SL    SL SL 
SL    SL  EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 16.12.2010 
SEC(2010) 1583 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKOV 
  
Spremni dokument k 
 
predlogu dokumenta 
 
UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
 
o uvajanju tehni čnih zahtev za kreditne prenose in neposredne bremenitve v evrih in o 
spremembi Uredbe (ES) št. 924/2009 
 
(Besedilo velja za EGP) 
SEC(2010) 1584 kon č. 
SEC(2010) 1585 kon č. 
COM(2010) 775 kon č. 
SL 2   SL KAZALO 
1. Uvod........................................................................................................................ ..... 3 
2. Opredelitev problema................................................................................................... 3 2.1. Razlogi za po časen prehod v SEPA............................................................................. 3 
2.2. Posledice po časnega prehoda brez kon čnega datuma: izhodiš čni scenarij (brez 
posredovanja) ............................................................................................................... 4 
3. Pravica EU do ukrepanja in utemeljitev....................................................................... 5 4. Cilji....................................................................................................................... ........ 5 
5. Možnosti politik ........................................................................................................... 5  
6. Analiza u činkov in primerjava možnosti ..................................................................... 6 
6.1. Vpliv dodatnih vzpodbud............................................................................................. 6 6.2. Vpliv dolo čitve končnega datuma prehoda v SEPA.................................................... 6 
6.3. Primerjava izhodiš čnega scenarija in dolo čitve končnega datuma .............................. 7 
6.3.1. Primerjava v smislu doseganja posameznih ciljev....................................................... 7 6.3.2. Primerjava v smislu u činka na zainteresirane strani .................................................... 7 
6.4. Tehni čne možnosti dolo čitve končnega datuma prehoda v SEPA............................... 8 
7. Nadzor in Ocena Stanja................................................................................................ 9 
SL 3   SL 1. UVOD 
Vizija Enotnega obmo čja plačil v evrih (SEPA – Single Euro Payments Area) je ustvariti 
enotni trg elektronskih pla čil v evrih, brez osnovnega raz likovanja med nacionalnimi pla čili in 
čezmejnimi pla čili. Na podro čju elektronskih pla čil obstaja znotraj EU veliko število razli čnih 
oblik, standardov in pravil izvajanja nacionalnih pla čil. SEPA bo evropskim državljanom in 
podjetjem omogo čila nizkocenovne, uporabniku prijazne in zanesljive pla čilne storitve in 
ustvarila ugodne pogoje za pove čanje konkurence in razvoj inovacij, povezanih s pla čili. 
Uspeh pobude SEPA je zelo pomemben v trenut nem ekonomskem, mone tarnem in politi čnem 
kontekstu. Potencialne neposredne in posredne  koristi SEPA za širše evropsko gospodarstvo 
presegajo 300 milijard EUR v šestletnem obdobju – pod pogojem, da je prehod na SEPA 
plačilne instrumente celovit in hiter. Dva klju čna mejnika na poti do uresni čitve SEPA sta že 
bila dosežena: zagon SEPA kreditnih prenosov (SCT – SEPA Credit Transfer) 28. januarja 
2008 in zagon SEPA neposrednih bremenitev (SDD – SEPA Direct Debit) 2. novembra 2009. 
SEPA je bila sprva zastavljena predvsem kot tržni projekt. Vseevropske sheme oblikuje in 
izvaja Evropski svet za pla čila (EPC – European Paym ents Council), organ odlo čanja in 
koordiniranja, ki ga je ustanovil evropski ban čni sektor. Dejstvo pa je, da vse kategorije 
zainteresiranih strani  vedno bolj spoznavaj o, da bi bila dolo čitev pravno zavezujo čega 
končnega datuma potrebna za uspešen zaklju ček projekta. 
Obseg pri čujoče ocene u činkov je omejen na dva pla čilna instrumenta – kreditne prenose v 
evrih in neposredne bremenitve v evrih.  
