EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 7.12.2011 
SEC(2011) 1482 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
Spremni dokument 
K UREDBI EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o vzpostavitvi instrumenta za stabilnost 
{COM(2011) 845 kon č.} 
{SEC(2011) 1481 kon č.}  
 
SL 2   SL 1. OPREDELITEV PROBLEMA  
Krize in spori prizadenejo držav e po vsem svetu ter ogrožajo svetovno varnost in stabilnost. 
Spori so pogosto povezani z nestabilnostjo držav, šibko vodstvo in revš čina pa jih še 
poglabljata. Za odziv na te st rukturne izzive so potrebna zn atna skupna prizadevanja na 
podlagi trdnih partnerstev z drugimi državami, civilno družbo ter ve čstranskimi in 
regionalnimi partnerji. S tem bi se ustv arile razmere, v katerih bi bilo mogo če podpreti 
države, da ne bi spet zapadle v spore.  
Da bi lahko podprla države, ki jih pretresajo politi čni spori ali naravne nesre če, potrebuje EU 
predvsem ve č prožnosti, kot ji jo omogo čata humanitarna pomo č in pomo č na podro čju 
civilne zaš čite, katerih namen je reševanje življenj in  lajšanje trpljenja lj udi. Tako bi se lahko 
hitro zapolnile vrzeli v odzivanju na krize,  nadgradile operacije za krizno upravljanje 
(vključno s tistimi v okviru SZVP) ter omogo čila boljša povezava med hitrim okrevanjem, 
obnovo in dolgoro čnim razvojem, kar je vse potrebno za tr ajno stabilizacijo zadevnih držav.  
Poleg tega tudi naravne nesre če ali nesre če, ki jih povzro či človek, promet s prepovedanimi 
drogami, organizirani kriminal, terorizem in grožnje za kibernetsko varnost ovirajo razvoj, 
slabijo pravno državo in prispeva jo k nestabilnosti na svetovni ravni. Tveganja za ljudi in 
okolje, tveganja zaradi podnebnih sprememb ter varnostna tveganja, povezana s kemi čnimi, 
biološkimi, radiološkimi in jedrskimi snovmi , prav tako presegajo nacionalne in regionalne 
okvire. 
V odziv na te raznovrstne vzr oke nestabilnosti, ki  lahko vodijo v spore, in na vedno ve čje 
varnostne izzive ter da bi EU  v celoti prevzela svojo vlogo na  svetovni ravni s spodbujanjem 
vrednot in interesov EU je treba še bolj pove čati učinkovitost instrumenta za stabilnost, in 
sicer v smislu:  
(a) hitrosti pomo či kot odziva na krizne razmere ali razmere porajajo če se krize;  
(b) razvoja lastnih zmogljivos ti EU in sposobnosti partnerjev EU za prepre čevanje 
sporov, pripravljenost na krize in vzpostavljanje miru ter  
(c) odziva na širšo paleto svetovnih nadn acionalnih varnostnih groženj.  
2. ANALIZA SUBSIDIARNOSTI  
EU ima kot udeleženec na svetovnem prizoriš ču verodostojnost in nevtralno vlogo poštenega 
posrednika, kar ji zagotavlja primerlji vo prednost pri posredovanju za prepre čevanje sporov. 
Ukrepi odzivanja na krize, ki se sprejmejo na ravni EU, pomenijo najve čjo mogočo skladnost 
odziva in u činkovitost pomo či. S tega vidika je treba omeniti, da zelo majhno število držav 
članic EU vzdržuje zmogljivosti za odzivanje na krize ali vzpostavljanj e miru, katerih obseg 
bi bil primerljiv z instrumentom za stabilnost. 
Glede na vedno bolj ve čplastne izzive je jasno, da nobe nih prednostnih nalog EU na 
notranjem podro čju – tj. v zvezi z varnostjo, rastjo in  ustvarjanjem delovnih mest, podnebnimi 
spremembami, dostopom do energije, zdravjem in pandemijami ter migracijami – ne bo 
mogoče uresničiti v izolaciji od preostalega sveta.  
 
SL 3   SL 3. CILJI POBUDE EU  
V novi Pogodbi o Evropski uniji ( členu 21) so dolo čena skupna krovna na čela in cilji 
zunanjega delovanja Unije, ki med dr ugim zajemajo „ohranjanje miru, prepre čevanje sporov 
in krepitev mednarodne varnosti“ ter „pomo č prebivalstvu, državam in regijam, ki se 
spopadajo z naravnimi nesre čami ali nesre čami, ki jih je povzro čil človek“. 
 
SL 4   SL Specifični cilji novega instrumenta za stabilnost so:  
1. v kriznih razmerah ali razmerah porajajo če se krize, pa naj jih povzro či človek ali 
pa so posledica naravne nesre če, prispevati k stabilnos ti z zagotavljanjem u činkovitega 
odziva, da se pripomore k ohranitvi, vzpos tavitvi ali ponovni vz postavitvi bistvenih 
pogojev za ustrezno izvajanje politik  razvoja in so delovanja Unije; 
2. zagotavljati pripravljenost EU in  njenih partnerjev za prepre čevanje sporov ter 
reševanje razmer pred krizo in po njej  ob intenzivnem usklajevanju z mednarodnimi, 
regionalnimi in podregionalnim i organizacijami ter državnimi in nedržavnimi udeleženci; 
3. odzivati se na svetovne in na dnacionalne varnostne grožnje  za mir in stabilnost.  
4. MOŽNI NA ČINI UKREPANJA  
Za večjo uspešnost , učinkovitost  in skladnost  ukrepanja EU na podro čju miru in varnosti, s 
čimer bi se pove čala tudi prisotnost EU, so bile prou čene štiri možnosti: 
– možnost 0 : brez novega instrumenta po letu 2013,  
– možnost 1 : ohranitev obstoje čega stanja, tj. instrumenta s sedanjim podro čjem 
uporabe in podobnim obsegom finan čnih sredstev kot v finan čnem okviru za 
obdobje 2007–2013,  
– možnost 2 : spremenjeni instrument, pri katerem bi se na splošno ohranilo 
njegovo sedanje podro čje uporabe, kadar bi bilo to mogo če, pa bi se razširile 
določbe o prilagodljivosti, in z nekoliko pove čanim obsegom finan čnih 
sredstev, ki bi EU omogo čila, da ustrezno prevzema svoje vse obsežnejše 
naloge na podro čju miru in varnosti, 
– možnost 3 : nov instrument oz. nova instrumenta, da se vklju či proučitev 
naslednjih možnosti: a) lo čeno reševanje vprašanj odzivanja na krize in 
pripravljenosti nanje ter vprašanj, povezanih z varnostjo, zlasti vprašanj terorizma, nadregionalnih groženj ter kemi čnih, bioloških, radioloških in 
jedrskih nevarnosti; b) vklju čitev orodij EU za zunanje uk repanje, ki se trenutno 
uporabljajo v okviru drugih instrumentov ( npr. misije EU za opazovanje volitev 
ali mirovna pomo č za Afriko). 
5. O
CENA U ČINKA  
Vsi se strinjajo, da mora EU ohraniti glavne zna čilnosti, ki so ji omogo čile uspeh. Prou čeni 
možni načini ukrepanja naj bi zato ut rdili in, kadar je to mogo če, izboljšali lastnosti sedanjega 
instrumenta za stabilnost. Zaradi narave in strumenta samega ni verjetno, da bi odlo čitev za 
eno od zgoraj navedenih možnosti (razen možnosti 0) prinesla bistvene razlike v smislu „zunanjih“ u činkov (gospodarskih, socialnih ali okoljs kih). Kljub temu pa bo imela kon čna 
odločitev pomembne posledice v smislu ve čje uspešnosti , učinkovitosti  in skladnosti  z 
vsemi drugimi zunanjimi instrumenti.  
 
