SL    SL  
 EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 19.12.2011  
SEC(2011) 1614 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
Spremni dokument 
k Predlogu Uredbe EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o vzpostavitvi progr ama izmenjave, pomo či in usposabljanja za zaš čito eura pred 
ponarejanjem (program „Pericles 2020“) 
 
{COM(2011) 913 kon č.} 
{SEC(2011) 1615 kon č.}  
 
  
 
 To poročilo zavezuje le službe Komisije, ki so sodelovale pri njegovi pripravi, in vnaprej ne dolo ča končne oblike nobene 
odločitve, ki jo bo sprejela Komisija. 
 
 
SL 2   SL Povzetek ocene u činka programa Pericles  
1. OZADJE POLITIKE IN PRISPEVEK K PREDNOSTNIM NALOGAM EU 
Program Pericles je program za izmenjavo, pomo č in usposabljanje  na podro čju zaščite 
eura pred ponarejanjem. Upravlja ga urad OLAF. 
Pogodba odraža skrb za zaš čito eura z dolo čitvijo ukrepov, potrebnih za uporabo eura kot 
enotne valute ( člen 133 PDEU). Uredba Sveta (ES) št. 1338/20011 določa ukrepe, potrebne za 
zaščito eura pred ponarejanjem, ter ureja izme njavo informacij, sodelovanje in vzajemno 
pomoč ter tako vzpostavlja usklajen okvir za zaš čito eura. 
Predlagani prora čun za program Pericles v obdobju 2014–2020 je 1 milijon EUR letno. 
2. POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI  
V oceni u činka so odražena posvetovanja z zainteres iranimi stranmi, zlasti z operativnimi 
službami držav članic, drugimi službami Komisije in dr ugimi organi EU, ter tudi operativne 
izkušnje urada OLAF in izkušnje Komisije z upravljanjem programa. Vanjo je vklju čeno 
gradivo iz vmesnega ocenjevanja programa, ki je bilo zaklju čeno začetek leta 2011. 
3. OPREDELITEV TEŽAVE IN SMISEL POSREDOVANJA  
3.1. Obseg 
Zaščita eura pred ponarejanjem je neutrudno pri zadevanje, ki temelji na tesnem sodelovanju 
evropskih institucij in držav članic. Program Pericles zad ovoljuje potrebo po nepretrgani 
opreznosti, usposabljanju in tehni čni pomoči, ki so potrebni za ohranjanje zaš čite eura pred 
ponarejanjem z zagotavljan jem trdnega okvira za na črtovanje dejavnosti držav članic. 
Skupina strokovnjakov za prepre čevanje ponarejanja eura us klajuje izvajanje dejavnosti 
programa Pericles in je povezana z njim. 
3.2. Zagonski dejavniki 
V oceni u činka so opredeljeni naslednji klju čni zagonski dejavniki, ki bi jih bilo treba 
obravnavati v okviru programa Pericles 2020: 
– Euro je še naprej tar ča združb organiziranega krimin ala, ki so dejavne na podro čju 
ponarejanja denarja, in sicer ne  le v Evropi, ampak tudi v dr ugih svetovnih regijah, kot sta 
Južna Amerika in Vzhodna Azija. 
– Razlike v spodbudah in zmogljivostih držav ovirajo enotno zaš čito eura pred 
ponarejanjem. 
                                                 
1 UL L 181, 4.7.2001, str. 6. 
 
SL 3   SL 3.3. Težave 
Na podlagi vsakega zagonskega de javnika so opredeljene posebne  težave, kot so: ohranjanje 
prednostne naloge, ki jo države članice EU pripisujejo boju pr oti ponarejanju eura, krepitev 
zaščite eura v Jugovzhodni Evropi in širjenje zaš čite eura v Južno Ameriko ter opredeljevanje 
območij, kjer se pojavlja tveganje. 
4. CILJI PROGRAMA  
4.1. Splošni cilj 
Splošni cilj programa Pericles je prepre čevanje ponarejanja in goljuf ij ter boj proti njim, in 
sicer s pove čanjem konkuren čnosti evropskega gospodarstva ter zavarovanjem vzdržnosti 
javnih financ. 
4.2. Specifični cilj 
Specifični cilj programa Pericles je zaš čita eurskih bankovcev in kovancev pred ponarejanjem 
in s tem povezanimi goljufijami, in sicer s podporo in dopolnjevanjem ukrepov, ki so jih sprejele države članice, ter s pomo čjo pristojnim nacionalnim in evropskim organom v 
njihovih prizadevanjih za razvoj tesnega in rednega sodelovanja med seboj in z Evropsko 
komisijo, kar vklju čuje tudi tretje države in  mednarodne organizacije.  
Ta cilj se med drugim meri z u činkovitostjo ukrepanja finan čnih, tehni čnih in pravosodnih 
organov ter organov pregona, kot se meri  s številom zaznanih ponarejanj, uni čenj nezakonitih 
delavnic, odvzemov prostosti posam eznikom in naloženih sankcij. 
5. S
UBSIDIARNOST IN DODANA VREDNOST EU 
Euro je še naprej privla čna tarča združb organiziranega krimin ala, ki so dejavne na podro čju 
ponarejanja denarja, in sicer ne le v Ev ropi, ampak tudi v drugih svetovnih regijah. 
Mednarodna razsežnost grožnje v zvezi s ponarejanjem eura je  razlog za nadnacionalno 
usklajevanje pri soo čanju z njo; Komisija prek programa Pe ricles izvaja takšno usklajevanje z 
izmenjavami, dejavnostmi usposabljanja in tehni čno pomo čjo. Program z izvajanjem 
posebnih usposabljanj in strategijo pomo či, s katero so soglašale države članice, zlasti 
dopolnjuje nacionalno uspos abljanje z dodajanjem ve čdisciplinarne in  nadnacionalne 
razsežnosti. Upravi čencem nudi možnost sodelovanja v mednarodnem usposabljanju in 
zvišuje standard sodelovanja zunaj Evropske unije z neposrednim vklju čevanjem najbolj 
občutljivih tretjih držav v pos ebne dejavnosti usposabljanja.  
6. OPIS MOŽNOSTI POLITIKE  
Možnost 1: nadaljevanje programa z enako ravnjo financiranja (osnovni scenarij). 
Možnost 2: prenovitev programa Pericles z izboljšanimi cilji in metodologijo, vklju čno zlasti 
s povečano najvišjo stopnj o sofinanciranja. 
Možnost 3: združitev programa Pericles z drugimi programi Komisije. 
 
SL 4   SL Možnost 4: prenehanje izvajanja programa Peri cles in prepustitev organiziranja dejavnosti za 
zaščito eura na naciona lni ravni državam članicam. 
Glede na izkušnje, ki so tesno povezane z dejavnostmi držav članic in Komisije za zaš čito 
eura, ter glede na pri čakovani u činek, tudi prek razvoja deja vnosti, je primernejša možnost 
prenovitve programa z izboljšanimi cilji in metodologijo. Za to možnost so v prora čunu 
dodeljena sredstva v dejanskih cenah, katerih raven ostaja p odobna ravni trenutno dodeljenih 
sredstev (približno en milijon EUR letno). To omogo ča prožnost pri dolo čanju zneska 
subvencije s poenostavljanjem dolo čanja stroškov, ki naj jih nosijo države članice2; širi 
razpon upravi čenih dejavnosti, saj omogo ča financiranje nakupov opreme za uporabo v 
specializiranih agencijah za boj proti pona rejanju v tretjih državah z namenom zaš čite eura 
pred ponarejanjem; pove čuje tudi stopnjo sofi nanciranja do najve č 90 % upravi čenih stroškov 
v ustrezno utemeljenih izjemnih primerih. Na vedeno bi moralo zagot oviti odziv na trend 
zadnjih let, po katerem imajo države članice slabše možnosti sofinanciranja projektov zaradi 
splošnega pomanjkanja sredstev, ki so na vo ljo javnim upravam. Višja stopnja sofinanciranja 
bo zlasti olajšala bolj uravnot eženo zemljepisno raz poreditev dejavnosti,  saj bo državam 
članicam nudila širše podro čje za prijavo. 
Nasprotno bi prenehanje izvajanja programa zm anjšalo porabo na ravni EU, vendar pa ne bi 
prineslo dejanskih prihrankov in nadomestilo vi rov na nacionalni ravni ali v okviru drugega 
programa EU ter bi tako ogrozilo u činkovito in enotno zaš čito eura v državah članicah in 
tretjih državah. 
7. POVEZAVE Z DRUGIMI POBUDAMI PO LETU 2013 
Urad OLAF in druge službe Komisije se ustr ezno usklajujejo v izogib prekrivanju programov 
ali zmedi med njimi.  
8. POENOSTAVITEV IN ZMANJŠANJE UPRAVNE OBREMENITVE  
Na podlagi rezultatov vmesnega ocenjevanja bo s programom za pristojne nacionalne organe 
poenostavljena priprava vlog. Za poenosta vitev postopkov in zmanjšanje upravne 
obremenitve bo na čin izračuna zneskov, ki se dodelijo, pojas njen, program pa bo uporabniku 
bolj prijazen. Zakonodaja bo spre menjena, da se omogo či večja prožnost pri uporabi 
dodeljenega zneska; ta cilj bo dosežen  s poenostavitvijo tistih finan čnih določb programa, ki 
strogo dolo čajo posebne stroške, ki  naj jih nosijo države članice in Komisija. 
Dodatni predvideni ukrep poenos tavitve zajema neposredno obveš čanje predstavnikov držav 
članic v skupini strokovnjakov za prepre čevanje ponarejanja eura in posvetovanje z njimi, in 
sicer na razli čnih stopnjah izvajanja programa. 
9. SPREMLJANJE IN OCENJEVANJE  
Evropskemu parlamentu in Svetu se predložijo letna poro čila o rezultatih, tudi o usklajenosti z 
drugimi programi EU in njihovem  dopolnjevanju; poleg tega je na črtovano neodvisno 
                                                 
2 Glej člene 8–11 Sklepa Sveta 2001/923/EC  z dne 17. decembra 2001. 
 
SL 5   SL ocenjevanje doseganja ciljev program a – vmesno ocenjevanje (najpozneje 
31. decembra 2017). Poleg tega bo kon čno poročilo o doseženih ciljih programa poslano 
proračunskemu organu do konca leta 2021.