Okvir MiFID/MiFIR je sklop pravil, ki urejajo udeležbo na evropskih kapitalskih trgih. Sestavljata ga direktiva (Direktiva 2014/65/EU, MiFID II) in uredba (Uredba (EU) št. 600/2014, MiFIR). Pravna podlaga za sprejetje MiFID II je člen 53 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Zato bi se morala tudi za predlagano reformo uporabljati ista pravna podlaga. Člen 53 PDEU podeljuje sozakonodajalcema pooblastilo za sprejemanje direktiv, katerih namen je osebam olajšati začetek opravljanja in opravljanje poslovnih dejavnosti po EU.

Politika Evropske unije na področju finančnih storitev spodbuja preglednost in konkurenco. Ti cilji politike se nanašajo tudi na ključne podatke o trgu. Unija si v okviru akcijskega načrta za unijo kapitalskih trgov prizadeva ustvariti celovito sliko trgovalnih trgov EU. Sistem stalnih informacij bo zagotovil konsolidirane podatke o cenah in količini vrednostnih papirjev, s katerimi se trguje v EU, s čimer se bo izboljšala splošna preglednost cen na mestih trgovanja. Prav tako se bo izboljšala konkurenca med mesti trgovanja, kar bo vlagateljem omogočilo dostop do znatno izboljšanih informacij o trgu na vseevropski ravni.

Sedanja pravila o sistemih stalnih informacij so izhajala iz domneve, da bodo podatke o trgu z različnih mest izvrševanja konsolidirali zasebni akterji (konkurenčni konsolidatorji). Na podlagi določb MiFIR lahko obstaja več konkurenčnih ponudnikov stalnih informacij, vendar je lahko ponudnik stalnih informacij tudi en sam, če se ne bi pojavilo več ponudnikov. Do danes se to iz različnih razlogov še ni zgodilo.

Poleg tega MiFIR v zvezi s konsolidacijo podatkov že vsebuje pojem „ponudnik stalnih informacij“. Ta je bil zamišljen z namenom, da bi borze in alternativna mesta trgovanja pošiljala podatkovne tokove akreditiranemu ponudniku stalnih informacij v realnem času. Ta ponudnik stalnih informacij bi javnosti dal na voljo popolnoma enake informacije po tako imenovani razumni ceni z uporabo enakih oznak in formatov informacij.

Da se ohrani dobro uravnoteženo okolje za trgovanje, bi bilo smiselno uvesti nekatere prilagoditve pravil o preglednosti, ki urejajo trgovanje na borzah in alternativnih platformah ali prek sistematičnih internalizatorjev (investicijske banke in vzdrževalci trga). Uporaba nekaterih izvzetij iz pravil o preglednosti (t. i. opustitve) je verjetno razlog za razmeroma nizek delež poslov z delnicami, ki se izvršujejo na cenovno preglednih mestih trgovanja. Veljavna uredba že vsebuje pravila za omejitev uporabe najpogosteje uporabljanih opustitev obveznosti glede preglednosti. Namen pravil, kot je „dvojna omejitev največjega obsega“, je določiti zgornjo mejo (omejitev) količine delnic, s katerimi lahko udeleženci na trgu trgujejo na podlagi opustitve obveznosti glede preglednosti. Izkazalo se je, da so takšne določbe poleg tega, da zahtevajo obsežne vire regulatorjev za izvajanje, toge in skupaj povzročajo nepotrebno zapletenost delovanja trgov lastniških instrumentov. S pregledom naj bi se zato dosegla poenostavitev zapletenega medsebojnega vplivanja med opustitvami preglednosti in dvojno omejitvijo največjega obsega.

Pobuda, katere del je ta predlog, temelji na obstoječih pravilih, ki urejajo udeležbo na kapitalskih trgih Evropske unije, in jih izboljšuje. Leta 2007 je bila z direktivo MiFID I uvedena konkurenca na trgu za trgovanje z lastniškimi instrumenti. S poznejšo spremembo besedila (MiFID II) se je konkurenca razširila na trgovanje z nelastniškimi razredi sredstev, kot so obveznice in izvedeni finančni instrumenti. Posledično lahko borzni posrednik ali vlagatelj, ki želi izvršiti naročilo za nakup ali prodajo sredstva, izbira med različnimi mesti trgovanja, kot so regulirani trgi, večstranski sistemi trgovanja (MTF), nepregledni deli mest trgovanja in sistematični internalizatorji.

Evropska komisija je v svojem sporočilu z naslovom „Evropski gospodarski in finančni sistem: spodbujanje odprtosti, moči in odpornosti“ z dne 19. januarja 2021 potrdila, da namerava v okviru pregleda okvira MiFID II in MiFIR (MiFID/R) predlagati izboljšanje, poenostavitev in nadaljnjo uskladitev preglednosti kapitalskih trgov. V širšem okviru prizadevanj za okrepitev mednarodne vloge eura je Komisija napovedala, da bo ta reforma vključevala oblikovanje in implementacijo sistema stalnih informacij, zlasti za izdaje podjetniških obveznic, da bi se povečala likvidnost sekundarnega trgovanja z dolžniškimi instrumenti, denominiranimi v eurih.

Ta pobuda je eden od vrste ukrepov za dokončanje unije kapitalskih trgov. Njen cilj je opolnomočiti vlagatelje, zlasti manjše in neprofesionalne vlagatelje, tako da se jim omogoči dostop do podatkov o trgu, potrebnih za lažje vlaganje v delnice ali obveznice, ter s povečanjem trdnosti tržnih infrastruktur v EU. To bo pripomoglo tudi k povečanju likvidnosti trga, kar bi podjetjem posledično olajšalo pridobivanje financiranja na kapitalskih trgih. Da bi Komisija uresničila svoj cilj spodbujanja resnično enotnega in učinkovitega enotnega trga za trgovanje, je opredelila tri prednostna področja za pregled: izboljšanje preglednosti in razpoložljivosti podatkov o trgu, izboljšanje enakih konkurenčnih pogojev za mesta izvrševanja in zagotovitev, da lahko tržne infrastrukture EU ostanejo konkurenčne na mednarodni ravni. Pobudo spremlja predlog za spremembo Uredbe (EU) št. 600/2014 o trgih finančnih instrumentov (MiFIR) in je vključena v delovni program Komisije za leto 2020.

Predlog temelji na strokovnem znanju pristojnih organov EU, ki nadzirajo mesta trgovanja, ter na strokovnem znanju upravljavcev trga. Poleg tega Komisija pozorno spremlja razvoj dogodkov v drugih jurisdikcijah (zlasti v ZDA in Kanadi), ki so v preteklosti že razvile svoje sisteme stalnih informacij, in morebitne načrtovane spremembe njihovih sistemov. Komisija je proučila različne možnosti in zavzela stališče glede vprašanja, ali bi se te alternative lahko uporabile v EU glede na njene posebnosti.

Poleg navedenega Komisija zadevna vprašanja aktivno proučuje in je naročila obsežno študijo za predhodno oceno in opredelitev, končni cilj pa je podpreti informiran proces odločanja.

GD FISMA je 17. februarja 2020 objavil javno posvetovanje o pregledu MiFID/R, katerega namen je bil zbrati dokaze od deležnikov in splošneje državljanov EU o globalnem delovanju ureditve po dveh letih uporabe. Deležniki so morali do 18. maja 2020 izraziti svoja stališča prek spletnega portala EU Survey. V javnem posvetovanju je sodelovalo 458 deležnikov, ki so prispevali mnenja o več temah, vključno z delovanjem okvira preglednosti, sistemom stalnih informacij ter obveznostjo trgovanja z delnicami in izvedenimi finančnimi instrumenti. Ta pregled povratnih informacij vsebuje povzetek dejstev iz 253 edinstvenih odgovorov, prejetih v tem obdobju od udeležencev na prodajni in nakupni strani, mest trgovanja, ponudnikov podatkov, končnih uporabnikov ter regulativnih organov.

Komisija je 28. junija 2019 organizirala delavnico, namenjeno vključitvi deležnikov v interaktivno razpravo o vzpostavitvi sistema stalnih informacij EU, na kateri je sodelovalo približno 80 udeležencev na trgu, ki so razpravljali o prednostih in tehničnih značilnostih ponudnika stalnih informacij EU ter o ovirah za njegovo vzpostavitev. Udeleženci so bili strokovnjaki za trgovanje ali podatke o trgu na strani kupcev, prodajalci podatkov ter mesta trgovanja, na strani regulativnih organov pa ESMA in več pristojnih nacionalnih organov. Na splošno so se udeleženci vseh vrst strinjali, da bi bilo takšno orodje lahko koristno, čeprav so bili pogledi na značilnosti sistema stalnih informacij različni.

ESMA je med koncem leta 2019 in 2021 izvedel poglobljene analize okvira MiFID/R, pri čemer se je osredotočil predvsem na teme, obravnavane v klavzulah o pregledu iz člena 90 MiFID in člena 52 MiFIR, ter objavil poročila o pregledu, ki vsebujejo priporočila za spremembe pravnega okvira. Ta poročila o pregledu temeljijo na obsežnih javnih posvetovanjih in vsebujejo podrobna priporočila glede vprašanj v zvezi s strukturo trga, zlasti glede trenutne ureditve preglednosti. Poročila so podrobno opisana v predlogu za spremembo MiFIR, ki spremlja ta predlog.

Prvo posvetovanje z deležniki, ki ga je izvedla Komisija po začetku uporabe pravil MiFID/R (januar 2018), je potekalo med februarjem in majem 2020. Posvetovanje je podrobno opisano v predlogu za spremembo MiFIR, ki spremlja ta predlog. Zlasti je razkrilo, da večina vlagateljev pri odločanju o vlaganju na kapitalskih trgih Unije nima popolnega pregleda nad cenami in razpoložljivo ponudbo (tj. likvidnostjo).

Predlog torej v celoti upošteva načelo sorazmernosti, saj je primeren za doseganje navedenih ciljev in ne presega tistega, kar je potrebno za njihovo doseganje. Skladen je s tem načelom, ker upošteva ustrezno ravnovesje med zadevnim javnim interesom in stroškovno učinkovitostjo ukrepa.

Glede na širše cilje sistema stalnih informacij so nekatere določbe MiFIR prestavljene v MiFIR, da bi se zagotovil bolj harmoniziran pristop po celotni Uniji. Ukrepi, ki jih sprejemajo posamezne države članice, ne bi učinkovito obravnavali potrebe po konsolidaciji podatkov o trgu, ki jih mesta trgovanja ustvarjajo po Uniji. Države članice bi lahko poskusile uskladiti standarde za poročanje o podatkih o trgu in pogoje za sklepanje licenčnih pogodb za konsolidatorje podatkov o trgu z nacionalno zakonodajo. Nacionalne pobude se ne bi izkazale za učinkovite pri obravnavanju kakovosti podatkov o trgu ali sklepanja licenčnih pogodb za podatke o trgu za konsolidatorja, ki mora zbirati podatke o trgu od mest trgovanja po vsej Uniji.

Člen 1(5) določa, da morajo države članice od investicijskih podjetij in upravljavcev trga, ki upravljajo večstranski ali organizirani sistem trgovanja, zahtevati, da imajo vzpostavljene ureditve, ki zagotavljajo, da izpolnjujejo standarde glede kakovosti podatkov, ki so zdaj določeni v MiFIR.

Predlog spremembe MiFIR vsebuje spremljanje in ocenjevanje razvoja integriranega trga EU za konsolidirane podatke o trgu. Spremljala se bosta razvoj operativnih modelov za uporabljane sisteme stalnih informacij in uspešnost pri omogočanju vsesplošnega dostopa do konsolidiranih podatkov o trgu širši skupnosti vlagateljev. Spremljanje bo osredotočeno zlasti na razrede sredstev, za katere je bil vzpostavljen sistem stalnih informacij; pravočasnost in kakovost zagotavljanja konsolidacije podatkov o trgu; vlogo konsolidacije podatkov o trgu pri zmanjševanju neoptimalnega izvajanja po posameznih razredih sredstev; število naročnikov na konsolidirane podatke o trgu po razredih sredstev; uspešnost modelov za razdelitev prihodkov subjektom, ki prispevajo podatke o trgu; učinek konsolidacije podatkov o trgu na odpravo nesimetričnosti informacij med različnimi udeleženci na kapitalskem trgu ter učinek bolj demokratičnega dostopa do konsolidiranih podatkov o trgu na naložbe v MSP.

Predlog spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti načelo, ki določa visoko raven varstva potrošnikov za vse državljane EU (člen 38). Brez določitve pogoja vzpostavitve sistema stalnih informacij v EU bi neprofesionalne stranke lahko ostale brez orodja, ki bi bilo koristno za oceno, ali njihovi posredniki upoštevajo pravilo najboljšega izvrševanja, in jim omogočalo večji obseg naložbenih priložnosti, zlasti v nekaterih državah članicah, v katerih so mesta trgovanja manjša in ponujajo manj naložbenih priložnosti.

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 53(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

(1)Komisija je v svojem akcijskem načrtu za unijo kapitalskih trgov iz leta 2020 napovedala, da namerava predložiti zakonodajni predlog za vzpostavitev centralizirane podatkovne zbirke, ki naj bi zagotovila celovit pregled nad cenami in obsegom lastniških in lastniškim podobnih finančnih instrumentov, s katerimi se trguje po Uniji na številnih mestih trgovanja (v nadaljnjem besedilu: sistem stalnih informacij). Svet je 2. decembra 2020 v svojem sklepu o akcijskem načrtu Komisije za unijo kapitalskih trgov Komisijo spodbudil, naj stimulira več naložbene dejavnosti znotraj Unije z izboljšanjem razpoložljivosti in preglednosti podatkov z nadaljnjo presojo, kako odpraviti ovire za vzpostavitev sistema stalnih informacij v Uniji.

(2)Evropska komisija je v svojem načrtu o „Evropskem gospodarskem in finančnem sistemu: spodbujanje odprtosti, moči in odpornosti“ z dne 19. januarja 2021 potrdila, da namerava izboljšati, poenostaviti in dodatno uskladiti okvir preglednosti kapitalskih trgov kot del pregleda Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta. V okviru prizadevanj za okrepitev mednarodne vloge eura je Komisija napovedala tudi, da bo ta reforma vključevala oblikovanje in izvajanje sistema stalnih informacij, zlasti za izdaje podjetniških obveznic, da bi se povečala likvidnost sekundarnega trgovanja z dolžniškimi instrumenti, denominiranimi v eurih.

(3)Uredba (EU) št. 600/2014 je bila spremenjena z Uredbo (EU) XX/XXXX Evropskega parlamenta in Sveta, s katero so bile odpravljene glavne ovire, ki so preprečevale vzpostavitev sistema stalnih informacij. Navedena uredba je v ta namen uvedla obvezno prispevanje podatkov o trgu ponudniku stalnih informacij in izboljšala kakovost podatkov, vključno s harmonizacijo uskladitve poslovnih ur. Poleg tega je zmanjšala možnosti za uporabo opustitev obveznosti glede preglednosti pred trgovanjem za mesta trgovanja in sistematične internalizatorje. Nadalje je uvedla izboljšave obveznosti trgovanja in prepoved prejemanja plačil za posredovanje naročil strank v izvršitev. Ker tudi Direktiva 2014/65 vsebuje določbe v zvezi s sistemi stalnih informacij in preglednostjo, bi se morale spremembe Uredbe (EU) št. 600/2014 odražati v Direktivi 2014/65/EU.

(4)Člen 1(7) Direktive 2014/65/EU zahteva, da upravljavci sistemov, v katerih lahko medsebojno součinkuje več nakupnih in prodajnih trgovalnih interesov tretjih oseb v zvezi s finančnimi instrumenti (večstranski sistemi), delujejo v skladu z zahtevami za regulirane trge, večstranske sisteme trgovanja ali organizirane sisteme trgovanja. Vendar je tržna praksa, kot je pokazal Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) v svojem končnem poročilu o delovanju organiziranega sistema trgovanja, pokazala, da načelo, da je za večstransko trgovanje potrebno dovoljenje, v Uniji ni bilo upoštevano, kar je privedlo do neenakih konkurenčnih pogojev med večstranskimi sistemi z dovoljenjem in tistimi brez njega. Poleg tega je ta položaj za nekatere udeležence na trgu povzročil pravno negotovost glede regulativnih pričakovanj v zvezi s takimi večstranskimi sistemi. Da bi se zagotovila jasnost udeležencem na trgu, ohranili enaki konkurenčni pogoji, izboljšalo delovanje notranjega trga in zagotovila enotna uporaba zahteve, da lahko hibridni sistemi izvajajo večstranske dejavnosti trgovanja le, če imajo dovoljenje kot regulirani trg, večstranski sistem trgovanja (MTF) ali organizirani sistem trgovanja (OTF), bi bilo treba vsebino člena 1(7) Direktive 2014/65/EU prenesti iz Direktive 2014/65/EU v Uredbo (EU) št. 600/2014.

(5)Člen 2(1), točka (d), točka (ii), Direktive 2014/65/EU osebe, ki poslujejo za svoj račun, izvzema iz zahteve po pridobitvi dovoljenja kot investicijsko podjetje ali kreditna institucija, razen če imajo te osebe neposreden elektronski dostop do mesta trgovanja. Člena 17(5) in 48(7) Direktive 2014/65/EU zahtevata, da so ponudniki neposrednega elektronskega dostopa investicijska podjetja ali kreditne institucije z dovoljenjem. Investicijska podjetja ali kreditne institucije, ki zagotavljajo neposreden elektronski dostop, so odgovorni za zagotavljanje, da njihove stranke izpolnjujejo zahteve iz členov 17(5) in 48(7) Direktive 2014/65/EU. Ta nadzorna funkcija je učinkovita in posledično ni potrebno, da se za stranke ponudnika neposrednega elektronskega dostopa, vključno z osebami, ki poslujejo za svoj račun, uporablja Direktive 2014/65/EU. Poleg tega bi odprava te zahteve prispevala k enakim konkurenčnim pogojem za osebe iz tretjih držav, ki dostopajo do mest trgovanja v EU prek neposrednega elektronskega dostopa, za kar Direktiva 2014/65/EU ne zahteva dovoljenja, in za osebe s sedežem v Uniji.

(6)Ker večstranski sistemi ne bodo več spadali na področje uporabe člena 1(7) Direktive 2014/65/EU, ampak bodo preneseni v Uredbo (EU) št. 600/2014, je smiselno, da se v navedeno uredbo prenese tudi ustrezno opredelitev pojma „večstranski sistem“.

(7)Člen 27(3) Direktive 2014/65/EU vsebuje zahtevo, da morajo platforme za izvrševanje objaviti seznam podrobnosti v zvezi z najboljšo izvršitvijo. Dokazi na podlagi dejstev in povratne informacije deležnikov so pokazali, da se ta poročila redko berejo in da vlagateljem ali uporabnikom teh poročil ne omogočajo, da bi na podlagi informacij v njih delali smiselne primerjave. Zato je bila z Direktivo (EU) 2021/338 Evropskega parlamenta in Sveta zahteva glede poročanja začasno ukinjena za dve leti, da bi se ta zahteva lahko pregledala. Uredba (EU) XX/XXXX spreminja Uredbo (EU) št. 600/2014, da bi se odpravile ovire, ki so preprečevale vzpostavitev sistema stalnih informacij. Med podatki, ki naj bi jih zagotavljal sistem stalnih informacij, so informacije po trgovanju v zvezi z vsemi posli s finančnimi instrumenti. Te informacije se lahko uporabijo kot dokaz najboljše izvršitve. Zahteva glede poročanja iz člena 27(3) Direktive 2014/65/EU zato ne bo več relevantna in bi jo bilo zato treba črtati.

(8)Pravilno delovanje konsolidacije podatkov o trgu prek sistema stalnih informacij je odvisno od kakovosti podatkov, ki jih prejme ponudnik stalnih informacij. Uredba (EU) št. 600/2014 določa zahteve glede kakovosti podatkov, ki bi jih morali izpolnjevati subjekti, ki prispevajo podatke v sistem stalnih informacij. Za zagotovitev, da investicijska podjetja in upravljavci trga, ki upravljajo MTF ali OTF, ter regulirani trgi dejansko izpolnjujejo te zahteve, bi morale države članice zahtevati, da imajo navedena investicijska podjetja in upravljavci trga vzpostavljene za to potrebne ureditve.

(9)Prejemanje visokokakovostnih podatkov je izjemno pomembno za delovanje sistema stalnih informacij in notranjega trga. To vključuje potrebo, da subjekti, ki prispevajo podatke o trgu, in ponudniki stalnih informacij svoje podatke časovno žigosajo na usklajen način in tako uskladijo svoje poslovne ure. Uredba (EU) XX/XXX je zato spremenila Uredbo (EU) št. 600/2014, da se navedena zahteva, ki se je na podlagi Direktive 2014/65/EU uporabljala le za mesta trgovanja in njihove člane, razširi na sistematične internalizatorje, sisteme odobrenih objav in ponudnike stalnih informacij. Ker je ta zahteva zdaj določena v Uredbi (EU) št. 600/2014, se lahko v Direktivi 2014/65/EU črta.

(10)Znotraj okvira, ki ureja trge Unije s finančnimi instrumenti, se številne vsebinske zahteve iz Uredbe (EU) št. 600/2014 nadzirajo in sankcionirajo na nacionalni ravni ter v skladu s členoma 69 in 70 Direktive 2014/65/EU. Uredba (EU) XX/XXXX spreminja Uredbo (EU) št. 600/2014, tako da zdaj vključuje nova pravila o mehanizmu največjega obsega, obveznem prispevanju ključnih podatkov o trgu v sistem stalnih informacij, standardih glede kakovosti, ki veljajo za te podatke, in o prepovedi prejemanja plačil za posredovanje naročil strank v izvršitev. Ker so za nadzor zadevnih subjektov pristojni nacionalni organi, bi bilo treba navedene nove vsebinske zahteve dodati na seznam določb v Direktivi 2014/65/EU, za katere bi morale države članice določiti sankcije na nacionalni ravni –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Spremembe Direktive 2014/65/EU