[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 24.11.2005

KOM(2005) 598 končno

Predlog

UREDBA SVETA

o določitvi ribolovnih možnosti in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se za leto 2006 uporabljajo v Baltskem morju

(predlož ila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. OZADJE PREDLOGA

- Cilji predloga

Cilj predloga je določiti ribolovne možnosti za države članice za tržno najpomembnejše staleže rib v Baltskem morju za leto 2006.

- Splošno ozadje

V skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike bo skupna ribiška politika zagotovila izkoriščanje živih vodnih virov, ki zagotavljajo trajnostne gospodarske, okoljske in socialne pogoje. Pomemben instrument za dosego teh ciljev je letno določanje ribolovnih možnosti v obliki celotnih dovoljenih ulovov (TAC), kvot in omejitev ribolova . Ribolovne možnosti so se do letošnjega leta izvrševale na podlagi Uredbe Sveta (tako imenovana Uredba o celotnih dovoljenih ulovih in kvotah). Vendar pa se zaradi poenostavitve in pojasnitve predlaga določanje ribolovnih možnosti za leto 2006 z ločenima uredbama, eno za Baltsko morje in drugo za ostala območja.

Mednarodni svet za raziskovanje morja (ICES) je v mesecu juniju podal znanstveno mnenje o ribolovnih možnostih za leto 2006 v Baltskem morju. Na podlagi znanstvenega mnenja je Skupnost v septembru razpravljala o celotnih dovoljenih ulovih in kvotah ter s tem povezanih pogojih z Rusko federacijo v okviru Mednarodne komisije za ribištvo v Baltskem morju (IBSFC). Priporočila o celotnih dovoljenih ulovih in dodelitvi dvema strankama, ki jih je sprejela IBSFC, odražajo razpravo in so v skladu s skupno ribiško politiko.

Širitev Skupnosti v letu 2004 je vzrok, da sta v IBSFC sedaj zgolj še dve stranki, Skupnost in Rusija. Skupnost se je iz IBSFC umaknila in organizacija bo praktično prenehala obstajati do konca leta 2005. Priporočila, ki jih je sprejela IBSFC, zato Skupnosti po letu 2005 ne bodo zavezovala. Kljub temu ni razlogov, da ne bi sledila priporočilom IBSFC in celotnim dovoljenim ulovom in kvotam, predstavljenim v tem predlogu .

Predlog obsega tri oddelke, pomembne za upravljanje z baltskim ribištvom v letu 2006. Oddelek, ki določa celotne dovoljene ulove in kvote, oddelek, ki omejuje ribolov in oddelek, ki določa s tem povezane tehnične in nadzorne ukrepe.

- Obstoječe določbe na področju, na katerega se nanaša predlog

Ribolovne možnosti in dodelitev državam članicam so predmet določb letnih uredb. Zadnja je Uredba Sveta (ES) št. 27/2005 z dne 22. decembra 2004 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2005 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so zahtevane omejitve ulova. Pomembna za upravljanje ribištva v Baltskem morju je tudi Uredba Sveta (ES) št. 88/98 z dne 18. decembra 1997 o določitvi nekaterih tehničnih ukrepov za ohranitev ribolovnih virov v vodah Baltskega morja, Beltov in Oresunda.

- Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije

Predlagani ukrepi so oblikovani v skladu s cilji skupne ribiške politike in politike Skupnosti o trajnostnem razvoju.

2. POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANKAMI IN PRESOJA VPLIVA

- Posvetovanje z zainteresiranimi strankami

Vse tri poglavitne sestavine predloga so bile predmet posvetovanj s sektorjem za ribolov, nevladnimi organizacijami, ki se ukvarjajo z ribiškimi vprašanji v Baltskem morju, in zadevnimi državami članicami.

Posveti s sektorjem za ribolov in nevladnimi organizacijami o celotnih dovoljenih ulovih in kvotah so potekali na delavnici, ki jo je organiziral GD za ribištvo v Bruslju 23. februarja. Znanstveno podlago predloga je predstavil ICES, GD za ribištvo pa je pojasnil svoje stališče o ravni celotnih dovoljenih ulovov in kvot za leto 2006. Stališče GD za ribištvo je bilo splošno podprto, čeprav je sektor za ribolov zagovarjal nekoliko večje celotne dovoljene ulove papaline kot jih je svetoval ICES.

Glavna razprava je potekala o celotnem dovoljenem ulovu za dva staleža trske. Oba staleža sta izlovljena, zlasti stalež v vzhodnem Baltiku se izkorišča netrajnostno. ICES je priporočil precejšnje zmanjšanje ribolova obeh staležev, da bi se zagotovila obnova staležev na ravni znotraj varnih bioloških mejnih vrednosti. Zmanjšanje ribolova, potrebno za obnovo staležev v enem letu, bi odpravilo ekonomsko bazo za ribolovni sektor in oslabilo sistem upravljanja. GD za ribištvo je zato predlagal dolgoročni pristop, s katerim se raven ribolova postopno zmanjšuje na trajnostno raven. Sektor je podprl ta pristop in celotni dovoljen ulov, ki izhaja iz izvajanja pristopa.

Ob srečanju IBSFC v septembru so bila z državami članicami opravljena posvetovanja, kjer so vse zadevne države članice izrazile svojo podporo celotnemu dovoljenemu ulovu, ki ga je predlagala Komisija.

Glede ukrepov, ki zadevajo ribolov in nadzor, so bila s sektorjem, nevladnimi organizacijami in državami članicami večkrat opravljena posvetovanja, elementi pa so vključeni v predlog, ki odraža posebej podane pripombe sektorja za ribolov.

- Zbiranje in uporaba strokovnega znanja in izkušenj

Skupnost vsako leto prosi ICES in Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor ES za ribištvo (STECF) za znanstveno mnenje o stanju pomembnih staležev rib. Prejeto mnenje obsega vse baltske staleže, za katere so predlagani celotni dovoljeni ulovi. Ti ulovi temeljijo na mnenju, vendar mu ne sledijo nujno dobesedno. Predlagani celotni dovoljen ulov papaline je določen nad stopnjo, ki jo priporočajo znanstveniki. Priporočilo ICES ustreza precejšnjemu zmanjšanju celotnega dovoljenega ulova. V skladu s splošno politiko zmanjševanja sprememb ribolovnih možnosti iz leta v leto, predlagani celotni dovoljen ulov odraža manjše zmanjševanje kot ga je priporočil ICES. Glede na napovedi ICES je stalež v dobrem stanju in lahko prenese predlagani celotni dovoljen ulov.

Predlagan celotni dovoljen ulov za staleže trske odraža načelo postopnosti, po katerem se celotni dovoljen ulov in ribolov postopno zmanjšata na trajnostno raven skozi daljše obdobje. Vzporedno s predlogom bo Komisija predložila predlog za dolgoročni načrt upravljanja za ribolov v staležih trsk v Baltskem morju. Osrednji element načrta je postopno zmanjšanje ribolova na dolgoročno trajnostne ravni, ki bodo zagotovile visoke in stabilne donose. Predlagani celotni dovoljeni ulovi zato ne sledijo mnenju ICES glede ulova, temveč odražajo načelo postopnosti, ki bo uporabljeno v dolgoročnem načrtu upravljanja.

Glavne organizacije/strokovnjaki, s katerimi so bila opravljena posvetovanja

Znanstveni organizaciji, s katerima so bila opravljena posvetovanja, sta Mednarodni svet za raziskovanje morja (ICES) in Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor ES za ribištvo (STECF).

