SL Uradni list Evropske unije C 231/6

Objava vloge v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2012/C 231/06

V skladu s členom 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo. Izjave o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih od dneva te objave.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„PANFORTE DI SIENA“

ES št.: IT-PGI-0005-0795-28.01.2010

ZGO ( X ) ZOP ( )

1. Ime:

„Panforte di Siena“

2. Država članica ali tretja država:

Italija

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila:

3.1 Vrsta proizvoda:

Skupina 2.4 Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke:

Ime „Panforte di Siena“ se uporablja za pecivo iz testa, ki se zamesi iz moke, kandiranega sadja in oreškov ter mešanice sladkorja, medu in začimb ter peče v pečici. Tržita se lahko dve različici proizvoda:

— bela različica, če je proizvod posut s sladkorjem v prahu,

— temna različica, če je posut z začimbami.

Fizične posebnosti peciva „Panforte di Siena“:

— oblika: če se pecivo trži celo, je okrogle ali pravokotne oblike; če se trži narezano, je v obliki rezin ali kock,

— mere: pecivo je visoko od 14 do 45 mm; če je okroglo, je njegov premer od 10 do 38 cm; če je pravokotno, je krajši rob dolg od 10 do 20 cm, daljši pa od 20 do 40 cm; tehta lahko od 33 g do 6 kg, odvisno od mer,

— konsistenca: mehka, upor pri rezanju je zmeren,

— zunanji videz: površina je grudasta in neenakomerna,

bela različica: barvo ji daje sladkor v prahu, ki je posut po pecivu; sladkor je lahko priložen v majhni vrečki, po pecivu ga posujemo ob postrežbi;

temna različica: pecivo je posuto z mešanico začimb temno rjave barve.

Kemične lastnosti: največja vlažnost: 15 % v končnem proizvodu.

Organoleptične lastnosti:

— okus: sladek pookus po kandiranem sadju in mandljih ter okus po začimbah, ki je rahel v beli različici in zelo izrazit v črni različici.

3.3 Surovine (samo za predelane proizvode):

Za proizvodnjo peciva „Panforte di Siena“ se uporabljajo naslednje sestavine:

3.3.1 Obvezne sestavine

3.3.1.1 Bela različica: pšenična moka tipa „0“: od 14 do 18 % testa; oreški: celi neoluščeni sladki mandlji: najmanj 18 % testa; kandirano sadje: kandiran cedrat, narezan na kocke, in kandirane pomarančne lupine: od 35 do 45 % testa; vsaj 25 % uporabljenega kandiranega sadja mora biti kandiran cedrat; sladkor: na izbiro so saharoza, glukozni sirup in invertni sladkor, ki se lahko uporabijo posamično ali skupaj: od 18 do 23 % testa; med: cvetlični med: od 2 do 5 % testa; začimbe: muškatni orešček in cimet: od 0,3 do 1,5 %; druge sestavine: sladkor v prahu za posipavanje peciva in škrobni oblati, ki se uporabljajo za podlago.

3.3.1.2 Temna različica: pšenična moka tipa „0“: od 8 do 18 % testa; oreški: celi neoluščeni sladki mandlji: najmanj 18 % testa; kandirano sadje: kandirana melona, narezana na kocke, in kandirane pomarančne lupine: od 35 do 45 % testa; vsaj 40 % uporabljenega kandiranega sadja mora biti kandirana melona; sladkor: na izbiro so saharoza, glukozni sirup in invertni sladkor, ki se lahko uporabijo posamično ali skupaj: od 18 do 23 % testa; začimbe: muškatni oreh, cimet in sladki poper: od 0,6 do 5 %; druge sestavine: mešanica začimb za posipavanje peciva in škrobni oblati, ki se uporabljajo za podlago.

3.3.2 Neobvezne sestavine

3.3.2.1 Bela različica: oreški: granulirani lešniki: največ 1,5 % testa; kandirano sadje: kandirana melona, narezana na kocke: do 25 % uporabljenega kandiranega sadja; začimbe: mešanica muškatnega cveta, popra, pimenta, koriandra in nageljnovih žbic; arome: vanilija. Uporaba drugih sestavin, dodatkov, barvil ali konzervansov ni dovoljena.

3.3.2.2 Temna različica: kandirano sadje: kandiran cedrat, narezan na kocke: do 25 % uporabljenega kandiranega sadja; začimbe: mešanica muškatnega oreščka, koriandra, zvezdastega janeža, nageljnovih žbic, ingverja, pimenta in jamajškega popra; arome: vanilija; karamela: do 2 % testa; oreh: do 5 % testa; med: do 5 % testa; kakav za posipavanje peciva. Uporaba drugih sestavin, dodatkov, barvil ali konzervansov ni dovoljena. V vsaki različici se lahko uporabi več neobveznih sestavin naenkrat v količinah, navedenih v specifikaciji.

3.4 Krma (samo za proizvode živalskega izvora):

—

3.5 Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju:

Proizvodnja mora potekati na geografskem območju, opredeljenem v točki 4, ker je to edini način za zagotavljanje organoleptičnih lastnosti proizvoda.

3.6 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.:

Proizvodnja in pakiranje si morata slediti brez prekinitve, da proizvod, ko se ohladi, ne izgubi svoje čvrstosti. V zvezi s tem je bistveno, da se ohrani raven vlažnosti proizvoda, navedena v točki 3.2. Pecivo „Panforte di Siena“ namreč lahko veže vlago iz okolja ali sprosti notranjo vlago iz sladkorjev, moke in kandiranega sadja, zaradi česar dobi prosojen videz ter mehko in lepljivo teksturo, s tem pa izgubi svoje organoleptične lastnosti. Pecivo „Panforte di Siena“ se trži v hermetično zaprti embalaži iz papirja ali kartona. Pecivo je praviloma v nepredušni notranji embalaži, ki preprečuje vezavo vlage iz okolja in vpliv zunanjih dejavnikov, zlasti škodljive učinke zajedavcev, na primer pršic, ki napadajo mandlje in moko.

3.7 Posebna pravila za označevanje:

Na embalaži in rdečem traku za zapiranje morajo biti navedba „Panforte di Siena“, navedba „Indicazione geografica protetta“ v celoti ali v skrajšani obliki (IGP) in naslednje dodatne informacije:

ime, naziv in naslov podjetja za proizvodnjo in pakiranje;

grafični znak proizvoda, kot je naveden v tej točki, ki se uporablja v nerazdružljivi povezavi z zaščiteno geografsko označbo.

V skladu z lokalno tradicijo so dovoljene naslednje neobvezne navedbe:

„bianco“ ali „Margherita“ za belo različico;

„nero“ za temno različico.

Prepovedano je dodajati kakršne koli opredelitve, razen izrecno dovoljenih.

Dovoljena pa je uporaba navedb, ki se sklicujejo na zasebne blagovne znamke, če ne hvalijo proizvoda in ne zavajajo kupcev, prav tako pa tudi resničnih in dokazljivih navedb, ki jih dovoljuje veljavna zakonodaja in niso v nasprotju s cilji in vsebino tega dokumenta.

Ime „Panforte di Siena“ mora biti v italijanščini.

Logotip sestavlja „balzana“ (ščit, ki predstavlja mesto; zgornji del je bele, spodnji pa črne barve), ki je obdan z okrasnim trakom v rumeni barvi Pantone 1205 (5 % M/30 % Y), njegova zavihana konca pa se stikata na zgornjem delu slike.

Na traku je napis „Panforte di Siena“ v pisavi Gill Extra Bold Condensed črne barve, ki sledi krivini traku. V spodnjem kotu je stiliziran črn cvet s petimi listi, ki besedo „Panforte“ ločuje od besed „di Siena“. Okras na zgornjem delu logotipa v zlatorumeni barvi Pantone 117 (30 C/40 % M/70 % Y) vsebuje navedbo „IGP“, izpisano s črnimi črkami (v pisavi Gill Extra Bold Condensed), ki imajo belo obrobo s črnim obrisom. Tik pod okrajšavo je v treh vrsticah izpisana navedba „Indicazione geografica protetta“ v pisavi Gill Extra Bold črne barve. Logotip se lahko sorazmerno prilagodi različnim oblikam uporabe. Vendar se lahko v višino zmanjša za največ 1,4 cm.

4. Kratka opredelitev geografskega območja:

Območje proizvodnje in pakiranja peciva „Panforte di Siena“ pokriva celotno upravno ozemlje pokrajine Siena.

5. Povezanost z geografskim območjem:

5.1 Posebnosti geografskega območja:

Proizvodnja peciva „Panforte di Siena“ se je od 12. stoletja, ko je Via Francigena omogočila razcvet trgovanja in mestnih prodajaln, uveljavila v samostanih in pri trgovcih z začimbami. V teh posebnih okoliščinah so se kmalu razkrile posebnosti pekovske proizvodnje v pokrajini Siena. Na kratko so bile te posebnosti izjemna ustvarjalnost, o kateri pričajo najrazličnejši značilni proizvodi, ki so bili naprodaj, izdatna uporaba začimb, ki jo je omogočil hiter gospodarski razvoj Siene, in predvsem znanje trgovcev, katerih uspeh in ugled sta se širila daleč zunaj mestnega obzidja. Prav s tem znanjem, ki so ga sienski trgovci stoletja razvijali in ljubosumno varovali, je v 19. stoletju nastala lokalna pekovska industrija, ki je še danes po številu zaposlenih, prometu in izvozu najpomembnejši gospodarski sektor.

Vloga za ZGO „Panforte di Siena“ temelji na slovesu, ki se je gradil več stoletij in izhaja iz vrste gospodarskih in kulturnih dejavnikov. Proizvodnja peciva je sprva potekala samo znotraj mestnega obzidja, leta 1772 pa se je razširila na bližnje ozemlje v pokrajini Siena; pecivo že od nekdaj in še vedno pripravlja specializiran delavec, za katerega zaradi njegove visoko specializirane usposobljenosti obstaja poseben izraz „panfortaio“. Njegov položaj kaže, da nekatere faze proizvodnje, kot sta preverjanje homogenosti sestavin in oblikovanje proizvoda, zahtevajo posebne kvalifikacije. Drug akter, ki je lahko ista oseba kot prej, je „canditore“, ki je odgovoren za preverjanje najvišje kakovosti kandiranih sestavin in splošnega ravnovesja sladkorjev v proizvodu.

5.2 Posebnosti proizvoda:

Za pecivo „Panforte di Siena“ sta značilni zaokrožena aroma in trdna konsistenca. Prerez je bleščeč, v njem se vidijo barve, kot so bela mandljeva masa, svetleče zelen kandiran cedrat ali barva kandiranega sadja, na primer kandirane pomaranče ali zrele melone. Vsebuje enakomerno razporejene cele mandlje, kar mu daje edinstveno teksturo. Mešanica različnih sestavin, v kateri se čvrstost mandljev meša z mehkobo kandiranega sadja in veziva, določa njegovo konsistenco pri žvečenju. Okusi različnih sestavin, poudarjeni in povezani z mešanico začimb, dajejo pecivu „Panforte di Siena“ poseben okus.

Nesporen sloves peciva „Panforte di Siena“ izhaja iz dejstva, da se je to pecivo uveljavilo kot značilna in nenadomestljiva sladica božičnih praznikov.

5.3 Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali značilnostjo proizvoda (pri ZGO):

Pecivo „Panforte di Siena“ je nedvomno najbolj priznani predstavnik tradicionalne sienske kuhinje. Znano je po vsem svetu, njegova zgodovina pa sega v srednji vek. Pojasniti je treba, da je bilo pecivo „Panforte di Siena“ takrat zelo cenjeno, ne le kot jed velike vrednosti, ampak tudi kot zdravilo, saj je zaradi uporabe začimb imelo učinek placeba. Še danes lahko na stenah pred prodajno mizo v stari lekarni na Piazza del Campo (Siena) občudujemo dragocene slike in zlate napise v zvezi s Panforti, Ricciarelli in drugimi značilnimi proizvodi iz Siene.

Premišljena in obilna uporaba začimb kaže, da pecivo „Panforte di Siena“ izvira iz mesta Siena, ki je zaradi strateškega položaja že od srednjega veka imelo monopol nad trgovino z začimbami, bilo eno najbogatejših in najbolj razvitih mest v Evropi ter ležalo ob poti Via Francigena.

