Sporazum o okrepljenem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Kazahstan na drugi strani se odobri v imenu Evropske unije.

(2)Sporazum pomeni pomemben korak k večjemu političnemu in gospodarskemu delovanju Evropske unije v Srednji Aziji. Sporazum bo s krepitvijo političnega dialoga in izboljšanjem sodelovanja na najrazličnejših področjih zagotovil podlago za bolj učinkovito dvostransko sodelovanje z Republiko Kazahstan.

(1)V skladu s Sklepom Sveta (EU) 2016/123 z dne 26. oktobra 2015 je bil 21. decembra 2015 podpisan Sporazum o okrepljenem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Kazahstan na drugi strani, s pridržkom njegove poznejše sklenitve.

ob upoštevanju skupnega predloga Evropske komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 207 in 209 v povezavi s členom 218(6)(a) in drugim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe,

o sklenitvi Sporazuma o okrepljenem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Kazahstan na drugi strani

Svet je bil obveščen v vseh fazah pogajanj. Posvetovanja s Svetom so bila opravljena v okviru Delovne skupine za Vzhodno Evropo in Srednjo Azijo ter v okviru Odbora za trgovinsko politiko.

Ko bo ta sporazum začel veljati, bo nadomestil Sporazum o partnerstvu in sodelovanju med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Kazahstan na drugi strani, ki je bil podpisan 23. januarja 1995.

Sporazum vzpostavlja institucionalni okvir, ki ga sestavljajo svet za sodelovanje, odbor za sodelovanje in parlamentarni odbor za sodelovanje (glej naslov VIII „Institucionalni okvir“ in naslov IX „Splošne in končne določbe“). Uvaja tudi postopek za reševanje sporov, ki bi se uporabil, če ena od strank ne bi izpolnjevala svojih obveznosti v skladu s Sporazumom.

Ta predlog za sklep Sveta o sklenitvi sporazuma temelji na členu 37 Pogodbe o Evropski uniji ter členih 207 in 209 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) v povezavi s členom 218(6)(a) in drugim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe.

–Sektorsko sodelovanje: naslov IV „Sodelovanje na področju gospodarskega in trajnostnega razvoja“, naslov V „Sodelovanje na področju svobode, varnosti in pravice“, naslov VI „Druge politike sodelovanja“ in naslov VII „Finančno in tehnično sodelovanje“. Ti naslovi vsebujejo določbe o sodelovanju na najrazličnejših področjih, kot so migracije, okolje, obdavčenje, promet, izobraževanje, informacijska družba, kmetijstvo in razvoj podeželja.

–Trgovina in poslovanje: naslov III „Trgovina in poslovanje“ vključuje določbe o trgovini z blagom, carinah, tehničnih ovirah za trgovino, sanitarnih in fitosanitarnih zadevah, storitvah in ustanavljanju, pretoku kapitala in plačilih, intelektualni lastnini, javnih naročilih, surovinah in energiji, trgovini in trajnostnem razvoju, konkurenci ter reševanju trgovinskih sporov.

–Politični dialog in sodelovanje na področju zunanje in varnostne politike: naslov I „Splošna načela in cilji tega sporazuma“ in naslov II „Politični dialog: sodelovanje na področju zunanje in varnostne politike“. Naslov II vsebuje določbe o političnem dialogu, demokraciji in pravni državi, zunanji in varnostni politiki, varnosti v vesolju, hudih kaznivih dejanjih mednarodnih razsežnosti, preprečevanju konfliktov in kriznem upravljanju ter boju proti terorizmu.

Kot je navedeno v členu 2 „Cilji tega sporazuma“, je namen Sporazuma vzpostavitvi partnerstvo na podlagi skupnega interesa, ki bo vključevalo širše sodelovanje med pogodbenicama. Oblikovan je tako, da spodbuja razvoj odnosov med pogodbenicama na vseh področjih, ki jih zajema. Pri tem sodelovanju gre za „proces med pogodbenicama, ki prispeva k mednarodnemu in regionalnemu miru in stabilnosti ter gospodarskemu razvoju, temelji pa na načelih, ki jih pogodbenici ponovno potrjujeta tudi v okviru svojih mednarodnih zavez, zlasti v ZN in OVSE“.

Izbira pravne podlage mora „temeljiti na objektivnih dejstvih, ki jih je mogoče sodno preveriti, med katere spadata cilj in vsebina tega akta“. Pravna podlaga akta je odvisna od njegovega prevladujočega cilja. Določbe, ki so glede na glavni cilj pomožne narave, ne potrebujejo posebne pravne podlage. Vendar lahko ukrepi, ki nimajo enotnega prevladujočega cilja, temeljijo na več pravnih podlagah pod pogojem, da so postopki odločanja v okviru posamezne pravne podlage medsebojno združljivi.

Po sprejetju sklepa Sveta o podpisu Sporazuma, v imenu Evropske unije, in o njegovi začasni uporabi, sta Evropska unija in Republika Kazahstan Sporazum podpisali kot mešani sporazum.

„Komisija zaradi političnega in gospodarskega pomena sporazuma o okrepljenem partnerstvu in sodelovanju s Kazahstanom poudarja pomembnost njegovega čimprejšnjega podpisa in ratifikacije. Ob tem ponovno poudarja, da v obravnavanem primeru ‚mešani‘ sporazum pravno ni potreben in da vsa vprašanja iz Sporazuma spadajo v pristojnost EU. Komisija zato obžaluje, da države članice vztrajajo, da se sporazum o okrepljenem partnerstvu in sodelovanju s Kazahstanom podpiše in ratificira kot ‚mešani‘ sporazum. Komisija si pridržuje stališče v zvezi s prihodnjo predložitvijo aktov, povezanih s pravno naravo mednarodnega sporazuma.“

O Sporazumu sta se pogajali ter ga parafirali Evropska unija in Republika Kazahstan, in sicer izključno v smislu sporazuma Unije. Ker so se države članice Evropske unije soglasno zavzele za mešani sporazum, je bil dosežen dogovor o ustrezni spremembi parafiranega besedila Sporazuma in skupnega predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Evropske komisije za sklep Sveta o podpisu Sporazuma in o njegovi začasni uporabi. Zato je Evropska komisija podala naslednjo izjavo:

Sporazum vključuje ustaljene politične klavzule EU o človekovih pravicah, mednarodnih kazenskih sodiščih, orožju za množično uničevanje, osebnem in lahkem orožju ter boju proti terorizmu. Vsebuje tudi določbe o sodelovanju na področjih zdravstva, okolja, podnebnih sprememb, energetike, obdavčitve, izobraževanja in kulture, zaposlovanja in socialnih zadev, znanosti in tehnologije ter prometa. Poleg tega zajema pravno sodelovanje, pravno državo, boj proti pranju denarja in financiranju terorizma ter organiziranemu kriminalu in korupciji.

Za EU pomeni ta sporazum pomemben korak k večjemu političnemu in gospodarskemu delovanju v Srednji Aziji. S krepitvijo političnega dialoga in izboljšanjem sodelovanja na najrazličnejših področjih bo Sporazum zagotovil podlago za bolj učinkovito dvostransko sodelovanje s Kazahstanom.

Svet je 13. aprila 2011 sprejel sklep o pooblastitvi Evropske Komisije za pogajanja o Sporazumu o okrepljenem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in Kazahstanom. Pogajanja o Sporazumu so se začela junija 2011, EU in Kazahstan pa sta ga parafirala 20. januarja 2015. Po sprejetju sklepa Sveta z dne 26. oktobra 2015 o podpisu Sporazuma, v imenu Evropske unije, in o njegovi začasni uporabi, je bil Sporazum podpisan 21. decembra 2015, s pridržkom njegove poznejše sklenitve.

Odnosi med Evropsko unijo (v nadaljnjem besedilu: EU) in Republiko Kazahstan (v nadaljnjem besedilu: Kazahstan) trenutno temeljijo na Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki je bil podpisan v Bruslju 23. januarja 1995 in je začel veljati junija 1999.

Priloženi predlog je pravni instrument za sklenitev Sporazuma o okrepljenem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Kazahstan na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).

o sklenitvi Sporazuma o okrepljenem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Kazahstan na drugi strani

EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 7.6.2016 JOIN(2016) 26 final PRILOGA

k skupnemu predlogu sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o okrepljenem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Kazahstan na drugi strani



SPORAZUM

O OKREPLJENEM PARTNERSTVU IN SODELOVANJU

MED EVROPSKO UNIJO IN NJENIMI DRŽAVAMI ČLANICAMI NA ENI STRANI

TER REPUBLIKO KAZAHSTAN NA DRUGI STRANI KAZALO NASLOV PREAMBULA NASLOV I SPLOŠNA NAČELA IN CILJI TEGA SPORAZUMA NASLOV II POLITIČNI DIALOG; SODELOVANJE NA PODROČJU ZUNANJE IN VARNOSTNE POLITIKE NASLOV III TRGOVINA IN POSLOVANJE POGLAVJE 1 BLAGOVNA MENJAVA POGLAVJE 2 CARINA POGLAVJE 3 TEHNIČNE OVIRE V TRGOVINI POGLAVJE 4 SANITARNE IN FITOSANITARNE ZADEVE POGLAVJE 5 TRGOVINA S STORITVAMI IN USTANAVLJANJE ODDELEK 1 SPLOŠNE DOLOČBE ODDELEK 2 USTANAVLJANJE IN ČEZMEJNO OPRAVLJANJE STORITEV PODODDELEK 1 VSE GOSPODARSKE DEJAVNOSTI PODODDELEK 2 GOSPODARSKE DEJAVNOSTI, KI NISO STORITVE ODDELEK 3 ZAČASNA PRISOTNOST FIZIČNIH OSEB IZ POSLOVNIH RAZLOGOV

ODDELEK 4 NOTRANJA UREDITEV

ODDELEK 5 PODROČNE DOLOČBE ODDELEK 6 IZJEME ODDELEK 7 NALOŽBE POGLAVJE 6 PRETOK KAPITALA IN PLAČILA POGLAVJE 7 INTELEKTUALNA LASTNINA ODDELEK 1 NAČELA ODDELEK 2 STANDARDI O PRAVICAH INTELEKTUALNE LASTNINE ODDELEK 3 UVELJAVLJANJE PRAVIC INTELEKTUALNE LASTNINE ODDELEK 4 ODGOVORNOST POSREDNIH PONUDNIKOV STORITEV POGLAVJE 8 JAVNA NAROČILA POGLAVJE 9 SUROVINE IN ENERGIJA POGLAVJE 10 TRGOVINA IN TRAJNOSTNI RAZVOJ POGLAVJE 11 KONKURENCA POGLAVJE 12 PODJETJA V DRŽAVNI LASTI, PODJETJA POD DRŽAVNIM NADZOROM IN PODJETJA, KI IMAJO POSEBNE ALI IZKLJUČNE PRAVICE ALI PRIVILEGIJE

POGLAVJE 13 PREGLEDNOST POGLAVJE 14 REŠEVANJE SPOROV ODDELEK 1 CILJ IN PODROČJE UPORABE ODDELEK 2 POSVETOVANJA IN MEDIACIJA ODDELEK 3 POSTOPKI REŠEVANJA SPOROV PODODDELEK 1 ARBITRAŽNI POSTOPEK

PODODDELEK 2 IZPOLNITEV ODLOČITVE PODODDELEK 3 SKUPNE DOLOČBE ODDELEK 4 SPLOŠNE DOLOČBE NASLOV IV SODELOVANJE NA PODROČJU GOSPODARSKEGA IN TRAJNOSTNEGA RAZVOJA POGLAVJE 1 GOSPODARSKI DIALOG POGLAVJE 2 SODELOVANJE PRI UPRAVLJANJU JAVNIH FINANC, VKLJUČNO Z JAVNO REVIZIJO IN NOTRANJIM NADZOROM POGLAVJE 3 SODELOVANJE NA PODROČJU OBDAVČITVE POGLAVJE 4 SODELOVANJE NA PODROČJU STATISTIKE POGLAVJE 5 SODELOVANJE NA PODROČJU ENERGETIKE

POGLAVJE 6 SODELOVANJE NA PODROČJU PROMETA POGLAVJE 7 SODELOVANJE NA PODROČJU OKOLJA POGLAVJE 8 SODELOVANJE NA PODROČJU PODNEBNIH SPREMEMB POGLAVJE 9 SODELOVANJE NA PODROČJU INDUSTRIJE POGLAVJE 10 SODELOVANJE NA PODROČJU MALIH IN SREDNJIH PODJETIJ POGLAVJE 11 SODELOVANJE NA PODROČJU PRAVA DRUŽB POGLAVJE 12 SODELOVANJE NA PODROČJU BANČNIŠTVA, ZAVAROVALNIŠTVA IN DRUGIH FINANČNIH STORITEV POGLAVJE 13 SODELOVANJE NA PODROČJU INFORMACIJSKE DRUŽBE POGLAVJE 14 SODELOVANJE NA PODROČJU TURIZMA POGLAVJE 15 SODELOVANJE NA PODROČJU KMETIJSTVA IN RAZVOJA PODEŽELJA POGLAVJE 16 SODELOVANJE NA PODROČJU ZAPOSLOVANJA, DELOVNIH RAZMERIJ, SOCIALNE POLITIKE IN ENAKIH MOŽNOSTI

POGLAVJE 17 SODELOVANJE NA PODROČJU ZDRAVJA NASLOV V SODELOVANJE NA PODROČJU SVOBODE, VARNOSTI IN PRAVICE NASLOV VI DRUGE POLITIKE SODELOVANJA POGLAVJE 1 SODELOVANJE NA PODROČJU IZOBRAŽEVANJA IN USPOSABLJANJA

POGLAVJE 2 SODELOVANJE NA PODROČJU KULTURE POGLAVJE 3 SODELOVANJE NA PODROČJU RAZISKAV IN INOVACIJ POGLAVJE 4 SODELOVANJE NA MEDIJSKEM IN AVDIOVIZUALNEM PODROČJU POGLAVJE 5 SODELOVANJE CIVILNE DRUŽBE POGLAVJE 6 SODELOVANJE NA PODROČJU ŠPORTA IN TELESNE DEJAVNOSTI POGLAVJE 7 SODELOVANJE NA PODROČJU CIVILNE ZAŠČITE POGLAVJE 8 SODELOVANJE NA PODROČJU DEJAVNOSTI V VESOLJU POGLAVJE 9 SODELOVANJE NA PODROČJU VARSTVA POTROŠNIKOV POGLAVJE 10 REGIONALNO SODELOVANJE POGLAVJE 11 SODELOVANJE NA PODROČJU JAVNE UPRAVE NASLOV VII FINANČNO IN TEHNIČNO SODELOVANJE NASLOV VIII INSTITUCIONALNI OKVIR NASLOV IX SPLOŠNE IN KONČNE DOLOČBE