2. OPREDELITEV PROBLEMA  
Popolna integracija pla čilnega trga bo dosežena šele, ko bodo vseevropski pla čilni instrumenti 
zamenjali obstoje če nacionalne instrumente. Tr enutno pa vseevropski pla čilni instrumenti še 
zdaleč ne zamenjujejo nacionalnih pla čil. Aprila 2010 je bilo le  7,5 % vseh kreditnih 
prenosov, obdelanih s klirinškimi in poravnalnimi mehanizmi, izvedenih v formatu SCT. Ekstrapolacija teh podatkov bi pomenila dokon čanje SEPA šele po ve č kot 30 letih prehoda. 
2.1. Razlogi za po časen prehod v SEPA 
Poglavitni vzrok: Negotovost dokon čanja SEPA in postopne opustitve obstoje čih produktov. 
Pomanjkanje skupnega časovnega okvira vzpodbuja igralce na trgu (tako na strani ponudbe 
kot na strani povpraševanja),  da odlašajo s prizadevanji za prehod. Uporabniki pla čilnih 
storitev bodo odlašali z zahtevanimi postopki prehoda vse dokler bodo obstoje či plačilni 
instrumenti v uporabi. Po drugi strani pa se banke izmikajo uvajanju potrebne infrastrukture 
in vlaganju v marketing v kor ist SEPA, dokler niso prepri čane, da so stranke in njihovi 
sistemi pripravljeni na SEPA. Obotavljanj e na strani ponudbe je še hujše zaradi ob čutenega 
pomanjkanja jasnosti glede ustreznega dolgoro čnega poslovnega modela za SDD, ki bi bil v 
skladu s konkuren čnimi pravili EU. Obe strani tr ga – ponudba in povpraševanje – čakata na 
drugo, da ukrepa prva. 
Nenaklonjenost investiranju: slabši položaj tistega, ki ukrepa prvi. Ponudniki pla čilnih 
storitev, ki se odlo čijo zgodaj in aktivno tržiti nove SEPA  instrumente, se kot prvi, ki 
ukrepajo, znajdejo v precej slabšem pol ožaju. V prehodnem obdobju se ti ponudniki pla čilnih 
storitev soo čajo z dvojnimi stroški, torej za obstoje če plačilne sisteme in za nov sistem SEPA.  
SL 4   SL Pomanjkanje vzpodbude ponudnikom pla čilnih storitev za razvoj produktov SEPA, ki bi 
popolnoma zadovoljili potrebe uporabnikov. Dokler je dokon čanje SEPA še negotovo, lahko 
ponudniki pla čilnih storitev svojim strankam še naprej ponujajo obstoje če produkte, saj jim 
manjka potrebna vzpodbuda za razvoj in ak tivno trženje produktov SEPA, ki bi popolnoma 
zadovoljili potrebe uporabnikov. 
Razdrobljena stran povpraševanja in nizka raven poznavanja SEPA. Trg plačilnih storitev 
zaznamuje stran povpraševanja (uporabniki pla čilnih storitev), ki je veliko bolj razdrobljena 
kot stran ponudbe (ponudniki pla čilnih storitev) in ki ne  pozna prednosti SEPA.  
2.2. Posledice po časnega prehoda brez kon čnega datuma: izhodiš čni scenarij (brez 
posredovanja) 
Neizkoriš čena ekonomija obsega zaradi neusklajenih pla čilnih standardov in postopkov. 
Kljub obstoju kreditnih prenosov SEPA (SCT ) in neposrednih bremenitev SEPA (SDD) se 
notranje transakcije še zmeraj ve činoma opravljajo v obstoje čih nacionalnih formatih. V letu 
2009 je obstajalo ve č kot 20 razli čnih nacionalnih infrastruk tur in shem za obdelavo 
plačilnega prometa majhnih vr ednosti v evrih. Omenjene ra zlike ovirajo medsebojno 
usklajeno delovanje pla čilnih storitev med državami članicami in otežujejo realizacijo 
učinkov ekonomij obsega. 
Na strani povpraševanja pa morajo podjetja, ki delujejo v mednarodnem okolju, še zmeraj 
organizirati svoje zakladniško poslovanje in združev anje denarnih sredstev („cash pools“) na 
nacionalni ravni. Vzdrževati morajo poslovne odnose z mnogimi ponudniki pla čilnih storitev, 
ki ponujajo razli čne oblike in ravni storit ev in uporabljajo razli čne plačilne formate. 
Omejena konkurenca na pla čilnem trgu EU.  V skladu s trenutno ureditvijo mora ponudnik 
plačilnih storitev, ki želi vstopiti na tuj trg pla čilnih storitev, izpoln iti številne, popolnoma 
nacionalne, tehni čne in poslovne zahteve. Zapletenost in posledi čni stroški takih prilagajanj 
predstavljajo precejšnjo oviro ponudnikom, ki želijo svoje storitve ponuditi v tujini. 
Čezmejna mobilnost uporabnikov pla čilnih storitev je prav tako pomemben pogoj u činkovite 
konkurence na pla čilnem trgu. Odprtje pla čilnega računa v drugi državi članici je dandanes 
pogosto zavrnjeno s strani ponudnika pla čilnih storitev samo zato, ke r stranka nima stalnega 
prebivališ ča oziroma državljanstva v tisti državi članici. Posledi čno je izbira uporabnikov 
pogosto omejena na obstoje če ponudnike na nacionalnih trgih, zagotavljanje pla čilnih storitev 
na čezmejni ravni pa ne obstaja ali je  bolj zapleteno, kot bi bilo potrebno. 
Specifično pri neposrednih bremenitvah je, da nadaljnji obstoj poslovnih modelov, ki 
temeljijo na ve čstranskih pristojbinah za izmenjavo (MIFs – multilateral interchange fees) 
med ponudniki pla čilnih storitev v omejenem številu držav članic, vzpostavljenih za 
financiranje celotnega del ovanja sistema neposrednih brem enitev, tudi omejuje konkuren čnost 
in preprečuje nastanek u činkovitega, delujo čega in konkuren čnega trga. 
Ovirane inovacije. Razdrobljen pla čilni trg škoduje razvoju u činkovitih vseevropskih 
inovacij, povezanih s pla čilnim prometom, na primer na podro čjih spletnih in mobilnih pla čil 
ali elektronskega izdajanja ra čunov. In ker se inovativne storitve ve činoma pojavljajo samo na 
nacionalni ravni, obstaja nevarnost, da se bo razdrobljenost trga še pove čala in ohranila.  
Neproduktivne investicije in podvoj eni operativni stroški obstoje čih sistemov in sistemov 
SEPA.  Mnogi udeleženci evropskega pla čilnega trga trpijo zar adi podvojenih, prehodnih 
stroškov ponujanja ali uporabe pla čilnih storitev. So časno vzdrževanje obstoje čih nacionalnih 
SL 5   SL plačilnih platform in novih vseevr opskih platform SEPA zahteva precejšnja dodatna sredstva 
in povzro ča, da ni donosov na že izvedene investicije.  
Dolgotrajen prehod v SEPA bi povzro čilo 43 milijard EUR skupne izgube za gospodarstvo že 
v šestih letih. Negativni u činki bi vplivali na vse zainteresir ane strani, razen na potrošnike. 
3. PRAVICA EU DO UKREPANJA IN UTEMELJITEV  
Po svoji naravi enotni evrski pla čilni trg zahteva sodelovanje celotne Skupnosti, saj morajo 
biti osnovni standardi, pravila in postopki en otni v vseh državah članicah. Tak pristop podpira 
cilj člena 3 Pogodbe o Evropski uniji, ki govori o notranjem trgu in ekonomski ter monetarni 
uniji, katere valuta je evro. Alternativa prist opu, ki zajema sodelovanje celotne Skupnosti, bi 
bil sistem multilateralnih ali bilateralnih spor azumov, katerih zapletenost in stroški bi bili 
preveliki v primerjavi z zakonodajo  na evropski ravni. Posredova nje na ravni EU je zato v 
skladu z na čelom subsidiarnosti. 
4. CILJI 
Glede na ugotovljene probleme so bili dolo čeni naslednji cilji politike: 
Splošni: 
– Povečati učinkovitost in konkuren čnost plačilnega trga EU z uresni čevanjem 
ekonomije obsega in operativnih sinergij ta ko na strani ponudbe kot na strani 
povpraševanja. 
– Ustvariti odprte in izena čene pogoje konkurence na trgu pla čilnih storitev na 
evropski ravni ter olajšati izena čitev cen pla čilnih storitev na nižji ravni v Evropi. 
– Ustanoviti vseevropsko platformo, s katere bo možno uvajati pla čilne storitve in 
produkte, ki bodo inovativni in bodo imeli ve čjo dodano vrednostjo. 
Posebni: 
– Doseči popolno operativno usklaj enost evropskega pla čilnega trga kreditnih 
prenosov in neposrednih bremenitev. 
– Odpraviti pretirano zapleteno st in podvojene stroške, ki izhajajo iz potrebe po 
vzdrževanju ve č plačilnih platform na strani ponudbe  in na strani povpraševanja. 
Operativni: 
– Ustvariti preglednost in tržno gotovost glede dokon čanja SEPA na podro čju 
kreditnih prenosov in neposrednih bremenitev ter postopne opustitve ustreznih obstoječih nacionalnih pla čilnih instrumentov. 
5. M
OŽNOSTI POLITIK  
Možno je predvideti tri glavne scenarije: 
SL 6   SL Brez posredovanja – izhodiš čni scenarij.  Po tem scenariju bi prehod v SEPA prepustili trgu. 
Dati nov zagon prehodu v SEPA z dodatnimi vzpodbudami. Po tem scenariju bi postopek 
prehoda v SEPA pospešili in okrepili z nizom ukrepov na ravni držav članic.  
Določitev končnega datuma prehoda v SEPA.  Po tem scenariju bi kon čni datum prehoda v 
SEPA dolo čila uredba. Obstoje če nacionalne pla čilne instrumente bi bilo treba postopno 
opustiti in zamenjati z vseevropskimi. 
6. ANALIZA U ČINKOV IN PRIMERJAVA MOŽNOSTI  
6.1. Vpliv dodatnih vzpodbud 
Počasnemu postopku prehoda v SEPA bi v prin cipu lahko dali nov zagon s serijo ukrepov, ki 
bi jih izvedle razli čne zainteresirane strani SEPA na naci onalni ravni ali ki bi bili usmerjeni 
nanje. Na strani ponudbe bi bilo priporo čljivo izvesti obsežno pred stavitveno kampanjo za 
spodbujanje ozaveš čenosti, naslovljeno na uporabnike pla čilnih storite v. Na strani 
povpraševanja bi lahko te ukrepe  dopolnili z investicijsko podpor o podjetjem, na primer z 
ohlapnejšimi pravili amortizacije , odbitjem stroškov usposabljanja osebja ali celo z vra čilom 
davka. Poleg tega bi javne oblasti lahko bile  vzor drugim v procesu prehoda in aktivno 
promovirale pla čilne instrumente SEPA. Razmislili bi lahko tudi o dolo čenih oblikah 
koordinacije na ravni EU. 
Velika prednost takega pristopa  bi bilo dejstvo, da ne za hteva dolgotrajnih zakonodajnih 
postopkov in ostaja precej prožen. Temeljna slabos t takega pristopa pa bi bilo dejstvo, da 
kakršen koli skupek nezavezujo čih ukrepov s ciljem samo pospeš evati prehod v SEPA ne bi 
rešil osnovnega problema, predstavljenega v 2.1. Ob  tem pa bi lahko bili taki ukrepi preprosto 
predragi v trenutnih gospodarski h razmerah, njihova dodana vre dnost pa težko izmerljiva v 
smislu pove čane blaginje. 
Možnost dodatnih vzpodbud tako zavra čamo.  
6.2. Vpliv dolo čitve končnega datuma prehoda v SEPA 
Študija, ki jo je izvedel CapGemini, ocenju je, da bi koristi hitr ega prehoda z obstoje čih 
plačilnih instrumentov na instrumente SEPA lahko dosegle 123 milijard EUR v obdobju 
šestih let. Kot kaže študija naj bi ocenjena vrednost celotnih kor isti izhajala iz celo višjih 
vrednosti koristi na strani povpraševanja (175 milijard EUR), zmanjšanih za izgubo na strani 
ponudbe (52 milijard EUR). Koristi na strani povpraševanja izhajajo iz dveh dejavnikov: 
– prihranek pri operacijskih stroških zaradi optimizacije pla čilnih operacij; 
– pozitiven u činek zaradi zmanjšanja ban čnih provizij, ki bi bil posledica ve čje 
konkurence. 
Študija predvideva, da bi bile  koristi na strani povpraševan ja dokaj enakomerno porazdeljene 
na vse zainteresirane strani, tore j potrošnike, podjetja in javne službe. Omenjene koristi so le 
neposredni u činki hitrega prehoda v SEPA. 
V bolj kvalitativnem smislu dolo čitev končnega datuma za kreditne prenose in neposredne 
bremenitve SEPA pospešuje koristi zainte resiranih strani na naslednjih podro čjih: 
SL 7   SL Povečana standardizacija, ki vodi k zmanjšev anju zapletenosti in ekonomiji obsega. Z 
dokončnim prehodom v SEPA bi podjetja lahko cen tralizirala svoje vodenje gotovinskega 
poslovanja v evrih in poenostavila oziroma avtomatizirala svoje pla čilne postopke. 
Potrošnikom, ki postajajo vse bolj mobilni, pa bi standardizirana čezmejna pla čila ukinila 
potrebo po ve č bančnih računih v razli čnih državah.  
Povečana konkurenca na odprtem in preglednejšem trgu. Za ponudnike pla čilnih storitev bi 
integriran pla čilni trg zmanjšal vhodne ovire pri čezmejnem poslovanju in s tem na trg 
privabil nove igralce ter pove čal konkurenco.  Poleg tega bi standardizirani pla čilni 
instrumenti omogo čili potrošnikom, podjetjem in javni upravi lažje primerjanje pla čilnih 
produktov, s čimer bi uporabniki pridobili koristi ve čje konkurence in boljših cen.  
Priložnosti za vseevropske inovacije. Na podlagi enotnih standardov  in ustanovitve trga na 
evropski ravni bi dokon čni prehod v SEPA omogo čil modernizacijo pla čil in razvoj novih 
storitev, kot so mobilna in spletna pla čila ali spletno izdajanje ra čunov, na vseevropski ravni.  
6.3. Primerjava izhodiš čnega scenarija in dolo čitve končnega datuma 
6.3.1.  Primerjava v smislu dos eganja posameznih ciljev 
Uspešnost  
Cilj/možnost  Integracija evropskega 
plačilnega trga 
kreditnih prenosov in 
neposrednih 
bremenitev  Ukinitev podvojenih 
stroškov in pretirane 
zapletenosti pla čilnih 
sistemov  Učinkovitost  
Izhodiščni scenarij 
„brez posredovanja“  0 0 0 
Določitev kon čnega 
datuma  +++ ++ ++ 
Prispevek k doseganju ciljev:  
+++ (velik); ++ (zmeren); + (m ajhen) pozitiven prispevek  
– – – (velik); – – (zmeren); – (majhen) nega tiven prispevek; 0 nevtralen prispevek  
6.3.2.  Primerjava v smislu u činka na zainteresirane strani 
Zainteresirana 
stran  Koristi  Stroški  Skupni 
učinek 
Podjetja  Izboljšano gotovinsko in zakladniško 
poslovanje Ve čja likvidnost Zmanjšani notranji 
stroški pla čilne administracije in stroški 
bančnih provizij Avtomatizirana izvršitev 
plačila Razvoj storitev z dodano vrednostjo  Napori ob 
prehodu – novi 
ali 
posodobljeni 
plačilni sistemi 
in postopki 
Usposabljanje 
osebja  +++ 
SL 8   SL Javna uprava  Zmanjšani administracijski stroški in stroški 
bančnih provizij Avtomatizirana izvršitev 
plačila Razvoj storitev z dodano vrednostjo 
Povečana učinkovitost oddajanja javnih 
naročil na podro čju plačilnih storitev, saj bi 
bilo mogo če bolje primerjati ponudbe, 
neučinkovitosti zaradi nacionalnih pla čilnih 
formatov pa bi izginile  Napori ob 
prehodu – novi 
ali 
posodobljeni 
plačilni sistemi 
in postopki 
Usposabljanje 
osebja  ++ 
Potrošniki  Zmanjšani stroški ban čnih provizij, širši 
spekter storitev zaradi pove čane konkurence 
Bolj inovativni, uporabniku prijazni, varni in 
priročni plačilni instrumenti  Sprememba 
navad – IBAN 
(in BIC, kjer je 
potrebno)  ++ 
Banke/ponudniki 
plačilnih storitev  Ekonomija obsega/Operativni prihranki Nove 
poslovne priložnosti, ki izhajajo iz zmanjšane 
omejenosti konkurence  Investicije v 
plačilne 
platforme 
SEPA 
Zmanjšanje 
prihodkov 
zaradi 
povečane 
konkurence  + 
Skupni učinek v primerjavi z izhodiš čnim scenarijem 
Na podlagi zgornje primerjave je priporo čljivo uporabiti možnost dolo čitve končnega datuma.  
6.4. Tehnične možnosti dolo čitve končnega datuma prehoda v SEPA 
Da bi zagotovili u činkovitost kon čnega datuma, ga je treba natan čno določiti na tehni čni 
ravni. Številne možnosti uvedbe kon čnega datuma obstajajo na šestih zadevnih podro čjih. Te 
možnosti primerjamo s skupkom meril, ki izhajajo neposredno iz ciljev politike. 
Referenčna osnova prevzemanja vseevr opskih kreditnih prenosov in neposrednih bremenitev.  
Priporočeno je dolo čiti končni datum na podlagi splošnih bist venih pogojev, ki morajo biti 
izpolnjeni za vseevropske kreditne prenose in  neposredne bremenitve. Bistveni pogoji bodo 
zajemali tudi obstoje če mednarodne in nelastniške standard e. Dve dodatni možnosti sta bili 
proučeni, vendar zavrnjeni – pristop na podlagi obstoje čih shem in pravilnikov, kot ga je 
razvil EPC, ter pristop, ki se omejuje na obstoje če tehnične standarde. 
Sfera transakcij.  Priporočljivo je slediti pristopu, po katere m bi bistveni pogo ji veljali znotraj 
celotne sfere pla čilnih transakcij. Predvidenih 84 m ilijard EUR operacijskih prihrankov na 
strani povpraševanja je popolnoma odvisnih od integracije pla čilnega trga, ki se razteza tudi 
čez meje medban čnega prostora. Na podlagi tega je bila možnost omejevanja bistvenih 
pogojev na medban čni prostor ocenjena, vendar zavrnje na iz zgoraj naštetih razlogov. 
Čezmejno odpiranje ban čnih računov.  Priporočljivo je opustiti vsak ršno diskriminatorno 
obravnavanje strank brez stalnega prebivališ ča ali državljanstva v zvezi z odpiranjem 
plačilnih računov. To bi zagotovilo možnost polnega koriš čenja prednosti SEPA v smislu 
povečanja konkurence (91 milijard EUR). Nadaljeva nje sedanjih praks je bilo ocenjeno, 
vendar zavrnjeno iz zgoraj navedenih razlogov. 
Specifikacija produkta.  Priporočljivo je dolo čiti končni datum tudi za produkte tržnih niš, kot 
so kreditni prenosi in neposredne bremenitve, ki predstavljajo pla čila majhnega obsega in 
SL 9   SL ponujajo specifi čne funkcionalnosti. Vendar pa bo z namenom omogo čanja potrebnih 
prilagoditev v vseevropskih shemah dopuš čeno prehodno obdobje 3–5 let. Dve dodatni 
možnosti sta bili prou čeni, vendar zavrnjeni – vsevklju čujoč pristop, ki bi obravnaval 
produkte tržnih niš enako kot standa rdne produkte, ter trajna izklju čitev produktov tržnih niš 
iz bistvenih pogojev. 
Okvir držav članic.  Priporočeno je uporabiti možnost dolo čitve enotnega kon čnega datuma za 
evroobmo čje in kasnejšega enotnega kon čnega datuma zunaj evroobmo čja, saj delež pla čil v 
evrih zunaj evroobmo čja po ocenah predstavlja le 2 % vseh pla čil v evrih. Dve dodatni 
možnosti sta bili prou čeni, vendar za vrnjeni – dolo čitev posameznih kon čnih datumov s strani 
vsake države članice, ter enoten kon čni datum za evroobmo čje in države članice izven 
evroobmo čja. 
Rok. Priporočljivo je uporabiti možnost dolo čitve ločenih končnih datumov: najkasneje eno 
leto po uveljavitvi Uredbe za kreditne prenose in  dve leti za neposredne bremenitve. Možnost 
določitve enotnega kon čnega datuma za kreditne prenose in neposredne bremenitve je bila 
proučena, vendar zavrnjena. 
Jasnost glede dolgoro čnega poslovnega modela za vseevropske neposredne bremenitve. 
Priporoča se prepovedati splošno uporabo ve čstranskih pristojbin za izmenjavo (MIF) za 
vsako transakcijo neposredne  bremenitve med ponudniki pla čilnih storitev (in uporabo 
ukrepov z enakovrednim ciljem ali u činkom) ter dovoliti ve čstranske pristojbine za izmenjavo 
le pod dolo čenimi pogoji za transakcije z neposredno bremenitvijo, ki jih ni mogo če pravilno 
izvesti oziroma pri katerih ponudnik pla čilnih storitev zahteva povra čilo. Da se zagotovijo 
enakopravni konkuren čni pogoji, bi morale biti tudi dvostr anske in enostransk e pristojbine za 
izmenjavo za te transakcije dovoljene le, če se obra čunavajo na podlagi stroškov in če je 
njihov namen u činkovito dodeljevanje stroškov tistemu subjektu, ki je te transakcije 
povzročil. Alternativne možnosti z nadaljevanjem sedanje prakse ali naložitvijo pozitivne 
(najmanjše dovoljene) ali najve čje dovoljene ve čstranske pristojbine za izmenjavo za vsako 
transakcijo neposredne bremenitve so bile ocen jene in zavrnjene, saj ne bi odpravile zdaj 
občutenega pomanjkanja jasnosti, ki upo časnjuje prehod na SEPA. 
7. NADZOR IN OCENA STANJA  
Priporočeno je izdelati oceno stanja tri leta po uveljavitvi uredbe in oceniti, kako u činkovita in 
uspešna je v smislu doseganja ciljev, zastavljenih v oceni u činkov, ter odlo čiti, ali je treba 
uvesti nove ukrepe oziroma dopolniti obstoje če.