EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 23.7.2014 COM(2014) 489 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKI CENTRALNI BANKI, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ Štirinajsto poročilo o praktičnih pripravah na prihodnjo širitev euroobmočja







POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKI CENTRALNI BANKI, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ Štirinajsto poročilo o praktičnih pripravah na prihodnjo širitev euroobmočja 1.Uvod Potem ko je Latvija 1. Januarja 2014 uvedla euro, euroobmočje zajema 18 držav članic EU. Na podlagi Sklepa Sveta z dne 23. julija 2014, da Litva izpolnjuje potrebne pogoje za uvedbo eura, bo od 1. januarja 2015 euroobmočje imelo 19 članic. Litva ima na voljo manj kot šest mesecev, da zaključi priprave na prehod. V tem poročilu sta ocenjena potek praktičnih priprav na uvedbo eura in napredek pri pripravi kampanje obveščanja o prehodu do sredine junija 2014. Poročilo vsebuje tudi kratek pregled rezultatov zadnje javnomnenjske raziskave o euru. 2.Potek priprav na prehod v Litvi Litva bo sedma iz skupine držav članic, ki so pristopile k EU leta 2004, ki bo uvedla enotno valuto. Prvotno načrtovan datum uvedbe eura v Litvi, 1. januar 2007, ki je bil predviden v Nacionalnem načrtu za uvedbo eura z dne 27. septembra 2005, je bilo treba preložiti zaradi sklepov Komisije z dne 16. maja 2006 v konvergenčnm poročilu za Litvo iz leta 2006, v skladu s katerimi naj bi status Litve kot države članice EU z odstopanjem v tistem času ostal nespremenjen. Litovska vlada je nov datum, tj. 1. januar 2015 (dan uvedbe eura), določila v novem nacionalnem načrtu za prehod na euro, ki ga je vlada sprejela 26. junija 2013 ter spremenila decembra 2013 in junija 2014. Nacionalni načrt za prehod na euro dopolnjuje akcijski načrt za izvajanje nacionalnega načrta za prehod na euro, ki je bil sprejet 4. decembra 2013. 2.1.Organizacija prehoda, prilagoditev pravnega sistema in priprave javnega sektorja Priprave na prehod na euro so organizirane v strukturi, ki zajema tri ravni (strateško, usklajevalno in strokovno). Strateška vprašanja obravnava Komisija za usklajevanje uvedbe eura v Republiki Litvi, ki jo sestavljajo predsednik vlade (ki ji predseduje), minister za finance in predsednik odbora Banke Litve. Strateške odločitve te komisije glede praktičnih priprav izvaja delovna skupina za usklajevanje ukrepov za uvedbo eura, ki ji predseduje minister za finance. Pripravljalna dela na posameznih področjih potekajo v okviru šestih delovnih skupin, v katerih sodelujejo predstavniki različnih institucij in organov. Litva tako kot njeni baltski sosedi Latvija in Estonija ni imenovala posebne osebe, ki bi bila glavna kontaktna točka za medije glede vseh vprašanj v zvezi s prehodom in bi za najširšo javnost poosebljala postopek prehoda (t. i. „gospa/gospod euro“). Za informacije o euru je 6. maja 2014 začela delovati brezplačna telefonska linija. Litovski parlament (seimas) je 17. aprila 2014 sprejel „Zakon o uvedbi eura v Republiki Litvi“, ki vsebuje določbe o pomembnih vidikih priprave in izvedbe prehoda (med drugim tudi o načelu neprekinitve pogodb, prehodu na eurogotovino in umiku litasov iz obtoka, pretvorbi zneskov v litasih v zneske v eurih ter o negotovinskih plačilih). Poleg tega bo sprejeta zakonodaja za obravnavanje posebnih vprašanj, povezanih s prehodom (npr. o dvojnem označevanju cen). Nacionalni načrt za prehod na euro in akcijski načrt za izvajanje nacionalnega načrta za prehod na euro določata postopke in roke za pripravo take zakonodaje in za spremembo obstoječe v prihodnjih mesecih. Litovski vladni uslužbenci se doslej niso sistematično usposabljali ter niso prejeli nobenega informativnega gradiva o prehodu na euro in njegovih praktičnih posledicah za zaposlene. O tem bi bilo treba ponovno premisliti, saj bi dobro obveščeno osebje lahko bolje pomagalo pri notranjih in zunanjih pripravah na prehod ter delovalo kot koristni