[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 19.5.2006

COM(2006) 215 konč.

SPOROČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

i2010 – prvo letno poročilo o evropski informacijski družbi {SEC(2006) 604}

KAZALO

1. Uvod 3

2. Izvajanje i2010 v skladu s prenovljenimi lizbonskimi cilji 3

2.1. Gibanja v zadnjem obdobju 3

2.2. i2010 je v središču programa lizbonske agende za rast in zaposlovanje 4

3. Prednostne naloge politik za prihodnost 5

3.1. Enotni evropski informacijski prostor 5

3.2. Inovacije in naložbe v raziskave 6

3.3. Vključenost, boljše javne storitve in kakovost življenja 9

4. Sklep 11

SPOROČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

i2010 – prvo letno poročiloo evropski informacijski družbi

1. UVOD

Pobuda Evropske komisije i2010[1] je v središču prenovljene lizbonske strategije za rast in zaposlovanje. i2010 obravnava ključne izzive moderne informacijske družbe ter spodbuja partnerstvo med Komisijo, državami članicami in vsemi ustreznimi zainteresiranimi stranmi za izkoriščanje digitalnega gospodarstva za Evropo. i2010 je določila številne ključne ukrepe, ki jih je treba izvesti v letih 2005–2010. To sporočilo dopolnjuje ukrepe v politiki za informacijsko družbo in medijski politiki za obdobje 2006–2007. Temelji na delovnem dokumentu služb Komisije, ki je povezan s sporočilom in preučuje ključne ukrepe i2010 glede na razvoj informacijske in komunikacijske tehnologije v EU.

EU je potrdila i2010. Države članice so se zavezale, da bodo izvajale pobudo i2010 in prispevale k pregledu strategij politik v Skupini na visoki ravni i2020[2]. Evropski parlament močno podpira informacijsko družbo, ki se osredotoča na državljane in javni interes. Evropski svet je na spomladanskem zasedanju leta 2006 pozval države članice in Komisijo, naj dejavno izvajajo strategijo i2010. To sporočilo je prvi ukrep, ki sledi spomladanskemu zasedanju Evropskega sveta, kar potrjuje ključno vlogo i2010 pri doseganju lizbonskih ciljev.

2. IZVAJANJE I2010 V SKLADU S PRENOVLJENIMI LIZBONSKIMI CILJI

2.1. Gibanja v zadnjem obdobju

Gospodarska rast v EU se je leta 2005 povečala, napovedi za leto 2006 pa predvidevajo rast okoli 2 % [3]. To pa je precej manj kot letna rast BDP 2,7 % v ZDA v letih od 2000 do 2005. Evropa ima še vedno povprečno produktivnost ter malo naložb v raziskave in razvoj, ki pomenijo le 1,9 % BDP leta 2004[4]. Znano je, da sta informacijska in komunikacijska tehnologija (IKT) ključni element za rast produktivnosti ter da njuna uporaba prispeva k blaginji modernih gospodarstev. Vendar tej ugotovitvi niso sledili ustrezni ukrepi.

Ob slabšanju konkurenčnega položaja EU v svetu IKT pomeni vir rasti in konkurenčnosti. Hitrost rasti v sektorju IKT je še naprej večja od povprečja, z ocenjenim povečanjem prihodkov za 3,6 %[5] leta 2005. Ta sektor je najbolj inovativen in raziskovalno intenziven v EU ter pomeni 25 % celotnega raziskovalnega prizadevanja in 5,6 % BDP v letih 2000–2003. IKT je ustvaril tudi vsaj 45-odstotno povečanje produktivnosti EU v obdobju 2000–2004.

Vendar prispevek IKT ni dovolj za izboljšanje svetovnega položaja EU. Zadnji podatki kažejo, da naložbe EU v raziskave IKT še vedno zaostajajo za tekmeci. Združene države so od leta 2000 dosledno vlagale v IKT skoraj dvakrat toliko kot EU. Kitajska je postala največji izvoznik blaga IKT ter je prehitela Japonsko in EU leta 2003 ter ZDA leta 2004[6]. Podjetja v EU še vedno prevzemajo IKT počasi. Nazadnje se je prispevek IKT k produktivnosti znatno zmanjšal v primerjavi z drugo polovico devetdesetih let 20. stoletja in ostaja približno pol manjši kot v ZDA. Na splošno noben kazalec ne kaže na spremembo gibanja ali pospešitev razvoja IKT, ki bi EU usmeril na trajnostno pot rasti in konkurenčnosti.

Kljub temu so nekatera gibanja pozitivna. Digitalno zbliževanje se končno uresničuje. Naložbe v omrežja so se nadaljevale v letih 2004 in 2005, naročnine na širokopasovne povezave pa so se leta 2005 povečale za 60 %. Telekomunikacijski in kabelski operaterji ponujajo zbližane storitve, kot so „trojne“ storitve[7] ali televizija v omrežju IP. Vendar prihodki od teh storitev ne nadomestijo izgube prihodkov od prenosa zvoka in celotna rast prihodkov od elektronskih komunikacij se zmanjšuje. Hitrejše zbliževanje je potrebno, da se ohrani vodstvo evropskega sektorja elektronskih komunikacij.

EU mora povečati svoja prizadevanja, če ne želi, da se prehod v ekonomijo znanja upočasni.

2.2. i2010 je v središču programa lizbonske agende za rast in zaposlovanje

Pobuda i2010 je del prenovljene lizbonske strategije. Nov partnerski pristop prenovljenega programa lizbonske agende se preskuša in deluje: na ravni EU je bil dosežen znaten napredek pri lizbonskem programu Skupnosti, na nacionalni ravni pa so oktobra 2005 države članice predstavile programe nacionalnih reform za naslednja tri leta.

Vse države članice so politike na področju raziskav in inovacij določile za ključno prednostno nalogo ter se pri tem sklicujejo na IKT v svojih programih nacionalnih reform [8], zlasti v zvezi z e-upravo, širokopasovno infrastrukturo in digitalno pismenostjo. Polovica držav članic navaja tudi prevzem IKT s strani podjetij in gospodinjstev, izvajanje pravnega okvira za elektronske komunikacije in varnost omrežij. Za programe nacionalnih reform so vprašanja IKT nasploh izziv, tako da podpirajo njihovo širše prevzemanje, čeprav predlagani ukrepi ne zajemajo bolj v prihodnost usmerjenih elementov, kot so digitalno zbliževanje ali raziskave in inovacije IKT. Veliko programov nacionalnih reform se sklicuje tudi na okvir EU i2010 in s tem priznava skupne cilje.

Letno poročilo o napredku pri rasti in zaposlovanju, ki ga je Komisija objavila januarja 2006, določa štiri prednostne ukrepe, ki jih morajo obravnavati države članice in Komisija: i) večje vlaganje v znanje in inovacije; ii) sprostitev poslovnega potenciala, zlasti malih in srednje velikih podjetij; iii) odziv na globalizacijo in staranje ter iv) približevanje učinkoviti in celostni energetski politiki EU[9]. IKT je ključna pri vseh teh prednostnih nalogah, i2010 pa jih lahko podpre s svojimi tremi stebri – enotnim informacijskim prostorom; inovativnostjo in naložbami v raziskave; vključenostjo. Ahovo poročilo[10] ponuja več predlogov, ki so pomembni za raziskave in inovacije v sektorju IKT: Evropa mora podpirati prodorne tehnologije ter spodbujati razvoj inovativnih in ustvarjalnih trgov. Ahovo poročilo kot primera takšnih trgov med drugim navaja e-zdravje in digitalno vsebino. Potrebna so raziskovalna partnerstva, ki vključujejo institucije, države članice in industrijo, v zvezi s tem pa so ključne evropske tehnološke platforme. Nazadnje je treba oblikovati trg za inovativne proizvode in storitve z uskladitvijo zakonodajnega okolja, čim boljšim izkoriščenjem določanja standardov, uporabo javnih naročil za spodbujanje povpraševanja po inovativnem blagu in pospeševanje inovativne kulture. Prvi prednostni ukrep iz letnega poročila Komisije o napredku upošteva nekatere od teh predlogov.

