – Operationelles Programm 
für den Einsatz des Europäischen Sozialfonds im 
Freistaat Thüringen in den Jahren 2007 bis 2013836 629 299 48
2007DE051PO002  – Europäischer Sozialfonds 
(ESF) Operationelles Programm des Landes Mec -
klenburg-Vorpommern im Ziel Konvergenz
Förderperiode 2007 bis 2013557 417 275 66
2007DE051PO001  – Operationelles Programm 
des Landes Brandenburg für den Europäischen 
Sozialfonds (ESF) in der Förderperiode 2007 bis 
2013 Ziel Konvergenz Brandenburg Nordost und 
Brandenburg Südwest826 620 260 42Priloga III
47 Priloge Priloga IIIDržava 
članicaOperativni programiCelotna dodeljena 
sredstva
(v milijonih EUR)Celotni prispevek 
iz ESS
(v milijonih EUR)Prvotna dodeljena 
sredstva  
za izobraževanje 
iz ESS1
(v milijonih EUR)Odstotek 
celotnega 
ESS
IT2007IT051PO007  – Programma Operativo Nazio -
nale Competenze per lo sviluppo1 487 743 698 94
2007IT051PO003  – Programma Operativo Regio -
nale Sicilia per il Fondo Sociale Europeo 2007–20132 099 1 050 302 29
2007IT051PO005  – Regione Puglia
Programma Operativo Regionale 2007–2013 Fondo 
Sociale Europeo1 279 640 247 39
2007IT051PO001  – Programma Operativo Obie -
ttivo Convergenza
Fondo Sociale Europeo 2007–2013
Regione Campania1 118 559 209 37
2007IT052PO006  – Programma Operativo Regio -
nale della Lombardia Ob. 2 FSE 2007–2013798 338 163 48
2007IT052PO004  - Programma Operativo del 
Fondo Sociale Europeo Obiettivo Competitività 
Regionale e Occupazione Regione Lazio 2007–2013736 368 103 28
HU2007HU05UPO001  – Társadalmi Megújulás 
Operatív Program4 097 3 483 2 358 68
CZ2007CZ05UPO002  - Operační program Vzdělávání 
pro konkurenceschopnost2 151 1 829 1 617 88
2007CZ05UPO001  – Operační program Lidské 
zdroje a zaměstnanost 2007–20132 157 1 837 268 15
RO2007RO051PO001  – Programul Operaţional 
Sectorial Dezvoltarea Resurselor Umane
2007–20134 089 3 476 1 862 54
EL2007GR05UPO002  – Επιχειρησιακο Προγραμμα 
Εκπαιδευση Και Δια Βιου Μαθηση2 215 1 440 1 418 99
2007GR05UPO001  – Επιχειρησιακο Προγραμμα 
Αναπτυξη Ανθρωπινου Δυναμικου2 825 2 260 369 16
2007GR05UPO003  – Επιχειρησιακο Προγραμμα 
Διοικητικη Μεταρρυθμιση675 505 173 34
48 Priloge 
Država 
članicaOperativni programiCelotna dodeljena 
sredstva
(v milijonih EUR)Celotni prispevek 
iz ESS
(v milijonih EUR)Prvotna dodeljena 
sredstva  
za izobraževanje 
iz ESS1
(v milijonih EUR)Odstotek 
celotnega 
ESS
ES2007ES051PO005  – Programa Operativo Fondo 
Social Europeo 2007–2013 Andaluc ía1 445 1 156 477 41
2007ES05UPO001  - Programa Operativo Plu -
rirregional Adaptabilidad y Empleo Fondo Social 
Europeo 2007–20135 925 4 301 1 313 31
2007ES051PO004  – Programa Operativo Fondo 
Social Europeo de Galicia 2007–2013448 359 153 43
2007ES051PO003  - Programa Operativo Fondo 
Social Europeo 2007–2013 Extremadura333 250 128 51
2007ES052PO008  – Programa Operativo Fondo 
Social Europeo 2007–2013 Madrid514 257 102 40
2007ES051PO002  – Programa Operativo Fondo 
Social Europeo 2007–2013 Castilla la Mancha225 180 45 25
UK2007UK05UPO001  – ESF England 2007-13 Opera -
tional Programme6 049 3 090 1 047 34
2007UK051PO002  – West Wales and the Valleys 
Convergence Programme Operational Programme 
for the European Social Fund 2007–20131 500 834 431 52
FR2007FR052PO001  – Compétitivité Régionale et 
Emploi 2007–2013
Programme Opérationnel National  
Fonds Social Européen8 991 4 495 953 21
2007FR051PO004  – Ile de La Réunion
Programme Opérationnel FSE 2007–2013742 517 290 56
SK2007SK05UPO001  – Operačný program 
Vzdelávanie727 618 490 79
BG2007BG051PO001  – Оперативна програма 
”Развитие на човешките ресурси” 2007–2013 г.1 214 1 032 490 47
BE2007BE052PO005  – Operationeel Programma ESF 
Doelstelling 2 Vlaanderen 2007–20131 111 469 167 36
AT2007AT052PO001  – Operationelles Programm 
Beschäftigung Österreich 2007–20131 115 472 190 40
Skupaj 87 377 59 406 28 385 48
1 V programskem obdobju 2007–2013 so bile kode prioritet EU 62, 72, 73 in 74 tiste, za katere je bilo ugotovljeno, da ustrezajo sredstvom, dodeljenim 
za izobraževanje.Priloga III
49 Priloge 
Seznam preučenih partnerskih sporazumov in operativnih programov  
za obdobje 2014–2020
Država 
članicaŠt. partnerskega programa
DE2014DE16M8PA001  – Partnerschaftsvereinbarung zwischen Deutschland und der europäischen Kommission für die Umsetzung der 
ESI-Fonds unter dem gemeinsamen strategischen Rahmen in der Förderperiode 2014 bis 2020
FR 2014FR16M8PA001  – Accord de partenariat 2014–2020 France
IT 2014IT16M8PA001  – Accordo di partenariato 2014–2020 Italia
PT 2014PT16M8PA001  – Portugal 2020 - acordo de parceria 2014–2020
RO 2014RO16M8PA001  – Acordul de parteneriat România
Država 
članicaŠt. operativnega programaCelotna 
dodeljena 
sredstva  
(v milijonih EUR)Celotni prispevek 
iz ESS  
(v milijonih EUR)Prvotna dodeljena 
sredstva za 
izobraževanje iz 
ESS1 
(v milijonih EUR)Odstotek 
celotnega 
ESS
DE2014DE05SFOP002  – Operationelles Programm 
ESF Bund Deutschland 2014–20204 830 2 689 883 33
2014DE05SFOP012  – Operationelles Programm 
ESF Sachsen 2014–2020828 663 247 37
FR2014FR05M0OP001  – Programme Opérationnel 
au titre de l'objectif „Investissement pour la 
croissance et l’emploi”968 280 213 76
IT2014IT05M2OP001  – Per la Scuola – Competen -
ze e Ambienti per l'apprendimento3 019 1 615 1 056 65
2014IT05SFOP014  – POR Sicilia FSE 820 615 193 31
PT2014PT05SFOP001  – PO Capital Humano 3 642 3 096 3 030 98
2014PT16M2OP001  - Programa Operacional 
Regional do Norte 2014–20204 166 583 263 45
RO2014RO05M9OP001  – Program Operational 
Capital Uman5 059 4 221 1 257 30
Skupaj 23 332 13 762 7 142 52
1 V programskem obdobju 2014–2020 so bile kode prioritet EU 115, 116, 117 in 118 tiste, za katere je bilo ugotovljeno, da ustrezajo sredstvom, 
dodeljenim za izobraževanje.Priloga IV
50 Priloge 
Revizijska metodologija za oceno ciljev, upoštevanih v operativnih programihPriloga V
Vir: Evropsko računsko sodišče.
Ocenjevanje Zakaj je pomembno? IzidDa.
Ne.
Ali je bil izbrani cilj vključen 
v operativni program?Ni dodatne 
ocene.
Če ni opisa konteksta, to pomeni, da ni mogoče opredeliti 
potreb ali se jih da opredeliti le delno ali na splošno. Za razvoj jasne strategije je potrebna analiza začetnega stanja.
Potrebna je opredelitev potreb ter povezava med temi 
potrebami in ukrepi, načrtovanimi za njihovo zadovoljevanje, da se zagotovi uspešno dodeljevanje virov za doseganje ciljev EU za področje izobraževanja.
Opredelitev možnih kategorij projektov, upravičencev, ciljne 
populacije in časovnega okvira za ukrepe pomaga pri njihovem uspešnem izvajanju.
Da se oceni, ali je bil cilj dosežen, je treba količinsko 
opredeliti, kaj naj bi intervencija popravila pri začetnem stanju. Cilji bi morali biti speciﬁčni, merljivi, dosegljivi, ustrezni in časovno opredeljeni (cilji SMART). 
Za spremljanje dosega in rezultatov izvedenih ukrepov so 
potrebni kazalniki. Kazalniki bi morali biti ustrezni, sprejeti, verodostojni, preprosti in stabilni (merila RACER).Ali je obstajal 
opis konteksta?
Ali je bila opravljena 
analiza potreb?
Ali so prikazani  okvirni 
ukrepi?
Ali je bil cilj 
kvantiﬁciran?
Ali so opredeljeni 
ustrezni kazalniki?Kvalitativno 
vrednotenje, ki sega od 
„brez opisa” do „celovit 
opis” .
Kvalitativno 
vrednotenje, ki sega od 
„brez analize” do 
„celovita analiza” .
Kvalitativno 
vrednotenje, ki sega od 
„brez načrtovanih 
ukrepov” do „celovit 
načrt ukrepov” .
Da/ne.Da/ne.
51 Priloge 
Pregled sprememb preučenih operativnih programov Evropskega socialnega sklada 
za obdobje 2007–2013
Država 
članicaŠt. operativnega programaAli je bil 
operativni 
program med 
programskim 
obdobjem 
spremenjen?Ali so bili 
spremenjeni 
cilji za področje 
izobraževanja?Ali so bili 
spremenjeni 
zneski sredstev, 
dodeljenih za 
izobraževanje?1Ali so bili 
spremenjeni 
kazalniki v  zvezi 
z izobraževanjem 
ali z njimi pove -
zani ožji cilji?
PT2007PT05UPO001  – Programa Operacional 
Temático Potencial Humano 2007–2013Da. Ne. Da. Da.
2007PT051PO001  – Programa Operacional do 
Fundo Social Europeu Para a Região Autónoma dos 
Açores 2007–2013 Pro-EmpregoDa. Ne. Ne. Ne.
