Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 351/10)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI ENOTNEGA DOKUMENTA

„Coteaux de Béziers“

PGI-FR-A1146-AM03

Datum obvestila: 7. julij 2022

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Območje v neposredni bližini

V točki 4 o geografskih območjih, na katerih se izvajajo različni postopki, poglavja I specifikacije proizvoda je bila točka 4.2 o opredelitvi območja v neposredni bližini preoblikovana, vendar ostaja nespremenjena, v seznamu občin v skladu z uradnim geografskim kodeksom, ki priznava in določa seznam občin po departmajih na nacionalni ravni. Ta redakcijska sprememba omogoča, da je območje v neposredni bližini navedeno glede na uradni geografski kodeks v različici, veljavni leta 2021, ki ga vsako leto objavi inštitut INSEE, in da je njegova razmejitev pravno varna.

V enotnem dokumentu se ta sklic vstavi v točko o dodatnih pogojih – območje v neposredni bližini.

2. Trsni izbor

V točki 4 o trsnem izboru poglavja I specifikacije proizvoda z ZGO „Coteaux de Béziers“ so:

— dodane naslednje sorte vinske trte: „assyrtiko B, bronner B, cabernet blanc B, carricante B, fiano B, floreal B, johanniter B, muscaris B, saphira B, sauvignac B, solaris B, soreli B, souvigner gris B, verdejo B, voltis B, agiorgitiko N, artaban N, cabernet cortis N, calabrese N, monarch N, montepulciano N, moschofilero Rs, pinotin N, primitivo N, prior N, roditis Rs, saperavi N, touriga nacional N, vidoc N in xinomavro N.“ Sorte vinske trte, ki so bile vključene v specifikacijo proizvoda, so odpornejše na glivične bolezni, pa tudi bolj prilagojene na podnebne spremembe. So skladne z lastnostmi vin z ZGO,

— črtane naslednje sorte vinske trte, ki na vinogradniškem območju z ZGO niso prisotne: „aranel N, clairette rose Rs, jurançon noir N, manseng noir N, maréchal foch N, muscat à petits grains rouges Rg, muscat à petits grains roses Rs, savagnin rose Rs, altesse B, arriloba B, aubin B, aubin vert B, auxerrois B, jurançon blanc B, melon B, merlot blanc B, mondeuse blanche B, müller-thurgau B, muscadelle B, muscat cendré B, pinot blanc B.“ Te spremembe trsnega izbora so vključene v del enotnega dokumenta o sortah vinske trte.

3. Organ, pristojen za nadzor

Besedilo točke o organu, pristojnem za nadzor, v poglavju 3 specifikacije proizvoda zaščitene geografske označbe „Coteaux de Béziers“ je posodobljeno, vendar ostaja nespremenjeno.

Ta posodobitev ne vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime

Coteaux de Béziers

2. Vrsta geografske označbe

ZGO – zaščitena geografska označba

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vina

1. Rdeča vina z ZGO „Coteaux de Béziers“

KRATEK OPIS

Zaščitena geografska označba „Coteaux de Béziers“ se uporablja za mirna vina.

Rdeča vina se večinoma pridelujejo iz sort grenache, syrah, merlot ali cabernet-sauvignon, in sicer kot sortno vino ali z zvrščanjem dveh sort. So globoke rubinasto rdeče do granatne barve z vijoličnimi odtenki. Prve vonjave zajemajo primarne note rdečega in črnega jagodičja, ki se razvijejo v nekaj subtilnejših not mete in sladkega korena ter zaključijo s pridihom začimb. V ustih imajo vina oljnat uvod, za katerega so značilne zlasti arome rdečega jagodičja, na koncu pa se okus uravnoteži med čvrstimi tanini in zaokroženimi sadnimi notami.

Kar zadeva analitska merila, ki niso najmanjši volumenski delež dejanskega alkohola, so vina v skladu z omejitvami, določenimi v predpisih EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 9 Najnižja vsebnost skupnih kislin v miliekvivalentih na liter Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

2. Rosé vina z ZGO „Coteaux de Béziers“

KRATEK OPIS

Zaščitena geografska označba „Coteaux de Béziers“ se uporablja za mirna vina.

Rosé vina se večinoma pridelujejo iz sort cinsault, grenache in syrah z zvrščanjem različnih sort ali kot sortna vina. Njihova barva sega od bledo rožnate do lososno rožnate. V vonju se zaznajo prefinjene in amilne arome drobnega rdečega jagodičevja. Prijeten in žameten okus je vedno lepo zaokrožen, svež in značilno zapeljiv.

Kar zadeva analitska merila, ki niso najmanjši volumenski delež dejanskega alkohola, so vina v skladu z omejitvami, določenimi v predpisih EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 9 Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

3. Bela vina z ZGO „Coteaux de Béziers“

KRATEK OPIS

Zaščitena geografska označba „Coteaux de Béziers“ se uporablja za mirna vina.

Bela vina, ki se pridelujejo kot sortna vina ali z zvrščanjem različnih sort, se običajno proizvajajo iz sort chardonnay, sauvignon, viognier in vermentino ter iz sorte marsanne ali grenache blanc. So kristalne, zlato-rumene barve z zelenim odtenkom. V njih prevladujejo vonjave po eksotičnem sadju in citrusih. So živahna in skladna, v ustih pa je čutiti lepo svežino.

Kar zadeva analitska merila, ki niso najmanjši volumenski delež dejanskega alkohola, so vina v skladu z omejitvami, določenimi v predpisih EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 9 Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

5.1. Posebni enološki postopki

1. Posebni enološki postopek

Za enološke postopke veljajo obveznosti na ravni Unije ter iz zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.

5.2. Največji donosi

1. Vina z ZGO „Coteaux de Béziers“ 110 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Trgatev, vinifikacija in obdelava vin z zaščiteno geografsko označbo „Coteaux de Béziers“ potekajo na ozemlju naslednjih občin v departmaju Hérault:

Bassan, Béziers (razen odsekov AI, AH, AK, AL, AM, AV, AW, AX, AY, AZ, BC, BD (levi breg reke Lirou), BM, BN, BT, BV), Boujan-sur-Libron, Cers, Corneilhan, Lieuran-lès-Béziers, Lignan-sur-Orb, Pailhès, Portiragnes, Sauvian, Sérignan, Servian (odsek C1), Thézan-lès-Béziers (levi breg reke Orb), Valras, Vendres (cela občina razen odseka BR), Vias in Villeneuve-lès-Béziers.

7. Sorte vinske trte

Agiorgitiko N

Alicante henri bouschet N

Alvarinho – albariño

Aramon N

Aramon blanc B

Aramon gris G

Arinarnoa N

Artaban N

Arvine B – petite arvine

Assyrtiko B

Aubun N – murescola

Bourboulenc B – doucillon blanc

Bronner B

Cabernet blanc B

Cabernet cortis N

Cabernet franc N

Cabernet-sauvignon N

Calabrese N

Caladoc N

Carignan N

Carignan blanc B

Carmenère N

Carricante

Chardonnay B

Chasan B

Chenanson N

Chenin B

Cinsaut N – cinsault

Clairette B

Colombard B

Cot N – malbec

Egiodola N

Fer N – fer servadou, braucol, mansois, pinenc

Fiano

Floreal B

Gamay N

Ganson N

Gewurztraminer Rs

Grenache N

Grenache blanc B

Grenache gris G

Gros manseng B

Johanniter B

Lledoner pelut N

Macabeu B – macabeo

Marsanne B

Marselan N

Mauzac B

Mauzac rose Rs

Merlot N

Meunier N

Monarch N

Mondeuse N

Montepulciano

Morrastel N – minustellu, graciano

Moschofilero Rs

Mourvèdre N – monastrell

Muscardin N

Muscaris B

Muscat d‘alexandrie B – muscat, moscato

Muscat de hambourg N – muscat, moscato

Muscat à petits grains blancs B – muscat, moscato

Nielluccio N – nielluciu

Négrette N

Parrellada B

Petit manseng B

Petit verdot N

Picardan B – araignan

Pinot gris G

Pinot noir N

Pinotin N

Piquepoul blanc B

Piquepoul gris G

Piquepoul noir N

Plant droit N – espanenc

Portan N

Primitivo N – zinfandel

Prior N

Riesling B

Rivairenc N – aspiran noir

Roditis Rs

Roussanne B

Saperavi N

Saphira B

Sauvignac

Sauvignon B – sauvignon blanc

Sauvignon gris G – fié gris

Sciaccarello N

Semillon B

Solaris B

Soreli B

Souvignier gris Rs

Sylvaner B

Syrah N – shiraz

Tannat N

Tempranillo N

Terret blanc B

Terret gris G

Terret noir N

Touriga nacional N

Ugni blanc B

Verdejo B

Verdelho B

Vermentino B – rolle

Vidoc N

Viognier B

Voltis B

Xinomavro N

8. Opis povezave

8.1. Posebnosti geografskega območja

Geografsko območje, na katerem se pridelujejo vina z ZGO „Coteaux de Béziers“, zajema 17 občin v departmaju Hérault, vključno z mestom Béziers, ki je njegovo geografsko središče. Vinogradi pretežno ležijo med dvema obalnima rekama, ki tečeta od vznožja Sevenov do Sredozemskega morja. Prva je reka Libron, ki je izoblikovala značilno pokrajino z griči, pokritimi z borovimi gozdovi, druga pa reka Orb, nad katero se dviga katedrala mesta Béziers, simbol logotipa ZGO.

Laporji in naplavine, ki pokrivajo severni del območja, so nastali v terciarju (miocenski bazen Hérault). Na jugu območja prevladujejo usedline iz kvartarja, večinoma v obliki teras iz pliokvartarja. Pomemben delež predstavljajo peščena tla iz t. i. Corneilhanskega peska, ki zaradi posebne geološke strukture segajo do 40 metrov v globino. Te raznolike pedološke razmere omogočajo prilagajanje zelo širokemu naboru sort vinske trte.

Območje proizvodnje ZGO „Coteaux de Béziers“ ima sredozemsko podnebje, ki je zaradi vročih in suhih poletij ter blagih zim in dveh deževnih obdobij jeseni in spomladi ugodno za gojenje vinske trte. Dovolj visoke temperature zagotavljajo dobro zorenje grozdja v celotni rastni dobi vinske trte. V obdobjih velike vročine morski veter blagodejno vpliva na del območja blizu morja. Padavine se lahko gibljejo med 400 mm in 800 mm na celotnem območju, zato je treba pri izbiri sort posebno pozornost nameniti njihovi odpornosti na sušo.

Območje je geografsko umeščeno v pas med rekama, sestavljen iz dobro odcednih tal, primernih za gojenje vinske trte, ki se odpira v smeri Sredozemskega morja ter ima blago in zmerno podnebje. Gospodarski in kmetijski razvoj regije Biterrois, območja ZGO „Coteaux de Béziers“, temelji na steku kopenskih in rečnih trgovskih poti.

8.2. Posebnosti proizvoda

Grki in Rimljani, Galci in Katarci so vedeli, kako ohraniti in razširiti gojenje vinske trte, ki se je v regiji pridelovala že od nekdaj. Vinogradniško znanje, pridobljeno skozi stoletja, je omogočilo razvoj raznovrstnih rdečih, rosé in belih vin, pa tudi sladkih vin, kot je catharoise de béziers (iz sorte cinsault, nekoč imenovane picardan), spomniti pa je treba tudi na žganje iz sorte terret-bourret. Po krizi zaradi trtne uši (filoksere), ki je to območje le delno prizadela, se je pridelava mirnih vin iz regije Biterrois ponovno razcvetela. Vina iz Béziersa so svoj vrhunec dosegla v drugi polovici 19. stoletja. Z ustalitvijo velikih zemljiških posestnikov na območjih, velikih več deset hektarjev, dotokom delavcev in železniško povezavo je Béziers postal samooklicana „svetovna vinska prestolnica“.

Po letu 1950 se je uživanje vina začelo zmanjševati. Takrat so si languedoški vinogradniki močno prizadevali, da bi vinograde preusmerili v pridelavo z majhnimi donosi, ki bi se bolje prilagajali okusu potrošnikov.

Proizvodnja lokalnih vin, ki se je začela v sedemdesetih letih prejšnjega stoletja, je bila leta 1982 priznana z odlokom in se je hitro razvijala. Zdaj se ZGO „Coteaux de Béziers“ proizvaja v petih zadružnih vinskih kleteh in petnajstih zasebnih kleteh. Pod ZGO „Coteaux de Béziers“ se tržita dve vrsti vin v različnih razmerjih po lastni izbiri proizvajalcev:

— vina, proizvedena z zvrščanjem tradicionalnih regionalnih sort, kot so grenache, carignan, cinsault in mourvèdre, ter uglednih sort z drugih vinorodnih regij,

— sortno čista vina, ki se proizvajajo iz ene same sorte, kot so merlot, cabernet-sauvignon, syrah, chardonnay, sauvignon.

Zaradi mojstrskega zvrščanja različnih sort se v vinih, proizvedenih na gričih v okolici mesta Béziers, izrazijo vse lastnosti tal, ki so ugodne za gojenje vinske trte in proizvodnjo rdečih, belih in rosé vin. Vinogradniki, ki proizvajajo vino z ZGO „Coteaux de Béziers“, so skozi leta dokazali svojo prilagodljivost, da se lahko s kakovostnimi proizvodi odzivajo na potrebe in zahteve potrošnikov in prodajalcev. Ta prilagodljivost je podlaga za razvoj resnične vinogradniške tradicije v okolici mesta Béziers.

Za rdeča vina so značilne primarne arome, v katerih prevladujejo sadne note. Tanini so mehki in prefinjeni, struktura je lahko lahkotna ali polnejša, vedno pa je zaokrožena, zlasti pookus, ki je mehek in ni pretirano trpek.

Rosé vina imajo bledo rožnato do globoko lososno rožnato barvo. Zaradi svojega sadnega vonja, lepo zaokroženega okusa in svežine so privlačna za potrošnike.

Bela vina prav tako razvijejo primarne aromatične note, v katerih prevladuje sadje. Ravnotežje je vzpostavljeno z ustrezno vsebnostjo kislin, ki je prilagojena koncentraciji vina, tako da ustvarja svežino v ustih.

8.3. Vzročna povezava med posebnostmi geografskega območja in posebnostmi proizvoda

Vinogradniki z območja označbe „Coteaux de Béziers“, tako zadružniki kot samostojni vinogradniki, že nekaj desetletij ustvarjajo novo dinamiko.

Vroče in suho sredozemsko podnebje je v povezavi z agropedološkim vplivom obeh mejnih rek pasu, ki se odpira v Sredozemlje, ustvarilo območje dobro izsušenih zemljišč, primernih za gojenje različnih sort grozdja z značilnim sadnim okusom.

Reka Libron je oblikovala značilno pokrajino z majhnimi griči, pokritimi z borovimi gozdovi (ki jih v Languedocu imenujejo „soubergues“), na katerih so zasajene predvsem sorte rdečega grozdja, primerne tudi za proizvodnjo močnih rosé vin. Reka Orb, nad katero se dviga katedrala Béziers, simbol v logotipu ZGO, pa je skozi stoletja oblikovala rodovitnejšo zemljo, primerno za proizvodnjo belih vin in nekaterih lahkih rdečih vin.

Prav ta posebna raznolikost agropedoloških razmer se celovito odraža v potencialu sort in omogoča proizvodnjo vin, za katera so značilne arome, ki zagotavljajo zaokroženost in koncentracijo.

Za proizvodnjo vin z ZGO je značilen visok delež rosé vin, ki jih je skoraj toliko kot rdečih. Tržne napovedi spodbujajo razvoj teh zelo pitnih rosé vin.

Občine regije Biterrois so večinoma vinogradniške. Turistične in festivalne dejavnosti (plaže, kulturna dediščina, festival féria de Béziers itd.) se izkoriščajo kot odlična priložnost za oglaševanje vin, proizvedenih s poudarkom na njihovem geografskem poreklu, kot so vina z ZGO „Coteaux de Béziers“. Redna prodaja znatnega dela proizvodnje v tujino (Beneluks, Nemčija, Združeno kraljestvo) potrjuje ugled vin z ZGO „Coteaux de Béziers“. Vinogradniki sodelujejo tudi pri organizaciji lokalnih festivalnih dejavnosti. S tem prispevajo k ustvarjanju in ohranjanju ugleda ter močne vezi med vinom in družbo v regiji Biterrois.

V muzeju regije Biterrois, ustanovljenem leta 1834, sta prikazana zgodovina in razvoj ljudi v regiji Béziers, ki pričata o neločljivi povezavi med tem ozemljem in vinogradništvom, velik del muzeja je namreč posvečen vinski trti in vinu ter življenju sodarjev in lončarjev, ki so se naselili tukaj (amfore, ki so omogočale prevoz vina v Rim in province).

Ta povezava med turizmom in vinogradništvom je temelj za sloves vin z ZGO „Coteaux de Béziers“.

Trta daje življenje regiji Biterrois in tako kot nekoč še danes usmerja razvoj tega območja.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema v zvezi s proizvodnjo na razmejenem geografskem območju.

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za proizvodnjo in pridelavo vina, za katero se lahko uporablja zaščitena geografska označba „Coteaux de Béziers“, na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2021 obsega ozemlje naslednjih občin v departmaju Hérault:

Abeilhan, Adissan, Agde, Agel, Aigne, Aigues-Vives, Les Aires, Alignan-du-Vent, Assignan, Aumes, Autignac, Azillanet, Babeau-Bouldoux, Beaufort, Bédarieux, Berlou, Bessan, Béziers (odseki AI, AH, AK, AL, AM, AV, AW, AX, AY, AZ, BC, BM, BN, BT, BV in del odseka BD na levem bregu reke Lirou), Boisset, Cabrerolles, Cabrières, Cambon-et-Salvergues, Camplong, Capestang, Cassagnoles, Castanet-le-Haut, Castelnau-de-Guers, La Caunette, Causses-et-Veyran, Caussiniojouls, Caux, Cazedarnes, Cazouls-d'Hérault, Cazouls-lès-Béziers, Cébazan, Cessenon-sur-Orb, Cesseras, Colombières-sur-Orb, Colombiers, Combes, Coulobres, Courniou, Creissan, Cruzy, Espondeilhan, Faugères, Félines-Minervois, Ferrals-les-Montagnes, Ferrières-Poussarou, Florensac, Fontès, Fos, Fouzilhon, Fraisse-sur-Agout, Gabian, Graissessac, Hérépian, Lamalou-les-Bains, Laurens, Lespignan, Lézignan-la-Cèbe, Lieuran-Cabrières, La Livinière, Magalas, Maraussan, Margon, Marseillan, Maureilhan, Minerve, Mons, Montady, Montagnac, Montblanc, Montels, Montesquieu, Montouliers, Murviel-lès-Béziers, Neffiès, Nézignan-l'Évêque, Nissan-lez-Enserune, Nizas, Olargues, Olonzac, Oupia, Pardailhan, Péret, Pézenas, Pézènes-les-Mines, Pierrerue, Pinet, Poilhes, Pomérols, Le Poujol-sur-Orb, Pouzolles, Le Pradal, Prades-sur-Vernazobre, Prémian, Puimisson, Puissalicon, Puisserguier, Quarante, Rieussec, Riols, Roquebrun, Roquessels, Rosis, Roujan, Saint-Chinian, Saint-Étienne-d'Albagnan, Saint-Étienne-Estréchoux, Saint-Geniès-de-Varensal, Saint-Geniès-de-Fontedit, Saint-Gervais-sur-Mare, Saint-Jean-de-Minervois, Saint-Julien, Saint-Martin-de-l'Arçon, Saint-Nazaire-de-Ladarez, Saint-Pons-de-Thomières, Saint-Pons-de-Mauchiens, Saint-Thibéry, Saint-Vincent-d'Olargues, La Salvetat-sur-Agout, Servian (razen odseka CI), Siran, Le Soulié, Taussac-la-Billière, Thézan-lès-Béziers (deli odsekov AR in AS na desnem bregu reke Orb), Tourbes, La Tour-sur-Orb, Usclas-d'Hérault, Vailhan, Valros, Vélieux, Vendres (odsek BR), Verreries-de-Moussans, Vieussan, Villemagne-l'Argentière in Villespassans.

Označevanje

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

Zaščitena geografska označba „Coteaux de Béziers“ je lahko dopolnjena z imenom ene ali več sort vinske trte.

Zaščitena geografska označba „Coteaux de Béziers“ je lahko dopolnjena z izrazoma „primeur“ (mlado vino) ali „nouveau“ (novo vino).

Na etiketi je naveden logotip ZGO Evropske unije, navedba „zaščitena geografska označba“ pa je nadomeščena s tradicionalnim izrazom „vin de pays“ (deželno vino).

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-5c95eaef-900f-4ec5-b542-c3e7389e557b

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.