multiplikatorji. Glede na večje varnostno tveganje zaradi velike količine gotovine v obtoku med prehodom na euro je bil pripravljen varnostni akcijski načrt, v katerem so predvideni ukrepi za okrepitev varnosti prevoza gotovine, ki ga izvaja sektor prevoza gotovine, med postopkom prehoda. Pomemben vidik v zvezi s tem je interoperabilnost načrtov ukrepov za nepredvidene razmere javnih institucij, vključenih v prehod. Priprave javnega sektorja na prehod dobro napredujejo. Ker ni določene osebe, ki bi bila „gospa/gospod euro“ ter bi delovala kot glas in obraz prehoda na euro, temveč je odgovornost porazdeljena na več institucij in oseb, je zlasti pomembno zagotoviti, da poizvedovanja javnosti in medijev hitro dosežejo ustrezno kontaktno točko. Poleg tega bi bilo treba okoli 1. januarja 2015 zagotoviti nenehno razpoložljivost koordinatorjev prehoda, kar omogoča hiter odziv na morebitne težave. 2.2.Priprave finančnega in bančnega sektorja Litva načrtuje, da bo za prehod uporabila scenarij „velikega poka“ ter 15-dnevno obdobje dvojnega obtoka. Količina gotovine v litasih v obtoku se je v zadnjih letih znatno povečala. Trenutno je v obtoku 90 milijonov bankovcev v litasih. Iz obtoka bo treba umakniti več kot milijardo bankovcev (litasov) in kovancev (centasov). Litovci tako kot njihovi sosedje Latvijci, vendar za razliko od Estoncev, pogosteje uporabljajo gotovino kot pa elektronske načine plačevanja. Litovska kovnica v Vilni bo kovala eurokovance z litovsko nacionalno stranjo. Na nacionalni strani 370 milijonov eurokovancev vseh apoenov bo Vytis, oborožen vitez na konju, ki je upodobljen tudi na litovskem državnem grbu. Motiv je bil izbran z javnomnenjsko raziskavo leta 2004. Eurobankovci se bodo izposodili iz zaloge Eurosistema v nemški zvezni banki Deutsche Bundesbank. Banka Litve je za prehod naročila 132 milijonov eurobankovcev različnih apoenov. Čeprav je glede na raziskavo Komisije v državah članicah, ki so nedavno pristopile k EU, šest od desetih anketiranih Litovcev že uporabljalo eurobankovce ali eurokovance, bo pomembno, da se seznani tudi preostali del prebivalstva in da tako vsi državljani poznajo strukturo in varnostne značilnosti eurogotovine, . Preddobava eurokovancev kreditnim institucijam se bo predvidoma začela 1. oktobra 2014, preddobava eurobankovcev pa 1. novembra 2014. Posredna preddobava bankovcev in kovancev večjim strankam poslovnih bank se bo začela 1. decembra 2014. Banke še niso predložile svojih ocen glede potrebne količine eurogotovine. Glede na prvo grobo oceno bo celotna vrednost preddobavljene eurogotovine znašala 3,36 milijarde (približno 91,6 milijona eurobankovcev in 248 milijonov eurokovancev). Število vozil za prevoz gotovine se trenutno preverja in se bo po potrebi prilagodilo, pri čemer se upoštevajo lokacijske in rotacijske zmogljivosti ter možnost, da bi se storitve prevoza gotovine naročile v sosednjih državah. Širša javnost bo lahko kupila začetne pakete z eurokovanci od 1. decembra 2014 naprej. Za državljane je načrtovanih 900 000 paketov, vsak pa bo vseboval 11,59 EUR. Da se prepreči kopičenje zalog in olajša enakomerna porazdelitev začetnih paketov, bo ena oseba lahko pridobila največ pet začetnih paketov naenkrat. Začetni paketi za državljane se bodo prodajali na treh blagajnah Banke Litve, v 345 bančnih podružnicah in na 330 poštnih uradih. Ob upoštevanju najnovejših prehodov ni pričakovati, da bo vsako od 1,3 milijona litovskih gospodinjstev pridobilo paket. Od dneva uvedbe eura bodo na voljo posebni paketi za zbiratelje (skupaj 42 000 paketov). Za trgovce na drobno sta predvideni dve velikosti začetnih paketov: 60 000 paketov, ki vsebujejo 111 EUR, in 50 000 paketov, ki vsebujejo 200 EUR (skupaj 110 000 paketov). Komisija pozdravlja možnost, da lahko trgovci na drobno izbirajo med različnima velikostma začetnih paketov. Vendar se priporoča, da se ponovno prouči, ali predvideno število paketov za trgovce na drobno lahko pokrije predhodno povpraševanje na bankah.