2007PT052PO001  – Programa Operacional de 
Valorização do Potencial Humano e Coesão Social 
da Região Autónoma Da MadeiraDa. Ne. Ne.2Ne.
PL2007PL051PO001  – Program Operacyjny Kapitał 
Ludzki Narodowe Strategiczne Ramy Odniesienia 
2007–2013Da. Da. Da. Da.
DE2007DE05UPO001  – Operationelles Programm 
des Bundes für den Europäischen Sozialfonds 
Förderperiode 2007–2013Da. Ne. Da. Da.
2007DE051PO004  – Operationelles Programm 
des Freistaates Sachsen für den Europäischen Sozi -
alfonds (ESF) in der Förderperiode 2007 bis 2013Da. Ne. Da. Da.
2007DE052PO008  – Operationelles Programm 
zur Umsetzung des ESF in NRW in der Förderphase 
2007–2013Da. Ne. Ne. Da.
2007DE051PO006  – Operationelles Programm 
für den Einsatz des Europäischen Sozialfonds im 
Freistaat Thüringen in den Jahren 2007 bis 2013Da. Ne. Da. Da.
2007DE051PO002  – Europäischer Sozialfonds 
(ESF) Operationelles Programm des Landes Mec -
klenburg-Vorpommern im Ziel Konvergenz
Förderperiode 2007 bis 2013Ne. Ne. Ne. Ne.
2007DE051PO001  – Operationelles Programm 
des Landes Brandenburg für den Europäischen 
Sozialfonds (ESF) in der Förderperiode 2007 bis 
2013 Ziel Konvergenz Brandenburg Nordost und 
Brandenburg SüdwestDa. Ne. Da. Da.Priloga VI
52 Priloge 
Država 
članicaŠt. operativnega programaAli je bil 
operativni 
program med 
programskim 
obdobjem 
spremenjen?Ali so bili 
spremenjeni 
cilji za področje 
izobraževanja?Ali so bili 
spremenjeni 
zneski sredstev, 
dodeljenih za 
izobraževanje?1Ali so bili 
spremenjeni 
kazalniki v  zvezi 
z izobraževanjem 
ali z njimi pove -
zani ožji cilji?
IT2007IT051PO007  – Programma Operativo Nazio -
nale Competenze per lo sviluppoNe. Ne. Ne. Da.
2007IT051PO003  - Programma Operativo Regio -
nale Sicilia per il Fondo Sociale Europeo 2007–2013Da. Ne. Da. Da.
2007IT051PO005  – Regione Puglia
Programma Operativo Regionale 2007–2013
Fondo Sociale EuropeoDa. Ne. Da. Da.
2007IT051PO001  - Programma Operativo Obietti -
vo Convergenza
Fondo Sociale Europeo 2007–2013 
Regione CampaniaDa. Ne. Da. Ne.
2007IT052PO006  – Programma Operativo Regio -
nale della Lombardia Ob. 2 FSE 2007–2013Da. Ne. Ne. Ne.
2007IT052PO004  – Programma Operativo del 
Fondo Sociale Europeo Obiettivo Competitività 
Regionale e Occupazione Regione Lazio 2007–2013Da. Ne. Da. Ne.
HU2007HU05UPO001  – Társadalmi Megújulás 
Operatív ProgramDa. Ne. Da. Da.
CZ2007CZ05UPO002  – Operační program Vzdělávání 
pro konkurenceschopnostDa. Ne. Da. Da.
2007CZ05UPO001  – Operační program Lidské 
zdroje a zaměstnanost 2007–2013Da. Ne. Da. Da.
RO2007RO051PO001  – Programul Operaţional 
Sectorial Dezvoltarea Resurselor Umane
2007–2013Ne. Ne. Ne. Ne.
EL2007GR05UPO002  – Επιχειρησιακο Προγραμμα 
Εκπαιδευση Και Δια Βιου ΜαθησηDa. Ne. Da. Da.
2007GR05UPO001  – Επιχειρησιακο Προγραμμα 
Αναπτυξη Ανθρωπινου ΔυναμικουDa. Da. Da. Da.
2007GR05UPO003  – Επιχειρησιακο Προγραμμα 
Διοικητικη ΜεταρρυθμισηDa. Ne. Da. Da.Priloga VI
53 Priloge 
Država 
članicaŠt. operativnega programaAli je bil 
operativni 
program med 
programskim 
obdobjem 
spremenjen?Ali so bili 
spremenjeni 
cilji za področje 
izobraževanja?Ali so bili 
spremenjeni 
zneski sredstev, 
dodeljenih za 
izobraževanje?1Ali so bili 
spremenjeni 
kazalniki v  zvezi 
z izobraževanjem 
ali z njimi pove -
zani ožji cilji?
ES2007ES051PO005  - Programa Operativo Fondo 
Social Europeo 2007–2013 Andaluc íaDa. Ne. Da. Da.
2007ES05UPO001  – Programa Operativo 
Plurirregional Adaptabilidad y Empleo Fondo Social 
Europeo 2007–2013Da. Ne. Da. Da.
2007ES051PO004  – Programa Operativo Fondo 
Social Europeo de Galicia 2007–2013Da. Ne. Da. Da.
2007ES051PO003  – Programa Operativo Fondo 
Social Europeo 2007–2013 ExtremaduraDa. Ne. Ne. Ne.