Stoletja so bili kakovost, izobilje in strokovno znanje uporabe začimb posebnost sienskih samostanov in trgovcev z začimbami, zato ne preseneča ugotovitev, da so bili najuglednejši proizvajalci peciva „Panforte di Siena“ pogosto nekdanje lokalne prodajalne začimb.

Za siensko ozemlje je od nekdaj značilna obilna proizvodnja žita in moke (zlasti na „grebenih“), oreškov (zlasti mandljev in lešnikov) ter medu. Tudi uporaba in izvor nekaterih vrst kandiranega sadja kažeta na sienski vpliv. Posebna značilnost peciva „Panforte di Siena“ je zlasti nenavadna uporaba melone, ki izvira iz lokalnega kultivarja „zatti“, tradicionalno prisotnega na tem ozemlju; proizvajalci peciva so ugotovili, da je zaradi zelo tanke lupine, izredno sladke sredice in močne barve zelo primeren za kandiranje. Zato so ta sadež še dolgo na veliko pridelovali na sienskem podeželju, da bi ga uporabljali v proizvodnji peciva „Panforte di Siena“.

Ime „Panforte“ se začne uporabljati v začetku 19. stoletja. Odtlej to pecivo prestopi prag trgovin z začimbami in se začne proizvajati v precej večjem obsegu. Zato se večje količine lahko tržijo tudi zunaj sienskega ozemlja, zlasti v prodajalnah v Firencah. Prvi obrat za proizvodnjo peciva „Panforte di Siena“ je leta 1810 ustanovil Natale Pepi, potem ko je Napoleon odredil, da je treba zapreti lekarno bolnišnice Santa Maria della Scala. Prav tako je v 19. stoletju Pellegrino Artusi v svojem najpomembnejšem delu z naslovom „La scienza in cucina e l'arte di mangiare bene“ (Znanost v kuhinji in umetnost dobre prehrane) (1891) Panforte uvrstil med značilne vrste peciva iz Siene. Odtlej ni ne tujih ne drugih vodnikov, ki tega peciva ne bi navajali kot sestavnega dela sienske kuhinje. V zvezi s tem je treba navesti odlomek iz vodnika Touring Club Italiano (1931), ki potrjuje odlični sloves tega proizvoda: „[…] sienski proizvajalci peciva se ponašajo s specialiteto svetovnega slovesa, najbolj znanim pecivom ‚Panforte di Siena‘.“ Nastanek bele različice lahko natančno določimo: to je bilo leta 1879, ko je bilo pecivo v čast kraljici Margareti, ki se je avgusta udeležila Palia v Sieni, prvič pripravljeno z manj začimbami in posuto s sladkorjem v prahu ter preimenovano v „Panforte Margherita“. Takojšen uspeh tega peciva je tudi pod imenom „Panforte bianco“ le še utrdil njegov nesporni sloves. Priprava peciva „Panforte di Siena“ se je začela septembra, ker je bilo nekatere sestavine (na primer oreške) v tem času najlažje dobiti, in nadaljevala vse do konca leta. Pecivo pa so pojedli med božičnimi prazniki. Danes proizvodnja tega peciva ni več omejena na tradicionalne božične praznike. Pecivo „Panforte di Siena“ se proizvaja v različnih srednje velikih obratih ter številnih pekarnah in slaščičarnah na celotnem ozemlju, kar predstavlja skoraj polovico prometa, ki se ustvari z značilnim pecivom iz Siene.

Sklic na objavo specifikacije:

(člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006)

Upravni organi so sprožili nacionalni postopek ugovora z objavo vloge za priznanje ZGO „Panforte di Siena“ v Uradnem listu Italijanske republike št. 244 z dne 19. oktobra 2005.

Celotno besedilo proizvodne specifikacije je na voljo na spletni strani:

http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

ali neposredno na domači strani ministrstva (http://www.politicheagricole.it), kjer izberete „Prodotti di Qualità“ (na levi strani) in nato „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 510/2006]“.

(1) UL L 93, 31.3.2006, str. 12.