Za razbremenitev obdobja dvojnega obtoka bo zelo pomembno, da se pred dnevom uvedbe eura postopoma zmanjša količina gotovine v litasih, zlasti kovancev, v obtoku. Banke so se dogovorile, da novembra in decembra 2014 izvedejo namenske kampanje, s katerimi bodo spodbudile stranke, da položijo kovance na bančne račune. Priporoča se, da se ta ukrep dopolni s konkretnimi spodbudami, da se odda (nakopičena) gotovina. V nasprotju z običajno prakso v Litvi banke na primer ne smejo zaračunati provizij za polog gotovine na bančne račune v podružnicah ali znižati te provizije v zadnjih štirih do šestih tednih leta. Brezplačni polog gotovine (bankovcev) je tako na voljo le na bankomatih, ki omogočajo polog gotovine, in napravah za avtomatski zajem bankovcev (241 bankomatov/naprav za avtomatski zajem bankovcev od skupaj 1 239). Ti bankomati in naprave za avtomatski zajem bankovcev bodo še naprej sprejemali gotovino v litasih po dnevu uvedbe eura, ko bodo na bankomatih na voljo le eurobankovci. Poleg tega bi morala Banka Litve omogočiti neomejeno menjavo kovancev v zadnjih mesecih pred dnevom uvedbe eura. Vse bančne podružnice bodo šest mesecev od dneva uvedbe eura brezplačno opravljale storitve neomejene menjave gotovine. Na 330 poštnih uradih se bo brezplačno menjala gotovina v litasih do vrednosti 1 000 EUR na transakcijo 60 dni po dnevu uvedbe eura. Stranke lahko litase v gotovini zamenjajo tudi v kreditnih zadrugah. Seznam kreditnih zadrug, ki nudijo storitve menjave gotovine, bo objavila Banka Litve. Menjavo visokih zneskov (v bančnih podružnicah: več kot 15 000 litasov; Pošta Litve lahko za poštne urade določi drugačen prag) je treba najaviti s pisnim obvestilom tri dni prej. Od julija 2015 bo 120 bančnih podružnic šest mesecev še naprej zagotavljalo brezplačne storitve neomejene menjave gotovine. Banka Litve bo neomejeno dolgo in brezplačno menjala neomejene zneske litasov v eure. Poslovne banke in Pošta Litve bodo zaradi izredno visokih zneskov gotovine v obdobju prehoda povečale prostore za hrambo gotovine. Na vseh 1 193 bankomatih v Litvi bodo do zgodnjih ur 1. januarja 2015 na voljo eurobankovci. Od dneva uvedbe eura se bo denar praviloma vračal izključno v eurih. To bo predstavljalo izziv za trgovce na drobno. Glede na to Banka Litve v svojih smernicah za prehod na eurogotovino, ki jih je sprejela marca 2014, bankam priporoča, naj pri ocenjevanju svojih potreb za preddobavo upoštevajo dodatne potrebe po bankovcih nižjih apoenov v prvih dnevih prehoda. Poleg tega je v priporočilih glede upravljanja z gotovino za podjetja, ki sta jih aprila 2014 izdala Banka Litve in ministrstvo za finance, poudarjeno, da bi morala podjetja imeti na voljo dovolj eurobankovcev nižjih apoenov in eurokovancev za vračilo denarja. Ključno bo zmanjšati količino bankovcev visokih apoenov (v litasih in eurih) proti koncu leta 2014. Pozitivno je, da nameravajo poslovne banke, kolikor bo to mogoče, prenehati z izdajanjem bankovcev nižjih apoenov na vrhuncu prehoda. Banke začasno bankomatov ne bodo polnile z bankovci z apoeni, višjimi od 50 EUR. Poleg tega bi bilo treba v prvih dneh po uvedbi eura podjetja in potrošnike spodbujati, da pogosteje opravljajo