(7)V Prilogi IX k Protokolu 1 k Sporazumu so navedene čezmorske države in ozemlja EU. V smislu Protokola so „čezmorske države in ozemlja“ države in ozemlja iz Priloge II Pogodbe o delovanju Evropske unije. Seznam bi bilo treba posodobiti, da se upošteva nedavna sprememba statusa nekaterih čezmorskih držav in ozemelj –

(6)Potrebne so spremembe izdelkov (tarifne številke in poimenovanja) iz Priloge II k Protokolu 1 k Sporazumu zaradi uskladitve s posodobitvami nomenklature HS za leti 2012 in 2017, ki jih je sprejela Svetovna carinska organizacija, ter zaradi skladnosti poimenovanj izdelkov in uvrstitve HS s harmoniziranim sistemom.

(5)Potrebne so spremembe nekaterih določb Protokola 1 o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja, sklenjenega leta 2007, za posodobitev pravil o poreklu glede na najnovejši razvoj, da se zagotovijo prožnejša in enostavnejša pravila o poreklu, katerih cilj je olajšati trgovino gospodarskim subjektom in optimalizirati stopnjo uporabe preferencialne obravnave.

(1)Unija je s Sklepom Sveta 2012/196/ES z dne 13. julija 2009sklenila Začasni sporazum o določitvi okvira za sporazum o gospodarskem partnerstvu z državami Vzhodne in Južne Afrike na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), ki je začel začasno veljati 14. maja 2012.

o stališču, ki se sprejme v imenu Evropske unije v Odboru GSP, ustanovljenem z Začasnim sporazumom o določitvi okvira za sporazum o gospodarskem partnerstvu med državami Vzhodne in Južne Afrike na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani, v zvezi s spremembo nekaterih določb Protokola 1 o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja

Ker bo akt Odbora SGP spremenil Začasni sporazum o določitvi okvira za sporazum o gospodarskem partnerstvu med državami Vzhodne in Južne Afrike na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani, je primerno, da se po sprejetju objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Materialna pravna podlaga za sklep iz člena 218(9) PDEU je odvisna predvsem od cilja in vsebine predvidenega akta, glede katerega se v imenu Unije zavzame stališče. Če ima predvideni akt dva cilja ali elementa in če je eden od teh ciljev ali elementov glavni, drugi pa postranski, mora sklep iz člena 218(9) PDEU temeljiti na samo eni materialni pravni podlagi, in sicer na tisti, ki se zahteva za glavni ali prevladujoči cilj ali element.

V Prilogi IX k Protokolu 1 k Sporazumu so navedene čezmorske države in ozemlja EU. V smislu Protokola so „čezmorske države in ozemlja“ države in ozemlja iz Priloge II Pogodbe o delovanju Evropske unije. Seznam bi bilo treba posodobiti, da se upošteva nedavna sprememba statusa nekaterih čezmorskih držav in ozemelj.

Potrebne so spremembe izdelkov (tarifne številke in poimenovanja) iz Priloge II k Protokolu 1 k Sporazumu zaradi uskladitve s posodobitvami nomenklature HS za leti 2012 in 2017, ki jih je sprejela Svetovna carinska organizacija, ter zaradi skladnosti poimenovanj izdelkov in uvrstitve HS s harmoniziranim sistemom.

Protokol 1 o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja je bil sklenjen leta 2007. Nekatere določbe izvirnega Protokola 1 niso posodobljene glede na najnovejši razvoj pravil o poreklu, kar povzroča ovire za izkoriščanje preferencialne obravnave, določene v Sporazumu. Spremembe bodo poenostavile in zagotovile prožnost za izpolnjevanje zahtev in postopkov pravil o poreklu. Ta poenostavitev bo olajšala trgovino in optimalizirala uporabo preferencialne obravnave za gospodarske subjekte. Poleg tega bodo predlagane spremembe spodbujale regionalno povezovanje in gospodarski razvoj v državah ESA, tako da bodo subjektom nudile več priložnosti za izpolnjevanje pravil o poreklu.

·Sprememba Priloge IX k Protokolu 1 Sporazuma, ki navaja čezmorske države in ozemlja EU, da se upoštevajo spremembe seznama čezmorskih držav in ozemelj v skladu s Prilogo II k PDEU, ob upoštevanju nedavne spremembe statusa nekaterih ozemelj na seznamu, da se olajša uporaba določb o kumulaciji porekla.

·Spremembe Priloge II k Protokolu 1, da se upoštevajo posodobitve nomenklature, ki jo ureja konvencija o harmoniziranem sistemu poimenovanj in šifrskih oznakah blaga (v nadaljnjem besedilu: harmonizirani sistem) Svetovne carinske organizacije, ki so začele veljati 1. januarja 2012 in 1. januarja 2017. Te spremembe ne spreminjajo pravil o poreklu. Spremenjene ali posodobljene tarifne številke HS: ex poglavje 12, ex 1211, ex 121190, ex 3002, 4104 do 4106, 4107, 4109 (črtana), ex 4114, 8485 (črtana), ex 8486 in 8487.

Namen predvidenega akta je posodobiti določbe o pravilih o poreklu glede na najnovejši razvoj dogodkov in gospodarskim subjektom zagotoviti poenostavljena in prožnejša pravila o poreklu, in sicer s sprejetjem naslednjih sprememb:

Odbor SGP obravnava vse zadeve, potrebne za izvajanje Sporazuma, vključno z razvojnim sodelovanjem. Pri opravljanju svojih nalog lahko Odbor SGP (a) ustanovi in nadzoruje posebne odbore ali organe, potrebne za izvajanje Sporazuma, (b) se sestane, kadar koli se dogovorita pogodbenici, (c) prouči vsa vprašanja v okviru Sporazuma in pri opravljanju svojih nalog sprejme ustrezne ukrepe, (d) sprejme sklepe ali poda priporočila v primerih, določenih v Sporazumu, in (e) sprejme spremembe Sporazuma, vključno s seznamom držav podpisnic ESA iz Priloge II in določbami Protokola 1.

Odbor SGP je organ, ustanovljen v skladu s členom 64 Sporazuma. Sestavljajo ga predstavniki EU in držav ESA (Madagaskar, Mauritius, Sejšeli in Zimbabve). Odbor SGP sprejme svoj poslovnik, sopredsedujeta pa mu predstavnik EU in predstavnik držav ESA.

Namen Začasnega sporazuma o določitvi okvira za sporazum o gospodarskem partnerstvu z državami Vzhodne in Južne Afrike na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je (a) državam ESA omogočiti, da izkoristijo boljši dostop do trga, ki ga zagotavlja Evropska unija; (b) spodbujati trajnostni gospodarski razvoj in postopno vključevanje držav ESA v svetovno gospodarstvo; (c) vzpostaviti območje proste trgovine med Evropsko unijo in državami Vzhodne in Južne Afrike (v nadaljnjem besedilu: države ESA) na podlagi skupnega interesa s postopno liberalizacijo trgovine na način, ki je skladen z veljavnimi pravili STO in načelom asimetrije, ob upoštevanju posebnih potreb in omejitev zmogljivosti držav ESA glede ravni in časovno razporeditev obveznosti; (d) vzpostaviti ustrezne mehanizme reševanja sporov ter (e) vzpostaviti ustrezno institucionalno ureditev.

2.1.Začasni sporazum o določitvi okvira za sporazum o gospodarskem partnerstvu med državami Vzhodne in Južne Afrike na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani

Ta predlog zadeva sklep o stališču, ki se sprejme v imenu Evropske unije v Odboru GSP, ustanovljenem z Začasnim sporazumom o določitvi okvira za sporazum o gospodarskem partnerstvu med državami Vzhodne in Južne Afrike na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani, v zvezi s predvidenim sprejetjem sklepa o spremembi nekaterih določb Protokola 1 k Sporazumu.

o stališču, ki se sprejme v imenu Evropske unije v Odboru GSP, ustanovljenem z Začasnim sporazumom o določitvi okvira za sporazum o gospodarskem partnerstvu med državami Vzhodne in Južne Afrike na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani, v zvezi s spremembo nekaterih določb Protokola 1 o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja

EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 7.2.2019 COM(2019) 58 final PRILOGA

k predlogu sklepa Sveta o stališču, ki se sprejme v imenu Evropske unije v Odboru GSP, ustanovljenem z Začasnim sporazumom o določitvi okvira za sporazum o gospodarskem partnerstvu med državami Vzhodne in Južne Afrike na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani, v zvezi s spremembo nekaterih določb Protokola 1 o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja



OSNUTEK SKLEPA ŠT: […]

ODBORA SGP z dne …2019 o spremembi nekaterih določb Protokola 1 o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja k Začasnemu sporazumu o določitvi okvira za sporazum o gospodarskem partnerstvu med državami Vzhodne in Južne Afrike na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani ODBOR SGP JE – ob upoštevanju Začasnega sporazuma o določitvi okvira za sporazum o gospodarskem partnerstvu med državami Vzhodne in Južne Afrike na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) in zlasti člena 13 Protokola 1, ob upoštevanju Protokola 1 k Sporazumu in zlasti člena 44 Protokola, ki določa, da se lahko Odbor SGP odloči, da bo spremenil določbe Protokola 1,

ob upoštevanju naslednjega: (1)V skladu s členom 13 Sporazuma se lahko Odbor SGP odloči, da bo spremenil določbe Protokola 1 o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja zaradi njihove nadaljnje poenostavitve. (2)Pogodbenici sta se dogovorili o popravku člena 6(2) Protokola 1 k Sporazumu glede pojmov „njuna plovila“ in „njune ladje za predelavo“. (3)Pogodbenici sta se dogovorili, da bosta v naslovu III Protokola 1 k Sporazumu uvedli nov člen 13 z naslovom „Ločeno knjigovodsko izkazovanje“, da bi gospodarskim subjektom omogočili prihranek stroškov z uporabo te metode vodenja zalog. (4)Pogodbenici sta se dogovorili, da bosta spremenili člen 14 naslova III Protokola 1 k Sporazumu in ga nadomestili z novim členom 15 z naslovom „Nespreminjanje izdelkov“, da bi gospodarskim subjektom omogočili večjo prožnost v zvezi z dokazili, ki se predložijo carinskim organom države uvoznice, kadar pretovarjanje ali postopek carinskega skladiščenja blaga s poreklom potekata v tretji državi. (5) Pogodbenici sta se dogovorili, da bosta v naslovu III Protokola 1 k Sporazumu uvedli nov člen 17, da bi gospodarskim subjektom omogočili pošiljanje sladkorja različnega porekla, ne da bi bilo treba sladkor hraniti ločeno glede na poreklo. (6) Pogodbenici sta se dogovorili, da bosta spremenili člen 16 naslova IV Protokola 1 k Sporazumu, ki je zdaj preštevilčen v člen 18, da bi gospodarskim subjektom omogočili večjo prožnosti pri izpolnjevanju zahtev glede dokazil o poreklu. (7) Spremembe nomenklature, ki jo ureja konvencija o harmoniziranem sistemu poimenovanj in šifrskih oznakah blaga (v nadaljnjem besedilu: harmonizirani sistem), so začele veljati 1. januarja 2012 in 1. januarja 2017. Ker navedene spremembe niso namenjene spreminjanju pravil o poreklu, bi bilo treba ustrezno spremeniti Prilogo II k Protokolu št. 1, da se ohrani isto stanje.

(8) Po pristopu Hrvaške k EU je treba spremeniti Prilogo IV k Protokolu 1, da se vključi hrvaška različica izjave. (9) Seznam čezmorskih držav in ozemelj v Prilogi IX k Protokolu 1 se je spremenil. Navedeno prilogo je zato treba ustrezno spremeniti, da bo odražala navedene spremembe — (10) Zaradi številnih sprememb Protokola 1 in njegovih prilog je treba Protokol 1 zaradi jasnosti v celoti nadomestiti z novim – SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:



Člen 1 Besedilo Protokola 1 k Sporazumu se nadomesti z besedilom iz Priloge k temu sklepu. Člen 2 Ta sklep začne veljati na dan sprejetja. V/Na …, Za Odbor SGP Predsednik PRILOGA PROTOKOL 1 O opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja

KAZALO NASLOV I SPLOŠNE DOLOČBE Členi 1. Opredelitve NASLOV II OPREDELITEV POJMA „IZDELKI S POREKLOM“ Členi 2. Splošne zahteve 3. Kumulacija v Skupnosti 4. Kumulacija v državah ESA 5. Kumulacija s sosednjimi državami v razvoju 6. V celoti pridobljeni izdelki 7. Zadostno obdelani ali predelani izdelki 8. Nezadostni postopki obdelave ali predelave 9. Enota kvalifikacije

10. Dodatki, nadomestni deli in orodje 11. Garniture 12. Nevtralne sestavine 13. Ločeno knjigovodsko izkazovanje NASLOV III OZEMELJSKE ZAHTEVE Členi 14. Načelo teritorialnosti 15. Nespreminjanje izdelkov 16. Razstave 17. Pošiljke sladkorja NASLOV IV DOKAZILO O POREKLU Členi 18. Splošne zahteve 19. Postopek za izdajo potrdila o gibanju blaga EUR.1 20. Naknadno izdana potrdila o gibanju blaga EUR.1 21. Izdaja dvojnika potrdila o gibanju blaga EUR.1 22. Izdaja potrdil o gibanju blaga EUR.1 na podlagi predhodno izdanega ali sestavljenega dokazila o poreklu 23. Pogoji za izjavo na računu

24. Pooblaščeni izvoznik 25. Veljavnost dokazila o poreklu 26. Tranzitni postopek 27. Predložitev dokazila o poreklu 28. Uvoz po delih 29. Izjeme pri dokazilu o poreklu 30. Informativni postopek za kumulacijske namene 31. Dokazilne listine 32. Hramba dokazila o poreklu in dokazilnih listin 33. Odstopanja in oblikovne napake 34. Zneski, izraženi v eurih NASLOV V DOGOVORI O UPRAVNEM SODELOVANJU Členi 35. Upravni pogoji za izdelke, za katere veljajo ugodnosti po Sporazumu 36. Uradno obvestilo carinskih organov pogodbenic 37. Medsebojna pomoč 38. Preverjanje dokazil o poreklu 39. Preverjanje dobaviteljevih izjav 40. Reševanje sporov

41. Kazni 42. Proste cone 43. Odbor za carinsko sodelovanje 44. Odstopanja NASLOV VI CEUTA IN MELILLA Členi 45. Posebni pogoji NASLOV VII KONČNE DOLOČBE Členi 46. Spremembe Protokola 47. Priloge 48. Izvajanje Protokola PRILOGE PRILOGA I k Protokolu 1: Uvodne opombe k seznamu v Prilogi II PRILOGA II k Protokolu 1: Seznam obdelav ali predelav, ki jih je treba opraviti na materialih brez porekla, da proizvedeni izdelek lahko dobi status blaga s poreklom PRILOGA II(a) k Protokolu 1: Odstopanja od seznama obdelav ali predelav, ki jih je treba opraviti na materialih brez porekla, da proizvedeni proizvod lahko dobi status blaga s poreklom v skladu s členom 7(2)

PRILOGA III k Protokolu 1: Obrazec za potrdilo o gibanju blaga PRILOGA IV k Protokolu 1: Izjava na računu PRILOGA V A k Protokolu 1: Izjava dobavitelja za izdelke s statusom preferencialnega porekla PRILOGA V B k Protokolu 1: Izjava dobavitelja za izdelke, ki nimajo statusa preferencialnega porekla PRILOGA VI k Protokolu 1: Potrdilo o informacijah PRILOGA VII k Protokolu 1: Obrazec za zahtevek za odstopanje PRILOGA VIII k Protokolu 1: Sosednje države v razvoju PRILOGA IX k Protokolu 1: Čezmorske države in ozemlja PRILOGA X k Protokolu 1: Izdelki, za katere se določbe o kumulaciji iz členov 3 in 4 uporabljajo po 1. oktobru 2015 in za katere se določbe iz člena 5 ne uporabljajo PRILOGA XI k Protokolu 1: Druge države AKP PRILOGA XII k Protokolu 1: Izdelki s poreklom iz Južne Afrike, izključeni iz kumulacije iz člena 4 PRILOGA XIII k Protokolu 1: Izdelki s poreklom iz Južne Afrike, za katere se določbe člena 4 uporabljajo po 31. decembru 2009 NASLOV I SPLOŠNE DOLOČBE Člen 1 Opredelitve V tem protokolu:

(a) „izdelava“ pomeni katero koli vrsto obdelave ali predelave, vključno s sestavljanjem ali posebnimi postopki; (b) „material“ pomeni vsako sestavino, surovino, sestavni del ali del itd., ki se uporablja pri izdelavi izdelka; (c) „izdelek“ pomeni izdelek, ki se izdeluje, tudi če je namenjen poznejši uporabi pri drugem postopku izdelave; (d) „blago“ pomeni materiale in izdelke; (e) „carinska vrednost“ pomeni vrednost, določeno v skladu s Sporazumom iz leta 1994 o izvajanju člena VII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (Sporazum STO o carinski vrednosti); (f) „cena franko tovarna“ pomeni ceno, ki se za izdelek franko tovarna v Skupnosti ali v državah ESA plača proizvajalcu, pri katerem se opravi zadnja obdelava ali predelava, pod pogojem, da cena vključuje vrednost vseh uporabljenih materialov, zmanjšano za vse notranje dajatve, ki se ali se lahko povrnejo pri izvozu pridobljenega izdelka; (g) „vrednost materialov“ pomeni carinsko vrednost uporabljenih materialov brez porekla v času uvoza, če ta ni znana ali je ni mogoče določiti, pa je to prva cena, ki jo je mogoče določiti za materiale v Skupnosti ali državah ESA; (h) „vrednost materialov s poreklom“ pomeni vrednost teh materialov, kakor so opredeljeni v točki (g), ki se smiselno uporablja; (i) „dodana vrednost“ je cena izdelka franko tovarna, zmanjšana za carinsko vrednost vsakega vključenega materiala s poreklom iz drugih držav ali ozemelj, navedenih v členih 3 in 4, pri katerih se uporablja kumulacija, če pa carinska vrednost ni znana ali je ni mogoče določiti, je to prva cena, ki jo je mogoče določiti, plačana za materiale v Skupnosti ali v eni od držav ESA; (j) „poglavja“ in „tarifne številke“ pomenijo poglavja in štirimestne tarifne številke, uporabljene v nomenklaturi, ki sestavljajo harmonizirani sistem poimenovanj in šifrskih oznak blaga, ki je v tem protokolu naveden kot „harmonizirani sistem“ ali „HS“;

(k) „uvrščen“ se nanaša na uvrstitev izdelka ali materiala v določeno tarifno številko; (l) „pošiljka“ pomeni izdelke, ki jih posamezni uvoznik hkrati pošlje posameznemu prejemniku, ali izdelke, ki so zajeti v enotni prevozni listini o prevozu od izvoznika do prejemnika, ali, če takšne listine ni, v enotnem računu; (m) „ozemlje“ vključuje teritorialne vode; (n) „ČDO“ pomeni čezmorske države in ozemlja, kot so opredeljeni v Prilogi IX; (o) „druge države AKP“ pomeni vse države AKP, razen držav ESA. NASLOV II OPREDELITEV POJMA „IZDELKI S POREKLOM“ Člen 2 Splošne zahteve 1. Za namene Sporazuma o gospodarskem partnerstvu med ESA in EU, v nadaljnjem besedilu: Sporazum, se naslednji izdelki štejejo za izdelke s poreklom iz Skupnosti:

(a) izdelki, ki so v celoti pridobljeni v Skupnosti v smislu člena 6 tega protokola; (b) izdelki, ki so pridobljeni v Skupnosti in vsebujejo materiale, ki niso v celoti pridobljeni v Skupnosti, če so takšni materiali dovolj obdelani ali predelani v Skupnosti v smislu člena 7. 2. Za namene Sporazuma se za izdelke s poreklom iz držav ESA štejejo: (a) izdelki, v celoti pridobljeni v državi ESA v smislu člena 6 tega protokola; (b) izdelki, pridobljeni v državi ESA, ki vsebujejo materiale, ki niso tam v celoti pridobljeni, pod pogojem, da so takšni materiali dovolj obdelani ali predelani v navedeni državi ESA v smislu člena 7. Člen 3 Kumulacija v Skupnosti 1. Brez poseganja v določbe člena 2(1) izdelki veljajo za izdelke s poreklom iz Skupnosti, če so bili tam pridobljeni in vključujejo materiale s poreklom iz države ESA, drugih držav AKP ali iz ČDO, če obdelava ali predelava, ki je potekala v Skupnosti, presega postopke iz člena 8. Ni treba, da bi bili taki materiali zadostno obdelani ali predelani. 2. Če obdelava ali predelava, ki se izvaja v Skupnosti, ne presega postopkov iz člena 8, se šteje, da ima pridobljeni izdelek poreklo iz Skupnosti samo, kadar je tam dodana vrednost večja od vrednosti uporabljenih materialov iz katere koli druge države ali ozemlja iz odstavka 1. Če ni tako, pridobljeni izdelek velja za izdelek s poreklom iz države ali ozemlja, ki je prispevalo največjo vrednost uporabljenih materialov s poreklom pri proizvodnji v Skupnosti.

3. Izdelki s poreklom iz ene od držav ali ozemelj, navedenih v odstavkih 1 in 2, ki niso obdelani ali predelani v Skupnosti, ohranijo svoje poreklo, če se izvozijo v eno od teh držav ali ozemelj. 4. Za izvajanje člena 2(1)(b) se obdelava ali predelava, opravljena v državi ESA, drugih državah AKP ali ČDO, šteje, kot da je bila opravljena v Skupnosti, če se pridobljeni izdelki naknadno obdelajo ali predelajo v Skupnosti. Če so v skladu s to določbo izdelki s poreklom pridobljeni v dveh ali več zadevnih državah ali ozemljih, se štejejo za izdelke s poreklom iz Skupnosti samo, če obdelava ali predelava presega postopke iz člena 8. 5. Če obdelava ali predelava, ki se izvaja v Skupnosti, ne presega postopkov iz člena 8, se šteje, da ima pridobljeni izdelek poreklo iz Skupnosti samo, kadar je tam dodana vrednost večja od vrednosti uporabljenih materialov iz katere koli druge države ali ozemlja iz odstavka 4. Če ni tako, se pridobljeni izdelek šteje za izdelek s poreklom iz države ali ozemlja, ki je prispevalo največjo vrednost materialov, uporabljenih pri proizvodnji. 6. Kumulacija, določena v tem členu, se lahko uporablja le, če: (a) so države, ki so vključene v pridobitev statusa izdelka s poreklom, in namembna država sklenile sporazum o upravnem sodelovanju, ki zagotavlja pravilno izvajanje tega člena; (b) so materiali in izdelki pridobili status izdelkov s poreklom na podlagi pravil o poreklu, ki so enaka pravilom o poreklu iz tega protokola, in (c) Skupnost državam ESA prek Evropske komisije zagotovi podrobne podatke o sporazumih o upravnem sodelovanju z drugimi državami ali ozemlji iz tega člena. Evropska komisija v Uradnem listu Evropske unije (serija C) in države ESA v skladu s svojimi postopki objavijo datum, ko se lahko uporablja kumulacija iz tega člena z državami ali ozemlji, ki so navedeni v tem členu in izpolnjujejo potrebne zahteve. 7. Kumulacija, določena v tem členu, se lahko uporablja šele po 1. oktobru 2015 za izdelke, navedene v Prilogi X, in po 1. januarju 2010 za riž iz tarifne številke 1006. Člen 4 Kumulacija v državah ESA

1. Brez poseganja v določbe člena 2(2) izdelki veljajo za izdelke s poreklom iz države ESA, če so bili tam pridobljeni in vključujejo materiale s poreklom iz Skupnosti, drugih držav AKP, ČDO ali drugih držav ESA, če obdelava ali predelava, ki je potekala v navedeni državi ESA, presega postopke iz člena 8. Ni treba, da bi bili taki materiali zadostno obdelani ali predelani. 2. Če obdelava ali predelava, ki se izvaja v državi ESA, ne presega postopkov iz člena 8, se šteje, da ima pridobljeni izdelek poreklo iz navedene države ESA samo, kadar je tam dodana vrednost večja od vrednosti uporabljenih materialov s poreklom iz katere koli druge države ali ozemlja iz odstavka 1. Če ni tako, pridobljeni izdelek velja za izdelek s poreklom iz države ali ozemlja, ki je prispevalo največjo vrednost uporabljenih materialov s poreklom pri proizvodnji v navedeni državi ESA. 3. Izdelki s poreklom iz ene od držav ali ozemelj, navedenih v odstavkih 1 in 2 tega člena, ki niso obdelani ali predelani v državi ESA, ohranijo svoje poreklo, če se izvozijo v eno od teh držav ali ozemelj. 4. Za namen izvajanja člena 2(2)(b) se obdelava ali predelava, opravljena v Skupnosti, drugih državah ESA, drugih državah AKP ali v ČDO, šteje, kot da je bila opravljena v državi ESA, če se pridobljeni izdelki naknadno obdelajo ali predelajo v navedeni državi ESA. Če so v skladu s to določbo izdelki s poreklom pridobljeni v dveh ali več zadevnih državah ali ozemljih, se štejejo za izdelke s poreklom iz države ESA samo, če obdelava ali predelava presega postopke iz člena 8. 5. Če obdelava ali predelava, ki se izvaja v državi ESA, ne presega postopkov iz člena 8, se šteje, da ima pridobljeni izdelek poreklo iz navedene države ESA samo, kadar je tam dodana vrednost večja od vrednosti uporabljenih materialov iz katere koli druge države ali ozemlja iz odstavka 4. Če ni tako, se pridobljeni izdelek šteje za izdelek s poreklom iz države ali ozemlja, ki je prispevalo največjo vrednost materialov, uporabljenih pri proizvodnji. 6. Kumulacija, določena v tem členu, se lahko uporablja le, če: (a) so države, ki so vključene v pridobitev statusa izdelka s poreklom, in namembna država sklenile sporazum o upravnem sodelovanju, ki zagotavlja pravilno izvajanje tega člena; (b) so materiali in izdelki pridobili status izdelkov s poreklom na podlagi pravil o poreklu, ki so enaka pravilom o poreklu iz tega protokola, in (c) države ESA prek Evropske komisije zagotovijo Skupnosti podrobne podatke o sporazumih o upravnem sodelovanju z drugimi državami ali ozemlji iz tega člena. Evropska komisija v Uradnem listu Evropske unije (serija C) in države ESA v skladu s svojimi postopki objavijo datum, ko se lahko uporablja kumulacija iz tega člena z državami ali ozemlji, ki so navedeni v tem členu in izpolnjujejo potrebne zahteve. 7. Kumulacija, določena v tem členu, se ne uporablja za izdelke, naštete v Prilogi X. Ne glede na to se lahko kumulacija iz tega člena uporablja šele po 1. oktobru 2015 za izdelke, navedene v Prilogi X, in po 1. januarju 2010 za riž iz tarifne številke 1006, kadar imajo materiali, uporabljeni pri proizvodnji takšnih izdelkov, poreklo v državi ESA ali v drugi državi članici AKP, ki je pogodbenica Sporazuma o gospodarskem partnerstvu, ali se tam izvede obdelava ali predelava.

8. Ta člen se ne uporablja za izdelke s poreklom iz Južne Afrike iz Priloge XII. Kumulacija, določena v tem členu, se uporablja za izdelke s poreklom iz Južne Afrike, navedene v Prilogi XIII, po 31. decembru 2009. Člen 5 Kumulacija s sosednjimi državami v razvoju Na predlog držav ESA in v skladu z določbami člena 41 se lahko materiali s poreklom iz sosednje države v razvoju, ki ni država AKP in sodi v skladno geografsko enoto, katerih seznam je v Prilogi VIII, štejejo za materiale s poreklom iz države ESA, če so vključeni v tam pridobljeni izdelek. Ni treba, da so taki materiali zadostno obdelani ali predelani, pod pogojem, da: (a) je obdelava ali predelava, ki je izvedena v državi ESA, obširnejša od postopkov, naštetih v členu 8; (b) so države ESA, Skupnost in zadevne sosednje države v razvoju sklenile sporazum o primernem upravnem sodelovanju za zagotovitev pravilnega izvajanja tega odstavka; Kumulacija, določena v tem členu, se ne uporablja za izdelke, navedene na podlagi odločitve Odbora za carinsko sodelovanje. Za določanje, ali izdelki izvirajo iz sosednje države v razvoju, kot je določeno v Prilogi VIII, se uporabljajo določbe tega protokola. Člen 6 V celoti pridobljeni izdelki 1. Za v celoti pridobljene v državi ESA ali v Skupnosti se štejejo:

(a) mineralni izdelki, pridobljeni iz tal ali morskega dna; (b) tam pridelano sadje in zelenjava; (c) tam rojene in vzrejene žive živali; (d) izdelki iz živih, tam vzrejenih živali; (e) (i) izdelki, tam pridobljeni z lovom ali ribolovom; (ii) proizvodi iz ribogojstva, vključno z marikulturo, če je riba tam rojena in gojena; (f) proizvodi morskega ribolova in drugi proizvodi iz morja, ki jih je Skupnost ali država ESA pridobila s svojimi plovili zunaj svojih teritorialnih voda; (g) izdelki, izdelani na njunih ladjah za predelavo izključno iz izdelkov, navedenih v (f); (h) tam zbrano rabljeno blago, primerno samo za ponovno pridobivanje surovin, vključno z rabljenimi pnevmatikami, primernimi samo za protektiranje ali za uporabo kot odpadni material; (i) odpadki in ostanki tam izvedenih postopkov izdelave; (j) izdelki, pridobljeni iz morskega dna ali podtalja zunaj njihovih ozemeljskih voda, pod pogojem, da imajo izključne pravice do izkoriščanja morskega dna ali podtalja;

(k) blago, tam izdelano izključno iz izdelkov, navedenih v (a) do (j). 2. Izraza „njuna plovila“ in „njune ladje za predelavo“ v odstavkih 1(f) in (g) se uporabljata samo za plovila in ladje za predelavo: (a) ki so registrirane v državi članici ES ali državi AKP; (b) ki plujejo pod zastavo države članice ES ali države AKP; (c) ki izpolnjujejo enega od naslednjih pogojev: (i) so v najmanj 50-odstotni lasti državljanov države članice ES ali države ESA ali (ii) so v lasti podjetij, – ki imajo sedež in glavni kraj poslovanja v državi članici ES ali državi ESA in – ki so v najmanj 50-odstotni lasti države članice ES ali države ESA, javnih subjektov ali državljanov navedene države.

3. Ne glede na določbe odstavka 2 Skupnost privoli, da se na zahtevo države ESA plovila, ki jih zakupi ali najame država ESA, obravnavajo kot „njena plovila“ za izvajanje ribolovnih dejavnosti v njeni izključni ekonomski coni, če je Odbor za carinsko sodelovanje sprejel zakupno ali najemno pogodbo, za katero ima Skupnost pravico do prve zavrnitve, kot pogodbo, ki zagotavlja ustrezne priložnosti za razvoj zmogljivosti države ESA za ribarjenje za svoje lastne potrebe, in zlasti kot pogodbo, ki na državo ESA prenese odgovornost za navtično in poslovno vodenje plovila, ki ga ima na razpolago za daljše časovno obdobje. 4. Pogoji iz odstavka 2 so lahko izpolnjeni v različnih državah, če te sodijo med države ESA. V tem primeru velja, da ima izdelek poreklo iz države državljanov ali podjetij, ki jim pripada plovilo ali predelovalna ladja, v skladu z odstavkom 2(c). Če imajo plovilo ali predelovalno ladjo v lasti državljani ali podjetja držav, ki so pogodbenice različnih sporazumov o gospodarskem partnerstvu, se izdelki štejejo za izdelki s poreklom iz države, katerih državljani ali podjetja imajo največji delež, v skladu z določbami odstavka 2(c). Člen 7 Zadostno obdelani ali predelani izdelki 1. Za namene člena 2 se izdelki, ki niso v celoti pridobljeni, štejejo kot zadostno obdelani ali predelani, kadar so izpolnjeni pogoji iz seznama v Prilogi II. 2. Ne glede na odstavek 1 se lahko izdelki, našteti v Prilogi II(a), štejejo za zadostno obdelane ali predelane za namene člena 2, če so izpolnjeni pogoji iz navedene priloge. 3. V pogojih iz odstavkov 1 in 2 so za vse izdelke, za katere velja ta SGP, navedeni postopki obdelave ali predelave, ki jih je treba opraviti na materialih brez porekla, uporabljenih pri izdelavi teh izdelkov, ti pogoji pa se uporabljajo samo v zvezi s takimi materiali. Če se izdelek, ki je pridobil status izdelka s poreklom z izpolnitvijo pogojev iz seznama, uporablja pri izdelavi drugega izdelka, se torej pogoji, ki se uporabljajo za izdelek, v katerega je ta vključen, ne uporabljajo zanj in se ne upoštevajo materiali brez porekla, ki so se morda uporabili pri njegovi izdelavi. 4. Ne glede na odstavka 1 in 2 se materiali brez porekla, ki se v skladu s pogoji iz Priloge II in Priloge II(a) ne bi smeli uporabljati pri izdelavi zadevnega izdelka, lahko kljub temu uporabijo, če: (a) njihova skupna vrednost ne presega 15 odstotkov cene izdelka franko tovarna; (b) z uporabo tega odstavka ni presežen kateri od odstotkov, ki so na seznamu navedeni kot zgornja vrednost materialov brez porekla.

5. Določbe odstavka 4 se ne uporabljajo za izdelke iz poglavij 50 do 63 harmoniziranega sistema. 6. Odstavki od 1 do 5 se uporabljajo v skladu z določbami člena 8. Člen 8 Nezadostni postopki obdelave ali predelave 1. Brez poseganja v odstavek 2 naslednji postopki veljajo kot nezadostna obdelava ali predelava, da bi izdelki pridobili status izdelkov s poreklom ne glede na to, ali so zahteve člena 7 izpolnjene ali ne: (a) postopki za ohranitev blaga v dobrem stanju med prevozom in skladiščenjem; (b) razstavljanje in sestavljanje pošiljk; (c) pranje, čiščenje; odstranjevanje prahu, oksidov, olja, barve ali drugih snovi za prekrivanje; (d) likanje tekstila; (e) preprosti postopki barvanja in loščenja;

(f) luščenje, delno ali popolno beljenje, loščenje ter glaziranje žit in riža; (g) postopki barvanja sladkorja ali oblikovanja sladkornih kock; delno ali popolno mletje kristalnega sladkorja; (h) lupljenje, razkoščičevanje in luščenje sadja, oreškov in zelenjave; (i) ostrenje, preprosto brušenje ali preprosto rezanje; (j) sejanje, prebiranje, sortiranje, klasificiranje, razvrščanje, usklajevanje (vključno s sestavljanjem garnitur izdelkov); (k) preprosto pakiranje v steklenice, konzerve, čutare, vrečke, zaboje, škatle, pritrjevanje na kartone ali plošče in vsi drugi preprosti postopki pakiranja; (l) pritrjevanje ali tiskanje oznak, nalepk, logotipov in drugih podobnih znakov za razlikovanje na izdelke in njihovo embalažo; (m) preprosto mešanje izdelkov, ne glede na to, ali so različnih vrst ali ne; mešanje sladkorja s katerim koli drugim materialom; (n) preprosto sestavljanje delov izdelkov v popoln izdelek ali razstavljanje izdelkov na dele;

(o) kombinacija dveh ali več postopkov, opisanih v točkah (a) do (n); (p) zakol živali. 2. Pri ugotavljanju, ali naj se obdelava ali predelava, opravljena na posameznem izdelku, šteje za nezadostno v smislu odstavka 1, se skupno upoštevajo vsi postopki, opravljeni na navedenem izdelku v Skupnosti ali državah ESA. Člen 9 Enota kvalifikacije 1. Enota kvalifikacije za uporabo določb tega protokola je posamezen izdelek, ki šteje za osnovno enoto pri uvrščanju ob uporabi nomenklature harmoniziranega sistema. Zato velja naslednje: (a) kadar je izdelek, ki ga sestavlja skupina izdelkov ali je sestavljen iz izdelkov, po pogojih harmoniziranega sistema uvrščen v eno tarifno številko, potem celota pomeni enoto kvalifikacije; (b) kadar je pošiljka sestavljena iz več enakih izdelkov, ki se uvrščajo v isto tarifno številko harmoniziranega sistema, je treba pri uporabi določb tega protokola vsak izdelek obravnavati posebej. 2. Kadar je embalaža po splošnem pravilu 5 za razlago harmoniziranega sistema pri uvrstitvi vključena v izdelek, je vključena tudi pri določanju porekla.

Člen 10 Dodatki, nadomestni deli in orodje Dodatki, nadomestni deli in orodje, poslani skupaj z delom opreme, stroja, naprave ali vozila, ki so del običajne opreme in so vključeni v njeno ceno ali pa niso posebej zaračunani, se štejejo za del zadevne opreme, stroja, naprave ali vozila. Člen 11 Garniture Garniture, kot so opredeljene v splošnem pravilu 3 za razlago harmoniziranega sistema, se štejejo za garniture s poreklom, kadar imajo poreklo vsi njihovi sestavni deli. Kljub temu se takrat, kadar je garnitura sestavljena iz izdelkov s poreklom in brez porekla, šteje, da ima garnitura kot celota poreklo, če vrednost izdelkov brez porekla ne presega 15 odstotkov cene garniture franko tovarna. Člen 12 Nevtralne sestavine Da bi določili, ali ima izdelek poreklo, ni treba ugotavljati porekla za naslednje, kar bi lahko bilo uporabljene pri njegovi izdelavi: (a) energijo in gorivo;

(b) naprave in opremo; (c) stroje in orodje; (d) blago, ki ni vključeno ali ni namenjeno za vključitev v končno sestavo izdelka. Člen 13 Ločeno knjigovodsko izkazovanje 1. Če pri ločenem skladiščenju zalog izdelkov s poreklom in izdelkov brez porekla, ki so med seboj zamenljivi, nastanejo precejšnji stroški ali materialne težave, lahko carinski organi na pisno zahtevo prizadetih strani za vodenje teh zalog dovolijo tako imenovano „metodo ločenega knjigovodskega izkazovanja“ (v nadaljnjem besedilu: metoda). 2. Metoda iz odstavka 1 se uporablja tudi za surovi sladkor s poreklom in brez porekla, ki ne vsebuje dodanih snovi za aromatiziranje ali barvil ter je namenjen za nadaljnje prečiščevanje, iz tarifnih podštevilk 1701 12, 1701 13, 1701 14 harmoniziranega sistema, ki se fizično združuje ali meša v državi Vzhodne ali Južne Afrike, ki izvaja SGP, ali v Uniji pred izvozom v Unijo oziroma v drugo državo Vzhodne in Južne Afrike, ki izvaja SGP. 3. Metoda zagotavlja, da sta v katerem koli obdobju število ali količina pridobljenih izdelkov, ki se lahko štejejo za izdelke s poreklom iz države Vzhodne in Južne Afrike, ki izvaja SGP, ali Evropske unije, enaka, kot bi bi bila, če bi bile zaloge fizično ločene. 4. Carinski organi lahko dovoljenje iz odstavka 1 izdajo pod kakršnimi koli pogoji, za katere menijo, da so primerni. 5. Metoda se uporablja in njena uporaba se beleži na podlagi splošnih računovodskih načel, ki veljajo v državi, v kateri je bil izdelek izdelan.

6. Uporabnik metode lahko sestavi oziroma zaprosi za dokazilo o poreklu za tiste količine izdelkov, ki se lahko štejejo za izdelke s poreklom. Uporabnik mora na zahtevo carinskih organov dati izjavo o tem, kako so bile količine vodene. 7. Carinski organi nadzorujejo uporabo dovoljenja in lahko dovoljenje kadar koli odvzamejo, če ga uporabnik kakor koli nepravilno uporablja ali ne izpolnjuje katerega od drugih pogojev iz tega protokola. 8. Za potrebe odstavka 1 zamenljivi materiali pomenijo materiale, ki so enake vrste in enake tržne kakovosti z enakimi tehničnimi in fizičnimi lastnostmi ter ki se jih ne da ločiti med seboj za namene ugotovitve porekla. NASLOV III OZEMELJSKE ZAHTEVE Člen 14 Načelo teritorialnosti 1. Razen v primerih iz členov 3, 4 in 5 morajo biti pogoji za pridobitev statusa blaga s poreklom, določeni v naslovu II, brez prekinitve izpolnjeni v državah ESA ali v Skupnosti.

2. Razen v primerih iz členov 3, 4 in 5, se blago s poreklom, izvoženo iz države ESA ali iz Skupnosti v drugo državo, ob vrnitvi šteje za blago brez porekla, razen če se lahko carinskim organom zadovoljivo dokaže, da: (a) je vrnjeno blago isto blago, kot je bilo izvoženo, in (b) da na njem, medtem ko je bilo v navedeni državi, ali med izvozom, niso bili opravljeni nikakršni postopki, razen tistih, ki so potrebni, da se ohrani v dobrem stanju. Člen 15 Nespreminjanje izdelkov 1.Izdelki s poreklom, ki se deklarirajo za domačo uporabo v pogodbenici, so isti izdelki, kot se izvozijo iz druge pogodbenice, kjer so pridobili status blaga s poreklom. Preden se izdelki deklarirajo za domačo uporabo, ne smejo biti spremenjeni ali preoblikovani na noben način, niti se na njih ne smejo opraviti nikakršni postopki, razen postopkov za ohranitev blaga v dobrem stanju ali dodajanje ali pritrjevanje oznak, nalepk, pečatov ali kakršne koli druge dokumentacije za zagotovitev skladnosti s specifičnimi notranjimi zahtevami pogodbenice uvoznice. 2.Izdelki ali pošiljke se lahko skladiščijo v državi, ki ni pogodbenica, če v tej državi, ki ni pogodbenica, ostanejo pod carinskim nadzorom. 3. Brez poseganja v določbe naslova V lahko delitev pošiljk poteka na ozemlju države, ki ni pogodbenica, kadar jo opravi izvoznik ali se izvede pod njegovo odgovornostjo, če zadevno blago ostane pod carinskim nadzorom v državi, ki ni pogodbenica. 4. V primeru dvoma, da so pogoji iz odstavkov 1 do 3 izpolnjeni, lahko carinski organi od deklaranta zahtevajo, da predloži dokazilo o izpolnjevanju zahtev, ki se lahko predloži v kakršni koli obliki, vključno s pogodbenimi dokumenti o prevozu, kot so na primer enotni tovorni listi ali dejanska oz. konkretna dokazila, ki temeljijo na označevanju ali številčenju tovorkov, ali kakršno koli dokazilo v zvezi z blagom samim. Člen 16 Razstave 1. Za izdelke s poreklom, ki se pošiljajo na razstavo v državo ali na ozemlje, ki nista navedena v členih 3, 4 in 5, s katerimi se uporablja kumulacija, in se po razstavi prodajo za uvoz v Skupnost ali državo ESA, veljajo pri uvozu ugodnosti po določbah Sporazuma, če se carinskim organom zadovoljivo dokaže, da: (a) je izvoznik te izdelke dobavil iz Skupnosti ali države ESA v državo, v kateri je razstava, in jih je tam razstavljal;

(b) je navedeni izvoznik izdelke prodal ali jih drugače dal na razpolago osebi v državi ESA ali v Skupnosti; (c) so bili izdelki med razstavo ali takoj zatem poslani v enakem stanju, kot so bili poslani na razstavo; ter (d) izdelki od tedaj, ko so bili poslani na razstavo, niso bili uporabljeni za noben drug namen, razen za predstavitev na razstavi. 2. Dokazilo o poreklu mora biti izdano ali sestavljeno v skladu z določbami naslova IV in predloženo carinskim organom države uvoznice na običajen način. V njem morata biti navedena ime in naslov razstave. Po potrebi se lahko zahteva dodatno dokumentarno dokazilo o pogojih, pod katerimi so bili razstavljeni. 3. Odstavek 1 se uporablja za katero koli trgovsko, industrijsko, kmetijsko ali obrtno razstavo, sejem ali podobno javno prireditev ali prikaz, ki ni organiziran za zasebne namene v trgovinah ali poslovnih prostorih z namenom prodaje tujih izdelkov in med katerim so izdelki pod carinskim nadzorom. Člen 17 Pošiljke sladkorja Pošiljanje surovega sladkorja različnega porekla, ki ne vsebuje dodanih snovi za aromatiziranje ali barvil, za nadaljnje prečiščevanje, iz tarifnih podštevilk 1701 12, 1701 13 in 1701 14 harmoniziranega sistema, po morju med ozemlji pogodbenic se dovoli, ne da bi bilo treba sladkor hraniti ločeno glede na poreklo. Zagotoviti je treba, da so količine sladkorja, za katere bi se lahko štelo, da imajo poreklo, enake količinam, ki bi bile deklarirane za uvoz, če bi se sladkor hranil ločeno. Zadnje pristanišče natovarjanja bi moralo pripadati ozemlju države AKP, ki izvaja SGP. NASLOV IV DOKAZILO O POREKLU Člen 18

Splošne zahteve 1. Za izdelke s poreklom iz države ESA ob uvozu v Skupnost in za izdelke s poreklom iz Skupnosti ob uvozu v državo ESA veljajo ugodnosti iz določb Sporazuma ob predložitvi: (a) potrdila o gibanju blaga EUR.1, vzorec katerega je v Prilogi III, ali (b) v primerih iz člena 23(1) izjave, v nadaljevanju „izjava na računu“, ki jo izvoznik da na računu, dobavnici ali drugi trgovinski listini, ki zadevni izdelek opisuje dovolj natančno, da je mogoče ugotoviti njegovo istovetnost; besedilo izjave na računu je v Prilogi IV. 2. Ne glede na odstavek 1 se za izdelke s poreklom v smislu tega protokola v primerih iz člena 29 uporabljajo ugodnosti iz Sporazuma, ne da bi bilo treba predložiti katero koli od zgoraj navedenih listin. 3. Po uradnem obvestilu v Odboru za carinsko sodelovanje za izdelke s poreklom v eni od pogodbenic ob uvozu v drugo pogodbenico veljajo ugodnosti preferencialne tarifne obravnave iz tega sporazuma ob predložitvi izjave na računu, ki jo v skladu s členom 23 sestavi izvoznik, registriran v skladu z ustrezno zakonodajo pogodbenic. V tem uradnem obvestilu se določi, da se odstavek 1(a) in (b) ne uporablja več. 4. Za namene uporabe določb iz tega naslova izvozniki uporabljajo jezik, ki je skupen državam ESA in Skupnosti. Člen 19 Postopek za izdajo potrdila o gibanju blaga EUR.1 1. Potrdilo o gibanju blaga EUR.1 izdajo carinski organi države izvoznice na pisno zahtevek, ki ga predloži izvoznik ali na izvoznikovo odgovornost njegov pooblaščeni zastopnik.

2. V ta namen izvoznik ali njegov pooblaščeni zastopnik izpolni potrdilo o gibanju blaga EUR.1 in obrazec zahtevka, katerih vzorca sta v Prilogi III. Ta obrazca se izpolnita v skladu z določbami tega protokola. Če sta napisana z roko, morata biti izpolnjena s črnilom in tiskanimi črkami. Izdelki morajo biti opisani v za to predvidenem polju brez praznih vmesnih vrstic. Če polje ni v celoti izpolnjeno, je treba pod zadnjo vrstico opisa potegniti vodoravno črto in prečrtati prazen prostor pod njo. 3. Izvoznik, ki vlaga zahtevek za izdajo potrdila o gibanju blaga EUR.1, mora biti pripravljen, da na zahtevo carinskih organov države izvoznice, v kateri se izda potrdilo o gibanju blaga EUR.1, kadar koli predloži vse ustrezne listine, ki dokazujejo status zadevnih izdelkov s poreklom kot tudi izpolnitev drugih zahtev tega protokola. 4. Potrdilo o gibanju blaga EUR.1 izdajo carinski organi države članice ali države ESA, če se zadevni izdelki lahko obravnavajo kot izdelki s poreklom iz Skupnosti ali države ESA ali iz ene od drugih držav ali ozemelj iz členov 3, 4 in 5 ter izpolnjujejo druge zahteve iz tega protokola. 5. Carinski organi, ki izdajo potrdilo, naredijo vse potrebno, da preverijo, ali imajo izdelki status izdelkov s poreklom in ali so izpolnjeni drugi pogoji iz tega protokola. V ta namen imajo pravico zahtevati katero koli dokazilo in opraviti kakršen koli pregled izvoznikove računovodske evidence ali kakršen koli drug pregled, ki se jim zdi potreben. Carinski organi, ki izdajajo potrdila, tudi zagotovijo, da je obrazec iz odstavka 2 pravilno izpolnjen. Zlasti morajo preveriti, ali je prostor, namenjen opisu izdelkov, izpolnjen tako, da izključuje vse možnosti goljufije. 6. Datum izdaje potrdila o gibanju blaga EUR.1 mora biti na potrdilu naveden v polju 11. 7. Potrdilo o gibanju blaga EUR.1 izdajo carinski organi in ga dajo izvozniku na razpolago takoj, ko je dejanski izvoz opravljen ali zagotovljen. Člen 20 Naknadno izdana potrdila o gibanju blaga EUR.1 1. Ne glede na člen 19(7) se potrdilo o gibanju blaga EUR.1 izjemoma lahko izda tudi po izvozu izdelkov, na katere se nanaša, če: (a) ni bilo izdano ob izvozu zaradi napak ali nenamernih opustitev ali posebnih okoliščin ali (b) se carinskim organom zadovoljivo dokaže, da je bilo potrdilo o prometu blaga EUR.1 izdano, vendar ob uvozu iz tehničnih razlogov ni bilo sprejeto.

2. Za izvajanje odstavka 1 mora izvoznik v zahtevku navesti kraj in datum izvoza izdelkov, na katere se potrdilo o gibanju blaga EUR.1 nanaša, in navesti razloge za svoj zahtevek. 3. Carinski organi lahko potrdilo o gibanju blaga EUR.1 izdajo naknadno samo po opravljenem preverjanju, če se podatki v izvoznikovi zahtevi ujemajo s podatki v ustreznem spisu. 4. Naknadno izdana potrdila o gibanju blaga EUR.1 morajo vsebovati naslednjo oznako v angleškem jeziku: „ISSUED RETROSPECTIVELY“ 5. Oznaka iz odstavka 4 mora biti vpisana v polje „Opombe“ na potrdilu o gibanju blaga EUR.1. Člen 21 Izdaja dvojnika potrdila o gibanju blaga EUR.1 1. Če je bilo potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ukradeno, izgubljeno ali uničeno, lahko izvoznik carinske organe, ki so ga izdali, zaprosi za dvojnik, sestavljen na podlagi izvoznih listin, ki jih imajo. 2. Na ta način izdani dvojnik mora biti označen z izrazom v angleškem jeziku: „DUPLICATE“.

3. Zaznamek iz odstavka 2 se vpiše v polje „Opombe“ na dvojniku potrdila o gibanju blaga EUR.1. 4. Dvojnik, na katerem mora biti datum izdaje prvotnega potrdila o gibanju blaga EUR.1, začne veljati z navedenim dnem. Člen 22 Izdaja potrdil o gibanju blaga EUR.1 na podlagi predhodno izdanega ali sestavljenega dokazila o poreklu Kadar so izdelki s poreklom dani pod nadzor carinskega urada v državi ESA ali Skupnosti, je mogoče izvirno dokazilo o poreklu nadomestiti z enim ali več potrdili o prometu blaga EUR.1, z namenom, da se pošljejo vsi ali nekateri od teh izdelkov drugam znotraj držav ESA ali Skupnosti. Nadomestna potrdila o gibanju blaga EUR.1 izda carinski urad, pod nadzor katerega so bili dani izdelki, in overi carinski organ, pod nadzor katerega so bili dani izdelki. Člen 23 Pogoji za izjavo na računu 1. Izjavo na računu iz člena 18(1)(b) lahko da: (a) pooblaščeni izvoznik v smislu člena 24 ali (b) kateri koli izvoznik za vsako pošiljko, ki jo sestavlja en ali več paketov, ki vsebujejo izdelke s poreklom, katerih skupna vrednost ne presega 6 000 EUR.

2. Izjavo na računu je mogoče dati, če se zadevni izdelki lahko obravnavajo kot izdelki s poreklom iz države ESA ali iz Skupnosti ali iz ene od drugih držav ali ozemelj iz členov 3, 4 in 5 ter izpolnjujejo druge zahteve iz tega protokola. 3. Izvoznik, ki podaja izjavo na računu, mora biti pripravljen, da kadar koli na upravičeno zahtevo carinskih organov izvozne države predloži vse ustrezne listine, ki dokazujejo, da imajo posamezni izdelki status izdelkov s poreklom in da so izpolnjeni drugi pogoji iz tega protokola. 4. Izvoznik da izjavo na računu tako, da na račun, dobavnico ali drugo uradno listino natipka, vtisne z žigom ali natisne izjavo, katere besedilo je navedeno v Prilogi IV k temu protokolu, pri čemer uporabi eno od jezikovnih različic iz omenjene priloge, v skladu z določbami nacionalne zakonodaje države izvoznice. Če je izjava napisana z roko, mora biti napisana s črnilom in tiskanimi črkami. 5. Izjave na računu morajo imeti izvirni lastnoročni podpis izvoznika. Vendar se od pooblaščenega izvoznika v smislu člena 24 ne zahteva, da podpisuje take izjave, če carinskim organom države izvoznice da svoje pisno jamstvo, da sprejema polno odgovornost za vsako izjavo na računu, po kateri ga je možno identificirati, kot da jo je lastnoročno podpisal. 6. Izjavo na računu lahko da izvoznik ob izvozu izdelkov, na katere se nanaša, ali naknadno, če je predložena v državi uvoza najpozneje v dveh letih po uvozu izdelkov, na katere se nanaša. Člen 24 Pooblaščeni izvoznik 1. Carinski organi države izvoznice lahko pooblastijo katerega koli izvoznika, ki pogosto pošilja izdelke po določbah o trgovinskem sodelovanju iz Sporazuma, da daje izjave na računu ne glede na vrednost izdelkov, na katere se nanaša. Izvoznik, ki si želi takega pooblastila, mora carinskim organom predložiti zadovoljive dokaze v obliki vseh jamstev, ki so potrebna za preverjanje, ali imajo izdelki status izdelkov s poreklom in ali so izpolnjeni drugi pogoji iz tega protokola. 2. Carinski organi lahko odobrijo status pooblaščenega izvoznika pod kakršnimi koli pogoji, za katere menijo, da so primerni. 3. Carinski organi pooblaščenemu izvozniku dodelijo številko carinskega pooblastila, ki se navede v izjavi na računu.

4. Carinski organi spremljajo, kako pooblaščeni izvoznik uporablja svoja pooblastila. 5. Carinski organi lahko to pooblastilo kadar koli odvzamejo. To storijo, če pooblaščeni izvoznik ne zagotavlja več jamstev iz odstavka 1, ne izpolnjuje pogojev iz odstavka 2 ali drugače nepravilno uporablja svoja pooblastila. Člen 25 Veljavnost dokazila o poreklu 1. Dokazilo o poreklu velja deset mesecev od datuma izdaje v državi izvoznici in mora biti v navedenem roku predloženo carinskim organom države uvoznice. 2. Dokazila o poreklu, ki so carinskim organom države uvoznice predložena po poteku roka za predložitev, določenega v odstavku 1, se lahko sprejmejo zaradi uporabe preferencialne obravnave, če jih zaradi izjemnih okoliščin ni bilo mogoče predložiti do določenega končnega datuma. 3. V drugih primerih predložitve z zamudo lahko carinski organi države uvoznice sprejmejo dokazila o poreklu, kadar so jim bili izdelki predloženi pred navedenim končnim datumom. Člen 26 Tranzitni postopek Če se izdelki vnesejo v državo ali na ozemlje iz členov 3 in 4, ki ni država porekla, začne teči nadaljnje 4-mesečno obdobje veljavnosti na datum, ko carinski organ v državi tranzita v polje 7 na potrdilu EUR.1 vpiše naslednje:

– besedo „tranzit“, – ime države tranzita, – uradni žig, katerega vzorčni odtis je bil dan na voljo Komisiji, skladnost s členom 36, – datum zaznamkov. Člen 27 Predložitev dokazila o poreklu Dokazila o poreklu se predložijo carinskim organom države uvoznice v skladu s postopki, ki se uporabljajo v tej državi. Navedeni organi lahko zahtevajo prevod dokazila o poreklu ter lahko zahtevajo tudi, da uvozno deklaracijo spremlja izjava, s katero uvoznik potrjuje, da izdelki izpolnjujejo potrebne pogoje za izvajanje Sporazuma. Člen 28 Uvoz po delih Če se na zahtevo uvoznika in pod pogoji, ki jih določi carinski organ uvozne države, razstavljeni ali nesestavljeni izdelki v smislu splošnega pravila 2(a) za razlago harmoniziranega sistema, ki so uvrščeni v razdelka XVI in XVII ali v tarifni številki 7308 in 9406 harmoniziranega sistema, uvozijo po delih, se carinskemu organu ob uvozu prvega dela predloži enotno dokazilo o poreklu teh izdelkov.

Člen 29 Izjeme pri dokazilu o poreklu 1. Izdelki, ki jih fizične osebe pošljejo drugim fizičnim osebam kot majhne pakete ali so del osebne prtljage potnika, se sprejmejo kot izdelki s poreklom in se zanje ne zahteva predložitev dokazila o poreklu, če se ti izdelki ne uvažajo v trgovinske namene in se zanje predloži izjava o izpolnjevanju pogojev iz tega protokola ter ni nobenega dvoma o resničnosti take izjave. Če se izdelki pošiljajo po pošti, se izjava lahko napiše na carinsko deklaracijo CN22/CN23 ali na list papirja, ki se priloži navedeni listini. 2. Občasni uvoz, pri katerem gre le za proizvode za osebno uporabo prejemnikov ali potnikov ali njihovih družin, se ne šteje za uvoz v trgovinske namene, če je iz narave in količine proizvodov razvidno, da niso namenjeni za trgovanje. 3. Poleg tega skupna vrednost teh izdelkov ne sme presegati 500 EUR pri malih paketih ali 1 200 EUR pri izdelkih, ki so del osebne prtljage potnikov. Člen 30 Informativni postopek za kumulacijske namene 1. Ob uporabi člena 3(1), člena 4(1) in člena 5 se za materiale iz države ESA, iz Skupnosti, iz druge države AKP ali ČDO ali iz druge države, s katero se uporablja kumulacija, status blaga s poreklom v skladu s tem protokolom dokazuje s potrdilom o gibanju blaga EUR.1 ali dobaviteljevo izjavo, vzorec katere je v Prilogi V A k temu protokolu in ki jo da izvoznik v državi ali v Skupnosti, od koder so materiali. 2. Ob uporabi člena 3(4) in člena 4(4) se obdelava ali predelava, izvedena v državi ESA, v Skupnosti, drugi državi AKP ali ČDO, dokazuje z dobaviteljevo izjavo, vzorec katere je v Prilogi V B k temu protokolu in ki jo da izvoznik v državi ali v Skupnosti, od koder so materiali. 3. Dobavitelj predloži ločeno izjavo dobavitelja za vsako pošiljko blaga na trgovinskem računu, povezanem z navedenim pošiljanjem, ali v prilogi k navedenem računu, ali na dobavnici ali drugi trgovinski listini, povezani z navedenim pošiljanjem, ki zadevne materiale opisuje dovolj natančno, da jih je mogoče prepoznati.

4. Dobaviteljeva izjava se lahko sestavi na vnaprej natisnjenem obrazcu. 5. Dobaviteljeve izjave na računu imajo izvirni lastnoročni podpis dobavitelja. Kadar pa sta račun in dobaviteljeva izjava sestavljena z uporabo elektronske obdelave podatkov, dobaviteljeve izjave ni treba podpisati lastnoročno, če lahko carinski organ v državi, v kateri je dobaviteljeva izjava sestavljena, zadovoljivo identificira odgovornega uslužbenca dobavnega podjetja. Navedeni carinski organi lahko določijo pogoje za izvajanje tega odstavka. 6. Dobaviteljeve izjave se predložijo carinskemu organu v državi izvoznici, ki prejme zahtevek za izdajo potrdila o gibanju blaga EUR.1. 7. Dobavitelj, ki izpolni izjavo, mora biti pripravljen, da na zahtevo carinskih organov države, v kateri je bila izjava sestavljena, kadar koli predloži vse ustrezne listine, ki dokazujejo, da so informacije v tej izjavi točne. 8. Dobaviteljeve izjave in potrdila o informacijah, ki so bili izdani pred datumom začetka veljavnosti tega protokola v skladu s členom 26 Protokola 1 k Sporazumu iz Cotonouja, veljajo še naprej. Člen 31 Dokazilne listine Listine iz člena 19(3) in člena 23(3), ki se uporabljajo za dokazovanje, da se izdelki iz potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali izjave na računu lahko štejejo za izdelke s poreklom iz države ESA, iz Skupnosti ali ene od drugih držav ali ozemelj iz členov 3, 4 in 5 ter da izpolnjujejo druge zahteve iz tega protokola, lahko med drugim zajemajo: (a) neposredno dokazilo o postopkih, ki jih izvoznik ali dobavitelj izvaja za pridobitev zadevnega blaga, kot je vsebovano na primer v njegovih poslovnih knjigah ali v njegovem notranjem knjigovodstvu; (b) listine, ki dokazujejo, da imajo uporabljeni materiali status materialov s poreklom, in so izdane ali sestavljene v državi ESA, v Skupnosti ali eni od drugih držav ali ozemelj iz členov 3, 4 in 5, kjer se te listine uporabljajo v skladu z nacionalno zakonodajo;

(c) listine, ki dokazujejo obdelavo ali predelavo materialov v državi ESA, v Skupnosti ali eni od drugih držav ali ozemelj iz členov 3, 4 in 5 in so izdane ali sestavljene v državi ESA, v Skupnosti ali eni od drugih držav ali ozemelj iz členov 3, 4 in 5, kjer se te listine uporabljajo v skladu z nacionalno zakonodajo; (d) potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali izjave na računu, ki dokazujejo, da imajo uporabljeni materiali status materialov s poreklom, in so izdana ali sestavljena v državi ESA, v Skupnosti ali eni od drugih držav ali ozemelj iz členov 3, 4 in 5 ter v skladu s tem protokolom. Člen 32 Hramba dokazila o poreklu in dokazilnih listin 1. Izvoznik, ki vlaga zahtevek za izdajo potrdila o gibanju blaga EUR.1, vsaj tri leta hrani listine iz člena 19(3). 2. Izvoznik, ki daje izjavo na računu, vsaj tri leta hrani kopijo te izjave in listine iz člena 23(3). 3. Dobavitelj, ki sestavi dobaviteljevo izjavo, vsaj tri leta hrani kopije izjave in računa, dobavnice ali drugih trgovinskih listin, ki jim je ta izjava priložena, ter listine iz člena 30(7). 4. Carinski organ države izvoznice, ki izda potrdilo o gibanju blaga EUR.1, vsaj tri leta hrani zahtevek iz člena 19(2). 5. Carinski organi države uvoznice vsaj tri leta hranijo potrdila o gibanju blaga EUR.1 in izjave na računih, ki so jim bile predložene. Člen 33

Odstopanja in oblikovne napake 1. Če so ugotovljene manjše razlike med navedbami na dokazilu o poreklu in tistimi na listinah, ki so predložene carinskemu uradu zaradi izvajanja uvoznih formalnosti za izdelke, to še ne pomeni ničnosti in neveljavnosti navedenega dokazila, če se pravilno ugotovi, da ta listina ustreza predloženim izdelkom. 2. Očitne oblikovne napake, kot so npr. tipkarske napake na dokazilu o poreklu, ne smejo biti razlog za zavrnitev, če te napake ne ustvarjajo dvomov o pravilnosti navedb v tej listini. Člen 34 Zneski, izraženi v eurih 1. Za uporabo določb člena 23(1)(b) in člena 29(3) v primerih, ko se izda račun v drugi valuti kot v eurih, vsako leto vsaka od teh držav določi zneske v nacionalnih valutah države ESA, držav članic Skupnosti in drugih držav ali ozemelj iz členov 3, 4 in 5, ki ustrezajo zneskom, izraženim v eurih. 2. Za pošiljko se uporabljajo določbe člena 23(1)(b) ali člena 29(3) glede na valuto, v kateri je sestavljen račun, v skladu z zneskom, ki ga je določila zadevna država. 3. Zneski, ki se uporabljajo v kateri koli nacionalni valuti, so v navedeni nacionalni valuti enakovredni zneskom, izraženih v eurih na prvi delovni dan oktobra. Zneski se sporočijo Komisiji Evropskih skupnosti do 15. oktobra in se uporabljajo od 1. januarja naslednjega leta. Komisija Evropskih skupnosti o ustreznih zneskih uradno obvesti vse zadevne države. 4. Država lahko navzgor ali navzdol zaokroži znesek, ki izhaja iz preračuna zneska, izraženega v eurih, v svojo nacionalno valuto. Zaokroženi znesek se od zneska, ki izhaja iz preračuna, ne sme razlikovati za več kot 5 odstotkov. Država lahko protivrednost zneska, izraženega v eurih, v svoji nacionalni valuti ohrani nespremenjeno, če se v času letne prilagoditve iz odstavka 3 zaradi preračuna navedenega zneska pred zaokrožanjem v nacionalni valuti poveča za manj kot 15 odstotkov. Protivrednost v nacionalni valuti lahko ostane nespremenjena, če bi preračun povzročil zmanjšanje protivrednosti.

5. Zneske, izražene v eurih, na zahtevo Skupnosti ali držav ESA pregleda Odbor za carinsko sodelovanje. Odbor za carinsko sodelovanje pri tem pregledu upošteva zaželeno ohranjanje realnih učinkov teh vrednostnih omejitev. V ta namen se lahko odloči za spremembo zneskov, izraženih v eurih. NASLOV V DOGOVORI O UPRAVNEM SODELOVANJU Člen 35 Upravni pogoji za izdelke, za katere veljajo ugodnosti po Sporazumu 1. Za proizvode s poreklom v smislu tega protokola iz držav ESA ali iz Skupnosti v času carinske uvozne deklaracije veljajo ugodnosti iz Sporazuma le, če so bili izvoženi na datum, na katerega država izvoznica izpolnjuje določbe iz odstavka 2, ali po njem. 2. Države pogodbenice se zavežejo, da bodo uvedle: (a) potrebne nacionalne in regionalne dogovore za izvajanje in uveljavljanje pravil in postopkov iz tega protokola, vključno, kadar je to primerno, s potrebnimi dogovori za uporabo členov 3, 4 in 5; (b) upravnih strukture in sisteme, potrebne za ustrezno upravljanje in nadzor porekla proizvodov ter usklajenosti z drugimi pogoji iz tega protokola. Država zagotovi uradna obvestila iz člena 36.

Člen 36 Uradno obvestilo carinskih organov pogodbenic 1. Države ESA in države članice Skupnosti si prek Komisije Evropskih skupnosti oziroma sekretariata COMESA medsebojno izmenjajo naslove carinskih organov, ki so odgovorni za izdajanje in preverjanje potrdil o gibanju blaga EUR.1 in izjav na računu ali dobaviteljevih izjav, ter vzorčne odtise žigov, ki jih uporabljajo njihovi carinski uradi pri izdajanju teh potrdil. Potrdila o gibanju blaga EUR.1 in izjave na računu ali dobaviteljeve izjave se sprejemajo za uporabo preferencialnega obravnavanja od datuma, ko Komisija Evropskih skupnosti oziroma sekretariat COMESA prejme informacije. 2. Države ESA in države članice Skupnosti se medsebojno nemudoma obvestijo o kakršnih koli spremembah informacij iz odstavka 1. 3. Organi iz odstavka 1 delujejo pod pristojnostjo vlade zadevne države. Organi, odgovorni za nadzor in preverjanje, so del vladnih organov zadevne države. Člen 37 Medsebojna pomoč 1. Za zagotovitev pravilne uporabe tega protokola si Skupnost, države ESA in druge države iz členov 3, 4 in 5 medsebojno pomagajo prek pristojnih carinskih uprav pri preverjanju verodostojnosti potrdil o gibanju blaga EUR.1, izjav na računu ali dobaviteljevih izjav ter pravilnosti informacij iz teh listin. 2. Organi, ki se jih zaprosi za pomoč, zagotovijo ustrezne informacije glede pogojev, pod katerimi je bil izdelek izdelan, pri čemer zlasti navedejo pogoje, pod katerimi so bila v različnih zadevnih državah ESA, v Skupnosti in drugih državah iz členov 3, 4 in 5 upoštevana pravila o poreklu. Člen 38

Preverjanje dokazil o poreklu 1. Naknadno preverjanje dokazil o poreklu se izvaja na podlagi analize tveganja in naključno ali kadar carinski organi države uvoznice upravičeno dvomijo o pristnosti takšnih listin, statusu porekla zadevnih izdelkov ali izpolnjevanju drugih zahtev tega protokola. 2. Za namene izvajanja določb odstavka 1 carinski organ države uvoznice carinskemu organu države izvoznice vrne potrdilo o gibanju blaga EUR.1 in račun, če je bil predložen, izjavo na računu ali kopijo teh listin, pri čemer po potrebi navede razloge za zahtevek za preverjanje. V podporo zahtevku za preverjanje se pošlje vsaka pridobljena listina ali informacija, ki kaže, da so podatki na dokazilu o poreklu napačni. 3. Preverjanje opravijo carinski organi države izvoznice. V ta namen imajo pravico zahtevati katero koli dokazilo in opraviti kakršen koli pregled izvoznikove ali proizvajalčeve računovodske evidence ali kakršen koli drug pregled, ki se jim zdi potreben. 4. Če se carinski organi države uvoznice odločijo, da bodo med čakanjem na izide preverjanja začasno prenehali priznavati preferencialno obravnavo izdelkov, se uvozniku ponudi sprostitev izdelkov, ob upoštevanju katerih koli previdnostnih ukrepov, ki se zdijo potrebni. 5. Carinski organi, ki so zahtevali preverjanje, se o izidih tega preverjanja obvestijo čim prej. Ti rezultati morajo jasno pokazati, ali so listine pristne in ali se izdelki, na katere se nanašajo, lahko štejejo za izdelke s poreklom iz države ESA, iz Skupnosti ali ene od drugih držav iz členov 3, 4 in 5 ter izpolnjujejo druge zahteve iz tega protokola. 6. Če v primerih upravičenega dvoma ni odgovora v desetih mesecih od datuma zahtevka za preverjanje ali če odgovor ne vsebuje dovolj informacij za določitev verodostojnosti obravnavane listine ali pravega porekla izdelkov, carinski organi, ki so zahtevali preverjanje, razen v izjemnih okoliščinah zavrnejo upravičenost za preferencialno obravnavo. 7. Kadar se zdi, da postopek preverjanja ali kakršna koli druga informacija kaže na kršenje določb tega protokola, država izvoznica na lastno pobudo ali na zahtevo države uvoznice opravi ustrezne poizvedbe ali poskrbi za izvedbo takih poizvedb dovolj hitro, da se ugotovijo in preprečijo take kršitve, pri čemer lahko v ta namen zadevna država izvoznica povabi državo uvoznico k sodelovanju pri teh poizvedbah. Člen 39

Preverjanje dobaviteljevih izjav 1. Preverjanje dobaviteljevih izjav se izvede na podlagi analize tveganja in naključno ali kadar carinski organi države, v kateri so bile take izjave upoštevane pri izdajanju potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali sestavljanju izjave na računu, upravičeno dvomijo o pristnosti listine ali točnosti informacij v njej. 2. Carinski organi, katerim je predložena dobaviteljeva izjava, lahko od carinskih organov države, v kateri je bila izjava dana, zahtevajo izdajo potrdila o informacijah, katerega vzorec je v Prilogi VI k temu protokolu. Namesto tega lahko carinski organi, ki jim je predložena dobaviteljeva izjava, od izvoznika zahtevajo, da predloži potrdilo o informacijah, ki so ga izdali carinski organi države, v kateri je izjava sestavljena. Urad, ki je izdal potrdilo o informacijah, vsaj tri leta hrani njegovo kopijo. 3. Carinski organi, ki so zahtevali preverjanje, morajo biti o rezultatih tega preverjanja čim prej obveščeni. Izidi morajo jasno pokazati, ali so informacije v dobaviteljevi izjavi točne, in omogočiti, da se ugotovi, ali in v kakšnem obsegu se ta dobaviteljeva izjava lahko upošteva pri izdajanju potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali pri sestavljanju izjave na računu. 4. Preverjanje opravijo carinski organi države, v kateri je bila izjava dobavitelja sestavljena. V ta namen imajo pravico zahtevati kakršno koli dokazilo in opraviti kakršen koli pregled dobaviteljevega knjigovodstva ali kakršen koli drug pregled, ki se jim zdi potreben, da se preveri točnost dobaviteljeve izjave. 5. Morebitno potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ali izjava na računu, izdana oz. podana na podlagi netočne dobaviteljeve izjave, velja za nično in neveljavno. Člen 40 Reševanje sporov Če se pojavijo spori v zvezi s postopki preverjanja iz členov 38 in 39, ki jih carinski organi, ki so zahtevali preverjanje, in carinski organi, ki so odgovorni za njegovo izvajanje, ne morejo sami razrešiti, ali če se pojavijo vprašanja glede razlage tega protokola, se ta predajo v presojo Odboru za carinsko sodelovanje. V vseh primerih se spori med uvoznikom in carinskimi organi države uvoznice rešujejo v skladu z zakonodajo navedene države. Člen 41

Kazni Kaznovan bo vsakdo, ki sestavi ali povzroči, da se sestavi listina, ki vsebuje nepravilne podatke, z namenom, da bi pridobil preferencialno obravnavo izdelkov. Člen 42 Proste cone 1. Države ESA in Skupnost sprejmejo vse potrebne ukrepe, da zagotovijo, da se izdelki, s katerimi se trguje na podlagi dokazila o poreklu ali dobaviteljeve izjave in za katere se med prevozom uporablja prosta cona na njihovem ozemlju, ne zamenjajo z drugim blagom in da se na njih ne opravijo drugi postopki razen običajnih, ki so potrebni za preprečevanje njihovega kvarjenja. 2. Kadar se z uporabo izjeme v zvezi z določbami iz odstavka 1 izdelki s poreklom iz države ESA ali iz Skupnosti uvozijo v prosto cono s priloženim dokazilom o poreklu in če se v zvezi z njimi opravijo obdelave ali predelave, zadevni organi na izvoznikovo zahtevo izdajo novo potrdilo o gibanju blaga EUR.1, če je opravljena obdelava ali predelava v skladu z določbami tega protokola. Člen 43 Odbor za carinsko sodelovanje

1. Ustanovi se Odbor za carinsko sodelovanje, v nadaljevanju imenovan „Odbor“, ki je odgovoren za izvajanje upravnega sodelovanja zaradi pravilne in enotne uporabe tega protokola in za izvajanje katere koli druge naloge na carinskem področju. 2. Odbor redno proučuje učinek uporabe pravil o poreklu na države ESA, zlasti na najmanj razvite države ESA, in Svetu ministrov priporoča ustrezne ukrepe. 3. Odbor sprejema odločitve glede kumulacije pod pogoji iz člena 5. 4. Odbor sprejema odločitve glede odstopanj od tega protokola pod pogoji iz člena 44. 5. Odbor se redno sestaja in ima dnevni red, o katerem se vnaprej dogovori z državami ESA in Skupnostjo. 6. Odbor na eni strani sestavljajo izvedenci držav članic Skupnosti in uslužbenci Komisije, odgovorni za carinska vprašanja, ter na drugi strani izvedenci, ki zastopajo države ESA, in uslužbenci regionalnih skupin držav ESA, odgovorni za carinska vprašanja. Odbor lahko po potrebi predlaga ustrezno strokovno pomoč. Funkcijo predsednika Odbora opravljajo pogodbenice izmenično. Člen 44 Odstopanja 1. Odbor za carinsko sodelovanje, v nadaljnjem besedilu v tem členu: Odbor, lahko odobri odstopanja od tega protokola, kadar to upravičuje razvoj obstoječe industrije ali nastanek nove industrije v državah ESA. Pred tem ali ko zadevne države ESA predložijo zadevo Odboru, obvestijo Skupnost o svojem zahtevku za odobritev odstopanja, skupaj z razlogi za zahtevek v skladu z odstavkom 2. Skupnost v skladu s tem členom pritrdilno odgovori na vse zahtevke držav ESA, ki so primerno utemeljeni in ki ne morejo povzročiti hujše škode obstoječi industriji Skupnosti. 2. Da bi Odbor lažje proučil zahtevke za odobritev odstopanja, države ESA, ki vlagajo zahtevek, z obrazcem iz Priloge VIII k temu protokolu v podporo zahtevku navedejo čim popolnejše informacije, ki vsebujejo zlasti naslednje točke:

– opis končnega izdelka, – značilnosti in količino materialov s poreklom iz tretjih držav, – značilnosti in količino materialov s poreklom iz držav ESA ali držav ali ozemelj iz členov 3 in 4 ali materialov, ki so bili v teh državah ali na teh ozemljih predelani, – postopke izdelave, – dodano vrednost, – število zaposlenih v zadevnem podjetju, – pričakovani obseg izvoza v Skupnost, – druge možne vire dobave surovin, – razloge za zahtevano trajanje glede na prizadevanja za najdbo novih virov dobav, – druge pripombe. Ista pravila se uporabljajo za vsako zahtevo za podaljšanje. Odbor lahko obrazec spremeni.

3. Pri proučitvi zahtevkov se upošteva zlasti: (a) stopnja razvitosti ali geografski položaj države ali držav ESA; (b) primere, pri katerih bi uporaba obstoječih pravil o poreklu znatno vplivala na zmožnost obstoječe industrije v državi ESA, da nadaljuje z izvozom v Skupnost, zlasti v primerih, ko bi to lahko povzročilo prenehanje njenih dejavnosti; (c) posebni primeri, v katerih je mogoče jasno dokazati, da bi lahko pravila o poreklu ogrozila pomembno vlaganje v industrijo, in pri katerih bi odstopanje, ki bi podprlo uresničevanje investicijskega programa, omogočilo postopno izpolnjevanje teh pravil. 4. V vsakem primeru je treba proučiti, ali pravila v zvezi s kumulacijo ne zagotavljajo rešitve za ta problem. 5. Poleg tega, če se predlog za odobritev odstopanja nanaša na eno od najmanj razvitih ali otoških držav ESA, se predlog prouči z naklonjenostjo, zlasti glede na: (a) ekonomski in socialni vpliv sklepa, ki se sprejme, zlasti v zvezi z zaposlovanjem; (b) potrebo po uporabi odstopanja v nekem obdobju ob upoštevanju specifičnega položaja posamezne države ESA in njenih težav. 6. Pri proučevanju zahtevkov se za vsak primer posebej upošteva možnost podelitve statusa izdelka s poreklom izdelkom, ki vključujejo materiale s poreklom iz sosednjih držav v razvoju, najmanj razvitih držav ali držav v razvoju, s katerimi ima ena ali več držav ESA posebne odnose, pod pogojem, da se lahko vzpostavi zadovoljivo upravno sodelovanje. 7. Ne glede na odstavke 1 do 6 se odstopanje odobri, kadar je dodana vrednost izdelkov brez porekla, ki se uporabljajo v zadevni državi ESA, vsaj 45 % vrednosti končnega izdelka, pod pogojem, da odstopanje ni tako, da bi resno škodovalo kakemu gospodarskemu področju Skupnosti ali ene ali več držav članic.

8. Ne glede na odstavke 1 do 7 se odstopanje v zvezi s tunom v pločevinkah in tunovimi fileji odobri samo v okviru letne kvote 8 000 ton za tuna v pločevinkah in v okviru letne kvote 2 000 ton za tunove fileje. Predlogi za odobritev takega odstopanja države ESA predložijo Odboru v skladu z zgoraj omenjenimi kvotami, ta pa jih avtomatično odobri in uveljavi z odločbo. 9. Odbor naredi vse potrebno za zagotovitev, da se odločitev sprejme čim prej in v vsakem primeru najpozneje v petinsedemdesetih delovnih dneh po tem, ko zahtevek prejme sopredsednik Odbora ES. Če v tem roku Skupnost ne obvesti držav ESA o svojem stališču glede predlogov, se šteje, da je predlog sprejet. 10. (a) Odstopanje velja za obdobje, načeloma petih let, ki ga določi Odbor. (b) Odločba o odobritvi odstopanja lahko velja tudi za podaljšanje, ne da bi bila potrebna nova odločba Odbora, pod pogojem, da posamezna država ali države ESA tri mesece pred koncem posameznega obdobja predložijo dokazilo, da še vedno niso sposobne izpolnjevati pogojev tega protokola, od katerih je bilo odobreno odstopanje. Morebitne ugovore zoper podaljšanje Odbor čim prej prouči in odloči o podaljšanju odstopanja. Odbor ravna, kot je določeno v odstavku 9. Sprejmejo se vsi potrebni ukrepi, da se preprečijo prekinitve pri uporabi zadevnega odstopanja. (c) Odbor lahko v obdobjih iz pododstavkov (a) in (b) revidira pogoje za izvajanje odstopanja, če se ugotovi, da je prišlo do znatne spremembe bistvenih dejavnikov, ki so pripomogli k odločitvi o odobritvi odstopanja. Ob zaključku te revizije se lahko Odbor odloči, da bo spremenil pogoje svoje odločbe glede obsega odstopanja ali katerega koli drugega prej določenega pogoja. NASLOV VI CEUTA IN MELILLA Člen 45 Posebni pogoji 1. Izraz „Skupnost“, ki se uporablja v tem protokolu, ne vključuje Ceute in Melille. Izraz „izdelki s poreklom iz Skupnosti“ ne zajema izdelkov s poreklom iz Ceute in Melille.

2. Določbe tega protokola se smiselno uporabljajo pri določanju, ali se lahko izdelki, uvoženi v Ceuto in Melillo, štejejo za izdelke s poreklom iz države ESA. 3. Če se izdelki, v celoti pridobljeni v Ceuti, Melilli ali Skupnosti, obdelajo in predelajo v državi ESA, se šteje, kot da so bili v celoti pridobljeni v državi ESA. 4. Za obdelavo ali predelavo, izvedeno v Ceuti, Melilli ali Skupnosti, se šteje, da je bila izvedena v državi ESA, če so materiali nadalje obdelani ali predelani v državi ESA. 5. Za izvajanje odstavkov 3 in 4 se nezadostni postopki s seznama v členu 8 tega protokola ne obravnavajo kot obdelava ali predelava. 6. Ceuta in Melilla se obravnavata kot enotno ozemlje. NASLOV VII KONČNE DOLOČBE Člen 46 Spremembe Protokola Odbor SGP se lahko odloči, da bo spremenil določbe tega protokola.

Člen 47 Priloge Priloge k temu protokolu so sestavni del Protokola. Člen 48 Izvajanje Protokola Skupnost in države ESA naredijo vse potrebno za izvajanje tega protokola. PRILOGA I k Protokolu 1

Uvodne opombe k seznamu v Prilogi II Opomba 1: Ta seznam določa pogoje, ki so predpisani za vse izdelke, da se lahko štejejo za zadostno obdelane ali predelane v smislu člena 7 Protokola. Opomba 2: 1.Prva dva stolpca seznama opisujeta pridobljeni izdelek. Prvi stolpec seznama je tarifna številka ali številka poglavja, ki se uporablja v harmoniziranem sistemu, drugi stolpec pa vsebuje poimenovanje blaga, ki se v navedenem sistemu uporablja za navedeno tarifno številko ali poglavje. Za vsak vpis v prvih dveh stolpcih je določeno pravilo v stolpcu 3 ali 4. Kadar je v nekaterih primerih pred vpisom v prvem stolpcu „ex“, se pravila v stolpcu 3 ali 4 uporabljajo samo za del tarifne številke, opisane v stolpcu 2. 2.Kadar je v stolpcu 1 združenih več tarifnih številk ali pa je navedena številka poglavja in je zato opis izdelkov v stolpcu 2 splošen, se zraven navedena pravila v stolpcu 3 ali 4 uporabljajo za vse izdelke, ki se po harmoniziranem sistemu uvrščajo v tarifne številke tega poglavja ali v katere koli tarifne številke, združene v stolpcu 1. 3.Kadar seznam vsebuje različna pravila, ki se uporabljajo za različne izdelke v tarifni številki, je v vsakem novem odstavku opis navedenega dela tarifne številke, za katerega se uporabljajo zraven navedena pravila v stolpcu 3 ali 4.

4.Kadar je za vpis v prvih dveh stolpcih pravilo določeno v stolpcu 3 in v stolpcu 4, ima izvoznik možnost izbire, da uporabi pravilo iz stolpca 3 ali tisto iz stolpca 4. Če v stolpcu 4 ni pravila o poreklu, je treba uporabiti pravilo v stolpcu 3. Opomba 3: 1.Določbe člena 7 Protokola v zvezi z izdelki s statusom blaga s poreklom, ki se uporabljajo pri izdelavi drugih izdelkov, se uporabljajo ne glede na to, ali je bil ta status pridobljen v tovarni, kjer se ti izdelki uporabljajo, ali v drugi tovarni v Skupnosti ali državah ESA. Primer: Motor v tarifni številki 8407, za katerega pravilo določa, da vrednost materialov brez porekla, ki se lahko vgradijo, ne sme presegati 40 odstotkov cene franko tovarna, je izdelan iz „drugih legiranih jekel, grobo oblikovanih s kovanjem“ iz tarifne številke ex 7224. Če je bilo to kovanje potekalo v Skupnosti iz ingota brez porekla, potem je jeklo že pridobilo poreklo na podlagi pravila za tarifno številko ex 7224 s seznama. Tako se pri izračunu vrednosti motorja šteje, da ima poreklo ne glede na to, ali je bil izdelan v isti ali drugi tovarni v Skupnosti. Vrednost ingota brez porekla se tako ne upošteva pri seštevanju vrednosti uporabljenih materialov brez porekla. 2.Pravilo na seznamu pomeni minimalno obdelavo ali predelavo in več predelave ali obdelave prav tako dodeli status izdelka s poreklom, nasprotno pa manj predelave ali obdelave ne more dodeliti statusa s poreklom. Če torej pravilo določa, da je mogoče na neki stopnji izdelave uporabiti material brez porekla, je uporaba takega materiala na zgodnejši stopnji izdelave dovoljena, medtem ko na poznejši ni dovoljena. 3.Ne glede na opombo 3.2 se v primeru, kadar pravilo določa, da se lahko uporabijo „materiali iz katere koli tarifne številke“, lahko uporabijo tudi materiali iz iste tarifne številke, kakršno ima izdelek, toda ob upoštevanju katerih koli posebnih omejitev, ki jih to pravilo prav tako lahko vsebuje. Vendar izraz „izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, vključno z drugimi materiali iz tarifne številke …“, pomeni, da se lahko uporabijo samo materiali, uvrščeni v isto tarifno številko kakor izdelek z drugačnim opisom od opisa izdelka v stolpcu 2 seznama. 4.Kadar pravilo na seznamu določa, da se izdelek lahko izdela iz več kakor enega materiala, to pomeni, da se lahko uporabi kateri koli material ali več materialov. Ne zahteva pa, da se uporabijo vsi. Primer: Pravilo za tkanine iz tarifnih številk 5208 do 5212 določa, da se lahko uporabijo naravna vlakna, prav tako pa se med drugimi materiali lahko uporabijo kemični materiali. To ne pomeni, da je treba uporabiti oboje; uporabi se lahko ali eno ali drugo ali oboje. 5.Kadar pravilo na seznamu določa, da mora biti izdelek izdelan iz določenega materiala, ta pogoj seveda ne preprečuje uporabe drugih materialov, ki zaradi svoje narave ne morejo zadostiti pravilu. (Glej tudi opombo 6.3 v zvezi s tekstilom.) Primer:

Pravilo za pripravljeno hrano iz tarifne številke 1904, ki posebej izključuje uporabo žita in žitnih izdelkov, ne preprečuje uporabe mineralnih soli, kemikalij in drugih dodatkov, ki niso izdelki iz žita. To pa ne velja za izdelke, ki so, čeprav ne morejo biti izdelani iz posameznega materiala, določenega na seznamu, lahko izdelani iz materialov enakih značilnosti na zgodnejši stopnji izdelave. Primer:

V primeru oblačila iz ex poglavja 62, narejenega iz netkanih materialov, če je za to vrsto izdelkov dovoljena samo uporaba preje brez porekla, ni mogoče začeti pri netkanem blagu, čeprav netkano blago običajno ne more biti izdelano iz preje. V takih primerih je začetni material običajno na stopnji pred prejo, to je na stopnji vlaken. 6.Če pravilo na seznamu navaja dve odstotni točki kot največjo vrednost materialov brez porekla, ki se lahko uporabijo, potem se ti odstotni točki ne smeta seštevati. Z drugimi besedami, največja vrednost vseh uporabljenih materialov brez porekla nikoli ne sme preseči najvišje od navedenih odstotnih točk. Poleg tega posamezne odstotne točke ne smejo biti presežene v zvezi s posebnimi materiali, za katere se uporabljajo. Opomba 4: 1.Izraz „naravna vlakna“ se na seznamu uporablja za vlakna, ki niso umetna ali sintetična. Omejen je na stopnje pred predenjem, vključno z odpadki, in razen če ni drugače določeno, zajema vlakna, ki so bila mikana, česana ali drugače obdelana, vendar ne spredena. 2.Izraz „naravna vlakna“ vključuje konjsko žimo iz tarifne številke 0503, svilo iz tarifnih številk 5002 in 5003, pa tudi volnena vlakna, fino ali grobo živalsko dlako iz tarifnih številk 5101 do 5105, bombažna vlakna iz tarifnih številk 5201 do 5203 in druga rastlinska vlakna iz tarifnih številk 5301 do 5305. 3.Izrazi „tekstilna kaša“, „kemični materiali“ in „materiali za izdelavo papirja“ so na seznamu uporabljeni za opis materialov, ki se ne uvrščajo v poglavja 50 do 63 in se lahko uporabijo za izdelavo umetnih, sintetičnih ali papirnih vlaken ali prej.

4.Izraz „umetna ali sintetična rezana vlakna“ se na seznamu uporablja za sintetične ali umetne pramene iz filamentov, za rezana vlakna ali odpadke iz tarifnih številk 5501 do 5507. Opomba 5: 1.Kadar se za izdelek na seznamu navaja ta opomba, se za katere koli osnovne tekstilne materiale, uporabljene pri izdelavi tega izdelka, ki skupaj pomenijo 10 odstotkov ali manj skupne teže vseh uporabljenih osnovnih tekstilnih materialov, ne uporabljajo pogoji iz stolpca 3. (Glej tudi opombi 5.3 in 5.4 spodaj.) 2.Vendar se odstopanje iz opombe 5.1 lahko uporabi le za mešane izdelke, ki so narejeni iz dveh ali več osnovnih tekstilnih materialov. Osnovni tekstilni materiali so: –svila, –volna, –groba živalska dlaka, –fina živalska dlaka, –konjska žima, –bombaž, –materiali za izdelavo papirja in papir, –lan, –konoplja, –juta in druga tekstilna vlakna iz ličja, –sisal in druga tekstilna vlakna iz rodu agav, –kokosova vlakna, abaka, ramija in druga tekstilna rastlinska vlakna, –sintetični filamenti, –umetni filamenti, –prevodni filamenti,

–sintetična rezana vlakna iz polipropilena, –sintetična rezana vlakna iz poliestra, –sintetična rezana vlakna iz poliamida, –sintetična rezana vlakna iz poliakrilonitrila, –sintetična rezana vlakna iz poliimida, –sintetična rezana vlakna iz politetrafluoroetilena, –sintetična rezana vlakna iz polifenilensulfida, –sintetična rezana vlakna iz polivinilklorida, –druga sintetična rezana vlakna, –umetna rezana vlakna iz viskoze, –druga umetna rezana vlakna, –preja iz poliuretana laminirana s fleksibilnimi segmenti polietra, posukana ali ne, –preja iz poliuretana, laminirana s fleksibilnimi segmenti poliestra, posukana ali ne, –izdelki iz številke 5605 (metalizirana preja), ki vključujejo trak z jedrom iz aluminijaste folije ali z jedrom iz plastičnega sloja, prevlečenega z aluminijastim prahom ali ne, širine, ki ne presega 5 mm, pri čemer so plasti zlepljene s prozornim ali obarvanim lepilom med dvema plastičnima slojema, –drugi izdelki iz tarifne številke 5605. Primer: Preja iz tarifne številke 5205, izdelana iz bombažnih vlaken iz tarifne številke 5203 in sintetičnih rezanih vlaken iz tarifne številke 5506, je mešana preja. Zato se lahko uporabijo sintetična rezana vlakna brez porekla, ki ne izpolnjujejo pravil o poreklu (ki zahtevajo izdelavo iz kemičnih materialov ali tekstilne kaše), če njihova skupna teža ne presega 10 % teže preje. Primer: Volnena tkanina iz tarifne številke 5112, izdelana iz volnene preje iz tarifne številke 5107 in sintetične preje iz sintetičnih rezanih vlaken iz tarifne številke 5509, je mešana tkanina. Zato se lahko sintetična preja, ki ne izpolnjuje pravil o poreklu (po katerih se zahteva izdelava iz kemičnih materialov ali tekstilne kaše), ali volnena preja, ki ne izpolnjuje pravil o poreklu (ta zahtevajo izdelavo iz naravnih vlaken, nemikanih, nečesanih in ne kako drugače pripravljenih za predenje), ali kombinacija obeh prej uporabi, če njihova skupna teža ne presega 10 % teže tkanine. Primer:

Čopasta tekstilna tkanina iz tarifne številke 5802, izdelana iz bombažne preje iz tarifne številke 5205 in bombažne tkanine iz tarifne številke 5210, je mešan izdelek le, če je bombažna tkanina sama mešana tkanina, izdelana iz prej, ki sta uvrščeni v dve različni tarifni številki, ali če so uporabljene bombažne preje same mešanice. Primer: Če bi bila ta čopasta tekstilna tkanina izdelana iz bombažne preje iz tarifne številke 5205 in sintetične tkanine iz tarifne številke 5407, je očitno, da je uporabljena preja iz dveh različnih osnovnih tekstilnih materialov in je potemtakem čopasta tekstilna tkanina mešani izdelek. 3.Za izdelke, ki vsebujejo „prejo iz poliuretana, laminirano s fleksibilnimi segmenti polietra, povezano ali nepovezano“, je odstopanje pri tej preji 20 odstotkov. 4.Za izdelke, ki vsebujejo „trak z jedrom iz aluminijaste folije ali z jedrom iz plastičnega sloja, prevlečenega z aluminijastim prahom ali ne, širine, ki ne presega 5 mm, pri čemer so plasti zlepljene s prozornim ali barvnim lepilom med plastičnima slojema“, je odstopanje pri tem traku 30 odstotkov. Opomba 6: 1.Pri tekstilnih izdelkih, na seznamu označenih z opombo, ki se nanaša na to uvodno opombo, se lahko uporabita tekstilno okrasje in pribor, ki ne ustrezata pravilu za zadevni izdelani izdelek, določenemu na seznamu v stolpcu 3, pod pogojem, da njuna teža ne presega 10 odstotkov celotne teže vseh uporabljenih materialov. Tekstilno okrasje in pribor sta razvrščena v poglavjih 50 do 63. Podloge in medvloge ne veljajo za okrasje ali pribor. 2.Nobenemu okrasju in priboru ali drugim uporabljenim materialom, ki vsebujejo tekstil, ni treba izpolnjevati pogojev iz stolpca 3, čeprav ne sodijo v obseg opombe 3.5. 3.Vendar se lahko v skladu z opombo 3.5 uporablja katero koli okrasje in pribor ali drugi izdelki brez porekla, ki ne vsebujejo tekstila, kadar ne morejo biti narejeni iz materialov iz stolpca 3. Na primer, če pravilo na seznamu določa, da mora biti za oblačilo, kot je bluza, uporabljena preja, to ne preprečuje uporabe kovinskih elementov, kot so gumbi, ker ne morejo biti izdelani iz tekstilnih materialov. 4.Kadar se uporablja odstotno pravilo, je pri izračunu vrednosti uporabljenih materialov brez porekla treba upoštevati vrednost okrasja in pribora. Opomba 7: 1.Za namene tarifnih številk ex 2707, 2713 do 2715, ex 2901, ex 2902 in ex 3403 so „specifični procesi“ naslednji: (a)vakuumska destilacija; (b)ponovna destilacija (redestilacija) z zelo natančnim procesom frakcioniranja; (c)razbijanje (kreking); (d)preoblikovanje (reforming); (e)ekstrakcija z uporabo selektivnih razredčil (topil); (f)proces, ki vsebuje naslednje postopke: obdelavo s koncentrirano žveplovo kislino, oleumom ali žveplovim anhidridom; nevtralizacijo z alkalnimi sredstvi, razbarvanje in očiščevanje z naravno aktivno prstjo, aktivirano prstjo, aktiviranim ogljem ali boksitom;

(g)polimerizacija; (h)alkilacija; (i)izomerizacija. 2.Za namene tarifnih številk 2710, 2711 in 2712 so „specifični procesi“ naslednji: (a)vakuumska destilacija; (b)ponovna destilacija (redestilacija) z zelo natančnim procesom frakcioniranja; (c)razbijanje (kreking); (d)preoblikovanje (reforming); (e)ekstrakcija z uporabo selektivnih razredčil (topil); (f)proces, ki vsebuje naslednje postopke: obdelavo s koncentrirano žveplovo kislino, oleumom ali žveplovim anhidridom; nevtralizacijo z alkalnimi sredstvi, razbarvanje in očiščevanje z naravno aktivno prstjo, aktivirano prstjo, aktiviranim ogljem ali boksitom; (g)polimerizacija; (h)alkilacija; (i)izomerizacija; (j)samo za težka olja, ki se uvrščajo v tarifno številko ex 2710, razžveplanje z vodikom, ki povzroči redukcijo vsaj 85 odstotkov vsebine žvepla pri obdelanih izdelkih (metoda ASTM D 1266-59 T); (k)samo v zvezi s proizvodi, ki se uvrščajo v tarifno številko 2710, deparafinizacija s postopkom, ki ni filtriranje; (l)samo v zvezi s težkimi olji, ki se uvrščajo v tarifno številko ex 2710, obdelava z vodikom pri tlaku nad 20 barov in temperaturi nad 250 °C, z uporabo katalizatorja, razen obdelave za razžveplanje, kadar je vodik aktivni element v kemični reakciji. Vendar se nadaljnja obdelava olj za mazanje iz tarifne številke ex 2710 (npr. končna obdelava z vodikom ali razbarvanje) zlasti zaradi izboljšanja barve ali obstojnosti ne obravnava kot specifični proces; (m)samo v zvezi z gorivom, ki se uvršča v tarifno številko ex 2710, atmosferska destilacija, pod pogojem, da se manj kakor 30 odstotkov količine izdelkov, vključno z izgubami, destilira pri 300 °C, po metodi ASTM D 86; (n)samo v zvezi s težkimi olji, razen plinskih in kurilnih, ki se uvrščajo v tarifno številko ex 2710, obdelava z visokofrekvenčnimi razelektritvami skozi krtačke. Za namene tarifnih številk ex 2707, 2713 do 2715, ex 2901, ex 2902 in ex 3403 enostavni postopki, kakršni so čiščenje, dekantiranje, razsoljevanje, vodna separacija, filtriranje, barvanje, označevanje, ohranjanje vsebnosti žvepla kot rezultat mešanja izdelkov z različno vsebnostjo žvepla, katera koli kombinacija teh postopkov ali podobni postopki ne dodelijo porekla.





PRILOGA II k Protokolu 1

Seznam obdelav ali predelav, ki jih je treba opraviti na materialih brez porekla, da proizvedeni izdelek lahko dobi status blaga s poreklom Izdelki, omenjeni v seznamu, niso vsi nujno zajeti v tem sporazumu. Zato je treba upoštevati druge dele tega sporazuma.



Tarifna št. HS Poimenovanje izdelka Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom (1) (2) (3) ali (4) Poglavje 01 Žive živali Vse uporabljene živali iz poglavja 1 morajo biti v celoti pridobljene Poglavje 02 Meso in užitni klavnični odpadki Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavij 1 in 2 že v celoti pridobljeni ex poglavje 03 Ribe, raki, mehkužci in drugi vodni nevretenčarji, razen za: Vsi uporabljeni materiali iz poglavja 3 morajo biti v celoti pridobljeni 0304 Ribji fileji in drugo ribje meso (nemleto ali mleto), sveže, ohlajeno ali zamrznjeno Izdelava, pri kateri vrednost uporabljenih materialov iz poglavja 3 ne presega 15 % cene izdelka franko tovarna



Tarifna št. HS Poimenovanje izdelka Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom (1) (2) (3) ali (4) 0305 Ribe, sušene, soljene ali v slanici; prekajene ribe, kuhane ali ne, pred ali med prekajevanjem; ribja moka, zdrob in peleti, primerni za prehrano ljudi Izdelava, pri kateri vrednost uporabljenih materialov iz poglavja 3 ne presega 15 % cene izdelka franko tovarna ex 0306, Raki, v oklepu ali brez, sušeni, nasoljeni ali v slanici; dimljeni raki v oklepu ali brez oklepa, termično obdelani ali ne pred ali med procesom dimljenja; raki v oklepu, kuhani v sopari ali v vreli vodi, ohlajeni ali neohlajeni, zamrznjeni, sušeni, nasoljeni ali v slanici; moka, zdrob in peleti iz rakov, primerni za prehrano ljudi Izdelava, pri kateri vrednost uporabljenih materialov iz poglavja 3 ne presega 15 % cene izdelka franko tovarna ex 0307 Mehkužci, v lupini ali ne, sušeni, soljeni ali v slanici; dimljeni mehkužci, v lupini ali brez lupine, termično obdelani ali ne pred ali med procesom dimljenja; moka, zdrob in peleti iz mehkužcev, primerni za človeško prehrano Izdelava, pri kateri vrednost uporabljenih materialov iz poglavja 3 ne presega 15 % cene izdelka franko tovarna ex 0308 vodni nevretenčarji razen rakov in mehkužcev, sušeni, soljeni ali v solnici; dimljeni vodni nevretenčarji, razen rakov in mehkužcev, termično obdelani ali ne pred ali med procesom dimljenja; moka, zdrob in peleti vodnih nevretenčarjev, razen rakov in mehkužcev, primerni za človeško prehrano Izdelava, pri kateri vrednost uporabljenih materialov iz poglavja 3 ne presega 15 % cene izdelka franko tovarna ex poglavje 04 Mlečni izdelki; perutninska in ptičja jajca; naravni med; užitni proizvodi živalskega izvora, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu; razen za: Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 4 v celoti pridobljeni



Tarifna št. HS Poimenovanje izdelka Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom (1) (2) (3) ali (4) 0403 Pinjenec, kislo mleko in smetana, jogurt, kefir in drugo fermentirano ali kislo mleko in smetana, koncentrirano ali ne ali z dodatkom sladkorja ali drugih sladil ali ne, aromatizirano ali ne ali z dodanim sadjem, oreški ali kakavom ali ne Izdelava, pri kateri: – morajo biti vsi uporabljeni materiali iz poglavja 4 v celoti pridobljeni, – morajo biti vsi uporabljeni sadni sokovi (razen ananasovega, citroninega ali grenivkinega soka) iz tarifne številke 2009 izdelki s poreklom, – vrednost katerih koli uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna ex poglavje 05 Proizvodi živalskega izvora, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu; razen za: Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 5 v celoti pridobljeni ex 0502 Pripravljene ščetine in dlake domačega in divjega prašiča Čiščenje, razkuževanje, razvrščanje in izravnavanje ščetin in dlak



Poglavje 06 Živo drevje in druge rastline; čebulice, korenine in podobno; rezano cvetje in okrasno listje Izdelava, pri kateri: – morajo biti vsi uporabljeni materiali iz poglavja 6 v celoti pridobljeni, – vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene proizvoda franko tovarna



Tarifna št. HS Poimenovanje izdelka Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom (1) (2) (3) ali (4) Poglavje 07 Užitne vrtnine in nekateri koreni in gomolji Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 7 v celoti pridobljeni Poglavje 08 Užitno sadje in oreški; lupine agrumov ali dinj in lubenic Izdelava, pri kateri: – morajo biti vse uporabljeno sadje in oreški v celoti pridobljeni, – vrednost katerih koli uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene proizvoda franko tovarna ex poglavje 09 Kava, čaj, mate čaj in začimbe; razen za: Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 9 v celoti pridobljeni 0901 Kava, pražena ali nepražena, z ali brez kofeina; lupine in kožice kave; kavni nadomestki, ki vsebujejo kakršen koli odstotek kave Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke 0902 Čaj, pravi, aromatiziran ali ne Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke ex 0910 Mešanice začimb Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke



Tarifna št. HS Poimenovanje izdelka Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom (1) (2) (3) ali (4)

Poglavje 10 Žita Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 10 v celoti pridobljeni ex poglavje 11 Proizvodi mlinske industrije; slad; škrob; inulin; pšenični gluten; razen za: Izdelava, pri kateri so vsa uporabljena žita, užitne vrtnine, koreni in gomolji iz tar. št. 0714 ali sadje v celoti pridobljeni ex 1106 Moka, zdrob in prah iz sušenih, oluščenih stročnic iz tar. št. 0713 Sušenje in mletje stročnic iz tar. št. 0708 ex poglavje 12 Oljna semena in plodovi; razno zrnje, semena in plodovi; industrijske ali zdravilne rastline; slama in krma Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 12 v celoti pridobljeni ex 1211 Rastline in deli rastlin (vključno s semeni in plodovi), vrst, ki se uporabljajo predvsem v parfumeriji, farmaciji ali za insekticidne, fungicidne ali podobne namene, ohlajeni ali zamrznjeni, rezani ali celi, zdrobljeni ali v prahu: ex 1211 90 – druge rastline in deli rastlin, vključno s semeni in plodovi, (razen korenin ginsenga, listov koke, makove slame, rastlin rodu Ephedra in brazilskega tika) Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih oreškov in oljnih semen s poreklom iz tar. št. 0801, 0802 in 1202 do 1207 presega 60 % cene izdelka franko tovarna 1301 Šelak; naravne gume, smole, gumijeve smole in oljnate smole (na primer balzami) Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz tar. št. 1301 ne sme presegati 50 % cene izdelka franko tovarna



Tarifna št. HS Poimenovanje izdelka Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom (1) (2) (3) ali (4) 1302 Rastlinski sokovi in ekstrakti; pektinske snovi, pektinati in pektati; agar-agar in druge sluzi ter sredstva za zgoščevanje, dobljeni iz rastlinskih proizvodov, modificirani ali nemodificirani: – sluzi in sredstva za zgoščevanje, dobljeni iz rastlinskih proizvodov, modificirani Izdelava iz nemodificiranih sluzi in sredstev za zgoščevanje – drugo Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna Poglavje 14 Rastlinski materiali za pletarstvo; rastlinski proizvodi, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 14 v celoti pridobljeni



Tarifna št. HS Poimenovanje izdelka Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom (1) (2) (3) ali (4) ex poglavje 15 Olja in masti živalskega ali rastlinskega izvora in proizvodi njihovega razkrajanja; predelane užitne masti; voski živalskega ali rastlinskega izvora; razen za: Izdelava, pri kateri se vsi uporabljeni materiali uvrščajo v drugo tar. št., kakor je tar. št. izdelka 1501 Prašičja maščoba (vključno z mastjo) in piščančja maščoba, razen tistih iz tar. št. 0209 ali 1503: – maščobe iz kosti ali odpadkov Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št., razen iz tar. številk 0203, 0206 ali 0207 ali kosti iz tar. št. 0506 – drugo Proizvodnja iz mesa ali užitnih klavničnih izdelkov prašičev iz tarifne številke 0203 ali 0206 ali iz mesa in užitnih klavničnih izdelkov perutnine iz tarifne številke 0207 1502 Maščobe goved, ovac ali koz, razen tistih iz tar. št. 1503



Tarifna št. HS Poimenovanje izdelka Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom (1) (2) (3) ali (4) – maščobe iz kosti ali odpadkov Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št., razen iz tar. številk 0201, 0202, 0204 ali 0206 ali kosti iz tar. št. 0506 – drugo Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 2 v celoti pridobljeni 1504 Masti in olja rib ali morskih sesalcev ter njihove frakcije, rafinirani ali nerafinirani, toda kemično nemodificirani: – trdne frakcije Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, skupaj z drugimi materiali iz tar. št. 1504 – drugo Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavij 2 in 3 v celoti pridobljeni



Tarifna št. HS Poimenovanje izdelka Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom (1) (2) (3) ali (4) ex 1505 Prečiščeni lanolin Izdelava iz surove maščobe iz volne iz tar. št. 1505 1506 Druge masti in olja živalskega izvora in njihove frakcije, prečiščene ali neprečiščene, toda kemično nemodificirane: – trdne frakcije Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, skupaj z drugimi materiali iz tar. št. 1506 – drugo Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 2 v celoti pridobljeni



Tarifna št. HS Poimenovanje izdelka Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom (1) (2) (3) ali (4)

1507 do 1515 Rastlinska olja in njihove frakcije: – sojino olje, olje iz kikirikija, palmovo olje, olje iz kopre, palmovega jedra, babasu, tungovo in oiticica olje, mirtin vosek in japonski vosek, frakcije olja jojoba in olj za tehnične ali industrijske namene, razen za proizvodnjo živil za prehrano ljudi – trdne frakcije, razen iz olja jojoba – drugo Izdelava, pri kateri se vsi uporabljeni materiali uvrščajo v drugo tar. št., kakor je tar. št. izdelka Izdelava iz drugih materialov iz tarifnih številk 1507 do 1515 Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni rastlinski materiali v celoti pridobljeni



Tarifna št. HS Poimenovanje izdelka Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom (1) (2) (3) ali (4) 1516 Masti in olja živalskega ali rastlinskega izvora in njihove frakcije, deloma ali v celoti hidrogenirani, interesterificirani, reesterificirani ali elaidinizirani, prečiščeni ali neprečiščeni, toda nadalje nepredelani Izdelava, pri kateri: – morajo biti vsi uporabljeni materiali iz poglavja 2 v celoti pridobljeni, – morajo biti vsi uporabljeni rastlinski materiali v celoti pridobljeni. Lahko pa se uporabijo materiali iz tar. št. 1507, 1508, 1511 in 1513 1517 Margarina; užitne mešanice ali preparati iz masti ali olj živalskega ali rastlinskega izvora ali frakcij različnih masti ali olj iz tega poglavja, razen užitnih masti in olj ali njihovih frakcij iz tarifne številke 1516 Izdelava, pri kateri: – morajo biti vsi uporabljeni materiali iz poglavij 2 in 4 v celoti pridobljeni, – morajo biti vsi uporabljeni rastlinski materiali v celoti pridobljeni. Lahko pa se uporabijo materiali iz tar. št. 1507, 1508, 1511 in 1513 ex poglavje 16 Proizvodi iz mesa, rib ali rakov, mehkužcev ali drugih vodnih nevretenčarjev; razen za: Izdelava iz živali iz poglavja 1 1604 in 1605 Pripravljene ali konzervirane ribe; kaviar in kaviarjevi nadomestki, pripravljeni iz ribjih jajčec Raki, mehkužci in drugi vodni nevretenčarji, pripravljeni ali konzervirani Izdelava, pri kateri vrednost uporabljenih materialov iz poglavja 3 ne presega 15 % cene izdelka franko tovarna



Tarifna št. HS Poimenovanje izdelka Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom (1) (2) (3) ali (4) ex Poglavje 17 Sladkorji in sladkorni izdelki; razen za: Izdelava, pri kateri se vsi uporabljeni materiali uvrščajo v drugo tar. št., kakor je tar. št. izdelka ex 1701 Sladkor iz sladkornega trsa ali sladkorne pese in kemično čista saharoza v trdnem stanju, aromatizirana ali obarvana Izdelava, pri kateri vrednost uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna 1702 Drugi sladkorji, vključno s kemično čisto laktozo, maltozo, glukozo in fruktozo, v trdnem stanju; sladkorni sirupi, ki ne vsebujejo dodanih snovi za aromatiziranje ali barvil; umetni med, mešan ali ne z naravnim medom; karamel: – kemično čista maltoza in fruktoza Izdelava iz