Ukrepi držav članic v zvezi z e-upravo so pomembni za drugi in tretji prednostni ukrep, „sprostitev poslovnega potenciala“ in „odziv na globalizacijo in staranje“. Države članice priznavajo, da je e-uprava možen instrument za boljšo pravno ureditev in poenostavitev postopkov ter za izpolnjevanje vedno večjih zahtev po socialnih in zdravstvenih storitvah, ki bodo zagotovo spremljale starajočo se evropsko družbo. Vendar zelo malo držav članic jasno poveže svoje prednostne naloge IKT in celotne lizbonske cilje.

3. PREDNOSTNE NALOGE POLITIK ZA PRIHODNOST

3.1. Enotni evropski informacijski prostor

i2010 določa, da je digitalno zbliževanje glavno gonilo sprememb, cilj i2010 pa je zagotoviti, da bo EU v celoti izkoristila priložnosti in nadaljnje možnosti za krepitev enotnega trga. i2010 ugotavlja štiri izzive pri zbliževanju: hitrost, bogato in raznovrstno večjezično vsebino, interoperabilnost ter varnost. Poziva k usklajenemu okviru za informacijsko družbo in medijske storitve, zato da se spodbudijo naložbe in konkurenca, hkrati pa ohranijo cilji javnega interesa in zagotovi varstvo interesov potrošnikov.

Leta 2005 je Komisija začela pregledovati pravni okvir za elektronske komunikacije , da zagotovi konkurenčno okolje, ki bi prinašalo večje koristi za potrošnika in spodbudilo naložbe in inovacije. Ta pregled bo dokončan leta 2006. Kot del pregleda bo Komisija pregledala priporočilo o upoštevnih trgih. Prav tako pripravlja uredbo, namenjeno zmanjšanju visokih stroškov mednarodnega gostovanja v mobilnih omrežjih in krepitvi enotnega trga.

Komisija bo predstavila tudi predloge za reformo upravljanja spektra, da se olajša dostop do radijskih frekvenc. Skladen pristop na evropski ravni bo imel neposreden vpliv na evropsko rast in zaposlovanje, npr. s sprostitvijo spektra ob izklopu analogne televizije. To lahko spodbuja brezžično širokopasovno povezavo in razvoj novih vseevropskih storitev. Komisija bo ocenila tudi razvoj standardizacije in interoperabilnosti v zvezi z mobilno televizijo.

Leta 2005 je Komisija sprejela predlog posodobljene Direktive o televiziji brez meja , da se ustvarijo enotni pogoji delovanja za vse družbe, ki ponujajo televiziji podobne storitve, ne glede na tehnologijo zanje. Ta predlog se bo zdaj obravnaval v postopku soodločanja v Svetu in Evropskem parlamentu.

S pojavom novih naprav, omrežij in storitev se bo EU srečala z vedno večjimi novimi izzivi , kot so zagotovitev digitalnega materiala z varstvom avtorskih pravic na evropski ravni, razvoj rešitev za upravljanje digitalnih pravic (DRM, digital rights management ), potreba po posodabljanju pravil o varstvu potrošnikov in podatkov ali boj proti razširjanju nezakonitih vsebin po spletu. Priporočilo o vseevropskem upravljanju avtorskih pravic za spletne glasbene storitve[11] je prvi korak, ki dokazuje zavezanost Komisije razvoju enotnega informacijskega prostora s postopno odpravo ovir za vseevropske storitve z avtorskimi pravicami v spletnem okolju.