elektronska plačila. Terminali na prodajnih mestih naj bi se prilagodili decembra 2014, da bi 1. januarja 2015 nemudoma prešli na eure. Litovski bančni sektor zajema 414 bančnih podružnic, od katerih jih 345 nudi gotovinsko poslovanje. Nekatere banke nameravajo povečati število osebja v podružnicah, ki opravlja dejavnosti, povezane z gotovino. Prostori za štetje in hrambo v podružnicah bodo prilagojeni. Glede na to, da je delovni čas bančnih podružnic v Litvi dokaj dolg, podaljšanje delovnega časa med prehodom ni predvideno. Odločitev o tem, ali bodo bančne podružnice in poštni uradi odprti 1. januarja 2015, ki je nacionalni praznik, še ni bila sprejeta. V skladu s smernicami Banke Litve za prehod bi morale biti bančne podružnice odprte prve dni po uvedbi eura. Komisija zelo priporoča, da je večina podružnic in poštnih uradov odprtih vsaj popoldne na dan uvedbe eura. Poleg tega bi morale banke uvesti dodatne ukrepe, da se izognejo dolgim vrstam (npr. odpreti posebna okenca za podjetja v obdobju prehoda, povečati število okenc itd.). Posebno usposabljanje bančnega osebja za prehod se bo začelo septembra 2014. Prilagoditve sistemov informacijske tehnologije so načrtovane julija 2014. Pologi na račune poslovnih bank v Banki Litve se bodo knjižili na dan pologa kovancev, pri čemer se popravki opravijo po štetju kovancev. Bankam se priporoča, da ravnajo enako v primeru poslovnih strank, ki se zanašajo na hitro knjiženje gotovine (npr. upravljavci avtomatov).



Priprave finančnega in bančnega sektorja so v polnem teku. Da bi se olajšal nemoten prehod, bi se morala količina gotovine v litasih znatno zmanjšati že pred dnevom uvedbe eura. Priporoča se, da se strankam v bankah ponudijo konkretne spodbude, s katerimi bi se znebile (nakopičene) gotovine, npr. z ukinitvijo ali znižanjem veljavnih bančnih tarif za polog gotovine na bančne račune. Bistveno je, da so od 1. januarja 2015 za dvige v eurih na voljo vsi bankomati. Bankomati, ki jih zaradi tehničnih razlogov ni mogoče pravočasno prilagoditi, ne bi smeli delovati. V obdobju prehoda bankomati ne bi smeli vsebovati bankovcev z apoeni nad 50 EUR, banke pa ne bi smele izdajati bankovcev z visokimi apoeni na okencu. Podjetja in potrošnike bi bilo treba v prvih dneh po dnevu uvedbe eura spodbujati, da pogosteje opravljajo elektronska plačila. Zelo se priporoča, da je večina podružnic in poštnih uradov odprtih vsaj popoldne 1. januarja 2015. Poleg tega bi morale banke uvesti dodatne ukrepe, da se izognejo dolgim vrstam, npr. povečati število okenc. 2.3.Preprečevanje zlorab in napačnega zaznavanja gibanja cen med državljani Obdobje dvojnega označevanja cen v litasih in eurih se bo začelo 23. avgusta 2014. Dvojno označevanje cen se bo nadaljevalo vsaj 6 mesecev po dnevu uvedbe eura. Na podlagi pridobljenih izkušenj pri prejšnjih prehodih se priporoča, da se dvojno označevanje cen zaključi 1. januarja 2016 in se končni datum jasno sporoči javnosti, da bo ta dobro izkoristila obdobje dvojnega označevanja cen in se seznanila z novo lestvico vrednosti. Tako se bodo državljani lažje v celoti privadili na novo valuto. Podrobnosti o dvojnem označevanju cen so opredeljene v smernicah za označevanje cen blaga in storitev med obdobjem dvojnega označevanja z dne 1. aprila 2014, ki jih je pripravilo ministrstvo za gospodarstvo. Dva meseca pred začetkom obdobja dvojnega označevanja se bodo spremljale in redno objavljale povprečne maloprodajne cene 40 izdelkov in storitev. Od začetka obdobja dvojnega označevanja do sredine leta 2015 se bodo spremljale povprečne maloprodajne cene 100 izdelkov in storitev, ki so bili določeni v kampanji, v kateri je sodelovala tudi javnost, statistične informacije o tem pa se bodo redno objavljale na uradnem statističnem spletnem mestu. Med storitvami, ki se bodo spremljale, bodo tudi tiste, ki se bodo na podlagi izkušenj pri prejšnjih prehodih na euro najverjetneje podražile zaradi prehoda, kot so storitve, ki jih opravljajo frizerski saloni, restavracije in kavarne ter avtomehanične delavnice. Glede na to, da so povišanja cen zaradi uvedbe eura eden od glavnih razlogov za zaskrbljenost litovskih državljanov, bo ključno, da se informacije o razvoju cen po dnevu uvedbe eura objavijo že v začetku januarja 2015. Litovsko ministrstvo za gospodarstvo je pripravilo „Memorandum o dobri poslovni praksi ob uvedbi eura“ (v nadaljnjem besedilu: memorandum). Po zgledu prostovoljnih pobud, ki so se uspešno uporabljale pri prejšnjih prehodih, se bodo podjetja (npr. trgovci na drobno, finančne institucije, spletne trgovine) s podpisom memoranduma zavezala, da uvedbe eura ne bodo uporabila kot izgovor za zvišanje cen blaga in storitev, da bodo uporabila uradni menjalniški tečaj in pravila za zaokroževanje ter jasno in razumljivo navedla cene v obeh valutah (litasih in eurih) ter da ne bodo zavajala potrošnikov. Podpisniki bodo lahko uporabili poseben logotip, ki bo dokazoval, da so podpisali memorandum. Poziv k podpisu se je začel 1. maja 2014. Začetek kampanje je načrtovan za 1. avgust 2014, tj. še pred začetkom obdobja dvojnega označevanja. Cilj litovskih organov je pridobiti čim več podpisnikov. Aprila in maja 2014 je potekalo 100 seminarjev v različnih regijah Litve, ki so podjetja, oblikovalce javnega mnenja in splošno javnost obveščali o kampanji. Zasnovana je tako, da doseže podjetja na lokalni ravni, vključno z lokalnimi voditelji. Litovski organi načrtujejo organizacijo seminarjev v vseh občinah v Litvi. Začetek kampanje bodo spremljali nadaljnji ukrepi obveščanja, kot so videoizrezki, pasice, letaki, projekti za šolarje in občine, „Euro bus“ itd. Lokalne organe bi bilo treba spodbujati k vključevanju prostovoljcev, kot so nevladne organizacije in študenti, da k podjetjem pristopijo individualno. Kar zadeva pokritost memoranduma, se priporoča, da se posebna pozornost nameni podpisu s strani ponudnikov storitev, ki so na podlagi izkušenj pri prejšnjih prehodih na euro najbolj občutljivi na povišanja cen zaradi prehoda. Njihov neposredni stik s strankami je pomemben dejavnik, ki določi splošno zaznavanje inflacije. Spremljanje skladnosti z zahtevami glede dvojnega označevanja in pretvorbe cen (npr. pravili za zaokroževanje) in pravilno izvajanje memoranduma bo usklajeval državni urad za varstvo pravic potrošnikov, vključevalo pa bo različne institucije, kot sta državna živilska in veterinarska