SL    SL SL 
 
SL 1   SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 20.10.2009 
SEC(2009) 1397 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA  
  
Spremni dokument k 
  
SPOROČILU KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU 
EKONOMSKO-SOCIALNEMU OD BORU IN ODBORU REGIJ 
 
Solidarnost na podro čju zdravja: zmanjšanje neenakosti na podro čju zdravja v EU 
  
{COM(2009) 567 kon č } 
{SEC(2009) 1396} 
 
SL 2   SL 1. U VOD 
Ta dokument povzema oceno u činka možnih politik za pobudo EU „Solidarnost na podro čju 
zdravja: zmanjšanje neenakosti na podro čju zdravja v EU“. Komisija je v zdravstveni 
strategiji EU1 ugotovila potrebo po ukrepanju in naja vila pobudo EU v zvezi z neenakostmi 
na podro čju zdravja v prenovljeni so cialni agendi iz leta 20082. Ta dokument vklju čuje 
komentarje Odbora za oceno u činka glede ciljev, uporabe iz razov neenakost in nepravi čnost, 
proporcionalnost, subsidia rnost in stroški. Poro čilo je zavezujo če le za službe Komisije, ki 
sodelujejo pri pripravah, in ne vpliva na kon čno odločitev Komisije. 
Za boj proti neenakostim na podro čju zdravja so odgovorne predvsem države članice, vendar 
imajo politike EU posreden vpliv na zdravje in  lahko pomagajo premagati trenutne ovire za 
ukrepanje. Poro čilo ob polnem spoštovanju na čela subsidiarnosti ocenju je ukrepanje, ki ga 
EU izvaja v podporo in dopoln itev prizadevanjem držav članic in zainteresiranih strani, ter 
ukrepe EU za zmanjšanje neenakosti na podro čju zdravja.  
Ukrepanje EU bi moralo podpreti izboljšanje  zdravja celotnega pr ebivalstva, vendar s 
poudarkom na zmanjšanju nepotrebnih in nepoštenih razlik na podro čju zdravja med 
socialnimi skupinami in regijami EU – tj. pristop „izravnave“.  
Več ustreznih ukrepov se že izvaja na ravni EU  in nacionalni ravni . Vendar sedanje ukrepe 
omejujejo nizka raven ozaveš čenosti in poudarka, ki se jim ga daje, pomanjkljiva udeležba 
zainteresiranih strani, razlike na podro čju informiranja in znanja, nezadostne izmenjave 
dobrih praks ter težave pri uvajanju medsektorske politi čne strategije. Ta  dokument zato 
preverja ukrepe za re šitev teh težav.  
2. O PREDELITEV PROBLEMA  
Med državami članicami EU trenutno obstaja 8-letna razlika v pri čakovani življenjski dobi ob 
rojstvu za ženske in 14-letna za moške. Med državami članicami in regijami EU obstajajo tudi 
velike razlike glede smrtnosti, in validnosti in bolezni. V nekate rih državah so se razlike v 
zdravju glede na povpre čje EU in najuspešnejše držav e v zadnjih dveh desetletjih pove čale. 
Obstajajo velike razlike v zdravju med druž benimi skupinami, opredeljene na osnovi 
dohodka, poklica, stopnje  izobrazbe ali etni čne skupine, v vseh državah članicah3. Ljudje z 
nižjo stopnjo izobrazbe ter slabšim gmotnim po ložajem in poklicnim st atusom imajo krajše 
življenje ter so dlje časa slabega zdravja. Razlike v pri čakovani življenjski dobi ob rojstvu 
med socialno-ekonomskimi skupinami segajo od štirih do desetih let za moške in dveh do 
šestih let za ženske. Ta pojav potrjujejo mnoge  meritve telesnega in duševnega zdravja. V 
nekaterih državah so se razl ike v zadnjih desetletjih pove čale.  
                                                 
1 COM(2007) 630. 
2 COM(2008) 412.  
3 Health Status & Living Conditions  (Zdravstveno stanje in življenjske razmere). Poro čilo o spremljanju, 
ki ga je pripravila evropska opazovalna skupina za družbene razmere. Evropska komisija, 2008.  
 
