ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
17.

zahteva, da se v kakršnikoli prihodnji pogodbi v vsakem primeru obdržijo naslednje določbe: — pomen, pripisan ciljem Unije, vrednotam in temeljnim pravicam, še posebej spoštovanju lokalne in regionalne avtonomije, pa tudi kulturne in jezikovne raznolikosti (člena I-3 in I-5 ter Preambula k Listini temeljnih pravic Unije); — nova definicija načela subsidiarnosti (člen I-11, 3. alinea); — upoštevanje vpliva zakonodaje Skupnosti na lokalne in regionalne oblasti (Protokol o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti); — priznavanje načela posvetovanja in zato tesnejše sodelovanje lokalnih in regionalnih oblasti pri pripravi, izvajanju in ocenjevanju politik Skupnosti (Protokol o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti); — možnost, zagotovljena regionalnim parlamentom z zakonodajno oblastjo, da se vključijo v proces zgodnjega obveščanja v okviru mehanizma vnaprejšnjega nadzora pri uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti (člen 6 Protokola o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti); — podelitev pravice do tožbe zaradi varovanja svojih pravic (člen III-365) ter v primeru nespoštovanja načela subsidiarnosti (člen 8 Protokola o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti); — uskladitev mandata članov Odbora regij z mandatom evropskih poslancev in članov Komisije (člen III-386, 2. alinea); — priznavanje pomena predstavniške demokracije v Uniji (člen I-46); — nov sistem v zvezi z določanjem števila članov in nadomestnih članov Odbora ter njihovim imenovanjem, ki bo nadomestil sedanji sistem s sistemom na podlagi politične ali teritorialne pripadnosti (člen III-386); — nove določbe v zvezi s participativno demokracijo, ki pozivajo institucije v Uniji, naj predstavniškim združenjem, med katere je treba šteti tudi združenja lokalne in regionalne narave, ponudijo možnost, da javno izražajo in izmenjujejo svoja mnenja glede vseh področij delovanja Unije (člen I-47); — vključitev teritorialne povezanosti med cilje Unije (I-3. člen) in obveznosti, ki so jih države članice sprejele v zvezi s spodbujanjem ekonomske, socialne in teritorialne povezanosti (sporazum o socialni, ekonomski in teritorialni povezanosti); — priznavanje specifičnega statusa najbolj oddaljenim regijam (člen III-424); — vključitev lokalne in regionalne razsežnosti v zadeve s področja civilne zaščite (člen III-284);
38.

poudarja pomen načel nediskriminacije, sorazmernosti in javnega interesa, kot se uporabljajo v direktivi o storitvah, ter v zvezi z lokalnim in regionalnim regulativnim okvirom opozarja, da so v uvodni izjavi 9 direktive o storitvah iz področja uporabe izrecno izključeni predpisi glede razvoja ali rabe zemljišč ter načrtovanje na mestni in državni ravni.
82.

poudarja, da bi bilo treba socialne naložbe okrepiti kot ključno prednostno nalogo za pravično in vključujoče okrevanje. Lahko naredimo več kot le začasno izničimo posledice pandemične krize in začnemo tam, kjer smo prekinili delo. Obnove se lahko lotimo na boljši način. Vsem Evropejcem bi morali zagotoviti dostop do kakovostnega zdravstvenega varstva po dostopnih cenah. Ustvariti bi morali več kakovostnih delovnih mest s poštenimi delovnimi pogoji, bolj vključujočimi izobraževalnimi potmi in usposabljanjem, nuditi dostojna in cenovno dostopna stanovanja ter zagotoviti dejavno podporo najbolj ranljivim in enake možnosti za vse ljudi. Da bi to dosegli, potrebujemo močne naložbe v socialno infrastrukturo in socialne storitve na lokalni in regionalni ravni z ustrezno kombinacijo politik in finančnimi sredstvi za izvajanje evropskega stebra socialnih pravic in agende ciljev trajnostnega razvoja;
37.

