EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 24.6.2020 COM(2020) 268 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU IN RAČUNSKEMU SODIŠČU































Letno poročilo organu, odgovornemu za razrešnico, o notranjih revizijah, opravljenih leta 2019 {SWD(2020) 117 final}



Kazalo 1. Uvod 2. Poslanstvo Službe za notranjo revizijo: odgovornost, neodvisnost in objektivnost 3. Pregled revizijskega dela 3.1. Izvajanje revizijskega načrta za leto 2019 3.2. Statistični podatki o priporočilih Službe za notranjo revizijo 4. Sklepi na podlagi revizijskega dela, opravljenega v letu 2019 4.1. Sklep o revizijah smotrnosti 4.1.1. Strategije nadzora za programe, ki jih izvajajo tretje osebe 4.1.2. Strategije kontrole za izbrane generalne direktorate in službe 4.1.3. Postopki upravljanja človeških virov 4.1.4. Postopki upravljanja informacijske tehnologije 4.1.5. Boljše pravno urejanje 4.1.6. Pregledi za oceno izvajanja novega okvira za notranjo kontrolo v Komisiji 4.1.7. Drugi postopki 4.2. Delni sklepi Službe za notranjo revizijo 4.3. Splošno mnenje o finančnem poslovodenju Komisije 5. Posvetovanje s komisijo za finančne nepravilnosti pri Komisiji

6. Ukrepi za zmanjšanje morebitnih navzkrižij interesov (mednarodni standardi notranjega revidiranja) – preiskava Evropskega varuha človekovih pravic 1.Uvod V tem poročilu so predstavljene notranje revizije, ki jih je leta 2019 izvedla Služba Evropske komisije za notranjo revizijo v generalnih direktoratih, službah in izvajalskih agencijah Komisije ( ), in so vsebovani: (i) povzetek števila in vrste opravljenih notranjih revizij; (ii) zbiren pregled danih priporočil in (iii) ukrepi, sprejeti na podlagi navedenih priporočil. V skladu s členom 118(8) in členom 247 finančne uredbe( ) Komisija poročilo pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu. Temelji na poročilu, ki ga je v skladu s členom 118(4) finančne uredbe notranji revizor Komisije pripravil o revizijskih in svetovalnih poročilih Službe za notranjo revizijo, zaključenih v letu 2019 ( ). 2.Poslanstvo Službe za notranjo revizijo: odgovornost, neodvisnost in objektivnost Poslanstvo Službe za notranjo revizijo je izboljšati in zaščititi organizacijsko vrednost z dajanjem objektivnih zagotovil, nasvetov in vpogleda, ki temeljijo na tveganju.. Služba za notranjo revizijo pomaga Komisiji pri doseganju njenih ciljev z uvajanjem sistematičnega in discipliniranega pristopa za ocenjevanje in izboljšanje učinkovitosti postopkov obvladovanja tveganja, kontrole in upravljanja. Njene naloge vključujejo ocenjevanje in pripravo ustreznih priporočil za izboljšanje postopkov obvladovanja tveganja, kontrole in upravljanja za doseganje naslednjih treh ciljev: (i) spodbujanje ustrezne etike in vrednot v organizaciji; (ii) zagotavljanje učinkovitega upravljanja organizacijske smotrnosti in odgovornosti ter (iii) učinkovito sporočanje informacij o tveganju in kontroli ustreznim oddelkom organizacije. S tem spodbuja kulturo učinkovitega in uspešnega upravljanja v Komisiji in njenih službah. Neodvisnost dela Službe za notranjo revizijo je določena v finančni uredbi in njeni listini o delu, () ki jo je sprejela Komisija. V njej je določeno, da morajo revizorji Službe za notranjo revizijo za zagotavljanje objektivnosti presoje in preprečitev navzkrižja interesov ohraniti svojo neodvisnost glede dejavnosti in operacij, ki jih pregledujejo. Če je njihova objektivnost dejansko ali na videz oslabljena, je treba razkriti podrobnosti o oslabitvi. Če notranji revizor meni, da je to potrebno, se lahko obrne neposredno na predsednika Komisije in/ali kolegij. Služba za notranjo revizijo opravlja svoje delo v skladu s finančno uredbo in Mednarodnimi standardi strokovnega ravnanja pri notranjem revidiranju ter etičnim kodeksom Inštituta notranjih revizorjev. Služba za notranjo revizijo poroča – in je funkcionalno odgovorna – odboru za spremljanje poteka revizij. Služba za notranjo revizijo: (i) poroča odboru za spremljanje poteka revizij o pomembnih vprašanjih, ki izhajajo iz revizij, in mogočih izboljšavah revidiranih postopkov; (ii) poda letno splošno mnenje o stanju finančnega poslovodenja v Komisiji in (iii) (vsaj letno) poroča o svojem delu in smotrnosti, kot je določeno v njenem letnem revizijskem načrtu. To poročanje vključuje pomembne izpostavljenosti tveganju, vprašanja glede kontrole in institucionalnega upravljanja ter druge zadeve. Odbor za spremljanje poteka revizij pomaga kolegiju komisarjev pri izpolnjevanju njegovih obveznosti iz Pogodb, finančne uredbe in drugih zakonskih instrumentov. To počne z (i) zagotavljanjem neodvisnosti Službe za notranjo revizijo; (ii) spremljanjem kakovosti notranjih revizij; (iii) zagotavljanjem, da službe Komisije ustrezno upoštevajo priporočila notranje in zunanje revizije, ter (iv) zagotavljanjem, da priporočilom sledijo ustrezni nadaljnji ukrepi. Tako odbor za spremljanje poteka revizij pomaga povečati uspešnost in učinkovitost Komisije pri doseganju njenih ciljev. Poleg tega kolegiju olajšuje nadzor nad praksami Komisije na področju upravljanja, obvladovanja tveganja in notranjih kontrol. Listina odbora za spremljanje poteka revizij je bila leta 2020 posodobljena, da bi se upoštevale nova Komisija, ki je nastopila mandat 1. decembra 2019, in spremembe članstva odbora. Služba za notranjo revizijo ne revidira sistemov, s katerimi države članice izvajajo nadzor nad finančnimi sredstvi EU. Takšne revizije segajo do ravni posameznih upravičencev, opravljajo pa jih notranji revizorji držav članic, nacionalni revizijski organi, drugi generalni direktorati Komisije in Evropsko računsko sodišče. Služba za notranjo revizijo pa revidira ukrepe, ki jih je Komisija sprejela za nadzor in revizijo (i) organov v državah članicah ter (ii) drugih organov, ki so odgovorni za izplačevanje finančnih sredstev EU, na primer Združenih narodov. Kot je določeno v finančni uredbi, lahko Služba za notranjo revizijo te dolžnosti opravi na kraju samem, tudi v državah članicah. 3.Pregled revizijskega dela 3.1Izvajanje revizijskega načrta za leto 2019 Do presečnega datuma, tj. 31. januarja 2020, je bil posodobljeni revizijski načrt za leto 2019 izveden v celoti. Ta revizijski načrt je vključeval revizije Komisije in izvajalskih agencij ( ). Zaključenih je bilo 155 „nalog“ (ki zajemajo revizije, svetovanje, nadaljnje ukrepe in preglede) in en drug (notranji) projekt ter izdanih 160 poročil (vključno z opombami o nadaljnjih ukrepih in dopisi upravam) ( ). Na spodnjih diagramih je prikazana razčlenitev vrst zaključenih nalog in poročil. Vira: Evropska komisija, Služba za notranjo revizijo.

Prvotni načrt za leto 2019 je vseboval 44 revizijskih nalog (ki zajemajo revizije, preglede in posvetovanja, nadaljnjih ukrepov pa ne), ki naj bi bile končane do presečnega datuma, tj. 31. januarja 2020. Poleg tega je vseboval 29 dodatnih nalog, ki naj bi se začele pred tem presečnim datumom in končale po presečnem datumu v letu 2020. Načrt za leto 2019 je bil posodobljen sredi leta. Prvotni in posodobljeni načrt je obravnaval odbor za spremljanje poteka revizij. Služba za notranjo revizijo svoje revizijsko delo načrtuje na podlagi ocene tveganja in analize zmogljivosti. To je zahtevano v njeni listini in mednarodnih standardih ter pomaga pri zagotavljanju učinkovitega in uspešnega izvajanja revizijskega načrta. Izvajanje revizijskega načrta se nato redno spremlja in po potrebi se naredijo prilagoditve. 3.2Statistični podatki o priporočilih Službe za notranjo revizijo Število priporočil, ki jih je leta 2019 izdala Služba za notranjo revizijo, je prikazano na spodnji sliki ( ). Vira: Evropska komisija, Služba za notranjo revizijo. Leta 2019 so revidiranci sprejeli vseh 136 priporočil, ki jih je izdala Služba za notranjo revizijo. Za vsa priporočila so pripravili akcijske načrte in jih predložili Službi za notranjo revizijo, ta pa jih je ocenila kot zadovoljive. V obdobju 2015–2019 so revidiranci do presečnega datuma 31. januarja 2020 ( ) po ocenah izvedli 1 704 (87 %) od skupno 1 949 (delno) sprejetih priporočil ( ) Službe za notranjo revizijo. To pomeni, da je še vedno odprtih 245 priporočil (13 %). Vira: Evropska komisija, Služba za notranjo revizijo. Od teh 245 odprtih priporočil jih je 71 ocenjenih kot zelo pomembnih, 64 pa jih ima zamudo (tj. niso bila izvedena do prvotno dogovorjenega roka za izvedbo). Priporočila, ki imajo zamudo, predstavljajo 3,3 % od skupno 1 949 (delno) sprejetih priporočil. Od teh 64 priporočil, ki imajo zamudo, je 6 zelo pomembnih priporočil uvrščenih med priporočila z daljšo zamudo (priporočilo ima daljšo zamudo, če je odprto še več kot 6 mesecev po prvotnem roku za izvedbo). Ta zelo pomembna priporočila, ki imajo daljšo zamudo, predstavljajo 0,3 % skupnega števila kritičnih in zelo pomembnih sprejetih priporočil v obdobju 2015–2019 (v primerjavi z 0,9 % v prejšnjem poročevalskem obdobju). Vira: Evropska komisija, Služba za notranjo revizijo. Služba za notranjo revizijo na splošno meni, da je izvajanje revizijskih priporočil zadovoljivo in primerljivo s prejšnjimi poročevalskimi obdobji. Iz tega je razvidno, da službe Komisije skrbno izvajajo kritična in zelo pomembna priporočila ter tako zmanjšujejo tveganja, ki jih odkrije Služba za notranjo revizijo. Ne glede na to je treba pozornost nameniti posameznim priporočilom, ki so ocenjena kot zelo pomembna in pri izvajanju katerih je prišlo do daljše zamude (tj. več kot šestmesečne zamude). Povzetek teh zelo pomembnih priporočil, ki imajo daljšo zamudo, je na voljo v prilogi k temu poročilu (v delu 3). Pripravljeno je bilo namensko poročilo o izvajanju priporočil notranje revizije in poslano odboru za spremljanje poteka revizij. 4.Sklepi na podlagi revizijskega dela, opravljenega v letu 2019 4.1Sklep o revizijah smotrnosti Služba za notranjo revizijo je v letu 2019 opravljala dve vrsti revizij, da bi prispevala h kulturi Komisije, ki temelji na smotrnosti, in njeni večji osredotočenosti na stroškovno učinkovitost: revizije smotrnosti ( ) in revizije, ki vključujejo pomembne vidike smotrnosti (celovite revizije). Obe vrsti revizij sta bili del strateškega revizijskega načrta Službe za notranjo revizijo za obdobje 2019–2021. Služba za notranjo revizijo je v skladu s svojo metodologijo in dobro prakso k smotrnosti pristopila posredno. To pomeni, da preverja, ali in kako je vodstvo vzpostavilo sisteme kontrol za ocenjevanje in podajanje zagotovil o smotrnosti (učinkovitosti in uspešnosti) svojih dejavnosti. S tem pristopom želi zagotoviti, da imajo generalni direktorati in službe vzpostavljene ustrezne okvire smotrnosti, orodja za merjenje smotrnosti, ključne kazalnike in sisteme spremljanja.

