V okviru navedenih obveznosti je Komisija prejela 27 poročil: 26 od držav članic EU in eno od Norveške kot članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP). Izvirna poročila, kot so jih predložile države članice, so na voljo na naslednjem naslovu:

Zaradi zamude pri prenosu Direktiv so bile obveznosti poročanja prvič izpolnjene leta 2018. Zato so poročila načeloma zajela obdobje med 1. januarjem 2017 in 31. decembrom 2017 (tudi če je država članica prenesla Direktive po 1. januarju 2017), odvisno od razpoložljivosti podatkov.

Ta dokument odraža prispevke, ki so jih države članice predložile med prvim poročanjem in spremljanjem v skladu s členoma 83 in 85 Direktive 2014/24/EU o javnem naročanju, členom 45 Direktive 2014/23/EU o podeljevanju koncesijskih pogodb ter členoma 99 in 101 Direktive 2014/25/EU o javnem naročanju naročnikov, ki opravljajo dejavnosti v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev (v nadaljnjem besedilu: obveznost poročanja ali poročanje).

https://ec.europa.eu/growth/single-market/public-procurement/country-reports_sl .

2.Povzetek poročil o spremljanju držav članic

Na splošno velja, da so v vseh prejetih poročilih kakovostne informacije prevladale nad količinskimi podatki. Vendar so bile zaradi nepopolnosti slednjih možnosti za celovito združevanje in/ali primerljivost razpoložljivih podatkov na ravni EU omejene.

2.1.Ključni kvantitativni kazalniki – število in vrednost javnih naročil

Kvantitativni kazalniki so nujni za opredelitev trga javnih naročil. Države članice so omenile različne težave, s katerimi so se srečale pri tem poročanju, npr. delne ali manjkajoče vhodne podatke ali pomanjkanje takšnih podatkov itd. Zdi se, da je bila sama naloga zahtevna in zahtevala veliko virov, zato se nekatere države članice odločile, da s tem v zvezi poiščejo dodatno pomoč.

Ob upoštevanju zgoraj navedenih težav pri zbiranju podatkov so bili izbrani ključni kazalniki, prejeti od držav članic med prvim poročanjem, povzeti v Table 1 (podatki v preglednici se nanašajo na javne razpise, razen če ni navedeno drugače).



Pripombe: Danska – vrednost pod mejno vrednostjo se nanaša samo na ponudbe, ki imajo čezmejni interes, Francija – samo podatki za leto 2016 in nad 90 000 EUR, razen v primeru prostovoljnega poročanja, Madžarska – vrednosti se nanašajo na oddana javna naročila, Irska – podatki se nanašajo na obvestila o oddaji javnega naročila, Italija – približna razdelitev na javna naročila blaga in storitev nad in pod mejno vrednostjo glede na vrednost naročila pod 150 000 EUR, Luksemburg – število postopkov se nanaša na oddana naročila, Malta – podatki se nanašajo na oddana naročila, Nizozemska – podatki za leto 2015, Romunija – obdobje poročanja od 1. januarja 2017 do 28. februarja 2018, Slovaška – za javna naročila pod mejno vrednostjo EU se podatki nanašajo na število oddanih naročil in ocenjeno vrednost naročila, Španija – zbiranje podatkov je bilo zaključeno 15. decembra 2017, Švedska – podatki za leto 2016.

Kot je mogoče razbrati iz preglednice 1, predložene informacije kažejo več nedoslednosti, in sicer od informacijskih vrzeli do zbirnega poročanja (npr. o javnih naročilih nad in pod mejno vrednostjo se poroča skupaj) ali poročanja v različnih fazah postopka javnega naročanja (npr. podatki, ki se nanašajo na povabila k oddaji ponudb za razliko od podatkov, ki se nanašajo na oddana naročila) in različna obdobja. Obdelava takih vhodnih podatkov postane težavna, ko se zgoraj navedenim okoliščinam pridružijo težave, kot so dvomi o primerljivosti med enotami merjenja ali razlikami v zajetju (tj. spremljanje javnih naročil pod mejno vrednostjo EU je odvisno od ravni nacionalnih mejnih vrednosti, ki so zelo različne). Posledično so bile informacije, prejete od držav članic, predstavljene „take, kot so“, vključno s sklici na manjkajoče vhodne podatke (čeprav slednje deloma izhaja iz prostovoljnega zbiranja podatkov), na podlagi prejetih informacij pa niso bili izračunani nobeni agregati na ravni EU.

V več primerih, ko se je o podatkih pod in nad mejnimi vrednostmi poročalo ločeno, so se nacionalne številke za javno naročanje nad mejnimi vrednostmi razlikovale od podatkov, zbranih z uporabo TED (Tenders Electronic Daily). To je lahko posledica številnih dejavnikov, kot so nezadostna integracija prenosa podatkov in/ali objave med nacionalnimi sistemi in TED, ter bo nadalje obravnavano. Primeri takih razlik so navedeni v preglednici 2.

2017 (2016 Švedska) Država OJN, objavljena v TED proti nacionalnemu poročanju ON, objavljena v TED proti nacionalnemu poročanju Finska 87 % 93 % Madžarska 84 % 108 % Švedska 89 % 107 %

Figure 1 kaže delež javnih naročil pod in nad mejno vrednostjo EU za izbrane države članice, ki so prav tako zagotovile vrednost javnih naročil nad mejno vrednostjo EU.

Graf kaže različne vzorce med izbranimi državami članicami, ki se jih lahko razloži z razlikami v ravnem nacionalnih mejnih vrednosti in z različnimi metodologijami za zbiranje podatkov. Zanimivo je, da so v nekaterih državah (na Nizozemskem in Portugalskem) javna naročila pod mejno vrednostjo pomembnejša od javnih naročil nad mejno vrednostjo. To poudarja pomen nacionalnih trgov javnih naročil in pomen zbiranja in spremljanja podatkov poleg TED (izključna naloga držav članic).

2.2. Najpogostejši razlogi za napačno uporabo ali pravno nejasnost

Ta oddelek se osredotoča na najpogostejše razloge za napačno uporabo ali pravno nejasnost, vključno z morebitnimi strukturnimi ali ponavljajočimi se težavami pri uporabi pravil o javnem naročanju, kot o tem poročajo države članice. Najpogosteje ugotovljene splošne težave so bile: