EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 29.6.2017 COM(2017) 344 final 2017/0144(COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o vzpostavitvi centraliziranega sistema za določitev držav članic, ki imajo informacije o obsodbah državljanov tretjih držav in oseb brez državljanstva, za dopolnitev in podporo evropskega informacijskega sistema kazenskih evidenc (ECRIS-TCN) ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1077/2011



{SWD(2017) 248 final}



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA ·Razlogi za predlog in njegovi cilji Evropski informacijski sistem kazenskih evidenc (v nadaljnjem besedilu: sistem ECRIS), ki je bil vzpostavljen z Okvirnim sklepom 2009/315/PNZ in Sklepom Sveta 2009/316/PNZ, določa decentralizirano elektronsko izmenjavo informacij iz kazenskih evidenc med državami članicami. Sistem ECRIS deluje od aprila 2012 in omogoča organom držav članic, pristojnim za vodenje kazenskih evidenc, da pridobijo popolne informacije o predhodnih obsodbah državljana EU od države članice, katere državljanstvo ima ta oseba. Čeprav se lahko informacije o obsodbah državljanov tretjih držav in oseb brez državljanstva izmenjujejo prek sistema ECRIS, ni nobenega postopka ali mehanizma za učinkovito izmenjavo. Kot je razvidno iz statističnega poročila Komisije o uporabi sistema ECRIS, ki je bilo sprejeto na isti dan kot ta predlog, države članice niso naklonjene uporabi sedanjega sistema za državljane tretjih držav. Eden od razlogov za tako nizke stopnje uporabe v zvezi z državljani tretjih držav je dejstvo, da morajo države članice, ki želijo prejeti take informacije, poslati splošne zahtevke vsem državam članicam, med drugim tudi (večini) tistim, ki nimajo zahtevanih informacij. Ugotovljeno je bilo, da če bi države članice sistematično pošiljale splošne zahtevke, bi bilo upravno breme zaradi odgovarjanja nanje najdražji element pri uporabi sistema ECRIS (ocenjeno na 78 milijonov EUR). Ker sistem ECRIS ni učinkovit v zvezi z državljani tretjih držav, se države članice v praksi pogosto zanašajo samo na informacije iz lastnih nacionalnih kazenskih evidenc. Tako sodiščem, organom kazenskega pregona in drugim pristojnim organom niso vedno na voljo popolne informacije o kazenski preteklosti obsojenih državljanov tretjih držav. Evropski svet ter Svet za pravosodje in notranje zadeve sta večkrat poudarila pomen izboljšanja obstoječega sistema ECRIS. Njegovo izboljšanje v zvezi z državljani tretjih držav je del sklopa usklajenih ukrepov, opredeljenih v evropski agendi za varnost. V ta namen je Komisija 19. januarja 2016 predlagala direktivo (COM(2016) 7 final) o spremembi Okvirnega sklepa Sveta 2009/315/PNZ v zvezi s sistemom ECRIS ter izmenjavo informacij o državljanih tretjih držav in osebah brez državljanstva ter o nadomestitvi Sklepa Sveta 2009/316/PNZ. Vendar so dogodki od takrat pokazali, da so potrebni nadaljnji ukrepi v obliki dopolnilnega zakonodajnega predloga o vzpostavitvi centraliziranega sistema za obdelavo podatkov o identiteti državljanov tretjih držav. Ta centralizirani sistem bo organom držav članic omogočil, da določijo, katere druge države članice imajo kazenske evidence o zadevnih državljanih tretjih držav, in da nato prek obstoječega sistema ECRIS pošljejo zahtevke za informacije o obsodbah le tem državam članicam. Te dogodke je mogoče povzeti, kot sledi v nadaljevanju. Prvič, zaradi nadaljnjih grozljivih terorističnih napadov v evropskih mestih so postala varnostna vprašanja še pomembnejša. Politično stališče do sistematične uporabe prstnih odtisov zaradi varne identifikacije ter splošni odnos do izmenjave podatkov in varnosti sta se spremenila, pri čemer je poudarek na uspešnosti in učinkovitosti ter na potrebi po izkoriščanju sinergij med različnimi evropskimi sistemi za izmenjavo informacij. Vzpostavitev centraliziranega sistema ECRIS-TCN (Third Country Nationals – državljani tretjih držav), ki vsebuje tako prstne odtise kot tudi druge podatke o identiteti, lahko podpre tak pristop, saj bi omogočila vzpostavitev skupne storitve za ugotavljanje ujemanja biometričnih podatkov in skupnega odložišča podatkov o identiteti za namene interoperabilnosti informacijskih sistemov, če bi se zakonodajalca v prihodnosti tako odločila. Decentralizirana rešitev ne bi ustvarila enakih možnosti za prihodnje sinergije. Drugič, sporočilo z naslovom „Trdnejši in pametnejši informacijski sistemi za meje in varnost“ vsebuje konkretne in praktične predloge za nadaljnji razvoj obstoječih orodij ter konkretne predloge in zamisli o novih oblikah interoperabilnosti. Komisija poziva k večji učinkovitosti in interoperabilnosti obstoječih evropskih podatkovnih zbirk in sistemov za elektronsko izmenjavo informacij, vključno s sistemom ECRIS-TCN. Delo v okviru nadaljnjih ukrepov na podlagi sporočila je vodila strokovna skupina na visoki ravni za interoperabilnost, pri čemer je predlagani sistem ECRIS-TCN eden od sistemov, ki je del te pobude za interoperabilnost. Taka interoperabilnost v primeru decentralizirane rešitve, kot je bila predlagana januarja 2016, ne bi bila mogoča. Tretjič, v letu 2016 je postalo jasno, da decentralizirani sistem, predlagan januarja 2016, predstavlja tehnične težave, zlasti v zvezi z decentralizirano izmenjavo psevdonimiziranih prstnih odtisov. Pri centraliziranem sistemu ni takih tehničnih težav, saj bi se prstni odtisi zbirali le v eni podatkovni zbirki, ki bi jo upravljala Evropska agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (v nadaljnjem besedilu: agencija eu-LISA), nadzoroval pa bi jo Evropski nadzornik za varstvo podatkov (v nadaljnjem besedilu: ENVP). Sprejetje nove uredbe o sistemu ECRIS-TCN zaradi boljše zaščite državljanov je ena od zakonodajnih prednostnih nalog iz skupne izjave Komisije, Sveta in Evropskega parlamenta o zakonodajnih prednostnih nalogah EU za leto 2017, v kateri je ta sistem izrecno omenjen.



·Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike Predlog dopolnjuje Komisijin predlog direktive iz leta 2016 o spremembi okvirnega sklepa o sistemu ECRIS in razveljavitvi sklepa Sveta o tem sistemu. Dopolnilni predlog se osredotoča na vzpostavitev in ureditev osrednjega sistema ECRIS-TCN, medtem ko predlog iz leta 2016 ureja decentralizirano izmenjavo informacij o obsodbah državljanov tretjih držav, ki bi morala potekati po tem, ko se prek sistema ECRIS-TCN določi, katera država članica ima informacije o obsodbah. Ko bosta zakonodajalca sprejela oba predloga, bosta sistem ECRIS in sistem ECRIS-TCN urejala ločena pravna instrumenta, in sicer Okvirni sklep 2009/315/PNZ in Sklep Sveta 2009/316/PNZ o sistemu ECRIS, kakor bi bila spremenjena z direktivo, ter uredba o vzpostavitvi centraliziranega sistema ECRIS-TCN. Ta predlog ustreza tudi predlogu Komisije o agenciji eu-LISA, ki razveljavlja sedanjo uredbo o tej agenciji in ki je bil predložen na isti dan kot ta predlog, saj bo ta agencija pooblaščena za upravljanje sistema ECRIS-TCN. Oba predloga vsebujeta ustrezne določbe o nalogah agencije eu-LISA v zvezi s sistemom ECRIS-TCN. Odvisno od tega, kako hitro bosta sozakonodajalca sprejela oba predloga, je treba zagotoviti skladnost obeh besedil, kar zadeva naloge agencije eu-LISA. Namen tega predloga je dopolniti Komisijin predlog direktive iz januarja 2016, in sicer z vzpostavitvijo centraliziranega sistema, prek katerega se lahko učinkovito določi, katere države članice imajo informacije o obsodbah državljanov tretjih držav. Predlagani sistem za iskanje po načelu „zadetek/ni zadetka“, ki temelji na alfanumeričnih podatkih in prstnih odtisih državljanov tretjih držav, obsojenih v državah članicah, bo slednjim omogočil, da hitro določijo, v katerih drugih državah članicah je bil zadevni državljan tretje države obsojen. Država članica, ki pošlje zahtevek, bi morala nato od določenih držav članic zahtevati dejanske informacije o obsodbah prek obstoječega sistema ECRIS, kot je bil izboljšan s predlogom iz januarja 2016. Potrebne spremembe Okvirnega sklepa 2009/315/PNZ, da bi se omogočila ta izmenjava informacij o državljanih tretjih držav prek sistema ECRIS, so že vključene v predlog Komisije iz januarja 2016. To pomeni, da se predloga med seboj dopolnjujeta, pri čemer je ta predlog osredotočen na vzpostavitev novega centraliziranega sistema, predlog iz leta 2016 o spremembi okvirnega sklepa iz leta 2009 pa na zagotovitev, da se lahko popolne informacije iz kazenskih evidenc izmenjujejo tako za državljane tretjih držav kot tudi državljane EU. Na tehnični ravni bo vmesniška programska oprema za osrednji sistem ECRIS-TCN v celoti povezana z obstoječo referenčno programsko opremo ECRIS, tako da bodo morali uporabniki sistema uporabiti samo eno programsko opremo za povezavo z osrednjim sistemom ECRIS-TCN in organi, pristojnimi za vodenje kazenskih evidenc, v drugih državah članicah. Referenčno programsko opremo sistema ECRIS je Komisija razvila v okviru izvajanja Sklepa Sveta 2009/316/PNZ. Trenutno jo uporablja 24 držav članic, ki si izmenjujejo informacije iz kazenskih evidenc v skladu z Okvirnim sklepom 2009/315/PNZ. Z drugimi orodji in podatkovnimi zbirkami EU za preprečevanje kriminala in boj proti njemu se ne bi odpravila ali zmanjšala neučinkovitost pri izmenjavi informacij iz kazenskih evidenc obsojenih državljanov tretjih držav. Drugi instrumenti za izmenjavo informacij, omenjeni v evropski agendi za varnost (kot so SIS II, Prüm in Eurodac), niso ustrezen alternativni način za izboljšanje izmenjave informacij o kazenskih obsodbah državljanov tretjih držav prek sistema ECRIS, saj so namenjeni za drugo uporabo. ·Skladnost z drugimi politikami Unije

Izboljšanje sistema ECRIS v zvezi z državljani tretjih držav je del evropske agende za varnost. Pobuda je tudi del novega pristopa, ki ga je Komisija določila za upravljanje podatkov za meje in varnost ter pri katerem so vsi centralizirani informacijski sistemi EU za upravljanje varnosti, meja in migracij interoperabilni ob popolnem spoštovanju temeljnih pravic, tako da: ·je mogoče v sistemih iskati hkrati z uporabo evropskega portala za iskanje, ob popolnem spoštovanju omejitve namena in pravic dostopa, da bi se obstoječi informacijski sistemi lahko bolje izkoristili, morebiti s poenostavljenimi pravili o dostopu organov kazenskega pregona; ·sistemi uporabljajo eno skupno storitev za ugotavljanje ujemanja biometričnih podatkov, da se omogoči iskanje v različnih informacijskih sistemih, ki vsebujejo biometrične podatke, po možnosti z oznakami zadetek/ni zadetka, ki kažejo na povezanost z biometričnimi podatki, najdenimi v drugem sistemu; ·imajo sistemi skupno odložišče podatkov o identiteti z alfanumeričnimi podatki o identiteti za odkrivanje primerov, ko je oseba v različne podatkovne zbirke vnesena pod različnimi identitetami. V okviru izvajanja tega pristopa so se začele nadaljnje razprave in dejavnosti, med drugim tudi glede tega, katere od teh elementov bi bilo treba izvesti v zvezi s sistemom ECRIS-TCN. Poleg tega izmenjava informacij iz kazenskih evidenc podpira uporabo Okvirnega sklepa Sveta 2008/675/PNZ, ki navaja, da bi morali sodni organi držav članic v kazenskem postopku upoštevati predhodne obsodbe, izrečene zoper isto osebo za druga dejanja v drugih državah članicah, ne glede na državljanstvo zadevne osebe. Kot je navedeno v sporočilu o učinkovitejši politiki vračanja v Evropski uniji (C(2017) 200 final), bi morali pristojni organi držav članic predhodne obsodbe upoštevati tudi v zvezi z odločitvami o prenehanju zakonitega prebivanja, vrnitvi in zavrnitvi vstopa za državljane tretjih držav, ki predstavljajo grožnjo javnemu redu ali javni ali nacionalni varnosti. Po potrebi bi bilo treba razpise ukrepov na podlagi takih odločitev vnesti v SIS v skladu s členom 24 Uredbe (ES) št. 1987/2006 [predlog Komisije COM(2016) 882 final] [in členom 3 predloga Komisije COM(2016) 881 final]. 2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST ·Pravna podlaga Predlagani pravni instrument je uredba, ki temelji na členu 82(1)(d) Pogodbe o delovanju Evropske unije. Člen 82(1)(d) je pravna podlaga, na kateri temelji pravica Unije do ukrepanja na področju pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, da se olajša sodelovanje med sodnimi organi ali enakovrednimi organi držav članic, kar zadeva postopke v kazenskih zadevah in izvrševanje odločb. Predlagani ukrep spada prav na to področje in dopolnjuje obstoječo ustrezno zakonodajo EU. ·Subsidiarnost (za neizključno pristojnost) Centraliziranega sistema za izmenjavo informacij iz kazenskih evidenc o obsojenih državljanih tretjih držav ni mogoče vzpostaviti na ravni držav članic. Skupni sistem, katerega namen je standardizirana, hitra, usklajena in učinkovita izmenjava informacij med državami članicami, zahteva usklajeno delovanje. Tega ni mogoče doseči ne enostransko (na ravni države članice) ne dvostransko (med državami članicami). Zato je to že po svoji naravi naloga, ki jo je treba izvesti na ravni EU. ·Sorazmernost Učinkovita izmenjava informacij iz kazenskih evidenc je bistvena v boju proti čezmejnemu kriminalu ter znatno prispeva k uresničevanju načela vzajemnega priznavanja sodb in sodnih odločb na skupnem območju pravice in varnosti, na katerem se ljudje prosto gibljejo. Ukrep na ravni EU je zato sorazmeren s cilji pobude. Predlagane spremembe ne presegajo tistega, kar je potrebno za dosego cilja čezmejnega pravosodnega sodelovanja, in gradijo na tistem, kar se že uporablja v obstoječem sistemu ECRIS za državljane EU. V okviru predlagane možnosti so podatki o identiteti obsojenih državljanov tretjih držav centralizirani v vseevropskem sistemu, ki bo vzpostavljen za obravnavanje informacij iz kazenskih evidenc o državljanih tretjih držav ter ki ga bo razvila in upravljala agencija eu-LISA. Država članica, ki želi določiti, katere države članice imajo informacije iz kazenskih evidenc o določenem državljanu tretje države, lahko to stori z iskanjem po načelu „zadetek/ni zadetka“ v osrednjem sistemu za državljane tretjih držav. V primerjavi s predlogom Komisije iz leta 2016 za decentraliziran sistem se sorazmernost predlagane rešitve razlikuje samo glede obdelave osebnih podatkov na osrednji ravni. Kar zadeva prepoved diskriminacije med državljani EU in državljani tretjih držav, predlagana rešitev centralizira podatke o identiteti državljanov tretjih držav na ravni EU, medtem ko se podatki o državljanih EU hranijo in obdelujejo na ravni držav članic. To je upravičeno in sorazmerno, ker različno obravnavanje ne povzroča nobenih bistvenih slabosti za državljane tretjih držav, ciljev pobude pa ne bi bilo mogoče enako dobro doseči na decentraliziran način. Po odkritju nepričakovanih tehničnih težav z izmenjavo psevdonimiziranih prstnih odtisov po sprejetju predloga Komisije iz leta 2016 so nadaljnje analize pokazale, da bi bila izvedba alternativnih decentraliziranih možnosti veliko dražja in bolj zapletena, s čimer bi se povečala verjetnost tehničnih težav v fazi izvajanja. Čeprav so nekatere razlike med centralizirano in decentralizirano možnostjo, te niso tako pomembne, da bi upravičile bistveno večjo porabo sredstev za decentralizirano rešitev.



·Izbira instrumenta

Komisija je predložila predlog uredbe, saj predlagani pravni instrument vzpostavlja osrednji sistem na ravni EU, ki ga bo upravljala evropska agencija eu-LISA, in spreminja Uredbo (EU) št. 1077/2011. Uredba se neposredno uporablja v vseh državah članicah in je v celoti zavezujoča, zato zagotavlja, da se pravila enotno uporabljajo po vsej Uniji in da začnejo veljati istočasno. Poleg tega zagotavlja pravno varnost, saj preprečuje različne razlage v državah članicah in s tem tudi pravno razdrobljenost. 3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA ·Naknadne ocene/preverjanja ustreznosti obstoječe zakonodaje V poročilu o izvajanju Okvirnega sklepa Sveta 2009/315/PNZ iz leta 2016 je navedeno, da se je izmenjava informacij iz kazenskih evidenc med državami članicami precej izboljšala ter da so bile najpomembnejše določbe zadovoljivo izvedene, nekatere druge pa neenakomerno prenesene. V poročilu so tudi izpostavljene pomanjkljivosti člena 7(4) Okvirnega sklepa in potreba po vzpostavitvi učinkovitega mehanizma za izmenjavo informacij o državljanih tretjih držav. ·Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi Za zagotovitev široke udeležbe v celotnem političnem ciklu predloga Komisije iz leta 2016 je bila razvita strategija obsežnega posvetovanja. Posvetovanja so vključevala dvostranske stike, srečanja zainteresiranih strani in strokovnjakov ter pisne prispevke, tako da so bila mnenja, ki jih je Komisija tako pridobila, strokovna in reprezentativna. Komisija je zbrala širok in uravnotežen nabor stališč o tem vprašanju, zato so vse zadevne strani (države članice, nacionalni organi, pravniki in akademiki, zainteresirane strani, ki zastopajo temeljne pravice, zainteresirane strani, ki zastopajo varstvo podatkov) imele možnost, da izrazijo svoje mnenje, zlasti Agencija Evropske unije za temeljne pravice (FRA), ENVP ter Delovna skupina iz člena 29, sestavljena iz nadzornih organov držav članic za varstvo podatkov. Dodatno posvetovanje z ENVP in državami članicami je potekalo tudi med pripravo tega predloga. Poleg tega je Komisija 23. marca 2017 o tem vprašanju razpravljala v okviru svoje strokovne skupine za kazensko pravo, ki jo sestavljajo akademiki in strokovni delavci na področju kazenskega prava. Stališča zainteresiranih strani, ki zastopajo temeljne pravice in s katerimi so bila posvetovanja opravljena pred predlogom Komisije iz januarja 2016, so še vedno aktualna. Navedene strani so se na splošno strinjale, da ima prihodnji mehanizem ECRIS-TCN s splošnega pravnega vidika pozitivne učinke, saj prispeva k ustreznemu kaznovanju ter zaščiti otrok pred zlorabo, pri čemer pozitivno vpliva tudi na pravno varnost za nekaznovane osebe. Načeloma so podprle decentralizirani sistem, ki bi po njihovem mnenju lahko manj posegal v pravico do varstva osebnih podatkov v primerjavi z osrednjim sistemom na ravni EU. Te zainteresirane strani so tudi poudarile, da je uvedba sistema, ki bi bil specifičen za državljane tretjih držav in bi jih obravnaval drugače kot državljane EU, z vidika načela enakosti možna, če se upošteva bistvo tega načela ter če je tak sistem objektivno upravičen kot potreben in sorazmeren. V tem primeru je treba upoštevati dejavnike, specifične za državljane tretjih držav, saj vzpostavitev centraliziranega sistema predstavlja določeno tveganje za škodljive učinke na temeljne pravice državljanov tretjih držav, ki bi ga bilo treba ublažiti. Poleg tega so zainteresirane strani opozorile na zaščitne ukrepe, ki so potrebni za obravnavo posebnih razmer državljanov tretjih držav v okviru migracij, uporabo prstnih odtisov, pravice otrok in posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ter učinkovita pravna sredstva. ENVP je v svojem mnenju št. 3/2016 o predlogu Komisije z dne 19. januarja 2016 ocenil, da je psevdonimizacija ustrezen zaščitni ukrep za omejitev posegov v pravico zadevnih posameznikov do zasebnega življenja in varstva osebnih podatkov. Podprl je tudi decentraliziran pristop Komisije v njenem predlogu z dne 19. januarja 2016 brez izključitve centralizirane možnosti. Na srečanju strokovnjakov, ki je potekalo 10. in 11. januarja 2017, so države članice podprle osrednji sistem, ki vsebuje podatke o identiteti obsojenih državljanov tretjih držav, vendar so zavrnile nadaljnjo centralizacijo podatkov, kot so podatki o identiteti državljanov EU, in vključitev informacij o obsodbah v centralizirano podatkovno zbirko. Na istem srečanju strokovnjakov se je Komisija posvetovala z državami članicami tudi o možnih učinkih dela strokovne skupine na visoki ravni za informacijske sisteme in interoperabilnost na zakonodajo, ki je v pripravi. Po mnenju držav članic bi moral biti poudarek na hitri vzpostavitvi sistema ECRIS-TCN. Medtem ko so bili drugi koncepti zanimivi in glede na to, da bi moral biti sistem zasnovan tako, da upošteva morebitne prihodnje medsebojne povezave, so države članice potrdile, da je eden od elementov, ki bi ga lahko takoj podprle, uporaba skupne storitve za ugotavljanje ujemanja biometričnih podatkov. Poleg tega so navedle, da bi morala biti možnost shranjevanja podob obraza na voljo takoj, tako da bi se lahko pozneje uvedla programska oprema za prepoznavanje obraza za še učinkovitejšo identifikacijo. ·Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj Poleg študij in podatkov, uporabljenih pri pripravi predloga iz leta 2016, je bila marca 2016 naročena študija o izvedljivosti/oceni stroškov uporabe prstnih odtisov. Zanesljivo oceno izbranega scenarija sta omogočila tudi dopolnilna študija o učinkih centralizirane možnosti, vključno z uporabo prstnih odtisov, na stroške ter razmislek o morebitni uporabi skupnega sistema za ugotavljanje ujemanja biometričnih podatkov in prihodnji prilagoditvi centraliziranega sistema za namene interoperabilnosti. ·Ocena učinka Komisija je izvedla oceno učinka, ki je priložena njenemu predlogu direktive z dne 19. januarja 2016 (COM(2016) 7 final). Na tej oceni učinka temelji analitično obvestilo, ki je priloženo sedanjemu dopolnilnemu predlogu. V analitičnem obvestilu je Komisija nadalje analizirala najprimernejšo rešitev za vzpostavitev sistema ECRIS-TCN, ki izpolnjuje funkcionalne zahteve, brez tehničnih težav v zvezi s psevdonimiziranimi prstnimi odtisi. Analiziran je bil učinek te rešitve na stroške vzpostavitve, upravne stroške, temeljne pravice in varstvo podatkov, pri čemer so se upoštevali rezultati ciljnega posvetovanja z zainteresiranimi stranmi pred sprejetjem predloga direktive januarja 2016 ter rezultati prej navedenih študij iz leta 2016 in 2017. Upoštevali so se tudi rezultati delovne skupine na visoki ravni za informacijske sisteme in interoperabilnost ter rezultati srečanja strokovnjakov za sistem ECRIS, ki je potekalo 10. in 11. januarja 2017. Poleg tega so bile izvedene nadaljnje podrobne ocene stroškov, zlasti v zvezi z najprimernejšo rešitvijo, ki so prav tako navedene v obvestilu. Najprimernejša rešitev je centraliziran sistem, ki vključuje alfanumerične podatke in prstne odtise. Ta možnost se je izkazala za stroškovno najučinkovitejšo ter manj zapleteno s tehničnega vidika in vidika vzdrževanja. Kar zadeva prepoved diskriminacije med državljani EU in državljani tretjih držav, ta možnost sicer centralizira podatke o identiteti državljanov tretjih držav na ravni EU, medtem ko se podatki o državljanih EU hranijo in obdelujejo na ravni držav članic, vendar je to upravičeno in sorazmerno, ker različno obravnavanje ne povzroča nobenih bistvenih slabosti za državljane tretjih držav. Poleg tega vzpostavitev centraliziranega sistema zagotavlja dodatne prednosti, saj bi bil sistem ECRIS-TCN primeren za povezovanje s prihodnjo skupno storitvijo za ugotavljanje ujemanja biometričnih podatkov in skupnim odložiščem podatkov o identiteti, s čimer bi se omogočil neposreden dostop Eurojustu, Europolu [in Evropskemu javnemu tožilstvu], hkrati pa bi se v okviru Eurojusta vzpostavila osrednja kontaktna točka za tretje države, ki zahtevajo podatke o obsojenih državljanih tretjih držav. Poleg tega bi to omogočilo vzpostavitev sistema, ki se lahko v prihodnosti prilagodi za namene nadaljnje interoperabilnosti z drugimi sistemi na ravni EU, če bi se zakonodajalca tako odločila. Učinek na proračun EU in nacionalne proračune pa bi bil naslednji: enkratni stroški za EU bi znašali približno 13 002 000 EUR, za države članice pa približno 13 344 000 EUR (skupaj približno 26 346 000 EUR); tekoči stroški za EU bi znašali približno 2 133 000 EUR; za države članice pa naj bi se tekoči stroški z leti postopoma povišali s 6 087 000 EUR na največ 15 387 000 EUR. To pomeni, da naj bi se skupni tekoči stroški z leti postopoma povišali z 8 220 000 EUR na največ 17 520 000 EUR. Države članice iz prej navedenih razlogov trenutno uporabljajo sistem ECRIS za iskanje državljanov tretjih držav le v petih odstotkih zadev. Pričakuje se, da bo predlagana rešitev znatno povečala uporabo sistema ECRIS. Ugotovljeno je namreč bilo, da če bi države članice sistematično pošiljale splošne zahtevke, bi bilo upravno breme zaradi odgovarjanja nanje najdražji element pri uporabi sistema ECRIS (ocenjeno na 78 milijonov EUR). Predlagana rešitev tako prihrani te stroške. ·Temeljne pravice Člen 6(1) Pogodbe o Evropski uniji določa, da Unija priznava pravice, svoboščine in načela iz Listine o temeljnih pravicah.