- Presoja vpliva

Če bodo izvršeni, bo posledica predlaganih ukrepov celotno povečanje ribolovnih možnosti za plovila Skupnosti v Baltskem morju. Ribolovne možnosti glede trske in nekaterih staležev sleda se bodo povečale in le glede staleža papaline se bodo ribiči soočili z manjšimi kvotami. Vrednost iztovarjanj iz Baltika bo zato, če bodo cene ostale nespremenjene, v letu 2006 narasla.

Predlog ne odraža zgolj kratkoročnih odločitev, temveč je del dolgoročnejšega pristopa, s katerim se stopnja ribolova postopno znižuje na dolgoročno trajnostno raven.

Posledica pristopa, uporabljenega v predlogu, bo zato v srednje do dolgoročnem obdobju zmanjšan ribolov, toda stabilne ali naraščajoče kvote. Dolgoročne posledice pristopa bodo predvidoma zmanjšan vpliv na okolje kot posledica zmanjšanja ribolova, zmanjšanja v ribolovnem sektorju v smislu števila plovil in/ali povprečnega ribolova na plovilo in nespremenjena ali povečana iztovarjanja.

3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA

- Pravna podlaga

Pravna podlaga za ta predlog je Uredba Sveta (ES) št. 2371/2002 in zlasti člen 20 Uredbe.

4. PRORAčUNSKE POSLEDICE

Predlog nima posledic za proračun Skupnosti.

5. DODATNE INFORMACIJE

- Podrobna obrazložitev

Predlog določa za leto 2006 ribolovne možnosti za države članice, ki ribarijo v Baltskem morju. Predlog poleg tega uvaja prehodne tehnične in nadzorne ukrepe, ki se bodo izvrševali v letu 2006.

Celotni dovoljeni ulovi in kvote, dodeljeni državam članicam, so navedeni v Prilogi 1. Predlagane številke odražajo znanstveno mnenje in priporočila, ki jih je sprejel IBSFC na svojem sestanku v septembru 2005.

Celotni dovoljeni ulovi in kvote za dva staleža trske so tesno povezani z omejitvami ribolova, določenimi v Prilogi II in točki 5 Priloge III. Celotni dovoljeni ulovi so sprejemljivi le, če so sprejete omejitve v obdobjih, ko je dovoljen ulov trske, kakor je predlagano v Prilogi II, in s tem povezani kontrolni ukrepi v točki 5 Priloge III.

Prehodni tehnični ukrepi v Prilogi III (razen točke 8) predstavljajo pomembne ukrepe, ki sedaj niso vključeni v uredbo o tehničnih ukrepih za Baltsko morje (Uredba Sveta (ES) št. 88/98). Komisija je predstavila predlog nove uredbe o tehničnih ukrepih, ki vključujejo vse navedene ukrepe. Svet bo predlog sprejel predvidoma v novembru. V tem primeru bo mogoče tehnične določbe v Prilogi III iz predloga izbrisati.

Predlog

UREDBA SVETA

o določitvi ribolovnih možnosti in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se za leto 2006 uporabljajo v Baltskem morju

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike[1] in zlasti člena 20 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 847/1996 z dne 6. maja 1996 o uvedbi dodatnih pogojev za upravljanje celotnih dovoljenih ulovov (TAC) in kvot iz leta v leto[2] in zlasti člena 2 Uredbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Člen 4 Uredbe (ES) št. 2371/2002 zahteva, da Svet sprejme ukrepe, ki so potrebni za zagotovitev dostopa do voda in virov ter trajnostnega opravljanja ribolovnih aktivnosti ob upoštevanju razpoložljivega znanstvenega mnenja in zlasti poročila, ki ga pripravi Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo.

(2) Člen 20 Uredbe (ES) št. 2371/2002 nalaga Svetu, da določi meje ribolovnih možnosti po ribolovnih območjih ali skupinah ribolovnih območij ter dodelitev teh možnosti državam članicam.

(3) Zaradi zagotovitve učinkovitega upravljanja ribolovnih možnosti je potrebno določiti posebne pogoje za ribolovne aktivnosti.

(4) Potrebno je oblikovati načela in nekatere postopke upravljanja ribištva na ravni Skupnosti, da bi države članice lahko zagotovile upravljanje plovil, ki plujejo pod njihovimi zastavami.

(5) Člen 3 Uredbe (ES) št. 2371/2002 določa opredelitve, ki so pomembne za dodelitev ribolovnih možnosti.

(6) V skladu s členom 2 Uredbe Sveta (ES) št. 847/96 je potrebno opredeliti staleže, za katere veljajo različni tam določeni ukrepi.

(7) Člen 2 Uredbe (ES) št. 1434/98 z dne 29. junija 1998 o opredelitvi pogojev, pod katerimi se lahko sled iztovarja za industrijske namene, ki niso neposredno prehrana ljudi[3], ne zagotavlja omejenosti ulovov sleda z omejitvami ulova, ki so določene za vrste. Zato je treba uvesti prehodne ukrepe, ki bodo zagotovili ustrezno spremljanje in preštevanje sleda v nesortiranih iztovorih. Z uvedbo takšnih ukrepov ni več treba ohranjati določb v navedeni uredbi.

(8) Izvrševanje ribolovnih možnosti mora biti v skladu z zadevno zakonodajo Skupnosti in zlasti z Uredbo Komisije (EGS) št. 1381/87 z dne 20. maja 1987 o določitvi podrobnih pravil za označevanje in dokumentacijo ribiških plovil[4], Uredbo Komisije (EGS) št. 2807/83 z dne 22. septembra 1983 o podrobnih pravilih za evidentiranje podatkov o ulovu rib držav članic[5], Uredbo Sveta (EGS) št. 2847/93 z dne 12. oktobra 1993 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike[6], Uredbo Sveta (ES) št. 88/98 z dne 18. decembra 1997 o določitvi nekaterih tehničnih ukrepov za ohranitev ribolovnih virov v vodah Baltskega morja, Beltov in Oresunda[7], Uredbo Komisije (ES) št. 2244/2003 z dne 18. decembra 2003 o podrobnih pravilih v zvezi s satelitskimi sistemi za spremljanje plovil[8] in Uredbo Sveta (EGS) št. 2930/86 z dne 22. septembra 1986 o določanju značilnosti ribiških plovil[9], Uredbo Sveta (EGS) št. 3880/91 z dne 17. decembra 1991 o predložitvi statističnih podatkov o nominalnem ulovu držav članic, ki ribarijo v severovzhodnem Atlantiku[10].

(9) Da bi prispevali k ohranjanju staležev rib, je potrebno v letu 2006 izvesti nekatere dopolnilne ukrepe glede nadzora in tehničnih pogojev za ribolov.

(10) Da bi ribičem Skupnosti zagotovili preživljanje, je pomembno, da se ta ribolovna območja odprejo 1. januarja 2006. Glede na nujnost zadeve je nujno, da se odobri odstopanje od šesttedenskega obdobja iz odstavka I(3) Protokola o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, priloženega k Pogodbi o Evropski uniji in pogodbam o ustanovitvi Evropske skupnosti, Evropske skupnosti za premog in jeklo in Evropske skupnosti za atomsko energijo,

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I Področje uporabe in opredelitve

Člen 1 Vsebina

Ta uredba določa ribolovne možnosti za leto 2006 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib v Baltskem morju in s tem povezane pogoje, pod katerimi je mogoče te ribolovne možnosti izvrševati.

Člen 2 Področje uporabe

1. Ta uredba se uporablja za ribiška plovila Skupnosti (plovila Skupnosti) in ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo tretjih držav in so v njih registrirana, v Baltskem morju.

