EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 22.2.2018 COM(2018) 150 final Predlog SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije za pomoč Grčiji, Španiji, Franciji in Portugalski



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.Ozadje predloga Ta sklep obravnava uporabo sredstev Solidarnostnega sklada Evropske unije v višini 104 166 951 EUR za pomoč Grčiji, Franciji, Portugalski in Španiji po nesrečah, ki so leta 2017 prizadele te države. Hkrati se predloži tudi predlog spremembe proračuna (PSP) št. 1/2018, v katerem se predlaga vknjižba potrebnih odobritev v splošni proračun za leto 2018, tako v obveznostih kot plačilih, potem ko se odšteje že izplačano predplačilo (6 520 846 EUR). 2.Informacije in pogoji 2.1Grčija – potresi na Lezbosu Otok Lezbos v severnoegejski regiji je 12. junija 2017 prizadel potres z magnitudo 6,3 po Richterjevi lestvici. Sledilo je več popotresnih sunkov, ki so poškodovali stanovanjske objekte, poslovne zgradbe in lokalno infrastrukturo. (1)Grčija je zaprosila za prispevek iz Solidarnostnega sklada EU 1. septembra 2017, tj. v roku 12 tednov od nastanka prve škode. (2)Gre za naravno nesrečo. (3)Grški organi so skupno neposredno škodo ocenili na 54,4 milijona EUR. Vloga je bila vložena na podlagi meril za regionalno naravno nesrečo, kakor je določena v členu 2(3) Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Uredba), ki regionalno naravno nesrečo opredeljuje kot katero koli naravno nesrečo, ki v regiji na ravni 2 NUTS upravičene države povzroči neposredno škodo, višjo od 1,5 % bruto domačega proizvoda (BDP) te regije. Škoda, ki je nastala na Lezbosu, predstavlja 2,14 % BDP zadevne severnoegejske regije na ravni 2 NUTS in tako presega prag 1,5 % regionalnega BDP, ki je določen v Uredbi. (4)Grčija je v vlogi zaprosila za izplačilo predplačila, kot je določeno v členu 4a Uredbe. Komisija je 24. oktobra 2017 sprejela Izvedbeni sklep C(2017) 7203 o izplačilu 10-odstotnega predplačila v višini 135 912 EUR pričakovanega finančnega prispevka iz Solidarnostnega sklada EU, 9. novembra 2017 pa je predplačilo Grčiji v celoti izplačala. (5)Grški organi so v vlogi podrobno opisali razmere po potresu in prizadevanja za pomoč prizadetemu prebivalstvu. Grčija je poročala, da je bilo v potresu na Lezbosu poškodovanih dvanajst vasi. Več kot polovica vasi Vrisa je bila uničena, njenih 850 prebivalcev pa je bilo dolgo časa evakuiranih zaradi močnih popotresnih sunkov. Ocenjeno je bilo, da so potrebna popravila 776 hiš, 200 hiš pa je bilo treba obnoviti. Šole na prizadetem območju so ostale zaprte. Zrušil se je tudi obok v cerkvi Svetega Pantelejmona v Plomariju. Zaradi zemeljskih plazov je bila zaprta glavna cesta med krajema Mitilene in Plomari v Agiosu Isidorosu in cesta do kraja Melinta. Veliko škodo so utrpele tudi zgodovinske znamenitosti, vključno z naravoslovnim muzejem Nacionalne univerze in univerze Kapodistrias v Atenah v kraju Vrisa. Manjša škoda je nastala tudi v mestu Hios in vasi Kampos. (6)Grčija je stroške nujnih operacij in operacij za okrevanje, ki so upravičene na podlagi člena 3(2) Uredbe, ocenila na 12,7 milijona EUR. (7)Grški organi so navedli, da za upravičene stroške ni zavarovalnega kritja. (8)Prizadeta regija je v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov (v nadaljnjem besedilu: skladi ESI) (2014–2020) opredeljena kot „regija v prehodu“. Grški organi v svoji vlogi Komisiji niso sporočili, da nameravajo