PRILOGA I PRIDRŽKI V SKLADU S ČLENOM 46 PRILOGA II OMEJITVE, KI JIH UPORABLJA REPUBLIKA KAZAHSTAN V SKLADU S ČLENOM 48(2) PRILOGA III PODROČJE UPORABE POGLAVJA 8 (JAVNA NAROČILA) NASLOVA III (TRGOVINA IN POSLOVANJE)

PRILOGA IV MEDIJI ZA OBJAVO INFORMACIJ IN OBVESTIL O JAVNIH NAROČILIH IZ POGLAVJA 8 (JAVNA NAROČILA) NASLOVA III (TRGOVINA IN POSLOVANJE) PRILOGA V POSLOVNIK ARBITRAŽNEGA POSTOPKA IZ POGLAVJA 14 (REŠEVANJE SPOROV) NASLOVA III (TRGOVINA IN POSLOVANJE) PRILOGA VI KODEKS RAVNANJA ZA ČLANE ARBITRAŽNIH SVETOV IN MEDIATORJE IZ POGLAVJA 14 (REŠEVANJE SPOROV) NASLOVA III (TRGOVINA IN POSLOVANJE) PRILOGA VII MEHANIZEM MEDIACIJE IZ POGLAVJA 14 (REŠEVANJE SPOROV) NASLOVA III (TRGOVINA IN POSLOVANJE) PROTOKOL O MEDSEBOJNI UPRAVNI POMOČI V CARINSKIH ZADEVAH PREAMBULA KRALJEVINA BELGIJA, REPUBLIKA BOLGARIJA, ČEŠKA REPUBLIKA, KRALJEVINA DANSKA, ZVEZNA REPUBLIKA NEMČIJA, REPUBLIKA ESTONIJA,

IRSKA, HELENSKA REPUBLIKA, KRALJEVINA ŠPANIJA, FRANCOSKA REPUBLIKA, REPUBLIKA HRVAŠKA, ITALIJANSKA REPUBLIKA, REPUBLIKA CIPER, REPUBLIKA LATVIJA,

REPUBLIKA LITVA, VELIKO VOJVODSTVO LUKSEMBURG,

MADŽARSKA, REPUBLIKA MALTA, KRALJEVINA NIZOZEMSKA, REPUBLIKA AVSTRIJA, REPUBLIKA POLJSKA, PORTUGALSKA REPUBLIKA, ROMUNIJA, REPUBLIKA SLOVENIJA, SLOVAŠKA REPUBLIKA, REPUBLIKA FINSKA,

KRALJEVINA ŠVEDSKA, ZDRUŽENO KRALJESTVO VELIKA BRITANIJA IN SEVERNA IRSKA,

pogodbenice Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije, v nadaljnjem besedilu: države članice, EVROPSKA UNIJA na eni strani ter REPUBLIKA KAZAHSTAN na drugi strani, v nadaljnjem besedilu skupaj: pogodbenici, STA SE – OB UPOŠTEVANJU močnih vezi in skupnih vrednot pogodbenic ter njune želje, da nadalje okrepita in razširita vezi, ki so bile v preteklosti vzpostavljene s Sporazumom o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami ter Republiko Kazahstan, podpisanim dne 23. januarja 1995 v Bruslju, strategijo EU za novo partnerstvo s srednjo Azijo, ki jo je Evropski svet sprejel junija 2007, ter državnim programom Republike Kazahstan „Pot v Evropo“, sprejetim leta 2008; OB UPOŠTEVANJU zaveze pogodbenic, da v celoti uveljavita načela in določbe Ustanovne listine Združenih narodov (v nadaljnjem besedilu: Listina ZN), Splošne deklaracije o človekovih pravicah ter Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE), zlasti Helsinške sklepne listine ter drugih splošno priznanih norm mednarodnega prava;

OB UPOŠTEVANJU močne zavezanosti pogodbenic, da okrepita spodbujanje, zaščito ter uveljavljanje temeljnih svoboščin in človekovih pravic ter spoštovanje demokratičnih načel, pravne države in dobrega upravljanja;

OB PREPOZNAVANJU močne zavezanosti pogodbenic naslednjim načelom njunega sodelovanja na področju človekovih pravic in demokracije: spodbujanju skupnih ciljev, odprtemu in konstruktivnemu političnemu dialogu, preglednosti in spoštovanju mednarodnih standardov človekovih pravic; OB UPOŠTEVANJU zaveze pogodbenic k spoštovanju načela prostega tržnega gospodarstva; OB PREPOZNAVANJU vse pomembnejše vloge trgovine in naložbenih odnosov med Evropsko unijo in Republiko Kazahstan; OB UPOŠTEVANJU, da bo Sporazum še dodatno okrepil tesne gospodarske odnose med pogodbenicama in ustvaril novo ozračje ter boljše pogoje za nadaljnji razvoj trgovine in naložb med njima, vključno s področjem energetike; OB UPOŠTEVANJU cilja, in sicer okrepitve trgovine in naložb v vseh sektorjih na osnovi okrepljene pravne podlage, zlasti v tem sporazumu in Sporazumu o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije (v nadaljnjem besedilu: Sporazum STO);

OB UPOŠTEVANJU zaveze pogodbenic k spodbujanju mednarodnega miru in varnosti ter mirnega reševanja sporov, zlasti z uspešnim sodelovanjem v ta namen v okviru ZN in OVSE; OB UPOŠTEVANJU pripravljenosti pogodbenic za nadaljnji razvoj rednega političnega dialoga o dvostranskih in mednarodnih vprašanjih vzajemnega interesa; OB UPOŠTEVANJU zaveze pogodbenic k mednarodnim obveznostim v boju proti širjenju orožja za množično uničevanje in pripadajočih nosilcev ter sodelovanju na področju prepovedi širjenja orožja ter jedrske varnosti in zaščite; OB UPOŠTEVANJU, da sta pogodbenici zavezani boju proti nedovoljeni trgovini ter kopičenju osebnega in lahkega orožja, ter ob upoštevanju Pogodbe o trgovini z orožjem, ki jo je sprejela Generalna skupščina Združenih narodov; OB UPOŠTEVANJU pomena dejavnega sodelovanja Republike Kazahstan pri izvajanju strategije Evropske unije za novo partnerstvo s Srednjo Azijo;

OB UPOŠTEVANJU, da sta pogodbenici zavezani boju proti organiziranemu kriminalu in trgovini z ljudmi ter okrepitvi sodelovanja na področju boja proti terorizmu;

OB UPOŠTEVANJU zaveze pogodbenic, da okrepita dialog in sodelovanje na področju migracij in s tem povezanih vprašanj s celovitim pristopom, ki temelji na sodelovanju na področju zakonitih migracij ter boju proti nedovoljenim migracijam in trgovini z ljudmi, ter ob priznavanju pomena določbe o ponovnem sprejemu iz tega sporazuma; V ŽELJI zagotoviti uravnotežene pogoje v dvostranskih trgovinskih odnosih med Evropsko unijo in Republiko Kazahstan; OB UPOŠTEVANJU zaveze pogodbenic k spoštovanju pravic in obveznosti, ki izhajajo iz članstva v Svetovni trgovinski organizaciji (STO), ter preglednemu in nediskriminatornemu izvajanju teh pravic in obveznosti; OB UPOŠTEVANJU zaveze pogodbenic k spoštovanju načel trajnostnega razvoja, med drugim s spodbujanjem izvajanja mednarodnih večstranskih sporazumov in regionalnega sodelovanja; V ŽELJI krepiti vzajemno koristno sodelovanje na vseh področjih skupnega interesa in krepiti okvir sodelovanja, kot je ustrezno;

OB PRIZNAVANJU potrebe po okrepljenem sodelovanju na področju energetike, po varnosti oskrbe z energijo, po olajševanju razvoja ustrezne infrastrukture, in sicer na podlagi Memoranduma o soglasju o sodelovanju na področju energetike med Evropsko unijo in Republiko Kazahstan, sestavljenega v Bruslju dne 4. decembra 2006, in v okviru Pogodbe o energetski listini; OB PRIZNAVANJU, da je vsakršno sodelovanje na področju miroljubne uporabe jedrske energije urejeno s Sporazumom o sodelovanju med Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in Republiko Kazahstan na področju jedrske varnosti, ki je bil podpisan v Bruslju dne 19. julija 1999 in ne spada v okvir tega sporazuma; OB UPOŠTEVANJU zaveze pogodbenic, da se izboljša raven varovanja javnega zdravja in zdravstvenega varstva ljudi kot predpogoj za trajnostni razvoj in gospodarsko rast; OB UPOŠTEVANJU zaveze pogodbenic h krepitvi medosebnih stikov, vključno s sodelovanjem in izmenjavami na področju znanosti in tehnologije, razvoja inovacij, izobraževanja ter kulture; OB UPOŠTEVANJU, da pogodbenici spodbujata vzajemno razumevanje in približevanje njune zakonodaje ter regulativnega okvira, da bi nadalje okrepili vzajemno koristne vezi in trajnostni razvoj;

OB UGOTOVITVI, da v primeru, ko se pogodbenici odločita, da v okviru tega sporazuma skleneta posebne sporazume na področju svobode, varnosti in pravice, ki naj bi jih Evropska unija sklenila na podlagi naslova V tretjega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije, določbe takšnih prihodnjih sporazumov ne bi zavezovale Združenega kraljestva in/ali Irske, razen če Evropska unija skupaj z Združenim kraljestvom in/ali Irsko glede na njihove prejšnje dvostranske odnose Republiko Kazahstan uradno obvesti, da so za Združeno kraljestvo in/ali Irsko takšni prihodnji posebni sporazumi postali zavezujoči kot del Evropske unije v skladu s Protokolom (št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije. Podobno velja, da vsi naknadni notranji ukrepi EU, ki bi bili sprejeti v skladu z zgoraj omenjenim naslovom V, ne bi zavezovali Združenega kraljestva in/ali Irske k izvajanju tega sporazuma, razen če uradno sporočita, da želita sodelovati pri takšnih ukrepih ali jih sprejeti v skladu s Protokolom št. 21. Prav tako se ugotavlja, da bi takšni prihodnji sporazumi ali naknadni notranji ukrepi EU spadali na področje uporabe Protokola (št. 22) o stališču Danske, ki je priložen navedenima pogodbama –

DOGOVORILI O NASLEDNJEM:

NASLOV I SPLOŠNA NAČELA IN CILJI TEGA SPORAZUMA ČLEN 1 Splošna načela Spoštovanje demokratičnih načel in človekovih pravic, kot so določene v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah, Helsinški sklepni listini OVSE in Pariški listini za novo Evropo ter drugih pomembnih mednarodnih instrumentih o človekovih pravicah, ter načela pravne države je temelj notranjih in mednarodnih politik pogodbenic ter pomeni bistven element tega sporazuma. Pogodbenici ponovno poudarjata svojo zavezanost načelom prostega tržnega gospodarstva, spodbujanja trajnostnega razvoja in gospodarske rasti. Izvajanje tega sporazuma temelji na načelih dialoga, vzajemnega zaupanja in spoštovanja, enakovrednega partnerstva in vzajemne koristi ter popolnem spoštovanju načel in vrednot, zapisanih v Listini ZN.

ČLEN 2 Cilji tega sporazuma

1. Ta sporazum vzpostavlja okrepljeno partnerstvo in sodelovanje med pogodbenicama v okviru njunih pristojnosti na podlagi skupnega interesa in poglabljanja odnosov na vseh področjih njegove uporabe. 2. Pri tem sodelovanju gre za proces med pogodbenicama, ki prispeva k mednarodnemu in regionalnemu miru in stabilnosti ter gospodarskemu razvoju, temelji pa na načelih, ki jih pogodbenici ponovno potrjujeta tudi v okviru svojih mednarodnih zavez, zlasti v ZN in OVSE. ČLEN 3 Sodelovanje v regionalnih in mednarodnih organizacijah Pogodbenici se strinjata, da bosta sodelovali in si izmenjevali mnenja v regionalnih in mednarodnih forumih ter organizacijah.

NASLOV II POLITIČNI DIALOG;

SODELOVANJE NA PODROČJU ZUNANJE IN VARNOSTNE POLITIKE ČLEN 4 Politični dialog

Pogodbenici nadalje razvijata in krepita učinkovit politični dialog na vseh področjih skupnega interesa, s čimer se na podlagi mednarodnega prava, učinkovitega sodelovanja v okviru večstranskih institucij in skupnih vrednot spodbujajo mednarodni mir, stabilnost in varnost, vključno na evrazijski celini. Pogodbenici sodelujeta z namenom krepitve vloge ZN in OVSE ter izboljšanja učinkovitosti ustreznih mednarodnih in regionalnih organizacij. Pogodbenici poglabljata sodelovanje in dialog o vprašanjih mednarodne varnosti in kriznega upravljanja, da bi se odzvali na trenutne svetovne in regionalne izzive ter velike nevarnosti.

Pogodbenici se zavezujeta, da bosta okrepili sodelovanje na vseh področjih skupnega interesa, zlasti upoštevanja mednarodnega prava, krepitve spoštovanja demokratičnih načel, pravne države, človekovih pravic in dobrega upravljanja. Pogodbenici se strinjata, da si bosta prizadevali za izboljšanje pogojev za nadaljnje regionalno sodelovanje, zlasti glede Srednje Azije ter še dlje. ČLEN 5 Demokracija in pravna država Pogodbenici se strinjata, da bosta sodelovali pri spodbujanju in učinkovitem varstvu človekovih pravic ter pravne države, vključno prek ustreznih mednarodnih instrumentov na področju človekovih pravic. Takšno sodelovanje bo doseženo prek dejavnosti, o katerih se vzajemno dogovorita pogodbenici, vključno z okrepitvijo spoštovanja pravne države, nadaljnjo okrepitvijo obstoječega dialoga o človekovih pravicah, nadaljnjim razvijanjem demokratičnih institucij, spodbujanjem ozaveščenosti o človekovih pravicah in okrepitvijo sodelovanja v organih ZN in OVSE za človekove pravice.

ČLEN 6 Zunanja in varnostna politika Pogodbenici okrepita dialog in sodelovanje na področju zunanje in varnostne politike ter zlasti obravnavata vprašanja preprečevanja konfliktov in kriznega upravljanja, regionalne stabilnosti, neširjenja orožja, razoroževanja in nadzora orožja, jedrske varnosti in nadzora izvoza orožja in blaga z dvojno rabo.

Sodelovanje temelji na skupnih vrednotah in skupnih interesih, njegov namen pa je povečati uspešnost in približevanje politik ter spodbujati uporabo dvostranskih, regionalnih in mednarodnih forumov. Pogodbenici ponovno potrjujeta svojo zavezanost načelom spoštovanja ozemeljske celovitosti, nedotakljivosti meja, suverenosti in neodvisnosti, kot so opredeljena v Listini ZN in v Helsinški sklepni listini OVSE, ter svojo zavezanost spodbujanju navedenih načel v dvostranskih in večstranskih odnosih.

ČLEN 7 Varnost v vesolju Pogodbenici spodbujata povečanje varnosti, zaščite in trajnosti vseh z vesoljem povezanih dejavnosti, ter se dogovorita za sodelovanje na dvostranski, regionalni in mednarodni ravni z namenom zagotavljanja miroljubne uporabe vesolja. Obe pogodbenici opozarjata, da je treba preprečiti oboroževalno tekmo v vesolju. ČLEN 8 Huda kazniva dejanja mednarodnih razsežnosti Pogodbenici ponovno potrjujeta, da najhujša kazniva dejanja, ki zadevajo mednarodno skupnost kot celoto, ne bi smela ostati nekaznovana in da bi bilo treba njihov pregon zagotoviti z ukrepi na bodisi notranji bodisi mednarodni ravni, vključno preko Mednarodnega kazenskega sodišča. Pogodbenici ob zagotavljanju, da se ohrani integriteta Rimskega statuta, soglašata, da bosta vodili dialog in si prizadevali sprejeti ukrepe za vsesplošen pristop k Rimskemu statutu v skladu z njuno zadevno zakonodajo, vključno z zagotavljanjem pomoči za krepitev zmogljivosti.

ČLEN 9

Preprečevanje konfliktov in krizno upravljanje Pogodbenici okrepita sodelovanje na področju preprečevanja konfliktov, reševanja regionalnih konfliktov in kriznega upravljanja, da se ustvari okolje miru in stabilnosti. ČLEN 10 Regionalna stabilnost Pogodbenici okrepita skupna prizadevanja za spodbujanje stabilnosti in varnosti v Srednji Aziji ter izboljšanje pogojev za nadaljnje regionalno sodelovanje na podlagi načel, ki so določena v Listini ZN, Helsinški sklepni listini OVSE in drugih ustreznih večstranskih dokumentih, ki jih spoštujeta obe pogodbenici.

ČLEN 11 Preprečevanje širjenja orožja za množično uničevanje Pogodbenici menita, da širjenje orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev, tako med državnimi kakor nedržavnimi subjekti, pomeni eno od najresnejših groženj mednarodni stabilnosti in varnosti. Pogodbenici sodelujeta in prispevata k preprečevanju širjenja orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev s popolnim spoštovanjem in izvajanjem svojih obveznosti iz mednarodnih sporazumov in drugih relevantnih mednarodnih obveznostih na področju razoroževanja in neširjenja orožja. Pogodbenici soglašata, da je ta določba bistven element tega sporazuma. Sodelovanje na tem področju se izvaja vključno z:

(a) nadaljnjim razvojem sistemov za nadzor izvoza vojaškega blaga in tehnologij ter blaga in tehnologij z dvojno rabo; (b) vzpostavitvijo rednega političnega dialoga o vprašanjih iz tega člena.

ČLEN 12 Osebno in lahko orožje Pogodbenici sodelujeta in zagotavljata usklajevanje, dopolnjevanje in sinergijo svojih prizadevanj v boju proti nedovoljeni trgovini z osebnim in lahkim orožjem, vključno s strelivom zanj, na vseh ustreznih ravneh, ter soglašata, da bosta nadaljevali reden politični dialog, vključno v večstranskem okviru. To sodelovanje pogodbenici izvajata v popolni skladnosti z obstoječimi mednarodnimi sporazumi in resolucijami Varnostnega sveta ZN ter njunimi zavezami v okviru drugih mednarodnih instrumentov, ki se uporabljajo na tem področju in ki jih pogodbenici spoštujeta. Pogodbenici sta v zvezi s tem prepričani o pomenu Pogodbe o trgovini z orožjem.

ČLEN 13 Boj proti terorizmu Pogodbenici soglašata, da bosta na dvostranski, regionalni in mednarodni ravni sodelovali pri preprečevanju terorizma in boju proti njemu v skladu z načeli pravne države, mednarodnim pravom, mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic, humanitarnim pravom ter zadevnimi sklepi ZN, vključno z globalno protiteroristično strategijo ZN. Cilj sodelovanja med pogodbenicama je: (a) ustrezno izvajanje resolucij ZN, globalne protiteroristične strategije ZN ter njunih zavez v okviru drugih mednarodnih konvencij in instrumentov za boj proti terorizmu;

(b) izmenjava informacij o načrtovanih in izvedenih terorističnih dejanjih, njihovih oblikah in metodah izvajanja, terorističnih skupinah, ki načrtujejo, izvajajo ali ki so storile kaznivo dejanje na ozemlju druge pogodbenice, v skladu z mednarodnim pravom in notranjo zakonodajo;

(c) izmenjava izkušenj pri preprečevanju vseh oblik terorizma, vključno z javnim spodbujanjem k terorističnim dejanjem na spletu, ter izkušenj pri uporabi sredstev in načinov boja proti terorizmu, izkušenj na tehničnih področjih ter usposabljanja, ki jih zagotavljajo ali plačajo institucije, organi in agencije Evropske unije; (d) okrepitev skupnih prizadevanj v boju proti financiranju terorizma ter izmenjava mnenj o procesih radikalizacije in novačenja; in (e) izmenjava najboljših praks na področju varstva človekovih pravic v boju proti terorizmu.



NASLOV III TRGOVINA IN POSLOVANJE POGLAVJE 1 BLAGOVNA MENJAVA ČLEN 14 Obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi

1. Vsaka pogodbenica prizna obravnavo po načelu države z največjimi ugodnostmi za blago druge pogodbenice v skladu s členom I Splošnega sporazuma o tarifah in trgovini (v nadaljnjem besedilu: GATT 1994), vključno z njegovimi pojasnjevalnimi opombami, ki so smiselno vključene v ta sporazum in so njegov sestavni del. 2. Odstavek 1 se ne uporablja za preferencialno obravnavo, ki jo katera koli pogodbenica odobri za blago iz druge države v skladu z GATT 1994.

ČLEN 15 Nacionalna obravnava Vsaka pogodbenica prizna nacionalno obravnavo za blago druge pogodbenice v skladu s členom III GATT 1994, vključno z njegovimi pojasnjevalnimi opombami, ki so smiselno vključene v ta sporazum in so njegov sestavni del. ČLEN 16 Uvozne in izvozne carine Vsaka pogodbenica uporabi uvozne in izvozne carine v skladu s svojimi tarifnimi obveznostmi STO.

ČLEN 17 Uvozne in izvozne omejitve

Nobena pogodbenica ne sme uvesti ali ohraniti kakršnih koli prepovedi ali omejitev, razen dajatev, davkov ali drugih pristojbin, ki se bodisi uveljavijo s kvotami, uvoznimi ali izvoznimi dovoljenji bodisi z drugimi ukrepi, za uvoz katerega koli blaga druge pogodbenice ali izvoz oziroma prodajo za izvoz katerega koli blaga, namenjenega na ozemlje druge pogodbenice, v skladu s členom XI GATT 1994, vključno z njegovimi pojasnjevalnimi opombami, ki so smiselno vključene v ta sporazum in so njegov sestavni del. ČLEN 18 Začasni uvoz blaga Vsaka pogodbenica drugi pogodbenici v primerih in v skladu s postopki, ki jih določa katera koli mednarodna konvencija o začasnem uvozu blaga, ki je zanjo zavezujoča, odobri oprostitev uvoznih dajatev in carin za začasno uvoženo blago. Ta izjema se uporablja v skladu z zakonodajo pogodbenice, ki odobri to oprostitev.

ČLEN 19 Tranzit Pogodbenici soglašata, da je načelo prostega tranzita temeljni pogoj za doseganje ciljev tega sporazuma. V zvezi s tem vsaka pogodbenica v skladu s členom V GATT 1994, vključno z njegovimi pojasnjevalnimi opombami, ki so smiselno vključene v ta sporazum in so njegov sestavni del, zagotovi prost tranzit prek svojega ozemlja za blago, ki se pošilja s carinskega območja druge pogodbenice ali je tja namenjeno. ČLEN 20 Zaščitni ukrepi Nobena določba tega sporazuma ne posega v ali vpliva na pravice in obveznosti katere koli pogodbenice v skladu s členom XIX GATT 1994 in Sporazumom STO o zaščitnih ukrepih.



ČLEN 21 Posebna zaščitna določba za kmetijstvo Nobena določba tega sporazuma ne posega v ali vpliva na pravice in obveznosti katere koli pogodbenice v skladu s členom 5 (posebne zaščitne določbe) Sporazuma STO o kmetijstvu. ČLEN 22 Protidampinški in izravnalni ukrepi 1. Nobena določba tega sporazuma ne posega v ali vpliva na pravice in obveznosti katere koli pogodbenice v skladu s členom VI GATT 1994, Sporazumom STO o izvajanju člena VI GATT 1994 in Sporazumom STO o subvencijah in izravnalnih ukrepih (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o subvencijah in izravnalnih ukrepih). 2. Brez poseganja v člen 6.5 Sporazuma STO o izvajanju člena VI GATT 1994 in člen 12.4 Sporazuma o subvencijah in izravnalnih ukrepih in pred dokončno določitvijo pogodbenici zagotovita razkritje vseh bistvenih dejstev v obravnavi, ki predstavljajo podlago za odločitev, da se uporabijo ukrepi. Razkritja zainteresiranim stranem zagotavljajo dovolj časa za predložitev pripomb.

3. Vsaki zainteresirani strani se omogoči, da izrazi svoja stališča med protidampinškimi ali izravnalnimi preiskavami, pod pogojem, da to ne zavlačuje preiskave po nepotrebnem. 4. Določbe tega člena niso predmet določb o reševanju sporov iz tega sporazuma. ČLEN 23

Določanje cen Vsaka pogodbenica zagotovi, da podjetja ali subjekti, katerim dodeli posebne ali izključne pravice oziroma jih obvladuje in ki prodajajo blago na notranjem trgu ter enak proizvod tudi izvažajo, vodijo ločene račune, tako da se lahko jasno ugotovi naslednje: (a) stroški in prihodki, povezani z notranjimi in mednarodnimi dejavnostmi; in (b) vse podrobnosti o načinih dodeljevanja ali razporejanja stroškov in prihodkov notranjim in mednarodnim dejavnostim.

Pri teh ločenih računih se upoštevajo računovodska načela vzročnosti, objektivnosti, preglednosti in doslednosti, skladno z mednarodno priznanimi računovodskimi standardi, ter temeljijo na revidiranih podatkih. ČLEN 24 Izjeme 1. Pogodbenici potrjujeta, da se njune obstoječe pravice in obveznosti iz člena XX GATT 1994 in njegovih pojasnjevalnih opomb smiselno uporabljajo za trgovino z blagom, zajeto v tem sporazumu. V ta namen so člen XX GATT 1994 in njegove pojasnjevalne opombe smiselno vključene v ta sporazum in so njegov sestavni del.

2. Pogodbenici razumeta, da pogodbenica, ki namerava sprejeti ukrepe, pred sprejetjem kakršnih koli ukrepov iz pododstavkov (i) in (j) člena XX GATT 1994 drugi pogodbenici predloži vse relevantne informacije, da se poišče rešitev, ki je sprejemljiva za pogodbenici. Pogodbenici se lahko dogovorita o kakršnih koli sredstvih, potrebnih za odpravo težav. Če v 30 dneh od predložitve takih informacij dogovor ni sklenjen, lahko pogodbenica za zadevno blago uporabi ukrepe iz tega člena. Kadar je zaradi izjemnih in kritičnih okoliščin, ki zahtevajo takojšnje ukrepanje, predhodno zagotavljanje informacij ali pregleda onemogočeno, lahko pogodbenica, ki namerava uvesti ukrepe, nemudoma uporabi previdnostne ukrepe, ki so potrebni za obravnavo položaja, in o njih takoj obvesti drugo pogodbenico. 3. Republika Kazahstan lahko ohrani določene ukrepe, ki niso v skladu s členi 14, 15 in 17 tega sporazuma, opredeljene v Protokolu o pristopu Republike Kazahstan k STO, do izteka prehodnih obdobij, predvidenih za navedene ukrepe v navedenem protokolu.

POGLAVJE 2

CARINA ČLEN 25 Carinsko sodelovanje 1. Pogodbenici krepita sodelovanje na področju carin, da se zagotovi pregledno trgovinsko okolje, olajša trgovina, okrepi varnost dobavne verige, spodbuja varstvo potrošnikov, zajezi tok blaga, ki krši pravice intelektualne lastnine, ter okrepi boj proti tihotapljenju in goljufijam. 2. Za uresničevanje navedenih ciljev in v mejah razpoložljivih sredstev pogodbenici med drugim sodelujeta pri: (a) izboljšanju carinske zakonodaje, harmonizaciji in poenostavitvi carinskih postopkov v skladu z mednarodnimi konvencijami in standardi, ki se uporabljajo na področju carine in olajševanja trgovine, vključno s tistimi, ki jih razvijajo Evropska unija (vključno s carinskimi smernicami), Svetovna trgovinska organizacija in Svetovna carinska organizacija (zlasti revidirana Kjotska konvencija);

(b) vzpostavitvi sodobnih carinskih sistemov, vključno s sodobnimi tehnologijami za carinjenje, določbami za pooblaščene gospodarske subjekte, avtomatizirano analizo tveganja in kontrole, poenostavljenimi postopki za sprostitev blaga, naknadnimi kontrolami, preglednim carinskim vrednotenjem ter določbami za partnerstva med carino in gospodarstvom; (c) spodbujanju najvišjih standardov integritete na področju carine, zlasti na meji, z uporabo ukrepov, ki odražajo načela iz izjave Svetovne carinske organizacije iz Aruše; (d) izmenjavi najboljših praks in zagotavljanju usposabljanja ter tehnične podpore za načrtovanje in krepitev zmogljivosti ter za zagotavljanje najvišjih standardov integritete; (e) ustrezni izmenjavi zadevnih informacij in podatkov ob spoštovanju pravil pogodbenic o zaupnosti občutljivih podatkov ter o varstvu osebnih podatkov;

(f) usklajenih carinskih ukrepih carinskih organov pogodbenic; (g) vzpostavitvi, kadar je to ustrezno in primerno, vzajemnega priznavanja programov pooblaščenih gospodarskih subjektov in carinskega nadzora, vključno z enakovrednimi ukrepi za olajševanje trgovine.

(h) iskanju možnosti za medsebojno povezljivost zadevnih tranzitnih carinskih sistemov, kadar je to ustrezno in primerno. 3. Svet za sodelovanje ustanovi pododbor za carinsko sodelovanje. 4. O zadevah iz tega poglavja poteka reden dialog. Odbor za sodelovanje lahko določi pravila za vodenje takšnega dialoga. ČLEN 26 Medsebojna upravna pomoč Brez poseganja v druge oblike sodelovanja, ki so predvidene v tem sporazumu, zlasti v členu 25, pogodbenici druga drugi zagotovita medsebojno upravno pomoč v carinskih zadevah v skladu s Protokolom k temu Sporazumu o medsebojni upravni pomoči v carinskih zadevah.

ČLEN 27 Carinsko vrednotenje

Sporazum o izvajanju člena VII GATT 1994 ureja carinsko vrednotenje blaga, ki se uporablja v trgovini med pogodbenicami. Njegove določbe so smiselno vključene v ta sporazum in so njegov sestavni del. POGLAVJE 3 TEHNIČNE OVIRE V TRGOVINI ČLEN 28 Sporazum STO o tehničnih ovirah v trgovini Pogodbenici potrjujeta, da bosta v medsebojnih odnosih spoštovali pravice in obveznosti iz Sporazuma STO o tehničnih ovirah v trgovini (v nadaljnjem besedilu: Sporazum TBT), ki je smiselno vključen v ta sporazum in je njegov sestavni del.

ČLEN 29 Tehnični predpisi, standardizacija, meroslovje,

akreditacija, nadzor trga in ugotavljanje skladnosti 1. Pogodbenici soglašata, da bosta: (a) zmanjšali razlike, ki obstajajo med njima na področju tehničnih predpisov, standardizacije, zakonskega meroslovja, akreditacije, nadzora trga in ugotavljanja skladnosti, vključno s spodbujanjem uporabe mednarodno dogovorjenih instrumentov na navedenih področjih;

(b) spodbujali uporabo akreditacije v skladu z mednarodnimi pravili za podporo organom za ugotavljanje skladnosti ter njihovim dejavnostim; in (c) spodbujali sodelovanje in, kjer je to mogoče, članstvo Republike Kazahstan in njenih ustreznih organov v evropskih organizacijah, katerih dejavnost je povezana s standardizacijo, meroslovjem, ugotavljanjem skladnosti in z njimi povezanimi dejavnostmi. 2. Pogodbenici si prizadevata vzpostaviti in vzdrževati postopek, s pomočjo katerega bo dosežena postopna uskladitev njunih tehničnih predpisov, standardov in postopkov za ugotavljanje skladnosti.

3. Za področja, na katerih je bila dosežena uskladitev, lahko pogodbenici preučita možnost pogajanj o sporazumih o ugotavljanju skladnosti in prevzemanju industrijskih izdelkov. ČLEN 30 Preglednost 1. Brez poseganja v določbe poglavja 13 tega naslova (Preglednost) vsaka pogodbenica zagotovi, da njeni postopki za razvoj tehničnih predpisov in postopki za ugotavljanje skladnosti omogočajo javno posvetovanje z zainteresiranimi stranmi v ustrezni zgodnji fazi, ko je pripombe, ki izhajajo iz javnega posvetovanja, še mogoče uvesti in upoštevati, razen če to ni mogoče zaradi izrednih razmer ali nevarnosti v zvezi z varnostjo, zdravjem, varstvom okolja ali nacionalno varnostjo.

2. V skladu s členom 2.9 Sporazuma TBT vsaka pogodbenica dovoli obdobje za pripombe v ustrezni zgodnji fazi po uradnem obvestilu o predlaganih tehničnih predpisih ali postopkih ugotavljanja skladnosti. Če je posvetovanje o predlaganih osnutkih tehničnih predpisov ali postopkih ugotavljanja skladnosti odprto za javnost, vsaka pogodbenica dovoli drugi pogodbenici ali fizičnim ali pravnim osebam s sedežem na ozemlju druge pogodbenice, da sodelujejo pod pogoji, ki niso manj ugodni od pogojev, ki veljajo za fizične ali pravne osebe s sedežem na ozemlju navedene pogodbenice. 3. Vsaka pogodbenica zagotovi, da so njeni sprejeti tehnični predpisi in postopki za ugotavljanje skladnosti na voljo javnosti.

POGLAVJE 4 SANITARNE IN FITOSANITARNE ZADEVE

ČLEN 31 Cilj Cilj tega poglavja je določiti načela, ki se uporabljajo za sanitarne in fitosanitarne (SPS) ukrepe ter vprašanja v zvezi z dobrobitjo živali v trgovini med pogodbenicama. Ta načela pogodbenici uporabljata na način, ki dodatno olajšuje trgovino, pri čemer se ohrani raven vsake od pogodbenic na področju varstva človeškega, živalskega ali rastlinskega življenja ali zdravja. ČLEN 32 Načela 1. Pogodbenici zagotovita, da se sanitarni in fitosanitarni ukrepi oblikujejo in uporabljajo na podlagi načela sorazmernosti, preglednosti, nediskriminacije in znanstvene utemeljenosti.

2. Pogodbenica zagotovi, da njeni sanitarni in fitosanitarni ukrepi ne povzročajo samovoljne ali neutemeljene diskriminacije med njenim ozemljem in ozemljem druge pogodbenice, kadar prevladujejo enaki ali podobni pogoji. Sanitarni in fitosanitarni ukrepi se ne smejo uporabljati tako, da bi prikrito omejevali trgovino. 3. Pogodbenici zagotovita, da se sanitarni in fitosanitarni ukrepi in postopki ali kontrole izvajajo ter da ustrezni organi vsake od pogodbenic zahteve za predložitev informacij obravnavajo brez nepotrebnega odlašanja in na način, ki ni manj ugoden za uvožene proizvode kot za enake domače proizvode.

ČLEN 33 Uvozne zahteve

1. V skladu s členom 35 tega poglavja se uporabljajo uvozne zahteve pogodbenice uvoznice za celotno ozemlje pogodbenice izvoznice. Uvozne zahteve, določene v potrdilih, temeljijo na načelih Komisije za Codex Alimentarius (v nadaljnjem besedilu: Codex), Svetovne organizacije za zdravje živali (OIE) in Mednarodne konvencije o varstvu rastlin (IPPC), razen če uvozne zahteve temeljijo na znanstveni oceni tveganja, ki je bila izvedena v skladu z mednarodnimi predpisi, ki se uporabljajo, kot je določeno v Sporazumu STO o uporabi sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov (v nadaljnjem besedilu: Sporazum SPS). 2. Zahteve iz uvoznih dovoljenj ne vsebujejo sanitarnih in veterinarskih pogojev, ki bi bili strožji od pogojev, določenih v potrdilih iz odstavka 1 tega člena.

ČLEN 34 Enakovrednost Na zahtevo pogodbenice izvoznice in na podlagi zadovoljive ocene s strani pogodbenice uvoznice pogodbenici priznavata enakovrednost na podlagi ustreznih mednarodnih postopkov za posamezen ukrep in/ali skupine ukrepov in/ali sistemov, ki se uporabljajo na splošno ali za sektor oziroma del sektorja. ČLEN 35 Ukrepi v zvezi z zdravjem živali in rastlin 1. Pogodbenici priznavata pojem območij brez škodljivcev ali brez bolezni in območij, na katerih škodljivci ali bolezni niso močno razširjeni, v skladu s Sporazumom o sanitarnih in fitosanitarnih ukrepih ter ustreznimi standardi, smernicami ali priporočili Codex, OIE in IPPC. 2. Pogodbenici pri opredelitvi območij brez škodljivcev ali brez bolezni in območij, na katerih škodljivci in bolezni niso močno razširjeni, upoštevata dejavnike, kot so geografski položaj, ekosistemi, epidemiološki nadzor ter učinkovitost sanitarnega ali fitosanitarnega nadzora na takih območjih.

ČLEN 36

Olajševanje trgovine 1. Pogodbenici oblikujeta in uporabljata orodja za olajševanje trgovine na podlagi priznanja inšpekcijskih in certifikacijskih sistemov pogodbenice izvoznice s strani pogodbenice uvoznice. 2. Namen takšnih orodij za olajševanje trgovine je, da pogodbenici uvoznici ni treba preverjati vsake pošiljke ali vsakega izvoznika s sedežem na ozemlju pogodbenice izvoznice v skladu z obstoječo zakonodajo. Vključujejo lahko odobritev izvoznika in vzpostavitev seznamov izvoznikov na ozemlju pogodbenice izvoznice na podlagi jamstev, ki jih zagotovi pogodbenica izvoznica. ČLEN 37 Pregledi in revizije Pregledi in revizije, ki jih izvaja pogodbenica uvoznica na ozemlju pogodbenice izvoznice, da bi ocenila njene sisteme pregledov in certificiranj, se izvajajo v skladu z zadevnimi mednarodnimi standardi, smernicami in priporočili. Stroške pregledov in revizij krije pogodbenica, ki izvaja revizije in preglede.

ČLEN 38 Izmenjava informacij in sodelovanje 1. Pogodbenici razpravljata in izmenjujeta informacije o obstoječih sanitarnih in fitosanitarnih ukrepih ter ukrepih za dobrobit živali in o razvoju ter izvajanju navedenih ukrepov. Pri takih razpravah in izmenjavi informacij se, kadar je to primerno, upoštevajo Sporazum o sanitarnih in fitosanitarnih ukrepih ter standardi, smernice ali priporočila Codex, OIE in IPPC. 2. Pogodbenici se strinjata, da bosta na področju dobrobiti živali in rastlin sodelovali z izmenjavo informacij, strokovnega znanja in izkušenj s ciljem okrepiti zmogljivosti na tem področju. Tako sodelovanje je posebej prilagojeno potrebam vsake pogodbenice in se izvaja z namenom, da vsaki od pogodbenic pomaga pri upoštevanju pravnega okvira druge pogodbenice.

3. Pogodbenici vzpostavita pravočasen dialog o sanitarnih in fitosanitarnih vprašanjih na zahtevo ene od pogodbenic, da bi obravnavali zadeve v zvezi s sanitarnimi in fitosanitarnimi vprašanji ter drugimi nujnimi vprašanji, ki jih zajema to poglavje. Odbor za sodelovanje lahko sprejme pravila za vodenje takih dialogov. 4. Pogodbenici določita in redno posodabljata kontaktne točke za komunikacijo v zvezi z zadevami, ki jih zajema to poglavje.

POGLAVJE 5 TRGOVINA S STORITVAMI IN USTANAVLJANJE ODDELEK 1 SPLOŠNE DOLOČBE ČLEN 39 Cilj ter področje in obseg uporabe 1. Pogodbenici ob ponovni potrditvi svojih obveznosti iz Sporazuma STO uvedeta potrebne ureditve za izboljšanje vzajemnih pogojev za trgovino s storitvami in ustanavljanje. 2. To poglavje v ničemer ne nalaga nobenih obveznosti v zvezi z javnimi naročili v skladu z določbami poglavja 8 (Vladna naročila) tega naslova.

3. Določbe tega poglavja se ne uporabljajo za subvencije, ki jih dodelita pogodbenici.

4. V skladu z določbami tega sporazuma vsaka pogodbenica ohrani pravico do urejanja in sprejetja novih predpisov za izpolnjevanje zakonitih ciljev politik. 5. To poglavje se ne uporablja za ukrepe, ki se nanašajo na fizične osebe, ki si prizadevajo za dostop do trga delovne sile Evropske unije ali Republike Kazahstan, in se ne uporablja za ukrepe, ki se nanašajo na državljanstvo, bivanje ali stalno zaposlitev. 6. To poglavje pogodbenicama v ničemer ne preprečuje uporabe ukrepov za urejanje vstopa fizičnih oseb na njuno ozemlje ali za njihovo začasno bivanje na njunem ozemlju, vključno z ukrepi, potrebnimi za zavarovanje celovitosti njunih meja in zagotovitev urejenega prehajanja fizičnih oseb čez njune meje, pod pogojem, da se taki ukrepi ne uporabljajo tako, da bi izničili ali omejili ugodnosti za katero koli pogodbenico, kar zadeva določbe tega poglavja. 7. To poglavje se ne uporablja za ukrepe, ki jih sprejmeta ali ohranjata pogodbenici in ki vplivajo na trgovino s storitvami in ustanavljanja v avdiovizualnem sektorju.

ČLEN 40 Opredelitev pojmov V tem poglavju: (a) „ukrep“ pomeni kakršen koli ukrep pogodbenice v obliki zakona, predpisa, pravila, postopka, sklepa, upravnega ukrepa ali v kateri koli drugi obliki; (b) „ukrepi, ki jih pogodbenica sprejme ali ohranja“ pomeni ukrepe, ki jih sprejmejo: (i) centralne, regionalne ali lokalne vlade ali organi pogodbenice; in (ii) nevladne organizacije pogodbenice pri izvajanju pooblastil, ki jih nanje prenesejo centralne, regionalne ali lokalne vlade ali organi pogodbenice;

(c) „fizična oseba Evropske unije“ ali „fizična oseba Republike Kazahstan“ pomeni državljana ene od držav članic Evropske unije ali Republike Kazahstan v skladu z njihovo zakonodajo;

(d) „pravna oseba“ pomeni vsak pravni subjekt, pravilno ustanovljen ali kako drugače organiziran po zakonu, ki se uporablja, in sicer kot pridobitna ali nepridobitna dejavnost ter v zasebni ali državni lasti, vključno s kakršnimi koli delniškimi družbami, trusti, partnerstvi, skupnimi podjetji, samostojnimi podjetniki ali združenji; (e) „pravna oseba pogodbenice“ pomeni pravno osebo Evropske unije ali Republike Kazahstan, ustanovljeno v skladu z zakonodajo države članice Evropske unije oziroma Republike Kazahstan z registriranim sedežem, osrednjo upravo ali glavno poslovno enoto na ozemlju, na katerem se uporablja Pogodba o delovanju Evropske unije, oziroma na ozemlju Republike Kazahstan. Če ima pravna oseba, ustanovljena v skladu z zakonodajo posamezne države članice Evropske unije ali Republike Kazahstan, na ozemlju, na katerem se uporablja Pogodba o delovanju Evropske unije, oziroma na ozemlju Republike Kazahstan samo statutarni sedež ali osrednjo upravo, se ne šteje za pravno osebo Evropske unije oziroma Republike Kazahstan, razen če opravlja bistvene poslovne dejavnosti na ozemlju, na katerem se uporablja Pogodba o delovanju Evropske unije, oziroma na ozemlju Republike Kazahstan;

(f) ne glede na točko (e) se uporabljajo glede mednarodnega pomorskega prevoza, vključno s kombiniranimi prevozi, ki vključujejo pomorski del prevozne verige, določbe tega poglavja tudi za ladijske družbe, ki imajo sedež zunaj Evropske unije ali Republike Kazahstan in so pod nadzorom državljanov države članice Evropske unije oziroma Republike Kazahstan, če so njihova plovila registrirana v skladu z zadevno zakonodajo v tej državi članici Evropske unije ali v Republiki Kazahstan in plujejo pod zastavo države članice Evropske unije ali Republike Kazahstan; (g) „sporazum o gospodarskem povezovanju“ pomeni sporazum, ki znatno liberalizira trgovino s storitvami, vključno z ustanavljanjem, v skladu s Splošnim sporazumom o trgovini s storitvami (GATS), zlasti s členoma V in Va GATS, in/ali vsebuje določbe, ki znatno liberalizirajo ustanavljanje v drugih gospodarskih dejavnostih, ki smiselno ustrezajo merilom členov V in Va GATS v zvezi s takimi dejavnostmi; (h) „gospodarske dejavnosti“ zajemajo dejavnosti gospodarske narave, razen gospodarskih dejavnosti, ki se opravljajo pri izvajanju vladnih pooblastil;

(i) „gospodarske dejavnosti, ki se opravljajo v okviru vladnega organa“ pomeni dejavnosti, ki se ne izvajajo na tržni podlagi ali v konkurenci z enim ali več gospodarskimi subjekti; (j) „poslovanje“ pomeni opravljanje in ohranjanje gospodarskih dejavnosti; (k) „hčerinska družba“ pravne osebe pomeni pravno osebo, ki je pod dejanskim nadzorom druge pravne osebe te pogodbenice; (l) „podružnica“ pravne osebe pomeni poslovno enoto, ki ni pravna oseba, je pa po pojavni obliki stalna enota, kot na primer izpostava matične družbe, ima svojo upravo in je materialno opremljena za poslovanje s tretjimi osebami, tako da slednjim, čeprav vedo, da bo, če bo potrebno, vzpostavljena pravna povezanost z matično družbo, ki ima svoj glavni sedež v tujini, ni treba poslovati neposredno z matično družbo, ampak lahko svoje posle opravijo v poslovni enoti, ki je izpostava matične družbe;

(m) „ustanavljanje“ pomeni kakršno koli poslovno ali tržno prisotnost, vključno z:

(i) ustanovitvijo, prevzemom ali vzdrževanjem pravne osebe; ali (ii) ustanovitvijo ali vzdrževanjem podružnice ali predstavništva na ozemlju pogodbenice z namenom opravljanja gospodarske dejavnosti; (n) „vlagatelj“ pogodbenice pomeni fizično ali pravno osebo, ki želi opravljati ali opravlja gospodarsko dejavnost z vzpostavitvijo poslovne enote; (o) „storitve“ zajemajo vsako storitev v katerem koli sektorju, razen storitev, opravljenih v okviru vladnega organa; (p) „storitev, opravljena v okviru vladnega organa“ pomeni vsako storitev, ki ni opravljena na tržni podlagi ali v konkurenci z drugimi ponudniki storitev; (q) „ponudnik storitve“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki ponuja storitev;

(r) „opravljanje storitve“ vključuje pripravo, distribucijo, trženje, prodajo in izvedbo storitve. ODDELEK 2 USTANAVLJANJE IN ČEZMEJNO OPRAVLJANJE STORITEV PODODDELEK 1

VSE GOSPODARSKE DEJAVNOSTI ČLEN 41 Področje in obseg uporabe 1. Ta pododdelek se uporablja za ukrepe pogodbenic, ki vplivajo na ustanavljanje v vseh gospodarskih dejavnostih in čezmejno opravljanje storitev.

2. Pogodbenici potrjujeta svoje pravice in obveznosti, ki izhajajo iz njunih zavez iz GATS. Zaradi večje gotovosti glede storitev se ustrezni seznami GATS pogodbenic, vključno s pridržki in seznami izjem po načelu države z največjimi ugodnostmi, vključijo v ta sporazum in so njegov sestavni del ter se uporabljajo. ČLEN 42 Postopno izboljšanje pogojev za ustanavljanje 1. Odbor za sodelovanje v sestavi predstavnikov za trgovino da pogodbenicama priporočila za nadaljnjo liberalizacijo ustanavljanja v okviru tega sporazuma. 2. Pogodbenici si prizadevata, da bi se izognili sprejetju kakršnih koli ukrepov, zaradi katerih bi bili pogoji za ustanavljanje bolj restriktivni od stanja na dan pred dnevom podpisa tega sporazuma.



ČLEN 43 Postopno izboljšanje pogojev za čezmejno opravljanje storitev 1. Pogodbenici v celoti priznavata pomen liberalizacije čezmejnega opravljanja storitev med pogodbenicama. 2. Odbor za sodelovanje v sestavi predstavnikov za trgovino da pogodbenicama priporočila za nadaljnjo liberalizacijo čezmejnega opravljanja storitev v okviru tega sporazuma.

PODODDELEK 2 GOSPODARSKE DEJAVNOSTI, KI NISO STORITVENE ČLEN 44 Področje in obseg uporabe Ta pododdelek se uporablja za ukrepe pogodbenic, ki vplivajo na ustanavljanje v vseh gospodarskih dejavnostih, ki niso storitvene. ČLEN 45

Obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi 1. Vsaka pogodbenica pravnim osebam druge pogodbenice na področju ustanavljanja dodeli obravnavo, ki ni manj ugodna od obravnave, ki jo pogodbenica zagotovi pravnim osebam iz katere koli tretje države.

2. Vsaka pogodbenica pravnim osebam druge pogodbenice, ustanovljenim na ozemlju prve pogodbenice, na področju delovanja dodeli obravnavo, ki ni manj ugodna od obravnave, ki jo pogodbenica priznava pravnim osebam iz katere koli tretje države. 3. Kakršna koli prednost, ugodnost, posebna pravica ali nedotakljivost, v zvezi z zahtevami lokalnih vsebin, ki jo Republika Kazahstan dodeli pravnim osebam članice STO, ustanovljene v Republiki Kazahstan v obliki pravne osebe, se takoj in brezpogojno priznava pravnim osebam iz Evropske unije, ki so ustanovljene v Republiki Kazahstan v obliki pravne osebe. 4. Obravnava dodeljena v skladu z odstavkoma 1 in 2, se ne uporablja za obravnavo, ki jo pogodbenica priznava v skladu s sporazumi o gospodarskem povezovanju, sporazumi o prosti trgovini, sporazumi o izogibanju dvojnega obdavčevanja in sporazumi, ki urejajo predvsem davčne zadeve, prav tako pa se je ne sme razlagati tako, da zajema zaščito naložb, razen obravnave, ki izhaja iz člena 46, vključno s postopki reševanja sporov med investitorji in državo.

5. Ne glede na odstavek 4 Republika Kazahstan glede strateških virov in objektov hčerinskim družbam pravnih oseb iz Evropske unije, ki so v Republiki Kazahstan ustanovljene v obliki pravne osebe, v nobenem primeru ne priznava manj ugodne obravnave od tiste, ki se priznava po dnevu začetka uporabe tega naslova za hčerinske družbe pravnih oseb katere koli tretje države, ustanovljene v Republiki Kazahstan v obliki pravne osebe. ČLEN 46 Nacionalna obravnava Ob upoštevanju pridržkov pogodbenic iz Priloge I: (a) vsaka pogodbenica hčerinskim družbam pravnih oseb druge pogodbenice s sedežem na ozemlju prve pogodbenice glede na njihovo delovanje dodeli obravnavo, ki ni manj ugodna od tiste, ki se dodeli njenim pravnim osebam.

(b) Republika Kazahstan pravnim osebam in podružnicam Evropske unije glede ustanavljanja in operacij gospodarskih dejavnosti, ki niso storitvene, dodeli obravnavo, ki ni manj ugodna od tiste, ki jo priznava pravnim osebam in podružnicam Republike Kazahstan. Nacionalna obravnava, ki jo dodeli Republika Kazahstan, ne posega v pogoje protokola o pristopu Republike Kazahstan k STO.

ODDELEK 3 ZAČASNA PRISOTNOST FIZIČNIH OSEB

IZ POSLOVNIH RAZLOGOV ČLEN 47 Obseg uporabe in opredelitev pojmov 1. Ta oddelek se uporablja za ukrepe pogodbenic v zvezi z vstopom in začasnim bivanjem na njihovih ozemljih poslovnih obiskovalcev za namene ustanavljanja, znotraj podjetij premeščenega osebja in pogodbenih izvajalcev storitev na ozemlja pogodbenic v skladu s členom 39(5) in (6).

2. V tem oddelku: (a) „poslovni obiskovalci za namene ustanavljanja“ pomeni fizične osebe, zaposlene na vodstvenih položajih v pravni osebi pogodbenice, ki so odgovorni za ustanovitev poslovne enote na ozemlju druge pogodbenice. Te osebe ne ponujajo ali zagotavljajo storitev in ne opravljajo nobenih drugih gospodarskih dejavnosti z izjemo tistih, ki so nujne za namene ustanavljanja. Prav tako ne prejemajo plačila za opravljeno delo od vira, ki se nahaja v pogodbenici gostiteljici; (b) „osebe, premeščene znotraj podjetja“ pomeni fizične osebe, ki jih je zaposlila pravna oseba pogodbenice ali so partnerji v njej za vsaj eno leto in ki so začasno premeščeni v poslovno enoto, ki je lahko hčerinska družba, podružnica ali matična družba pravne osebe pogodbenice na ozemlju druge pogodbenice. Zadevna fizična oseba mora spadati v eno od kategorij, kot so opredeljene v ustreznih seznamih GATS pogodbenic, ki se za namene tega oddelka uporabljajo za vse gospodarske dejavnosti;

(c) „ponudnik pogodbenih storitev“ pomeni fizično osebe, zaposlene v pravni osebi pogodbenice, ki ni agencija za posredovanje in zagotavljanje delovne sile ter ne posluje preko takih agencij in nima poslovne enote na ozemlju druge pogodbenice in ki je s končnim potrošnikom v slednji pogodbenici v dobri veri sklenila pogodbo o opravljanju storitev, za izpolnitev katere je potrebna začasna prisotnost njenih delavcev v slednji pogodbenici;

(d) „kvalifikacije“ pomeni diplome, spričevala in druga dokazila o formalni izobrazbi, ki jih izda organ, imenovan skladno z zakonodajnimi, uredbenimi ali upravnimi določbami, in ki potrjujejo uspešen zaključek strokovnega usposabljanja. ČLEN 48 Osebe, premeščene znotraj podjetja, in poslovni obiskovalci za namene ustanavljanja 1. Glede storitev pogodbenici ponovno potrdita svoje obveznosti, ki izhajajo iz njunih obveznosti iz GATS glede vstopa in začasnega bivanja oseb, premeščenih znotraj podjetja, in poslovnih obiskovalcev za namene ustanavljanja. Uporabljajo se pridržki iz GATS.

2. Za gospodarske dejavnosti, ki niso storitvene, in ob upoštevanju pridržkov iz Priloge II: (a) vsaka pogodbenica vlagateljem, dejavnim v proizvodnji blaga na ozemlju druge pogodbenice, dovoli, da osebe, premeščene znotraj podjetja premesti, kot je opredeljeno v členu 47(2)(b), poslovne obiskovalce za namene ustanavljanja, pa kot je določeno v členu 47(2)(a). Vstop in začasno bivanje se dovoli za največ tri leta za osebe, premeščene znotraj podjetja, in 90 dni v katerem koli dvanajstmesečnem obdobju za poslovne obiskovalce za namene ustanavljanja; (b) nobena pogodbenica ne sme ohraniti ali sprejeti ukrepov, ki so opredeljeni kot omejitve glede skupnega števila fizičnih oseb, ki jih vlagatelj lahko premesti kot osebe, premeščene znotraj podjetja ali poslovne obiskovalce za namene ustanavljanja, v obliki številčnih kvot ali zahteve po ugotavljanju gospodarskih potreb, in kot diskriminatorne omejitve.

ČLEN 49 Ponudniki pogodbenih storitev 1. Republika Kazahstan dovoli opravljanje storitev na svojem ozemlju s strani pravnih oseb Evropske unije s prisotnostjo fizičnih oseb, ki so državljani držav članic Evropske unije ter izpolnjujejo naslednje pogoje:

(a) fizične osebe, ki vstopajo v Republiko Kazahstan, morajo imeti: (i) univerzitetno diplomo ali višjo strokovno kvalifikacijo, iz katere je razvidno enakovredno znanje, in (ii) poklicne kvalifikacije, kadar je to potrebno za izvajanje dejavnosti v zadevnem sektorju skladno z zakoni, drugimi predpisi ali zahtevami Republike Kazahstan; (b) fizične osebe med bivanjem v Republiki Kazahstan ne smejo prejemati plačil za zagotavljanje storitev, razen plačila pravne osebe Evropske unije;

(c) fizične osebe, ki vstopajo na ozemlje Republike Kazahstan, morajo biti zaposlene v pravni osebi Evropske unije vsaj eno leto pred dnevom vložitve vloge za vstop v Republiko Kazahstan. Poleg tega morajo imeti fizične osebe na dan predložitve vloge za vstop v Republiko Kazahstan vsaj pet let delovnih izkušenj v sektorju dejavnosti, ki je predmet pogodbe; (d) Republika Kazahstan lahko za dostop ponudnikov pogodbenih storitev Evropske unije na trg storitev Republike Kazahstan uporabi preverjanje gospodarskih potreb in letno kvoto delovnih dovoljenj. Skupno število ponudnikov pogodbenih storitev Evropske unije, ki vstopajo na trg storitev Republike Kazahstan, ne sme presegati 800 oseb na leto;

(e) po preteku petletnega obdobja po pristopu Republike Kazahstan k STO se preverjanja gospodarskih potreb ne smejo več uporabljati. V obdobju, ko Republika Kazahstan uporablja preverjanje gospodarskih potreb, lahko vstop in začasno bivanje fizičnih oseb v Republiki Kazahstan v skladu z izpolnjevanjem pogodbe traja največ za kumulativno obdobje štirih mesecev v katerem koli 12-mesečnem obdobju oziroma toliko časa, kolikor traja pogodba, kar koli je krajše. Po izteku petletnega obdobja po pristopu Republike Kazahstan k STO vstop in začasno bivanje zajemata kumulativno obdobje največ šestih mesecev v katerem koli 12-mesečnem obdobju oziroma toliko časa, kolikor traja pogodba, kar koli je krajše. Pravne osebe Evropske unije so odgovorne za pravočasen odhod svojih zaposlenih z ozemlja Republike Kazahstan.

2. Republika Kazahstan dovoli opravljanje storitev na svojem ozemlju s strani pravnih oseb Evropske unije s prisotnostjo fizičnih oseb, če naročilo storitev izpolnjuje naslednje pogoje: (a) pogodba o opravljanju storitev: (i) je bila sklenjena neposredno med pravno osebo Evropske unije in končnim potrošnikom, ki je pravna oseba Republike Kazahstan; (ii) zahteva začasno prisotnost zaposlenih navedene pravne osebe za opravljanje storitev na ozemlju Republike Kazahstan; ter (iii) je skladna z zakoni, drugimi predpisi in zahtevami Republike Kazahstan; (b) je pogodba o opravljanju storitev sklenjena v enem od naslednjih sektorjev dejavnosti, ki so vključeni in opredeljeni v seznamu obveznosti GATS Republike Kazahstan: (i) pravne storitve (ii) računovodske in knjigovodske storitve (iii) davčne storitve



(iv) arhitekturne storitve (v) inženirske storitve (vi) integrirane inženirske storitve (vii) storitve urbanističnega načrtovanja in krajinske arhitekture (viii) računalniške in sorodne storitve (ix) oglaševanje (x) storitve raziskovanja trga (xi) podjetniško in poslovno svetovanje (xii) storitve v zvezi s podjetniškim in poslovnim svetovanjem (xiii) tehnično preizkušanje in analiziranje (xiv) svetovalne storitve v zvezi z rudarstvom (xv) sorodne storitve na področju znanstvenega in tehničnega svetovanja (xvi) prevajanje in tolmačenje (xvii) vzdrževanje in popravila opreme, vključno s prevozno opremo, v okviru pogodbe za opravljanje storitev po prodaji (xviii) okoljske storitve; (c) dostop, odobren v skladu s tem odstavkom, zadeva samo storitveno dejavnost, ki je predmet pogodbe, in ne daje pravice do uporabe strokovnega naziva na ozemlju Republike Kazahstan.

3. Evropska unija ponovno potrjuje svoje obveznosti, ki izhajajo iz obveznosti iz GATS, glede vstopa in začasnega bivanja ponudnikov pogodbenih storitev. Uporabljajo se pridržki iz obveznosti iz GATS.

ČLEN 50 Obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi 1. Evropska unija ponudnikom pogodbenih storitev Republike Kazahstan priznava obravnavo, ki ni manj ugodna od obravnave, ki se priznava ponudnikom pogodbenih storitev katere koli tretje države. 2. Obravnava, dodeljena na podlagi drugih sporazumov, sklenjenih med Evropsko unijo in tretjo državo, ki so priglašeni v skladu s členom V GATS ali zajeti v seznam izjem po načelu države z največjimi ugodnostmi GATS Evropske unije, je izključena iz področja uporabe tega odstavka. Obravnava, ki izhaja iz uskladitve predpisov na podlagi sporazumov, ki jih je sklenila Evropska unija in ki zagotavljajo medsebojno priznavanje v skladu s členom VII GATS, je prav tako izključena iz področja uporabe odstavka 1.

3. Če Republika Kazahstan ponudnikom pogodbenih storitev katere koli druge članice STO, razen držav Skupnosti neodvisnih držav (SND) in držav, ki so pogodbenice sporazumov o gospodarskem povezovanju z Republiko Kazahstan, dodeli ugodnejšo obravnavo, kot jo določa ta sporazum, se ta obravnava uporablja za ponudnike pogodbenih storitev Evropske unije. Obravnava, ki izhaja iz harmonizacije predpisov na podlagi sporazumov, ki jih je sklenila Republika Kazahstan in ki zagotavljajo medsebojno priznavanje v skladu s členom VII GATS, je prav tako izključena iz te določbe. ČLEN 51 Postopno izboljšanje pogojev za začasno prisotnost

fizičnih oseb iz poslovnih razlogov Odbor za sodelovanje v sestavi predstavnikov za trgovino da pogodbenicama priporočila za nadaljnjo liberalizacijo začasne prisotnosti fizičnih oseb iz poslovnih razlogov.

ODDELEK 4 NOTRANJA UREDITEV

ČLEN 52 Področje in obseg uporabe 1. Področja iz člena 53 se uporabljajo za ukrepe pogodbenic v zvezi z izdajo licenc in kvalifikacijskih postopkov, ki zadevajo: (a) čezmejno opravljanje storitev; (b) ustanavljanje; (c) opravljanje storitev s prisotnostjo fizičnih oseb na ozemlju druge pogodbenice v skladu z oddelkom 3 tega poglavja.

2. Področja iz člena 53 se uporabljajo za vse gospodarske dejavnosti, ki spadajo na področje uporabe tega poglavja. Za storitve se uporabljajo v okviru specifičnih obveznosti zadevne pogodbenice iz GATS. Področja se ne uporabljajo za ukrepe, kolikor so omejitve, za katere velja razpored po členu XVI ali XVII GATS. ČLEN 53 Licence in kvalifikacijske zahteve 1. Vsaka pogodbenica zagotovi, da so postopki izdajanja licenc in kvalifikacijske zahteve za namen pridobitve dovoljenja za opravljanje storitev ali ustanavljanje razumni, jasni in da ustrezajo osnovnim ciljem politike, pri čemer upoštevajo naravo zahtev, ki jih je treba izpolniti, in merila, ki jih je treba oceniti, ter sami po sebi ne predstavljajo omejitve glede opravljanja storitev ali ustanavljanja.

2. Kadar obstajajo določeni časovni roki za vložitev vloge, se vložniku zagotovi razumen rok za vložitev vloge. Pristojni organ začne obravnavati vlogo brez nepotrebnega odlašanja. Če je možno, bi bilo treba omogočiti, da se vloge v elektronski obliki sprejmejo pod enakimi pogoji za dokazovanje pristnosti kot vloge, vložene v papirni obliki.

3. Omogočiti bi bilo treba, da se namesto originalnih dokumentov sprejmejo overjene kopije, kadar je to mogoče. 4. Vsaka pogodbenica zagotovi, da se obravnava vloge, vključno s sprejetjem končne odločitve o vlogi, zaključi v razumnem roku, določenem v njeni zakonodaji, v vsakem primeru pa brez nepotrebnega odlašanja. Vsaka pogodbenica si prizadeva določiti običajni časovni rok za obravnavo vloge. Vsaka pogodbenica zagotovi, da odobrena licenca ali dovoljenje začneta veljati brez nepotrebnega odlašanja in v skladu s pogoji, ki so določeni v navedeni licenci ali dovoljenju. 5. Vsaka pogodbenica zagotovi, da so pristojbine za izdajo licenc sorazmerne glede na stroške, ki jih ima pristojni organ, in da same po sebi ne omejujejo opravljanja storitev ali ustanavljanja. 6. Če pristojni organ meni, da je vloga nepopolna, ali ugotovi, da potrebuje dodatne informacije, v razumnem roku: (a) obvesti vložnika; (b) v izvedljivem obsegu opredeli zahtevane podatke; ter (c) v izvedljivem obsegu zagotovi priložnost za odpravo pomanjkljivosti.

7. Če pristojni organ zavrne vlogo, o tem obvesti vložnika brez nepotrebnega odlašanja in, kolikor je to izvedljivo, v pisni obliki. Pristojni organ bi moral na zahtevo vložnika obvestiti o razlogih za zavrnitev vloge in, kjer je to mogoče, o kakršnih koli ugotovljenih pomanjkljivostih. Vložnika bi moral seznaniti s postopki za pritožbo zoper odločitev v skladu z zadevno zakonodajo. Pristojni organ bi moral vložniku dovoliti, da predloži novo vlogo v skladu z uveljavljenimi postopki zadevnega organa, razen če zadevni organ omeji število licenc ali kvalifikacijskih zahtev. 8. Vsaka pogodbenica zagotovi nepristranskost postopkov in odločitev pristojnih organov za izdajo licence ali postopka izdaje dovoljenja do vseh vložnikov. Pristojni organ bi moral sprejeti odločitev neodvisno in ne odgovarjati ponudniku storitev ali vlagatelju, za katerega se zahteva licenca ali dovoljenje.

ODDELEK 5 PODROČNE DOLOČBE

ČLEN 54 Mednarodni pomorski prevoz 1. Ta člen določa načela v zvezi z liberalizacijo storitev v mednarodnem pomorskem prevozu. Ta člen ne posega v pravice in obveznosti, ki izhajajo iz obveznosti GATS posamezne pogodbenice. 2. V tem členu „mednarodni pomorski promet“ zajema prevoze od vrat do vrat in večmodalne prevoze, ki pomenijo prevoz blaga z več kot eno vrsto prevoza in vključujejo pomorski del prevozne verige, z enotnim prevoznim dokumentom in v ta namen vključuje pravico ponudnikov mednarodnega pomorskega prevoza do neposrednega sklepanja pogodb s ponudniki drugih vrst prevoza.

3. Kar zadeva dejavnosti iz odstavka 4, ki jih opravljajo ladijski prevozniki za zagotavljanje storitev v mednarodnem pomorskem prevozu, vsaka pogodbenica pravnim osebam druge pogodbenice dovoli, da na njenem ozemlju ustanavljajo hčerinske družbe ali podružnice pod pogoji za ustanavljanje in poslovanje, ki niso manj ugodni od tistih, ki jih priznava svojim hčerinskim družbam ali podružnicam oziroma hčerinskim družbam ali podružnicam katere koli tretje države, kateri koli so ugodnejši. Ta odstavek se ne uporablja za ustanavljanje za namene upravljanja flote pod nacionalno zastavo države članice Evropske unije ali Republike Kazahstan. 4. Take dejavnosti vključujejo, niso pa omejene na: (a) trženje in prodajo storitev pomorskega prevoza in sorodnih storitev z neposrednimi stiki s strankami, od ponudbe do izstavitve računa; ne glede na to, ali te storitve opravlja ali nudi ponudnik storitev sam ali ponudniki storitev, s katerimi je ponudnik storitev sklenil stalne poslovne dogovore; (b) nakup in uporabo vseh vrst prevoznih in povezanih storitev, vključno s prevoznimi storitvami po celinskih vodnih poteh, potrebnih za zagotavljanje intermodalnih storitev, in sicer za svoj račun ali v imenu strank (ter za nadaljnjo prodajo strankam);

(c) pripravo dokumentacije za prevozne dokumente, carinske dokumente ali druge dokumente v zvezi s poreklom in značilnostmi blaga, ki se prevaža;

(d) zagotavljanje poslovnih informacij na kakršen koli način, vključno z računalniškimi informacijskimi sistemi in elektronsko izmenjavo podatkov (ob upoštevanju vseh nediskriminatornih omejitev glede telekomunikacij); (e) sklepanje kakršnih koli poslovnih dogovorov z drugimi ladijskimi prevozniki, vključno z deležem v kapitalu družbe ter zaposlovanjem lokalnega osebja pri lokalnih ladijskih prevoznikih (ali v primeru tujega osebja, ob upoštevanju ustreznih določb tega sporazuma); (f) organiziranje v imenu pravnih oseb, med drugim pristanka plovil ali po potrebi prevzema tovora. 5. Glede na obstoječo raven liberalizacije čezmejnega opravljanja storitev na področju mednarodnega pomorskega prevoza med pogodbenicama: (a) pogodbenici učinkovito uporabljata načelo neomejenega dostopa do mednarodnih trgov in trgovine na komercialni in nediskriminatorni osnovi;

(b) vsaka pogodbenica ladjam, ki jih upravljajo ponudniki storitev druge pogodbenice, dodeli obravnavo, ki je enako ugodna kot tista, ki se priznava njenim ladjam ali ladjam katere koli tretje države, kar koli je ugodneje, med drugim v zvezi z dostopom do pristanišč, uporabo infrastrukture in storitev pristanišč ter pomožnih pomorskih storitev ter v zvezi s tem povezanimi pristojbinami in taksami, carinskimi objekti in določitvijo privezov ter naprav za nakladanje in razkladanje. 6. Pogodbenici pri uporabi načel iz odstavka 5: (a) od začetka veljavnosti tega sporazuma ne uporabljata določb o delitvi tovora iz dvostranskih sporazumov med katero koli državo članico Evropske unije in Republiko Kazahstan; (b) ne vključujeta določb o delitvi tovora v prihodnje dvostranske sporazume s tretjimi državami, razen v izjemnih okoliščinah, ko bi prevozniki v linijskem prevozu po morju iz ene ali druge pogodbenice tega sporazuma sicer ne imeli učinkovite možnosti za redno trgovsko linijo z zadevno tretjo državo; (c) prepovedujeta dogovore o delitvi tovora v prihodnjih dvostranskih sporazumih glede trgovine s suhim in tekočim razsutim tovorom;

(d) ob začetku veljavnosti tega sporazuma odpravita vse in se vzdržita uvedbe kakršnih koli enostranskih ukrepov ter upravnih, tehničnih in drugih ovir, ki bi lahko predstavljale prikrito omejitev ali imele diskriminatorne učinke na prosto opravljanje storitev v mednarodnem pomorskem prevozu.

7. Fizične in pravne osebe iz Evropske unije, ki ponujajo storitve mednarodnega pomorskega prevoza, lahko ponujajo mednarodne storitve morje-reka na celinskih plovnih poteh Republike Kazahstan in obratno. 8. Pogodbenici ponudnikom storitev mednarodnega pomorskega prometa iz druge pogodbenice po razumnih in nediskriminatornih pogojih zagotovita naslednje storitve v pristanišču: pilotiranje, vleko in pomoč z vlačilcem, oskrbo z živili in gorivom, obnovitev zaloge vode, pobiranje odpadkov in odstranjevanje balastnih voda, storitve pristaniškega kapitana, plovne pripomočke, operativne storitve na kopnem, ki so bistvenega pomena za delovanje ladje, vključno s komunikacijami, oskrbo z vodo in elektriko, opremo za nujna popravila, storitve sidranja in priveza. 9. Če Republika Kazahstan kateri koli drugi članici STO dodeli ugodnejšo obravnavo za pomorski prevoz, razen obmorskih držav Kaspijskega morja in držav SND, se ti pogoji uporabljajo za fizične in pravne osebe iz Evropske unije.

ČLEN 54a Cestni prevoz, železniški prevoz, prevoz po celinskih plovnih poteh in zračni prevoz Za zagotovitev usklajenega razvoja prevoza med pogodbenicama v skladu z njunimi vzajemnimi tržnimi potrebami se lahko pogoji vzajemnega dostopa na trg po cesti, železnici in celinskih plovnih poteh in, če je primerno, v zračnem prevozu uredijo s potencialnimi posebnimi sporazumi, o katerih se pogodbenici dogovorita po začetku veljavnosti tega sporazuma.

ODDELEK 6 IZJEME ČLEN 55 Splošne izjeme 1. Ob upoštevanju zahteve, da se taki ukrepi ne uporabljajo na način, ki bi pomenil sredstvo za samovoljno ali neupravičeno diskriminacijo med državami, če prevladujejo podobni pogoji, ali prikrito omejevanje ustanavljanja, vključno s poslovanjem ali čezmejnim opravljanjem storitev, to poglavje pogodbenicama v ničemer ne preprečuje, da sprejemata ali uveljavljata ukrepe, ki so:

(a) potrebni za zavarovanje javne varnosti ali javne morale ali za ohranjanje javnega reda in miru; (b) potrebni za varovanje življenja ali zdravja ljudi, živali ali rastlin;

(c) povezani z ohranjanjem neobnovljivih naravnih virov, če se taki ukrepi uporabljajo v zvezi z omejevanjem domačih vlagateljev ali notranje ponudbe ali uporabe storitev; (d) potrebni za varovanje narodnega bogastva umetniške, zgodovinske ali arheološke vrednosti; (e) potrebni za zagotovitev skladnosti z zakoni ali drugimi predpisi, ki niso neskladni s tem naslovom, vključno z zakoni in drugimi predpisi, ki zadevajo: (i) preprečevanje zavajajočega in goljufivega ravnanja ali ukrepe, ki so potrebni za obravnavanje posledic neizpolnjevanja pogodb; (ii) varovanje zasebnosti posameznikov v zvezi z obdelavo in razširjanjem osebnih podatkov ter varovanje zaupnosti dokumentacije in računov posameznikov; (iii) varnost;

(f) v neskladju s členom 46, pod pogojem, da je razlika v obravnavi namenjena zagotavljanju učinkovite ali pravične obdavčitve ali pobiranja neposrednih davkov od gospodarskih dejavnosti, vlagateljev ali ponudnikov storitev druge pogodbenice.

2. To poglavje se ne uporablja za sisteme socialne varnosti pogodbenic ali za dejavnosti na ozemlju pogodbenic, ki so povezane, pa čeprav občasno, z izvajanjem vladnih pooblastil. ODDELEK 7 NALOŽBE

ČLEN 56 Pregled in posvetovanja Pogodbenici skupaj pregledata pravni okvir za naložbe najpozneje tri leta po dnevu, na katerega se ta naslov začne uporabljati, da bi ugotovili, ali obstajajo kakršne koli ovire za naložbe. Na podlagi tega pregleda preučita možnost za začetek pogajanj za obravnavo takih ovir z namenom dopolnitve tega sporazuma, vključno v zvezi s splošnimi načeli zavarovanja naložb.

POGLAVJE 6 PRETOK KAPITALA IN PLAČILA ČLEN 57 Tekoči račun Pogodbenici v skladu z ustreznimi členi Statuta Mednarodnega denarnega sklada dovolita vsa plačila in transferje v prosto zamenljivi valuti na tekoči račun plačilne bilance med pogodbenicama.

ČLEN 58 PRETOK KAPITALA

1. Brez poseganja v druge določbe tega sporazuma se pogodbenici glede transakcij na kapitalskem in finančnem računu plačilne bilance zavežeta, da ne bosta uvedli omejitev za prosti pretok kapitala v zvezi z neposrednimi naložbami v skladu z zakonodajo države gostiteljice, gospodarskimi dejavnostmi, ki so zajete v poglavju 5 (Trgovina s storitvami in ustanavljanje) tega naslova, ter likvidacijo in repatriacijo takega investiranega kapitala in kakršnega koli dobička, ki iz njega izvira. 2. Brez poseganja v druge določbe tega sporazuma vsaka od pogodbenic v skladu s svojimi zakoni glede transakcij na kapitalskem in finančnem računu plačilne bilance, za katere ne velja odstavek 1, zagotovi prosti pretok kapitala, med drugim v zvezi s: (a) krediti, povezanimi s komercialnimi transakcijami, vključno z opravljanjem storitev, pri čemer sodeluje rezident pogodbenice; (b) finančnimi posojili in krediti ali

(c) kapitalsko udeležbo v pravni osebi brez namena vzpostavitve ali ohranjanja trajnih gospodarskih povezav. 3. Brez poseganja v druge določbe tega sporazuma pogodbenici ne uvedeta novih omejitev pretoka kapitala med rezidenti pogodbenic ter ne poostrita obstoječih ureditev. 4. Pogodbenici se lahko posvetujeta, da bi omogočili lažji pretok kapitala med seboj. ČLEN 59 Izjeme Pod pogojem da se taki ukrepi ne uporabljajo na način, ki bi pomenil sredstvo za samovoljno ali neupravičeno diskriminacijo med državami, v katerih prevladajo podobni pogoji, ali prikrito omejevanje pretoka kapitala, se nobena določba tega poglavja ne razlaga tako, da bi se pogodbenicama preprečilo sprejemanje ali izvrševanje ukrepov:

(a) ki so potrebni za zaščito javne varnosti in javne morale ali za ohranjanje javnega reda in miru ali

(b) so potrebni za zagotovitev skladnosti z zakoni ali drugimi predpisi, ki niso neskladni z določbami tega naslova, vključno z zakoni in drugimi predpisi, ki zadevajo: (i) preprečevanje kriminalnih ali kaznivih dejanj, varljivega in goljufivega ravnanja ali tisti ukrepi, ki so potrebni za obravnavanje posledic neizpolnjevanja obveznosti iz pogodb (stečaj, nesolventnost in zaščita pravice upnikov); (ii) ukrepe, ki se sprejmejo ali ohranijo za zagotavljanje neoporečnosti in stabilnosti finančnega sistema pogodbenice; (iii) izdajanje vrednostnih papirjev, opcij, terminskih poslov ali drugih izvedenih finančnih instrumentov ali trgovanje z njimi; (iv) finančni nadzor ali vodenje evidence prenosov, ko organi za izvrševanje zakona ali finančno regulativni organi potrebujejo pomoč, ali (v) zagotavljanje skladnosti z odredbami ali sodbami v sodnih ali upravnih postopkih.

ČLEN 60 Začasni zaščitni ukrepi v zvezi s

pretokom kapitala, plačili ali transferji V izjemnih okoliščinah, ki povzročijo velike težave v delovanju monetarne politike in tečajne politike, v primeru Republike Kazahstan, ali v delovanju ekonomske in monetarne unije, v primeru Evropske unije, ali pa predstavljajo nevarnost takih težav, lahko zadevna pogodbenica sprejme nujno potrebne zaščitne ukrepe v zvezi s pretokom kapitala, plačili ali transferji za obdobje, ki ne presega enega leta. Pogodbenica, ki takšne ukrepe ohrani ali sprejme, o tem takoj obvesti drugo pogodbenico in čim prej navede časovni razpored za odpravo takšnih ukrepov.

POGLAVJE 7 INTELEKTUALNA LASTNINA ČLEN 61 Cilji

Cilji tega poglavja so: (a) olajšati proizvodnjo in trženje inovativnih in ustvarjalnih proizvodov med pogodbenicama; in (b) doseči ustrezno in učinkovito raven varstva in uveljavljanja pravic intelektualne lastnine.

ODDELEK 1 NAČELA ČLEN 62 Narava in obseg obveznosti 1. Pogodbenici ponovno potrjujeta svojo zavezo, da bosta zagotovili ustrezno in učinkovito izvajanje mednarodnih sporazumov na področju intelektualne lastnine, katerih podpisnici sta, vključno s Sporazumom STO o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (v nadaljnjem besedilu: Sporazum TRIPS). Določbe tega poglavja dopolnjujejo in podrobneje opredeljujejo pravice in obveznosti med pogodbenicama v skladu s Sporazumom TRIPS ter drugimi mednarodnimi sporazumi na področju intelektualne lastnine. 2. V tem sporazumu se pojem „intelektualna lastnina“ med drugim nanaša na vse kategorije intelektualne lastnine iz člena 65 do 96.

3. Varstvo intelektualne lastnine vključuje varstvo pred nelojalno konkurenco iz člena 10bis Pariške konvencije za varstvo industrijske lastnine iz leta 1883, kakor je bila revidirana in spremenjena (v nadaljnjem besedilu: Pariška konvencija).

4. To poglavje pogodbenicama ne preprečuje uporabe določb iz svoje zakonodaje, ki določajo višje standarde zaščite pravic intelektualne lastnine in njihovega uveljavljanja, pod pogojem, da te določbe niso v nasprotju z določbami tega poglavja. ČLEN 63 Prenos tehnologije 1. Pogodbenici soglašata, da si bosta izmenjavali stališča in informacije o nacionalnih zakonodajah in mednarodnih praksah za zaščito in uveljavljanje pravic intelektualne lastnine v zvezi s prenosom tehnologije. To zlasti vključuje izmenjavo mnenj o ukrepih za olajšanje pretoka informacij, poslovnih partnerstev, prostovoljnega izdajanja licenc in sklepanja pogodb s podizvajalci. Posebna pozornost se nameni pogojem, potrebnim za ustvarjanje ustreznih ugodnih razmer za prenos tehnologije v državah gostiteljicah, vključno z vprašanji, kot sta notranji pravni okvir in razvoj človeškega kapitala.

2. Če so sprejeti ukrepi v zvezi s prenosom tehnologije, se zaščitijo legitimni interesi imetnikov pravic intelektualne lastnine. ČLEN 64 Izčrpanje Vsaka pogodbenica uporablja nacionalno ali regionalno izčrpanje pravic intelektualne lastnine v skladu z zadevnim notranjim pravom za avtorske pravice in sorodne pravice, modele in trgovska imena.

ODDELEK 2 STANDARDI O PRAVICAH INTELEKTUALNE LASTNINE

AVTORSKE IN SORODNE PRAVICE ČLEN 65 Zagotovljeno varstvo Vsaka pogodbenica ravna v skladu s pravicami in obveznostmi iz naslednjih mednarodnih sporazumov: (a) Bernske konvencije za varstvo književnih in umetniških del (v nadaljnjem besedilu: Bernska konvencija); (b) Mednarodne konvencije za varstvo izvajalcev, proizvajalcev fonogramov in radiodifuznih organizacij (v nadaljnjem besedilu: Rimska konvencija); (c) Pogodbe Svetovne organizacije za intelektualno lastnino (v nadaljnjem besedilu: WIPO) o avtorski pravici;

(d) Pogodbe WIPO o izvedbah in fonogramih; (e) Sporazuma TRIPS;

ČLEN 66 Avtorji Vsaka pogodbenica avtorjem zagotovi izključno pravico, da dovolijo ali prepovejo: (a) neposredno ali posredno, začasno ali stalno reprodukcijo dela ali celote svojih del na kakršen koli način in v kakršni koli obliki; (b) kakršne koli distribucije izvirnikov ali njihovih kopij v javnosti s prodajo ali drugače; (c) predvajanje svojih del v javnosti, žično ali brezžično, vključno z objavo njihovih del v javnosti na tak način, da imajo posamezniki do njih dostop na kraju in v času, ki si ju sami izberejo.

ČLEN 67 Izvajalci Vsaka pogodbenica izvajalcem zagotovi izključno pravico, da dovolijo ali prepovejo: (a) posnetek svojih izvedb; (b) neposredno ali posredno, začasno ali stalno reprodukcijo dela ali celote posnetkov svojih izvedb na kakršen koli način in v kakršni koli obliki;

(c) distribucijo posnetkov svojih izvedb javnosti s prodajo ali drugače; (d) objavo posnetkov svojih izvedb v javnosti, žično ali brezžično, na tak način, da imajo posamezniki do njih dostop na kraju in v času, ki si ju sami izberejo; (e) brezžično radiodifuzijo in predvajanje javnosti svojih izvedb, razen kadar gre za radiodifuzno izvedbo ali kadar je narejena po posnetku.

ČLEN 68 Proizvajalci fonogramov Vsaka pogodbenica proizvajalcem fonogramov zagotovi izključno pravico, da dovolijo ali prepovejo: (a) neposredno ali posredno, začasno ali stalno reprodukcijo dela ali celote svojih fonogramov na kakršen koli način in v kakršni koli obliki; (b) distribucijo svojih fonogramov v javnosti, s prodajo ali drugače, vključno z njihovimi kopijami; (c) objavo svojih fonogramov v javnosti, žično ali brezžično, na tak način, da imajo posamezniki do njih dostop na kraju in v času, ki si ju sami izberejo.

ČLEN 69 Radiodifuzne organizacije

Vsaka pogodbenica radiodifuznim organizacijam zagotovi izključno pravico, da dovolijo ali prepovejo: (a) posnetek svoje radiodifuzije; (b) reprodukcijo posnetkov svojih oddaj; (c) dajanje na voljo javnosti, po žici ali brezžično, posnetkov svoje radiodifuzije, tako da imajo posamezniki do njih dostop na kraju in v času, ki si ju sami izberejo; in (d) ponoven brezžični prenos svoje radiodifuzije in njeno predvajanje v javnosti, če to predvajanje poteka na javnih mestih ob plačilu vstopnine.

ČLEN 70 Radiodifuzno oddajanje in predvajanje v javnosti Vsaka pogodbenica zagotovi pravico do primernega enkratnega nadomestila, ki ga poravna uporabnik, če se fonogram, objavljen za komercialne namene, ali reprodukcija takega fonograma uporablja za brezžično radiodifuzijo ali za kakršno koli predvajanje javnosti, ter do tega, da se to nadomestilo razdeli med zadevne izvajalce in proizvajalce fonogramov. Če ni dogovora med izvajalci in proizvajalci fonogramov, lahko vsaka pogodbenica določi pogoje glede razdelitve tega nadomestila mednje. ČLEN 71 Obdobje varstva

1. Pravice avtorjev literarnih ali umetniških del v smislu člena 2 Bernske konvencije trajajo celo življenjsko dobo avtorja in najmanj 70 let po njegovi smrti. 2. Kadar je delo ustvarilo več avtorjev, se obdobje iz odstavka 1 računa od smrti soavtorja, ki je umrl zadnji.

3. Pravice izvajalcev potečejo najmanj 50 let po dnevu izvedbe. Če pa je v tem obdobju v javnosti zakonito objavljen ali zakonito predvajan posnetek izvedbe, pravice potečejo najmanj 50 let po dnevu prve objave ali predvajanja v javnosti, kar koli je prej. 4. Pravice proizvajalcev fonogramov potečejo najmanj 50 let po nastanku posnetka. Če pa je v tem obdobju fonogram zakonito objavljen, pravice potečejo najmanj 50 let po dnevu prve zakonite objave. Če v obdobju iz prvega stavka ni bilo zakonite objave in se v tem času fonogram ne predvaja zakonito v javnosti, pravice potečejo najmanj 50 let po dnevu prvega zakonitega predvajanja v javnosti. 5. Obdobje veljavnosti pravic radiodifuznih organizacij ni krajše od 50 let od prvega radiodifuznega oddajanja, ne glede na to, ali je to oddajanje žično ali brezžično, tudi po kablu ali prek satelita. 6. Obdobje varstva iz tega člena začne teči prvega januarja tistega leta, ki sledi dogodku, s katerim je pravica nastala. 7. Obdobje varstva lahko presega obdobje, določeno v tem členu.

ČLEN 72 Varstvo tehnoloških ukrepov 1. Vsaka pogodbenica določi ustrezno pravno varstvo proti izogibanju veljavnim tehnološkim ukrepom, kadar se oseba, ki se tem ukrepom izogiba, tega zaveda ali se lahko iz utemeljenih razlogov sklepa, da se tega zaveda. 2. Vsaka od pogodbenic zagotovi ustrezno pravno varstvo proti proizvodnji, uvozu, distribuciji, prodaji, najemu, oglaševanju za prodajo ali najemu ali posedovanju za komercialne namene naprav, izdelkov ali komponent oziroma izvajanju storitev, ki so zlasti namenjene izogibanju ali omogočanju izogibanja veljavnim tehnološkim ukrepom.

3. V tem sporazumu izraz „tehnološki ukrep“ pomeni vsakršno tehnologijo, napravo ali komponento, ki je ob običajnem obratovanju namenjena preprečevanju ali omejevanju dejanj v zvezi z deli ali drugimi vsebinami, ki jih ni dovolil imetnik avtorskih ali katerih koli sorodnih pravic, kot je določeno v notranjem pravu. Tehnološki ukrepi se štejejo za „veljavne“, kadar uporabo dela ali drugih vsebin nadzorujejo imetniki pravic z nadzorom dostopa ali varnostnim postopkom, kot je kodiranje, šifriranje ali drugo preoblikovanje dela oziroma vsebine, ali z mehanizmom za nadzor kopiranja, ki doseže cilj varstva.

ČLEN 73 Varstvo podatkov za upravljanje pravic 1. Vsaka od pogodbenic zagotovi ustrezno pravno varstvo proti vsaki osebi, ki nepooblaščeno stori katero koli od naslednjih dejanj: (a) odstrani ali spremeni kateri koli elektronski podatek za upravljanje pravic; (b) distribuira, uvaža za distribucijo, razširja, predvaja ali objavi v javnosti dela ali druge vsebine, varovane v skladu s tem sporazumom, s katerih so bili nepooblaščeno odstranjeni ali na katerih so bili nepooblaščeno spremenjeni elektronski podatki za upravljanje pravic, če se ta oseba zaveda oziroma se lahko iz utemeljenih razlogov sklepa, da se zaveda, da s takim ravnanjem povzroča, omogoča, olajšuje ali prikriva kršitev avtorskih ali sorodnih pravic, kot je določeno z notranjim pravom.

2. V tem poglavju izraz „podatki za upravljanje pravic“ pomeni vsakršne podatke, ki jih predloži imetnik pravic in ki opredeljujejo delo ali druge vsebine, zaščitene z avtorskimi ali sorodnimi pravicami, avtorja ali katerega koli drugega imetnika pravic, ali podatke o pogojih uporabe dela ali drugih vsebin ter kakršne koli številke ali kode, ki predstavljajo take podatke. 3. Odstavek 1 se uporablja, ko je kateri koli od podatkov iz odstavka 2 povezan s kopijo dela ali drugih vsebin, ki so zaščitene z avtorskimi ali sorodnimi pravicami, ali pa se zdi, da je povezan s predvajanjem teh del ali vsebin javnosti. ČLEN 74

Izjeme in omejitve 1. Vsaka od pogodbenic lahko v skladu s konvencijami in mednarodnimi sporazumi, katerih podpisnica je, določi omejitve ali izjeme glede pravic iz členov 66 do 70, vendar le v nekaterih posebnih primerih, ki niso v nasprotju z običajno uporabo del ali drugih vsebin in ne posegajo nerazumno v zakonite interese imetnikov pravic.

2. Vsaka od pogodbenic določi, da je začasno reproduciranje dela ali vsebin iz členov 66 do 70, ki je prehodno ali spremljevalno ter sestavni in bistveni del tehnološkega procesa in katerega edini namen je omogočiti: (a) prenos po omrežju med tretjimi osebami po posredniku, ali (b) zakonito uporabo dela ali drugih vsebin ter ki nima neodvisnega ekonomskega pomena, izvzeto iz pravice reproduciranja iz členov 66 do 69.

ČLEN 75 Sledna pravica Vsaka od pogodbenic v korist avtorja originalnega umetniškega dela, ki je državljan druge pogodbenice, in v korist njegovega pravnega naslednika, določi sledno pravico, ki je opredeljena kot neodtujljiva pravica, ki se ji ni mogoče odpovedati, niti vnaprej, v skladu s katero avtor ob vsaki nadaljnji prodaji dela prejme licenčnino, ki temelji na prodajni ceni, po tem ko je avtor prvič prenesel delo. Mejne vrednosti in stopnje prejemanja licenčnin se izračunajo v skladu z notranjim pravom pogodbenice, v kateri se izvede nadaljnja prodaja.

ČLEN 76 Sodelovanje na področju kolektivnega upravljanja pravic Pogodbenici sprejmeta take smiselne ukrepe, kot so jima na voljo in s katerimi si prizadevata olajšati sklenitev dogovorov med svojima družbama za kolektivno upravljanje za namene vzajemnega zagotavljanja lažjega dostopa do del ter drugih zaščitenih vsebin in njihovega razširjanja med ozemlji pogodbenic ter vzajemnega prenosa licenčnin za uporabo del ali vsebin pogodbenic, ki so zaščitene z avtorskimi pravicami. Pogodbenici prav tako sprejmeta take smiselne ukrepe, kot so jima na voljo za doseganje visoke stopnje racionalizacije in preglednosti izvajanja nalog njunih organizacij za kolektivno upravljanje pravic.



BLAGOVNE ZNAMKE ČLEN 77 Mednarodni sporazumi Vsaka pogodbenica: (a) ravna v skladu s Protokolom k Madridskemu sporazumu o mednarodnem registriranju blagovnih znamk in Pogodbo WIPO o pravu blagovnih znamk ter (b) si po najboljših močeh prizadeva pristopiti k Singapurski pogodbi o pravu blagovnih znamk.

ČLEN 78 Postopek registracije 1. Vsaka pogodbenica zagotovi sistem za registracijo blagovnih znamk, v katerem je vsaka dokončna odločitev, ki jo sprejme ustrezen organ za blagovne znamke, ustrezno utemeljena in se v pisni obliki sporoči vložniku, ki ima priložnost odločitev izpodbijati pred pristojnim organom za blagovne znamke in se pritožiti na sodišču. 2. Vsaka pogodbenica imetnikom pravic omogoči možnost nasprotovanja zahtevkom za blagovne znamke ali njihovi registraciji. Postopki so v primeru ugovora kontradiktorni.

3. Vsaka pogodbenica zagotovi javno dostopno elektronsko podatkovno bazo registracije blagovnih znamk.

ČLEN 79 Znane blagovne znamke Namen sodelovanja pogodbenic je, da učinkovito zaščitijo znane blagovne znamke, kakor je določeno v členu 6bis Pariške konvencije ter v členih 16(2) in (3) Sporazuma TRIPS. ČLEN 80 Izjeme glede pravic, dodeljenih z blagovno znamko Vsaka od pogodbenic zagotovi omejene izjeme glede pravic, dodeljenih z blagovno znamko, na primer pošteno uporabo opisnih izrazov, uporabo geografskih označb ali druge omejene izjeme, ki upoštevajo zakonite interese imetnika blagovne znamke in tretjih oseb.

GEOGRAFSKE OZNAČBE ČLEN 81 Opredelitev pojmov

V tem sporazumu so geografske označbe oznake, ki označujejo, da blago izvira z ozemlja pogodbenice ali iz regije ali kraja na tem ozemlju, če se dana kakovost, sloves ali kaka druga značilnost tega blaga pripisuje predvsem njegovemu geografskemu poreklu. ČLEN 82 Načela zaščite geografskih označb 1. Vsaka pogodbenica zagotovi ustrezno in časovno neomejeno zaščito geografskih označb prek sistema sui generis za zaščito in v skladu z notranjim pravom, pod pogojem, da je za geografsko označbo zagotovljeno pravno varstvo v državi izvora.

2. V ta namen pogodbenici sodelujeta na področju geografskih označb na podlagi tega člena, ki dopolnjujejo minimalne standarde iz zadevnih določb Sporazuma TRIPS. 3. Vsaka pogodbenica zagotovi, da je njen sistem zaščite geografskih označb odprt za registracijo geografskih označb druge pogodbenice. Vsaka pogodbenica zagotovi javno dostopno elektronsko podatkovno bazo registriranih geografskih označb. 4. Vsaka pogodbenica glede geografskih označb, ki so zaščitene na njenem ozemlju, prepoveduje in preprečuje: (a) kakršno koli neposredno ali posredno komercialno rabo registriranega imena za proizvode, ki jih registracija ne zajema, če (i) so ti proizvodi primerljivi s proizvodi, zaščitenimi v skladu s tem imenom, ali (ii) taka uporaba izkorišča ugled zaščitenega imena; (b) kakršno koli zlorabo, ponarejanje ali navedbo registriranega imena, tudi če je pravo poreklo izdelka navedeno ali če je zaščiteno ime prevedeno, transkribirano, transliterirano ali uporabljeno skupaj z izrazi kot so „vrsta“, „tip“, „metoda“, „izdelano v“, „ponaredek“ ali podobno;

(c) vsako drugo napačno ali zavajajočo označbo glede izvora, porekla, značaja ali bistvenih lastnosti proizvoda na notranji ali zunanji strani embalaže, v reklamnem gradivu ali dokumentih v zvezi z zadevnim proizvodom in na pakiranju proizvoda v embalažo, ki lahko ustvari napačen vtis o njegovem poreklu, ali

(d) vsako drugo prakso, ki lahko potrošnike zavede glede pravega porekla blaga. 5. Pogodbenici izvajata zaščito iz členov 81 do 83, vključno na zahtevo zainteresirane strani, z ustreznim upravnim izvrševanjem v skladu z notranjim pravom. 6. Pogodbenici zagotovita, da zaščitene geografske označbe lahko uporablja vsak subjekt, ki trži blago, ki je v skladu z ustrezno specifikacijo. 7. Pogodbenici zagotovita, da imena, ki so zaščitena po notranjem pravu, ne postanejo generična. 8. Pogodbenici nista zavezani k registraciji geografske označbe, kadar bi lahko registracija glede na ugledno ali dobro znano blagovno znamko zavedla potrošnika glede resničnega porekla blaga.

9. Brez poseganja v ta člen obe pogodbenici zaščitita geografske označbe tudi, kadar obstaja predhodna blagovna znamka. „Predhodna blagovna znamka“ pomeni blagovno znamko, katere uporaba ustreza eni od situacij iz odstavka 4 in ki je bila prijavljena, registrirana ali, če to možnost določa notranje pravo, uveljavljena pred dnevom, na katerega se vloga za registracijo geografske označbe predloži pristojnim organom navedene pogodbenice. Taka predhodna blagovna znamka se lahko še naprej uporablja in obnavlja ne glede na zaščito geografske označbe, pod pogojem, da v pravu blagovnih znamk pogodbenice, kjer je registrirana ali se uporablja, ne obstajajo razlogi za neveljavnost ali preklic blagovne znamke. ČLEN 83 Pogajanja Pogodbenici najpozneje sedem let po dnevu, na katerega se ta naslov začne uporabljati, začneta pogajanja, katerih cilj je skleniti sporazum o zaščiti geografskih označb na njunih ozemljih.

VZORCI IN MODELI

ČLEN 84 Mednarodni sporazumi Evropska unija ponovno potrjuje svojo zavezanost Ženevskemu aktu Haaškega sporazuma o mednarodni registraciji modelov iz leta 1999. Republika Kazahstan sprejme razumne ukrepe za pristop k navedenemu aktu. ČLEN 85 Zahteve za zaščito registriranih vzorcev in modelov 1. Vsaka od pogodbenic zagotovi zaščito neodvisno ustvarjenih vzorcev in modelov, ki so novi in originalni. Ta zaščita se zagotovi z registracijo, ki imetniku registriranega vzorca ali modela zagotovi izključne pravice v skladu z notranjim pravom. Za namene tega člena lahko pogodbenica vzorec ali model, ki ima individualno naravo, obravnava kot originalnega.

2. Za vzorce in modele, uporabljene na izdelku, ki predstavlja sestavni del kompleksnega izdelka, ali vgrajene vanj, velja, da so novi in imajo individualno naravo, le v naslednjih primerih: (a) če sestavni del, potem ko je vgrajen v kompleksen izdelek, ob normalni uporabi slednjega ostane viden, kar pa izključuje vzdrževanje, servisiranje ali popravljanje, ter (b) če vidne značilnosti sestavnega dela same po sebi izpolnjujejo pogoje glede novosti in individualne narave.

ČLEN 86 Pravice, zagotovljene z registracijo Imetnik registriranega modela ima izključno pravico do njegove uporabe ter da kateri koli tretji osebi, ki nima njegove privolitve, med drugim prepreči izdelavo, ponujanje, prodajo, uvoz, izvoz, skladiščenje in uporabo izdelka, ki nosi ali vsebuje zaščiteni vzorec ali model, če se to izvaja v komercialne namene.

ČLEN 87 Varstvo neregistriranih vzorcev in modelov Republika Kazahstan najpozneje sedem let po dnevu, na katerega se ta naslov začne uporabljati, določi učinkovito pravno varstvo pred kopiranjem neregistriranih vzorcev in modelov, pod pogojem, da je Evropska unija najpozneje dve leti pred koncem tega sedemletnega obdobja zagotovila ustrezno usposabljanje predstavnikov pristojnih organov, organizacij in sodnikov. ČLEN 88 Obdobje varstva Obdobje varstva, ki je na voljo od dneva vložitve prijave, je najmanj deset let. Vsaka od pogodbenic lahko določi, da lahko imetnik pravice trajanje zaščite podaljša za eno ali več petletnih obdobij do najdaljšega obdobja zaščite, ki je določeno z notranjim pravom.

ČLEN 89 Izjeme

1. Vsaka od pogodbenic lahko določi omejene izjeme pri zaščiti vzorcev ali modelov, če take izjeme niso v nerazumnem nasprotju z običajno uporabo zaščitenih vzorcev ali modelov in ne posegajo nerazumno v pravne interese lastnika zaščitenega vzorca ali modela, ob upoštevanju zakonitih interesov tretjih oseb. 2. Zaščita vzorcev in modelov se ne prenese niti na značilnosti, ki jih narekujejo zgolj tehnične funkcije izdelka, niti pojavne oblike izdelka, ki so potrebne za zagotovitev interoperabilnosti z drugimi izdelki. 3. Pravica v zvezi z vzorcem ali modelom ne izvira iz vzorca ali modela, ki je v nasprotju z javnim redom ali veljavnimi moralnimi načeli.

ČLEN 90 Povezava z avtorskimi pravicami Vzorec ali model, ki ga varujejo pravice iz vzorca ali modela in je registriran v eni od pogodbenic, je prav tako upravičen do varstva po zakonu o avtorskih pravicah te pogodbenice od dneva, ko je bil ustvarjen ali določen v kateri koli obliki. Obseg take zaščite in pogoje, pod katerimi se odobri, vključno s stopnjo zahtevane izvirnosti, določi vsaka pogodbenica. PATENTI ČLEN 91 Mednarodni sporazumi

Vsaka od pogodbenic si razumno prizadeva upoštevati člene od 1 do 16 Pogodbe o patentnem pravu.

ČLEN 92 Patenti in javno zdravje 1. Pogodbenici priznavata pomen Deklaracije ministrske konference STO o Sporazumu TRIPS in javnem zdravju, ki je bila sprejeta 14. novembra 2001. Vsaka od pogodbenic pri razlagi in izvajanju pravic in obveznosti, ki izhajajo iz tega poglavja, zagotovi doslednost z navedeno deklaracijo. 2. Vsaka od pogodbenic spoštuje sklep Generalnega sveta STO z dne 30. avgusta 2003 glede odstavka 6 deklaracije iz odstavka 1.

ČLEN 93 Dodatni varstveni certifikati 1. Pogodbenici priznavata, da je za zdravila in fitofarmacevtska sredstva, zaščitena s patentom na njunih ozemljih, potreben postopek upravne odobritve, preden