[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 24.10.2007

COM(2007) 671 konč.

2006/0147 (COD)

Spremenjeni predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o aromah in nekaterih živilskih sestavinah z aromatičnimi lastnostmi za uporabo v in na živilih ter spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 1576/89, Uredbe Sveta (EGS) št. 1601/91, Uredbe (ES) št. 2232/96 in Direktive 2000/13/ES

(predložila Komisija v skladu s členom 250(2) Pogodbe ES)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

I. POSTOPEK

1. Komisija je 28. julija 2006 sprejela predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o aromah in nekaterih živilskih sestavinah z aromatičnimi lastnostmi za uporabo v in na živilih ter spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 1576/89, Uredbe Sveta (EGS) št. 1601/91, Uredbe (ES) št. 2232/96 in Direktive 2000/13/ES [dokument (COM(2006)427 konč.)] kot del paketa štirih predlogov o sredstvih za izboljšanje živil. Predlog je bil Svetu in Evropskemu parlamentu predložen 28. julija 2006.

2. Ekonomsko-socialni odbor je dal svoje mnenje dne 25. aprila 2007.

3. Splošni pristop, ki ga je Svet sprejel na zasedanju EPSCO 31. maja 2007 o drugem besedilu paketa, se ne uporablja za besedilo o aromah.

4. Evropski parlament je v svojem prvem branju 9. julija 2007 podal pozitivno mnenje v zvezi s predlogom.

5. Sedanji predlog spreminja prvotni predlog [COM(2006)427 – 2006/0147(COD)], da se upoštevajo spremembe Evropskega parlamenta, ki jih je Komisija sprejela.

6. Evropski parlament je v zvezi s prvotnim predlogom sprejel 43 sprememb. Komisar Kyprianou je na plenarnem zasedanju 9. julija 2007 povedal, da bi Komisija lahko v celoti ali deloma sprejela številne spremembe, ob upoštevanju preoblikovanja besedila. Od sprejetih sprememb Komisija ne more sprejeti naslednjih: 2, 11, 13, 16, 17, 19, 20, 21, 23, 26, 31 (drugi del), 32, 37, 40, 43, 44, 46, 49 in 52.

7. Spremembe v spremenjenem predlogu so v krepkem tisku in podčrtane. Številne spremembe so bile preoblikovane, da se zagotovi doslednost terminologije v predlogu in drugih predlogih paketa ali da se besedilo uskladi s pristopom Sveta, kadar so bile predlagane podobne spremembe.

8. Številčenje členov je bilo prilagojeno, da se upošteva število sprememb.

II. CILJI PREDLOGA

9. Namen predlagane uredbe je nadomestiti sedanjo Direktivo Sveta 88/388/EGS, da se upošteva tehnološki in znanstveni razvoj na področju arom ter razvoj na področju zakonodaje o živilih v Evropski skupnosti.

Glavni cilji so:

( pojasniti področje uporabe zakonodaje o aromah;

( posodobiti in prilagoditi obstoječo zakonodajo o aromah tehnološkemu in znanstvenemu razvoju;

( vzpostaviti jasne postopke vrednotenja in odobritve;

( bolje obveščati potrošnika o uporabi naravnih arom;

( prilagoditi se na zahteve Uredbe (ES) št. 882/2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali.

III. PREGLED SPREMEMB EVROPSKEGA PARLAMENTA

10. Tehnične/redakcijske spremembe

Namen sprememb 4, 5, 6, 7, 8, 9, 12, 15, 27, 28, 29, 30, 31 (prvi del), 35, 36, 39, 41, 42 in 45 je izboljšati predlog s tehničnega in redakcijskega vidika, Komisija pa jih je prevzela, v nekaterih primerih ob upoštevanju nekaterih redakcijskih sprememb.

11. Pravna podlaga

Člen 37 se črta kot pravna podlaga za Uredbo. Uporablja se enaka utemeljitev kot za encime, zato je Parlament podprl to črtanje, saj so kmetijski vidiki predloga (spremembe navpičnih besedil o kmetijstvu) samo sekundarni cilji predlagane uredbe.

12. Komitologija

Ker je bil paket sprejet približno takrat kot Sklep 2006/512/ES o spremembi Sklepa 1999/468/ES o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil, se je predlog Komisije skliceval na običajni zakonodajni postopek. Zato Komisija na splošno podpira uskladitev spremenjenega predloga s Sklepom 2006/512/ES.

Spremembe 11 , 23 in 32 zadevajo uvedbo regulativnega postopka s pregledom. Odločitve iz teh sprememb ne pomenijo vključitve novih elementov v Uredbo, zato se pregled ne zahteva.

Sprememba 16 odpravlja možnost odločitve (s pomočjo stalnega odbora), v katero kategorijo spada aroma, zato ni sprejemljiva, saj Komisija meni, da je takšna odločitev lahko potrebna.

Spremembe 24 , 33 in 34 se deloma sprejmejo, vendar mora biti možna uporaba nujnega postopka, kadar obstaja tveganje za varnost potrošnika.

13. Opredelitve (člen 3)

Sprememba 14 določa, da živilske sestavine z aromatičnimi lastnostmi znatno prispevajo k prisotnosti snovi v Prilogi III dela B. V praksi to morda drži, vendar tak pojem ne spada v pravno besedilo in je že naveden v uvodni izjavi 5.

Sprememba 13 spreminja pojem „ druge arome“ v „ arome, ki niso navedene na drugem mestu“. Čeprav imata oba pojma enak pomen, je prvi primernejši.

Sprememba 49 omejuje proizvodnjo „aromatičnih snovi“ na ustrezne „naravne“ postopke ali kemijsko sintezo. Vendar pa lahko obstajajo tudi drugi načini za proizvodnjo aromatičnih snovi, npr. ekstrakcija iz dimnih kondenzatov ali toplotno obdelane arome. Sprememba zato ni sprejemljiva.

14. Prepoved neustreznih arom

Ta sprememba se uvede za uskladitev besedila s spremenjenimi predlogi o aditivih za živila in živilskih encimih. Predlagano besedilo navaja, da se aroma ali živilo, ki vsebuje aromo, ne bi smela dati v promet, če aroma ali njena uporaba ni v skladu s predlagano uredbo. To pojasnilo se vnese v spremenjeni predlog z vključitvijo člena 5.

15. Splošni pogoji uporabe

Predlog Komisije določa splošne pogoje za uporabo arom ali živilskih sestavin z aromatičnimi lastnostmi. Te morajo biti varne, njihova uporaba pa ne sme zavajati potrošnika. Uvodna izjava 6 vsebuje pojasnilo o tem, kaj pomeni zavajanje potrošnika (sprememba 1 ).

V skladu s spremembo 19 mora uporaba arom zagotavljati prednosti in koristi za potrošnika, sprememba 20 pa zahteva tehnološko potrebo. Ti spremembi nista potrebni, saj sta tehnološka potreba in korist za potrošnika implicitno vsebovani v opredelitvi arom.

Na podlagi sprememb 2 in 17 mora odobritev arome temeljiti na načelu previdnosti. Načelo previdnosti in pogoji za njegovo uporabo so že določeni v splošni živilski zakonodaji (Uredba (ES) št. 178/2002) in jih v predlagani uredbi o aromah ne bi smeli ponavljati.

16. Prisotnost nekaterih snovi

Sprememba 46 zadeva mejne vrednosti za snovi, ki povzročajo zaskrbljenost zaradi toksikoloških lastnosti v Prilogi III dela B. Te mejne vrednosti se ne bi uporabljale za sestavljena živila, katerim niso bile dodane nobene arome, edine živilske sestavine z aromatičnimi lastnostmi, ki so bile dodane, pa so začimbe in zelišča. To je nesprejemljivo, saj skrb glede varnosti ni izključena.

Spremembi 21 in 40 uvajata prazno Prilogo III dela B, s komitologijo pa se lahko mejne vrednosti vključijo samo v primeru upravičenih znanstvenih pomislekov. Ta sprememba ni v skladu z zadnjimi znanstvenimi mnenji, ki potrjujejo potrebo po uvedbi mejnih vrednostih, kot je predlagano v Prilogi III dela B.

17. Povezava z Uredbo 1829/2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (člen 12)

Arome ali izhodne surovine, ki spadajo v področje uporabe Uredbe (ES) št. 1829/2003, bodo predmet navedene uredbe v zvezi z varnostno oceno genske spremembe, medtem ko bodo drugi vidiki varnosti, obravnava drugih meril in končna odobritev, kadar je to primerno, obravnavani v okviru uredbe o aromah. Obe oceni in odobritvi lahko potekata vzporedno.

Spremembi 41 in 42 pojasnjujeta, da lahko oba postopka potekata istočasno v skladu z dobro upravno prakso. Komisija podpira predlagano pojasnilo, ob upoštevanju nekaterih redakcijskih sprememb, da se zagotovi skladnost določb z Uredbo 1829/2003.

Sprememba 52 uvaja opredelitev pojma „ proizvedeno z gensko spremenjenimi organizmi“. Če je taka opredelitev potrebna, bi morala biti zajeta z Uredbo (ES) št. 1829/2003.

18. Označevanje

Sprememba 29 zadeva označevanje naravnih arom, pri čemer se pri sklicevanju na naravni vir pravilo 90 % zamenja s 95 %. Predlagana sprememba je sprejemljiva, saj bolje ustreza pričakovanjem potrošnikov in bo imela omejen vpliv na sedanje prakse.

V skladu s spremembo 26 bi moral biti za trgovino med nosilci živilskih dejavnosti zagotovljen naslov v EU. To ni sprejemljivo, saj bi lahko vodilo do ovir v trgovini s tretjimi državami.

Opis arom dima, kot je „aroma prekajenega lososa“ (sprememba 37 ), ni sprejemljiv, saj je lahko za potrošnika zavajajoč; v praksi bi lahko bila aroma mešanica arome dima z aromo lososa.

Označevanje arom, pridobljenih iz gensko spremenjenih organizmov, bi moralo biti zajeto z Uredbo 1829/2003 in ne s to uredbo (sprememba 38 ).

Komisija ne more sprejeti spremembe 43, saj je temeljno načelo predloga navesti vir naravne arome, da se zagotovi pravilna obveščenost potrošnika.

V svojem prvotnem predlogu je Komisija nadalje uskladila določbe o označevanju arom z navedenimi aditivi in encimi. Evropski parlament je uvedel številne spremembe k zadnjim predlogom, da se zagotovi nova predstavitev in poenostavitev določb o označevanju za aditive in encime, ki se prodajajo od podjetja do podjetja ali končnemu potrošniku. Komisija je zato idejo teh sprememb vključila tudi v ta spremenjeni predlog o aromah.

19. Poročanje nosilcev živilske dejavnosti

Sprememba 31 se deloma sprejme, saj bi moral proizvajalec ali uporabnik aromatične snovi Komisijo nemudoma obvestiti o vsakem novem znanstvenem ali tehničnem podatku, ki bi lahko vplival na oceno varnosti aromatične snovi. Dodatek, da zadeva podatek, ki mu je znan in dostopen, ni sprejemljiv, saj omejuje odgovornost proizvajalca.

Drugi del spremembe 31, ki določa, katere podatke je treba zahtevati, ni sprejemljiv, saj omejuje predlog Komisije in posega v vsebino izvedbenega ukrepa.

20. V skladu s členom 250(2) Pogodbe ES Komisija spremeni svoj predlog, kot je navedeno zgoraj.

2006/0147 (COD)

Spremenjeni predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o aromah in nekaterih živilskih sestavinah z aromatičnimi lastnostmi za uporabo v in na živilih ter spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 1576/89, Uredbe Sveta (EGS) št. 1601/91, Uredbe (ES) št. 2232/96 in Direktive 2000/13/ES

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 37 in 95 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[1],

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[2],

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

1. Direktivo Sveta 88/388/EGS z dne 22. junija 1988 o približevanju zakonodaje držav članic o aromah za uporabo v živilih in izhodnih surovinah za njihovo proizvodnjo[3] je treba posodobiti glede na tehnični in znanstveni razvoj. Za večjo jasnost in učinkovitost je treba Direktivo 88/388/EGS nadomestiti s to uredbo.

2. Sklep Sveta 88/389/EGS z dne 22. junija 1988 o seznamu izhodnih surovin in snovi, uporabljenih pri proizvodnji arom[4], ki ga sestavi Komisija, predvideva sestavo navedenega seznama v 24 mesecih po sprejetju Sklepa. Navedeni sklep je zdaj zastarel in ga je treba razveljaviti.

3. Direktiva Komisije 91/71/EGS z dne 16. januarja 1991 o dopolnitvi Direktive Sveta 88/388/EGS o približevanju zakonodaje držav članic o aromah za uporabo v živilih in izhodnih surovinah za njihovo proizvodnjo[5] določa pravila za označevanje arom. Ta pravila se nadomestijo s to uredbo, Direktivo pa je treba zdaj razveljaviti.

4. Prosti pretok varnih in zdravstveno ustreznih živil je pomemben vidik notranjega trga in znatno prispeva k zdravju in dobremu počutju državljanov ter njihovim socialnim in gospodarskim interesom.

5. Za varovanje zdravja ljudi mora področje uporabe te uredbe zajemati arome, izhodne surovine za arome in živila, ki vsebujejo arome. Zajemati mora tudi nekatere živilske sestavine z aromatičnimi lastnostmi, ki se dodajajo živilom predvsem za dodajanje arome in znatno prispevajo k prisotnosti nekaterih nezaželenih naravnih snovi v živilih („živilske sestavine z aromatičnimi lastnostmi“), njihove izhodne surovine in živila, ki jih vsebujejo.

6. Arome in živilske sestavine z aromatičnimi lastnostmi se lahko uporabljajo le, če izpolnjujejo merila iz te uredbe. Biti morajo varne za uporabo, zato je treba za nekatere arome opraviti oceno tveganja, preden se dovoli njihova prisotnost v živilih. Kupca ne smejo zavajati, zato je treba njihovo prisotnost v živilu vedno navesti z ustrezno označbo. Zavajanje potrošnika vključuje, vendar ni omejeno na, vprašanja, povezana z naravo, svežino, kakovostjo uporabljenih sestavin, naravnost izdelka ali proizvodnega procesa ali hranilno vrednost izdelka.

7. Od leta 1999 sta Znanstveni odbor za prehrano in pozneje Evropska agencija za varnost hrane izrazila mnenja o več naravnih snoveh v izhodnih surovinah za arome in živilske sestavine z aromatičnimi lastnostmi[6], ki po mnenju Strokovnega odbora za aromatične snovi pri Svetu Evrope povzročajo skrb zaradi toksikoloških lastnosti. Snovi, za katere je Znanstveni odbor za prehrano potrdil skrb zaradi toksikoloških lastnosti, je treba obravnavati kot nezaželene snovi, ki se kot take ne smejo dodajati živilom.

8. Zaradi naravne prisotnosti v rastlinah so nezaželene snovi lahko prisotne v aromatičnih pripravkih in živilskih sestavinah z aromatičnimi lastnostmi. Rastline se tradicionalno uporabljajo kot živila ali živilske sestavine. Treba je določiti ustrezne mejne vrednosti za prisotnost teh nezaželenih snovi v živilih, ki najbolj prispevajo k vnosu teh snovi v človeško telo, ob upoštevanju potrebe po varovanju zdravja ljudi in njihove neizogibne prisotnosti v tradicionalnih živilih.

9. Na ravni Skupnosti je treba uvesti določbe, da se prepove ali omeji uporaba nekaterih rastlinskih ali živalskih snovi, ki povzročajo skrb za zdravje ljudi, v proizvodnji arom in živilskih sestavin z aromatičnimi lastnostmi ter njihova uporaba v proizvodnji živil.

10. Oceno tveganja mora opraviti Evropska agencija za varnost hrane, v nadaljevanju „Agencija“, ustanovljena z Uredbo (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane[7].

11. Da se zagotovi usklajenost, je treba oceno tveganja ter odobritev arom in izhodnih surovin, ki jih je treba ovrednotiti, izvesti v skladu s postopkom iz Uredbe (ES) št. […] o vzpostavitvi skupnega postopka odobritve za aditive za živila, živilske encime in arome za živila[8].

12. Aromatične snovi so kemično določene snovi z aromatičnimi lastnostmi. Program ovrednotenja aromatičnih snovi je stalen program v skladu z Uredbo (ES) št. 2232/96 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. oktobra 1996 o določitvi postopka Skupnosti za aromatične snovi, uporabljene ali namenjene za uporabo v ali na živilih[9]. V skladu z navedeno uredbo je treba v petih letih po sprejetju navedenega programa sprejeti seznam aromatičnih snovi. Določiti je treba nov rok za sprejetje navedenega seznama. Predlaga se vključitev navedenega seznama v seznam iz člena 2(1) Uredbe (ES) št. […].

13. Aromatični pripravki so arome v obliki neobdelanih surovin ali po obdelavi za prehrano ljudi, ki niso kemično določene snovi in se z ustreznimi fizikalnimi, encimskimi ali mikrobiološkimi postopki pridobivajo iz snovi rastlinskega, živalskega ali mineralnega izvora. Aromatičnih pripravkov iz živil ni treba ovrednotiti ali odobriti za uporabo v in na živilih, razen če obstaja dvom glede njihove varnosti. Kljub temu je treba varnost aromatičnih pripravkov iz neživilskih snovi pred odobritvijo ovrednotiti.

14. Uredba (ES) št. 178/2002 opredeljuje živilo kot vsako snov ali izdelek v predelani, delno predelani ali nepredelani obliki, ki je namenjen za uživanje ali se smiselno pričakuje, da ga bodo uživali ljudje. Snovi rastlinskega, živalskega ali mikrobiološkega izvora, za katere je doslej obstajalo veliko dokazov za uporabo v proizvodnji arom, se zato obravnavajo kot živilske snovi, čeprav so nekatere od teh izhodnih surovin, kot so palisandrov les, sekanci hrastovine ali listi jagode, morda ne uporabljajo kot hrana. Teh snovi ni treba ovrednotiti.

15. Toplotno obdelanih arom, proizvedenih iz živil v dovoljenih pogojih, prav tako ni treba ovrednotiti ali odobriti za uporabo v in na živilih, razen če obstaja dvom glede njihove varnosti. Kljub temu je treba pred odobritvijo ovrednotiti varnost toplotno obdelanih arom iz neživilskih snovi ali proizvedenih v nedovoljenih pogojih.

16. Uredba (ES) št. 2065/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. novembra 2003 o aromah dima, ki se uporabljajo ali so namenjene uporabi v ali na živilih[10], določa postopek za oceno varnosti in odobritev arom dima ter si prizadeva za uvedbo seznama primarnih dimnih kondenzatov in primarnih katranskih frakcij, katerih uporaba je dovoljena ob izključitvi vseh ostalih.

17. Predhodne sestavine arome dajo živilu aromo zaradi kemičnih reakcij med obdelavo živila. Predhodnih sestavin arom iz živil ni treba ovrednotiti ali odobriti za uporabo v in na živilih, razen če obstaja dvom glede njihove varnosti. Kljub temu je treba varnost predhodnih sestavin arom iz neživilskih snovi pred odobritvijo ovrednotiti.

18. Druge arome, ki ne spadajo med zgoraj opredeljene arome, se lahko uporabljajo v in na živilih, potem ko opravijo postopek ovrednotenja in odobritve.

19. Snovi rastlinskega, živalskega, mikrobiološkega ali mineralnega izvora, ki niso živila, se lahko odobrijo za proizvodnjo arom, potem ko se njihova varnost znanstveno ovrednoti. Morda je treba odobriti le uporabo nekaterih delov snovi ali določiti pogoje za uporabo.

20. Aromo ali izhodno surovino, ki spada v področje uporabe Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi[11], je treba odobriti v skladu z navedeno uredbo, preden se odobri v skladu s to uredbo odobriti s postopkom v skladu z navedeno uredbo, kar zadeva varnostno oceno genske spremembe, medtem ko mora biti končna odobritev izvedena v skladu s to uredbo.

21. Aromatične snovi ali aromatični pripravki so lahko označeni kot „naravni“, le če izpolnjujejo nekatera merila, ki preprečujejo zavajanje potrošnikov.

22. Posebne zahteve po podatkih morajo preprečiti zavajanje potrošnikov glede izhodne surovine, uporabljene za proizvodnjo naravnih arom. Če se aroma vanilje, na primer, pridobiva iz lesa, je to treba navesti.

23. Za arome bi morale še naprej veljati splošne obveznosti označevanja, kot je predvideno v Direktivi 2000/13/ES in, kadar je to primerno, v Uredbi (ES) št. 1829/2003. Poleg tega bi bilo treba v to uredbo vključiti posebne določbe o označevanju arom, ki se prodajajo proizvajalcem ali končnemu potrošniku.

24. Potrošnike je treba obvestiti, če je dimljen okus posameznega živila posledica dodatka arom dima. V skladu s členom 5 Direktive 2000/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. marca 2000 o približevanju zakonodaje držav članic o označevanju, predstavljanju in oglaševanju živil[12] ime, pod katerim se izdelek prodaja, potrošnika ne sme zmesti glede tega, ali je izdelek dimljen konvencionalno s svežim dimom ali je obdelan z aromami dima. To direktivo je treba prilagoditi opredelitvam arom, arom dima in izrazu „naraven“ za opis arom, določenih v tej uredbi.

25. Za ovrednotenje varnosti aromatičnih snovi za zdravje ljudi je bistveno poznati podatke o uživanju in uporabi aromatičnih snovi. Zato je treba redno preverjati količino aromatičnih snovi, ki se dodajajo živilom.

26. Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil[13].

27. Zlasti je treba Komisijo pooblastiti za spremembo prilog k tej uredbi in za sprejetje ustreznih prehodnih ukrepov v zvezi s pripravo seznama Skupnosti. Ker je področje uporabe teh ukrepov splošno in so namenjeni spremembi nebistvenih elementov te uredbe in/ali dopolnitvi z dodajanjem novih nebistvenih elementov, jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES.

28. Priloge II do V k tej uredbi je treba prilagoditi znanstvenemu in tehničnemu napredku.

29. Da se zakonodaja Skupnosti na področju arom razvije in posodobi na skladen in učinkovit način, je treba zbirati podatke, izmenjavati informacije in usklajevati delo med državami članicami. V ta namen je lahko koristno izvesti študije za obravnavo posebnih vprašanj, da se olajša postopek odločanja. Primerno je, da Skupnost financira takšne študije kot del svojega proračunskega postopka. Financiranje teh ukrepov zajema Uredba (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali[14], zato bo pravna podlaga za financiranje navedenih ukrepov Uredba (ES) št. 882/2004.

30. Do uvedbe seznama Skupnosti je treba zagotoviti ovrednotenje in odobritev aromatičnih snovi, ki niso zajete v programu ovrednotenja iz Uredbe (ES) št. 2232/96. Zato je treba določiti prehodno ureditev. V skladu z navedeno ureditvijo je treba takšne aromatične snovi ovrednotiti in odobriti v skladu s postopkom iz Uredbe (ES) št. [uredba o postopkih]. Vendar se časovni roki, ki jih navedena uredba določa Agenciji za sprejetje mnenja in Komisiji za predložitev osnutka uredbe, ki posodablja seznam Skupnosti, Stalnemu odboru za prehranjevalno verigo in zdravje živali, ne smejo uporabljati, ker je treba dati prednost stalnemu programu ovrednotenja.

31. Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči cilja ukrepa, ki ga je treba sprejeti, tj. določiti pravil Skupnosti o uporabi arom in nekaterih živilskih sestavin z aromatičnimi lastnostmi v in na živilih, ter se ta zaradi enotnosti trga in visoke ravni varstva potrošnikov lažje doseže na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Ta uredba v skladu z načelom sorazmernosti, ki je opredeljeno v istem členu, ne presega tega, kar je nujno za dosego navedenih ciljev.

32. Uredbo Sveta (EGS) št. 1576/89 z dne 29. maja 1989 o določitvi splošnih pravil o opredelitvi, opisu in predstavitvi žganih pijač[15] in Uredbo Sveta (EGS) št. 1601/91 z dne 10. junija 1991 o določitvi splošnih pravil za opredelitev, opis in predstavitev aromatiziranih vin, aromatiziranih pijač na osnovi vina in aromatiziranih mešanih pijač iz vinskih proizvodov[16] je treba prilagoditi nekaterim novim opredelitvam iz te uredbe.

33. Uredbe (EGS) št. 1576/89, (EGS) št. 1601/91 in (ES) št. 2232/96 ter Direktivo 2001/13/ES je treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

VSEBINA, PODROČJE UPORABE IN OPREDELITEV POJMOV

Člen 1 Vsebina

Ta uredba določa pravila za arome in živilske sestavine z aromatičnimi lastnostmi za uporabo v in na živilih, da se zagotovi visoka raven varovanja zdravja ljudi in varstva potrošnikov ter učinkovito delovanje notranjega trga trga in visoka raven varovanja zdravja ljudi in varstva potrošnikov.

Za navedene namene ta uredba določa:

(a) seznam Skupnosti arom in izhodnih surovin, odobrenih za uporabo v in na živilih, ki je določen v Prilogi I („seznam Skupnosti“);

(b) pogoje uporabe arom in živilskih sestavin z aromatičnimi lastnostmi v in na živilih;

(c) pravila za označevanje arom.

Člen 2Področje uporabe

1. Ta uredba se uporablja za:

(a) arome, ki se uporabljajo ali so namenjene za uporabo v ali na živilih, brez poseganja v bolj specifične določbe iz razen arom dima, ki spadajo na področje uporabe Uredbe (ES) št. 2065/2003;

(b) živilske sestavine z aromatičnimi lastnostmi;

(c) živila, ki vsebujejo arome in/ali živilske sestavine z aromatičnimi lastnostmi;

(d) izhodne surovine za arome in živilske sestavine z aromatičnimi lastnostmi.

2. Ta uredba se ne uporablja za:

(a) snovi, ki imajo izključno sladek, kisel ali slan okus;

(b) neobdelana živila;

(c) nesestavljena živila in mešanice začimb in/ali zelišč, mešanice čaja in mešanice za poparke kot take, če niso bili uporabljeni kot živilske sestavine.

(b) neobdelana ali nesestavljena živila.

3. Po potrebi se lahko v skladu s postopkom iz člena 18 20 (2) odloči, ali neka snov ali mešanica snovi, surovina ali vrsta živila spada na področje uporabe te uredbe ali ne.

Člen 3Opredelitev pojmov

1. Za namene te uredbe se uporabljajo opredelitve pojmov iz uredb (ES) št. 178/2002 in št. 1829/2003.

2. Uporabljajo se tudi naslednje opredelitve:

(a) „arome“ pomenijo izdelke, ki:

(i) kot taki niso namenjeni uživanju in se dodajajo živilu za vonj in/ali okus;

(ii) so proizvedeni ali sestavljeni iz naslednjih kategorij: aromatične snovi, aromatični pripravki, toplotno obdelane arome, arome dima, predhodne sestavine arom ali druge arome ali njihove mešanice;

(iii) ki lahko vsebujejo živila z aditivi, kot je dovoljeno z Uredbo (ES) št. XXX/2007[17] Evropskega parlamenta in Sveta z dne … o aditivih za živila;

(b) „aromatična snov“ pomeni kemično določeno snov z aromatičnimi lastnostmi;

(c) „naravna aromatična snov“ pomeni aromatično snov, ki se z ustreznimi fizikalnimi, encimskimi ali mikrobiološkimi postopki pridobiva iz snovi rastlinskega, živalskega ali mikrobiološkega izvora, v neobdelanem stanju ali po obdelavi za prehrano ljudi z enim ali več tradicionalnimi postopki za pripravo hrane, naštetimi v Prilogi II;

(d) „aromatični pripravek“ pomeni izdelek, ki ni aromatična snov, pridobljen iz:

(i) živila z ustreznimi fizikalnimi, encimskimi ali mikrobiološkimi postopki, v neobdelanem stanju ali po obdelavi za prehrano ljudi z enim ali več tradicionalnimi postopki za pripravo hrane, naštetimi v Prilogi II, in/ali z ustreznimi fizikalnimi postopki;

in/ali

(ii) snovi rastlinskega, živalskega ali mikrobiološkega izvora, ki ni živilo in je pridobljena z enim ali več tradicionalnimi postopki za pripravo hrane, naštetimi v Prilogi II, in/ali ustreznimi fizikalnimi, encimskimi ali mikrobiološkimi postopki;

(e) „toplotno obdelana aroma“ pomeni izdelek, pridobljen po toplotni obdelavi mešanice sestavin, ki same nimajo nujno aromatičnih lastnosti in od katerih vsaj ena vsebuje dušik (amin), druga pa je reducirajoč sladkor; sestavine za izdelavo toplotno obdelanih arom so lahko:

(i) živilo;

in/ali

(ii) izhodna surovina, ki ni živilo;

(f) „aroma dima“ pomeni izdelek, pridobljen s frakcioniranjem in prečiščevanjem kondenziranega plina, pri čemer nastajajo primarni dimni kondenzati, primarne katranske frakcije in/ali arome dima, kot so opredeljeni v točkah (1), (2) in (4) člena 3 Uredbe (ES) št. 2065/2003;

(g) „predhodna sestavina arome“ pomeni izdelek, ki sam nima nujno aromatičnih lastnosti in se namerno dodaja živilu le za ustvarjanje arome, tako da se razbije ali reagira z drugimi sestavinami med obdelavo živila; pridobljena je lahko iz:

(i) živila;

in/ali

(ii) izhodne surovine, ki ni živilo;

(h) „druga aroma“ pomeni aromo, ki se doda ali nameni za dodajanje živilu, da mu doda vonj in/ali okus, ter ki ne spada v opredelitve (b) do (g);

(i) „živilska sestavina z aromatičnimi lastnostmi“ pomeni živilsko sestavino, ki ni aroma in ki se lahko doda živilu predvsem za aromo ali spremembo arome;

(j) „izhodna surovina“ pomeni snov rastlinskega, živalskega, mikrobiološkega ali mineralnega izvora, iz katere se proizvajajo arome ali živilske sestavine z aromatičnimi lastnostmi; lahko je:

(i) živilo;

ali

(ii) izhodna surovina, ki ni živilo;

(k) „ustrezen fizikalni proces“ pomeni fizikalni postopek, ki namerno ne spreminja kemične narave sestavin arome, brez poseganja v seznam tradicionalnih postopkov za pripravo hrane v Prilogi II , in ne vključuje uporabe singletnega kisika, ozona, anorganskih katalizatorjev, kovinskih katalizatorjev, organsko-kovinskih reagentov in/ali UV-sevanja.

3. V opredelitvah iz odstavka 2(d), (e), (g) in (j) se izhodne surovine, za katere doslej obstaja veliko dokazov o uporabi za proizvodnjo arom, obravnavajo kot živila.

4. Po potrebi se lahko v skladu s postopkom iz člena 18 20 (2) določi, ali neka snov spada v posebno kategorijo iz odstavka 2(b) do (j).

POGLAVJE II

POGOJI ZA UPORABO AROM, ŽIVILSKIH SESTAVIN Z AROMATIČNIMI LASTNOSTMI IN IZHODNIH SUROVIN

Člen 4 Splošni pogoji za uporabo arom ali živilskih sestavin z aromatičnimi lastnostmi

Le arome ali živilske sestavine z aromatičnimi lastnostmi, ki izpolnjujejo naslednje pogoje, se lahko uporabljajo v ali na živilih:

(a) na podlagi razpoložljivih znanstvenih dokazov ne ogrožajo zdravja potrošnika;

(b) njihova uporaba ne zavaja potrošnika.

Člen 5 Prepoved neustreznih arom in/ali neustreznih živil

V promet je prepovedano dajanje vsake arome in/ali vsakega živila s takšno aromo, če aroma ali njena uporaba nista v skladu s to uredbo in njenimi izvedbenimi ukrepi.

Člen 5 6 Prisotnost nekaterih snovi

1. Snovi iz dela A Priloge III se kot take ne dodajajo živilom.

2. Mejne vrednosti nekaterih snovi, ki so naravno prisotne v aromah in živilskih sestavinah z aromatičnimi lastnostmi, v sestavljenih živilih iz dela B Priloge III, ne smejo biti presežene zaradi uporabe arom in živilskih sestavin z aromatičnimi lastnostmi v in na teh živilih.

Mejne vrednosti se uporabljajo za sestavljena živila, pripravljena za uživanje ali pripravljena v skladu z navodili proizvajalca.

3. Podrobna pravila za izvajanje odstavka 2 se lahko sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 18 20 (2).

Člen 6 7 Uporaba nekaterih izhodnih surovin

1. Izhodne surovine iz dela A Priloge IV se ne uporabljajo za proizvodnjo arom in živilskih sestavin z aromatičnimi lastnostmi.

2. Arome in živilske sestavine z aromatičnimi lastnostmi, proizvedene iz izhodnih surovin iz dela B Priloge IV, se lahko uporabljajo le pod pogoji iz navedene priloge.

Člen 7 8 Arome, ki jih ni treba ovrednotiti in odobriti

1. Naslednje arome se lahko uporabljajo v ali na živilih brez odobritve na podlagi te uredbe, če so v skladu s členom 4:

(a) aromatični pripravki iz člena 3(2)(d)(i);

(b) toplotno obdelane arome iz člena 3(2)(e)(i), ki izpolnjujejo pogoje za proizvodnjo toplotno obdelanih arom in so v skladu z mejnimi vrednostmi za nekatere snovi v toplotno obdelanih aromah, določenimi v Prilogi V;

(c) predhodne sestavine arom iz člena 3(2)(g)(i);

(d) živilske sestavine z aromatičnimi lastnostmi.

2. Ne glede na odstavek 1, če Komisija, država članica ali Evropska agencija za varnost hrane („Agencija“) izrazi dvome glede varnosti arom ali živilskih sestavin z aromatičnimi lastnostmi iz odstavka 1, Agencija opravi oceno tveganja teh arom ali živilskih sestavin z aromatičnimi lastnostmi. Členi 4 do 6 Uredbe (ES) št. [uredba o postopkih] se potem uporabljajo smiselno.

Če je potrebno, Komisija po prejemu mnenja Agencije sprejme ukrepe v skladu s postopkom iz člena 18(2) , ki so namenjeni spremembi nebistvenih elementov te uredbe, med drugim z njeno dopolnitvijo, v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 20(3). Takšni ukrepi se določijo v prilogah III, IV in/ali V, kot je ustrezno. V nujnih primerih lahko Komisija uporabi nujni postopek iz člena 20(4).

POGLAVJE III

SEZNAM SKUPNOSTI ZA AROME IN IZHODNE SUROVINE, ODOBRENE ZA UPORABO V ALI NA ŽIVILIH

Člen 8 9 Arome in izhodne surovine, ki jih je treba vrednotiti in odobriti

To poglavje se uporablja za:

(a) aromatične snovi;

(b) aromatične pripravke iz člena 3(2)(d)(ii);

(c) toplotno obdelane arome, pridobljene s segrevanjem sestavin, ki delno ali v celoti spadajo na področje uporabe člena 3(2)(e)(ii) ali ne izpolnjujejo pogojev za proizvodnjo toplotno obdelanih arom in ne dosegajo mejnih vrednosti za nekatere nezaželene snovi iz Priloge V;

(d) predhodne sestavine arom iz člena 3(2)(g)(ii);

(e) druge arome iz člena 3(2)(h);

(f) izhodne surovine, ki niso živila iz člena 3(2)(j)(ii).

Člen 9 10 Seznam Skupnosti arom in izhodnih surovin

Le tiste arome in izhodne surovine iz člena 8 9 , ki so na seznamu Skupnosti, se lahko kot take dajo na trg in uporabljajo v ali na živilih.

Člen 10 11 Vključitev arom in izhodnih surovin na seznam Skupnosti

1. Aroma ali izhodna surovina se lahko v skladu s postopkom iz Uredbe (ES) št. [skupni postopek] vključi na seznam Skupnosti le, če izpolnjuje pogoje iz člena 4.

2. Vnos za aromo ali izhodno surovino v seznamu Skupnosti navaja:

(a) identifikacijo odobrene arome ali izhodne surovine;

(b) po potrebi pogoje, pod katerimi se aroma lahko uporablja.

3. Seznam Skupnosti se spremeni v skladu s postopkom iz Uredbe (ES) št. […] o vzpostavitvi skupnega postopka odobritve za aditive za živila, živilske encime in arome za živila.

Člen 11 12 Arome ali izhodne surovine, ki spadajo na področje uporabe Uredbe (ES) št. 1829/2003

Aroma ali izhodna surovina, ki spada na področje uporabe Uredbe (ES) št. 1829/2003, se lahko vključi v seznam Skupnosti po odobritvi v skladu s postopkom iz člena 7 Uredbe (ES) št. 1829/2003 v Prilogi I v skladu s sedanjo uredbo, samo kadar zanjo velja odobritev v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003.

POGLAVJE IV

OZNAČEVANJE

ODDELEK 1

OZNAČEVANJE AROM, KI NISO NAMENJENE ZA PRODAJO KONČNEMU POTROŠNIKU

Člen 12 13 Označevanje arom, ki niso namenjene za prodajo končnemu potrošniku

1. Arome, ki niso namenjene za prodajo končnemu potrošniku, se lahko tržijo le, če so v skladu z označevanjem če so na embalaži, posodah ali v spremnih dokumentih navedeni podatki iz členov 1 3 4 in 1 4 5 , ki mora biti dobro vidno, jasno berljivo in neizbrisno. Podatki iz člena 14 so v jeziku, ki je kupcem razumljiv.

2. Država članica, v kateri se izdelek trži, lahko na svojem ozemlju v skladu s pravili Pogodbe določi, da se ti podatki zagotovijo v enem ali več uradnih jezikih Skupnosti, ki jih določi navedena država članica. To ne izključuje navajanja takšnih podatkov v več jezikih.

Člen 13 14 Splošne zahteve po podatkih za označevanje arom, ki niso namenjene za prodajo končnemu potrošniku

1. Kadar se arome, ki niso namenjene za prodajo končnemu potrošniku, prodajajo posamično ali v mešanici z drugimi aromami in/ali z drugimi živilskimi sestavinami in/ali katerim se dodajo druge snovi v skladu s členom 3 (2)(a)(iii) , so na njihovi embalaži ali posodah navedeni podatki embalaži ali posodah navedeni naslednji podatki:

(a) prodajna oznaka: beseda „aroma“ ali natančnejše ime ali opis arome;

( c b ) navedba „za uporabo v živilih“ ali navedba „za omejeno uporabo v živilih“ ali podrobnejši opis predvidene uporabe v živilih;

(f c) če je potrebno, posebni pogoji za shranjevanje in uporabo;

( h d ) oznaka serije ali lota;

( d e ) seznam v padajočem vrstnem redu glede na težo:

(i) kategorij prisotnih arom in

(ii) imen vseh drugih snovi ali surovin v izdelku ali, če je ustrezno, njihova številka E in navedba a v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 ;

( b f ) ime ali naziv podjetja ter naslov proizvajalca, izvajalca pakiranja ali prodajalca;

( e g ) navedba mejne vrednosti za vsako sestavino ali skupine sestavin, za katere velja količinska omejitev pri uporabi v živilu, in/ali ustreznih podatkov, navedenih z jasnimi in razumljivimi izrazi, da se kupcu omogoči ravnanje v skladu s to uredbo ali drugo zadevno zakonodajo Skupnosti, vključno z Uredbo (ES) št. 1829/2003;

( i h ) neto količina;

( g i ) minimalen rok trajanja;

(j) kadar je to primerno, podatki o aromi ali drugih snoveh iż tega člena in s seznama v Prologi IIIa k Direktivi 2000/13/ES v zvezi z navedbo sestavin, prisotnih v živilih.

2. Z odstopanjem od odstavka 1 so lahko podatki iz točk ( c e ) do (g) in ( j ) navedenega odstavka navedeni le v spremnih dokumentih pošiljke, ki se predložijo hkrati ali pred pošiljko, pod pogojem, da je na dobro vidnem delu embalaže ali posode tega proizvoda navedba „namenjeno za proizvodnjo živil in ne za maloprodajo“.

3. Z odstopanjem od odstavka 1 tega člena se lahko v primeru dostave arom v tankerjih vsi podatki navedejo zgolj na spremnih dokumentih, ki se nanašajo na pošiljko in ki se predložijo hkrati s pošiljko.

Člen 14 15 Posebne zahteve po podatkih za prodajno oznako arom

1. Izraz „naraven“ se lahko uporablja le za opis arome v prodajni oznaki iz člena 13 14 (1)(a), kot je določeno v odstavkih 2 do 6.

2. Izraz „naraven“ za opis arome se lahko uporablja le, če aromatična sestavina vsebuje le aromatične pripravke in/ali naravne aromatične snovi.

3. Izraz „naravna(-e) aromatična(-e) snov(-i)“ se lahko uporablja le za arome, katerih aromatična sestavina vsebuje izključno naravne aromatične snovi.

4. Izraz „naraven“ se lahko uporablja le skupaj s sklicevanjem na živilo, kategorijo živila ali rastlinski ali živalski izvor arome le, če je vsaj 90 95 % [v m/m] aromatične sestavine pridobljene iz navedene izhodne surovine.

Aromatična sestavina lahko vsebuje aromatične pripravke in/ali naravne aromatične snovi.

Opisana bo kot „naravna aroma <<živila(-) ali kategorije živila>> ali naravni <<nosilec(-ci)>> arom“.

5. „Naravna aroma <<živila(-) ali kategorije živila>> ali naravni <<nosilec(-ci)>> arom z drugimi naravnimi aromami“ se lahko uporablja le, če aromatična sestavina delno izhaja iz navedene izhodne surovine in je jasno prepoznavna.

Aromatična sestavina lahko vsebuje aromatične pripravke in/ali naravne aromatične snovi.

6. Izraz „naravna aroma“ se lahko uporablja le, če aromatična sestavina izvira iz drugih izhodnih surovin in kadar sklicevanje na izhodne surovine ne kaže njihove arome ali okusa.

Aromatična sestavina lahko vsebuje aromatične pripravke in/ali naravne aromatične snovi.

ODDELEK 2

OZNAČEVANJE AROM, NAMENJENIH ZA PRODAJO KONČNEMU POTROŠNIKU

Člen 15 16 Označevanje arom, namenjenih za prodajo končnemu potrošniku

1. Brez poseganja v Direktivo 2000/13/ES, Direktivo 89/396/EGS in, kadar je to primerno, Uredbo (ES) št. 1829/2003 se arome, ki se prodajajo posamično ali v mešanici z drugimi aromami in/ali katerim so bile dodane druge snovi , namenjene za prodajo končnemu potrošniku, lahko tržijo le, če je na embalaži navedba „za uporabo v živilih“ ali navedba „za omejeno uporabo v živilih“ ali podrobnejši opis namena uporabe v živilih, ki mora biti dobro viden, jasno berljiv in neizbrisen.

2. Izraz „naraven“ se uporablja za opis arome v prodajni oznaki iz člena 1 3 4 (1)(a) le, kot je določeno v členu 1 4 5 .

Člen 17 Druge zahteve glede označevanja

Členi 13 do 16 se uporabljajo brez poseganja v podrobnejše ali obsežnejše zakone, predpise ali upravne določbe glede uteži in mer ali ki se uporabljajo za predstavitev, razvrščanje, pakiranje in označevanje nevarnih snovi in pripravkov ali ki se uporabljajo za prevoz takšnih snovi.

POGLAVJE V

POSTOPKOVNE DOLOČBE IN IZVAJANJE

Člen 16 18 Poročanje nosilcev živilske dejavnosti

1. Proizvajalec ali uporabnik aromatične snovi Komisijo nemudoma obvesti o vsakem novem znanstvenem ali tehničnem podatku, ki bi lahko vplival na oceno varnosti aromatične snovi.

1 2 . Nosilci živilske dejavnosti ali njihovi predstavniki poročajo Komisiji o letnih količinah aromatičnih snovi, dodanih živilom v Skupnosti, in ravneh uporabe za vsako kategorijo živila v Skupnosti.

2 3 . Podrobna pravila za izvajanje odstavka 1 2 se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 18 20 (2).

Člen 17 19 Spremljanje in poročanje držav članic

1. Države članice vzpostavijo sisteme za spremljanje uživanja in uporabe arom s seznama Skupnosti in uživanja snovi iz Priloge III ter o svojih ugotovitvah vsako leto poročajo Komisiji in Agenciji.

2. Po posvetovanju z Agencijo lahko države članice v skladu s postopkom iz člena 18 20 (2) sprejmejo skupno metodologijo za zbiranje podatkov o uživanju in uporabi arom s seznama Skupnosti ter snovi iz Priloge III.

Člen 18 20 Odbor

1. Komisiji pomaga Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali (v nadaljnjem besedilu „Odbor“).

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Obdobje, določeno v členu 5(6) Sklepa 1999/468/ES, je tri mesece.

3. Ob sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, v skladu s členom 8 Sklepa.

4. Ob sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1), (2), (4) in (6) ter člen 7 Sklepa 1999/468/ES, v skladu s členom 8 Sklepa.

5. Odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 19 21 Spremembe prilog II do V

Spremembe prilog II do V k tej uredbi, da bo izražala znanstveni in tehnični napredek, se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 18(2) ki so namenjene spremembi nebistvenih elementov te uredbe, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 20(3) .

V nujnih primerih lahko Komisija uporabi nujni postopek iz člena 20(4).

Člen 20 22 Financiranje usklajenih politik s strani Skupnosti

Pravna podlaga za financiranje ukrepov iz te uredbe je člen 66(1)(c) Uredbe (ES) št. 882/2004.

POGLAVJE VI

PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 21 23 Razveljavitve

1. Direktiva 88/388/EGS, Sklep 88/389/EGS in Direktiva 91/71/EGS se razveljavijo.

Uredba (ES) št. 2232/96 se razveljavi z začetkom uporabe seznama iz člena 2(2) navedene uredbe.

2. Sklicevanja na razveljavljene akte se štejejo kot sklicevanja na to uredbo.

Člen 22 24 Uvedba seznama Skupnosti arom in izhodnih surovin ter prehodna ureditev

1. Seznam Skupnosti se uvede z vstavitvijo seznama aromatičnih snovi iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 2232/96 v Prilogo I k tej uredbi na dan njenega sprejetja.

2. Do uvedbe seznama Skupnosti se Uredba (ES) št. […] [skupni postopek] uporablja za vrednotenje in odobritev aromatičnih snovi, ki niso vključene v program vrednotenja iz člena 4 Uredbe (ES) št. 2232/96.

Z odstopanjem od navedenega postopka se obdobji šestih devetih in devetih mesecev mesecev iz člena 5(1) in člena 7 Uredbe (ES) št. […] [skupni postopek] ne uporabljata za takšno vrednotenje in odobritev.

3. Vsi ustrezni prehodni ukrepi se lahk sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 18(2). , ki so namenjeni spremembi nebistvenih elementov te uredbe, med drugim z njeno dopolnitvijo, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 20(3).

Člen 23 25 Sprememba Uredbe (EGS) št. 1576/89

Uredba (EGS) št. 1576/89 se spremeni:

1. Člen 1(4)(m) se spremeni:

(a) Drugi pododstavek točke (1)(a) se nadomesti z:

„Druge aromatične snovi, opredeljene v členu 3(2)(b) Uredbe (ES) št. […], in/ali aromatične rastline ali deli aromatičnih rastlin se lahko dodatno uporabijo, vendar morajo biti organoleptične lastnosti brina zaznavne, pa čeprav so lahko včasih manj izrazite.“

(b) Točka 2(a) se nadomesti z:

„Pijača se lahko imenuje ‚gin‘, če se proizvaja z aromatizacijo organoleptično ustreznega etanola kmetijskega izvora z aromatičnimi snovmi, opredeljenimi v členu 3(2)(b) Uredbe (ES) št. […], in/ali aromatičnimi pripravki, opredeljenimi v členu 3(2)(d) navedene uredbe, tako da je prevladujoč okus po brinu.“

(c) Prvi pododstavek točke 2(b ) se nadomesti z:

„Pijača se lahko imenuje ‚destilirani gin‘, če se pridobiva izključno z redestilacijo organoleptično ustreznega etanola kmetijskega izvora primerne kakovosti z začetno alkoholno stopnjo najmanj 96 vol % v destilarnah, ki se tradicionalno uporabljajo za gin, v navzočnosti brinovih jagod in drugih kmetijskih rastlin pod pogojem, da prevladuje okus po brinu. Izraz ‚destilirani gin‘ se prav tako lahko uporablja za mešanico destilata in etanola kmetijskega izvora enake sestave, čistosti in vsebnosti alkohola. Aromatične snovi, opredeljene v členu 3(2)(b) Uredbe (ES) št. […], in/ali aromatični pripravki, kakor je navedeno v (a), se prav tako lahko uporabijo za aromatiziranje destiliranega gina. London gin je vrsta destiliranega gina.“

2. Drugi pododstavek člena 1(4)(n)(1) se nadomesti z:

„Dodatno se smejo uporabiti druge aromatične snovi, opredeljene v členu 3(2)(b) Uredbe (ES) št. […], in/ali aromatični pripravki, opredeljeni v členu 3(2)(d) navedene uredbe, vendar mora prevladovati okus po kumini.“

3. Prvi pododstavek člena 1(4)(p) se nadomesti z:

„Žgane pijače, pri katerih prevladuje grenak okus in so proizvedene z aromatiziranjem etanola kmetijskega izvora z aromatičnimi snovmi, opredeljenimi v členu 3(2)(b) Uredbe (ES) št. […], in/ali aromatičnimi pripravki, opredeljenimi v členu 3(2)(d) navedene uredbe.“

4. Prvi pododstavek člena 1(4)(u) se nadomesti z:

„Žgana pijača, proizvedena z aromatizacijo etanola kmetijskega izvora aromo nageljnovih žbic in/ali cimeta z uporabo enega od naslednjih postopkov: maceracije in/ali destilacije, redestilacije alkohola v navzočnosti delov zgoraj navedenih rastlin, dodajanjem aromatičnih snovi, opredeljenih v členu 3(2)(b) Uredbe (ES) št. […], nageljnovih žbic ali cimeta, ali kombinacije teh metod.“

5. Prvi in drugi odstavek člena 4(5), razen seznamov iz točk (a) in (b), se nadomestita z:

„Pri pripravi žganih pijač iz člena 1(4), razen pri tistih iz člena 1(4)(m), (n) in (p), se lahko uporabljajo samo naravne aromatične snovi in pripravki, opredeljeni v členu 3(2)( b c ) in (d) Uredbe (ES) št. […].

Kljub temu je uporaba aromatičnih snovi, opredeljenih v členu 3(2)(b) Uredbe (ES) št. […], in aromatičnih pripravkov, opredeljenih v členu 3(2)(d) navedene uredbe, dovoljena v likerjih, razen pri spodaj navedenih:“.

Člen 24 26 Sprememba Uredbe (EGS) št. 1601/91

Člen 2(1) se spremeni:

1. Prva podalinea tretje alinee točke (a) se nadomesti z:

„− aromatičnih snovi in/ali aromatičnih pripravkov, kakor je opredeljeno v členu 3(2)(b) in (d) Uredbe (ES) št. […], in/ali“.

2. Prva podalinea druge alinee točke (b) se nadomesti z:

„− aromatičnih snovi in/ali aromatičnih pripravkov, kakor je opredeljeno v členu 3(2)(b) in (d) Uredbe (ES) št. […], in/ali“.

3. Prva podalinea druge alinee točke (c) se nadomesti z:

„− aromatičnih snovi in/ali aromatičnih pripravkov, kakor je opredeljeno v členu 3(2)(b) in (d) Uredbe (ES) št. […], in/ali“.

Člen 25 27 Sprememba Uredbe (ES) št. 2232/96

Odstavek 1 člena 5 Uredbe (ES) št. 2232/96 se nadomesti z:

„1. Seznam aromatičnih snovi iz člena 2(2) se sprejme v skladu s postopkom iz člena 7 najpozneje do 31. decembra 20 08.“

Člen 26 28 Sprememba Direktive 2000/13/ES

Priloga III k Direktivi 2000/13/ES se nadomesti z:

„Priloga III

OZNAČEVANJE AROM NA SEZNAMU SESTAVIN

1. Brez poseganja v odstavek 2 se arome poimenujejo z izrazi:

- „arome“ ali bolj natančnim imenom ali opisom arome, če aromatična sestavina vsebuje arome, kot so opredeljene v členu 3(2)(b), (c) , (d), (e) (f) , (g) in (h) Uredbe (ES) št. […] Evropskega parlamenta in Sveta* [Uredba o aromah];

- „aroma(-e) dima“, če aromatična sestavina vsebuje arome, kot so opredeljene v členu 3(2)(f) Uredbe ES št. […] [Uredba o aromah], in daje živilu dimljen okus.

2. Izraz „naraven“ za opis arom se uporablja, kot je določeno v členu 14 15 Uredbe (ES) št. […] [Uredba o aromah].“

* UL L […], […], […].

Člen 27 29 Začetek veljavnosti

Uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Uporablja se od [vstaviti datum] [ 24 mesecev po začetku veljavnosti ]. Vendar se členi 9 10 , 23 25 in 24 26 uporabljajo od datuma začetka uporabe seznama Skupnosti.

Živila, zakonito dana v promet ali označena pred [24 mesecev po začetku veljavnosti te uredbe], ki niso v skladu s to uredbo, se lahko tržijo do minimalnega roka trajanja.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,

Za Evropski parlament Za Svet

Predsednik Predsednik

PRILOGA I

Seznam skupnosti za arome in izhodne surovine, odobrene za uporabo v in na živilih

PRILOGA II

Seznam tradicionalnih postopkov priprave živil, s katerimi se pridobijo naravne aromatične snovi in naravni aromatični pripravki

sekljanje | premazovanje |

kuhanje, pečenje, cvrtje (do 240 °C) | hlajenje |

rezanje | destilacija/rektifikacija |

sušenje | emulzifikacija |

izparevanje | ekstrakcija, vključno z ekstrakcijo s topilom |

fermentacija | filtriranje |

mletje | segrevanje |

poparjenje | maceracija |

mikrobiološki postopek | mešanje |

lupljenje | precejanje |

stiskanje | hlajenje/zamrzovanje |

praženje/pečenje na žaru | izžemanje |

namakanje |

PRILOGA III

Prisotnost nekaterih snovi

Del A: Snovi, ki se kot take ne smejo dodati živilu

agaricinska kislina

kapsaicin

hipericin

Beta-azaron

1-alil-4-metoksibenzen

cianovodikova kislina

mentofuran

4-alil-1,2-dimetoksibenzen

pulegon

kvasin

1-alil-3,4-metilen dioksibenzen, safrol

teukrin A

tujon (alfa in beta)

Del B: Mejne vrednosti nekaterih snovi, naravno prisotnih v aromah in živilskih sestavinah z aromatičnimi lastnostmi, v nekaterih sestavljenih živilih, katerim so bile dodane arome in/ali živilske sestavine z aromatičnimi lastnostmi

Ime snovi | Sestavljeno živilo, v katerem je prisotnost snovi omejena | Mejna vrednost [mg/kg] |

Beta-azaron | alkoholne pijače | 1,0 |

1-alil-4-metoksibenzen | mlečni proizvodi predelano sadje, zelenjava (vključno z gobami, glivami, koreni, gomolji, zrni stročnic in stročnicami), oreški in semena ribji proizvodi brezalkoholne pijače | 50 50 50 10 |

cianovodikova kislina | nugat, marcipan ali njegovi nadomestki ali podobni proizvodi konzervirano koščičasto sadje alkoholne pijače | 50 5 35 |

mentofuran | sladkorni izdelki z meto/poprovo meto, razen mikro sladkornih izdelkov za osvežitev daha mikro sladkorni izdelki za osvežitev daha[18] žvečilni gumi alkoholne pijače z meto/poprovo meto | 500 3000 1000 200 |

4-alil-1,2-dimetoksibenzen | mlečni proizvodi meso in mesni proizvodi, vključno s perutnino in divjačino ribe in ribji proizvodi juhe in omake gotove pikantne jedi brezalkoholne pijače | 20 15 10 60 20 1 |

pulegon | sladkorni izdelki z meto/poprovo meto, razen mikro sladkornih izdelkov za osvežitev daha mikro sladkorni izdelki za osvežitev daha žvečilni gumi brezalkoholne pijače z meto/poprovo meto alkoholne pijače z meto/poprovo meto | 250 2000 350 20 100 |

kvasin | brezalkoholne pijače pekovski izdelki alkoholne pijače | 0,5 1 1,5 |

1-alil-3,4-metilen dioksibenzen, safrol | meso in mesni proizvodi, vključno s perutnino in divjačino ribe in ribji proizvodi juhe in omake brezalkoholne pijače | 15 15 25 1 |

teukrin A | alkoholne pijače | 2 |

tujon (alfa in beta) | alkoholne pijače, razen tistih, pridobljenih iz vrste Artemisia alkoholne pijače, pridobljene iz vrste Artemisia | 10 35 |

PRILOGA IV

Seznam izhodnih surovin, za katere veljajo omejitve uporabe v proizvodnji arom in živilskih sestavin z aromatičnimi lastnostmi

Del A: Izhodne surovine, ki se ne uporabljajo za proizvodnjo arom in živilskih sestavin z aromatičnimi lastnostmi

Izhodna surovina |

Latinsko ime | Splošno ime |

Tetraploidna oblika Acorus calamus | tetraploidna oblika pravega kolmeža |

Del B: Pogoji uporabe arom in živilskih sestavin z aromatičnimi lastnostmi, pridobljenih iz nekaterih izhodnih surovin

Izhodna surovina | Pogoji uporabe |

Latinsko ime | Splošno ime |

Quassia amara L. in Picrasma excelsa (Sw) | kvasija | Arome in živilske sestavine z aromatičnimi lastnostmi, pridobljene iz izhodne surovine, se lahko uporabljajo le za proizvodnjo pijač in pekovskih izdelkov. |

Laricifomes officinales (Vill.: Fr) Kotl. et Pouz ali Fomes officinalis | bela agaricinska goba | Arome in živilske sestavine z aromatičnimi lastnostmi, pridobljene iz izhodne surovine, se lahko uporabljajo le za proizvodnjo alkoholnih pijač. |

Hypericum perforatum | ekstrakt šentjanževke |

Teucrium chamaedrys | navadni vrednik |

PRILOGA V

Pogoji za proizvodnjo toplotno obdelanih arom in mejne vrednosti za nekatere snovi v toplotno obdelanih aromah

Del A: Pogoji za proizvodnjo

(a) Temperatura proizvodov med obdelavo ne sme presegati 180 °C.

(b) Toplotna obdelava ne sme trajati dlje od 15 minut pri 180 °C z ustrezno daljšim trajanjem pri nižjih temperaturah, tj. podvojitev časa segrevanja pri vsakem zmanjšanju temperature za 10 °C, do največ 12 ur.

(c) Vrednost pH med obdelavo ne sme preseči 8,0.

Del B: Mejne vrednosti za nekatere snovi

Snov | Mejne vrednosti µg / kg |

2-amino-3,4,8-trimetilimidazo [4,5-f] kinoksalin (4,8-DiMeIQx) | 50 |

2-amino-1-metil-6-fenilimidazol [4,5-b]piridin (PhIP) | 50 |

[1] UL C […], […], str. […].

[2] UL C 168, 20.7.2007, str. 34 .

[3] UL L 184, 15.7.1988, str. 61. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

[4] UL L 184, 15.7.1988, str. 67.

[5] UL L 42, 15.2.1991, str. 25.

[6] http://europa.eu.int/comm/food/food/chemicalsafety/flavouring/scientificadvice_en.htm

[7] UL L 31, 1.2.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1642/2003 (UL L 245, 29.9.2003, str. 4).

[8] UL L […], […], str. […].

[9] UL L 299, 23.11.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

[10] UL L 309, 26.11.2003, str. 1.

[11] UL L 268, 18.10.2003, str. 1.

[12] UL L 109, 6.5.2000, str. 29. Direktiva kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2003/89/ES (UL L 308, 25.11.2003, str. 15).

[13] UL L 184, 17.7.1999, str. 23. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (UL L 200, 22.7.2006, str. 11) .

[14] UL L 165, 30.4.2004, str. 1. Popravljena različica (UL L 191, 28.5.2004, str. 1).

[15] UL L 160, 12.6.1989, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

[16] UL L 149, 14.6.1991, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003.

[17] UL C […], […], str. […] .

[18] Bonboni z močnim okusom; teža bonbona največ 1 g.