Evropski državljani in potrošniki imajo lahko številne koristi od digitalnega zbliževanja, od lažjega dostopa do različnih informacij do večje možnosti za ustvarjanje in razširjanje lastnih vsebin. Sporočilo o spletnih vsebinah, ki temelji na pobudi Komisije Film na spletu, uvedeni leta 2005, bo obravnavalo ta vprašanja leta 2006. Vendar mnogo ljudi še vedno zavrača storitve informacijske družbe in medijske storitve zaradi varnosti in varstva zasebnosti. Sporočilo o neželeni elektronski pošti in zlonamerni programih, sporočilo o računalniškem kriminalu, ki obravnava nove oblike kriminalnih dejavnosti v internetu, in nova strategija varnosti bodo odgovorili na splošno zaskrbljenost v zvezi z varnostjo.

V letih 2006–2007 bo Komisija:

- pripravila predloge za pregled pravnega okvira za e-komunikacije, vključno s predlogom za pregled priporočila o upoštevnih trgih in uredbe o mednarodnem gostovanju;

- spodbujala učinkovito upravljanje spektra;

- ocenila razvoj standardizacije in interoperabilnosti v zvezi s storitvami mobilne televizije;

- razširila pobudo Film na spletu v Spletne vsebine in predstavila predloge v sporočilu konec leta 2006;

- obravnavala vprašanja zaupanja, zasebnosti in varnosti v prihodnjem sporočilu o varnostni strategiji EU (na začetku leta 2006) in v sporočilih o računalniškem kriminalu ter neželeni elektronski pošti in zlonamernih programih;

- pregledala pravni okvir za varstvo potrošnikov ob upoštevanju novega tehničnega razvoja;

- nadaljevala analizo posledic zbliževanja za politiko v sodelovanju z državami članicami v Skupini na visoki ravni i2010.

3.2. Inovacije in naložbe v raziskave

Raziskave in inovacije

Lizbonsko letno poročilo o napredku pri rasti in zaposlovanju iz leta 2006 je jasno pokazalo, da EU verjetno ne bo dosegla cilja 3 % BDP za izdatke za raziskave in razvoj . Vendar raziskave ostajajo glavna prednostna naloga v finančni perspektivi in prednostne naloge za raziskave IKT, ki jih je predlagala Komisija v sedmem okvirnem programu za raziskave in razvoj (7. OP), sta močno podprla Svet in Parlament. Lizbonsko letno poročilo o napredku je uvedlo konkretne predloge za povečanje naložb v znanje in inovacije, pri čemer je upoštevalo zlasti Ahovo poročilo. Letno poročilo o napredku na primer navaja javna naročila kot področje z znatnim potencialom za inovacije.

Leta 2005 je Komisija na področju IKT sprejela številne ukrepe v smeri Ahovih predlogov:

- partnerstvo za raziskovalne dejavnosti je bilo okrepljeno z določitvijo devetih evropskih tehnoloških platform v zvezi z IKT, od katerih dve[12] vključujeta delovanje Komisije in držav članic za oblikovanje skupnih tehnoloških pobud[13], sprejeti so bili prvi ukrepi za doseganje večje usklajenosti med programi za raziskave in razvoj Komisije in držav članic,

- Komisija je organizirala posvetovanja o sistemih inovacij, povezanih z IKT, in načinih za krepitev njihove povezave z raziskavami. Ti zajemajo področja, kot je standardizacija: z delovnim programom za standardizacijo IKT iz leta 2006 je tudi IKT priznan za pomembno točko v evropskem akcijskem načrtu za standardizacijo, ki bo pregledal standardizacijsko politiko v letih 2006 in 2007. Države članice so začele razpravo o predkomercialnih javnih naročilih za inovacije na ravni EU, da se spodbujajo raziskave in inovacije pri IKT. Nekatera od teh vprašanj bo mogoče obravnavalo prihodnje sporočilo o raziskavah in inovacijah IKT,

- Komisija je začela pobudi (INNOVA in PRO-INNO) za izboljšanje inovacijske politike in izvajanje na področjih, kot so standardi, javna naročila, dostop do financ, povezovanje, prenos tehnologije, pravice intelektualne lastnine in upravljanje inovacij.

Poleg tega je Komisija sprejela program za konkurenčnost in inovacije (PKI). Ta vključuje podporni program politike IKT za prevzem IKT, ki je neposredno povezan s prednostnimi nalogami i2010. Kot je bilo načrtovano v Sporočilu Komisije o industrijski politiki iz oktobra 2005[14], je Komisija oblikovala tudi projektno skupino za IKT, ki jo sestavlja presek predstavnikov zainteresiranih strani in bo preučila konkurenčnost sektorja IKT.

V letih 2006–2007 bo Komisija:

- sprejela delovni program 7. OP;

- predlagala dve skupni tehnološki pobudi (nanoelektronika in vgrajeni sistemi);

- izdala sporočilo o raziskavah in inovacijah na področju IKT;

- analizirala možno uporabo direktiv o javnih naročilih za predkomercialna naročila ter naročila za inovacije za spodbujanje raziskav in razvoja;

- pregledala standardizacijo IKT;

- sprejela delovni program za podporni program politike IKT;

- preučila konkurenčnost sektorja v projektni skupini za IKT in nato v Skupini na visoki ravni i2010.

Prevzem IKT

Evropa je v IKT vložila manj in pozneje kot ZDA. Poleg tega ZDA učinkoviteje uporabljajo IKT in hitreje izkoriščajo prednosti naložb v IKT. Razvoj e-poslovanja bi lahko izkoristil ugodnosti pomembnih sprememb v industriji programske opreme s preusmeritvijo s prodaje izdelkov na opravljanje storitev na zahtevo. To spodbuja pomembne spremembe v inovativnih in konkurenčnih segmentih svetovnega gospodarstva ter je prispevalo k ponovni oživitvi trgov IT, ki so se leta 2005 povečali za 4,1 % v EU in 4,8 % v svetu[15].

Nove programske in storitvene arhitekture omogočajo povezovanje poslovnih procesov znotraj gospodarskih družb ter tudi povezovanje gospodarskih družb v mreže in s tem ustvarjanje novega okolja za sodelovanje. Glavne tehnologije, ki omogočajo takšen napredek, so tehnologije Grid[16] in storitvene arhitekture, se pravi področja, na katerih je Evropa vodilni člen raziskav. IKT lahko moteče vpliva na gospodarske družbe in trge, kar je že mogoče opaziti pri proizvodnji ali prodaji na drobno zaradi širitve radiofrekvenčne identifikacije (Radio Frequency Identification – RFID). Komisija se posvetuje o vprašanjih, kot so standardizacija, interoperabilnost, potrebe pri spektru ter varstvo zasebnosti in podatkov v zvezi z RFID, in bo v letu 2006 pripravila predloge politik.

Ta napredek bo pomenil večjo učinkovitosti, če podjetja prilagodijo naložbe v IKT ukrepom za reorganizacijo poslovnih procesov. Pri tem so znanje in spretnosti še vedno ena večjih ovir, to pa obravnava evropski forum e-znanj in spretnosti. Mreža eBSN (European eBusiness Support Network for SMEs) si prizadeva, da bi izboljšala sinergijo med obstoječimi pobudami politik e-poslovanja v Evropi in spodbujala konkurenčnost MSP z uporabo IKT. Letno poročilo o napredku ugotavlja, da je „sprostitev poslovnega potenciala, zlasti malih in srednje velikih podjetij“ drugi prednostni ukrep za večjo rast in zaposlovanje v EU. Pobuda i2010 pa obravnava potrebo po odstranitvi tehnoloških, organizacijskih in pravnih ovire, zato da podjetja prevzamejo IKT. Prednostna naloga v letu 2006 bo določitev in analiza novih gibanj ter ocena potrebe po ukrepih politike. Delovanje na teh področjih lahko gradi na pobudah, kot so GRID, interoperabilnost ali digitalni ekosistemi, ter boljši vključitvi rezultatov raziskav v poslovne procese.

V letih 2006–2007 bo Komisija:

- dokončala javno razpravo o RFID in izdala sporočilo konec leta 2006;

- pregledala politike in gibanje e-poslovanja (2006) ter opredelila potrebne ukrepe politike (2007).

3.3. Vključenost, boljše javne storitve in kakovost življenja

Vključenost

Na podlagi tretjega stebra i2010 pobuda i2010 vključuje različne politike o e-vključenosti v skladen in usklajen okvir za podporo trajnostni rasti in evropskemu socialnemu modelu. Področje uporabe politik o e-vključenosti, kot je opredeljeno v pobudi i2010, zajema staranje, dostopnost, digitalne razlike, e-upravo, digitalno pismenost in kulturo. Medtem ko zemljepisne razlike, dostopnost in digitalna pismenost spadajo v dobro uveljavljene politike EU z močno razsežnostjo informacijske družbe, bo prihodnja pobuda o e-vključenosti širša. Leta 2005 in na začetku leta 2006 je bil dosežen velik napredek s sporočiloma o premoščanju širokopasovne vrzeli[17] in e-dostopnosti[18]. Ministrska konferenca o e-vključenosti leta 2006 v Rigi bo izhodišče za evropsko pobudo o e-vključenosti za leto 2008.

V letih 2006–2007 bo Komisija:

- spremljala obveznosti iz sporočila o e-dostopnosti;

- podpirala vzpostavitev informacijske platforme za izmenjavo najboljše prakse o širokopasovnih storitvah in organizirala večjo konferenco o širokopasovnih storitvah za podeželske skupnosti;

- z državami članicami pripravila ministrsko deklaracijo o konferenci o e-vključenosti iz Rige;

- spremljala delovanje na področju digitalne pismenosti: konferenca o e-učenju, sporočilo o IKT za izobraževanje in usposabljanje za podporo vseživljenjskemu učenju in inovacijam.

Boljše javne storitve

Prenovljena Lizbonska strategija poudarja vlogo javnih storitev pri doseganju cilja rasti in konkurenčnosti. Uporaba IKT za javne storitve lahko prispeva k doseganju splošnih prednostnih nalog EU, ki so izpostavljene v letnem poročilu o napredku pri rasti in delovnih mestih – zagotoviti trajnost javnih sredstev in poenostaviti upravne postopke. Te prednostne naloge so skupne pristopu k e-upravi in drugim javnim storitvam vseh držav članic, vključno z Evropsko komisijo pri pobudi o e-Komisiji[19]. Pri uresničevanju teh ciljev je bil dosežen napredek, zlasti s soglasjem o glavnih načinih za njihovo doseganje in ciljih za usklajeno izvajanje javnih storitev, ki temeljijo na IKT.

Ministrska deklaracija o e-upravi , ki je bila sprejeta novembra 2005, določa prednostne naloge EU za javne storitve, ki temeljijo na IKT . Sprejetje akcijskega načrta o e-zdravju leta 2004 in izvajanje tega načrta sta pomembna dosežka pri pospeševanju reforme zdravstvenih sistemov. Delovanje na teh področjih je pomembno za lizbonska cilja „Odziv na globalizacijo in staranje“ ter „Sprostitev poslovnega potenciala“. Februarja 2006 je Komisija sprejela Sporočilo o interoperabilnosti za vseevropske e-vladne storitve[20], ki opredeljuje različne vidike interoperabilnosti, potrebne za navedene storitve in s katero poziva države članice, naj sodelujejo pri uresničitvi interoperabilnosti na evropski ravni. Akcijski načrt o e-upravi, ki je bil sprejet aprila 2006, določa časovni razpored za doseganje več ciljev za e-upravo do leta 2010, Komisija pa je marca 2006 izdala delovni dokument služb Komisije o interoperabilnosti e-zdravja, ki mu bo sledilo priporočilo leta 2007.

Elektronska javna naročila so ključna prvina strategije za boljše javne storitve, interoperabilnost, identiteta in avtentičnost pa so skupne teme, ki se razvijajo na področju e-uprave in e-zdravja. Čeprav se učinkovite in na uporabnika naravnane storitve razvijajo zlasti na nacionalni ravni, pilotni projekti na ravni EU obravnavajo vseevropsko razsežnost ter vlogo javnih spletnih storitev kot glavnih načinov za doseganje ciljev, ki so usmerjeni zlasti na upravljanje identitete, interoperabilnost in varnost. Izkušnje so pokazale, da je za doseganje najboljšega učinka in zagotovitev neke stopnje čezmejne interoperabilnosti potrebna kritična masa projektov. Pripravljalni ukrepi so bili vključeni v delovni program IDABC iz leta 2005 in se izvajajo. Leta 2006 bodo nekateri deli prizadevanj e-TEN usmerjeni na pripravo obsežnih pilotnih projektov, ki se bodo izvajali v skladu s PKI od leta 2007 naprej.

V letih 2006–2007 bo Komisija:

- začela akcijski načrt o e-upravi in predlagala strateške usmeritve za javne storitve, ki temeljijo na IKT;

- vzpostavila portal Evropske unije za javno zdravje in pripravila priporočilo o interoperabilnosti e-zdravja;

- uvedla pilotne projekte za operativno preskušanje tehnoloških, pravnih in organizacijskih rešitev za spletni dostop do javnih storitev (2007).

Kakovost življenja

Prispevek IKT h kakovosti življenja in trajnostnemu razvoju je pogosto spregledan. Zato si pobuda i2010 prizadeva izboljšati preglednost tega vprašanja z uvedbo vodilnih pobud o ključnih družbenih izzivih: starajoča se družba, varen in čist transport ter kulturna različnost. Za vsako od navedenih področij je bila predlagana vodilna pobuda IKT.

Leta 2005 sta bili uvedeni pobudi za digitalne knjižnice in inteligentni avto. Leta 2006 bo predstavljen predlog priporočila o digitalizaciji in digitalnem ohranjanju podatkov. Sporočilo v leta 2006 bo obravnavalo tudi velik vpliv digitalnih knjigarn in omrežij IKT na vzorce strokovnega pregleda, znanstvenih objav in Evropski raziskovalni prostor. Sklicana je bila skupina na visoki ravni za digitalne knjižnice, ki združuje glavne zainteresirane strani s področja industrije in kulturnih institucij ter obravnava vprašanja, kot so javno-zasebno sodelovanje za digitalizacijo in avtorske pravice. Tretja pobuda „IKT za samostojno življenje v starajoči se družbi“ bo uvedena leta 2006.

Poleg tega lahko IKT dejavno prispeva k zmanjšanju vpliva industrije in družbe na okolje ter razvoju glavnih orodij za doseganje ciljev EU za trajnostni razvoj. Zato bo Komisija predlagala četrto vodilno pobudo IKT za leto 2007, da bo uporabila potencial IKT za trajnostno rast s poudarkom na energetski učinkovitosti in zmanjšanju količine odpadkov.

V letih 2006–2007 bo Komisija:

- uvedla vodilno pobudo IKT „IKT za samostojno življenje v starajoči se družbi“;

- izvajala vodilno pobudo „inteligentni avto“;

- izvajala vodilno pobudo „digitalne knjižnice“, predlagala priporočilo o digitalizaciji in digitalnem ohranjanju podatkov ter sporočilo o digitalnih knjižnicah za znanstvene informacije;

- predlagala četrto vodilno pobudo IKT, in sicer „IKT za trajnostno rast“.

