Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 170/09)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI, KI SPREMINJA ENOTNI DOKUMENT

„La Mancha“

PDO-ES-A0045-AM04

Datum obvestila: 27.1.2022

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Ponovna opredelitev organoleptičnih lastnosti

OPIS

Organoleptični opisi so bili spremenjeni tako:

pri suhem in mladem vinu rosé je „rdečkasta“ barva spremenjena v „lososno oranžno“, „sadne ali cvetlične arome“ pa so spremenjene v „primarne“ arome;

pri tradicionalnem suhem vinu rosé je „rdečkasta“ barva spremenjena v „lososno oranžno“, „primarne“ arome pa so spremenjene v „čiste“ arome;

pri tradicionalnem suhem rdečem vinu so „sadne in primarne arome“ spremenjene v „čiste“;

pri biser vinu so „sadne“ arome spremenjene v „primarne“ arome, „s sadnim pookusom“ pa je bilo črtano;

pri kakovostnem penečem vinu so „sadne“ arome spremenjene v „drzne“ arome.

Spremenjene so točke 2.2.1.iv, 2.2.2.v in vii, 2.2.7 ter 2.2.8 specifikacije proizvoda ter točka 4 enotnega dokumenta.

To so standardne spremembe, saj organoleptične lastnosti prilagajajo tako, da jih je mogoče bolje oceniti v senzorični analizi, in ne pomenijo spremembe proizvoda. Proizvod ohranja lastnosti in profil, opisane v povezavi, ki izhajajo iz prepleta okoljskih in človeških dejavnikov. Zato se šteje, da ta sprememba ne spada v nobeno od kategorij iz člena 14(1) Delegirane uredbe (EU) 2019/33.

RAZLOGI

Razlog za spremembo pri mladih vinih rosé so barva in trenutni trendi pri proizvodnji takih vin na trgu ter aroma, saj je bilo ugotovljeno, da lahko obstajajo mlada vina rosé s pridihom travnatih ali drugih primarnih arom, ki niso bile vključene v prejšnje besedilo in ne vplivajo na lastnosti te vrste vina.

Razlog za spremembo pri tradicionalnih suhih rdečih vinih in vinih rosé je njihovo staranje v sodih ali kadeh, kar pomeni, da je treba organoleptične opise preoblikovati, saj taka vina nimajo primarnih in sadnih arom. Kar zadeva barvo vina rosé, je razlog za spremembo naveden zgoraj.

Podobno je treba preoblikovati organoleptične opise biser vin in penečih vin iz več sort, saj pri vonjanju nimajo sadnih arom, temveč bolj cvetlične ali druge arome.

2. Vključitev nove oblike embalaže

OPIS

Za vina z ZOP „La Mancha“ je vključena nova oblika embalaže. Za mlada rdeča vina, vina rosé in bela vina je dovoljena uporaba 18–40-centilitrskih pločevink, primernih za živila, v skladu z ustrezno zakonodajo.

Beseda „stekleničeno“ je spremenjena v „pakiranje“, da se popravi napaka. V odstavku o vrsti zapiranja je zdaj izjema za pločevinke in vino v škatli (vrečka v škatli).

Ta sprememba se nanaša na točko 8 specifikacije proizvoda, enotni dokument pa ostaja nespremenjen.

Gre za standardno spremembo, saj ne spada v nobeno od kategorij iz člena 14(1) Delegirane uredbe (EU) 2019/33.

RAZLOGI

Namen je razširiti nabor embalaže za vina z ZOP „La Mancha“, saj sedanji tržni trendi kažejo na rastoče povpraševanje po tej vrsti embalaže. Poleg tega embalaža tovrstnega vina ne vpliva na lastnosti vina.

Drugi dve spremembi sta popravka besedila.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime

La Mancha

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

5. Kakovostno peneče vino

8. Biser vino

4. Opis vina

1. Bela vina in vina rosé, mlada in tradicionalna vina ter bela vina iz hrastovih sodov

KRATEK OPIS

Majhen delež alkohola. Bela vina so zelenkaste do rumene barve, skoraj zlate. So drzna in sadna s primarnimi aromami, rahlo kisla in uravnotežena.

Če so bila dlje časa v sodih, je njihova barva rumena do zlata ali slamnata, s pridihom po praženem na vaniljevi podlagi ter dolgimi hrastovimi in sadnimi notami.

Vina rosé so različnih barv, od rožnate do lososno oranžne, z drznimi in primarnimi aromami. So rahlo kisla, uravnotežena in imajo saden okus.

Vina, ki vrejo v sodih, imajo arome in pookus, ki spominjajo na sod.

* Najvišja vsebnost hlapnih kislin mladih vin: 8,33 miliekvivalenta na liter.

* Najvišja vsebnost sulfitov: 190 mg/l, pri čemer je sladkor ≥ 5 g/l (razen vin iz hrastovih sodov).

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 9 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 10 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 140

2. Mlada in tradicionalna rdeča vina ter rdeča vina iz hrastovih sodov

KRATEK OPIS

Vina vijolično rdeče barve do barve granatnega jabolka so drzna, sadna, s primarnimi aromami. Po okusu so tanična, z uravnoteženo vsebnostjo alkohola/kislin, dolga in sadna. Vina, ki so bila dlje časa v sodih, imajo barvo granatnega jabolka do rubinasto barvo. So drzna, sadna, s primarnimi in vaniljevimi aromami. Okus v ustih je dolg in uravnotežen z vaniljevimi zaznavami. Z nadaljnjim staranjem lahko pridobijo opečnate ali oranžne odtenke. So dolga in medena. V ustih so gladka, skladna, zaokrožena in strukturirana. Pri vinih, ki vrejo v sodu, slednji zagotavlja arome in pookus.

* Najvišja vsebnost hlapnih kislin mladih vin: 8,33 miliekvivalenta na liter.

* Najvišja vsebnost sulfitov: 180 mg/l, pri čemer je sladkor ≥ 5 g/l (razen vin iz hrastovih sodov).

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 10 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 130

3. Tradicionalno naravno sladko vino

KRATEK OPIS

Bela vina so skladna s suhimi vini, rdeča vina pa so granatno rdeče do rjavkasto rumene barve. Intenzivno aromatična, spominjajo na sadje in/ali džeme, so uravnotežena in polnega telesa.

* Največji delež skupnega alkohola je znotraj zakonskih omejitev iz ustrezne zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 13 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 20 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 250

4. Belo in rdeče vino, imenovano „crianza“, „reserva“ in „gran reserva“

KRATEK OPIS

Bela vina so slamnate do zlate barve z različno intenzivnostjo, odvisno od starosti. Lesnate in pražene arome. Uravnotežena. Rdeča vina so granatno rdeče do opečnate barve, odvisno od starosti. S starostjo se arome iz sadnih spremenijo v lesnate in/ali pražene. V ustih so uravnotežena in so polnega telesa.

* Največji delež skupnega alkohola je znotraj zakonskih omejitev iz ustrezne zakonodaje EU.

** Najmanjši volumenski delež dejanskega alkohola je določen v specifikaciji proizvoda, odvisno od tega, ali gre za belo ali rdeče vino.

*** Spodnje meje vsebnosti hlapnih kislin, odvisno od stopnje in dolžine staranja.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 20 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 150

5. Kakovostno peneče vino

KRATEK OPIS

Peneča bela vina se po odtenku razlikujejo od bledega do zlatega in svetlega, medtem ko so odtenki v vinih rosé bledo rožnati. Mehurčki so majhni in obstojni. Arome so čiste in sadne. Po okusu so široka in uravnotežena.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 11,66 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

6. Biser vino

KRATEK OPIS

Biser vina so lahko bela vina z različnimi rumenimi odtenki, vina rosé z različnimi odtenki rožnate barve in rdeča vina z vijolično rdečo barvo. Po vonju imajo bela vina primarne arome, rosé in rdeča vina pa intenzivne arome, ki spominjajo na rdeče jagodičje. To so široka in uravnotežena vina z izrazito prisotnostjo ogljikovega dioksida.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 10 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

5.1. Posebni enološki postopki

1. Posebni enološki postopek

Bela vina, vina rosé in rdeča vina, zajeta s to ZOP, morajo biti pridelana izključno iz dovoljenih sort. Mešanje belih in rdečih sort ni dovoljeno.

Najvišja stopnja pretvorbe je 74 litrov vina na vsakih 100 kilogramov trganega grozdja.

Bela in rosé vina so pridelana z drozganjem grozdov ter se statično ali dinamično odcedijo. Za ekstrakcijo arom in barv jih je mogoče predhodno macerirati, pri čemer mošt vre pri temperaturi največ 22 °C.

Rdeča vina morajo vreti s kožicami vsaj 3 dni pri temperaturi do največ 28 °C.

5.2. Največji donosi

1. Vinogradi v kotlasti obliki

10 000 kilogramov grozdja na hektar

2. Vinogradi v kotlasti obliki

74 hektolitrov na hektar

3. Vinogradi v obliki latnika

13 000 kilogramov grozdja na hektar

4. Vinogradi v obliki latnika

96,2 hektolitra na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Manča je naravna in zgodovinska regija, ki leži v avtonomni skupnosti Kastilja - Manča v središču Španije. Zajema severni del province Albacete, južni in jugozahodni del province Ciudad Real, vzhodni del province Toledo in jugozahodni del province Cuenca.

7. Glavne sorte vinske trte

AIRÉN

BOBAL

CABERNET SAUVIGNON

GARNACHA TINTA

MACABEO – VIURA

SYRAH

TEMPRANILLO – CENCIBEL

VERDEJO

8. Opis povezave

8.1. Vino

Sestava tal ravnine pokrajine Manča je produkt miocenske sedimentacije apnenca, laporja in peska, ki daje zemlji rjavo ali rdečkasto rjavo barvo. Zaradi velike količine apnenčastih tal v pokrajini Manča je območje idealno za pridelavo polnih rdečih vin, primernih za zorenje, peščeni apnenec pa daje vinu prijetno moč.

Pomanjkanje padavin (300 do 350 mm na leto) in velika izpostavljenost sončni svetlobi (3 000 ur sonca) dajeta močno obarvana vina, pri katerih je aromatična intenzivnost očitno povečana.

Povprečni donos vinogradov je majhen, kar tudi pripomore k odlični uravnoteženosti vin.

8.2. Biser vino

Skrajno celinsko podnebje, sestava rdečkasto rjavih tal in visoke temperature v biser vinih ustvarjajo sadne arome in odtenke. Vina, opisana v oddelku o vinu, se uporabljajo za proizvodnjo teh vin. Vsebina navedenega oddelka zato velja tudi za ta vina.

8.3. Kakovostno peneče vino

Geografsko okolje omogoča gojenje sort, določenih v specifikaciji proizvoda, ki dajejo vinom širino in uravnoteženost. Podobno pomanjkanje padavin in ure sončne svetlobe ustvarjajo delež naravnega alkohola, kar omogoča proizvodnjo vin z določenimi stopnjami deleža alkohola. Za proizvodnjo penečih vin se vina, navedena v oddelku o vinu, uporabljajo kot osnovno vino. Vsebina navedenega oddelka zato velja tudi za peneča vina.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Pravni okvir

Nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja

Dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja

Za navedbo določene posamezne sorte vinske trte mora biti vsaj 85 % uporabljenega grozdja te sorte, kar mora biti zabeleženo v evidenci vinske kleti.

Za kakovostna peneča vina z ZOP „La Mancha“ se lahko na etiketah uporabljata izraza „premium“ in „reserva“.

Povezava na specifikacijo proizvoda

http://pagina.jccm.es/agricul/paginas/comercial-industrial/consejos_new/pliegos/Mod_pliego_La-Mancha.pdf

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.