2007ES052PO008  – Programa Operativo Fondo 
Social Europeo 2007–2013 MadridDa. Ne. Da. Da.
2007ES051PO002  – Programa Operativo Fondo 
Social Europeo 2007–2013 Castilla la ManchaDa. Ne. Da. Da.
UK2007UK05UPO001  – ESF England 2007-13 Opera -
tional ProgrammeDa. Ne. Ne. Ne.
2007UK051PO002  – West Wales and the Valleys 
Convergence Programme Operational Programme 
for the European Social Fund 2007–2013Da. Ne. Da. Da.3
FR2007FR052PO001  – Compétitivité Régionale et 
Emploi 2007–2013
Programme Opérationnel National 
Fonds Social EuropéenDa. Ne. Da. Da.
2007FR051PO004  – Ile de La Réunion
Programme Opérationnel FSE 2007–2013Da. Ne. Da. Da.
SK2007SK05UPO001  – Operačný program 
VzdelávanieDa. Ne. Da. Da.
BG2007BG051PO001  – Оперативна програма 
”Развитие на човешките ресурси” 2007–2013 г.Da. Ne. Ne. Da.4
BE2007BE052PO005  – Operationeel Programma ESF 
Doelstelling 2 Vlaanderen 2007–2013Da. Ne. Ne. Ne.
AT2007AT052PO001  – Operationelles Programm 
Beschäftigung Österreich 2007–2013Da. Ne. Da. Da.
1 Kode prioritet EU 62, 72, 73 in 74 so tiste, za katere je bilo ugotovljeno, da ustrezajo sredstvom, dodeljenim za izobraževanje.
2 Dodeljena sredstva pod kodo za prioriteto 74 so bila povečana za 100 000 EUR, kar je približno 0,12 % sredstev, dodeljenih za izobraževanje.
3 Ciljne vrednosti za kazalnike na ravni programov so bile spremenjene.
4 Ciljne vrednosti kazalnika konteksta v zvezi z osebami, ki zgodaj opustijo šolanje, je bila spremenjena glede na ožje cilje strategije Evropa 2020.Priloga VI
54 Odgovori  
Komisije
Povzetek
IV
V zvezi z zmanjšanjem izobraževanju dodeljenih sredstev Komisija ugotavlja, da so bile za programsko obdobje 
2014–2020 predstavljene nove zahteve glede tematske osredotočenosti, da bi zagotovili, da se podpora osredotoča 
predvsem na potrebe in izzive, opredeljene za doseganje ciljev strategije Evropa 2020 (glej člen 18 Uredbe (EU) 
št. 1303/2013).
VII
Čeprav je v odsotnosti pravne zahteve po določitvi skupnih kazalnikov rezultatov združevanje podatkov na ravni EU 
izziv, Komisija ugotavlja, da je delo Strokovne mreže ESS za vrednotenje, ki združuje dokaze, ki so jih države članice 
odkrile pri spremljanju in vrednotenju, pomagalo delno premagati ovire.
Poleg tega naknadno vrednotenje za obdobje 2007–2013 in zlasti začete tematske študije vključujejo dosledno izva -
janje pretvorbe posebnih kazalnikov rezultatov v skupne kategorije rezultatov (tj.: pridobitev zaposlitve, kvalifika -
cije ali drugi pozitivni rezultati) in ocene deleža uspešnosti na podlagi prednostnih osi, kjer so bili dostopni skladni 
izložki in rezultati. To je vključevalo pretvorbo kazalnikov rezultatov, izraženih v odstotkih, v absolutne številke, kjer 
je bilo mogoče.
Komisija ugotavlja, da regulativni okvir za obdobje 2007–2013 ni vseboval nobenih obveznosti določanja ciljev in 
kazalnikov izložkov/rezultatov na ravni projekta.
Komisija tudi ugotavlja, da povečanje ali zmanjšanje dodeljenih finančnih sredstev ne pomeni samodejno, da je 
treba spremeniti ciljno vrednost. Ko se izvajanje že začne in se gospodarske razmere spremenijo, lahko države 
članice ugotovijo, da je za dosego prvotnega cilja potrebnih več ali manj ukrepov ali pa morajo ti biti drugačni, kar 
lahko zahteva dodatna sredstva ali pa manj njih. Poleg tega je treba tudi spomniti, da so se številne spremembe 
operativnih programov za obdobje 2007–2013 zgodile v času gospodarske krize. Nekateri ukrepi za ponovno vklju -
čitev ljudi na trg dela so zato zahtevali bolj intenzivna vlaganja za dosego rezultatov, prvotno načrtovanih pred 
gospodarsko krizo.
VIII
Komisija poudarja bistvene izboljšave v sistemu spremljanja in vrednotenja za programsko obdobje 2014–2020, 
zlasti v zvezi z obveznostjo poročanja o skupnih kazalnikih rezultatov in izvedbo ocen učinka na ravni prednostnih 
osi. Prav tako želi spomniti na izboljšave pri spremljanju na ravni operacij (glej odgovore Komisije na odstavka 68 in 
90).
V zvezi z merjenjem učinkov na zaposlovanje Komisija poudarja, da bi se morali za vse prioritete za vlaganja zbirati 
in sporočati skupni kazalniki takojšnjih in dolgotrajnejših rezultatov.
Odgovori Komisije 55
IX (a)
Komisija sprejema priporočilo in bo za programsko obdobje po letu 2020 preučila določanje kazalnikov rezultatov, 
za katere bi morale biti določene izhodiščne in ciljne vrednosti za vsako prioriteto za vlaganje.
IX (b) (i), prva alinea
Komisija sprejema priporočilo in ga bo izvedla pri obravnavi zahtevkov držav članic za spremembe operativnih 
programov.
IX (b) (i), druga alinea
Komisija sprejema priporočilo in ga že izvaja v skladu z veljavnim pravnim okvirom. Člen 30 Uredbe (EU) 
št. 1303/2013 določa, da morajo biti zahtevki za spremembo programov, ki jih predloži država članica, ustrezno 
utemeljeni in zlasti, da je v njih naveden predvideni vpliv sprememb programa na doseganje ciljev iz strategije Unije 
za pametno, trajnostno in vključujočo rast ter posebnih ciljev iz programa, ob upoštevanju te uredbe in pravil za 
posamezne sklade, horizontalnih načel iz členov 5, 7 in 8 ter partnerskega sporazuma.
IX (b) (ii)
Komisija ugotavlja, da je to priporočilo naslovljeno na države članice.
IX (b) (iii)
Komisija sprejema priporočilo.
Kadar je bilo ugotovljeno, da je treba okrepiti povezavo med izobraževanjem in zaposlitvijo, tj. ko je Svet izdal 
priporočilo za posamezno državo, se je to v času programskega načrtovanja odrazilo v operativnih programih 
ESS. Poleg tega člen 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Komisiji omogoča, da od države članice zahteva, da pregleda in 
predlaga spremembe svojega partnerskega sporazuma in ustreznih programov, kadar je to potrebno za podporo 
izvajanju ustreznih priporočil za posamezne države. Komisija ima zato že zdaj možnost zahtevati, kadar je to ustre -
zno, tj. ko nova priporočila za posamezne države opredelijo šibke povezave med izobraževanjem in zaposlitvijo, da 
se sredstva namenijo krepitvi povezave med izobraževanjem in zaposlitvijo.
Poleg tega sedanji sistem spremljanja omogoča spremljanje vseh skupnih kazalnikov izložkov in rezultatov, saj 
morajo države članice poročati o vseh skupnih kazalnikih izložkov in rezultatov (člen 5 uredbe o ESS za obdobje 
2014–2020). Prvi podatki bodo Komisiji predloženi v okviru prvih letnih poročil o izvajanju, ki naj bi bila pripravljena 
do 31. maja 2016. Zato bo v celotnem programskem obdobju možno spremljati rezultate na področju zaposlovanja 
v skladu s tematskim ciljem za izobraževanje, tudi v primerih, ko države članice v svojih operativnih programih niso 
določile ciljev za te kazalnike rezultatov. Komisija bo zagotovila, da bodo ti rezultati vidni v povzetku letnih poročil 
o izvajanju.
Odgovori Komisije 56
Uvod
14
V zvezi z zmanjšanjem izobraževanju dodeljenih sredstev Komisija ugotavlja, da so bile za programsko obdobje 
2014–2020 predstavljene nove zahteve glede tematske osredotočenosti, da bi zagotovili, da se podpora osredotoča 
predvsem na potrebe in izzive, opredeljene za doseganje ciljev strategije Evropa 2020 (glej člen 18 Uredbe (EU) 
št. 1303/2013).
26
Glej odgovor Komisije na odstavek 14.
Skupni odgovor Komisije na odstavka 33 in 34
Čeprav je v odsotnosti pravne zahteve po določitvi skupnih kazalnikov rezultatov združevanje podatkov na ravni EU 
izziv, je delo Strokovne mreže ESS za vrednotenje, ki združuje dokaze, ki so jih države članice odkrile pri spremljanju 
in vrednotenju, pomagalo delno premagati ovire.
Poleg tega naknadno vrednotenje za obdobje 2007–2013 in zlasti začete tematske študije vključujejo dosledno izva -
janje pretvorbe posebnih kazalnikov rezultatov v skupne kategorije rezultatov (tj.: pridobitev zaposlitve, kvalifika -
cije ali drugi pozitivni rezultati) in ocene deleža uspešnosti na podlagi prednostnih osi, kjer so bili dostopni skladni 
izložki in rezultati. To je vključevalo pretvorbo kazalnikov rezultatov, izraženih v odstotkih, v absolutne številke, kjer 
je bilo mogoče.
42
Komisija tudi ugotavlja, da povečanje ali zmanjšanje dodeljenih finančnih sredstev ne pomeni samodejno, da je 
treba spremeniti ciljno vrednost. Ko se izvajanje že začne in se gospodarske razmere spremenijo, lahko države 
članice ugotovijo, da je za dosego prvotnega cilja potrebnih več ali manj ukrepov ali pa morajo ti biti drugačni, kar 
lahko zahteva dodatna sredstva ali pa manj njih. Poleg tega je treba tudi spomniti, da so se številne spremembe 
operativnih programov za obdobje 2007–2013 zgodile v času gospodarske krize. Nekateri ukrepi za ponovno vklju -
čitev ljudi na trg dela so zato zahtevali bolj intenzivna vlaganja za dosego rezultatov, prvotno načrtovanih pred 
gospodarsko krizo.
43
Komisija ugotavlja, da se dodeljena finančna sredstva za izobraževanje za dva operativna programa, Kampanija in 
Lacij, v relativnem smislu niso znatno spremenila. V zvezi s Kampanijo se je Komisija na podlagi podatkov o izložkih 
in rezultatih, že doseženih v času zahtevka za spremembo, prepričala, da so prvotno zastavljeni cilji kljub zmanjša -
nju dodeljenih finančnih sredstev ostali veljavni.
Poleg tega želi Komisija poudariti, da države članice poziva, da so pri načrtovanih rezultatih in razmerju med stroški 
in udeleženci čim bolj ambiciozne. Če države članice menijo, da lahko enake rezultate dosežejo z nižjimi stroški, 
Komisija v to ne bo dvomila. Nasprotno pa bi znatno povečanje dodeljenih finančnih sredstev brez spremembe 
doseženega cilja za udeležence v postopku spremembe operativnega programa sprožilo nadaljnjo analizo Komisije.
Odgovori Komisije 57
44
Glej odgovor Komisije na odstavek 42.
48
Komisija ugotavlja, da regulativni okvir za obdobje 2007–2013 ni vseboval nobenih obveznosti določanja ciljev in 
kazalnikov izložkov/rezultatov na ravni projekta.
Strokovna mreža ESS za vrednotenje in naknadno vrednotenje kažeta, da je treba izboljšati načine spremljanja, da 
bodo zlasti po končani intervenciji na voljo izčrpni, zanesljivi in primerljivi kazalniki rezultatov na ravni projektov, ki 
omogočajo oceno uspešnosti in trajnosti rezultatov.
To spoznanje se že odraža v okviru za obdobje 2014–2020. Vsaka operacija, ki podpira udeležence, mora zbrati 
podatke o posameznih udeležencih na podlagi skupnih kazalnikov za udeležence in ustreznih posebnih kazalnikov, 
podatke o uspešnosti pa je treba za vsako operacijo zabeležiti in jih shraniti v računalniški obliki, da se omogoči 
njihova agregacija, kadar je to potrebno za namene spremljanja, ocenjevanja, finančnega upravljanja, preverjanja in 
revizije (člen 24(2) delegirane Uredbe Komisije 480/2014). Cilji morajo biti povezani s shranjenimi kazalniki izložkov 
in rezultatov, kjer je to ustrezno.
51
Glej odgovor Komisije na odstavek 48.
61
Komisija priznava omejeno število nedoslednosti glede meril in ukrepov za predhodne pogojenosti v besedilu 
o operativnih programih za obdobje 2014–2020. Komisija in države članice si prizadevajo za opredelitev takih nedo -
slednosti in za njihovo obravnavo v skladu s členom 30 Uredbe (EU) št. 1303/2013.
65
Glej odgovor Komisije na odstavek 68.
67
Izbirna merila dejansko pripravijo in uporabljajo organi upravljanja. Ta merila morajo zagotoviti, da izbrane opera -
cije prispevajo k doseganju posebnih ciljev in rezultatov zadevnih prednostnih nalog (člen 125(3)(a)(i) Uredbe (EU) 
št. 1303/2013). Ta merila mora odobriti odbor za spremljanje (člen 110(2)(a) Uredbe (EU) št. 1303/2013), v katerem 
Komisija sodeluje v svetovalni vlogi.
Komisija je države članice v svojih razpravah v tehnični delovni skupini ESS opozorila na pomembnost izbirnih meril 
za doseganje posebnih ciljev (zlasti za izpolnitev ustreznih priporočil za posamezne države).
Odgovori Komisije 58
68
Komisija opozarja, da se splošna predhodna pogojenost, povezana s statističnimi sistemi in kazalniki rezultatov, 
šteje za neizpolnjeno, če država članica zaradi pomanjkanja zanesljivih izhodišč ni mogla določiti količinsko oprede -
ljenih ciljev za kazalnik rezultatov, zato je bil vzpostavljen akcijski načrt za odpravo pomanjkljivosti.
73
Komisija opozarja, da morajo biti kazalniki rezultatov zasnovani v skladu z intervencijsko logiko programa, da 
odražajo zastavljene posebne cilje. Njihovi količinsko opredeljeni cilji omogočajo merjenje napredka pri dosega -
nju posebnih ciljev. Slednje odraža posebne izzive, zlasti priporočila za posamezne države v državi članici v skladu 
s tematsko osredotočenostjo in večjim prispevkom podpore iz ESS strategiji Evropa 2020.
Posledična raznolikost posebnih ciljev, ki lahko prispevajo k posebni prioriteti za vlaganje, otežuje poenotenje pri -
mernih kazalnikov za vnaprejšnje določanje ciljev.
Hkrati se bodo vsi skupni kazalniki izložkov in rezultatov, čeprav niso vedno povezani s količinsko opredeljenimi cilji, 
spremljali in sporočali za vse prioritete za vlaganja, kar bo omogočilo izračun stopenj uspeha.
Okvir 4 – Primeri, kjer bi bili ožji cilji za dodatne kazalnike izidov koristni
Komisija meni naslednje:
– opis posebnega cilja vključuje tudi spodbujanje aktivacije in zaposljivosti mladih;
– kazalnik je skladen s prejemniki, na katere je usmerjen posebni cilj ter vključujejo študente in družine, pa tudi 
neaktivne in brezposelne mlade, ter ustreza nekaterim predvidenim dejavnostim (pripravništva, usmerjanje in 
delovne prakse);
– osredotočenost na zaposlitvene učinke intervencij je skladna tudi z dejstvom, da bo operativni program posegel 
v sodelovanje z intervencijami (ne bo jih podvajal) nacionalnega operativnega programa „per la Scuola“, ki se 
osredotoča na izobraževalno plat zgodnjega opuščanja šolanja.
80
V zvezi z merjenjem učinkov na zaposlovanje se bodo za vse prioritete za vlaganja zbirali in sporočali skupni kazal -
niki takojšnjih in dolgotrajnejših rezultatov. Glede zastavljanja ciljev za vnaprej določene kazalnike rezultatov glej 
odgovor Komisije na odstavek 73.
Odgovori Komisije 59
82
Komisija navaja, da regulativni okvir za obdobje 2007–2013 ni vseboval nobenih obveznosti določanja ciljev in kazal -
nikov izložkov/rezultatov na ravni projekta.
83
Komisija navaja, da mora operativni program v skladu s členom 37 Uredbe (ES) št. 1083/2006 vsebovati analizo 
stanja upravičenega področja ali sektorja glede prednosti in slabosti ter izbrane strategije; utemeljitev izbranih 
prednostnih nalog ter podatke o prednostnih oseh in njihovih posebnih ciljih. Vendar so lahko analize potreb precej 
omejene, če ima država članica na področju izobraževanja priporočilo za posamezno državo.
Spremljanje in ocenjevanje uspešnosti na ravni operativnega programa je bilo mogoče. Čeprav je v odsotnosti 
pravne zahteve po določitvi skupnih kazalnikov rezultatov združevanje podatkov na ravni EU izziv, je delo Strokovne 
mreže ESS za vrednotenje, ki združuje dokaze, ki so jih države članice odkrile pri spremljanju in vrednotenju, poma -
galo delno premagati ovire.
Poleg tega naknadno vrednotenje za obdobje 2007–2013 in zlasti začete tematske študije vključujejo dosledno izva -
janje pretvorbe posebnih kazalnikov rezultatov v skupne kategorije rezultatov (tj.: pridobitev zaposlitve, kvalifika -
cije ali drugi pozitivni rezultati) in ocene deleža uspešnosti na podlagi prednostnih osi, kjer so bili dostopni skladni 
izložki in rezultati. To je vključevalo pretvorbo kazalnikov rezultatov, izraženih v odstotkih, v absolutne številke, kjer 
je bilo mogoče.
84
Komisija tudi ugotavlja, da povečanje ali zmanjšanje dodeljenih finančnih sredstev ne pomeni samodejno, da je 
treba spremeniti ciljno vrednost. Ko se izvajanje že začne in se gospodarske razmere spremenijo, lahko države 
članice ugotovijo, da je za dosego prvotnega cilja potrebnih več ukrepov ali pa, da morajo ti biti drugačni in da so 
dražji, kar lahko zahteva dodatna sredstva. Poleg tega je treba tudi spomniti, da so se številne spremembe operativ -
nih programov za obdobje 2007–2013 zgodile v času gospodarske krize. Nekateri ukrepi za ponovno vključitev ljudi 
na trg dela so zato zahtevali bolj intenzivna vlaganja za dosego rezultatov, prvotno načrtovanih pred gospodarsko 
krizo.
86
Komisija ugotavlja, da regulativni okvir za obdobje 2007–2013 ni vseboval nobenih obveznosti določanja ciljev in 
kazalnikov izložkov/rezultatov na ravni projekta.
87
Komisija priznava omejeno število nedoslednosti glede meril in ukrepov za predhodne pogojenosti v besedilu 
o operativnih programih za obdobje 2014–2020. Komisija in države članice si prizadevajo za opredelitev takih nedo -
slednosti in za njihovo obravnavo v skladu s členom 30 Uredbe (EU) št. 1303/2013.
Odgovori Komisije 60
89
Izbirna merila dejansko pripravijo in uporabljajo organi upravljanja. Ta merila morajo zagotoviti, da izbrane opera -
cije prispevajo k doseganju posebnih ciljev in rezultatov zadevnih prednostnih nalog (člen 125(3)(a)(i) Uredbe (EU) 
št. 1303/2013). Ta merila mora odobriti odbor za spremljanje (člen 110(2)(a) Uredba (EU) št. 1303/2013), v katerem 
Komisija sodeluje v svetovalni vlogi.
Komisija je države članice v svojih razpravah v tehnični delovni skupini ESS opozorila na pomembnost izbirnih meril 
za doseganje posebnih ciljev (zlasti za izpolnitev ustreznih priporočil za posamezne države).
90
Komisija opozarja, da morajo biti kazalniki rezultatov zasnovani v skladu z intervencijsko logiko programa, da 
odražajo zastavljene posebne cilje. Njihovi količinsko opredeljeni cilji omogočajo merjenje napredka pri dosega -
nju posebnih ciljev. Slednje odraža posebne izzive, zlasti priporočila za posamezne države v državi članici v skladu 
s tematsko osredotočenostjo in večjim prispevkom podpore iz ESS strategiji Evropa 2020.
Posledična raznolikost posebnih ciljev, ki lahko prispevajo k posebni prioriteti za vlaganje, otežuje poenotenje pri -
mernih kazalnikov za vnaprejšnje določanje ciljev.
Hkrati se bodo vsi skupni kazalniki izložkov in rezultatov, čeprav niso vedno povezani s količinsko opredeljenimi cilji, 
spremljali in sporočali za vse prioritete za vlaganja, kar bo omogočilo izračun stopenj uspeha.
Priporočilo 1
Komisija sprejema priporočilo in bo za programsko obdobje po letu 2020 preučila določanje kazalnikov rezultatov, 
za katere bi morale biti določene izhodiščne in ciljne vrednosti za vsako prioriteto za vlaganje.
Priporočilo 2, prva alinea
Komisija sprejema priporočilo in ga bo izvedla pri obravnavi zahtevkov držav članic za spremembe operativnih 
programov.
Priporočilo 2, druga alinea
Komisija sprejema priporočilo in ga že izvaja v skladu z veljavnim pravnim okvirom. Člen 30 Uredbe (EU) 
št. 1303/2013 določa, da morajo biti zahtevki za spremembo programov, ki jih predloži država članica, ustrezno 
utemeljeni in zlasti, da je v njih naveden predvideni vpliv sprememb programa na doseganje ciljev iz strategije Unije 
za pametno, trajnostno in vključujočo rast ter posebnih ciljev iz programa, ob upoštevanju te uredbe in pravil za 
posamezne sklade, horizontalnih načel iz členov 5, 7 in 8 ter partnerskega sporazuma.
Odgovori Komisije 61
Priporočilo 3
Komisija ugotavlja, da je to priporočilo naslovljeno na države članice.
Priporočilo 4
Komisija sprejema priporočilo.
Kadar je bilo ugotovljeno, da je treba okrepiti povezavo med izobraževanjem in zaposlitvijo, tj. ko je Svet izdal 
priporočilo za posamezno državo, se je to v času programskega načrtovanja odrazilo v operativnih programih 
ESS. Poleg tega člen 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Komisiji omogoča, da od države članice zahteva, da pregleda in 
predlaga spremembe svojega partnerskega sporazuma in ustreznih programov, kadar je to potrebno za podporo 
izvajanju ustreznih priporočil za posamezne države, Komisija ima zato že zdaj možnost zahtevati, kadar je to ustrez-  
no, tj. ko nova priporočila za posamezne države opredelijo šibke povezave med izobraževanjem in zaposlitvijo, da 
se sredstva namenijo krepitvi povezave med izobraževanjem in zaposlitvijo.
Poleg tega sedanji sistem spremljanja omogoča spremljanje vseh skupnih kazalnikov izložkov in rezultatov, saj 
morajo države članice poročati o vseh skupnih kazalnikih izložkov in rezultatov (člen 5 uredbe o ESS za obdobje 
2014–2020). Prvi podatki bodo Komisiji predloženi v okviru prvih letnih poročil o izvajanju, ki naj bi bila pripravljena 
do 31. maja 2016. Zato bo v celotnem programskem obdobju možno spremljati rezultate na področju zaposlovanja 
v skladu s tematskim ciljem za izobraževanje, tudi v primerih, ko države članice v svojih operativnih programih niso 
določile ciljev za te kazalnike rezultatov. Komisija bo zagotovila, da bodo ti rezultati vidni v povzetku letnih poročil 
o izvajanju.

KAKO DO PUBLIKACIJ EVROPSKE UNIJE
Brezplačne publikacije:
  en izvod:  
na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  več kot en izvod ter plakati in zemljevidi:  
pri predstavništvih Evropske unije (http://ec.europa.eu/represent_sl.htm), 
pri delegacijah v državah, ki niso članice EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sl.htm),  
pri službi Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sl.htm) ali  
s klicem na telefonsko številko 00 800 6 7 8 9 10 11 (brezplačna številka za celotno EU) (*).
(*)  Informacije so brezplačne, kakor tudi večina klicev (nekateri operaterji, telefonske govorilnice ali hoteli lahko klic zaračunajo).
Publikacije, ki so naprodaj:
 na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Dogodek Datum
Sprejetje revizijskega memoranduma / začetek revizije 12.11.2014
Osnutek poročila uradno poslan Komisiji (ali drugemu revidirancu) 31.3.2016
Sprejetje končnega poročila po razčiščevalnem postopku 11.5.2016
Prejeti uradni odgovori Komisije (ali drugega revidiranca) v vseh jezikih 17.6.2016
 
Vlaganje v izobraževanje je bistveno za izboljšanje 
produktivnosti delovne sile, strokovni razvoj in 
gospodarsko rast. Dosežena izobrazbena stopnja 
posameznika je neposredno povezana z njegovo 
zaposljivostjo in kakovostjo zaposlitve, ki jo najde. Med 
letoma 2007 in 2013 je bilo iz Evropskega socialnega sklada 
za podporo izobraževalnim ukrepom zagotovljenih skoraj 
34 milijard EUR, med letoma 2014 in 2020 pa naj bi bilo po 
načrtih zagotovljenih še 27 milijard. Ocenili smo, ali so bili 
cilji EU za področje izobraževanja ustrezno upoštevani 
v programih in projektih v okviru teh programov, ki so se 
izvajali pred letom 2013, ter v njihovi zasnovi za 
prihodnost. Zaključili smo, da so bili v glavnem upoštevani. 
Odkrili pa smo nekaj pomanjkljivosti pri spremljanju. Poleg 
tega ni bilo vedno mogoče prikazati uspešnosti projektov, 
ker so manjkali kvantificirani cilji in kazalniki.
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE