SL Uradni list Evropske unije C 262/13

Objava vloge v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

2013/C 262/06

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 (1) Evropskega parlamenta in Sveta je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (2)

„BAYERISCHE BREZE“/„BAYERISCHE BREZN“/„BAYERISCHE BREZ’N“/„BAYERISCHE BREZEL“

ES št.: DE-PGI-0005-0971-23.02.2012

ZGO ( X ) ZOP ( )

1. Ime

„Bayerische Breze“/„Bayerische Brezn“/„Bayerische Brez’n“/„Bayerische Brezel“

2. Država članica ali tretja država

Nemčija

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1 Vrsta proizvoda

Skupina 2.4 Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke

„Bayerische Breze“ je tradicionalno luženo pecivo, ki se trži tudi pod imeni „Bayerische Brezn“, „Bayerische Brez’n“ in „Bayerische Brezel“. Presta je po obliki podobna rokam, sklenjenim v molitvi (in jih simbolizira). Oblikuje se tako, da se na tanko razvaljan svaljek testa zvije (preplete), tako da na sredini nastane dvojni vozel, oba konca svaljka pa se pritrdita na testo tako daleč od debelejšega dela preste, da se oblikujejo trije čim bolj enako veliki deli. Bavarske lužene preste imajo običajno temno glazirano bakreno skorjo, na kateri svetel kontrast ustvarjajo neenakomerne razpoke, ki nastanejo med peko.

Ključ do uživanja v presti je testen okus v povezavi s kratkim, hrustljavim „hrskom“ ter njeno mehko puhasto teksturo v ustih.

Presta je lahko različnih vrst in velikosti. Večina jih je potresenih z grobo mleto soljo, lahko pa tudi z makom, sezamom, bučnimi ali sončničnimi semeni ali sirom. Pečena skorja preste je tanka, kostanjevo rjava in sijoča. Testo je v nasprotju s tem sočno, mehko in svetlo.

„Bayerische Breze“ je na voljo tudi v zamrznjeni surovi obliki (npr. za nadaljnjo obdelavo na kraju proizvodnje, za prodajo v živilskih trgovinah na drobno kot zamrznjen proizvod za domačo peko, za prodajo na debelo itd.). Značilno obliko ima že v zamrznjenem stanju, zaradi česar – in ne samo zaradi recepta in oblike, predstavljenih v točki 5.2 – zaščita zajema tudi take proizvode. Preden se surovo testo zamrzne, se običajno pomoči v lužno raztopino.

3.3 Surovine (samo za predelane proizvode)

Za testo za „Bayerische Breze“ so poleg pšenične moke potrebni tudi voda, kvas in po možnosti pecilno sredstvo, ki vsebuje slad, kuhinjsko sol, natrijev karbonat in maščobo.

3.4 Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

—

3.5 Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Celotni postopek proizvodnje preste, kakor se prodaja, in zamrznjenega proizvoda.

Testo, za katero se uporabijo surovine iz točke 3.3, se temeljito pregnete. Nato se razreže na kose in razvalja v tanke trakove. Presta se oblikuje bodisi ročno (s posebno ročno tehniko) bodisi mehansko, pri čemer je treba konca čvrsto pritisniti navzdol. Preden se oblikovani kosi testa pomočijo v lužno raztopino, se lahko bodisi takoj nadalje obdelajo (zgoščevanje) bodisi ohladijo (odložena fermentacija). Presta se pomoči v lužno raztopino, ki je razredčena, tako da vsebuje manj kot 4 % natrijevega hidroksida. Nato se potrese s soljo za preste in speče. Potem jo je treba pustiti, da se dovolj ohladi, in hraniti na suhem, sicer tanka slana skorja zlahka absorbira vodo.

3.6 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

—

3.7 Posebna pravila za označevanje

—

4. Kratka opredelitev geografskega območja

Bavarska

5. Povezanost z geografskim območjem

5.1 Posebnosti geografskega območja

Presta je oblikovano pecivo, ki izvira iz rimskega kruha v obliki prstana. Stregli so ga pri večerji, jedli pa zlasti v samostanih. Njegova oblika je bila nato prilagojena, tako da je bil dodan krak, podoben kot pri številki šest, ki moli iz prstana. Sedanja oblika preste je nastala s povezavo dveh enokrakih prest. Tako je nastala presta, kakršno poznamo danes. Ime bavarska presta (in označba „Bayerische Breze“, „Bayerische Brezn“, „Bayerische Brez’n“ ali „Bayerische Brezel“) se lahko uporabi samo za preste z obliko, ki ustreza temu opisu.

Njeno ime izvira iz besede „Brezitella“, starovisokonemške besede za latinsko besedo „brachiatellium“, ki pomeni „ročica“: kot je navedeno v točki 3.2, presta simbolizira roke, sklenjene v molitev. Pecivo je bilo še zlasti povezano s posebnimi priložnostmi in se je peklo za novo leto, cvetno nedeljo in zahvalno nedeljo. Ker je bilo v južni Nemčiji še posebej veliko samostanov, so preste še zlasti razširjene v tem delu države.

5.2 Posebnosti proizvoda

Za „Bayerische Breze“ so značilni njen edinstveni zapis, pa tudi njene zelo posebne lastnosti. Na primer, kraka pri „Bayerische Breze“ sta debelejša kot pri švabski presti. „Bayerische Breze“ v nasprotju z njo nima zareze vzdolž debelejše sredine (tj. nima standardne razpoke), je pa zanjo značilna razpokana zunanja površina. Bavarske lužene preste imajo manjšo vsebnost maščobe (od 1,5 do 4 %) kot švabske (od 4 do 8 %). Zaradi razmeroma majhne vsebnosti maščobe v moki (največ 4 %) so še posebej hrustljave. V nasprotju s švabskimi prestami jih je treba peči enakomerno.

Lokalne razlike so še zlasti očitne pri obliki. Medtem ko sta pri švabskih prestah kraka zelo nizko, zaradi česar se ukrivljen zgornji del imenuje tudi „trebuh“, sta pri tipičnih bavarskih prestah mnogo višje.

Dejstvo, da „Bayerische Breze“ velja za tradicionalno regionalno specialiteto na Bavarskem, je potrdilo bavarsko ministrstvo za prehrano, kmetijstvo in gozdarstvo, ki jo je vključilo v svojo podatkovno zbirko tradicionalnih bavarskih specialitet. V številnih virih je ta proizvod opisan kot značilna bavarska specialiteta.

5.3 Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali značilnostjo proizvoda (pri ZGO)

Glede na bavarsko različico so lužene preste nastale po pomoti. V 19. stoletju je v münchenski kraljevi kavarni dvornega dobavitelja Johana Eillesa delal pek Anton Nepomuk Pfannenbrenner. Nekega dne leta 1839 se mu je v pekarni pripetila napaka, ki je imela nepredstavljive posledice. Čeprav je preste običajno glaziral s sladkorjem in vodo, je tistega dne pomotoma uporabil lužno raztopino, ki je bila dejansko namenjena čiščenju pekačev. Rezultat je bil tako prepričljiv, da je istega jutra luženo presto poskusil Wilhelm Eugen von Ursingen, kraljevi odposlanec iz Württemberga. Od takrat 11. februar 1839 velja za dan, ko je bila prodana prva lužena presta.

Preste so značilno bavarsko luženo pecivo, ki ga izdelujejo skoraj vse pekarne na Bavarskem. So sestavni del tradicionalne bavarske malice ter nepogrešljiv dodatek k münchenski Weisswurst (barjena klobasa) in bavarskemu Leberkäse (mesni sir). Potrošniki jih zelo cenijo, uživajo pa tudi velik mednarodni ugled. Poleg tega so zaradi münchenskega festivala piva Oktoberfest zaslovele po vsem svetu.

„Bayerische Breze“ je tradicionalna bavarska pekovska specialiteta, ki jo je mogoče najti samo na Bavarskem.

Sklic na objavo specifikacije

(člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006 (3))

http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/31500

(1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

(2) UL L 93, 31.3.2006, str. 12. Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

(3) Prim. opombo 2.