V naslednjih oddelkih so navedeni sklepi Službe za notranjo revizijo o različnih vidikih smotrnosti v revizijah, ki jih je izvedla leta 2019. 4.1.1Strategije nadzora za programe, ki jih izvajajo tretje osebe V preteklih letih je Služba za notranjo revizijo opravila več revizij, pri katerih se je osredotočala na ureditve nadzora, vzpostavljene v generalnih direktoratih in službah za programe (in/ali politike), ki jih izvajajo tretje osebe. V splošnem mnenju o finančnem poslovodenju je pet let zapored (med letoma 2015 in 2019) v poudarjenih zadevah obravnavala strategije nadzora v zvezi s tretjimi osebami, ki izvajajo politike. Pri revizijah v letu 2019 se je pokazala mešana slika, in sicer so bile pomanjkljivosti ugotovljene (pri treh od petih revizij, končanih v letu 2019) pri uspešnosti revidiranih strategij nadzora. Podrobnosti te mešane slike so predstavljene v štirih alineah v nadaljevanju. ·Leta 2019 sta bili dve reviziji opravljeni v Generalnem direktoratu za energijo ter Generalnem direktoratu za mobilnost in promet. Pri teh dveh revizijah niso bila podana kritična ali zelo pomembna priporočila, ki bi kazala na pomanjkljivosti v obstoječih ureditvah nadzora. Vendar je bila v Generalnem direktoratu za energijo ugotovljena ena pomanjkljivost pri reviziji izvajanja strategije kontrole nad pooblaščenimi organi, ki izvajajo program pomoči pri razgradnji jedrskih elektrarn, in sicer v zvezi z obračunom plačil predhodnega financiranja, ki ni neposredno povezan s strategijami nadzora. ·V Generalnem direktoratu za raziskave in inovacije je bila opravljena revizija programa finančna sredstva EU za inovatorje (InnovFin). Program InnovFin je del ukrepov v okviru programa Obzorje 2020, ki podjetjem in drugim organizacijam, ki se ukvarjajo z raziskavami in inovacijami, omogoča lažji dostop do dolžniškega in lastniškega financiranja. Spodbuja vrsto prilagojenih dolžniških in lastniških produktov ter neposrednih posojil podjetjem, njegovo izvajanje pa je bilo preneseno na Evropsko investicijsko banko in Evropski investicijski sklad. Čeprav notranje kontrole, ki jih je Generalni direktorat za raziskave in inovacije vzpostavil za nadzor in spremljanje izvajanja in smotrnosti programa InnovFin, temeljijo na dobro zasnovani strategiji nadzora, so bile ugotovljene pomanjkljivosti v njegovem okviru smotrnosti in posledično zanesljivosti osnovnih podatkov za ocenjevanje njegove uspešnosti. ·V Generalnem direktoratu za kmetijstvo je Služba za notranjo revizijo ugotovila pomanjkljivosti glede tega, koliko so postopki za upravljanje, spremljanje in nadzor ureditve sektorja sadja in zelenjave učinkoviti v praksi. Za veljavno zakonodajo o ureditvi sektorja sadja in zelenjave je zelo značilna subsidiarnost. V praksi to pomeni, da ima Komisija omejene možnosti za posredovanje v upravljanje te ureditve. Predlogi za skupno kmetijsko politiko po letu 2020 gredo celo še dlje v to smer. Kljub temu je Služba za notranjo revizijo odkrila vrzeli pri: (i) podpori in smernicah, ki se zagotavljajo državam članicam, (ii) informacijah, ki jih pošljejo države članice, ter (iii) spremljanju in ocenjevanju ureditve sektorja sadja in zelenjave v navedenem generalnem direktoratu. ·Generalni direktorat za regionalno in mestno politiko, Generalni direktorat za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje ter Generalni direktorat za pomorske zadeve in ribištvo redno spremljajo izvajanje operativnih programov za obdobje 2014–2020 z več dejavnostmi spremljanja. Med njimi so: (i) sodelovanje v odborih držav članic za spremljanje, (ii) pregled letnih poročil o izvajanju, (iii) letne pregledovalne seje z organi upravljanja in (iv) več ad hoc dejavnosti, kot so dvostranska srečanja z državami članicami, projektni obiski in ciljno usmerjena podpora državam članicam. S temi različnimi dejavnostmi spremljanja generalni direktorati ocenjujejo napredek pri izvajanju operativnih programov, odkrivajo pomanjkljivosti pri izvajanju in spremljajo, kako države članice navedene pomanjkljivosti obravnavajo. Ključna elementa spremljanja sta pregled smotrnosti, ki je bil izveden sredi leta 2019, in ocenjevanje doseganja mejnikov, določenih v okvirih smotrnosti programov. Čeprav generalni direktorati na splošno učinkovito spremljajo izvajanje in smotrnost programov in čeprav je bil pregled smotrnosti dobro pripravljen, so še vedno pomanjkljivosti pri: (i) ocenjevanju smotrnosti programov; (ii) odkrivanju pomanjkljivosti pri izvajanju in nadaljnjih ukrepih v zvezi z njimi ter (iii) zanesljivosti podatkov o smotrnosti v Generalnem direktoratu za regionalno in mestno politiko ter Generalnem direktoratu za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje. 4.1.2Strategije kontrole za izbrane generalne direktorate in službe Generalni direktorati in službe morajo zagotoviti zakonitost, pravilnost in dobro finančno poslovodenje programov in projektov, ki se financirajo iz proračuna EU. Odredbodajalci na podlagi prenosa pooblastil oblikujejo strategijo kontrole. Ta strategija zajema predhodne in naknadne kontrole, tj. ključne gradnike, ki podpirajo letno izjavo o zanesljivosti. Leta 2019 je Služba za notranjo revizijo opravila številne revizije na tem področju in ugotovila več pomanjkljivosti glede smotrnosti teh postopkov. Te pomanjkljivosti so predstavljene v alineah v nadaljevanju. ·Izvajalska agencija za mala in srednja podjetja je odgovorna za izvajanje projektov v okviru programa za okolje in podnebne ukrepe. Služba za notranjo revizijo je ugotovila, da agencija pri načrtovanju in pripravi dejavnosti kontrole za določitev ravni izvedenih kontrol ni uporabila informacij v zvezi s tveganjem. Ugotovila je tudi, da stroškovne učinkovitosti teh kontrol za program za okolje in podnebne ukrepe ni ocenila ločeno od drugih programov, ki jih izvaja, čeprav izvaja celovito oceno stroškovne učinkovitosti vseh kontrol za vse programe, ki jih upravlja. ·V Generalnem direktoratu za mednarodno sodelovanje in razvoj je Služba za notranjo revizijo ugotovila pomanjkljivost pri spremljanju revizij v delegacijah EU in na sedežu ter nadaljnjih ukrepih v zvezi z njimi. Podobna pomanjkljivost je bila ugotovljena v Generalnem direktoratu za sosedstvo in širitvena pogajanja: čeprav so smernice za oceno tveganja, na podlagi katere se pripravita načrt kontrol in letni revizijski načrt, dobro pripravljene, ostajajo pomanjkljivosti pri nadaljnjih ukrepih na podlagi rezultatov revizije in oblikovanju ključnih kazalnikov uspešnosti. ·V Generalnem direktoratu za evropsko civilno zaščito in evropske operacije humanitarne pomoči je Služba za notranjo revizijo pri predhodnih kontrolah pred končnim plačilom in naknadnih revizijah ugotovila pomanjkljivosti v zvezi s pravilnostjo in dobrim finančnim poslovodenjem. Če te pomanjkljivosti ne bodo pravočasno obravnavane, lahko sčasoma vplivajo na uspešnost strategije kontrole. ·Služba za instrumente zunanje politike financira projekte za podporo: (i) civilnim misijam za krizno upravljanje ter (ii) pripravljalnim, nadaljnjim in nujnim ukrepom, kot so misije skupne varnostne in obrambne politike. Zagotovila o izvrševanju proračuna dobi s: (i) sistemom predhodnih in naknadnih kontrol ter ureditvami notranjega spremljanja; (ii) obveznostmi, vključenimi v sporazume, sklenjene med Komisijo in posamezno misijo skupne zunanje in varnostne politike, ter (iii) posebnimi ukrepi, kot so zunanje revizije in finančno poročanje misij. Revizorji so ugotovili zamude pri zaključevanju mandatov misij in neučinkovite ukrepe za zmanjšanje tveganj za izvrševanje proračuna EU, preneseno na misijo v Somaliji, ki je bila ocenjena kot nepomembna. ·Generalni direktorat za migracije in notranje zadeve, ki opravlja tudi funkcijo naknadne revizije za Generalni direktorat za pravosodje in potrošnike, je na splošno vzpostavil potrebne postopke za upravljanje dejavnosti revizije, vključno s potrditvijo zaključnega računa. Kljub temu so v ureditvi in načrtovanju dejavnosti revizije, izvrševanju revizijskega načrta in potrditvi zaključnega računa pomanjkljivosti, ki bi lahko vplivale na uspešnost teh postopkov v praksi. Čeprav se zaradi teh pomanjkljivosti ne dvomi o izjavi generalnega direktorja o zanesljivosti, se pojavlja vprašanje, ali je generalni direktorat v okviru sedanje ureditve dejansko zmožen obravnavati te pomanjkljivosti. 4.1.3Postopki upravljanja človeških virov V zadnjih letih je Služba za notranjo revizijo izvedla več revizij postopkov upravljanja človeških virov v več generalnih direktoratih in službah Komisije. Leta 2018 je Generalnemu direktoratu za človeške vire in varnost poslala tudi dopis upravi in v njem opisala skupne težave, ugotovljene v teh revizijah. Čeprav so bila zelo pomembna priporočila iz preteklih revizij človeških virov izvedena, so bile v dveh od treh revizij človeških virov, opravljenih leta 2019, ugotovljene tudi težave, ugotovljene že v preteklih letih. Služba za notranjo revizijo je ugotovila pomanjkljivosti v razporejanju nalog ter evidentiranju znanj in spretnosti, oceni delovne obremenitve in dodelitvi osebja v Generalnem direktoratu za obdavčenje in carinsko unijo ter Evropskem uradu za boj proti goljufijam. Poleg tega je Generalnemu direktoratu za obdavčenje in carinsko unijo priporočila, naj (i) razvije krovno strategijo za človeške vire, ki bo v skladu z njegovo poslovno strategijo, in (ii) izvede potrebne operativne ukrepe. Evropski urad za boj proti goljufijam je že pripravil strateški načrt za človeške vire. Zdaj bi moral cilje tega strateškega načrta pretvoriti v konkretne ukrepe in ukrepe spremljanja, ki bi zagotavljali učinkovito izvajanje teh ukrepov na terenu za podporo doseganju njegovih operativnih ciljev. Nasprotno na podlagi revizije človeških virov v Generalnem direktoratu za trgovino kritična ali zelo pomembna priporočila niso bila podana. Pri reviziji upravljanja lokacij v Skupnem raziskovalnem središču sta bili ugotovljeni dve težavi, povezani s (i) strukturami vodenja in upravljanja ter (ii) ustreznim številom zaposlenih, strokovnim znanjem in izkušnjami osebja za upravljanje lokacij ter dejavnosti, povezane z infrastrukturo. Pri reviziji učinkovitosti in uspešnosti Direktorata za presoje in analize na področju zdravja in hrane v Generalnem direktoratu za zdravje in varnost hrane so bile ugotovljene pomanjkljivosti pri: (i) številu zaposlenih pri dejavnostih, (ii) evidentiranju časa in (iii) spremljanju smotrnosti. Če te pomanjkljivosti ne bodo obravnavane, bi lahko zmanjšale sposobnost zagotovitve potrebnih zagotovil, da sistemi kontrol, vzpostavljeni v državah članicah in državah izvoznicah, izpolnjujejo regulativne zahteve.

Pri revizijah je bilo potrjeno, da morajo na področju upravljanja človeških virov svoje obveznosti izpolnjevati korporativni in operativni generalni direktorati in službe. Generalni direktorat za človeške vire in varnost ima ključno vlogo pri: (i) oblikovanju kadrovskih politik Komisije; (ii) zasnovi centraliziranih orodij, ki jih je treba še razviti, ter (iii) zagotavljanju posebnih smernic, pomoči in podpore prek administrativnih centrov za kadrovske zadeve in korporativnih kadrovskih služb. Generalni direktorati in službe bi morali oblikovati in izvajati ustrezne kadrovske strategije, ki bi podpirale doseganje njihovih ciljev in obravnavale ugotovljena tveganja. To lahko storijo s ciljno usmerjenimi ukrepi na ravni generalnega direktorata / službe in pri tem upoštevajo posebnosti tega generalnega direktorata / službe, ne da bi jim bilo treba čakati na ukrepe ali orodja, uvedene na korporativni ravni. To bi bilo treba storiti ne samo na ravni generalnega direktorata ali službe, temveč tudi na ravni posameznih poslovnih procesov. 4.1.4Postopki upravljanja informacijske tehnologije Več revizij informacijske tehnologije je bilo osredotočenih na prakse vodenja projektov informacijske tehnologije. Pri dveh revizijah na tem področju v Generalnem direktoratu za informatiko ter Generalnem direktoratu za izobraževanje, mladino, šport in kulturo resnejše težave glede smotrnosti niso bile ugotovljene. Vendar pa je bila pri reviziji upravljanja informacijske tehnologije in vodenja projektov v Uradu za publikacije ugotovljena težava v zvezi s praksami upravljanja za spremljanje programov in projektov. V Evropskem uradu za boj proti goljufijam je Služba za notranjo revizijo ugotovila tudi več pomanjkljivosti kontrole v zvezi z njegovim sistemom za upravljanje vsebin, zlasti v zgodnjih fazah projekta za razvoj sistema. Čeprav so se te pomanjkljivosti stalno obravnavale, bi jih bilo treba po mnenju Službe za notranjo revizijo reševati kot nujno zadevo. Na splošno kontrole, vzpostavljene za prakse vodenja projektov informacijske tehnologije v Evropskem uradu za boj proti goljufijam, niso dale zadostnih zagotovil za zmanjšanje tveganj, pri čemer je bilo ugotovljenih pet zelo velikih pomanjkljivosti. 4.1.5Boljše pravno urejanje Pri različnih revizijah je bilo revidiranih več vidikov boljšega pravnega urejanja. Med njimi so bile: (i) revizija izvajanja načel boljšega pravnega urejanja pri pripravi predlogov politike enotnega digitalnega trga Generalnega direktorata za komunikacijska omrežja, vsebine in tehnologijo; (ii) revizija ocene učinka v Generalnem direktoratu za pravosodje in potrošnike; (iii) revizija ocenjevanja in študij v Generalnem direktoratu za podnebno politiko in Generalnem direktoratu za okolje ter (iv) revizija spremljanja izvajanja zakonodaje EU v Generalnem direktoratu za obdavčenje in carinsko unijo. Na teh področjih niso bile ugotovljene resnejše težave glede smotrnosti, razen v Generalnem direktoratu za okolje, ki mu je bilo priporočeno, naj: (i) okrepi spremljanje izvajanja dela zunanjih izvajalcev; (ii) posodobi svoj sistem upravljanja dokumentov in dostop do dokumentacije javnih naročil ter (iii) izboljša nadzor nad dokumenti v zvezi z oddajo javnih naročil in pregled njihove kakovosti. 4.1.6Pregledi za oceno izvajanja novega okvira za notranjo kontrolo v Komisiji Leta 2019 je Služba za notranjo revizijo uvedla sklop omejenih pregledov (v šestih generalnih direktoratih ( )) za oceno izvajanja novega okvira za notranjo kontrolo v Komisiji. Na splošno so bili rezultati zadovoljivi, saj pri nobenem od šestih omejenih pregledov niso bila podana kritična ali zelo pomembna priporočila. 4.1.7Drugi postopki Evropska statistika podpira Komisijo pri poročanju deležnikom ter spremljanju doseganja njenih ključnih politik, ciljev in prednostnih nalog. V študijah in pri odločanju jo uporabljajo tudi zunanji deležniki. Zato je bistveno, da je evropska statistika visokokakovostna. Služba za notranjo revizijo je ugotovila, da so bile sicer primarne kontrole kakovosti, vključene v postopke priprave, ustrezno izvedene, vendar Eurostatova funkcija pregleda kakovosti ni bila učinkovita. Generalni direktorat za zdravje in varnost hrane upravlja odhodke za operacije in programe na področju zdravja in varnosti hrane. To vključuje najrazličnejše dejavnosti, povezane z zdravjem živali, zdravjem rastlin, dobrobitjo živali, uradnim nadzorom in dejavnostmi informacijske tehnologije. Služba za notranjo revizijo je odkrila številne pomanjkljivosti v sistemu notranjih kontrol, na katerem temeljijo postopki za pregled metodologije za stroške na enoto, ki jo uporabljajo države članice za financiranje veterinarskih programov in programov zdravstvenega varstva rastlin ter nujnih ukrepov. Med njimi so bile vrzeli v: organizaciji postopka, notranjem posvetovanju, predhodni analizi in oceni učinka predlaganih sprememb, časovnem okviru notranjega in zunanjega komuniciranja ter pomanjkljivosti v zvezi z ureditvami neprekinjenega poslovanja. Generalni direktorat za okolje sodeluje pri številnih mednarodnih dejavnostih za: zmanjšanje groženj za okolje, spodbujanje okolju prijaznih ukrepov, zmanjšanje okoljskega odtisa EU, ustvarjanje enakih konkurenčnih pogojev za podjetja doma in ustvarjanje priložnosti za podjetja EU v tujini. Ključna za reševanje teh globalnih izzivov sta zato učinkovito sodelovanje in zavzetost. Čeprav je Generalni direktorat za okolje na splošno vzpostavil potrebne postopke za učinkovito načrtovanje in prednostno razvrščanje mednarodnih dejavnosti ter ustrezno spremljanje teh dejavnosti in poročanje o njih, je Služba za notranjo revizijo ugotovila, da ni uradno: (i) sklenil sporazumov o prostovoljnem partnerstvu in s tem povezanih ureditev za usklajevanje z Generalnim direktoratom za mednarodno sodelovanje in razvoj ter (ii) določil odgovornosti za različne korake v posameznem postopku sporazuma o prostovoljnem partnerstvu. Služba za notranjo revizijo je izvedla drugo fazo revizije upravljanja nalogov za izterjavo glob na področju konkurence in nalogov za izterjavo v okviru popravne zmogljivosti Komisije. Ta revizija je bila izvedena v dveh fazah. V prvi fazi je bilo ocenjeno upravljanje nalogov za izterjavo na operativni ravni v več izbranih generalnih direktoratih (osredotočenost v prvi fazi, revizija zaključena leta 2017), druga faza pa je vključevala centralno raven (osredotočenost v drugi fazi, revizija zaključena leta 2019). V drugi fazi revizije so bile ugotovljene pomanjkljivosti na centralni ravni pri upravljanju insolventnosti in stečajev ter v postopku pobota, ki Komisiji omogoča izterjavo dolgov z odštetjem dolgov pravnih subjektov ali posameznih organov od plačil. Čeprav te pomanjkljivosti bistveno ne ogrožajo uspešnosti postopka izterjave, bi jih moral Generalni direktorat za proračun pravočasno obravnavati, da bi kar najbolj povečal učinkovitost postopka izterjave in nazadnje zagotovil, da bo proračun EU še naprej dobro zaščiten. 4.2Delni sklepi Službe za notranjo revizijo Služba za notranjo revizijo je februarja 2020 vsakemu ( ) generalnemu direktoratu in službi izdala delne sklepe o stanju notranjih kontrol. Ti delni sklepi so bili uporabljeni pri letnih poročilih zadevnih generalnih direktoratov in služb o dejavnostih za leto 2019. Temeljijo na revizijskem delu, opravljenem v zadnjih treh letih, in zajemajo vsa odprta priporočila, ki so jih izdali Služba za notranjo revizijo in nekdanje skupine za notranjo revizijo (če je ta priporočila prevzela Služba za notranjo revizijo). Sklep Službe za notranjo revizijo o stanju notranjih kontrol je omejen na upravljavske in kontrolne sisteme, ki so bili revidirani. Sklep se ne nanaša na sistema, ki jih Služba za notranjo revizijo v zadnjih treh letih ni revidirala. 4.3Splošno mnenje o finančnem poslovodenju Komisije Služba za notranjo revizijo mora v skladu s svojo listino o delu izdati letno splošno mnenje o finančnem poslovodenju Komisije. To mnenje temelji na revizijskem delu na področju finančnega poslovodenja v Komisiji, ki ga je Služba za notranjo revizijo opravila v preteklih treh letih (v obdobju 2017–2019). V njem so upoštevane tudi informacije iz drugih virov, in sicer poročil Evropskega računskega sodišča. Splošno mnenje se izda hkrati s tem poročilom in se nanaša na isto leto. Tako kot pri prejšnjih izdajah je splošno mnenje za leto 2019 izdano s pridržki, ki so jih odredbodajalci na podlagi prenosa pooblastil izrazili v izjavah o zanesljivosti. Služba za notranjo revizijo je pri oblikovanju splošnega mnenja upoštevala skupni učinek (i) zneskov, za katere se ocenjuje, da so ogroženi, kot so bili razkriti v letnih poročilih o dejavnostih; (ii) popravne zmogljivosti, kot je dokazana s finančnimi popravki in izterjavami iz preteklosti, ter (iii) ocen prihodnjih popravkov in zneskov, pri katerih obstaja tveganje ob zaključku. Glede na obseg preteklih finančnih popravkov in izterjav ter ob predpostavki, da bodo popravki v prihodnjih letih na primerljivi ravni, je proračun EU kot celota (vendar ne nujno posamezna področja politike) in dolgoročno (včasih več let pozneje) ustrezno zaščiten. Služba za notranjo revizijo je brez dodatnih pridržkov k splošnemu mnenju poudarila zadeve, opisane v nadaljevanju. (i) Izvrševanje proračuna EU v sedanjih kriznih razmerah, povezanih s pandemijo COVID-19: potrebni so podrobna ocena nastajajočih tveganj ter opredelitev in izvajanje ustreznih blažilnih ukrepov. Zdravstvene, socialne, gospodarske in finančne razmere, ki so posledica pandemije COVID-19, pomenijo potencialno velika medsektorska tveganja za institucijo v zvezi z izvrševanjem proračuna EU in izpolnjevanjem prednostnih nalog politike.

Komisija je odgovorna za izvrševanje proračuna EU. To vključuje operacije, izvedene pred krizo (kot del večletnega finančnega okvira 2014–2020), za katere je treba ustrezne kontrole (zlasti naknadne) z vidika zanesljivosti, skladnosti in smotrnosti še izvesti, in operacije, izvedene med samo krizo. Z nadaljevanjem krize se pojavljajo izzivi, zlasti glede: -izvrševanja proračuna v skladu z veljavnim pravnim okvirom zaradi spreminjajočih se pravil in nastajajočih predpisov, nujnih postopkov, uporabe izjemnih ukrepov, težkih razmer in/ali omejene razpoložljivosti finančnih in človeških virov; -obsega, v katerem je mogoče potrebne kontrole in preverjanja na ravni Komisije, držav članic, tretjih držav, izvajalskih partnerjev in/ali upravičencev izvesti v skladu z načrti zaradi logističnih omejitev, kot so popoln in pravočasen dostop do informacij in dokumentacije, težave pri opravljanju nalog/pregledov na kraju samem in sposobnost izvajalskih partnerjev in upravičencev, da nadaljujejo običajne dejavnosti; -morebitnega učinka na sedanjo in prihodnjo popravno zmogljivost Komisije zaradi zelo zahtevnega gospodarskega položaja, s katerim se bo treba spopasti na ravni EU in nacionalni ravni, vključno z mogočimi stečaji končnih upravičencev, kar bi lahko otežilo izterjavo neupravičeno izplačanih zneskov. Zagotovila o finančnem poslovodenju proračuna EU so po naravi večletna in odvisna od zanesljivosti ustreznih strategij kontrole na različnih ravneh. Temeljijo na ocenah tveganja konkretnih programov in povezanih proračunskih operacij, predhodnih in naknadnih kontrolah odhodkov, strategijah nadzora v zvezi s tretjimi osebami, ki izvajajo politike in programe, ter izvajanju popravne zmogljivosti za zaščito proračuna EU. Za zagotovitev ustrezne zaščite proračuna glede na te povsem nove izzive bi morali generalni direktorati in službe Komisije (i) ustrezno oceniti tveganja zaradi pandemije COVID-19, povezana s finančnim poslovodenjem v smislu zanesljivosti, skladnosti s pravnim okvirom in popravne zmogljivosti večletnih sistemov ter smotrnosti, ter (ii) opredeliti in izvajati ustrezne blažilne ukrepe, kot sta prilagoditev ali ponovna opredelitev njihovih strategij kontrole. (ii) Strategije nadzora v zvezi s tretjimi osebami, ki izvajajo politike in programe Čeprav ostaja Komisija v celoti odgovorna za zagotavljanje zakonitosti in pravilnosti odhodkov ter dobro finančno poslovodenje (pa tudi doseganje ciljev politike), se pri izvajanju svojih programov vse bolj zanaša na tretje osebe. To večinoma poteka tako, da se izvrševanje proračuna EU za poslovanje ali izvajanje nekaterih nalog prenese na države zunaj EU, mednarodne organizacije ali mednarodne finančne institucije, nacionalne organe in agencije v državah članicah, skupna podjetja, organe, ki niso organi EU, in decentralizirane agencije EU. Poleg tega se na nekaterih področjih politike vse pogosteje uporabljajo nadomestni mehanizmi financiranja (oziroma se načrtuje njihova vse pogostejša uporaba), kot so finančni instrumenti, ki za Komisijo pomenijo posebne izzive in tveganja, kot je poudarilo tudi Evropsko računsko sodišče. Da bi generalni direktorati izpolnili svoje splošne odgovornosti, morajo nadzirati izvajanje programov in politik ter po potrebi zagotoviti smernice in pomoč. Zato morajo opredeliti in izvajati zadostne, uspešne in učinkovite dejavnosti nadzora/spremljanja/poročanja ter tako zagotoviti, da pooblaščeni subjekti in drugi partnerji učinkovito izvajajo programe, ustrezno ščitijo finančne interese EU, spoštujejo sporazume o prenosu pooblastil, kjer je primerno, in čim prej rešijo vse morebitne opredeljene težave. Služba za notranjo revizijo je tudi v več revizijah v letu 2019 priporočila, naj se v strategijah kontrole in ureditvah nadzora zadevnih generalnih direktoratov jasneje določijo prednostne naloge in potreba po pridobivanju zagotovil o dobrem finančnem poslovodenju v navedenih organih EU in organih, ki niso organi EU. Čeprav so bili v zadnjih letih na ravni osrednjih služb in ravni ustreznih generalnih direktoratov sprejeti ukrepi za zmanjšanje tveganj, ugotovljenih v okviru revizijskega dela, so na nekaterih področjih še vedno potrebne dodatne izboljšave. Glede na to si morajo generalni direktorati Komisije še naprej prizadevati za prepoznavanje in ocenjevanje tveganj, povezanih s prenosom nalog na tretje osebe, ter izvajati učinkovite in uspešne nadzorne dejavnosti z nadaljnjim razvojem ustreznih strategij kontrole. To je pomembno ne samo za dejavnosti, prenesene v okviru veljavnega večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020, temveč bo glede na pričakovano povečano uporabo lastniških in jamstvenih instrumentov ter instrumentov delitve tveganja v naslednjem večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 še pomembnejše. Služba za notranjo revizijo bo spremljala razvoj dogodkov v zvezi z vplivom krize zaradi COVID-19 in zanašanjem na tretje osebe pri izvajanju programov na veljavni in novi (revidirani) večletni finančni okvir, posodobljene politične prednostne naloge in finančno poslovodenje Komisije. To bo izvedla v okviru posodobitev rednih (strateških) ocen tveganj in revizijskih načrtov, sprejetih na njihovi podlagi. 5.Posvetovanje s komisijo za finančne nepravilnosti pri Komisiji Komisija, ustanovljena v skladu s členom 143 finančne uredbe ( ), v mnenju, ki ga je pripravila v skladu s členom 93 finančne uredbe, v letu 2019 ni poročala o sistemskih problemih. 6.Ukrepi za zmanjšanje morebitnih navzkrižij interesov (mednarodni standardi notranjega revidiranja) – preiskava Evropskega varuha človekovih pravic Manfred Kraff, sedanji generalni direktor Službe za notranjo revizijo in notranji revizor Komisije, je nastopil mandat 1. marca 2017. Pred tem je bil namestnik generalnega direktorja in računovodja Komisije v Generalnem direktoratu Komisije za proračun. 1 Manfred Kraff je v skladu z mednarodnimi revizijskimi standardi ( ) 7. marca 2017 po imenovanju na položaj generalnega direktorja in notranjega revizorja izdal navodila o ureditvah, ki jih je treba vzpostaviti za zmanjšanje in/ali preprečitev vseh morebitnih ali zaznanih navzkrižij interesov med revizijskim delom Službe za notranjo revizijo in njegovimi prejšnjimi odgovornostmi. Te ureditve so bile podaljšane v letih 2018 (do 1. marca 2019), 2019 (do 1. marca 2020) in 2020 (do 1. marca 2021), in sicer z navodili za vse uslužbence Službe za notranjo revizijo, ki jih je 1. marca 2018, 1. marca 2019 in 2. marca 2020 izdal Manfred Kraff. V skladu s temi ureditvami naj Manfred Kraff ne bi sodeloval pri nadzoru nad revizijskim delom v zvezi z dejavnostmi, za katere je bil pristojen, preden se je pridružil Službi za notranjo revizijo. Nazadnje sta bila/bosta za nadzor nad revizijskim delom v zvezi s takimi primeri odgovorna Jeff Mason, nekdanji vršilec dolžnosti generalnega direktorja Službe za notranjo revizijo (od septembra 2016 do februarja 2017), in sedanji direktor v Službi za notranjo revizijo (IAS.B, Revizija pri Komisiji in izvajalskih agencijah I). V ureditvah je bilo navedeno še, da bo odbor za spremljanje poteka revizij obveščen o teh navodilih in njihovem izvajanju ter da se bo Jeff Mason posvetoval z navedenim odborom v zvezi s presojo vsake situacije, v kateri bi bilo mogoče sklepati, da sta neodvisnost ali objektivnost Manfreda Kraffa oslabljeni. V takih primerih Manfred Kraff ne bi nadzoroval povezanega revizijskega dela. O vzpostavljenih ureditvah se je z odborom za spremljanje poteka revizij razpravljalo na njegovih seji marca 2018. Odbor je menil, da ukrepi Službe za notranjo revizijo ustrezno obravnavajo tveganje navzkrižja interesov v skladu z mednarodnimi standardi in dobro prakso. Z zadovoljstvom je ugotovil tudi, da so bile ureditve za zagotovitev organizacijske neodvisnosti pri zadevnih revizijah v praksi izvedene. Odbor za spremljanje poteka revizij je na svojih sejah januarja 2019 (pripravljalna skupina), marca 2019 in marca 2020 (pripravljalna skupina) ocenil tudi dejansko izvajanje teh ureditev v letu 2018. Z zadovoljstvom je ugotovil, da so se te ureditve v praksi izvajale pri številnih revizijah in da je to vodilna praksa na področju notranje revizije.