služba ter državni inšpektorat za neživilske proizvode. Približno 330 inšpektorjev bo izvajalo podrobnejše inšpekcijske preglede prodajnih mest. Kršitve se lahko kaznujejo z opozorilom (prva kršitev s strani fizične osebe) ali globami (večkratne kršitve fizičnih oseb ali katere koli kršitve pravnih oseb). Podpisniki, ki ne bodo pravilno izvajali memoranduma, bodo izgubili pravico do uporabe logotipa. Če bodo neupravičeno zvišali cene ali kako drugače zlorabili uvedbo eura, bodo uvrščeni na „črni seznam“, ki bo objavljen na spletnem mestu o prehodu na euro (http://www.euro.lt/). Javnost se bo spodbujala, naj preverja, ali so cene v litasih in eurih pravilno prikazane ter ali pretvorba temelji na uradnem menjalniškem tečaju, kot ga je 23. julija 2014 določil Svet Evropske unije. Potrošniki bodo pritožbe lahko sporočili prek telefona ali elektronske pošte. Da državljani ne bi napačno zaznavali razvoja cen in kot sredstvo za odvračanje, je treba odkrite nepravilnosti hitro odpraviti. Sumljiva povišanja cen, ki jih odkrijejo inšpektorji ali prijavijo potrošniki, bi bilo treba ustrezno raziskati in čim hitreje sprejeti popravne ukrepe, po možnosti v največ 48 urah. Čeprav je bil dosežen znaten napredek pri vzpostavitvi trdnega okvira za preprečevanje zlorab in napačnega zaznavanja razvoja cen med državljani, so potrebna nadaljnja prizadevanja. Informacije o razvoju cen po uvedbi eura bi bilo treba objaviti že v začetku januarja 2015. Litovski organi bi si morali čim bolj prizadevati, da dosežejo čim več podpisov memoranduma. Predviden decentraliziran pristop bi bilo treba dopolniti z vključevanjem prostovoljcev, kot so nevladne organizacije in študenti, ki k podjetjem pristopijo individualno. Kar zadeva pokritost memoranduma, se priporoča, da se posebna pozornost nameni podpisu s strani ponudnikov storitev, ki so najbolj nagnjeni k povišanju cen zaradi prehoda (frizerski saloni, restavracije in kavarne ter avtomehanične delavnice). Proti podjetjem, ki ne izpolnjujejo zahtev glede označevanja in pretvorbe cen (npr. pravil za zaokroževanje cen) ali ne izvajajo ustrezno memoranduma, bi bilo treba takoj sprejeti popravne ukrepe, pri čemer naj bi se končna odločitev sprejela v največ 48 urah. 2.4.Priprave na prehod na euro na podeželskih območjih in priprave podjetij Litva ima tako kot baltski sosedi Estonija in Latvija v primerjavi s povprečjem EU dokaj nizko gostoto prebivalstva. Državo sestavlja 10 okrožij in 60 občin. Ker Litovci plačujejo predvsem z gotovino, bosta temeljito načrtovanje in priprava postopkov prehoda zlasti na podeželskih območjih ključna za nemoten prehod. Na vseh območjih je treba zagotoviti zmogljivosti za menjavo litasov v eure in umik stare valute. Ob upoštevanju tega so litovski organi pripravili kontrolni seznam ukrepov za prehod na euro za lažje spremljanje napredka na občinski ravni. Kontrolnemu seznamu bo dodan seznam kontaktnih točk v vsaki občini. Namenjen je rednemu in strukturiranemu spremljanju izvajanja ukrepov, opredeljenih na kontrolnem seznamu. Lokalni organi so poleg medijev in interneta pogosto edini vir informacij na odročnih območjih. Zato bi jih bilo treba temeljito pripraviti in usposobiti.

Lokalne podružnice potrošniških organizacij, agencij in različnih nevladnih organizacij bi morale biti dejavno udeležene pri pripravah, da bi bil prehod bolje sprejet med lokalnimi prebivalci. Gotovino bo poleg Banke Litve in poslovnih bank (345 podružnic) mogoče menjati tudi na 330 poštnih uradih in 22 kreditnih zadrugah (glej oddelek 2.2). Pokritje podeželskih območij z bančnimi podružnicami, bankomati zunaj bančnih prostorov, poštnimi uradi in kreditnimi zadrugami se pozorno spremlja od začetka leta 2014. Majhnim poštnim uradom z omejenimi zmogljivostmi hrambe, ki običajno ne zagotavljajo gotovinskega poslovanja, bodo pomagale „mobilne skupine“ osebja. Trgovci na drobno, zlasti velike verige veleblagovnic, bodo imeli pomembno vlogo pri prehodu kot „dejanske menjalnice“. Velike verige veleblagovnic v Litvi delujejo tudi v Estoniji in/ali Latviji in imajo zato že nekaj izkušenj z izzivi pri prehodu na euro. Večina pripravljalnih dejavnosti se bo začela šele, ko bo sprejet sklep Sveta, da Litva izpolnjuje potrebne pogoje za uvedbo eura. V preostalem času pred dnevom uvedbe eura bo treba zagotoviti, da bodo vsa podjetja, vključno s podjetji, ki ne bodo dejavno iskala informacij, ustrezno pripravljena. Shema „usposabljati izvajalce usposabljanj“, ki jo je pripravila Banka Litve za obveščanje zaposlenih, ki se ukvarjajo z gotovino, o enotni valuti, med drugim zlasti z varnostnimi značilnostmi eurogotovine, se je začela marca 2014. Do konca maja se je izvedlo 27 usposabljanj, ki jih je obiskalo 735 uslužbencev. Litovski organi načrtujejo usposabljanje za približno 1 000 izvajalcev usposabljanj iz različnih sektorjev do decembra 2014. V skladu z Zakonom o uvedbi eura v Republiki Litvi bodo avtomati morali začeti sprejemati plačila v eurih z dnem uvedbe eura. Pomembno je, da se priprave lokalnih organov na prehod usmerjajo in redno spremljajo z namenom, da se bodo izvedle vse potrebne prilagoditve. Osebje Pošte Litve bi bilo treba ustrezno usposobiti za njegovo novo vlogo med prehodom na euro. Vključenost lokalnih podružnic potrošniških organizacij, agencij in različnih nevladnih organizacij bi zagotovila boljšo sprejetost med lokalnimi prebivalci. Priprave podjetij bi se morale pospešiti, pristojni organi pa bi jih morali podpirati in spremljati. Posebno pozornost bi bilo treba posvetiti malim in srednjim podjetjem. 2.5.Obveščanje o euru Splošni cilj strategije obveščanja o prehodu na euro je zagotoviti, da so prebivalci Litve jasno, objektivno, natančno, pravočasno in ustrezno obveščeni o učinku in praktičnih spremembah v zvezi s prehodom z litasa na euro. Ocenjuje se, da bo vsaj 80 % prebivalcev ustrezno obveščenih o zadevah v zvezi z uvedbo eura, kar je rezultat izvajanja strategije obveščanja. Cilj kampanje je tudi povečati ozaveščenost javnosti glede uvedbe eura s pojasnjevanjem koristi in pomena pristopa Litve ter obravnavati pomisleke in negotovosti državljanov. Kampanja obveščanja bo zato pomemben odločilen dejavnik za uspešen prehod. Evropska komisija opaža znaten napredek pri izvajanju dejavnosti obveščanja v prvi polovici leta 2014 in pozdravlja zagotovila litovskih organov, da bodo posebno pozornost namenili potrebam po obveščanju ranljivih skupin. Komisija prav tako pozdravlja pristop, ki je namenjen obveščanju o splošnih vidikih uvedbe eura in spodbujanju pobude za pošteno oblikovanje cen na seminarjih in dogodkih obveščanja v državi ter je usmerjen v poslovno skupnost, javne organe in občine. Slednji so pomembni multiplikatorji sporočil obveščanja. Ker se glavni del kampanje obveščanja, zlasti kampanja v sredstvih javnega obveščanja, še ni začel, je nemogoče oceniti njen učinek. Vendar rezultati javnomnenjskih raziskav, vključno z nedavno raziskavo Eurobarometra (Flash EB št. 400), kažejo, da se podpora euru v Litvi povečuje (46 %, +5 odstotnih točk), čeprav je jasno prisoten strah pred zlorabami in izgubo kupne moči. Javnomnenjske raziskave bodo pomagale meriti uspeh kampanje obveščanja o prehodu in opredeliti morebitno potrebo po prilagoditvi kanalov ali dejavnosti obveščanja. Litovski organi bi morali ustrezno upoštevati redne javnomnenjske raziskave, pri čemer naj bi bilo mogoče po potrebi prilagoditi teme in glavna sporočila kampanje obveščanja ter doseči čim širšo javno podporo uvedbi eura. Pri vseh dejavnostih obveščanja je ključno, da ministrstvo za finance zagotavlja pravočasno izvedbo popolnoma preglednih in nediskriminacijskih postopkov javnih naročil v skladu z litovskim Zakonom o javnem naročanju. Komisija namerava v okviru sporazuma o partnerstvu podpirati izvajanje načrtov obveščanja, in sicer s prispevki v naravi in prek sporazuma o dodelitvi nepovratnih sredstev v višini do 50 % upravičenih stroškov skupaj dogovorjenih dejavnosti/kategorij, kot so plače osebja za komunikacije, kampanja v sredstvih javnega obveščanja (televizija, radio, internet, tisk, zunanje oglaševanje), seminarji ter drugi dogodki obveščanja in publikacije o praktičnih vidikih uvedbe eura za gospodinjstva. Evropska centralna banka prispeva k nacionalni kampanji obveščanja o euru z organiziranjem razstave o značilnostih eurobankovcev in drugih javnih dogodkov, posredovanjem publikacij in zagotavljanjem podpore v sredstvih javnega obveščanja v televizijskih oglasih ter časopisnem, zunanjem in digitalnem oglaševanju. Dobro uveljavljeno spletno mesto o prehodu na euro ( www.euro.lt ), ki je na voljo že od leta 2007, je glavni vir informacij za javnost. Na spletnem mestu bosta na voljo tudi interaktivni zemljevid poštnih uradov in bančnih podružnic, kjer ljudje lahko brezplačno menjajo litase v eure, ter zemljevid podjetij, ki so podpisala memorandum. Podjetja bodo memorandum lahko podpisala prek spleta. Brezplačna telefonska linija za informacije o euru, ki je bila uvedena 6. maja 2014, bo prav tako imela pomembno vlogo pri zagotavljanju informacij splošni javnosti in drugi ciljni publiki o političnih, gospodarskih in praktičnih vidikih uvedbe eura. Najnovejše informacije o pripravah na prehod na euro so na voljo tudi na spletnem mestu ministrstva za finance ( http://www.euro.lt/en ) in Banke Litve ( http://www.lb.lt/euro ). 3.Javno mnenje v državah članicah, ki so nedavno pristopile k EU Evropska komisija od leta 2004 naprej naroča raziskave Eurobarometra (EB) v državah, ki so pristopile k EU leta 2004, 2007 in 2013 ter še morajo uvesti euro (novejše države članice – NDČ), da bi ocenila stališče državljanov o uvedbi eura in njihovo znanje o tem. Raziskava v NDČ-7 iz pomladi 2014 (Flash EB št. 400), ki je zajemala Poljsko, Češko, Madžarsko, Bolgarijo, Romunijo, Litvo in Hrvaško, je sedemnajsta tovrstna raziskava. Delo na terenu za raziskavo je bilo opravljeno aprila 2014. V tem poročilu so se rezultati zadnje raziskave Eurobarometra primerjali z rezultati prejšnje raziskave, izvedene v okviru raziskave Flash EB št. 377 (delo na terenu iz aprila 2013). 3.1.Podpora uvedbi eura/zaznane posledice Kar zadeva podporo uvedbi eura v NDČ-7, ta zadnja raziskava jasno prikazuje obrat v postopnem upadanju iz prejšnjih obdobij raziskovanja. Zdaj večina anketirancev v NDČ-7 podpira uvedbo eura v svoji državi: 52 % (+7 odstotnih točk) se strinja z uvedbo, 45 % (–6 odstotnih točk) pa ji nasprotuje. Vendar v Litvi relativna večina anketirancev še vedno nasprotuje uvedbi eura (48 %, –7 odstotnih točk), pri čemer se jih z uvedbo strinja 46 % (+5 odstotnih točk). Vseeno pa ti rezultati jasno kažejo, da število podpornikov uvedbe eura stalno narašča.