Predlagani ukrepi vključujejo pravne določbe za zagotovitev, da se informacije v zvezi z obsojenimi državljani tretjih držav učinkoviteje izmenjujejo. Te določbe so v skladu z zadevnimi določbami Listine, vključno s pravico do varstva osebnih podatkov, načelom enakosti pred zakonom in splošno prepovedjo diskriminacije. Predlagani ukrepi ne posegajo v pravico do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja, pravico do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sodišča ter domnevo nedolžnosti. Predlagani ukrepi prav tako ne posegajo v načelo nevračanja, varstvo v primeru odstranitve, izgona ali izročitve ter druge standarde in jamstva, ki so opredeljeni v zakonodaji EU na področju azila, vračanja in meja. Določbe ne vplivajo na temeljne pravice, vključno s pravico do varstva osebnih podatkov, bolj, kot je to nujno potrebno za dosego cilja pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, v skladu z zahtevami iz člena 52(1) Listine. Vzpostavitev centraliziranega sistema, ki vsebuje osebne podatke na ravni Unije, zahteva dopolnitev Komisijinega predloga direktive iz leta 2016 z zakonodajnim aktom, ki bi urejal vzpostavitev sistema, razdelitev odgovornosti med državo članico in organizacijo, odgovorno za njegov razvoj in operativno upravljanje, ter morebitne posebne določbe o varstvu podatkov, potrebne za dopolnitev že obstoječe ureditve varstva podatkov ter zagotavljanje ustrezne splošne ravni varstva in varnosti podatkov. Poleg tega je treba zaščititi tudi temeljne pravice zadevnih oseb. Za izbrano možnost je značilna obdelava osebnih podatkov na nacionalni ravni in ravni EU. Zato je treba obstoječa pravila o varstvu podatkov za trenutno decentralizirani sistem ECRIS na ravni držav članic dopolniti s posebnimi pravili o obdelavi osebnih podatkov na ravni EU. Zato je treba tudi vzpostaviti dodatno ureditev varstva podatkov, ki je podobna tisti, ki se uporablja za druge že obstoječe centralizirane sisteme za izmenjavo informacij na ravni EU, in ki mora biti v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 [ali morebitno pozneje sprejeto uredbo]. Obdelava osebnih podatkov s strani agencije eu-LISA je trenutno že zajeta v Uredbo (ES) št. 45/2001. Kar zadeva varstvo in varnost podatkov, ni bistvenih razlik med različnimi možnimi rešitvami, čeprav izbrana osrednja možnost zahteva jasna pravila ter razdelitev nalog med državami članicami in EU. Ureditev varstva podatkov na ravni EU lahko nudi enako varstvo kot nacionalne ureditve za nacionalne podatkovne zbirke. Tehnologija za varnostne ukrepe je preizkušena in se že uporablja za več obsežnih podatkovnih zbirk EU, kot so SIS, VIS in Eurodac. Države članice morajo zagotoviti, da se določbe izvajajo ob popolnem spoštovanju temeljnih pravic in načel, kakor so opredeljene v Listini, med drugim tudi v okviru svojih odgovornosti glede zbiranja in uporabe podatkov. Zagotoviti morajo tudi, da imajo posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, pravico, da dostopajo do podatkov in zahtevajo njihov popravek, ter da se vzpostavijo učinkovita pravna sredstva, ki bodo tem posameznikom omogočala, da izpodbijajo netočne kazenske evidence, ob doslednem upoštevanju standardov, ki izhajajo iz pravice do učinkovitega pravnega sredstva, vključno z razpoložljivostjo pravne pomoči ter storitvami prevajanja in tolmačenja. Komisija bo pri poročanju o uporabi določb ocenila tudi učinke predlaganih ukrepov in njihovega izvajanja na temeljne pravice. Ta ocena bo vključevala oceno učinka na temeljne pravice državljanov tretjih držav v primerjavi z učinkom na temeljne pravice državljanov EU. Komisija bo v okviru pregleda posebno pozornost namenila potrebi in sorazmernosti uporabe prstnih odtisov, drugih biometričnih podatkov in identifikacijskih podatkov glede na pridobljene izkušnje ter orodjem in tehnikam za preprečevanje tveganja napačnih ujemanj. Vsak predlog za prihodnjo spremembo sistema mora upoštevati rezultate te ocene. Ta predlog ne nasprotuje odgovornostim držav članic v skladu z njihovimi nacionalnimi zakonodajami, vključno s pravili o vpisovanju obsodb mladoletnih oseb in otrok v nacionalne kazenske evidence. Prav tako tudi ne preprečuje uporabe ustavnega prava ali mednarodnih sporazumov držav članic, h katerim so zavezane, zlasti tistih, ki izhajajo iz Evropske konvencije o človekovih pravicah, katere pogodbenice so vse države članice. 4.PRORAČUNSKE POSLEDICE Finančna sredstva EU, predvidena za izvajanje uredbe, znašajo 13 002 000 EUR, kar zadeva enkratne stroške. Predlagana sredstva so v skladu s sedanjim večletnim finančnim okvirom, stroški pa bodo kriti iz programa za pravosodje za obdobje 2018–2020. Z letom 2021 se bodo stroški znižali in stabilizirali za kritje vzdrževalnih dejavnosti. Podrobnejše informacije so na voljo v oceni finančnih posledic zakonodajnega predloga, priloženi temu predlogu. Komisija namerava za izvajanje in vzdrževanje sistema ECRIS-TCN pooblastiti agencijo eu-LISA. Slednja bo za izvajanje dejavnosti potrebovala dodatne človeške vire. Leta 2018 bo za razvojno fazo zaposlenih pet pogodbenih uslužbencev. 5.DRUGI ELEMENTI ·Načrti za izvedbo ter ureditev spremljanja, ocenjevanja in poročanja Komisija bo tri leta po začetku delovanja sistema ECRIS-TCN in nato vsaka štiri leta opravila oceno njegovega delovanja, vključno z njegovo uspešnostjo pri okrepitvi izmenjave informacij o obsojenih državljanih tretjih držav in kakršnimi koli tehničnimi težavami v zvezi z njegovo učinkovitostjo. V tej fazi bo tudi ponovno ocenila, ali bi bilo treba sistem razširiti, da bi vključeval dodatne podatke. Na podlagi te ocene bo Komisija odločala o primernih nadaljnjih ukrepih. Izvajanje novega sistema bosta stalno spremljala upravni odbor agencije eu-LISA in obstoječa strokovna skupina za sistem ECRIS. Slednja bo tudi še naprej zagotavljala forum za določitev dobrih praks na področju izmenjave informacij iz kazenskih evidenc na ravni EU, zlasti v zvezi z obsojenimi državljani tretjih držav. Komisija bo opredelila kazalnike za spremljanje, kot so stopnja izmenjave informacij iz kazenskih evidenc o državljanih tretjih držav v primerjavi s številom obsodb državljanov tretjih držav in drugi ustrezni kazalniki. Države članice in agencija eu-LISA bodo zagotavljale redne statistične podatke, ki bodo omogočili stalno spremljanje razvoja sistema. ·Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga Člen 1 določa predmet urejanja te uredbe. Osrednji sistem ECRIS-TCN bi moral zagotoviti, da lahko pristojni organi hitro in učinkovito ugotovijo, katere druge države članice imajo informacije iz kazenskih evidenc o določenem državljanu tretje države. Člen 2 opredeljuje področje uporabe te uredbe. Slednja se uporablja za obdelavo podatkov o identiteti državljanov tretjih držav in ne informacij o obsodbah, ki jih ureja Okvirni sklep 2009/315/PNZ, kakor je bil spremenjen z direktivo, ki jo je Komisija predlagala leta 2016. Sistem ECRIS-TCN bi moral obdelovati le podatke o identiteti državljanov tretjih držav, ki so bili predmet pravnomočnih obsodb kazenskih sodišč v Evropski uniji, da bi se pridobile informacije o takih predhodnih obsodbah prek sistema ECRIS, ki je bil vzpostavljen z Okvirnim sklepom Sveta 2009/315/PNZ.

Člen 3 vsebuje seznam opredelitev pojmov, uporabljenih v tej uredbi. Medtem ko nekatere opredelitve pojmov že obstajajo v veljavnem pravnem redu s tega področja, so drugi pojmi tu prvič opredeljeni. Opredelitev pojma „državljan tretje države“ je dodana zaradi pojasnila, da v tej uredbi ta skupina oseb vključuje tudi osebe brez državljanstva in osebe, katerih državljanstvo ni znano državi članici izreka obsodbe. Ta opredelitev bi morala biti enaka tisti, ki je uporabljena v Okvirnem sklepu, kakor je bil spremenjen z direktivo, ki jo je Komisija predlagala leta 2016. V okviru uporabe te uredbe „pristojni organi“ pomenijo osrednje organe držav članic ter Eurojust, Europol [in Evropsko javno tožilstvo.] V členu 4 je opisana tehnična arhitektura sistema ECRIS-TCN. Uporabljena komunikacijska infrastruktura bi morala imeti obliko varnih čezevropskih telematskih storitev med upravami ali kakršne koli nadgradnje teh storitev. Člen pojasnjuje tudi, da bo vmesniška programska oprema za novi sistem vključena v obstoječo referenčno programsko opremo sistema ECRIS, da bi se ustvarila nemotena in ustrezna uporabniška izkušnja. Člen 5 določa obveznost države članice izreka obsodbe, da za vsakega obsojenega državljana tretje države čim prej po vnosu obsodbe v nacionalno kazensko evidenco ustvari podatkovni zapis v osrednjem sistemu ECRIS-TCN. Slednji bi moral vsebovati le podatke o identiteti državljanov tretjih držav, ki so jih obsodila kazenska sodišča v Evropski uniji. Taki podatki o identiteti bi morali vključevati alfanumerične podatke, podatke o prstnih odtisih v skladu z Okvirnim sklepom 2009/315/PNZ, kakor je bil spremenjen z direktivo, ki jo je Komisija predlagala leta 2016, in podobe obraza, če so evidentirane v nacionalnih podatkovnih zbirkah kazenskih evidenc držav članic. Za zagotovitev čim večje učinkovitosti sistema ta člen določa tudi, da morajo države članice v sistemu ECRIS-TCN ustvariti tudi evidence o „preteklih“ obsodbah državljanov tretjih držav, tj. obsodbah, ki so bile izrečene pred začetkom veljavnosti te uredbe. V skladu s členom 25 bi morale države članice ta postopek zaključiti v 24 mesecih po začetku veljavnosti te uredbe. Vendar države članice ne bi smele biti obvezane, da v ta namen zbirajo informacije, ki niso bile že vnesene v njihove kazenske evidence pred začetkom veljavnosti te uredbe. Člen 6 obravnava uporabo podob obraza. Za zdaj se lahko podobe obraza, vključene v sistem ECRIS-TCN, uporabljajo le za preverjanje identitete. Vendar ni izključeno, da se bodo zaradi razvoja programske opreme za prepoznavanje obrazov v prihodnosti morda uporabljale tudi za avtomatizirano ugotavljanje ujemanja biometričnih podatkov, če bodo izpolnjene tehnične zahteve v zvezi s tem. Člen 7 določa pravila o uporabi sistema ECRIS-TCN za določitev držav članic, ki imajo informacije iz kazenskih evidenc, da bi se pridobile informacije o takih predhodnih obsodbah prek sistema ECRIS, ki je bil vzpostavljen z Okvirnim sklepom Sveta 2009/315/PNZ. Omejitve namena iz Okvirnega sklepa, kakor je bil spremenjen s predlogom direktive iz leta 2016, se bodo uporabljale za vse posledične izmenjave informacij iz kazenskih evidenc. Člen določa tudi obveznost držav članic, da uporabijo sistem ECRIS-TCN v vseh primerih, ko prejmejo zahtevek za informacije o predhodnih obsodbah državljanov tretjih držav v skladu z nacionalno zakonodajo, in da nadalje spremljajo morebitne zadetke z državami članicami, določenimi prek sistema ECRIS. Ta obveznost bi se morala nanašati tako na zahtevke za informacije za namene kazenskih postopkov kot tudi na zahtevke za druge ustrezne namene. Država članica, ki želi določiti države članice, ki imajo informacije iz kazenskih evidenc o določenem državljanu tretje države, lahko to stori z iskanjem po načelu „zadetek/ni zadetka“ v osrednjem sistemu za državljane tretjih držav, pri čemer glede na razpoložljivost uporabi alfanumerične podatke ali prstne odtise navedenega državljana. V primeru „zadetka“ se sporočijo imena držav članic, ki so zagotovile podatke, ter referenčni podatki in morebitni s tem povezani podatki o identiteti. To bo državam članicam omogočilo, da uporabijo obstoječi sistem ECRIS za preverjanje identitete zadevnih oseb pred izmenjavo informacij iz kazenskih evidenc. Zadetek v sistemu ECRIS-TCN ne bi smel avtomatično pomeniti, da je bil zadevni državljan tretje države obsojen v določenih državah članicah ali da imajo slednje informacije iz kazenskih evidenc o njem. Obstoj predhodnih obsodb bi moral biti potrjen le na podlagi prejetih informacij iz kazenskih evidenc zadevnih držav članic. Člen 8 se nanaša na obdobje hrambe podatkov. Nacionalne določbe o hrambi podatkov v kazenskih evidencah in sistemih za prepoznavanje prstnih odtisov se med državami članicami zelo razlikujejo, pri čemer ta predlog ni namenjen njihovi uskladitvi. Uveljavljeno načelo, da se upoštevajo obdobja hrambe države članice izreka obsodbe, se uporablja tudi v tem primeru v zvezi s podatki, ki se pošljejo v osrednji sistem. Dokler so informacije o obsodbah shranjene v kazenskih evidencah držav članic, bi morale nenazadnje biti na voljo tudi organom drugih držav članic. To pomeni tudi, da bi bilo treba v tem obdobju hraniti vse podatke, ki se nanašajo na obsojeno osebo, čeprav so bili prstni odtisi, ki so izvirali iz druge podatkovne zbirke poleg kazenskih evidenc, morda že izbrisani iz nacionalne podatkovne zbirke prstnih odtisov. Nasprotno pa velja, da bi bilo treba prstne odtise, tudi če bi bili še naprej shranjeni na nacionalni ravni, izbrisati iz osrednjega sistema, če se vse informacije o obsodbah izbrišejo iz nacionalnih kazenskih evidenc. Pristop je v tem primeru enak tako za obsodbe državljanov tretjih držav kot tudi za obsodbe državljanov EU, uradno sporočene državam članicam državljanstva v skladu z Okvirnim sklepom. Člen 9 določa obveznosti držav članic, da preverijo točnost podatkov, poslanih v osrednji sistem, in jih popravijo ter da jih spremenijo v primeru kakršne koli poznejše spremembe v nacionalnih kazenskih evidencah. To ponovno izhaja iz logike Okvirnega sklepa za državljane EU. Člen 10 podeljuje Komisiji izvedbena pooblastila, da bi se zagotovili enotni pogoji za delovanje sistema ECRIS-TCN. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011. Izbrani postopek komitologije je postopek pregleda. Kar zadeva vzpostavitev tega postopka, člen 10 dopolnjuje člen 34. Člen 11 pooblašča agencijo eu-LISA za razvoj in operativno upravljanje sistema ECRIS-TCN glede na njene izkušnje z upravljanjem drugih obsežnih centraliziranih sistemov na področju pravosodja in notranjih zadev. Agencija je odgovorna tudi za nadaljnji razvoj in vzdrževanje referenčne programske opreme sistema ECRIS, da bi se zagotovilo nemoteno delovanje obeh sistemov. Referenčna programska oprema zagotavlja programsko opremo za povezovanje iz člena 3(1)(a) Sklepa Sveta o sistemu ECRIS. Člen 12 določa odgovornosti držav članic v zvezi s sistemom ECRIS-TCN. Države članice so še naprej same odgovorne za svoje nacionalne podatkovne zbirke kazenskih evidenc. Člen 13 obravnava odgovornost za uporabo podatkov. Člen 14 določa Eurojust kot kontaktno točko za tretje države in mednarodne organizacije, ki zahtevajo informacije o obsodbah državljanov tretjih držav. Namen tega je preprečiti situacije, v katerih morajo tretje države in mednarodne organizacije poslati zahtevke več državam članicam. Eurojust tretji državi ali mednarodni organizaciji, ki pošlje zahtevek, ne bi smel predložiti nobenih informacij, vključno s kakršnimi koli informacijami o državah članicah, ki imajo informacije o obsodbah, temveč bi moral le obvestiti zadevne države članice v primeru zadetka. Od slednjih bi bilo nato odvisno, ali bodo vzpostavile stik s tretjo državo ali mednarodno organizacijo in jo obvestile, da se v skladu z nacionalno zakonodajo lahko zagotovijo informacije o predhodnih obsodbah državljanov tretjih držav.

Člen 15 omogoča neposreden dostop do sistema ECRIS-TCN Eurojustu, Europolu [in Evropskemu javnemu tožilstvu] za namene opravljanja njihovih zakonsko predpisanih nalog. Vendar ti pristojni organi ne bi smeli imeti dostopa do sistema ECRIS, da bi sami zahtevali informacije o obsodbah, temveč bi morali take informacije pridobiti prek uveljavljenih kanalov z nacionalnimi organi. Ta pristop upošteva pravila iz zakonskih instrumentov za te organizacije o njihovih stikih z organi držav članic. Člen 16 določa odgovornosti Eurojusta, Europola [in Evropskega javnega tožilstva] v zvezi s sistemom ECRIS-TCN. Člen 17 ureja vprašanje varnosti podatkov. Člen 18 se nanaša na odgovornost držav članic do posameznikov ali drugih držav članic za morebitno nezakonito obdelavo ali drugo ravnanje, ki ni v skladu s to uredbo. Pravila o odgovornosti držav članic za škodo, ki bi izhajala iz take kršitve te uredbe, bi bilo treba določiti na nacionalni ravni. Člen 19 obvezuje države članice, da spremljajo skladnost imenovanih osrednjih organov s to uredbo na nacionalni ravni. Člen 20 določa, da se uporaba podatkov, vnesenih v sistem ECRIS-TCN, v nasprotju s to uredbo kaznuje v skladu z nacionalno zakonodajo. Člen 21 določa upravljavce in obdelovalce podatkov. Člen 22 omejuje namene obdelave osebnih podatkov v osrednjem sistemu na določitev držav članic, ki imajo informacije iz kazenskih evidenc o državljanih tretjih držav. Člen 23 podeljuje državljanom tretjih držav, katerih podatki so bili vneseni v sistem ECRIS-TCN, pravico, da dostopajo do teh podatkov, jih popravljajo in izbrišejo, kadar je to zakonsko upravičeno. Člen 24 ureja sodelovanje med osrednjimi in nadzornimi organi za zagotovitev pravic do varstva podatkov. Člen 25 obravnava pravna sredstva, ki so na voljo zadevnim državljanom tretjih držav. Člena 26 in 27 določata pravila o nadzoru s strani nadzornih organov in ENVP. Člen 28 ureja sodelovanje med njimi. Člen 29 ureja vprašanje vodenja evidenc s strani agencije eu-LISA in pristojnih organov. Člen 30 obravnava uporabo podatkov za pripravo poročil in statistične namene ter določa, da je agencija eu-LISA odgovorna za pripravo statističnih podatkov v zvezi s sistemom ECRIS-TCN in referenčno programsko opremo sistema ECRIS. Poleg tega določa obveznost držav članic, da agenciji eu-LISA predložijo statistične podatke, ki jih potrebuje za pripravo statističnih izračunov in analiz, ter da Komisiji predložijo statistične podatke o številu obsojenih državljanov tretjih držav in številu obsodb državljanov tretjih držav na njihovem ozemlju. Člen 31 ureja stroške. Ne glede na možnost uporabe finančnih programov Unije v skladu z veljavnimi pravili bi morala vsaka država članica kriti svoje stroške za izvajanje, upravljanje, uporabo in vzdrževanje nacionalne podatkovne zbirke kazenskih evidenc ter tehničnih prilagoditev, potrebnih za uporabo sistema ECRIS-TCN. Člen 32 določa, da morajo države članice o svojih osrednjih organih uradno obvestiti agencijo eu-LISA, slednja pa mora te organe objaviti. Člen 33 določa, da je Komisija tista, ki določi datum začetka delovanja sistema ECRIS-TCN, in navaja predpogoje, ki morajo biti izpolnjeni, preden lahko sistem začne delovati. Člen 34 se nanaša na obveznosti agencije eu-LISA in Komisije glede poročanja in pregleda. Komisija bo tri leta po začetku delovanja sistema ECRIS-TCN in nato vsaka štiri leta opravila oceno njegovega delovanja, vključno z njegovo uspešnostjo pri okrepitvi izmenjave informacij o obsojenih državljanih tretjih držav in kakršnimi koli tehničnimi težavami v zvezi z njegovo učinkovitostjo. V tej fazi bo tudi ponovno ocenila, ali bi bilo treba sistem razširiti, da bi vključeval dodatne podatke. Na podlagi te ocene bo Komisija odločala o primernih nadaljnjih ukrepih. Člen 35 se nanaša na postopek komitologije, ki ga je treba uporabiti na podlagi standardne določbe. Člen 36 določa, da agencija eu-LISA ustanovi svetovalno skupino, ki bo pomagala pri razvoju in delovanju sistema ECRIS-TCN in referenčne programske opreme sistema ECRIS.

Člen 37 ureja spremembe Uredbe (EU) št. 1077/2011 glede novih odgovornosti in nalog agencije eu-LISA. Člen 38 določa, da morajo države članice začeti izvajati to uredbo na nacionalni ravni v 24 mesecih po začetku njene veljavnosti. Specifikacije za razvoj in tehnično izvajanje sistema ECRIS-TCN bodo določene v izvedbenih aktih. Člen 39 določa, da ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.



2017/0144 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o vzpostavitvi centraliziranega sistema za določitev držav članic, ki imajo informacije o obsodbah državljanov tretjih držav in oseb brez državljanstva, za dopolnitev in podporo evropskega informacijskega sistema kazenskih evidenc (ECRIS-TCN) ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1077/2011



EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 82(1)(d) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1)Unija si je zastavila cilj, da svojim državljanom nudi območje svobode, varnosti in pravice brez notranjih meja, na katerem je v povezavi z ustreznimi ukrepi glede preprečevanja kriminala in boja proti njemu zagotovljeno prosto gibanje oseb. (2)Za uresničitev tega cilja je nujno, da se lahko informacije o obsodbah, izrečenih v državah članicah, upoštevajo tudi zunaj države članice izreka obsodbe tako v novem kazenskem postopku, kot je določeno v Okvirnem sklepu Sveta 2008/675/PNZ, kot tudi za preprečitev novih kaznivih dejanj. (3)Ta cilj predpostavlja izmenjavo informacij iz kazenskih evidenc med pristojnimi organi držav članic. Tako izmenjavo informacij urejajo in olajšujejo pravila Okvirnega sklepa Sveta 2009/315/PNZ ter evropski informacijski sistem kazenskih evidenc (v nadaljnjem besedilu: sistem ECRIS), ki je bil vzpostavljen s Sklepom Sveta 2009/316/PNZ. (4)Vendar pravni okvir sistema ECRIS posebnosti zahtevkov v zvezi z državljani tretjih držav ne zajema v zadostni meri. Čeprav se lahko informacije o državljanih tretjih držav izmenjujejo prek sistema ECRIS, ni nobenega postopka ali mehanizma za učinkovito izmenjavo.

(5)Informacije o državljanih tretjih držav se v Uniji ne zbirajo v državi članici državljanstva, kot to velja za državljane držav članic, temveč se hranijo samo v državah članicah, v katerih so bile obsodbe izrečene. Celovit pregled kazenske evidence določenega državljana tretje države se lahko zato pridobi le, če se informacije zahtevajo od vseh držav članic. (6)Taki splošni zahtevki pomenijo upravno breme za vse države članice, tudi za tiste, ki nimajo informacij o zadevnem državljanu tretje države. To breme države članice v praksi odvrača od tega, da bi zahtevale informacije o državljanih tretjih držav, in vodi k temu, da države članice informacije iz kazenskih evidenc omejujejo na informacije, shranjene v nacionalnem registru. (7)Za izboljšanje položaja bi bilo treba vzpostaviti sistem, prek katerega lahko osrednji organ države članice hitro in učinkovito ugotovi, katere druge države članice imajo informacije iz kazenskih evidenc o določenem državljanu tretje države, tako da lahko nato prek obstoječega okvira sistema ECRIS od zadevnih držav članic zahteva informacije iz kazenskih evidenc v skladu z Okvirnim sklepom 2009/315/PNZ. (8)V tej uredbi bi bilo zato treba določiti pravila o vzpostavitvi centraliziranega sistema, ki vsebuje osebne podatke na ravni Unije, razdelitvi odgovornosti med državo članico in organizacijo, odgovorno za njegov razvoj in vzdrževanje, ter morebitnih posebnih določbah o varstvu podatkov, potrebnih za dopolnitev že obstoječe ureditve varstva podatkov ter zagotavljanje ustrezne splošne ravni varstva in varnosti podatkov. Poleg tega bi bilo treba zaščititi tudi temeljne pravice zadevnih oseb. (9)Za določitev držav članic, ki imajo informacije o predhodnih obsodbah državljanov tretjih držav (v nadaljnjem besedilu: sistem ECRIS-TCN; Third Country Nationals – državljani tretjih držav), bi bilo treba Evropsko agencijo za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (v nadaljnjem besedilu: agencija eu-LISA), ki je bila ustanovljena z Uredbo (EU) št. 1077/2011 Evropskega parlamenta in Sveta, glede na njene izkušnje z upravljanjem drugih obsežnih sistemov na področju pravosodja in notranjih zadev pooblastiti za razvoj in operativno upravljanje novega centraliziranega sistema ECRIS-TCN. Njen mandat bi bilo treba ustrezno spremeniti, da bi odražal te nove naloge. (10)Ker je treba vzpostaviti tesne tehnične povezave med sistemom ECRIS-TCN in sedanjim sistemom ECRIS, bi bilo treba agencijo eu-LISA pooblastiti tudi za nadaljnji razvoj in vzdrževanje referenčne programske opreme sistema ECRIS, pri čemer bi bilo treba njen mandat ustrezno spremeniti. (11)Sistem ECRIS-TCN bi moral vsebovati le podatke o identiteti državljanov tretjih držav, ki so jih obsodila kazenska sodišča v Uniji. Taki podatki o identiteti bi morali vključevati alfanumerične podatke, podatke o prstnih odtisih v skladu z Okvirnim sklepom 2009/315/PNZ in podobe obraza, če so evidentirane v nacionalnih podatkovnih zbirkah kazenskih evidenc držav članic. (12)Če se ugotovi ujemanje podatkov, evidentiranih v osrednjem sistemu, in podatkov, ki jih je država članica uporabila za iskanje (t. i. „zadetek“), se podatki o identiteti, na katere se zadetek nanaša, predložijo skupaj z zadetkom. Te podatke bi bilo treba uporabiti le za pomoč pri potrditvi identitete zadevnega državljana tretje države. To lahko vključuje evidentiranje takih podatkov v nacionalnih podatkovnih zbirkah kazenskih evidenc držav članic, ki pošljejo poizvedovanje, pod drugim imenom državljana tretje države. (13)V prvem primeru bi se morale podobe obraza, vključene v sistem ECRIS-TCN, uporabljati le za preverjanje identitete določenega državljana tretje države. Vendar se bodo zaradi razvoja programske opreme za prepoznavanje obrazov v prihodnosti morda uporabljale tudi za avtomatizirano ugotavljanje ujemanja biometričnih podatkov, če bodo izpolnjene tehnične zahteve v zvezi s tem. (14)Uporaba biometričnih podatkov je potrebna, ker je to najzanesljivejši način identifikacije državljanov tretjih držav na ozemlju držav članic, ki pogosto nimajo listin ali drugih sredstev za identifikacijo, poleg tega pa omogoča zanesljivejše ugotavljanje ujemanja njihovih podatkov. (15)Države članice bi morale v sistemu ECRIS-TCN ustvariti evidence o obsojenih državljanih tretjih držav, in sicer čim prej po vnosu njihove obsodbe v nacionalno kazensko evidenco. (16)Države članice bi morale v sistemu ECRIS-TCN ustvariti tudi evidence o državljanih tretjih držav, obsojenih pred začetkom veljavnosti te uredbe, da bi se zagotovila čim večja učinkovitost sistema. Vendar ne bi smele biti obvezane, da v ta namen zbirajo informacije, ki niso bile že vnesene v njihove kazenske evidence pred začetkom veljavnosti te uredbe. (17)Izboljšanje kroženja informacij o obsodbah bi moralo državam članicam pomagati pri izvajanju Okvirnega sklepa 2008/675/PNZ, v skladu s katerim morajo v novih kazenskih postopkih upoštevati predhodne obsodbe. (18)Države članice bi morale biti dolžne uporabiti sistem ECRIS-TCN v vseh primerih, ko prejmejo zahtevek za informacije o predhodnih obsodbah državljanov tretjih držav v skladu z nacionalno zakonodajo, in nadalje spremljati morebitne zadetke z državami članicami, določenimi prek sistema ECRIS. Ta obveznost ne bi smela biti omejena le na zahtevke v zvezi s kazenskimi preiskavami. (19)Zadetek v sistemu ECRIS-TCN ne bi smel avtomatično pomeniti, da je bil zadevni državljan tretje države obsojen v določenih državah članicah ali da imajo slednje informacije iz kazenskih evidenc o njem. Obstoj predhodnih obsodb bi moral biti potrjen le na podlagi prejetih informacij iz kazenskih evidenc zadevnih držav članic. (20)Ne glede na možnost uporabe finančnih programov Unije v skladu z veljavnimi pravili bi morala vsaka država članica kriti svoje stroške za izvajanje, upravljanje, uporabo in vzdrževanje nacionalne podatkovne zbirke kazenskih evidenc in nacionalne podatkovne zbirke prstnih odtisov ter tehničnih prilagoditev, potrebnih za uporabo sistema ECRIS-TCN, vključno s povezavami do nacionalne osrednje točke dostopa. (21)Agencija Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (v nadaljnjem besedilu: Europol), ki je bila ustanovljena z Uredbo (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta, Eurojust, ki je bil ustanovljen s Sklepom Sveta 2002/187/PNZ, [in Evropsko javno tožilstvo, ki je bilo ustanovljeno z Uredbo (EU) .../...,] bi morali imeti dostop do sistema ECRIS-TCN za določitev držav članic, ki imajo informacije iz kazenskih evidenc o določenem državljanu tretje države, da bi lahko učinkoviteje opravljali svoje zakonsko predpisane naloge. (22)Ta uredba določa stroga pravila o dostopu do sistema ECRIS-TCN in potrebnih zaščitnih ukrepih, vključno z odgovornostmi držav članic glede zbiranja in uporabe podatkov. Poleg tega določa tudi pravice posameznikov do nadomestila, dostopa, popravka, izbrisa in pravnega varstva, zlasti pravico do učinkovitega pravnega sredstva in nadzora obdelave podatkov, ki ga izvajajo neodvisni javni organi. Zato spoštuje temeljne pravice in svoboščine ter upošteva načela, priznana zlasti v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, vključno s pravico do varstva osebnih podatkov, načelom enakosti pred zakonom in splošno prepovedjo diskriminacije. (23)Za obdelavo osebnih podatkov, ki jih pristojni nacionalni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, vključno z varovanjem pred grožnjami javni varnosti in njihovim preprečevanjem, bi se morala uporabljati Direktiva (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta. Če se ne uporabljajo nacionalne določbe, s katerimi se prenaša Direktiva (EU) 2016/680, bi se morala za obdelavo osebnih podatkov, ki jih obdelujejo nacionalni organi, uporabljati Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta. Zagotoviti bi bilo treba usklajen nadzor v skladu s členom 62 [nove uredbe o varstvu podatkov za institucije in organe Unije]. (24)Določiti bi bilo treba pravila o odgovornosti držav članic za škodo, ki bi izhajala iz kakršne koli kršitve te uredbe.

(25)Ker cilja te uredbe, in sicer omogočanja hitre in učinkovite izmenjave informacij iz kazenskih evidenc o državljanih tretjih držav, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se ta cilj zaradi nujne sinergije in interoperabilnosti lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. (26)Za zagotovitev enotnih pogojev za vzpostavitev in operativno upravljanje sistema ECRIS-TCN bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta. (27)V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. (28)V skladu s členoma 1 in 2 ter členom 4a(1) Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, in brez poseganja v člen 4 navedenega protokola ti dve državi članici ne sodelujeta pri sprejetju te uredbe, ki zato zanju ni zavezujoča in se v njiju ne uporablja. [ali] V skladu s členom 3 in členom 4a(1) Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, sta ti dve državi članici podali uradno obvestilo, da želita sodelovati pri sprejetju in uporabi te uredbe. (29)Ker je Združeno kraljestvo 29. marca 2017 uradno sporočilo svojo namero, da zapusti Unijo, se bosta v skladu s členom 50 Pogodbe o Evropski uniji Pogodbi za Združeno kraljestvo prenehali uporabljati z dnem začetka veljavnosti sporazuma o izstopu, sicer pa dve leti po uradnem obvestilu, razen če Evropski svet po dogovoru z Združenim kraljestvom ne sklene, da se to obdobje podaljša. Posledično in brez poseganja v katero koli določbo sporazuma o izstopu se navedeni opis sodelovanja Združenega kraljestva pri predlogu uporablja samo do datuma, ko preneha članstvo Združenega kraljestva v Evropski uniji. (30)V skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta je bilo opravljeno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, ki je mnenje podal … – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: POGLAVJE 1

Splošne določbe Člen 1

Predmet urejanja Ta uredba: (a)vzpostavlja sistem za določitev držav članic, ki imajo informacije o predhodnih obsodbah državljanov tretjih držav (v nadaljnjem besedilu: sistem ECRIS-TCN); (b)določa pogoje, pod katerimi pristojni organi uporabljajo sistem ECRIS-TCN za pridobitev informacij o takih predhodnih obsodbah prek evropskega informacijskega sistema kazenskih evidenc (v nadaljnjem besedilu: sistem ECRIS), ki je bil vzpostavljen s Sklepom 2009/316/PNZ. Člen 2

Področje uporabe Ta uredba se uporablja za obdelavo podatkov o identiteti državljanov tretjih držav, ki so bili predmet pravnomočnih obsodb kazenskih sodišč v državah članicah, za namene določitve držav članic, v katerih so bile take obsodbe izrečene. Člen 3

Opredelitev pojmov V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (a)„obsodba“ pomeni vsako pravnomočno obsodbo kazenskega sodišča zoper fizično osebo zaradi kaznivega dejanja, kolikor se obsodba vpiše v kazensko evidenco države članice izreka obsodbe; (b)„kazenski postopek“ pomeni fazo pred sojenjem, samo sojenje in izvrševanje obsodbe;

(c)„kazenska evidenca“ pomeni nacionalni register ali registre, v katere se v skladu z nacionalno zakonodajo vpisujejo obsodbe; (d)„država članica izreka obsodbe“ pomeni državo članico, v kateri je izrečena obsodba; (e)„osrednji organ“ pomeni organe, ki so imenovani v skladu s členom 3(1) Okvirnega sklepa 2009/315/PNZ; (f)„pristojni organi“ pomenijo osrednje organe in organe Unije, ki so pristojni za dostop do sistema ECRIS-TCN v skladu s to uredbo; (g)„državljan tretje države“ pomeni državljana države, ki ni država članica, ne glede na to, ali ima tudi državljanstvo ene od držav članic, osebo brez državljanstva ali osebo, katere državljanstvo ni znano državi članici izreka obsodbe; (h)„osrednji sistem“ pomeni podatkovne zbirke, ki vsebujejo podatke o identiteti državljanov tretjih držav, ki so bili predmet pravnomočnih obsodb kazenskih sodišč v državah članicah, ter ki jih razvija in vzdržuje agencija eu-LISA; (i)„vmesniška programska oprema“ pomeni programsko opremo, ki jo gostijo pristojni organi in ki jim omogoča dostop do osrednjega sistema prek komunikacijske infrastrukture iz člena 4; (j)„identifikacija“ pomeni postopek ugotavljanja identitete osebe s primerjanjem več naborov podatkov v podatkovni zbirki; (k)„alfanumerični podatki“ pomenijo podatke, ki so predstavljeni s črkami, številkami, posebnimi znaki, razmiki med znaki in ločili; (l)„podatki o prstnih odtisih“ pomenijo podatke o pritisnjenih in povaljanih odtisih vseh desetih prstov; (m)„podoba obraza“ pomeni digitalno sliko obraza; (n)„zadetek“ pomeni ujemanja, ugotovljena s primerjavo podatkov, evidentiranih v osrednjem sistemu, in podatkov, ki jih je država članica uporabila za iskanje; (o)„nacionalna osrednja točka dostopa“ pomeni nacionalno točko povezave do komunikacijske infrastrukture iz člena 4; (p)„referenčna programska oprema sistema ECRIS“ pomeni programsko opremo, ki jo razvija Komisija in ki je državam članicam na voljo za izmenjavo informacij iz kazenskih evidenc prek sistema ECRIS. Člen 4

Tehnična arhitektura sistema ECRIS-TCN 1.Sistem ECRIS-TCN sestavljajo: (a)osrednji sistem, v katerem so shranjeni podatki o identiteti obsojenih državljanov tretjih držav; (b)nacionalna osrednja točka dostopa v vsaki državi članici; (c)vmesniška programska oprema, ki osrednjim organom omogoča povezavo do osrednjega sistema prek nacionalne osrednje točke dostopa in komunikacijske infrastrukture; (d)komunikacijska infrastruktura med osrednjim sistemom in nacionalno osrednjo točko dostopa.

2.Osrednji sistem gosti agencija eu-LISA na svojih dveh tehničnih spletnih mestih. 3.Vmesniška programska oprema je povezana z referenčno programsko opremo sistema ECRIS. Države članice uporabljajo referenčno programsko opremo sistema ECRIS za poizvedovanje v sistemu ECRIS-TCN in pošiljanje naknadnih zahtevkov za informacije iz kazenskih evidenc. POGLAVJE II

Vnos in uporaba podatkov s strani osrednjih organov Člen 5

Vnos podatkov v sistem ECRIS-TCN 1.Za vsakega obsojenega državljana tretje države osrednji organ države članice izreka obsodbe ustvari podatkovni zapis v osrednjem sistemu. Podatkovni zapis vključuje naslednje podatke: (a) priimek, ime ali imena, datum rojstva, kraj rojstva (mesto in država), državljanstvo ali državljanstva, spol, imena in priimke staršev, prejšnja imena, psevdonime in/ali druga imena, če je to ustrezno, ter oznako države članice izreka obsodbe; (b)podatke o prstnih odtisih v skladu z Okvirnim sklepom 2009/315/PNZ in zahtevami glede ločljivosti in uporabe prstnih odtisov iz točke (b) člena 10(1) ter referenčno številko podatkov o prstnih odtisih obsojene osebe, vključno z oznako države članice izreka obsodbe. 2.Podatkovni zapis lahko vsebuje tudi podobe obraza obsojenega državljana tretje države. 3.Država članica izreka obsodbe ustvari podatkovni zapis čim prej po vnosu obsodbe v nacionalno kazensko evidenco. 4.Države članice izreka obsodbe ustvarijo podatkovne zapise tudi za obsodbe, ki so bile izrečene pred [datum začetka veljavnosti te uredbe], če so taki podatki shranjeni v nacionalnih kazenskih evidencah ali nacionalnih podatkovnih zbirkah prstnih odtisov. Člen 6

Posebna pravila za podobe obraza 1.Podobe obraza iz člena 5(2) se uporabljajo le za potrditev identitete državljana tretje države, ki je bil identificiran na podlagi alfanumeričnega iskanja ali iskanja s prstnimi odtisi. 2.Podobe obraza se lahko takoj, ko je to tehnično mogoče, uporabljajo tudi za identifikacijo državljana tretje države na podlagi tega biometričnega identifikatorja. Preden se ta funkcija uvede v sistem ECRIS-TCN, Komisija predstavi poročilo o razpoložljivosti in pripravljenosti potrebne tehnologije, pri čemer se posvetuje z Evropskim parlamentom. Člen 7

Uporaba sistema ECRIS-TCN za določitev držav članic, ki imajo informacije iz kazenskih evidenc 1.Kadar država članica zahteva informacije iz kazenskih evidenc o državljanu tretje države za namene kazenskega postopka zoper tega državljana tretje države ali druge namene v skladu s svojo nacionalno zakonodajo, osrednji organ te države članice uporabi sistem ECRIS-TCN za določitev držav članic, ki imajo informacije iz kazenskih evidenc o tem državljanu tretje države, da pridobi informacije o predhodnih obsodbah prek sistema ECRIS. 2.Europol, Eurojust [in Evropsko javno tožilstvo] imajo dostop do sistema ECRIS-TCN za določitev držav članic, ki imajo informacije iz kazenskih evidenc o državljanu tretje države, v skladu s členi 14, 15 in 16. 3.Pristojni organi lahko poizvedujejo v sistemu ECRIS-TCN z uporabo podatkov iz člena 5(1). 4.Pristojni organi lahko v sistemu ECRIS-TCN poizvedujejo tudi z uporabo podob obraza iz člena 5(2), če je taka funkcija uvedena v skladu s členom 6(2). 5.V primeru zadetka osrednji sistem samodejno zagotovi pristojnemu organu informacije o državah članicah, ki imajo informacije iz kazenskih evidenc o državljanu tretje države, skupaj s povezanimi referenčnimi številkami in morebitnimi ustreznimi podatki o identiteti. Taki podatki o identiteti se uporabljajo samo za namene preverjanja identitete zadevnega državljana tretje države. 6.Če ni zadetka, osrednji sistem o tem samodejno obvesti pristojni organ.

POGLAVJE III

Hramba in sprememba podatkov Člen 8

Obdobje hrambe podatkov 1.Vsak podatkovni zapis se hrani v osrednjem sistemu, dokler so podatki, ki se nanašajo na obsodbe zadevne osebe, shranjeni v nacionalnih kazenskih evidencah. 2.Po izteku obdobja hrambe iz odstavka 1 osrednji organ države članice izreka obsodbe iz osrednjega sistema izbriše podatkovni zapis nemudoma, najpozneje pa v enem mesecu po izteku obdobja hrambe. Člen 9

Sprememba in izbris podatkov 1.Države članice imajo pravico spremeniti ali izbrisati podatke, ki so jih vnesle v sistem ECRIS-TCN. 2.Za vsako naknadno spremembo, ki jo država članica izreka obsodbe izvede glede informacij v nacionalnih kazenskih evidencah, ki so privedle do podatkovnega zapisa v skladu s členom 5, se izvede enaka sprememba informacij iz podatkovnega zapisa v osrednjem sistemu. 3.Če država članica meni, da so podatki, ki jih je shranila v osrednji sistem, netočni ali da so bili obdelani v osrednjem sistemu v nasprotju s to uredbo, preveri zadevne podatke ter jih po potrebi nemudoma spremeni ali izbriše iz osrednjega sistema. 4.Če država članica, ki ni država članica, ki je vnesla podatke, meni, da so podatki, shranjeni v osrednjem sistemu, netočni ali da so bili obdelani v osrednjem sistemu v nasprotju s to uredbo, o tem nemudoma obvesti osrednji organ države članice izreka obsodbe. Ta v enem mesecu preveri točnost podatkov in zakonitost njihove obdelave. POGLAVJE IV

Razvoj, delovanje in odgovornosti Člen 10

Izvedbeni akti, ki jih sprejme Komisija 1.Komisija sprejme akte, potrebne za razvoj in tehnično izvajanje sistema ECRIS-TCN, zlasti pravila o: (a)tehničnih specifikacijah za obdelavo alfanumeričnih podatkov; (b)tehničnih specifikacijah za ločljivost in obdelavo prstnih odtisov v sistemu ECRIS-TCN; (c)tehničnih specifikacijah za vmesniško programsko opremo iz točke (c) člena 4(1); (d)tehničnih specifikacijah za obdelavo podob obraza; (e)kakovosti podatkov, vključno z mehanizmom in postopki za preverjanje kakovosti podatkov; (f)vnosu podatkov v skladu s členom 5; (g)dostopu do podatkov v skladu s členom 7;

(h)spremembi in izbrisu podatkov v skladu s členoma 8 in 9; (i)vodenju evidenc in dostopu do njih v skladu s členom 29; (j)zagotavljanju statističnih podatkov v skladu s členom 30; (k)zahtevah glede uspešnosti in razpoložljivosti sistema ECRIS-TCN. 2.Izvedbeni akti iz odstavka 1 se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 35(2). Člen 11

Razvoj in operativno upravljanje 1.Agencija eu-LISA je odgovorna za razvoj in operativno upravljanje sistema ECRIS-TCN. Razvoj zajema pripravo in izvajanje tehničnih specifikacij, preskušanje in splošno usklajevanje projektov. 2.Agencija eu-LISA je odgovorna tudi za nadaljnji razvoj in vzdrževanje referenčne programske opreme sistema ECRIS. 3.Agencija eu-LISA določi zasnovo fizične arhitekture sistema ECRIS-TCN, vključno s tehničnimi specifikacijami in njihovim razvojem v zvezi z osrednjim sistemom iz točke (a) člena 4(1), nacionalno osrednjo točko dostopa iz točke (b) člena 4(1) in vmesniško programsko opremo iz točke (c) člena 4(1). To zasnovo sprejme njen upravni odbor na podlagi pozitivnega mnenja Komisije. 4.Agencija eu-LISA razvije in vzpostavi sistem ECRIS-TCN do [dve leti po začetku veljavnosti te uredbe] in po sprejetju ukrepov iz člena 10 s strani Komisije. 5.Pred fazo zasnove in razvoja upravni odbor agencije eu-LISA ustanovi odbor za upravljanje programa, ki ga sestavlja največ deset članov. Sestavlja ga osem predstavnikov, ki jih imenuje upravni odbor, predsednik svetovalne skupine za sistem ECRIS-TCN iz člena 36 in en član, ki ga imenuje Komisija. Člani, ki jih imenuje upravni odbor, se izberejo med tistimi državami članicami, za katere so po pravu Unije zakonodajni instrumenti o sistemu ECRIS v celoti zavezujoči in ki bodo sodelovale pri sistemu ECRIS-TCN. Upravni odbor zagotovi, da imajo imenovani predstavniki potrebno tehnično znanje in izkušnje glede razvoja in upravljanja informacijskih sistemov, ki podpirajo sodne organe in organe, pristojne za vodenje kazenskih evidenc. Odbor za upravljanje programa se sestane vsaj enkrat na tri mesece ali pogosteje, če je to potrebno. Odbor za upravljanje programa zagotovi ustrezno upravljanje faze zasnove in razvoja sistema ECRIS-TCN. Upravnemu odboru agencije eu-LISA mesečno predloži pisna poročila o napredku projekta. Nima nobene pristojnosti za sprejemanje odločitev ali pooblastil za zastopanje članov upravnega odbora. 6.Odbor za upravljanje programa določi poslovnik, ki vključuje zlasti pravila o: (a)vodenju sestankov; (b)krajih sestankov; (c)pripravi sestankov; (d)sprejemu strokovnjakov na sestankih; (e)komunikacijskih načrtih, ki zagotavljajo popolno obveščenost držav članic, ki ne sodelujejo v upravnem odboru. 7.Sestanke vodi država članica, ki predseduje Svetu Evropske unije, če so zanjo po pravu Unije zakonodajni instrumenti o sistemu ECRIS v celoti zavezujoči, in ki bo sodelovala pri sistemu ECRIS-TCN. Če ta zahteva ni izpolnjena, sestanke vodi država članica, ki bo naslednja predsedovala in ki izpolnjuje to zahtevo. 8.Vse potne stroške in stroške bivanja članov odbora za upravljanje programa krije agencija eu-LISA, pri čemer se smiselno uporablja člen 10 njenega poslovnika. Sekretariat odbora za upravljanje programa zagotovi agencija eu-LISA. 9.Med fazo zasnove in razvoja svetovalno skupino za sistem ECRIS-TCN iz člena 36 sestavljajo nacionalni projektni vodje za sistem ECRIS-TCN. Svetovalna skupina se med fazo zasnove in razvoja ter do začetka delovanja sistema ECRIS-TCN sestane vsaj enkrat mesečno. Po vsakem srečanju poroča upravnemu odboru agencije eu-LISA. Svetovalna skupina zagotovi tehnično znanje in izkušnje za pomoč pri nalogah upravnega odbora in spremlja pripravljenost držav članic.

10.Agencija eu-LISA v sodelovanju z državami članicami zagotovi, da se vedno uporablja najboljša razpoložljiva tehnologija glede na analizo stroškov in koristi. 11.Agencija eu-LISA je odgovorna za naslednje naloge v zvezi s komunikacijsko infrastrukturo iz točke (d) člena 4(1): (a)nadzor; (b)varnost; (c)usklajevanje odnosov med državami članicami in ponudnikom. 12.Komisija je odgovorna za vse druge naloge, povezane s komunikacijsko infrastrukturo, zlasti za: (a)naloge v zvezi z izvrševanjem proračuna; (b)nabavo in posodabljanje; (c)pogodbena vprašanja. 13.Agencija eu-LISA razvije in vzdržuje mehanizem in postopke za preverjanje kakovosti podatkov v sistemu ECRIS-TCN ter redno poroča državam članicam. Komisiji redno poroča o težavah, ki se pojavijo, in zadevnih državah članicah. 14.Operativno upravljanje sistema ECRIS-TCN obsega vse naloge, ki so potrebne za delovanje sistema v skladu s to uredbo, zlasti vzdrževalna dela in tehnični razvoj, ki so potrebni za zagotovitev zadovoljive ravni delovanja sistema v skladu s tehničnimi specifikacijami. 15.Agencija eu-LISA opravlja naloge v zvezi z zagotavljanjem usposabljanja o tehnični uporabi sistema ECRIS-TCN in referenčne programske opreme sistema ECRIS. 16.Ne glede na člen 17 Kadrovskih predpisov za uradnike Evropske unije agencija eu-LISA za vse svoje osebje, ki dela s podatki, evidentiranimi v osrednjem sistemu, uporablja ustrezna pravila glede poklicne molčečnosti ali druge enakovredne obveznosti glede zaupnosti. Ta obveznost velja tudi po tem, ko te osebe zapustijo urad ali prekinejo delovno razmerje ali dokončajo svoje dejavnosti. Člen 12

Odgovornosti držav članic 1.Vsaka država članica je odgovorna za: (a)zagotavljanje varne povezave med nacionalnimi podatkovnimi zbirkami kazenskih evidenc in prstnih odtisov ter nacionalno osrednjo točko dostopa; (b)razvoj, delovanje in vzdrževanje povezave iz točke (a); (c)zagotavljanje povezave med nacionalnimi sistemi in referenčno programsko opremo sistema ECRIS; (d)upravljanje in ureditev dostopa ustrezno pooblaščenega osebja osrednjih organov do sistema ECRIS-TCN v skladu s to uredbo ter za vzpostavitev in redno posodabljanje seznama takega osebja in profilov njegovih članov. 2.Vsaka država članica zagotovi osebju organov, ki ima pravico dostopa do sistema ECRIS-TCN, ustrezno usposabljanje, zlasti o pravilih o varnosti in varstvu podatkov ter zadevnih temeljnih pravicah, preden ga pooblasti za obdelavo podatkov, shranjenih v osrednjem sistemu.

Člen 13 Odgovornost za uporabo podatkov 1.V skladu z Direktivo (EU) 2016/680 vsaka država članica zagotovi, da se podatki, shranjeni v sistemu ECRIS-TCN, zakonito obdelujejo in zlasti da: (a)ima le ustrezno pooblaščeno osebje dostop do podatkov za opravljanje svojih nalog; (b)so podatki pridobljeni zakonito in ob popolnem upoštevanju človekovega dostojanstva državljana tretje države; (c)so podatki zakonito vneseni v sistem ECRIS-TCN; (d)so podatki ob vnosu v sistem ECRIS-TCN točni in posodobljeni. 2.Agencija eu-LISA zagotovi, da sistem ECRIS-TCN deluje v skladu s to uredbo, izvedbenimi akti iz člena 10 ter Uredbo (ES) št. 45/2001 [ali morebitno pozneje sprejeto uredbo]. Zlasti sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev varnosti osrednjega sistema ter komunikacijske infrastrukture med osrednjim sistemom in nacionalno osrednjo točko dostopa, ne glede na odgovornosti posamezne države članice. 3.Agencija eu-LISA obvesti Evropski parlament, Svet in Komisijo ter Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o ukrepih, ki jih sprejme v skladu z odstavkom 2 za začetek delovanja sistema ECRIS-TCN. 4.Komisija da informacije iz odstavka 3 na voljo državam članicam in javnosti prek javnega spletnega mesta, ki se redno posodablja. Člen 14

Kontaktna točka za tretje države in mednarodne organizacije 1.Tretje države in mednarodne organizacije lahko svoje zahtevke za informacije o predhodnih obsodbah državljanov tretjih držav pošljejo Eurojustu. 2.Kadar Eurojust prejme zahtevek iz odstavka 1, uporabi sistem ECRIS-TCN za določitev držav članic, ki imajo informacije o zadevnem državljanu tretje države, in v primerih določenih držav članic nemudoma posreduje zahtevek osrednjim organom teh držav članic. Zadevne države članice so odgovorne za nadaljnje obravnavanje takih zahtevkov v skladu z nacionalno zakonodajo. 3.Eurojust, Europol, [Evropsko javno tožilstvo] in osrednji organi držav članic tretji državi, mednarodni organizaciji ali zasebnemu subjektu ne smejo posredovati ali dati na voljo informacij o predhodnih obsodbah državljana tretje države, pridobljenih iz sistema ECRIS-TCN, ali o državah članicah, ki lahko imajo take informacije. Člen 15

Dostop Eurojusta, Europola [in Evropskega javnega tožilstva] 1.Eurojust ima neposreden dostop do sistema ECRIS-TCN za namene izvajanja člena 14 in opravljanja zakonsko predpisanih nalog. 2.Europol [in Evropsko javno tožilstvo] imata neposreden dostop do sistema ECRIS-TCN za namene opravljanja zakonsko predpisanih nalog. 3.V primeru zadetka z navedbo držav članic, ki imajo informacije iz kazenskih evidenc o državljanu tretje države, lahko Eurojust, Europol [in Evropsko javno tožilstvo] uporabijo svoje stike z nacionalnimi organi teh držav članic, vzpostavljene v skladu z ustreznimi konstitutivnimi pravnimi instrumenti, da zahtevajo informacije o obsodbah. 4.Vsak organ iz tega člena je odgovoren za upravljanje in ureditev dostopa ustrezno pooblaščenega osebja do sistema ECRIS-TCN v skladu s to uredbo ter za vzpostavitev in redno posodabljanje seznama takega osebja in profilov njegovih članov.

Člen 16

Odgovornosti Eurojusta, Europola [in Evropskega javnega tožilstva] 1.Eurojust, Europol [in Evropsko javno tožilstvo] določijo tehnična sredstva za povezavo do sistema ECRIS-TCN in so odgovorni za vzdrževanje te povezave. 2.Organi iz odstavka 1 zagotovijo svojemu osebju, ki ima pravico dostopa do sistema ECRIS-TCN, ustrezno usposabljanje, zlasti o pravilih o varnosti in varstvu podatkov ter zadevnih temeljnih pravicah, preden ga pooblastijo za obdelavo podatkov, shranjenih v osrednjem sistemu. 3.Organi iz odstavka 1 zagotovijo, da so osebni podatki, ki jih obdelujejo na podlagi te uredbe, zaščiteni v skladu z veljavnimi določbami o varstvu podatkov. Člen 17

Varnost podatkov 1.Agencija eu-LISA sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev varnosti sistema ECRIS-TCN brez poseganja v odgovornosti vsake države članice in ob upoštevanju varnostnih ukrepov iz odstavka 3. 2.Kar zadeva delovanje sistema ECRIS-TCN, agencija eu-LISA sprejme potrebne ukrepe, da doseže cilje iz odstavka 3, vključno s sprejetjem varnostnega načrta, načrta neprekinjenega delovanja in sanacijskega načrta po nesreči. 3.Države članice zagotovijo varnost podatkov pred in med njihovim pošiljanjem nacionalni osrednji točki dostopa ter ob njihovem prejemu od te točke. Vsaka država članica zlasti: (a)fizično zaščiti podatke, med drugim s pripravo kontingentnih načrtov za zaščito ključne infrastrukture; (b)prepreči dostop nepooblaščenim osebam do nacionalnih objektov, v katerih država članica izvaja dejavnosti v zvezi s sistemom ECRIS-TCN; (c)prepreči nepooblaščeno branje, kopiranje, spreminjanje ali odstranjevanje nosilcev podatkov; (d)prepreči nepooblaščen vnos podatkov in nedovoljeno preverjanje, spreminjanje ali brisanje shranjenih osebnih podatkov; (e)prepreči nepooblaščeno obdelavo podatkov v sistemu ECRIS-TCN in kakršno koli nepooblaščeno spreminjanje ali brisanje podatkov, ki so bili obdelani v sistemu; (f)zagotovi, da imajo osebe, pooblaščene za dostop do sistema ECRIS-TCN, dostop samo do podatkov, ki jih zajema njihovo pooblastilo za dostop, in sicer samo na podlagi individualne uporabniške identitete ter zaupnega načina dostopa; (g)zagotovi, da vsi organi, ki imajo pravico do dostopa do sistema ECRIS-TCN, ustvarijo profile, ki opisujejo funkcije in odgovornosti oseb, pooblaščenih za vnos, spreminjanje, izbris, uporabo ter iskanje podatkov, ter njihove profile na zahtevo nemudoma dajo na voljo nacionalnim nadzornim organom iz člena 25; (h)zagotovi, da se lahko preveri in ugotovi, katerim organom se lahko prek opreme za prenos podatkov pošiljajo osebni podatki; (i)zagotovi, da se lahko preveri in ugotovi, kateri podatki so bili obdelani v sistemu ECRIS-TCN ter kdo jih je obdeloval, kdaj in za kateri namen; (j)prepreči nepooblaščeno branje, kopiranje, spreminjanje ali brisanje osebnih podatkov med njihovim pošiljanjem v sistem ECRIS-TCN ali iz njega ali med prenosom nosilcev podatkov, zlasti z ustreznimi tehnikami šifriranja; (k)spremlja učinkovitost varnostnih ukrepov iz tega odstavka in sprejme potrebne organizacijske ukrepe v zvezi z notranjim spremljanjem, da se zagotovi skladnost s to uredbo.

Člen 18

Odškodninska odgovornost 1.Katera koli oseba ali država članica, ki je utrpela škodo zaradi nezakonitega postopka obdelave podatkov ali katerega koli dejanja, ki je v neskladju s to uredbo, je upravičena do nadomestila države članice, ki je odgovorna za povzročeno škodo. Ta država članica je v celoti ali delno oproščena odgovornosti, če dokaže, da za okoliščine, ki so povzročile škodo, ni odgovorna. 2.Če kakršno koli neizpolnjevanje obveznosti države članice iz te uredbe povzroči škodo sistemu ECRIS-TCN, je država članica za tako škodo odgovorna, razen če agencija eu-LISA ali druga država članica, ki sodeluje pri sistemu, ni sprejela primernih ukrepov za preprečitev škode ali zmanjšanje njenega učinka. 3.Zahtevke za odškodnino, naslovljene na državo članico zaradi škode iz odstavkov 1 in 2, ureja nacionalna zakonodaja obtožene države članice. Člen 19

Notranji nadzor Države članice zagotovijo, da vsak osrednji organ sprejme ukrepe, potrebne za zagotovitev skladnosti s to uredbo, ter po potrebi sodeluje z nadzornim organom in nacionalnim nadzornim organom. Člen 20

Kazni Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da se za vsako uporabo podatkov, vnesenih v sistem ECRIS-TCN, v nasprotju s to uredbo naložijo učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni v skladu z nacionalno zakonodajo. POGLAVJE V

Pravice in nadzor na področju varstva podatkov Člen 21

Upravljavec in obdelovalec podatkov 1.Vsak osrednji organ države članice se šteje za upravljavca v skladu z Direktivo (EU) 2016/680, kar zadeva obdelavo osebnih podatkov s strani zadevne države članice na podlagi te uredbe. 2.Agencija eu-LISA se šteje za obdelovalca podatkov v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001, kar zadeva osebne podatke, ki jih države članice vnesejo v osrednji sistem. Člen 22

Namen obdelave osebnih podatkov 1.Podatki v osrednjem sistemu se obdelujejo le za določitev držav članic, ki imajo informacije iz kazenskih evidenc državljanov tretjih držav. 2.Dostop do sistema ECRIS-TCN za vnos, spremembo, izbris in uporabo podatkov iz člena 5 je omejen izključno na ustrezno pooblaščeno osebje osrednjih organov ter na ustrezno pooblaščeno osebje organov iz člena 15, kar zadeva uporabo podatkov. Ta dostop je omejen na obseg, potreben za opravljanje nalog v skladu z nameni iz odstavka 1, in sorazmeren z zastavljenimi cilji. Člen 23

Pravica do dostopa, popravka in izbrisa 1.Državljani tretjih držav lahko svoje zahtevke v zvezi s pravicami iz členov 14 in 16 Direktive (EU) 2016/680 vložijo pri osrednjem organu katere koli države članice. 2.Če se zahtevek vloži pri državi članici, ki ni država članica izreka obsodbe, njeni organi, ki so prejeli zahtevek, v enem mesecu preverijo točnost podatkov in zakonitost njihove obdelave v sistemu ECRIS-TCN, če je to preverjanje mogoče brez posvetovanja z državo članico izreka obsodbe. V nasprotnem primeru država članica, ki ni država članica izreka obsodbe, v 14 dneh vzpostavi stik z organi države članice izreka obsodbe, ki v enem mesecu od vzpostavitve stika preveri točnost podatkov in zakonitost njihove obdelave. 3.Če so podatki, evidentirani v sistemu ECRIS-TCN, vsebinsko netočni ali če so bili evidentirani nezakonito, jih država članica izreka obsodbe popravi ali izbriše v skladu s členom 9. Država članica izreka obsodbe ali, kjer je primerno, država članica, ki je prejela zahtevek, zadevno osebo nemudoma pisno obvesti o popravku ali izbrisu podatkov, ki se nanašajo nanjo. 4.Če se država članica, ki je prejela zahtevek, ne strinja, da so podatki, evidentirani v sistemu ECRIS-TCN, vsebinsko netočni ali da so bili evidentirani nezakonito, nemudoma sprejme upravno odločbo, v kateri zadevni osebi pisno pojasni razloge za nestrinjanje s popravkom ali izbrisom podatkov, ki se nanašajo nanjo.

5.Država članica, ki je sprejela upravno odločbo v skladu z odstavkom 4, zadevni osebi predloži tudi informacije o tem, kaj lahko ukrene, če se ne strinja s pojasnilom. To vključuje informacije o tem, kako vložiti tožbo ali pritožbo pri pristojnih organih ali sodiščih zadevne države članice, ter o vsakršni pomoči, vključno s pomočjo nadzornih organov, ki je na voljo v skladu z nacionalno zakonodajo zadevne države članice. 6.Vsak zahtevek, vložen v skladu z odstavkoma 1 in 2, vsebuje potrebne informacije za identifikacijo zadevne osebe. Te informacije se uporabljajo izključno za uveljavljanje pravic iz odstavkov 1 in 2 ter se takoj po uporabi izbrišejo. 7.Kadar koli oseba v skladu z odstavkom 2 zahteva podatke, ki se nanašajo nanjo, osrednji organ vodi pisno evidenco o takem zahtevku, načinu, kako je bil obravnavan, in o tem, kateri organ ga je obravnaval, ter to evidenco nemudoma da na voljo nadzornim organom. Člen 24

Sodelovanje na področju zagotavljanja pravic do varstva podatkov 1.Osrednji organi držav članic med seboj sodelujejo zaradi zagotavljanja pravic iz člena 23. 2.V vsaki državi članici nadzorni organ na zahtevo pomaga in svetuje zadevni osebi pri uveljavljanju njenih pravic do popravka ali izbrisa podatkov, ki se nanašajo nanjo. 3.Nadzorni organ države članice, ki je posredoval podatke, in nadzorni organi držav članic, pri katerih je bil vložen zahtevek, med seboj sodelujejo pri doseganju teh ciljev. Člen 25

Pravna sredstva 1.V vsaki državi članici ima vsaka oseba, ki ji je ta država članica kršila pravico do dostopa do podatkov ali njihovega popravka ali izbrisa iz člena 23, pravico vložiti tožbo ali pritožbo v tej državi članici. 2.Ves čas postopka je na voljo pomoč nadzornih organov. Člen 26

Nadzor, ki ga izvaja nadzorni organ 1.Vsaka država članica zagotovi, da nadzorni organ ali organi, imenovani v skladu s členom 41 Direktive (EU) 2016/680, spremljajo zakonitost obdelave osebnih podatkov iz člena 6, ki jo opravlja zadevna država članica, vključno z njihovim pošiljanjem v sistem ECRIS-TCN in prejemanjem iz njega. 2.Nadzorni organ zagotovi, da se vsaj vsaka štiri leta od začetka delovanja sistema ECRIS-TCN izvede revizija postopkov obdelave podatkov v nacionalnih kazenskih evidencah in podatkovnih zbirkah prstnih odtisov v skladu z ustreznimi mednarodnimi revizijskimi standardi. 3.Države članice svojim nadzornim organom zagotovijo zadostna sredstva za opravljanje poverjenih nalog iz te uredbe. 4.Vsaka država članica nadzornim organom zagotovi vse zahtevane informacije, zlasti informacije o dejavnostih, ki se izvajajo v skladu s členi 12, 13 in 17. Omogoči jim tudi dostop do svojih evidenc iz člena 29 in jim kadar koli dovoli vstop v vse svoje prostore, povezane s sistemom ECRIS-TCN. Člen 27

Nadzor, ki ga izvaja Evropski nadzornik za varstvo podatkov 1.Evropski nadzornik za varstvo podatkov zagotovi, da se dejavnosti agencije eu-LISA v zvezi s sistemom ECRIS-TCN, ki se nanašajo na obdelavo osebnih podatkov, izvajajo v skladu s to uredbo. 2.Evropski nadzornik za varstvo podatkov zagotovi, da se vsaj vsaka štiri leta izvede revizija dejavnosti agencije eu-LISA v zvezi z obdelavo osebnih podatkov v skladu z ustreznimi mednarodnimi revizijskimi standardi. Poročilo o tej reviziji se pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu, agenciji eu-LISA, Komisiji, nadzornim organom in nacionalnim nadzornim organom. Agencija eu-LISA lahko pred sprejetjem poročila poda pripombe. 3.Agencija eu-LISA Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov zagotavlja zahtevane informacije, mu omogoča dostop do vseh dokumentov in evidenc iz člena 29 ter mu kadar koli dovoli vstop v vse svoje prostore. Člen 28

Sodelovanje med nadzornimi organi in Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov

Zagotoviti je treba usklajen nadzor v skladu s členom 62 [nove uredbe o varstvu podatkov za institucije in organe Unije]. Člen 29

Vodenje evidenc 1.Agencija eu-LISA in pristojni organi v skladu s svojimi odgovornostmi zagotovijo, da so vsi postopki obdelave podatkov v sistemu ECRIS-TCN evidentirani zaradi preverjanja dopustnosti zahtevka, nadzora zakonitosti obdelave podatkov ter neoporečnosti in varnosti podatkov ter zaradi zagotavljanja notranjega nadzora. 2.Evidenca ali dokumentacija vsebuje: (a) namen zahtevka za dostop do podatkov v sistemu ECRIS-TCN; (b)podatke, poslane v skladu s členom 5; (c) sklic na nacionalno podatkovno zbirko; (d) datum in točen čas postopka; (e) podatke, uporabljene za poizvedovanje; (f) identifikacijsko oznako uradnika, ki je opravil iskanje, in uradnika, ki je dal nalog za iskanje. 3.Evidence vpogledov in razkritij omogočajo utemeljitev takih postopkov. 4.Evidence in dokumentacija se lahko uporabljajo zgolj za nadzor zakonitosti obdelave podatkov ter za zagotavljanje neoporečnosti in varnosti podatkov. Le evidence, ki vsebujejo neosebne podatke, se lahko uporabljajo za spremljanje in oceno iz člena 34. Te evidence se z ustreznimi ukrepi zaščitijo pred nepooblaščenim dostopom in izbrišejo po enem letu, če niso več potrebne za že začete nadzorne postopke. 5.Agencija eu-LISA na zahtevo osrednjih organov slednjim nemudoma omogoči dostop do evidenc o postopkih obdelave. 6.Na zahtevo imajo dostop do teh evidenc zaradi opravljanja dolžnosti tudi pristojni nacionalni nadzorni organi, odgovorni za preverjanje dopustnosti zahtevka in nadzor zakonitosti obdelave podatkov ter neoporečnosti in varnosti podatkov. Osrednji organi na zahtevo pristojnih nadzornih organov slednjim nemudoma omogočijo dostop do evidenc o postopkih obdelave. POGLAVJE VI

Končne določbe Člen 30

Uporaba podatkov za pripravo poročil in statistične namene 1.Ustrezno pooblaščeno osebje agencije eu-LISA, pristojni organi in Komisija imajo dostop do podatkov, ki se obdelujejo v sistemu ECRIS-TCN, samo za namene priprave poročil in zagotavljanja statističnih podatkov, ki ne omogočajo identifikacije posameznikov. 2.Za namene odstavka 1 agencija eu-LISA vzpostavi, izvaja in gosti na svojih tehničnih spletnih mestih osrednje odložišče, ki vsebuje podatke iz odstavka 1, ki ne omogočajo identifikacije posameznikov, ter omogoča pridobivanje prilagodljivih poročil in statističnih podatkov. Dostop do osrednjega odložišča se dovoli v obliki varnega dostopa z nadzorom dostopa in posebnimi uporabniškimi profili, namenjenimi le pripravi poročil in zagotavljanju statističnih podatkov. 3.Podrobna pravila o delovanju osrednjega odložišča ter pravila o varstvu in varnosti podatkov, ki se uporabljajo za odložišče, se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 35(2). 4.Postopki iz člena 34, ki jih agencija eu-LISA vzpostavi za spremljanje delovanja sistema ECRIS-TCN in referenčne programske opreme sistema ECRIS, vključujejo možnost redne priprave statističnih podatkov za zagotavljanje navedenega spremljanja.