4. SKLEP

Izzivi, ki jih je ugotovila pobuda i2010, še veljajo, vendar se je treba z njimi odločneje spoprijeti. Ni dovolj, če se oblikovalci politik zavedajo, da je treba pospešiti razvoj IKT; oblikovati morajo tudi politike, ki krepijo pozitivno gibanje v sektorju IKT. Posebne prednostne naloge so izvajanje širokopasovnih strategij, skladen pristop k vsebinam in spektru, povezani strategiji za raziskavo in inovacije ter ambicioznejše javne storitve. Pravilno oblikovanje evropskih politik o IKT je zdaj še nujnejše kot kdaj prej, če naj Evropa dohiti glavne svetovne tekmece.

V letih 2006–2007 bo i2010 še vedno temeljila na treh sporočilih:

- Nujnost: vse večje zavedanje vloge IKT pri gospodarski rasti in povečanju števila delovnih mest je treba prenesti v ukrepe s strateškim pristopom k priložnostim digitalnega zbliževanja v programih nacionalnih reform, ki povezujejo makro- in mikropolitike. Obstaja tudi potreba po hitrejšem obravnavanju zakonodajnih predlogov v skladu z i2010, tako da lahko Evropa v celoti uživa sadove živahnih učinkov digitalnega zbliževanja na rast in konkurenčnost.

- Partnerstvo: skupno ukrepanje in odgovornost Komisije, držav članic in zainteresiranih strani v skladu z lizbonsko agendo in i2010 nista namenjena le odkrivanju ozkih grl, ki ovirajo inovativnost, ampak tudi jasnim potezam za usklajevanje politik v Evropi, zato da se oblikuje enoten informacijski prostor 25 držav članic EU.

- Ukrepi: EU mora napredovati s soglasja glede pomena IKT za rast, delovna mesta in kakovost življenja na ukrepe z odločnim izvajanjem predpisov in politik, ki podpirajo konkurenčnost, in uporabo gospodarskega merila za javne uprave, da bi tako spodbudila nastanek inovativnih storitev v korist državljanov, rasti in delovnih mest.

[1] COM(2005) 229.

[2] Sklep 2006/215/ES.

[3] COM(2006) 30.

[4] COM(2006) 30.

[5] Če ni navedeno drugače, glej priloženi delovni dokument služb za vire.

[6] Izgledi OECD za informacijsko tehnologijo 2006, v pripravi.

[7] Storitve prenosa zvoka, podatkov in slike, ki jih ponuja en operater/ponudnik storitev.

[8] Npr. Integrirana smernica št. 9 navaja: „Da bi se učinkovita raba IKT laže širila in da bi oblikovali popolnoma vključno informacijsko družbo.“

[9] COM(2006) 30.

[10] „Ustvarjanje inovativne Evrope“ , poročilo neodvisne strokovne skupine za raziskave in razvoj ter inovacije, ki je bila imenovana po vrhu v Hampton Courtu in ji predseduje Esko Aho, januar 2006.

[11] Priporočilo 2005/737/ES.

[12] Nanoelektronika in vgrajeni sistemi.

[13] Skupne tehnološke pobude so nova vrsta javno-zasebnih partnerstev iz 7. OP. Uvedle se bodo za izvajanje agend strateškega raziskovanja, ki jih določajo nekatere tehnološke platforme, te so tako visoko zastavljene, da zahtevajo mobilizacijo znatnih javnih in zasebnih naložb in virov za raziskave.

[14] COM(2005) 474.

[15] EITO 2006.

[16] Grid ponuja velikansko zmogljivost izračunavanja in znanja na zahtevo z uporabo virov več ločenih računalnikov, ki jih povezuje omrežje (ponavadi internet).

[17] COM(2006) 129.

[18] COM(2005) 425.

[19] Odločba C(2005) 4473.

[20] COM(2006) 45.