2. Z odstopanjem od odstavka 1 se ta uredba ne uporablja za ribolovne dejavnosti, ki se izvajajo izključno za namen znanstvenih raziskav, ki se izvajajo z dovoljenjem in pooblastilom zadevne države članice in o katerih sta vnaprej obveščeni Komisija in država članica, v vodah katere se izvaja raziskava.

Člen 3 Opredelitve

Poleg opredelitev iz člena 3 Uredbe (ES) št. 2371/2002 se za potrebe te uredbe uporabljajo naslednje opredelitve:

(a) območja Mednarodnega sveta za raziskovanje morja (ICES) so opredeljene v Uredbi (EGS) št. 3880/91;

(b) „Baltsko morje“ pomeni območja ICES IIIb, IIIc in IIId;

(c) „celotni dovoljen ulov (TAC)“ pomeni količino, ki jo je mogoče naloviti iz vsakega staleža vsako leto;

(d) „kvota“ pomeni delež celotnega dovoljenega ulova, dodeljenega Skupnosti, državi članici ali tretji državi.

POGLAVJE II Ribolovne možnosti in s tem povezani pogoji

Člen 4 Omejitve ulova in dodelitve

Omejitve ulova, dodelitve teh omejitev med države članice in dodatni pogoji v skladu s členom 2 Uredbe (ES) 847/96 so določeni v Prilogi I k tej uredbi.

Člen 5 Posebne določbe in dodelitve

1. Dodelitev omejitev ulova med države članice, določena v Prilogi I, ne posega v:

(a) izmenjave na podlagi člena 20(5) Uredbe (ES) št. 2371/2002;

(b) ponovne dodelitve na podlagi členov 21(4), 23(1) in 32(2) Uredbe (EGS) št. 2847/93;

(c) dodatno iztovarjanje, dovoljeno na podlagi člena 3 Uredbe (ES) št. 847/96;

(d) količine, obdržane v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 847/96;

(e) odbitke na podlagi člena 5 Uredbe (ES) št. 847/96.

2. Zaradi ohranitve kvot, ki se bodo prenesle v leto 2007, se lahko z odstopanjem od uredbe uporabi člen 4(2) Uredbe (ES) št. 847/96 za vse staleže glede na analitski celotni dovoljen ulov.

Člen 6 Pogoji za ulov in prilov

1. Ribe iz staležev, za katere so določene omejitve ulova, se smejo obdržati na krovu ali iztovarjati samo, če:

(a) so ulove izvršila plovila države članice, ki ima kvoto in ta kvota ni izčrpana;

(b) ulovi tvorijo del deleža Skupnosti, ki s kvotami ni razdeljen med države članice in ni izčrpan, ali

(c) so vrste razen sleda in papaline pomešane z drugimi vrstami, ulovljene z vlečnimi mrežami, danskimi potegalkami ali podobnim orodjem z velikostjo očesa, manjšo od 32 mm, in ulovi niso razvrščeni ne na krovu, ne ob iztovarjanju.

2. Vsi iztovori se vštevajo v kvoto ali, če delež Skupnosti ni razdeljen med države članice s kvotami, v delež Skupnosti razen ulovov na podlagi določb odstavka 1(c).

3. Kadar so kvote, dodeljene državi članici za sled izčrpane , plovila, ki plujejo pod zastavo te države članice, registrirana v Skupnosti, ki delujejo v ribolovnih območjih, za katera veljajo zadevne kvote, ne smejo iztovarjati ulovov, ki niso razvrščeni in vsebujejo sled.

Člen 7 Nesortirano iztovarjanje

1. Države članice zagotovijo ustrezen program vzorčenja, ki omogoča učinkovito spremljanje nesortiranih iztovorov po vrstah.

2. Nesortirani ulovi se lahko iztovorijo samo v pristaniščih in mestih iztovarjanj, kjer obstaja program vzorčenja iz odstavka 1.

Člen 8 Iztovarjanje sleda za industrijske namene

Uredba (ES) št. 1434/98 se ne uporablja za Baltsko morje.

Člen 9 Omejitve ribolova

Omejitve ribolova so določene v Prilogi II.

Člen 10 Prehodni tehnični in kontrolni ukrepi

Prehodni tehnični in kontrolni ukrepi so določeni v Prilogi III.

POGLAVJE III Končne določbe

Člen 11 Prodaja morskih organizmov, ujetih za znanstvene namene

Morski organizmi, ujeti za namene znanstvenih raziskav v skladu s členom 2(2), se lahko prodajajo, skladiščijo in ponujajo za prodajo, pod pogojem da:

(a) ribolovne možnosti, določene v Prilogi I, niso izčrpane, ali

(b) se prodajajo neposredno za namene, ki niso prehrana ljudi.

Člen 12 Prenos podatkov

Države članice na podlagi člena 15(1) Uredbe (EGS) št. 2847/93 pošljejo Komisiji podatke v zvezi z iztovarjanjem količine ujetih staležev z uporabo kod staležev, določenih v Prilogi I k tej uredbi.

Člen 13 Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije .

Uporablja se od 1. januarja 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

PRILOGA I

Omejitve iztovorov in s tem povezani pogoji za letno upravljanje omejitev ulova, ki veljajo za plovila Skupnosti na območjih, kjer obstajajo omejitve ulova po vrsti in območju

Naslednje tabele določajo celotne dovoljene ulove in kvote (v tonah žive teže, če ni določeno drugače) po staležu, dodelitvi državam članicam in s tem povezanimi pogoji za letno upravljanje kvot.

Vrsta: | Sled | Območje: | Podrazdelki 30-31 |

Clupea harengus | HER/3D30.; HER/3D31. |

Finska | 75.099 | Analitski celotni dovoljen ulov. Uporablja se člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96. Uporablja se člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96. Uporablja se člen 5(2) Uredbe (ES) št. 847/96. |

Švedska | 16.501 |

ES | 91.600 |

Celotni dovoljen ulov | 91.600 |

Vrsta: | Sled | Območje: | Podrazdelki 22-24 |

Clupea harengus | HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24. |

Danska | 6.658 | Analitski celotni dovoljen ulov. Uporablja se člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96. Uporablja se člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96. Uporablja se člen 5(2) Uredbe (ES) št. 847/96. |

Nemčija | 26.207 |

Finska | 3 |

Poljska | 6.181 |

Švedska | 8.451 |

ES | 47.500 |

Celotni dovoljen ulov | 47.500 |

Vrsta: | Sled | Območje: | Podrazdelki 25-27, 28.2, 29 in 32 |

Clupea harengus | HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.; HER/3D29.; HER/3D32. |

Danska | 2.548 | Analitski celotni dovoljen ulov. Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. Uporablja se člen 5(2) Uredbe (ES) št. 847/96. |

Nemčija | 676 |

Estonija | 13.015 |

Finska | 25.404 |

Latvija | 3.212 |

Litva | 3.382 |

Poljska | 28.861 |

Švedska | 38.744 |

ES | 115.842 |

Celotni dovoljen ulov | 128.000 |

Vrsta: | Sled | Območje: | Podrazdelek 28.1 |

Clupea harengus | HER/03D.RG |

Estonija | 18.472 | Analitski celotni dovoljen ulov. Uporablja se člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96. Uporablja se člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96. Uporablja se člen 5(2) Uredbe (ES) št. 847/96. |

Latvija | 21.528 |

ES | 40.000 |

Celotni dovoljen ulov | 40.000 |

Vrsta: | Trska | Območje: | Podrazdelki 25-32 (vode ES) |

Gadus morhua | COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32. |

Danska | 11.307 | Analitski celotni dovoljen ulov. Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. Uporablja se člen 5(2) Uredbe (ES) št. 847/96. |

Nemčija | 4.498 |

Estonija | 1.102 |

Finska | 865 |

Latvija | 4.204 |

Litva | 2.770 |

Poljska | 13.019 |

Švedska | 11.455 |

ES | 45.339 |

Celotni dovoljen ulov | 49.220 |

Vrsta: | Trska | Območje: | Podrazdelki 22 –24 (vode ES) |

Gadus morhua | COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24. |

Danska | 12.395 | Analitski celotni dovoljen ulov. Uporablja se člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96. Uporablja se člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96. Uporablja se člen 5(2) Uredbe (ES) št. 847/96. |

Nemčija | 6.061 |

Estonija | 275 |

Finska | 244 |

Latvija | 1.026 |

Litva | 665 |

Poljska | 3.317 |

Švedska | 4.417 |

ES | 28.400 |

Celotni dovoljen ulov | 28.400 |

Vrsta: | Morska plošča | Območje: | IIIbcd (vode ES) |

Pleuronectes platessa | PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32. |

Danska | 2.697 | Previdnostni celotni dovoljen ulov. Uporablja se člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96. Uporablja se člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96. Uporablja se člen 5(2) Uredbe (ES) št. 847/96. |

Nemčija | 300 |

Švedska | 203 |

Poljska | 565 |

ES | 3.766 |

Celotni dovoljen ulov | Ni pomembno |

Vrsta: | Atlantski losos | Območje: | IIIbcd (vode ES) razen podrazdelka 32 |

Salmo salar | SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31. |

Danska | 93.512 | (1) | Analitski celotni dovoljen ulov. Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. Uporablja se člen 5(2) Uredbe (ES) št. 847/96. |

Nemčija | 10.404 | (1) |

Estonija | 9.504 | (1) |

Finska | 116.603 | (1) |

Latvija | 59.478 | (1) |

Litva | 6.992 | (1) |

Poljska | 28.368 | (1) |

Švedska | 126.400 | (1) |

ES | 451.260 | (1) |

Celotni dovoljen ulov | 460.000 | (1) |

__________ |

(1) Izraženo s številom posameznih rib. |

Vrsta: | Atlantski losos | Območje: | Podrazdelek 32 |

Salmo salar | SAL/3D32. |

Estonija | 1.581 | (1) | Analitski celotni dovoljen ulov. Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. Uporablja se člen 5(2) Uredbe (ES) št. 847/96. |

Finska | 13.838 | (1) |

ES | 15.419 | (1) |

Celotni dovoljen ulov | 17.000 | (1) |

_________ |

(1) Izraženo s številom posameznih rib. |

Vrsta: | Papalina | Območje: | IIIbcd (vode ES) |

Sprattus sprattus | SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32. |

Danska | 41.512 | Analitski celotni dovoljen ulov. Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. Uporablja se člen 5(2) Uredbe (ES) št. 847/96. |

Nemčija | 26.299 |

Estonija | 48.204 |

Finska | 21.730 |

Latvija | 58.219 |

Litva | 21.060 |

Poljska | 123.552 |

Švedska | 80.250 |

ES | 420.826 |

Celotni dovoljen ulov | 468.000 |

PRILOGA II Omejitve ribolova

1. Ribolov z vlečnimi mrežami, potegalkami ali podobnim orodjem z očesi mreže, velikimi 90 mm ali več, ali zabodnimi mrežami na dnu, zapletnimi mrežami in trislojnimi mrežami z očesi mreže, velikimi 90 mm ali več, ali s pridnenimi parangali je prepovedan:

(a) od 15. marca do 14. maja v podrazdelkih 22-24 in

(b) od 15. junija do 14. septembra v podrazdelkih 25–32.

2. Ribolov z vlečnimi mrežami, potegalkami ali podobnim orodjem z očesi mreže, velikimi 90 mm ali več, ali zabodnimi mrežami na dnu, zapletnimi mrežami in trislojnimi mrežami z očesi mreže, velikimi 90 mm ali več, ali s pridnenimi parangali je prepovedan od 23. ure po usklajenem svetovnem času vsako soboto do 23. ure po usklajenem svetovnem času naslednje nedelje:

(a) od 1. januarja do 14. marca in od 15. maja do 30. oktobra v podrazdelkih 22-24, in

(b) od 1. januarja do 14. junija v podrazdelkih 25–32 .

PRILOGA III Prehodni tehnični in kontrolni ukrepi

1. Pogoji za nekatero orodje, odobreno za ulov trske v Baltskem morju

1.1. Vlečne mreže

1.1.1. Zgradba mrež

Z odstopanjem od Priloge IV k Uredbi (ES) št. 88/98 morajo biti vlečne mreže, danske potegalke in podobne mreže z očesi mreže, velikimi 105 mm ali več, opremljene z izhodnim oknom Bacoma ali vrečo T90 in podaljškom mreže velikosti in podrobnim opisom, določenima v Dodatku 1.

1.1.2. Pravilo ene mreže

Kadar se uporablja vlečna mreža, danska potegalka ali podobna mreža z izhodnim oknom Bacoma ali vrečo T90 in podaljškom, ne sme biti na krovu plovila nobenega orodja druge vrste.

1.2. Zabodne mreže

1.2.1 Z odstopanjem od Priloge IV k Uredbi (ES) št. 88/98 je najmanjša velikost očes za zabodne mreže 110 mm.

1.2.2. Zabodne mreže ne smejo preseči največje dolžine 12 km za plovila Skupnosti s skupno dolžino do vključno 12 m.

1.2.3. Zabodne mreže ne smejo preseči največje dolžine 24 km za plovila Skupnosti s skupno dolžino več kot 12 m.

1.2.4. Čas nastavljanja mrež ne sme preseči 48 ur, šteto od časa, ko so mreže prvič potopljene v vodo, do časa, ko so mreže v celoti vrnjene na krov plovila Skupnosti.

2. Prilov trske v Baltskem morju

2.1. Z odstopanjem od člena 3(4) Uredbe (ES) št. 88/98 se na krovu ne sme hraniti nobene podmerske trske, razen v primeru iz točke 2.2.

2.2. Z odstopanjem od člena 3(5) Uredbe (ES) št. 88/98 prilov trske, ujete med ribolovom sleda in papaline z očesi mreže, velikimi 32 mm ali manj, ne sme presegati 3 mas. %. Od tega prilova se na krovu ne sme hraniti več kakor 5 % podmerske trske.

2.3. Prilov trske pri ribolovu vrst, ki niso sled ali papalina, z vlečno mrežo in danskimi potegalkami, drugačnimi od tistih iz točke 1.1.2., ne sme presegati 10 %.

3. Minimalna velikost za trsko v Baltskem morju

Z odstopanjem od Priloge III k Uredbi (ES) št. 88/98 je minimalna velikost za trsko 38 cm.

4. Omejitve ribolova

4.1. Prepovedano je izvajati kakršne koli ribolovne aktivnosti v območjih, omejenih z loksodromami, ki se združujejo v naslednjih položajih, pri čemer se za njihovo določitev uporablja koordinatni sistem WGS84:

Območje 1 :

– 55°45' SZŠ, 15°30' VZD

– 55°45' SZŠ, 16°30' VZD

– 55°00' SZŠ, 16°30' VZD

– 55°00' SZŠ, 16°00' VZD

– 55°15' SZŠ, 16°00' VZD

– 55°15' SZŠ, 15°30' VZD

– 55°45' SZŠ, 15°30' VZD

Območje 2:

– 55°00' SZŠ, 19°14' VZD

– 54°48' SZŠ, 19°20' VZD

– 54°45' SZŠ, 19°19' VZD

– 54°45' SZŠ, 18°55' VZD

– 55°00' SZŠ, 19°14' VZD

Območje 3 :

– 56°13' SZŠ, 18°27' VZD

– 56°13' SZŠ, 19°31' VZD

– 55°59' SZŠ, 19°13' VZD

– 56°03' SZŠ, 19°06' VZD

– 56°00' SZŠ, 18°51' VZD

– 55°47' SZŠ, 18°57' VZD

– 55°30' SZŠ, 18°34' VZD

– 56°13' SZŠ, 18°27' VZD

5. Spremljanje, inšpekcija in nadzor v zvezi z obnovo staležev trsk v Baltskem morju

5.1. Posebno dovoljenje za ribolov trske v Baltskem morju

5.1.1. Z odstopanjem od člena 1(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1627/94 z dne 27. junija 1994 o splošnih določbah glede posebnih ribolovnih dovoljenj[11] morajo imeti vsa plovila Skupnosti s skupno dolžino najmanj 8 m, ki imajo na krovu ali uporabljajo kakršno koli orodje z očesi, velikimi 90 mm ali več, posebno dovoljenje za ribolov trske v Baltskem morju.

5.1.2. Država članica lahko izda posebno dovoljenje za ribolov trske iz točke 5.1.1 samo plovilom Skupnosti, ki imajo v letu 2005 posebno dovoljenje za ribolov trske v Baltskem morju v skladu s točko 6.2.1 Priloge III k Uredbi Sveta (ES) št. 27/2005 z dne 22. decembra 2004 o določitvi za leto 2005 ribolovnih možnosti in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer se zahtevajo omejitve ulova[12]. Ne glede na to lahko država članica izda posebno dovoljenje za ribolov trske plovilu Skupnosti, ki pluje pod zastavo te države članice in je registrirano v Skupnosti, ki nima posebnega ribolovnega dovoljenja v letu 2005, če zagotovi, da se enake zmogljivosti, merjene v kilovatih (kW), ne lovi v Baltskem morju z nobenim orodjem z očesi, velikimi 90 mm ali več.

5.1.3. Vsaka država članica sestavi in vzdržuje seznam plovil, ki imajo posebno dovoljenje za ribolov trske v Baltskem morju in ga da na vpogled Komisiji in drugim državam članicam, ki mejijo na Baltsko morje, z objavo na svoji uradni spletni strani.

5.1.4. Poveljnik plovila Skupnosti ali njegov/njen pooblaščeni zastopnik, kateremu je država članica izdala posebno dovoljenje za ribolov trske v Baltskem morju, hrani izvod dovoljenja na krovu ribiškega plovila.

5.2. Prijava vstopa ali izstopa

5.2.1. Če plovilo Skupnosti z več kot 50 kg trske na krovu zapušča ali vstopa v podsrazdelke 22-24, poveljnik ali njegov/njen pooblaščeni zastopnik prijavi organom države članice zastave datum, uro, kraj izstopa ali vstopa in količine žive teže po vrstah za vse ulove, obdržane na krovu. Dokler niso iztovorjeni vsi ulovi trske, se nove ribolovne aktivnosti ne smejo izvajati.

5.2.2. Če plovilo Skupnosti z več kot 50 kg trske na krovu zapušča ali vstopa v podrazdelke 25-32, poveljnik ali njegov/njen pooblaščeni zastopnik prijavi organom države članice zastave datum, uro, kraj izstopa ali vstopa in količine žive teže po vrstah za vse ulove, obdržane na krovu. Dokler niso iztovorjeni vsi ulovi trske, se nove ribolovne aktivnosti ne smejo izvajati.

5.2.3. Ne glede na točke 5.2.1. in 5.2.2. plovila Skupnosti, ki izvajajo čezconski ribolov s prečkanjem linije, ki ločuje podrazdelka 24 in 25, več kot enkrat v 24 urah, pod pogojem, da ostanejo v razmejeni coni petih milj na vsaki strani linije med podrazdelki, sporočijo zahtevane podatke ob svojem prvem vstopu in zadnjem izstopu v tem 24-urnem obdobju.

5.3. Ladijski dnevniki

5.3.1. Z odstopanjem od člena 6(4) Uredbe Sveta (EGS) št. 2847/93 z dne 12. oktobra 1993 o oblikovanju nadzornega sistema za skupno ribiško politiko[13], poveljniki plovil Skupnosti s skupno dolžino najmanj 8 m vodijo ladijski dnevnik o svojih aktivnostih v skladu s členom 6 Uredbe (EGS) št. 2847/93.

5.4. Sprejemljivo preseganje

Z odstopanjem od člena 5(2) Uredbe Komisije (EGS) št. 2807/83 z dne 22. septembra 1983 o določitvi podrobnih pravil za vodenje evidenc podatkov o ulovu rib držav članic[14] je sprejemljivo preseganje v ocenjeni količini v kilogramih rib, obdržanih na krovu plovil Skupnosti, 8 % vrednosti v ladijskem dnevniku.

5.5. Predhodna prijava

5.5.1. Z odstopanjem od člena 7(1) Uredbe (EGS) št. 2847/93 poveljnik plovila Skupnosti, ki obdrži več kot 300 kg žive teže trske, obvesti pristojne organe države članice vsaj dve uri pred vsakim vstopom na katero koli mesto iztovarjanja te države članice o:

(a) imenu mesta iztovarjanja;

(b) predvideni uri prihoda na mesto iztovarjanja.

5.5.2. Z odstopanjem od člena 7(1) Uredbe (EGS) št. 2847/93 poveljnik plovila Skupnosti, ki na krovu obdrži več kot 300 kg žive teže trske, obvesti pristojne organe države članice vsaj eno uro pred vsakim vstopom na katero koli mesto iztovarjanja te države članice, o količinah, po vrstah, v kilogramih žive teže vseh vrst, od katerih je obdržanih več kot 50 kg.

5.5.3. Plovila, ki obdržijo več kot 300 kg žive teže trske, ne smejo pričeti z raztovarjanjem ulova, dokler jim tega ne odobrijo pristojni organi države članice, v kateri se bo iztovarjanje opravilo.

5.6. Določena pristanišča

5.6.1. Če plovilo obdrži več kot 750 kg žive teže trske, se ta trska iztovori izključno v določenih pristaniščih.

5.6.2. Vsaka država članica določi pristanišča, v katerih se iztovarja več kot 750 kg katere koli baltske trske.

5.6.3. Vsaka država članica mora v 15 dneh od začetka veljavnosti te uredbe sestaviti, vzdrževati in dati na razpolago na svoji spletni strani Komisiji in drugim državam članicam, ki mejijo na Baltsko morje, seznam določenih pristanišč. Seznam mora vsebovati zadevne podrobnosti o kontaktnih osebah za predložitev ladijskih dnevnikov in deklaracij o iztovarjanju, ko iztovarja v tej državi članici.

5.7. Tehtanje prvič iztovorjene trske.

5.7.1. Pristojni organi države članice lahko zahtevajo, da se kakršna koli količina trske, ulovljene v Baltskem morju in prvič iztovorjene v tej državi članici, stehta v prisotnosti kontrolorjev, preden se odpelje iz pristanišča prvega iztovarjanja.

5.7.2. Vsaka država članica določi posebna inšpekcijska merila. Takšna merila se periodično preverjajo po analizi dobljenih rezultatov. Inšpekcijska merila se oblikujejo postopoma, dokler niso dosežena ciljna merila, opredeljena v Dodatku 2.

5.8. Podatki o ribolovu

Z odstopanjem od člena 19a(1) Uredbe (EGS) št. 2847/93 se členi 19b, 19c, 19d, 19e in 19k navedene uredbe uporabljajo za plovila Skupnosti s skupno dolžino najmanj 8 m.

5.9. Sporočila VMS

5.9.1. Države članice zagotovijo, da se naslednji podatki, prejeti na podlagi člena 8, člena 10(1) in člena 11(1) Uredbe Komisije (ES) št. 2244/2003, evidentirajo v računalniško berljivi obliki:

a) vsak vstop in izstop iz pristanišča;

b) vsak vstop in izstop iz morskega območja, kjer se uporabljajo posebna pravila o dostopu do voda in virov.

5.9.2. Države članice preverijo predložitev ladijskih dnevnikov in zadevnih podatkov, evidentiranih v ladijskem dnevniku, z uporabo podatkov VMS. Takšna navzkrižna preverjanja se evidentirajo v računalniško berljivi obliki za obdobje treh let.

5.10. Prepoved prevoza in pretovarjanja

5.10.1. Prevoz med območji, zaprtimi za ribolov trske, je prepovedan, razen če je ribolovno orodje na krovu varno privezano in shranjeno v skladu s pogoji, določenimi v členu 20(1) Uredbe (EGS) št. 2847/93.

5.10.2. Pretovarjanje trske je prepovedano.

5.11. Prevoz baltske trske

Z odstopanjem od člena 13(1) Uredbe (EGS) št. 2847/93 mora imeti baltska trska, če je več kot 50 kg iztovorjene za prevoz s plovili Skupnosti, s skupno dolžino najmanj 8 metrov, deklaracijo o iztovarjanju, kot določa člen 8(1) iste uredbe.

5.12. Skupno nadzorovanje in izmenjava inšpektorjev

5.12.1. Države članice izvajajo skupne inšpekcijske in nadzorne preglede ter v ta namen uvedejo skupne operativne postopke.

5.12.2. Države članice, udeležene v skupnih inšpekcijskih in nadzornih aktivnostih, zagotovijo, da so inšpektorji vsake udeležene države članice vsaj povabljeni k sodelovanju v teh aktivnostih.

5.12.3. Inšpektorji Komisije lahko sodelujejo v skupnih inšpekcijskih in nadzornih aktivnostih.

5.12.4. Zasedanje pristojnih nacionalnih inšpekcijskih organov se zaradi usklajevanja skupnega programa inšpekcije in nadzorovanja za leto 2006 skliče pred 31. januarjem 2006.

5.13. Nacionalni kontrolni akcijski programi

5.13.1. Zadevne države članice opredelijo nacionalni kontrolni akcijski program za Baltsko morje v skladu z Dodatkom 3.

5.13.2. Zadevne države članice dajo na vpogled nacionalni kontrolni akcijski program iz točke 5.13.1, skupaj z razporedom izvajanja, Komisiji in drugim državam članicam, ki mejijo na Baltsko morje, na svoji spletni strani pred 31. januarjem 2006.

5.13.3. Komisija skliče zasedanje Odbora za ribištvo in ribogojstvo, da oceni skladnost z nacionalnim kontrolnim akcijskim programom za staleže trske v Baltskem morju in ovrednoti njihove rezultate.

6. Posebne določbe za podrazdelek 28.1 .

6.1. Posebno dovoljenje za ribolov

6.1.1. Plovila morajo imeti zaradi izvajanja ribolovnih aktivnosti v podrazdelku 28.1 posebno dovoljenje za ribolov, izdano v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1627/94.

6.1.2. Države članice zagotovijo, da so plovila, s posebnim dovoljenjem za ribolov iz točke 6.1.1, uvrščena na seznam z imeni in internimi registracijskimi številkami, ki ga Komisiji zagotovi vsaka država članica.

Plovila, uvrščena na seznam, morajo izpolnjevati naslednje pogoje:

(a) skupna moč motorja (kW) plovil na seznamu ne sme presegati zapažene za vsako državo članico v podrazdelku 28.1 v letih 2000 in 2001;

(b) moč motorja plovila ne sme presegati 221 kW kadar koli.

6.2. Nadomestitev plovil ali motorjev

6.2.1. Vsako posamezno plovilo s seznama iz točke 6.1.2 se lahko nadomesti z drugim plovilom Skupnosti ali plovili, ki plujejo pod zastavo te države članice in so registrirana v Skupnosti, pod pogojem, da:

(a) takšna nadomestitev ne vodi v povečanje skupne moči motorja v zadevni državi članici, kakor je navedeno v točki 6.1.2 (a), in

(b) moč motorja katerega koli nadomestnega plovila ne presega 221 kW kadar koli.

6.2.2. Motor posameznega plovila s seznama iz točke 6.1.2 se lahko nadomesti pod pogojem, da:

(a) nadomestitev motorja nima za posledico preseganje 221 kW moči motorja plovila kadar koli, in

(b) moč nadomestnega motorja ni takšna, da bi nadomestitev pomenila povečanje skupne moči motorja za zadevno državo članico, kakor je navedeno v točki 6.1.2(a).

Dodatek 1 k Prilogi III

SPECIFIKACIJE ZGORNJEGA OKNA VREčE „BACOMA“

Opis

a. Opredelitev okna

Okno je pravokotni predel mreže v vreči. Okno je eno.

b. Velikost vreče, podaljška in zadnjega dela vlečne mreže

i. Vreča je sestavljena iz dveh ploskev, ki sta na vsaki strani spojeni z roboma enakih dolžin.

ii. Najmanjša velikost očesa rombastih očes je 105 mm. Material preje je iz prepletenih polietilenskih niti z eno samo debelino vrvice, ki ne znaša več kot 6 mm, ali z dvojno debelino vrvice do 4 mm.

iii. Prepovedano je uporabljati vreče in podaljške, ki so narejeni le iz enega kosa materiala za mreže in imajo samo eno spono.

i v. Število odprtih rombastih očes, razen tistih na robovih, ne sme na nobeni točki oboda priključka ali podaljška biti manjše ali večje od največjega števila očes na obodu sprednjega dela vreče (slika 1).

c. Lokacija okna

i. Okno se vstavi v zgornjo ploskev vreče (slika 2).

ii. Okno se konča največ štiri očesa od vrvi za zavezovanje vreče, vključno z ročno spleteno vrsto očes, skozi katere je potegnjena vrv za zavezovanje vreče (slika 3 ali 4).

d. Velikost okna

i. Širina okna, izražena v številu očesnih prečk, je enaka številu odprtih rombastih očes v zgornji ploskvi, deljeno z dva. Po potrebi je dovoljeno, da se ohrani največ 20 % števila odprtih rombastih očes v zgornji ploskvi, enakomerno porazdeljenih na obe strani okenske ploskve (slika 4).

ii. Dolžina okna je najmanj 3,5 metra.

e. Mrežni material okna

i. Očesa imajo odprtino najmanj 110 mm. Očesa so kvadratna, se pravi, da so na vseh štirih straneh mrežnega materiala okna prerezane vse prečke.

ii. Mrežni material je nameščen tako, da tečejo prečke vzporedno in pravokotno na dolžino vreče. Mrežni material je brezvozelni pleteni enonitni ali mrežni material s podobnimi dokazanimi izbranimi lastnostmi. Brezvozelni mrežni material je mrežni material, ki ga sestavljajo štiri približno enako dolge strani očes, v katerih so robovi očes oblikovani s prepletanjem vrvic dveh sosednjih strani očesa.

iii. Premer posamezne preje je najmanj 4,9 mm.

f. Druge specifikacije

i. Specifikacije za nameščanje so opredeljene na slikah 3 in 4.

ii. Dolžina dvižnega stremena ne sme biti krajša od:

1. 4 m za vrečo z obodom s številom rombastih mrežnih očes med 100 in 89, merjeno pred oknom;

2. 3,5 m za vrečo z obodom s številom rombastih mrežnih očes med 88 in 75, merjeno pred oknom in;

3. 3 m za vrečo z obodom s številom rombastih mrežnih očes, manjšim od 75, merjeno pred oknom.

iii. Zadnje streme ne obkroža izhodnega okna „BACOMA“. Narejeno je iz vrvi s premerom, ki ni večji od 20 mm, in dolžino najmanj 2 m.

iv. Boja vreče je okrogle oblike s premerom največ 40 cm. Z vrvjo boje je pritrjena na vrv za zavezovanje vreče.

v. Zaklopnica ne prekriva izhodnega okna BACOMA.

Pogoji za popravilo ploskev s kvadratnimi očesi.

a. Zaradi inšpekcijskega pregleda je nujno opisati podrobna pravila za popravilo poškodovanih kvadratnih očes v izhodnem oknu BACOMA s kvadratnimi očesi:

i. Prepovedano je uporabljati izhodno okno BACOMA s kvadratnimi očesi, ki ima popravljenih 10 % ali več očes.

ii. Poškodovana kvadratna očesa se popravijo v skladu s predpisano metodo.

iii. Popravljeno oko je vsaka odprtina očesa, ki je bila popravljena.

b. Metoda za popravilo izhodnega okna „BACOMA“

[pic]

Punch: luknja/Patch: vzorec/Repaired net with double meshes: popravljena mreža z dvojnimi mrežnimi očesi

i. Očisti luknjo tako, da stališ konce dvonitne vrvi okrog roba luknje; tako preprečiš, da bi se vrv razpletla.

ii. Preštej očesa, ki jih je treba zamenjati. Pripravi zaplato iz brezvozelne pletene enojne niti, ki je iz istega materiala, premera in trdnosti kot mreža, ki jo je treba zakrpati.

iii. Zaplata mora biti v vsako smer za dve očesi širša od očiščene luknje, da se zagotovi dovolj mrežnega materiala za prekritje robov luknje.

iv. Očisti zaplato tako, da stališ konce dvonitne vrvi okrog roba zaplate.

v. Položi zaplato čez luknjo in jo na obstoječi mrežni material pritrdi s pleteno dvonitno vrvjo, kot je prikazano v ilustraciji.

vi. Prepričaj se, da so križci mrežnega materiala zavezani skupaj.

vii. Nadaljuj s pritrjevanjem okrog luknje, tako da sta okrog zaplate vsaj dve vrsti vrvi.

viii. Ko bo končana, bo zakrpana luknja podobna tisti na ilustraciji.

[pic]Slika 1

Vlečno orodje se lahko glede na obliko in funkcijo razdeli v tri različne predele.

Telo vlečne mreže je vedno zoženi predel, pogosto dolg od 10 do 40 m. Podaljšek je nezoženi del, navadno izdelan iz enega ali dveh kosov mreže z dolžino 49,5 mrežnih očes, z raztegnjeno dolžino med 6 in 12 m. Vreča je prav tako nezoženi predel, pogosto narejen iz dvojne niti zaradi boljše odpornosti pred hudo obrabo. Del pod dvižnim stremenom se imenuje dvižna vreča.

Slika 2

A podaljšek

B vreča

C izhodno okno, ploskev s kvadratastimi mrežnimi očesi

1 zgornja ploskev, največ 50 odprtih rombastih očes

2 spodnja ploskev, največ 50 odprtih rombastih očes

3 robovi

4 spoj ali šiv

5 dvižno streme

6 zadnje streme

7 vrv za zavezovanje vreče

8 oddaljenost okna od vrvi za zavezovanje vreče (sliki 3 in 4 )

9 vrv boje

10 boja vreče

[pic]

NAMESTITEV OKENSKE PLOSKVE

Slika 3

A 110-milimetrska ploskev s kvadratastimi mrežnimi očesi (25 prečk)

B spoj ploskve s kvadratastimi mrežnimi očesi z robom

C spoj ploskve s kvadratastimi mrežnimi očesi z mrežo z rombastimi očesi, razen robnih prečk okna z obeh strani

2 rombasti očesni prečki/prečka v kvadratastem očesu

D 105-milimetrska mreža z rombastimi očesi (največ 50 odprtih očes)

E Oddaljenost okenske ploskve od vrvi za zavezovanje vreče. Okno se končuje največ štiri očesa od vrvi za zavezovanje vreče, vključno z ročno spleteno vrsto očes, skozi katere je potegnjena vrv za zavezovanje vreče.

F Ena vrsta ročno spletene vrste vrvi za zavezovanje vreče

[pic]

NAMESTITEV OKENSKE PLOSKVE

Slika 4

A 110-milimetrska ploskev s kvadratastimi mrežnimi očesi (20 prečk)

B Spoj ploskve s kvadratastimi mrežnimi očesi z robom

C Spoj ploskve s kvadratastimi mrežnimi očesi z mrežo z rombastimi očesi, razen robnih prečk okna z obeh strani, kjer morata biti dve rombasti očesi na eno kvadratasto oko

D 105-milimetrska mreža z rombastimi očesi (največ 50 odprtih očes)

E Oddaljenost okenske ploskve od vrvi za zavezovanje vreče. Okno se končuje največ štiri očesa od vrvi za zavezovanje vreče, vključno z ročno spleteno vrsto očes, skozi katere je potegnjena vrv za zavezovanje vreče.

F Ena vrsta ročno spletene vrste vrvi za zavezovanje vreče

G Največ 10 % na obeh straneh odprtih očes D

[pic]

II. SPECIFIKACIJE VLEčNE MREžE T90

a. Opredelitev

i. Vlečne mreže T90 so opredeljene kot mreže, danske potegalke in podobne mreže, ki imajo vrečo in podaljšek, izdelane iz rombasto pletenega mrežnega materiala, zavitega za 90 stopinj, tako da je glavna smer poteka mrežne niti vzporedna smeri vleke.

ii. Smer teka mrežne niti v standardni rombasto pleteni mreži (A) in v mreži, zaviti za 90 stopinj (B), je ponazorjena spodaj.

[pic]

A | B |

b. Velikost mrežnih očes in merjenje

Velikost mrežnih očes je najmanj 110 mm. Z odstopanjem od člena 5(1) Uredbe Komisije (ES) št. 129/2003 z dne 24. januarja 2003 o podrobnih pravilih za določanje velikosti očesa in debeline vrvice ribiških mrež[15], se velikost očesa v vreči in podaljšku merita pravokotno na vzdolžno os ribolovnega orodja.

c. Debelina niti

Vreča in podaljšek sta izdelana iz enonitnega mrežnega materiala z debelino niti največ 5 mm ali iz dvonitnega mrežnega materiala z debelino niti največ 4 mm. Ta določba se ne uporablja za zadnjo vrsto očes v vreči, če je ta pritrjena z vrvjo za zavezovanje vreče.

d. Struktura

iii. Vreča in podaljšek zavitih mrežnih očes (T90) je izdelana iz dveh ploskev enakih velikosti, z enakim številom očes v širino in dolžino, in z zgoraj opisano usmerjenostjo očes, spojenih z dvema stranskima roboma. Vsaka ploskev je izdelana iz nedrsnih vozlov in tako, da ostanejo mrežna očesa popolnoma odprta ob vsaki uporabi.

iv. Število odprtih mrežnih očes na vsakem obodu mora biti od sprednjega dela podaljška do zadnjega dela vreče stalno.

v. Na spoju vreče ali podaljška in zoženega dela mreže mora biti število očes na obodu vreče ali podaljška 50 % zadnje vrste očes zoženega dela mreže.

vi. Vreča in podaljšek sta ponazorjena na spodnji sliki.

e. Obod

Število očes na vsakem obodu v vreči in podaljšku, razen spojev in robov, ne sme presegati 50.

f. Nizi spoja

Sprednji rob ploskve, ki vključuje vrečo in podaljšek, je opremljen s pleteno vrsto mrežnih poločes. Zadnji rob ploskve vreče je opremljen s polno vrsto pletenih očes, ki lahko vodijo vrv za zavezovanje vreče.

g. Dolžina vreče

Vreča meri v dolžino najmanj 50 očes.

h. Dvižni stremen

Dolžina dvižnega stremena na točki, kjer je spojen z vrečo, ne sme biti manjša od raztegnjene dolžine očes na obodu vreče, pomnožene s faktorjem 0,6.

i. Boja vreče

Boja vreče je obla in ima premer največ 40 cm. Z vrvjo je privezana na vrv za zavezovanje vreče. Dolžina vrvi boje je najmanj dva in pol krat kvadratni koren globine.

[pic]

Mrežna nit: PE 5 mm enojna ali, le v vreči, 4 mm dvojna

Vsa očesa so zavita za 90 stopinj

Glavni tek mrežne preje vzporeden vzdolžni osi mreže

Vreča

Podaljšek

Dve enako veliki ploskvi

Rez: vsi vozli

Obod 50 % števila sosednjih očes v nezoženem delu mreže – v primeru enake odprtine očes zadnjega roba trebuha in podaljška – ali skladno s Prilogo I

Dodatek 2 k Prilogi III

Skupna pravila za nacionalne programe nadzora

Cilj

1. Vsaka država članica določi posebna inšpekcijska merila v skladu s tem dodatkom.

Strategija

2. Inšpekcija in nadzorstvo nad ribolovnimi aktivnostmi se osredotočita na plovila, ki bodo predvidoma lovila trsko. Kot dopolnilni navzkrižen mehanizem preskusa učinkovitosti inšpekcije in nadzorstva se uporabijo naključni inšpekcijski pregledi prevoza in trženja trske.

Prednostne naloge

3. Različnim vrstam orodja se določijo različne stopnje prioritete, v odvisnosti od tega, v kolikšni meri je ladjevje prizadeto zaradi omejitev ribolovnih možnosti. Zato vsaka država članica določi posebne prioritete.

Ciljna merila

4. Države članice morajo najpozneje v enem mesecu od začetka veljavnosti te uredbe pripraviti razporede pregledov z upoštevanjem spodaj navedenih ciljev:

a. Pogostost inšpekcijskih pregledov v pristaniščih

Pregledi pokrivajo praviloma 20 % teže iztovorov trske na vseh mestih iztovarjanj. Druga možnost je, da se inšpekcijski pregledi opravljajo tako pogosto, da je število plovil Skupnosti, ki iztovorijo 20 % teže vseh iztovorov trske ali več, v trimesečnem obdobju pregledano najmanj enkrat. Skupna količina pregledanih iztovorov mora jamčiti 95 % pravilnost ocene celotnih količin iztovorjene trske.

b. Pogostost inšpekcijskih pregledov trženja

Pregleda se 5 % količin trske, ponujenih naprodaj na dražbi.

c. Pogostost inšpekcijskih pregledov na morju

Prilagodljivo merilo: se določi po podrobni analizi ribolovnih aktivnosti na vsakem območju. Merila na morju se sklicujejo na število obhodnih dni na morju na območjih upravljanja trske, z možnim ločenim merilom za obhodne dni na posebnih območjih.

d. Pogostost zračnega nadzora

Prilagodljivo merilo: se določi po podrobni analizi ribolovnih aktivnosti, ki se izvajajo na vsakem območju, ob upoštevanju dostopnih virov, ki jim ima država članica na voljo.

Dodatek 3 k Prilogi III

Vsebina nacionalnih kontrolnih programov

Nacionalni kontrolni programi določajo med drugim:

1. SREDSTVA NADZORA

Človeški viri

1.1. Število inšpektorjev na kopnem in na morju ter roki in območja, kamor naj se napotijo.

Tehnični viri

1.2. Število patruljnih čolnov in letal ter roki in območja, kamor naj se napotijo.

Finančni viri

1.3. Proračunska dodelitev sredstev za razmestitev človeških virov, patruljnih čolnov in letal.

2. DOLOČITEV PRISTANIŠČ

2.1. Seznam pristanišč, določenih za iztovarjanje trske v skladu s točko 5.6.2 Priloge III.

3. PRIJAVA VSTOPA IN IZSTOPA

3.1. Opis sistemov, ki se izvajajo za zagotovitev skladnosti z določbami iz točke 5.2 Priloge III.

4. NADZOR NAD IZTOVORI

4.1. Opis sistemov, ki se izvajajo za zagotovitev skladnosti z določbami iz točke 5.5 Priloge III.

4.2. Opis sistemov, ki se izvajajo za izračune sprejemljivega poseganja iz točke 5.4 Priloge III.

4.3. Opis sistemov, ki se izvajajo za tehtanje iztovorov v skladu s točko 5.7 Priloge III.

4.4. Opis sistemov, ki se uporabljajo za oblikovanje posebnih inšpekcijskih meril iz točke 5.7.2 Priloge III.

5. INŠPEKCIJSKI PROTOKOLI

5.1. Protokoli za inšpekcijske preglede na morju in kopnem v zvezi z ribolovom trske.

5.2. Protokoli za komunikacijo s pristojnimi organi, ki jih določijo države članice kot odgovorne za nacionalni kontrolni akcijski program za trsko.

5.3. Protokoli za skupni nadzor in izmenjavo inšpektorjev, vključno z navedbo pristojnosti in pooblastil inšpektorjev, ki delujejo v vodah drugih držav članic.

[1] UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

[2] UL L 115, 9.5.1996, str. 3.

[3] UL L 191, 7.7.1998, str. 10.

[4] UL L 132, 21.5.1987, str. 9.

[5] UL L 276, 10.10.1983, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1965/2001 (UL L 268, 9.10.2001, str. 23).

[6] UL L 261, 20.10.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1954/2003 (UL L 289, 7.11.2003, str. 1).

[7] UL L 9, 15.1.1998, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 812/2004 (UL L 150, 30.4.2004, str. 12).

[8] UL L 333, 20.12.2003, str. 17.

[9] UL L 274, 25.9.1986, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 3259/94 (UL L 339, 29.12.1994, str. 11).

[10] UL L 365, 31.12.1991, str. 1.

[11] UL L 171, 6.7.1994, str. 7.

[12] UL L 12, 14.1.2005, str. 1.

[13] UL L 261, 20.10.1993, str. 1.

[14] UL L 276, 10.10.1983, str. 1.

[15] UL L 022, 25.01.2003, str. 4.