prerazporediti sredstva iz programov v okviru skladov ESI v ukrepe za okrevanje. (9)Grčija ni aktivirala mehanizma Unije na področju civilne zaščite. (10)Kar zadeva izvajanje zakonodaje Unije o preprečevanju in obvladovanju tveganj nesreč, trenutno ne poteka noben postopek za ugotavljanje kršitev. (11)Zaradi močnih potresov, ki so Grčijo prizadeli v obdobju 1978–1981, se je grška vlada odločila, da bo vzpostavila okvir za preprečevanje in obvladovanje tveganj naravnih nesreč, da bi se izboljšala odpornost lokalnih skupnosti na podlagi okvira za izvajanje politik, namenjenih zmanjšanju znanih tveganj, obvladovanje posledic potresov in postopke/dejavnosti za preprečevanje novih tveganj. Grški sistem protipotresne civilne zaščite temelji na politikah, ki se osredotočajo predvsem na zmanjšanje ranljivosti s preprečevanjem in zmanjševanjem tveganja (in škode) ter obravnavanje izrednih razmer in posledic nesreč. 2.2Francija – orkana Irma in Maria na Saint-Martinu in Guadeloupu Orkan Irma, ki je bil orkan pete stopnje in najmočnejši orkan doslej, se je 5. in 6. septembra 2017 premikal v severozahodni smeri čez Karibe, pri čemer je bilo ubitih in ranjenih veliko ljudi, za seboj pa je pustil uničenje. Njegovo središče je otok Saint-Martin/Sint Maarten prečkalo s povprečno hitrostjo 290–295 km/h in uničilo več kot 90 % otoka. Samo dva tedna pozneje, 18. in 19. septembra, je Karibe prečkal še en orkan pete stopnje, tj. orkan Maria, ki je nastal zaradi enakih meteoroloških in podnebnih pogojev kot orkan Irma ter je povzročil novo znatno škodo na Saint-Martinu/Sint Maartenu, Guadeloupu in nekaterih delih Martinika.

(1)Francija je za finančni prispevek iz Solidarnostnega sklada EU zaprosila 27. novembra 2017, tj. v roku 12 tednov od nastanka prve škode. (2)Gre za naravno nesrečo. (3)Francoski organi skupno neposredno škodo, ki jo je povzročila nesreča, ocenjujejo na 1 956,2 milijona EUR. Vloga je bila vložena na podlagi meril za regionalno naravno nesrečo v skladu s členom 2(3) Uredbe. Francoska vloga se nanaša na eno samo regijo na ravni 2 NUTS, ki zajema Saint-Martin in Guadeloupe. Ker ima ta regija status najbolj oddaljene regije v smislu člena 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije, zanjo velja nižji prag škode v višini 1 % regionalnega BDP. Sporočena neposredna škoda predstavlja 21,9 % BDP te regije in močno presega veljavni prag v višini 1 % za najbolj oddaljene regije, določen v Uredbi. (4)Francija je v vlogi zaprosila za izplačilo predplačila, kot je določeno v členu 4a Uredbe. Komisija je 12. decembra 2017 sprejela Izvedbeni sklep C(2017) 8726 o izplačilu 10-odstotnega predplačila v višini 4 890 603 EUR pričakovanega finančnega prispevka iz Solidarnostnega sklada EU. Predplačilo je bilo Franciji izplačano v dveh obrokih, in sicer decembra 2017 (2 369 757 EUR) in januarja 2018 (2 520 846 EUR). (5)Francoski organi so v vlogi podrobno opisali obseg razdejanja, ki sta ga povzročila orkana. Moč orkana Irma, orkana pete stopnje s povprečno hitrostjo vetrov več kot 275 km/h, ki so trajali več kot tri dni, je bila največja zabeležena doslej. Manj kot dva tedna pozneje je Karibe dosegel nov orkan Maria, ki je povzročil škodo predvsem na Guadeloupu. Na Karibih je življenje izgubilo najmanj 35 ljudi. Na vrhuncu krize je bilo na prizadeta območja poslanih skoraj 3 000 gasilcev, reševalcev, zdravnikov, policistov in vojakov za ukrepe pomoči, podpore in zaščite prebivalstva. Prebivalcem