ugotavlja, da bi moral pravičen in neposreden dostop do podatkov o vozilu voznikom omogočati ugotavljanje njegove uporabe, drugim operaterjem in ponudnikom storitev pa zagotavljati poslovne priložnosti, ne da bi to posegalo v pravice uporabnikov cest do zasebnosti in varstva podatkov; poudarja, da je treba lokalnim in regionalnim oblastem kot največjemu upravljavcu cestnih omrežij v Uniji zagotoviti ustrezen dostop do teh podatkov. Pri tem je pomembno, da bodo javni organi spodbujali in podpirali pilotne projekte, preprečevali ovire in zagotavljali dostop do podatkov;
49.

poudarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti bistveno vlogo na področju varstva in razvoja mestnega okolja, podeželskih območij in skupne dediščine ter da lahko prispevajo k „spremenjenemu svetu“ iz Agende 2030, in sicer s proaktivnim ravnanjem in zavezanostjo za: (a) izboljšanje svojih strateških upravnih zmogljivosti; (b) spodbujanje oblikovanja zahtevne in ozaveščene civilne družbe; (c) razvijanje celovitega mestnega in ozemeljskega načrtovanja; (d) spodbujanje gospodarskih priložnosti na lokalni ravni, s ciljem ustvarjati dostojna delovna mesta in okrepiti socialno kohezijo; (e) spodbujanje regionalnih načrtov in strategij trajnostnega razvoja, ki povezujejo cilje trajnostnega razvoja s političnimi cilji, obenem pa spreminjajo in prilagajajo načrtovanje, da bi se odzvali na izzive trajnostnega razvoja in s tem prispevali k opredeljevanju nacionalnih programov reform; (f) vodenje prehoda na gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljikovega dioksida ter na odporna mesta in regije; (g) spodbujanje oblikovanja trajnostnih načrtov mestne mobilnosti; (h) priznavanje in spodbujanje vloge kulture pri trajnostnem razvoju ter poudarjanje lokalne dediščine, ustvarjalnosti in raznolikosti; (i) spodbujanje udeležbe gospodarskih, socialnih in kulturnih akterjev, univerz in znanstveno-raziskovalnih središč ter državljanov pri pripravi načrtov in pobud za doseganje ciljev trajnostnega razvoja, tudi v sodelovanju s Skupnim raziskovalnim središčem pri pobudi Srečanje med znanostjo in regijami; (j) spodbujanje izobraževalnih programov o trajnostnem razvoju v šolah in kulturnih dejavnosti, ki obravnavajo vprašanja trajnosti; (k) spodbujanje vključevanja kazalnikov pravične in trajnostne blaginje v postopek priprave regionalnih zakonov in proračunskih dokumentov; (l) vzpostavitev partnerstev v okviru decentraliziranega sodelovanja za razvoj;
52.

poudarja temeljno vlogo in evropsko dodano vrednost čezmejnega sodelovanja pri premagovanju ločevalnega vpliva meja in odpravi obstoječih ovir, ki vplivajo na življenje prebivalcev obmejnih regij. OR opozarja na pomen medosebnih projektov, zlasti za gradnjo vzajemnega zaupanja, in v zvezi s tem predlaga, da bi bili t. i. skladi malih projektov verodostojen del prihodnjih programov čezmejnega sodelovanja in bi s tem zaradi svoje preprostosti in decentraliziranega upravljanja postali dostopni upravičencem na najnižji ravni;
46.

ugotavlja, da imajo lokalne in regionalne oblasti v sektorju ogrevanja in hlajenja pomembno vlogo: — te oblasti so neposredno odgovorne za sektor, saj urejajo zagotavljanje storitev, so pristojne za načrtovanje sistemov in rešujejo vprašanja financiranja v zvezi z razvojem in posodabljanjem sistemov; — lokalne in regionalne oblasti so vezni element med vsem akterji v sektorju – odjemalci, ponudniki, proizvajalci, vlagatelji in sistemskimi operaterji – ter med drugim prispevajo k izboljšanju kakovosti okolja; — glavne odločitve se sprejemajo na lokalni ravni, kjer nastajajo tudi glavne pobude. Lokalna raven je tista, kjer teorija postane praksa in kjer se pravne zahteve preoblikujejo v vidne in otipljive rezultate; — obveščanje odjemalcev in posvetovanje z njimi;
20.

meni, da je poseben vidik strategije EU za mednarodne kulturne povezave usklajevanje ukrepanja EU z delovanjem partnerskih držav glede beguncev in migrantov. Nedavna kriza in povečanje tokov beguncev v EU sta prinesla nove izzive, ki jih je treba ustrezno obravnavati. Razvoj kulturnih delavnosti bi lahko imel ključno vlogo, saj bi se lahko s tem: a) zmanjšale zaskrbljenost, negotovost in nezaupanje, b) spodbujalo večje razumevanje kulturne identitete in izvora, c) okrepil proces integracije beguncev v družbo, d) utrdil in zavaroval uveljavljen model proste, demokratične in strpne družbe v EU, e) spodbujalo vzajemno spoštovanje med begunci in skupnostjo gostiteljico ter f) evropski družbi pokazal sprejem, kakršnega so v preteklosti doživeli naši predniki, ko so se morali izseliti s celine zaradi gospodarskih, političnih ali verskih razlogov ali zaradi vojne;
(f) najpozneje do 31. decembra 2025 se bo za ponovno uporabo pripravilo in recikliralo vsaj 65 masnih % vse odpadne embalaže; (g) najpozneje do 31. decembra 2025 bodo izpolnjeni naslednji minimalni ciljni masni deleži priprave za ponovno uporabo in recikliranje naslednjih posebnih materialov, ki jih vsebuje odpadna embalaža: (i) 55 % plastike; (ii) 60 % lesa; (iii) 75 % železnih kovin; (iv) 75 % aluminija; (v) 75 % stekla; (vi) 75 % papirja in kartona; (h) najpozneje do 31. decembra 2030 se bo za ponovno uporabo pripravilo in recikliralo vsaj 75 masnih % vse odpadne embalaže; (i) najpozneje do 31. decembra 2030 bodo izpolnjeni naslednji minimalni ciljni masni deleži priprave za ponovno uporabo in recikliranje naslednjih posebnih materialov, ki jih vsebuje odpadna embalaža: (i) 75 % lesa; (ii) 85 % železnih kovin; (iii) 85 % aluminija; (iv) 85 % stekla; (v) 85 % papirja in kartona;“;

(f) najpozneje do 31. decembra 2025 se bo za ponovno uporabo pripravilo in recikliralo vsaj 65 masnih % vse odpadne embalaže; (g) najpozneje do 31. decembra 2025 bodo izpolnjeni naslednji minimalni ciljni masni deleži priprave za ponovno uporabo in recikliranje naslednjih posebnih materialov, ki jih vsebuje odpadna embalaža: (i) 55 % plastike; (ii) 60 % lesa; (iii) 75 % železnih kovin; (iv) 75 % aluminija; (v) 75 % stekla; (vi) 75 % papirja in kartona; (h) najpozneje do 31. decembra 2030 se bo za ponovno uporabo pripravilo in recikliralo vsaj 75 masnih % vse odpadne embalaže; (i) najpozneje do 31. decembra 2030 bodo izpolnjeni naslednji minimalni ciljni masni deleži priprave za ponovno uporabo in recikliranje naslednjih posebnih materialov, ki jih vsebuje odpadna embalaža: (i) 75 % lesa; (ii) 85 % železnih kovin; (iii) 85 % aluminija; (iv) 85 % stekla; (v) 85 % papirja in kartona; Komisija v naslednjih nekaj letih na podlagi podatkov iz raziskav predlaga nov cilj za odpadno plastično embalažo v okviru strategije o krožnem gospodarstvu. “;
Programi držav članic, ki podpirajo in ponujajo pripravništva za mlade, lahko dobijo finančno podporo iz evropskih skladov. Poleg tega bo pobuda za zaposlovanje mladih podprla pripravništva v okviru jamstva za mlade, pri čemer bo usmerjena v mlade iz tistih regij Unije, ki jih je brezposelnost mladih najbolj prizadela in ki bodo sofinancirane s sredstvi Evropskega socialnega sklada (ESS) za obdobje 2014–2020. Tako kot pobuda za zaposlovanje mladih se lahko tudi ESS uporabi za povečanje števila in kakovosti programov pripravništva v državah članicah. To vključuje možen prispevek k stroškom pripravništev, ki pod določenimi pogoji vključujejo tudi del plačila. Poleg tega lahko podprejo tudi stroške drugih usposabljanj, ki jih mladi lahko opravljajo zunaj svojih pripravništev, npr. jezikovnih tečajev.

Programi držav članic, ki podpirajo in ponujajo pripravništva za mlade, lahko dobijo finančno podporo iz evropskih skladov. Poleg tega bo pobuda za zaposlovanje mladih podprla pripravništva v okviru jamstva za mlade, pri čemer bo usmerjena v mlade iz tistih regij Unije, ki jih je brezposelnost mladih najbolj prizadela in ki bodo sofinancirane s sredstvi Evropskega socialnega sklada (ESS) za obdobje 2014–2020. Tako kot pobuda za zaposlovanje mladih se lahko tudi ESS uporabi za povečanje števila in kakovosti programov pripravništva v državah članicah. To vključuje možen prispevek k stroškom pripravništev, ki pod določenimi pogoji vključujejo tudi del plačila, pri čemer se sprejmejo potrebni ukrepi, s katerimi bi preprečili, da bi z javnim financiranjem nadomestili zasebno. Poleg tega lahko podprejo tudi stroške drugih usposabljanj, ki jih mladi lahko opravljajo zunaj svojih pripravništev, npr. jezikovnih tečajev.
vzpostavljanje in vzdrževanje evropske kartografije interoperabilnosti kot instrumenta, ki spodbuja ponovno uporabo obstoječih interoperabilnostnih rešitev in ugotavlja področja, kjer takih rešitev še ni;

vzpostavljanje in vzdrževanje evropske kartografije interoperabilnosti kot instrumenta, ki spodbuja ponovno uporabo obstoječih interoperabilnostnih rešitev in ugotavlja področja, kjer takih rešitev še ni;

(g) ocenjevanje, posodabljanje in spodbujanje obstoječih skupnih specifikacij in standardov ter razvoj, uvajanje in spodbujanje novih skupnih specifikacij in standardov prek platform Unije za standardizacijo in v sodelovanju z ustreznimi evropskimi ali mednarodnimi organizacijami za standardizacijo; ter
Ukrepi, ki jih sprejmejo države članice, lahko vključujejo uporabo ekonomskih instrumentov, kot so davki in dajatve, za katere se je izkazalo, da so zelo učinkoviti pri zmanjševanju uporabe plastičnih nosilnih vrečk, ter tržnih omejitev, npr. prepovedi, in sicer z odstopanjem od člena 18 Direktive 94/62/ES in ob izpolnjevanju zahtev iz členov od 34 do 36 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

Ukrepi, ki jih sprejmejo države članice, lahko bi morali vključiti ujejo uporabo ekonomskih instrumentov, kot so davki in dajatve, za katere se je izkazalo, da so zelo učinkoviti pri zmanjševanju uporabe plastičnih nosilnih vrečk, ter tržnih omejitev, npr. prepovedi, in sicer z odstopanjem od člena 18 Direktive 94/62/ES in ob izpolnjevanju zahtev iz členov od 34 do 36 Pogodbe o delovanju Evropske unije.
Tobačni izdelki, razen cigaret, tobaka za zvijanje in brezdimnih tobačnih izdelkov, so izvzeti iz prepovedi iz odstavkov 1 in 5. Komisija je pooblaščena, da v skladu s členom 22 sprejme delegirane akte za preklic te izjeme, če se v poročilu Komisije ugotovi, da so se okoliščine bistveno spremenile.

Tobačni izdelki, razen cigaret, in tobaka za zvijanje in brezdimnih tobačnih izdelkov, so izvzeti iz prepovedi iz odstavkov 1 in 5. Komisija je pooblaščena, da v skladu s členom 22 sprejme delegirane akte za preklic te izjeme, če se v poročilu Komisije ugotovi, da so se okoliščine bistveno spremenile.
31.

poudarja, da morajo pri vzpostavitvi in razvoju mikronaprav za pridobivanje EOV in spodbujanju hkratnih proizvajalcev in potrošnikov – torej odjemalcev energije, ki energijo ne le odjemajo, marveč jo tudi proizvajajo za lastne potrebe in potrebe najbližjih sosedov – še zlasti veliko vlogo odigrati regije. Spodbujanje hkratnih proizvajalcev in potrošnikov bi lahko prispevalo ne le k temu, da se bodo zmanjšali skupni stroški pridobivanja in dobave energije, marveč tudi k temu, se bodo razvijali novi vzorci trajnostne potrošnje in proizvodnje energije. OR se močno zavzema za proizvodnjo energije na regionalni ravni za javni in zasebni sektor, vključno z gospodinjstvi;
11.

vendar opozarja, da je glede na dejstvo, da so se, zlasti na področju telekomunikacij, ohranili številni evropski in nacionalni predpisi o varstvu podatkov, celoten sveženj splošne uredbe o varstvu podatkov in direktive za področje policije in pravosodja v postopkih posvetovanja sprožil številne temeljne očitke glede njegove združljivosti z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti. Navedeni pomisleki se nanašajo na naslednje: — obseg zakonodajnih pristojnosti Evropske unije po členu 16(2) PDEU, ki omejuje predvideno popolno uskladitev ravno na področju obdelave podatkov v javnem sektorju in ki sproža vprašanja o poseganju v izključno nacionalne zadeve, kar zadeva predlog direktive za področje policije in pravosodja; — raven abstraktnosti uredbe, ki je primerljiva z direktivo Evropske unije, vendar brez ukrepov držav članic za prenos ne zagotavlja dovolj pravne varnosti. Pooblastilo Komisiji za sprejemanje delegiranih aktov (člen 86) v zvezi z zadevami, ki niso zgolj podrobnosti, je sporno; — -pomanjkanje jasnosti glede obsega področja uporabe nacionalne zakonodaje (Poglavje IX) v primerih, ko je vpletenih več držav članic; — slaba usklajenost med pravili, ki bodo uvedena z uredbo, in obsežnimi deli direktiv na področju telekomunikacij, ki so ključni okvir za uporabo interneta (na primer Direktiva 2002/58/ES); — neuspeh pri zagotavljanju učinkovitega pravnega varstva pred možno kršitvijo temeljnih pravic, saj ni možnosti za neposredno pritožbo na Sodišču Evropske unije, ki bi zagotovila pravno varstvo posameznika; — neustrezno reševanje konfliktov med interesi varstva podatkov in drugimi temeljnimi pravicami, kot sta svoboda izražanja in načelo javnega dostopa, ter — pomanjkanje jasne razmejitve med področjema uporabe predloga uredbe in predloga direktive;
1. Vsaka država članica organizira, v skladu z nacionalnimi pravili in praksami, partnerstvo z organi in telesi, odgovornimi za razvoj in izvedbo nacionalnih programov.

1. Vsaka država članica organizira, v skladu z nacionalnimi pravili in praksami, partnerstvo z organi in telesi, odgovornimi za razvoj in izvedbo nacionalnih programov.

Taki organi in telesa so lahko pristojni regionalni, lokalni, mestni ali drugi javni organi, in kadar je to primerno, mednarodne organizacije ter telesa, ki predstavljajo civilno družbo, kot so nevladne organizacije ali socialni partnerji.
2. Na področju prometa so do podpore s finančno pomočjo Unije v obliki javnih naročil in finančnih instrumentov iz te uredbe upravičeni le ukrepi, ki prispevajo k ukrepom skupnega interesa v skladu z Uredbo (EU) št. XXX/2012 [smernice TEN-T], in ukrepi za podporo programov. Do prejemanja finančne pomoči Unije v obliki nepovratnih sredstev so v skladu s to uredbo upravičeni le naslednji ukrepi:

2. Na področju prometa so do podpore s finančno pomočjo Unije v obliki javnih naročil in finančnih instrumentov iz te uredbe upravičeni le ukrepi, ki prispevajo k ukrepom skupnega interesa v skladu z Uredbo (EU) št. XXX/2012 [smernice TEN-T], in ukrepi za podporo programov. Do prejemanja finančne pomoči Unije v obliki nepovratnih sredstev so v skladu s to uredbo upravičeni le naslednji ukrepi:
1. Dostop do Programa je odprt za vse osebe javnega in/ali zasebnega prava ter subjekte, ki so bili zakonito ustanovljeni: a) v državah članicah; b) v državah Efte, ki so podpisnice Sporazuma EGP, v skladu s pogoji iz Sporazuma EGP; c) v državah pristopnicah, kandidatkah in potencialnih kandidatkah, v skladu s splošnimi načeli in splošnimi pogoji, določenimi v okvirnih sporazumih, sklenjenih s temi državami, ki urejajo njihovo sodelovanje v programih Unije, d) na Danskem na podlagi mednarodnega sporazuma. 2. Osebe javnega in/ali zasebnega prava ter subjekti, zakonito ustanovljeni v drugih tretjih državah, zlasti državah, v katerih se izvaja Evropska sosedska politika, se lahko pridružijo ukrepom Programa, če to služi namenu teh ukrepov.

1. Dostop do Programa je odprt za vse osebe javnega in/ali zasebnega prava, ki so bil zakonito ustanovljen: a) v državah članicah; b) v državah Efte, ki so podpisnice Sporazuma EGP, v skladu s pogoji iz Sporazuma EGP; c) v državah pristopnicah, kandidatkah in potencialnih kandidatkah, v skladu s splošnimi načeli in splošnimi pogoji, določenimi v okvirnih sporazumih, sklenjenih s temi državami, ki urejajo njihovo sodelovanje v programih Unije, d) na Danskem na podlagi mednarodnega sporazuma. 2. Osebe javnega in/ali zasebnega prava, zakonito ustanovljen v drugih tretjih državah, zlasti državah, v katerih se izvaja Evropska sosedska politika, se lahko pridružijo ukrepom Programa, če to služi namenu teh ukrepov.
23.

ceni dejstvo, da Komisija omenja potrebo po spodbujanju delitve dela med evropskimi donatorji v luči večjega usklajevanja in dopolnjevanja. Vendar pa ponavlja, tako kot že v mnenju CdR 408/2010, da te porazdelitve nalog ne bi smeli obravnavati zgolj na ravni nacionalnih donatorjev, temveč tudi z vidika odnosov donatorjev z donatorji na podnacionalni (regionalni in lokalni) ravni, saj imajo ti pomembno vlogo v mnogih vrstah sodelovanja EU. Zato Komisijo poziva, da v okviru skupnih evropskih služb, tj. v okviru službe za zunanje delovanje ter GD za razvoj in sodelovanje, ustanovi točke za podporo regionalnim in lokalnim oblastem v EU in tudi v partnerskih državah. Poleg tega meni, da je nujno oblikovati posebno proračunsko postavko, ki bo na voljo lokalnim in regionalnim oblastem EU;
29.

poudarja, da so osrednjega pomena naslednje naloge: zagotavljanje dobre kakovosti vode v skladu z okvirno direktivo o vodah, znižanje vsebnosti hranil v Donavi, dokončanje in sprejetje načrta upravljanja delte Donave do leta 2013, izvajanje načrtov za obvladovanje nevarnosti poplav po vsej Donavi, priprava učinkovitih načrtov upravljanja vseh območij Natura 2000, zagotavljanje za preživetje sposobne populacije jesetrovk in drugih ribjih vrst ter zmanjšanje erozije tal. Pri izvajanju teh nalog imajo pomembno vlogo tako Mednarodna komisija za varstvo reke Donave kot tudi instrumenti Komisije, npr. globalno spremljanje okolja in varnosti (Global Monitoring for Environment and Security – GMES) in instrumenti skupne kmetijske politike. Strukture, znanje in instrumente, ki so na voljo na tem področju, je treba učinkoviteje uporabljati v skladu s strategijo, zlasti za preprečevanje tveganj, kot so poplave in ekološke katastrofe;
47.

poziva, naj bo posebne pozornosti deležna posebna narava lokalnih in socialnih javnih storitev, ki jih zagotavljajo lokalne in regionalne oblasti v razmeroma majhnem in omejenem obsegu in ki ne vplivajo na trgovino med državami članicami; zahteva, da se za te primere predvidijo poenostavljeni postopki in pravila za izvzetje iz pravil glede državne pomoči ob upoštevanju lokalnega in omejenega značaja teh javnih storitev, zlasti v najbolj izoliranih in odročnih regijah, kot so najbolj oddaljene regije, otoki ali gorske regije; vendar meni, da se ta značaj ne sme določati zgolj na podlagi prebivalstva posamezne skupnosti, temveč mora temeljiti na več kazalnikih, ki upoštevajo zlasti geografski položaj skupnosti in obseg potencialnih uporabnikov zadevnih javnih storitev;
42.

pozdravlja potencial za oblikovanje prehodov med okvirnim programom in drugimi programi EU, kadar se financiranje iz strukturnih skladov lahko uporabi za podporo projektov, ki so zadostili vsem merilom odličnosti po ocenah okvirnega programa, in predlaga zagotovitev prehodov v obe smeri, saj je na primer projektom, razvitim v okviru programa teritorialnega sodelovanja, omogočen lažji dostop do dejavnosti okvirnega programa;
19.

meni, da je podpora inovacijam odločilnega pomena za preoblikovanje evropskega gospodarstva in da mora vodilna pobuda Unija inovacij zlasti spodbuditi države članice k posodobitvi izobraževalnih sistemov in sistemov usposabljanja na vseh ravneh, tudi na delovnem mestu, saj je napredek lokalne ali regionalne skupnosti odvisen predvsem od razvoja njenega človeškega kapitala. V okviru vodilne pobude je oblikovan načeloma razumen politični pristop, ki upravičeno temelji na široko opredeljenem pojmu inovacij, središčna pozornost je namenjena velikim izzivom naše družbe, upoštevane pa so tudi možnosti, ki jih ponujajo nove tehnologije. Odbor tudi podpira predlog Komisije za razvoj raziskovalnih in inovacijskih zmogljivosti v EU in za pripravo strategij za pametno specializacijo regij, tudi s pomočjo programov tehnične pomoči, ki se financirajo v okviru ESRR. Poleg tega opozarja, da je te strategije treba pripraviti v posvetovanju z vsemi zadevnimi stranmi, zlasti lokalnimi in regionalnimi podjetniki, da ne bi vsiljevali predpisov, ki niso v skladu s stvarnostjo in potencialom lokalnih in regionalnih skupnosti in ki bi utegnili povzročiti upravno in finančno breme;