SL 5   SL Učinkovitejši instrument naj bi omogo čil razširitev dejavnosti EU na podro čju preprečevanja 
kriz, ohranjanja miru in krep itve mednarodne varnosti, vklju čno s krepitvijo zmogljivosti EU 
za pripravljenost na krize.  
 
SL 6   SL 6. PRIMERJAVA MOŽNOSTI  
V spodnji razpredelnici so povzet e prednosti in slabosti razli čnih možnosti.  
Možnosti so bile ocenjene po naslednjih treh merilih:  Skladnost  se v tem primeru nanaša na možnosti ustvarjanja sinergij v smislu na črtovanja 
programov in zagotavljanja pomo či za doseganje dogovorjenih ci ljev ter na možnosti 
izogibanja negativnim posledicam in njihovem u širjenju na druge instrumente v škodo 
uresničevanja politik. To je še zlas ti pomembno, kadar se dva razli čna instrumenta uporabljata 
za isto geografsko obmo čje. 
Učinkovitost  se nanaša na izvajanj e pravih ukrepov, tj. dolo čanje pravih ciljev in nato 
zagotavljanje, da se tudi uresni čijo.  
Uspešnost  se nanaša na pravilno izvajanje ukrepov in na čim boljše izkoriš čanje uporabljenih 
sredstev in virov. To zajema or ganizacijske vidike, pa tudi pri čakovane pridobitve zaradi 
poenostavitve instrumenta.  
 Učinki Učinkovitost   Skladnost   Uspešnost  
0. brez instrumenta     
1. ohranitev sedanjega stanja  _ = _ 
2. spremenjeni instrument  + + + 
3. nov instrument oz. nova instrumenta     
A) razdelitev sedanjega instrumenta  =  + Možnosti  
B) razširitev podro čja uporabe  + +  
Možnost 0 : Zaradi obveznosti, ki jih ima Evropska unija na podlagi člena 21 Pogodbe, in 
političnih smernic, ki jih je dolo čil Svet med drugim o varnos ti in razvoju (leta 2007), 
evropski varnostni strategi ji (leta 2008) in prepre čevanju sporov (leta 2011), te možnosti 
politično ni mogo če izbrati, ne da bi EU izgubila mednarodno verodostojnost in sposobnost 
zaščite svojih interesov.   
Možnost 1 : Instrument za stabilnost bi bil še napr ej pomemben, saj bi zagotavljal odzivanje 
kot že od leta 2007. Vendar bi s tem zamudili priložnost za izboljšanje in okrepitev vrednosti 
instrumenta na podlagi izkušenj, zlasti v smislu u činkovitosti in uspešnosti. 
Možnost 2 : Ta možnost pomeni ohranitev glavnih zna čilnosti in posebnosti instrumenta za 
stabilnost ob racionalizaciji dolo čb o njem. S tem bi se pove čali njegova prilagodljivost in 
učinkovitost, kar bi EU omogo čilo, da se hitro odziva na pr ihodnje mednarodne izzive na 
področju miru in varnosti. Zaradi uspešnejšega in strumenta bi se lahko razširile dejavnosti EU 
na področju preprečevanja kriz, ohranjanja miru in krepitve mednarodne varnosti, vklju čno z 
izboljševanjem zmogljivosti EU za pripravljenost na krize. 
Instrument za stabilnost bi tako še  naprej financiral ukrepanje, ki bi dopolnjevalo  ali podpiralo 
ukrepe, financirane v okviru drugih zunanjih in strumentov, po potrebi pa bi tudi nadomestil te 
 
SL 7   SL druge zunanje instrumente, ka dar le-teh ne bi bilo mogo če uporabiti dovolj hitro. Tak primer 
bi lahko bile nepredvidene volitve, katerih opazovanja ne bi bilo mogo če načrtovati vnaprej 
ali za priprave katerih bi b ila potrebna takojšnja podpora EU, da  se zagotovijo boljše razmere 
za svobodne in poštene volitve z rezultati, ki bi bili sprejemljivi za ve čino prebivalstva, s 
čimer bi se izognili spornim rezultatom, ki bi lahko povzro čili spore (kot npr. v Tuniziji in 
Egiptu leta 2011).  
Možnost 3 : To možnost, ki predvideva nov instrument oz. nova instrumenta , sestavljata 
naslednji nadaljnji možnosti:  
(a) Uvedba dveh novih instrumentov, s katerima bi se zagotovila lo čitev med 
odzivanjem na krize in pripravljenostjo na nje na eni strani ter odzivanjem na 
svetovne in nadnacionalne varnostne gr ožnje na drugi st rani, ni priporo čljiva.  
Treba je poudariti povezave, ki obstajajo med odzivanjem na krize ter krepitvijo 
zmogljivosti pred krizo in po njej na en i strani ter odzivanjem na svetovne in 
nadnacionalne grožnje na drugi stra ni. Skupaj tvorijo ogrodje zunanjega 
ukrepanja EU v zvezi z mirovnimi in varnostnimi vprašanji (poleg drugih 
instrumentov, kot je EIDHR). Morebitn ih izgub v smislu ma njše skladnosti z 
ločevanjem teh elementov ne gre podcenjevati. 
Odločitev za to možnost bi bila v nasprotju s splošnim ciljem racionalizacije števila 
obstoječih instrumentov, poleg tega pa bi lahko povzro čila, da bi bilo medsebojno 
delovanje instrumentov pri odpravlja nju vzrokov sporov manj skladno in 
komplementarno;  
(b) Razširitev podro čja uporabe novega inst rumenta za doseganje ve čje skladnosti pri 
uporabi razli čnih načinov posredovanja EU je prav tako mogo če zavreči zaradi 
težavnosti usklajevanja razli čnih pravnih podlag in postopkov odlo čanja v okviru 
enega zakonodajnega instrumenta. Taka možnost ne bi bila u činkovita. 
Ravno obratno, če bi druge instrumente in delovn e metode spravili v isti zakonodajni 
okvir, bi tvegali, da bi izgubili nekaj prilagodljivosti, dosežene v okviru sedanje ureditve. Postopki odlo čanja pri misijah za opazovanje vol itev so na primer skoraj 
nezdružljivi s hitrostjo, potrebno pri odzivan ju na vprašanje nepredvidenih volitev po 
politični krizi, in nekaterih ukrepov, ki  se financirajo iz mirovne pomo či za Afriko 
(npr. izpla čilo nadomestil afriškim vojakom v mi rovnih operacijah Afriške unije), 
kar je mogo če v okviru ERS, ne bi bilo mogo če financirati iz prora čuna EU. To sta 
samo dva od primerov, ki kažej o, da bi bila taka združitev v praksi zelo zapletena.  
Na kratko povedano se zdi, da je najboljša rešitev možnost 2 .  
Na podlagi zgornje analize se zdi, da  je najboljša rešitev možnost 2: spremenjeni 
instrument , pri katerem bi se na splošno ohranilo njegovo sedanje podro čje uporabe, razširile 
pa bi se dolo čbe o prilagodljivosti,  kar bi EU omogo čilo, da se u činkoviteje in hitreje odziva 
na prihodnje mednarodne izzive na podro čju miru in varnosti.  
7. SPREMLJANJE IN OCENJEVANJE  
Sistemi Evropske komisije za spremljanj e in ocenjevanje so vse bolj osredoto čeni na 
rezultate. V njih je združeno delo  notranjega osebja in zunanje tehni čno znanje. Te ocene 
 
SL 8   SL prispevajo k prevzemanju odgovornosti za ukrepe, ki se že izvajajo, in njihovemu izboljšanju, 
ter se uporabijo za podlago pri oblikovanj u prihodnjih politik in ukrepov, za kar črpajo iz 
preteklih izkušenj, ob up oštevanju meril INCAF1. 
                                                 
1 Mednarodna mreža za vprašanje konfliktov in ne stabilnosti v okviru Odbora za razvojno pomo č pri 
OECD.