je bilo razdeljenih 226 ton hrane in 735 000 litrov vode. Za zagotovitev sprejemljivih bivalnih razmer so bile na prizadetih območjih zagotovljena zasilna bivališča. Na otoku Saint-Martin je bilo zaradi sunkov vetra poškodovanih 90 % stavb, od katerih jih je bilo 25 % popolnoma uničenih, na 40 % stavb pa so potrebna strukturna popravila. Gospodarstvo otoka temelji predvsem na turizmu. Zaradi orkana se pričakuje dolgotrajna brezposelnost v tem sektorju, drastično pa se povečujejo tudi skupne stopnje brezposelnosti. Na Guadeloupu so bile po divjanju orkana Maria v noči z 18. na 19. september 2017 mobilizirane vse javne službe, da bi sprostile ceste, opravljale dejavnosti reševanja in pomagale prebivalstvu vzpostaviti običajne pogoje za življenje. Približno 60 000 gospodinjstev na Guadeloupu je bilo več dni brez električne energije, na številnih območjih pa je bila prekinjena tudi oskrba z vodo. Veliko nasadov banan, ki so eden glavnih virov dohodka na Guadeloupu, je bilo močno uničenih, in trajalo bo dve leti, da se ponovno vzpostavi obseg proizvodnje, kakršen je bil pred nesrečo. (6)Francija je stroške nujnih operacij in operacij za okrevanje, ki so upravičene na podlagi člena 3(2) Uredbe, ocenila na 191,4 milijona EUR. (7)Francoski organi so navedli, da za upravičene stroške ni zavarovalnega kritja. (8)Prizadete najbolj oddaljene regije so v okviru skladov ESI (2014–2020) opredeljene kot „manj razvite regije“. Francoski organi so Komisiji sporočili, da nameravajo sredstva iz programov v okviru skladov ESI prerazporediti v ukrepe za okrevanje. (9)Na prošnjo Francije je bil aktiviran mehanizem Unije na področju civilne zaščite. Poleg tega je Komisija mobilizirala 2,4 milijona EUR za takojšnjo humanitarno pomoč za otoke v regiji, ki jih je prizadel orkan Irma. V podporo ukrepom pomoči je bilo mobilizirano tudi orodje za kartiranje satelita Copernicus. (10)Kar zadeva izvajanje zakonodaje Unije o preprečevanju in obvladovanju tveganj nesreč, trenutno ne poteka noben postopek za ugotavljanje kršitev. 2.3Portugalska – gozdni požari v regiji Centro Portugalsko je med junijem in oktobrom 2017 prizadelo več obsežnih gozdnih požarov, ki so nastali zaradi visokih temperatur, močnih vetrov in izjemno nizke vlage. Prizadeli so predvsem osrednjo in severno regijo Portugalske ter uničili osnovno javno infrastrukturo, javne zgradbe, stanovanjske objekte, poslovne zgradbe ter kmetijska in gozdna zemljišča. (1)Prvi požari v regiji Centro so izbruhnili 17. junija 2017. Portugalska je 17. julija 2017, tj. kmalu po nastanku škode in veliko pred iztekom roka 12 tednov, predložila prvo vlogo za prispevek iz Solidarnostnega sklada EU. Vendar jo je med julijem in oktobrom ponovno prizadelo več hudih požarov. Zato je 13. oktobra 2017 in nato ponovno 14. decembra 2017 posodobila svojo vlogo, saj je med drugim spremenila oceno skupne višine škode, ki so jo povzročili požari med junijem in oktobrom 2017. (2)Gre za naravno nesrečo. (3)Portugalski organi so v zadnji vlogi skupno neposredno škodo zaradi požarov od junija do oktobra ocenili na 1 458 milijonov EUR. Vloga je bila predložena na podlagi meril za večjo naravno nesrečo v skladu s členom 2(2) Uredbe. Ta znesek predstavlja 0,832 % bruto nacionalnega dohodka (BND) Portugalske in presega prag za večjo nesrečo za uporabo sredstev Solidarnostnega sklada EU v višini 1 051,6 milijona EUR v letu 2017 (tj. približno 0,6 % BND Portugalske). Nesreča torej