Agencija eu-LISA vsak mesec predloži Komisiji neosebne statistične podatke v zvezi z evidentiranjem, shranjevanjem in izmenjavo informacij iz kazenskih evidenc prek sistema ECRIS-TCN in referenčne programske opreme sistema ECRIS. Komisiji na zahtevo predloži tudi statistične podatke o posebnih vidikih v zvezi z izvajanjem te uredbe. 5.Države članice zagotovijo agenciji eu-LISA statistične podatke, potrebne za izpolnitev njenih obveznosti iz tega člena. Komisiji zagotovijo statistične podatke o številu obsojenih državljanov tretjih držav in številu obsodb državljanov tretjih držav na svojem ozemlju. Člen 31

Stroški 1.Stroški, ki nastanejo z vzpostavitvijo in delovanjem osrednjega sistema, komunikacijske infrastrukture, vmesniške programske opreme in referenčne programske opreme sistema ECRIS, se krijejo iz splošnega proračuna Unije. 2.Stroški povezave Eurojusta, Europola [in Evropskega javnega tožilstva] do sistema ECRIS-TCN se krijejo iz proračuna navedenih organov. 3.Ostale stroške krijejo države članice, zlasti stroške povezave obstoječih nacionalnih kazenskih evidenc, podatkovnih zbirk prstnih odtisov in osrednjih organov do sistema ECRIS-TCN ter stroške gostovanja referenčne programske opreme sistema ECRIS. Člen 32

Uradna obvestila Države članice uradno obvestijo agencijo eu-LISA o svojih osrednjih organih, ki imajo pravico do vnosa, spremembe, izbrisa, uporabe ali iskanja podatkov. Agencija eu-LISA redno objavlja seznam teh osrednjih organov. Člen 33

Začetek delovanja 1.Komisija določi datum začetka delovanja sistema ECRIS-TCN, ko so izpolnjeni naslednji pogoji: (a) sprejeti so ukrepi iz člena 10; (b) agencija eu-LISA objavi uspešno dokončanje celovitega preskusa sistema ECRIS-TCN, ki ga izvede skupaj z državami članicami; (c) države članice potrdijo tehnične in pravne ureditve za zbiranje in pošiljanje podatkov iz člena 5 v sistem ECRIS-TCN ter o njih uradno obvestijo Komisijo. 2.Agencija eu-LISA uradno obvesti Komisijo o uspešnem dokončanju preskusa iz točke (b) odstavka 1. Komisija obvesti Evropski parlament in Svet o rezultatih preskusa, opravljenega v skladu s točko (b) odstavka 1. 3.Sklep Komisije iz odstavka 1 se objavi v Uradnem listu Evropske unije. 4.Države članice začnejo uporabljati sistem ECRIS-TCN od datuma, ki ga Komisija določi v skladu z odstavkom 1. Člen 34

Spremljanje in ocenjevanje 1.Agencija eu-LISA zagotovi, da so vzpostavljeni postopki za spremljanje razvoja sistema ECRIS-TCN ob upoštevanju ciljev v zvezi z načrtovanjem in stroški ter za spremljanje delovanja sistema ECRIS-TCN in referenčne programske opreme sistema ECRIS ob upoštevanju ciljev v zvezi s tehničnimi rezultati, stroškovno učinkovitostjo, varnostjo in kakovostjo storitev. 2.Za namene spremljanja delovanja sistema in njegovega tehničnega vzdrževanja ima agencija eu-LISA dostop do potrebnih informacij o postopkih obdelave podatkov v okviru sistema ECRIS-TCN in referenčne programske opreme sistema ECRIS. 3.Agencija eu-LISA do [šest mesecev po začetku veljavnosti te uredbe] in nato vsakih šest mesecev med razvojno fazo predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o trenutnem stanju razvoja sistema ECRIS-TCN. Po končanem razvoju Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, v katerem pojasni, kako so bili izpolnjeni cilji, zlasti v zvezi z načrtovanjem in stroški, ter utemelji morebitna odstopanja.

4.Agencija eu-LISA dve leti po začetku delovanja sistema ECRIS-TCN in nato vsako leto predloži Komisiji poročilo o tehničnem delovanju sistema ECRIS-TCN in referenčne programske opreme sistema ECRIS, vključno z njuno varnostjo, in sicer zlasti na podlagi statističnih podatkov o delovanju in uporabi sistema ECRIS-TCN ter o izmenjavi informacij iz kazenskih evidenc prek referenčne programske opreme sistema ECRIS. 5.Komisija tri leta po začetku delovanja sistema ECRIS-TCN in nato vsaka štiri leta pripravi splošno oceno delovanja sistema ECRIS-TCN in referenčne programske opreme sistema ECRIS. Ta splošna ocena obsega oceno uporabe te uredbe, pregled doseženih rezultatov glede na cilje, učinek na temeljne pravice ter oceno nadaljnje veljavnosti temeljnih načel, varnosti sistema in morebitnih posledic za prihodnje delovanje, v njej pa so podana tudi morebitna potrebna priporočila. Komisija ocenjevalno poročilo posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu. 6.Države članice, Eurojust, Europol [in Evropsko javno tožilstvo] zagotovijo agenciji eu-LISA in Komisiji informacije, potrebne za pripravo poročil iz tega člena, na podlagi količinskih kazalnikov, ki jih vnaprej določita Komisija in/ali agencija eu-LISA. Te informacije ne smejo ogroziti delovnih metod ali vključevati informacij, ki razkrivajo vire, člane osebja ali preiskave imenovanih organov. 7.Agencija eu-LISA zagotovi Komisiji informacije, potrebne za pripravo splošne ocene iz odstavka 5. Člen 35

Postopek v odboru 1.Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011. 2.Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011. Člen 36

Svetovalna skupina Agencija eu-LISA ustanovi svetovalno skupino, ki ji zagotavlja tehnično znanje in izkušnje v zvezi s sistemom ECRIS-TCN in referenčno programsko opremo sistema ECRIS, zlasti v okviru priprave njenega letnega delovnega programa in letnega poročila o dejavnostih. Med fazo zasnove in razvoja se uporablja člen 11. Člen 37

Spremembe Uredbe (EU) št. 1077/2011 Uredba (EU) št. 1077/2011 se spremeni: (1)v členu 1 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim: „2. Agencija je odgovorna za operativno upravljanje informacijskega sistema, vizumskega informacijskega sistema (VIS), sistema Eurodac, [sistema vstopa/izstopa], [sistema ETIAS], [avtomatiziranega sistema za evidentiranje in spremljanje prošenj za mednarodno zaščito ter mehanizma za dodeljevanje], sistema ECRIS-TCN in referenčne programske opreme sistema ECRIS.“; (2)vstavi se naslednji člen: „Člen 5a Naloge v zvezi s sistemom ECRIS-TCN V zvezi s sistemom ECRIS-TCN in referenčno programsko opremo sistema ECRIS agencija opravlja: (a)naloge, ki jih ima na podlagi Uredbe (EU) 20XX/XXX Evropskega parlamenta in Sveta*; (b)naloge v zvezi z zagotavljanjem usposabljanja o tehnični uporabi sistema ECRIS-TCN in referenčne programske opreme sistema ECRIS. __________

* Uredba (EU) 20XX/XXX Evropskega parlamenta in Sveta z dne X.X.X o vzpostavitvi centraliziranega sistema za določitev držav članic, ki imajo informacije o obsodbah državljanov tretjih držav in oseb brez državljanstva, za dopolnitev in podporo evropskega informacijskega sistema kazenskih evidenc (ECRIS-TCN) ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1077/2011 (UL L ...).“; (3)v členu 7 se odstavek 5 nadomesti z naslednjim: „5. Naloge v zvezi z operativnim upravljanjem komunikacijske infrastrukture se lahko prenesejo na zunanje zasebne subjekte ali organe v skladu z Uredbo (ES, Euratom) št. 966/2012. V takem primeru za ponudnike omrežja veljajo varnostni ukrepi iz odstavka 4, ti ponudniki pa nimajo dostopa do operativnih podatkov SIS II, VIS, sistema Eurodac, [sistema vstopa/izstopa], [sistema ETIAS], [avtomatiziranega sistema za evidentiranje in spremljanje prošenj za mednarodno zaščito ter mehanizma za dodeljevanje] ali sistema ECRIS-TCN ali do izmenjave podatkov SIRENE v zvezi s SIS II.“; (4)v členu 8 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim: „1. Agencija spremlja razvoj raziskav, pomembnih za operativno upravljanje SIS II, VIS, sistema Eurodac, [sistema vstopa/izstopa], [sistema ETIAS], [avtomatiziranega sistema za evidentiranje in spremljanje prošenj za mednarodno zaščito ter mehanizma za dodeljevanje], sistema ECRIS-TCN in drugih obsežnih informacijskih sistemov.“; (5)v členu 12 se odstavek 1 spremeni: (a)za točko (s) se doda nova točka (sa): „(sa) sprejme poročila o razvoju sistema ECRIS-TCN v skladu s členom 34(3) Uredbe (EU) 20XX/XXX Evropskega parlamenta in Sveta z dne X.X.X o vzpostavitvi centraliziranega sistema za določitev držav članic, ki imajo informacije o obsodbah državljanov tretjih držav in oseb brez državljanstva, za dopolnitev in podporo evropskega informacijskega sistema kazenskih evidenc (ECRIS-TCN) ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1077/2011 (UL L ...);“; (b)točka (t) se nadomesti z naslednjim: „(t) sprejme poročila o tehničnem delovanju SIS II v skladu s členom 50(4) Uredbe (ES) št. 1987/2006 oziroma členom 66(4) Sklepa 2007/533/PNZ [ali členom 54(7) Uredbe XX z dne XX Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi, delovanju in uporabi schengenskega informacijskega sistema (SIS) na področju mejnih kontrol, o spremembi Uredbe (EU) št. 515/2014 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1987/2006 ter členom 71(7) Uredbe XX z dne XX Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi, delovanju in uporabi schengenskega informacijskega sistema (SIS) na področju policijskega sodelovanja v kazenskih zadevah, o spremembi Uredbe (EU) št. 515/2014 ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1986/2006, Sklepa Sveta 2007/533/PNZ in Sklepa Komisije 2010/261/EU], VIS v skladu s členom 50(3) Uredbe (ES) št. 767/2008 in členom 17(3) Sklepa 2008/633/PNZ, [sistema vstopa/izstopa v skladu s členom 64(4) Uredbe (EU) XX/XX z dne XXX, sistema ETIAS v skladu s členom 81(4) Uredbe (EU) XX/XX z dne XXX] ter sistema ECRIS-TCN in referenčne programske opreme sistema ECRIS v skladu s členom 34(4) Uredbe (EU) XX/XXX;“; (c)točka (v) se nadomesti z naslednjim: „(v) v skladu s členom 45(2) Uredbe (ES) št. 1987/2006, členom 42(2) Uredbe (ES) št. 767/2008, členom 31(2) Uredbe (EU) št. 603/2013, členom 50(2) Uredbe (EU) XX/XX z dne XXX [o vzpostavitvi sistema vstopa/izstopa], členom 57 Uredbe (EU) XX/XX z dne XXX [o vzpostavitvi sistema ETIAS] in členom 27(2) Uredbe (EU) XX/XXXX [o vzpostavitvi sistema ECRIS-TCN] sprejme uradne pripombe na poročila Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o revizijah ter zagotovi ustrezno nadaljnje ukrepanje po teh revizijah;“; (d)za točko (xa) se vstavi naslednja točka: „(xb) objavlja statistične podatke v zvezi s sistemom ECRIS-TCN in referenčno programsko opremo sistema ECRIS v skladu s členom 30 Uredbe XXXX/XX;“; (e) točka (y) se nadomesti z naslednjim: „(y) zagotovi, da se vsako leto objavi seznam pristojnih organov, ki so pooblaščeni za neposredno iskanje podatkov, shranjenih v SIS II, v skladu s členom 31(8) Uredbe (ES) št. 1987/2006 in členom 46(8) Sklepa 2007/533/PNZ, skupaj s seznamom uradov nacionalnih sistemov SIS II (N. SIS II) in uradov SIRENE, kakor je navedeno v členu 7(3) Uredbe (ES) št. 1987/2006 oziroma členu 7(3) Sklepa 2007/533/PNZ, [ali členom 36(8) Uredbe XX z dne XX Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi, delovanju in uporabi schengenskega informacijskega sistema (SIS) na področju mejnih kontrol, o spremembi Uredbe (EU) št. 515/2014 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1987/2006 ter členom 53(8) Uredbe XX z dne XX Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi, delovanju in uporabi schengenskega informacijskega sistema (SIS) na področju policijskega sodelovanja v kazenskih zadevah, o spremembi Uredbe (EU) št. 515/2014 ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1986/2006, Sklepa Sveta 2007/533/PNZ in Sklepa Komisije 2010/261/EU, skupaj s seznamom uradov nacionalnih sistemov SIS II (N. SIS II) in uradov SIRENE, kakor je navedeno v členu 7(3) Uredbe XX z dne XX Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi,