SL 
 
 
MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE 
z dne 29. marca 2010  
o novem pravnem okviru v zvezi z integriteto in prepre čevanjem korupcije z vidika njegove 
uporabe za Banko Slovenije in njene organe odlo čanja  
(CON/2010/27) 
 
Uvod in pravna podlaga  
Evropska centralna banka (ECB) je dne 9. ma rca 2010 prejela zahtevo Državnega zbora Republike 
Slovenije za mnenje o predlogu zakona o integriteti in prepre čevanju korupcije (v nadaljnjem besedilu: 
predlog zakona). 
Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz členov 127(4) in 282(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije 
ter iz tretje alinee člena 2(1) Odlo čbe Sveta 98/415/ES z dne 29. junija  1998 o posvetovanju nacionalnih 
organov z Evropsko centralno banko gl ede osnutkov pravnih predpisov1, saj se predlog zakona nanaša na 
Banko Slovenije. V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika Evropske ce ntralne banke je to mnenje 
sprejel Svet ECB.  
 
1.  Namen predloga zakona 
1.1 Predlog zakona je oblikovan kot celovit pravni okvir v zvezi s prepre čevanjem korupcije v 
Sloveniji. Predlog zakona ob tem,  da prevzema veliko obstoje čih zakonskih dolo čb s tega podro čja, 
uvaja več novih dolo čb, ki presegajo ozko opredelitev ukrepov za prepre čevanje korupcije. Njegov 
cilj je namre č zagotovitev potrebnih pogojev, da bodo uslu žbenci in funkcionarji opravljali svoje 
dolžnosti pošteno, strokovno in transparentno, ter spodbujanje poštenega in transparentnega 
vedenja javnih uslužbencev ter dobrih praks vseh oseb, ki so vpletene v procese odlo čanja.  
1.2 Predlog zakona velja za javni sektor, razen če posamezna vprašanja urejajo drugi zakoni, in za 
zasebni sektor, kjer je to izrecno dolo čeno. Predvideva nadalje vanje dela Komisije za 
preprečevanje korupcije (v nadaljnjem besedilu: komisija ), neodvisnega državnega organa, ki ima 
osrednjo vlogo v boju proti korupciji in pri njenem prepre čevanju, ter kateremu so zaupane druge 
naloge. Komisiji so podeljene pomem bne naloge in pristojnosti, zlasti v zvezi s (i) spremljanjem 
skladnosti naslovnikov s predlogom zakona; (ii) za htevanjem informacij od pravnih subjektov; 
(iii) izdajanjem drugih zahtev; (iv) dajanjem info rmacij in predlogov drugim pristojnim organom in 
organizacijam; ter (vi) kaznovanjem z globami za kršitve dolo čb predloga zakona.  
                                                 
1  UL L 189, 3.7.1998, str. 42.  
2 1.3 Velik del predloga zakona je naslovljen na »funkc ionarje«. Ta pojem, kot je opredeljen v predlogu 
zakona, vklju čuje nosilce javnih funkcij, kot so predsednik republike, predsednik vlade, poslanci 
državnega zbora, ministri, sodniki in, izrecno, funkcionarji Banke Slovenije, » če njihove pravice in 
obveznosti niso druga če urejene z zakonom, ki ureja Banko Slovenije, in drugimi predpisi, ki 
obvezujejo Banko Slovenije«2.  
1.4 Glavne dolo čbe, ki veljajo za funkcionarje, so naslednje: 
a) Pravila o nezdružljivosti funkcij  z nekaj izjemami funkcionarjem prepovedujejo opravljanje 
drugih funkcij ali dejavnosti, namenjenih pridobivanju dohodka ali drugih koristi. 
Funkcionar, ki nastopa funkcijo, mora preneh ati opravljati vse takšne druge funkcije ali 
dejavnosti v predpisanem roku. Če se to ne zgodi, komisija f unkcionarju izda opozorilo in 
mu določi rok za uskladitev. Če komisija ugotovi, da funkcionar ni prenehal opravljati 
zadevne funkcije ali dejavnosti, o svojih ugotovitvah obvesti organ, ki je pristojen za 
sprožitev postopka prenehanja funkciona rjeve funkcije. Komisija lahko zadevnega 
funkcionarja tudi kaznuje z globo. 
b) Sprejemanje daril  v povezavi s funkcionarjevim opravljanj em funkcije je omejeno na darila, 
ki ne presegajo opredeljene manjše vrednosti, in v celoti prepovedano, če darilo vpliva ali bi 
lahko vplivalo na funkcionarjevo objektivno in  nepristransko opravljanje funkcije. Vsa 
prejeta darila se morajo vpisati v seznam, ki  ga vodi organ ali organizacija, v kateri 
funkcionar opravlja funkcijo, kopije takšnih sezn amov pa je treba letno poslati komisiji, ki 
informacije o darilih objavi na svoji sp letni strani. Komisija tudi ocenjuje, če se pravila o 
sprejemanju daril spoštujejo, v primeru ugotovljeni h kršitev pa kaznuje z globo in po potrebi 
obvesti druge pristojne organe. 
c) Omejitve poslovanja  so namenjene omejevanju subjektov, v katerih funkcionar opravlja 
funkcijo, pri poslovanju z drugimi, zlasti poslo vnimi subjekti, s katerimi ima funkcionar 
upravljavske ali lastniške povezave. Te omejitv e veljajo med trajanjem mandata funkcionarja 
in v določeni meri še eno ali dve leti po prenehanju funkcije. 
d) Nasprotja interesov , tako dejanskega kot možnega, se mo rajo izogibati vse uradne osebe, kot 
so opredeljene v slovenskem kazenskem zakoniku3. ECB razume, da opredelitev uradnih 
oseb vklju čuje funkcionarje in nekatere  druge kategorije oseb. Če se pojavi dejansko ali 
možno nasprotje interesov, mora zadevna ura dna oseba takoj prenehati z delom na zadevnem 
področju in o tem obvestiti svojega predstojnika, če tega ni, pa komisijo. Če se ugotovi, da 
nasprotje interesov obstaja ali bi lahko obstajalo, se uradna oseba izlo či z zadevnega 
področja dela, razen v primerih, ko drugi zakoni dolo čajo posebne postopke za izlo čitev 
uradne osebe. Komisija lahko tudi sproži postopek ugotavljanja nasprotja interesov pri 
uradnih dejanjih uradnih oseb ter v primeru potrditve suma o svojih ugotovitvah obvesti 
                                                 
2  Peta to čka 4. člena predloga zakona. 
3  37. člen predloga zakona v povezavi z deveto to čko 4. člena predloga zakona. 
3 delodajalca uradne osebe ali ustrezen pristo jni organ in zahteva povratne informacije o 
sprejetih ukrepih. 
e) Nadzor nad premoženjskim stanjem  poklicnih funkcionarjev in nekaterih drugih kategorij 
oseb, vklju čno z osebami, odgovornimi za javna naro čila, izvaja komisija. V skladu s 
predlogom zakona so te osebe zavezane komisiji periodi čno sporočati podatke o svojem 
premoženjskem stanju, npr. o dohodkih, nepremi čninah, vrednostnih papirjih in denarnih 
sredstvih. Če oseba ne sporo či ustreznih podatkov, je komisija pristojna, da jo kaznuje z 
globo in tudi odlo či, da se ji pla ča mesečno postopno znižuje za eno desetino, do višine 
minimalne pla če, dokler ne sporo či zahtevanih podatkov. Poleg tega mora oseba, glede 
katere komisija ugotovi, da se ji je premoženje nesorazmerno pove čalo glede na njene 
dohodke iz zakonsko dopustnih de javnosti, ali da se sporo čeni podatki bistveno razlikujejo 
od podatkov iz dav čnih evidenc, podati pojasnilo. Če pojasnilo po mnenju komisije ni 
ustrezno, ta o svojih ugotovitvah obvesti organ,  kjer oseba opravlja delo ali funkcijo, ali 
organ, ki je pristojen za iz volitev ali imenovanje osebe, ta  organ pa sproži postopke za 
razrešitev ali druge ustrezne postopke.  
 2. Splošne pripombe  2.1 Predlog zakona opredeljuje, da ima javni sektor enak pomen kot v zakonu o javnih uslužbencih
4. 
ECB razume, da opredelitev javnega  sektorja v drugem odstavku 1. člena navedenega zakona ne 
vključuje Banke Slovenije in zato ustrezne dolo čbe predloga zakona zanjo ne veljajo. Posledi čno se 
to mnenje osredoto ča na vprašanja, za katera je bilo glede na druge opredelitve in dolo čbe 
ugotovljeno, da pridejo v poštev za Banko Slovenije. 
2.2 Na splošno bi razli čne opredelitve subjektov in oseb, ki spadajo v okvir predloga zakona, lahko 
povzročile negotovost glede uporabe njegovih dolo čb v posameznih primerih. 
2.3 51. člen predloga zakona zahteva, da državni  zbor sprejme resolucijo o prepre čevanju korupcije. 
Pri uresni čevanju resolucije in na črtov za njeno uresni čevanje komisija sodeluje s širokim krogom 
subjektov, vklju čno z organizacijami iz javnega in zase bnega sektorja. Komisija spremlja 
uresničevanje resolucije na podlagi akcijskega na črta, v sodelovanju z nosilci ukrepov, ki so 
navedeni v tem akcijskem na črtu. ECB razume, da takšne deja vnosti ne bodo vplivale na neodvisno 
delovanje, organizacijo in odlo čanje Banke Slovenije.  
 3. Zahteve, ki veljajo za člane Sveta Banke Slovenije kot »funkcionarje« 
3.1 Splošno  
 Kot je navedeno v odstavku 1.3, v skladu s peto to čko 4. člena predloga zakona za guvernerja in 
druge člane Sveta Banke Slovenije veljajo dolo čbe predloga zakona v zvezi s funkcionarji, » če 
njihove pravice in obveznosti niso druga če urejene z zakonom, ki ureja Banko Slovenije, in 
                                                 
4  Tretja to čka 4. člena predloga zakona. 
4 drugimi predpisi, ki obvezujejo Banko Slovenije «. Kolikor ta opredelitev zagotavlja, da predlog 
zakona ne ogroža skladnosti z dolo čbami o neodvisnosti centralnih bank po Pogodbi in Statutu 
Evropskega sistema centralnih ba nk in Evropske centralne banke (v nadaljnjem besedilu: Statut 
ESCB) (zlasti po členu 130 Pogodbe ter členu 7 in členu 14.2 Statuta ESCB), jo ECB pozdravlja5, 
saj upošteva poseben položaj nacionalne centralne banke in njenih organov odlo čanja, kot je urejen 
z drugo zakonodajo. Vendar pa bi se zaradi pra vne varnosti in jasnosti v predlog zakona lahko 
vključila določba, ki bi izrecno opred eljevala, katere dolo čbe veljajo za guvernerja in druge člane 
Sveta Banke Slovenije. 
3.2 Nezdružljivost funkcij, nasprotje interesov  
 Pripomba iz odstavka 3.1 gled e potrebne skladnosti z ustreznimi členi Pogodbe in Statuta ESCB še 
posebej velja za dolo čbe predloga zakona o nezdružljivosti f unkcij in nasprotju interesov. ECB 
razume, da citirana opredelitev iz pete to čke 4. člena zagotavlja, da dolo čbe predloga zakona o 
nezdružljivosti funkcij ter razlogih in postopkih za razrešitev funkcionarjev s funkcije in izlo čitev 
uradne osebe s podro čja dela ne veljajo za člane Sveta Banke Slovenije, saj so ta vprašanja izrecno 
urejena v 38., 39. in 39.a členu Zakona o Banki Slovenije. 
3.3 Sprejemanje daril  
 Glavne dolo čbe predloga zakona glede sprejemanja da ril funkcionarjev se ujemajo z ustreznimi 
določbami predloga zakona o omejitvah in prepove dih za nosilce javnih funkcij, o katerem je ECB 
izdala mnenje CON/2008/436. Kot je bilo ugotovljeno v odstavku  3.2 navedenega mnenja, so te 
določbe podobne zahtevam, ki jih postavlja Kodeks ravnanja za člane Sveta ECB7 (v nadaljnjem 
besedilu: Kodeks ravnanja). Čeprav so omejitve v predlogu zakona v dolo čeni meri strožje od 
ustreznih dolo čb člena 3.3 Kodeksa ravnanja (glede najviš je vrednosti in oblike darila ter uporabe 
določb za družinske člane funkcionarjev), pa zasledujejo enaka temeljna na čela, kot so navedena v 
členu 2 Kodeksa ravnanja. Objava seznama prejetih daril služi tudi na čelu preglednosti. 
3.4 Nadzor nad premoženjskim stanjem  
 Glavne dolo čbe predloga zakona glede nadzora nad prem oženjskim stanjem, kolikor veljajo za 
funkcionarje, se ujemajo z ustreznimi dolo čbami predloga zakona o javnosti premoženja 
funkcionarjev, o katerem je ECB izdala mnen je CON/2009/64. Poleg dejstva, da je po novem 
predlogu zakona pristojni organ komisija in ne Ra čunsko sodiš če, je glavna razlika ta, da v novem 
predlogu zakona ni predvidena globa v višini vr ednosti neprijavljenega prem oženja ali premoženja, 
katerega izvor ni pojasnjen. Na mesto tega lahko komisija zadevo preda državnemu tožilstvu ali 
drugim pristojnim organom. 
                                                 
5  O podobnem vprašanju glej npr. odstave k 3.3 Mnenja ECB CON/2009/64 z dne 27. julija 2009 o javnosti premoženja 
funkcionarjev. Vsa mnenja ECB so dostopna na sp letni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu. 
6  Mnenje ECB CON/2008/43 z dne 17. septembra 2008 na zah tevo slovenskega Ministrstva za javno upravo o predlogu 
zakona o omejitvah in prepovedih  za nosilce javn ih funkcij.  
7  Memorandum o soglasju o Kodeksu ravnanja za člane Sveta ECB (UL C 123, 24.5.2002, str. 9), kakor je bil spremenjen 
z Memorandumom o soglasju o spremembah Me moranduma o soglasju o Kodeksu ravnanja za člane Sveta ECB 
(UL C 10, 16.1.2007, str. 6). 
5  Po razumevanju ECB se bo možnost znižanja pla če članov Sveta Banke Slovenije uporabljala kot 
splošna sankcija po slovenskem pravnem sistemu, enakovredna globi, in ne bo posegala v pravno 
razmerje med centralno banko in njenimi neodvi snimi funkcionarji, pristojnimi za odlo čanje. 
Sankcija znižanja pla če pod to predpostavko ne bi ogrozila osebne neodvisnosti funkcionarjev v 
Banki Slovenije, dolo čene v členu 130 Pogodbe in členu 7 Statuta ESCB, čeprav je vezana na pla čo 
guvernerja in članov Sveta Banke Slovenije, pod pogojem, da je naslednje razumevanje ECB 
pravilno.  
 Za sankcijo znižanja pla če se razume, da se uporablja za to, da  se podatki, ki jih je zahtevala 
komisija, čimprej sporo čijo, velja pa ob nekaterih drugih osebah za vse poklicne funkcionarje v 
Sloveniji, vklju čno s predsednikom republike, predsednikom  vlade in poslanci državnega zbora. 
Poleg tega bo sankcijo naložila komisija , ki je neodvisen organ, pogoji za odlo čitev o znižanju 
plače (tj. razlogi, znesek in trajanje) in pravno sredstvo zoper takšno odlo čitev pa so jasno dolo čeni 
v predlogu zakona. V skladu z drugim odstavkom 45. člena predloga zakona komisija sporo či 
ugotovitve glede neupravi čenega pove čanja premoženja ali odsotnosti pojasnila za takšno 
povečanje organu, ki je pristojen za  izvolitev ali imenovanje zadevnega  funkcionarja. V tej zvezi se 
ponovno poudarja pomen ustreznega razumevanj a pojma »funkcionarji«, kot je razloženo v 
odstavku 3.1. Na podlagi zgoraj  navedenih predpostavk in r azumevanja ECB meni, da dolo čbe 
predloga zakona o nadzoru na d premoženjskim stanjem in s tem povezanim sankcijah niso 
nezdružljive z na čelom osebne neodvisnosti. 
 4. Dolžnost Banke Slovenije, da predloži informacije in dokumente V skladu s prvim odstavkom 16. člena predloga zakona morajo vse pr avne osebe javnega in zasebnega 
prava (torej vklju čno z Banko Slovenije) komisiji na njeno obr azloženo zahtevo in ne glede na druge 
zakone dati vse informacije in dokumente, ki so potrebni za opravljanje njenih nalog. Čeprav mora takšna 
zahteva vsebovati pravno podlago, razloge in namen zah teve, je ta obveznost zelo široka, zlasti v zvezi z 
Banko Slovenije. Informacije, ki so potre bne za opravljanje nalog komisije, namre č lahko ne bi 
vključ
evale zgolj informacij o opravljanju nalog Banke  Slovenije, njenih zaposlenih in organov 
odločanja, ampak tudi zaupne informacije, ki jih Ba nka Slovenije prejme od drugih subjektov pri 
opravljanju svojih nadzornih in statisti čnih nalog. ECB priporo ča spremembo predloga zakona, da se 
zagotovi, da bo kakršna koli izmenjava informacij me d Banko Slovenije in komisijo skladna s pravom 
Unije, ki ureja izmenjavo nadzornih in statisti čnih informacij ter varovanje poklicne skrivnosti8, pa tudi s 
47. členom9 Zakona o Banki Slovenije.  
 
                                                 
8  Glede ustrezne zakonodaje Unije glej npr. opombo 27 v Mn enju ECB CON/2008/39 z dne 1. septembra 2008 na zahtevo 
poljskega ministra za finance o predlogu zakona o odboru za finan čno stabilnost. 
9  V skladu z drugim odstavkom 47. člena Zakona o Banki Slovenije »Banka Slovenije lahko pošlje zaupne podatke pod 
pogoji, dolo čenimi z zakonom in Statutom ESCB«. V skladu s tretjim odstavkom istega člena pa »Banka Slovenije 
predpiše merila za dolo čanje zaupnih podatkov in postopke ravnanja z zaupn imi podatki, ki se nanašajo na izvajanje 
nalog Banke Slovenije po tem ali druge m zakonu oziroma se nanašajo na de lovanje Banke Slove nije v Evropskem 
sistemu centralnih bank«. 
6 To mnenje bo objavljeno na spletni strani ECB. 
  V Frankfurtu na Majni, 29. marca 2010 
 
[podpis] 
 
Predsednik ECB 
Jean-Claude TRICHET