izpolnjuje merila za večjo naravno nesrečo in tako spada na področje uporabe Uredbe. (4)Portugalska je v vlogi zaprosila za izplačilo predplačila, kot je določeno v členu 4a Uredbe. Komisija je 9. novembra 2017 sprejela Izvedbeni sklep C(2017) 7517 o izplačilu predplačila v višini 1 494 331 EUR. Ta znesek je temeljil na prvotni oceni škode iz julija 2017 in je predstavljal 10 % finančnega prispevka iz Solidarnostnega sklada EU, ki je bil takrat pričakovan. Predplačilo je bilo Portugalski v celoti izplačano 29. novembra 2017. (5)Portugalski organi so v vlogi podrobno opisali prizadevanja za boj proti požarom ter učinke in posledice nesreče. Požari so prizadeli predvsem osrednjo in severno regijo v obdobju med 17. junijem in 17. oktobrom 2017. Samo zaradi požara v občini Pedrógão Grande junija je življenje izgubilo 64 ljudi. Skupaj je v požarih umrlo okrog sto ljudi, še veliko več pa jih je bilo ranjenih. Posledice požarov za vsakdanje življenje in škoda na zasebni lastnini so bile znatne. Obsežno nastalo pogorišče, opisano v vlogi, je bilo kartirano v evropskem informacijskem sistemu za gozdne požare (EFFIS). V skladu s sistemom EFFIS je močno prizadeto območje obsegalo 491 094 hektarjev, od tega 89 419 hektarjev kmetijskih zemljišč in 401 675 hektarjev gozdov in drugih gozdnih površin. (6)Portugalska je stroške nujnih operacij in operacij za okrevanje, ki so upravičene na podlagi člena 3(2) Uredbe, ocenila na 211 milijonov EUR. (7)Portugalski organi so navedli, da za upravičene stroške ni zavarovalnega kritja. (8)Prizadete regije so v okviru skladov ESI (2014–2020) opredeljene kot „manj razvite regije“. Portugalski organi so Komisiji sporočili, da nameravajo sredstva iz programov v okviru skladov ESI prerazporediti v ukrepe za okrevanje.

(9)Na prošnjo Portugalske je bil za boj proti požarom aktiviran mehanizem Unije na področju civilne zaščite. (10)Kar zadeva izvajanje zakonodaje Unije o preprečevanju in obvladovanju tveganj nesreč, trenutno ne poteka noben postopek za ugotavljanje kršitev. (11)Vloga Portugalske vsebuje pregled vzpostavljenih preventivnih ukrepov, kot je na primer resolucija Sveta ministrov št. 56/2015, objavljena v Uradnem listu Portugalske republike št. 147 z dne 30. julija 2015, o odobritvi strateškega okvira za podnebno politiko, nacionalnega programa za podnebne spremembe in nacionalne strategije za prilagajanje podnebnim spremembam, tj. strateških dokumentov, ki so v skladu z zakonodajo EU za preprečevanje in obvladovanje tveganj nesreč, povezanih z gozdnimi požari. 2.4Španija – gozdni požari v Galiciji Na severozahodu Španije v regiji Galicija so med 10. in 17. oktobrom 2017 izbruhnili obsežni gozdni požari. Do požarov je prišlo zaradi enakih meteoroloških pogojev kot na Portugalskem, tj. visokih temperatur, vetrov in izjemno nizke vlage. Požari so povzročili znatno uničenje osnovne javne infrastrukture, stanovanjskih objektov, poslovnih zgradb in gozdnih zemljišč. (1)Španija je zaprosila za prispevek iz Solidarnostnega sklada EU 22. decembra 2017, tj. v roku 12 tednov od nastanka prve škode, ki je bila zabeležena 10. oktobra 2017. (2)Gre za naravno nesrečo. (3)Španski organi so skupno neposredno škodo, ki jo je povzročila nesreča, ocenili na 129,1 milijona EUR. Ta znesek je občutno nižji od praga za večje nesreče, ki je za Španijo leta 2017 znašal 3 378,5 milijona EUR (tj. 3 milijarde EUR v cenah iz leta 2011). Prav tako je pod pragom za t. i. regionalno nesrečo, ki je 1,5 % regionalnega BDP, kar v primeru Galicije znaša 808 milijonov EUR. Zato nesreča ne izpolnjuje meril za večjo naravno nesrečo niti za regionalno naravno nesrečo v skladu z Uredbo. Vendar je do nesreče v Španiji prišlo zaradi enakih vremenskih pogojev, kot so povzročili večjo nesrečo na Portugalskem. Zato so španski organi vlogo vložili na podlagi t. i. določbe o sosednji državi iz člena 2(4) Uredbe, v skladu s katero lahko upravičena država, ki jo prizadene ista nesreča, opredeljena kot večja nesreča v sosednji državi, pridobi pomoč iz Solidarnostnega sklada EU. (4)Španski organi so v vlogi zaprosili za izplačilo predplačila. Glede na nizko raven škode in pričakovani znesek pomoči izplačilo predplačila ni bilo upravičeno. (5)Španski organi so predložili podroben opis posledic nesreče. Navedena površina pogorišča obsega 49 171 hektarjev gozda in zemljišč, poraščenih z grmičevjem, vključno z območji Natura 2000. Pri reševalnih ukrepih je sodelovalo več kot 300 uslužbencev in 112 vozil. Za pomoč pri gašenju požarov je bilo mobiliziranih 487 prostovoljcev. Požari so prizadeli 96 730 oseb, štiri osebe pa so izgubile življenje. Požari so prizadeli skupno 151 od 315 občin v Galiciji. V gospodarskem smislu je največjo škodo utrpel gozdarski sektor, v katerem je bila samo skupna neposredna škoda ocenjena na več kot 93,4 milijona EUR. Španija se je hitro odzvala na najnujnejše potrebe prebivalcev, ki so jih prizadeli požari, in zagotovila na primer socialno pomoč, začasna bivališča in osnovne nujne operacije in operacije za okrevanje infrastrukture. (6)Španija je stroške nujnih operacij in operacij za okrevanje, ki so upravičene na podlagi člena 3(2) Uredbe, ocenila na 18,7 milijona EUR. (7)Španski organi so navedli, da za upravičene stroške ni zavarovalnega kritja. (8)Prizadeta regija Galicija je v okviru skladov ESI (2014–2020) opredeljena kot „bolj razvita regija“. Španski organi v svoji vlogi Komisiji niso sporočili, da nameravajo prerazporediti sredstva iz programov v okviru skladov ESI v ukrepe za okrevanje. (9)Španija ni zaprosila za aktivacijo mehanizma Unije na področju civilne zaščite. (10)Kar zadeva izvajanje zakonodaje Unije o preprečevanju in obvladovanju tveganj nesreč, trenutno ne poteka noben postopek za ugotavljanje kršitev. (11)Španija se v vlogi sklicuje na Sklep št. 1313/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o mehanizmu Unije na področju civilne zaščite. Teritorialni načrt za izredne razmere za Galicijo (PLATERGA) določa niz pravil in postopkov za ukrepanje in preprečevanje, ki jim morajo slediti javne uprave pri obravnavanju kakršnih koli izrednih razmer v Galiciji. Poleg tega obstaja poseben načrt za civilno zaščito v izrednih razmerah zaradi gozdnih požarov, ki se imenuje PEIFOGA in je bil posodobljen leta 2015. 2.5Zaključek Zaradi zgoraj navedenega nesreče, opisane v vlogah, ki so jih vložile Grčija, Francija, Portugalska in Španija, izpolnjujejo pogoje iz Uredbe za uporabo sredstev Solidarnostnega sklada EU. 3.Financiranje iz dodelitev Solidarnostnega sklada EU za leto 2018 Uredba Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (v nadaljnjem besedilu: uredba o večletnem finančnem okviru) in zlasti člen 10 Uredbe omogoča uporabo Solidarnostnega sklada EU do letne zgornje meje 500 000 000 EUR (v cenah iz leta 2011). V točki 11 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju so določeni načini uporabe Solidarnostnega sklada EU.

Ker je bila solidarnost osrednji razlog za ustanovitev Solidarnostnega sklada EU, Komisija meni, da bi morala biti pomoč progresivna. To pomeni, da bi bilo treba v skladu z dosedanjo prakso za delež škode, ki presega prag za večjo naravno nesrečo za uporabo sredstev Solidarnostnega sklada EU (tj. 0,6 % BND oziroma 3 milijarde EUR v cenah iz leta 2011, pri čemer se upošteva nižji znesek), nameniti večjo intenzivnost pomoči kot za delež škode pod tem pragom. Stopnja, ki se je v preteklosti uporabljala za dodelitev sredstev za večje nesreče, znaša 2,5 % skupne neposredne škode pod pragom in 6 % za del škode nad njim. Za regionalne nesreče in nesreče, ki so bile priznane na podlagi določbe o sosednji državi, je višina stopnje 2,5 %. Prispevek ne sme presegati ocenjenih skupnih stroškov upravičenih operacij. Metodologija za izračun pomoči je bila določena v letnem poročilu o Solidarnostnem skladu EU za obdobje 2002–2003, sprejela pa sta jo Svet in Evropski parlament. Na podlagi vlog Grčije, Francije, Portugalske in Španije je izračun finančnega prispevka iz Solidarnostnega sklada EU, ki temelji na oceni skupne neposredne škode, naslednji: Države članice Opredelitev nesreče Skupna neposredna škoda (v milijonih EUR) Prag za večje nesreče (v milijonih EUR) 2,5 % neposredne škode do praga (v EUR) 6 % neposredne škode nad pragom (v EUR) Skupni znesek predlagane pomoči (v EUR) Izplačana predplačila (v EUR) GRČIJA Regionalna nesreča (člen 2(3)) 54,365 1 057,800 1 359 119 – 1 359 119 135 912 FRANCIJA Regionalna nesreča (člen 2(3)) 1 956,241 3 378,487 48 906 025 – 48 906 025 4 890 603 PORTUGAL-SKA Večja nesreča (člen 2(2)) 1 457,966 1 051,566 26 289 150 24 383 982 50 673 132 1 494 331 ŠPANIJA Regionalna nesreča (člen 2(4)) 129,147 3 378,487 3 228 675 – 3 228 675 SKUPAJ 104 166 951 6 520 846 V skladu s členom 10(1) uredbe o večletnem finančnem okviru je skupni znesek, ki je bil na voljo za uporabo sredstev Solidarnostnega sklada EU v začetku leta 2018, znašal 421 142 057 EUR, kar je vsota preostalih dodeljenih sredstev za leto 2018 v višini 280 371 754 EUR (tj. 574 342 834 EUR minus 293 971 080 EUR, kolikor je že bilo uporabljeno v letu 2017), čemur se prištejejo preostala dodeljena sredstva za leto 2017 v višini 140 770 303 EUR, ki so ostala neporabljena in so bila prenesena v leto 2018. Znesek, ki se lahko uporabi na tej stopnji leta 2018, je 277 556 348 EUR. To ustreza skupnemu znesku, ki je bil na voljo za uporabo sredstev Solidarnostnega sklada EU v začetku leta 2018 (421 142 057 EUR), od česar se odšteje zadržani znesek v višini 143 585 709 EUR, da se spoštuje obveznost glede zadržanja 25 % sredstev, dodeljenih v letu 2018, do 1. oktobra 2018, kot je določeno v členu 10(1) uredbe o večletnem finančnem okviru. Zbirna preglednica financiranja Solidarnostnega sklada EU Znesek v EUR Dodelitve iz leta 2017, prenesene v leto 2018 140 770 303 Dodelitve za leto 2018 574 342 834 Dodelitev za leto 2018, predhodno zagotovljena v letu 2017 v skladu s členom 10(2) uredbe o večletnem finančnem okviru – 293 971 080 ---------------- Skupna sredstva na voljo v začetku leta 2018 421 142 057 Minus sredstva, že uporabljena v letu 2018 – Minus 25 % zadržanih dodelitev za leto 2018 – 143 585 709 ---------------- Najvišji znesek, ki je trenutno na voljo (dodelitve za leti 2017 + 2018) 277 556 348 Skupni znesek predlagane pomoči za Grčijo, Francijo, Portugalsko in Španijo 104 166 951 Preostala sredstva, ki so na voljo do 1. oktobra 2018 173 389 387 Predlog SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije za pomoč Grčiji, Španiji, Franciji in Portugalski EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije in zlasti člena 4(3) Uredbe, ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju in zlasti točke 11 Sporazuma, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, ob upoštevanju naslednjega: (1)Namen Solidarnostnega sklada Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sklad) je omogočiti Uniji, da se hitro, učinkovito in prožno odziva na izredne razmere in tako izkaže solidarnost s prebivalstvom regij, ki so jih prizadele naravne nesreče. (2)Sredstva Sklada ne presegajo najvišjega letnega zneska 500 000 000 EUR (v cenah iz leta 2011), kot je določeno v členu 10 Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013. (3)Grčija je 1. septembra 2017 vložila vlogo za uporabo sredstev Sklada zaradi potresa, ki je 12. junija 2017 prizadel otok Lezbos v severnoegejski regiji. (4)Španija je 22. decembra 2017 vložila vlogo za uporabo sredstev Sklada zaradi gozdnih požarov, ki so med 10. in 17. oktobrom 2017 prizadeli regijo Galicija v severozahodni Španiji.