SL 3   SL Neenakosti na podro čju zdravja so povezane s socialnimi dejavniki. Mednje štejemo 
življenjske pogoje (bivalne razmere, okolje), zd ravju škodljive navade (prehrana, kajenje, 
telesna dejavnost), zaposlitvene in delovne  pogoje, izobrazbo, dostop do socialne zaš čite, 
vključno z dostopom do kakovostnega zdravstvenega varstva. Znaten delež neenakosti na 
področju zdravja je nepotreben in odvisen od pol itik, na katere lahko vpliva politika EU. 
Na treh podro čjih so bile ugotovljene pomanjkljivosti, ki ovirajo u činkovito obravnavanje 
neenakosti na podro čju zdravja. Ta podro čja, na katerih lahko EU podpre in dopolni ukrepe 
držav članic, so:  
pomanjkanje ozaveš čenosti ter premajhen pomen, ki ga države članice pripisujejo tej politiki 
in njihova preslaba zavezanost; pomanjkanje primerljivih in redn ih podatkov, spremljanja in poro čanja; pomanjkanje 
poznavanja dejavnikov in u činkovitih politik za izvajanje; 
pomanjkanje usklajenega pristopa  EU do neenakosti na podro čju zdravja (pomanjkanje 
integracije na ravni EU). 
Države članice izvajajo nekatere politike, vendar primanjkuje usklajenih strategij. Ve č kot 
polovica držav članic ne opredeljuje zmanjšanja neenakosti na podro čju zdravja kot politi čne 
prednostne naloge. Poleg tega gre pri politikah za pomanjkanje ovrednotenja in razširjanja.  
Čeprav obstajajo številni podatki, je potrebnih ve č informacij o u činku (vzro čnosti) in 
pomenu nekaterih dejavnikov na podro čju zdravja, da bi države članice učinkovito ukrepale v 
zvezi s posebnimi skupinami prebivalstva in dejavniki. Prav tako je treba razpolagati s 
primerljivimi, rutinsko dostopnimi  podatki iz celotne EU o u činkih in dejavnikih neenakosti 
na področju zdravja, raz členjenih po socialno-ekonomskih skupinah.  
Pomanjkanje podatkov in raziskovalnih ugotovitev za EU predstavlja oviro za razvoj politike. 
Izboljšanje podatkov in njihova izmenjava te r utemeljitev za ukrepanje lahko pri vrsti 
zainteresiranih strani zbudijo zavezanost, ki je zdaj primanjkuje. 
Na ravni EU so neenakosti na podro čju zdravja više uvrš čene in obstaja ve č politik EU, ki so 
imele pozitiven u
činek. Vendar je to težko koli činsko opredeliti in ni še prišlo do 
obravnavanja neenakosti na podro čju zdravja v vseh ustr eznih politikah EU.  
3. C ILJI 
Cilj ukrepanja EU glede neenakosti na podro čju zdravja je podpreti in dopolniti ukre pe, ki jih 
izvajajo države članice in zainteresirane strani, ter zag otoviti, da politike in dejavnosti EU 
prispevajo k doseganju visoke ravn i varovanja zdravja, kot je dolo čeno v Pogodbi ES. Kolikor 
je mogoče, je treba varovanje zdravja, ki ga zagotavljajo politike EU, razširiti na vse 
državljane, ne glede na njihov kraj prebivan ja ali socialni izvor . Ukrepanje EU lahko z 
doseganjem teh ciljev prispeva k zmanjšanju neenakosti na podro čju zdravja v Evropski uniji.  
 
SL 4   SL 3.1. Splošni cilji 
Splošni cilj te pobude je podpora in  dopolnitev prizadevanj držav članic in zainteresiranih 
strani ter pospešitev ukrepanja EU za zmanjšanje neenakosti na podro čju zdravja. 
3.2. Posebni cilji  
Posebni cilji so: 
Ozaveščanje, pospeševanje informiranja, izmenjave dobrih praks in koordi nacije politik ter 
zavzemanje za to, da se boj proti neenakostim na podro čju zdravja postavi za prednostno 
nalogo politik na ravni Skupnosti in držav članic ter pri drugih zai nteresiranih straneh. 
Izboljšanje dostopnosti podatkov in mehanizmov za merjenje, spremlja nje neenakosti na 
področju zdravja po vsej EU in poro čanja o njih ter izboljšanje baze znanja o vzrokih za 
neenakosti na podro čju zdravja in baze podatkov,  potrebnih za ukrepanje. 
Okrepitev prispevka ustreznih politik EU za zmanjšanje neenakosti na podro čju zdravja, kar 
vključuje boljšo podporo prizadevanjem držav članic in zainteresiranih strani v boju proti 
neenakostim na podro čju zdravja in namenjanje posebne pozornosti ranljivih skupinam in 
tretjim državam. 
4. A NALIZA SUBSIDIARNOSTI : ALI JE POBUDA EU UPRAVI ČENA?  
Za boj proti neenakostim na podro čju zdravja so odgovorne predvsem države članice, vendar 
je to zadeva politike EU iz ve č razlogov.  
Prvič, vseprisotnost in vztrajanje neenakosti na podro čju zdravja nakazujeta razhajanje med 
obstoječimi razmerami in nekaterimi najpomembnejši mi cilji EU, kot so krepitev ekonomske 
in socialne kohezije, zagotavljanje enakih mož nosti, pospeševanje zmanjšanja neenakosti in 
spodbujanje enakosti med moškimi in ženskami ter solidarnosti med državami članicami ( člen 
2 Pogodbe EU in člen 2 Pogodbe ES).  
Drugič, visoke ravni slabega zdravja v nekaterih slojih prebivalstva EU vklju čujejo visoke 
oportunitetne stroške za Unijo in zagotavljajo ekonomski razlog za spod bujanje ukrepanja za 
rešitev tega problema. Visoke  ravni zdravja prebivalstva so ob staranju prebivalstva 
pomembne za zagotavljanje daljše delovne dob e in podpiranje višjih  ravni produktivnosti, 
konkuren čnosti in zaposlovanja. Nepotrebno slabo zdravje prav tako povzro ča velike stroške 
zdravstvenim sistemom in brez potrebe obremenjuje javne prora čune. Zmanjšanje 
nepotrebnih izgub zara di slabega zdravja in prezgodnje sm rti lahko prispeva k doseganju 
lizbonskih ciljev in polnega poten ciala Evrope glede blaginje.  
Obstaja pravna podlag a za ukrepanje v ve č členih Pogodbe ES, ki vklju čuje: člena 12 in 13 (o 
nediskriminaciji), člen 125 (spodbujanje zaposlovanja in kvalificiranih, usposobljenih in 
prilagodljivih delavcev), člena 136 in 137 (izboljšanje ži vljenjskih razmer in delovnih 
pogojev ter socialne zaš čite in boj proti izklju čenosti), člen 152 (zagotavljanje visoke ravni 
varovanja zdravja pri opredeljevanju in izvajanju vseh politik Skupnosti), člena 158 in 159 
(krepitev ekonomske in socialne kohezije). Ti členi tvorijo podlago za Skupnost pri 
podpiranju in dopolnjevanju ukrep ov, ki jih izvajajo države članice. 
 
SL 5   SL Ukrepanje EU upravi čuje: 1) potreba po zbiranju in spremljanju podatkov po vsej EU, saj ima 
EU boljši položaj glede na posamezne države članice za zagotavljanje zanesljivih in 
primerljivih podatkov; 2) kohezijska poli tika, s katero EU zagotavlja finan čno podporo 
državam članicam, zlasti gospodarsko manj razvitim regijam, ki se nameni klju čnim 
dejavnikom neenakosti na podro čju zdravja, kot so življenjsk i pogoji, usposabljanje in zavodi 
za zaposlovanje ter zdravstveno vars tvo (promocija zdravja, prepre čevanje bolezni in 
zdravljenje). EU lahko prav ta ko prispeva dodano vrednost  z ozaveš čanjem in ve čjim 
osredotočenjem na neenakosti na podro čju zdravja, izboljšanjem mehanizmov za spremljanje, 
pospeševanjem raziskav in zbiranja znanj, zagotavljanjem ve čje vidnosti pomembnih ukrepov 
z izboljšanjem izmenjave izkušenj in dobrih prak s ter krepitvijo zmog ljivosti in izboljšanjem 
povezav med politikami EU. Ti elementi izhajajo iz odgovorov v okviru posvetovanja in drugih raziskav.  
5. M
OŽNOSTI POLITIKE  
Analizirane so tri možnosti za dosego teh ciljev. Možnost I je nadaljevanje trenutnih 
dejavnosti (ohranitev obstoje čega stanja). Možnost II (izboljšanje obstoje čega stanja) gradi na 
obstoječem delu, ki se lahko v kratkem času izboljša brez dodatnih ali temeljnih sprememb 
trenutnih instrumentov Skupnosti; ta možnost naj bi se oblikovala v Sporo čilu. Možnost III 
(koreniti ukrepi) zahteva daljši časovni okvir, vklju čuje spremembe v obstoje čih instrumentih 
EU in vklju čuje priporo čilo Sveta. Te možnosti se lahko seštevajo (možnost III gradi na 
možnosti II, ki gradi na mož nosti I – glej preglednico). 
5.1. Možnost I: Ohranitev obstoje čega stanja  
V možnosti I se delo v podporo zm anjšanju neenakosti na podro čju zdravja nadaljuje v okviru 
socialne OMK in zdravstvene strate gije. Enakost v zdravju je vodilno na čelo zdravstvene 
strategije, zmanjšanje neenakosti na podro čjih dostopa do zdravstvenega varstva in posledic 
za zdravje pa je skupni cilj v okviru social ne OMK. EU z izmenjavo izkušenj pomaga 
državam članicam prevesti te cilje v svoje nacionalne strategije. Mehanizmi vklju čujejo 
poročila o nacionalni strategiji in skupno poro čilo o socialni vklju čenosti in socialni zaš čiti, 
medsebojne preglede in zasedanja Odbora za socialno zaš čito ter sestanke skupine 
strokovnjakov EU za socialne dejavnike  zdravja in neenakosti na podro čju zdravja in tiste 
delovne skupine Sveta o javnem zdra vju na višji ravni. Obstaja finan čna podpora v okviru 
programa PROGRESS in programa javnega zdravja 2008–2013. Vzporedno s tem kohezijska 
politika, skupna kmetijska politika ter kmetijski  sklad in sklad za razvoj podeželja podpirajo 
nekatere dejavnosti glede klju čnih dejavnikov zdravja. Drugi ukrepi EU se bodo nadaljevali, 
vendar se ne bodo osredoto čali na neenakosti na podro čju zdravja. 
5.2. Možnost II: Izboljšanje obstoje čega stanja  
V možnosti II Komisija sprejme sporo čilo, v katerem se osredoto či na ozaveš čanje v zvezi z 
neenakostmi na podro čju zdravja in osvetli njihov ekonomski, politi čni in etični obseg. 
Možnost II potrdi zmanjšanje neenakosti na podro čju zdravja kot predno stne naloge politik, 
okrepi dialog z zainteresiranimi stranmi te r si prizadeva za boljš o uporabo mehanizmov 
informiranja in izmenjave ter obstoje če finančne podpore. Podpira ukrepe za pridobivanje 
znanja za u činkovito ukrepanje in si pr izadeva za izboljšanje sistem a merjenja neenakosti na 
področju zdravja med državami članicami, regijami EU in socialnimi skupinami. Spodbuja 
 
SL 6   SL prvi premislek pri akterjih razli čnih zadevnih obmo čij politik o njihovem potencialu za 
ukrepanje na tem podro čju (kot so ga v okviru posvetova nja predlagali nekateri nacionalni 
organi). Naznanja ve č posebnih ukrepov, katerih cilj je krepitev dejavnosti brez ve čjega 
novega razvoja politik, pri čemer imajo odgovornost za razvoj  konkretnih politik predvsem 
države članice. 
5.3. Možnost III: Koreniti ukrepi  
V možnosti III Komisija dodatno predlaga: priporo čilo Sveta o neenakostih na podro čju 
zdravja; namero o zmanjšanju neenakosti na podro čju zdravja v EU kot celoti; 
medinstitucionalni svetovalni odbor  na visoki ravni; pregled ve č območij politik za vklju čitev 
zmanjšanja neenakosti na podro čju zdravja kot izrecne prednostne naloge, pri čemer bi se 
sredstva na novo razporedila ali ustrezno pove čala glede na obdobje po letu 2013; pregled 
ukrepov Skupnosti, ki prispevajo k zagotav ljanju dostopa do osnovni h potreb v zvezi z 
zdravjem (zdravstveno varstvo, stanovanje, hrana, voda, izobraževanje) in širše mednarodne 
pobude za boj proti svetovnim neenakostim na podro čju zdravja. 
6. A NALIZA U ČINKOV  
To je nezakonodajna pobuda, katere cilj je okr epiti ukrepanje za podporo in dopolnitev 
prizadevanj držav članic in zainteresiranih strani za  zmanjšanje neenakosti na podro čju 
zdravja. Ukrepi, predlagani v možnostih I, II in III, vklju čujejo: 1) pove čanje prizadevanj za 
izboljšanje koordinacije in omogo čanja zadev na ravni EU ter 2) pove čanje prizadevanj za 
ozaveščanje držav članic in drugih zainteresiranih strani glede pome na obravnavanja 
zdravstvenih in socialnih vprašanj zlasti vpri čo sedanje ekonomske krize. Obseg, v katerem 
dejavnosti podpirajo ukrepanje držav članic in drugih zainteresiranih strani za zmanjšanje 
neenakosti na podro čju zdravja, je gla vni dejavnik, ki dolo ča učinek predlogov.  
6.1. Socialni u činki 
Ukrepi, predvideni v treh možnostih, naj bi imeli pozitivne socialne u činke in pri čakuje se, da 
naj nobeden ne bi imel negativnega u činka. V primerjavi z možnostjo I bi morali imeti 
možnosti II in III ve čji pozitivni socialni u činek. 
Pomembno se je zavedati, da sedanja ekonomska kriza lahko pove ča neenakosti na podro čju 
zdravja s poslabšanjem nekateri h dejavnikov zdravja. Možnosti II in III bi lahko  z okrepitvijo 
dejavnosti ozaveš čanja zagotovili, da države članice pri opredeljevanju prednostnih nalog ne 
bi zanemarile tega podro čja ukrepanja ter bi se izognile prihodnjim negativnim ekonomskim 
in socialnim posledicam.  
 
SL 7   SL 6.2. Ekonomski u činki 
Posredni ekonomski stroški velikih neenakosti na podro čju zdravja se lahko izkažejo 
upoštevanja vredni. Ne  da se jih natan čno oceniti. V eni študiji je bi lo ocenjeno, da bi bila 
potencialna gospodarska korist od zvišanja ravn i zdravja celotnega prebivalstva na raven 
tistih, ki imajo visoko izobraz bo, med 1,2 % in 9 % BDP.  
Težko je opredeliti stroške ukrepov za izbol jšanje dostopnosti in primerljivosti podatkov, 
predvsem po socialno-ekonomskem položaju.  
Na splošno naj bi imel napredek glede dejavnikov zdravja in neenakosti na podro čju zdravja 
pozitiven ekonomski u činek. Dolgoro čno bi lahko bila izboljšanje zdravja in zmanjšanje 
števila let s slabim zdravjem stroškovno nevtra lna ali bi imela pozitiven splošni ekonomski 
vpliv.  
7. O CENA MOŽNOSTI  
Vse tri možnosti bi lahko prispevale k doseganju splošnih ciljev, pri čemer bi možnost III 
lahko bila naju činkovitejša. Vendar možnost III vklju čuje dodatne stroške, njeno izvajanje pa 
bi naletelo na nekatere zapreke. Na podl agi merila izvedljivosti (predvsem zmožnosti 
delovanja glede na trenutno krizo) in stroškov ostaja možnost II prednostna možnost. Možnost 
II se lahko ima za etapo v boju proti neenakostim na podro čju zdravja na ravni EU in polno 
upošteva na čelo subsidiarnosti.  
8. S PREMLJANJE IN VREDNOTENJE  
Ocenjeni ukrepi vklju čujejo predloge za izboljšanje informiranja, spremljanja in poro čanja o 
napredku glede neenakosti na podro čju zdravja in njihovih dejavnikov, ki se lahko uporabijo 
za spremljanje in vrednotenje.  Komisija bo za redne analize razvoja politik EU evropske 
opazovalne skupine za družbene razmere in Evropskega observatorija za zdravstvene sisteme 
in politike tudi uporabila strokovno podporo.  Dodatni mehanizem za spremljanje je poro čilo 
Komisije leta 2012 o izvajanju te pobude in  napredku, ki je bil dosežen pri boju z 
neenakostmi na podro čju zdravja, predvidena pa so tudi nova poro čila.  
 
SL 8   SL Možnost I   
– Ohranitev obstoje čega stanja  Možnost II   
– Izboljšanje obstoje čega stanja  Možnost III   
– Koreniti ukrepi  
 
SL 9   SL