EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 28.6.2021 SWD(2021) 149 final DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE



POSVETOVANJE Z DELEŽNIKI – ZBIRNO POROČILO

Spremni dokument k Sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij Strateški okvir EU za varnost in zdravje pri delu za obdobje 2021–2027





Varnost in zdravje pri delu v spreminjajočem se svetu dela





{COM(2021) 323 final} - {SWD(2021) 148 final}



ZBIRNO POROČILO 1.UVOD To poročilo zajema povratna mnenja in prispevke javnosti, uprav, združenj in drugih organizacij (v nadaljnjem besedilu: deležniki) glede prejšnjega strateškega okvira EU za varnost in zdravje pri delu za obdobje 2014–2020 (v nadaljnjem besedilu: prejšnji okvir). Zajema tudi prispevke za novi strateški okvir EU za varnost in zdravje pri delu za obdobje 2021–2027 (v nadaljnjem besedilu: novi okvir). Strategija posvetovanja je bila zasnovana tako, da je omogočila obsežno posvetovanje, ki je zajemalo stališča in mnenja javnosti ter vseh zadevnih deležnikov na različnih forumih, vključno z odprtim javnim posvetovanjem. Posvetovanje je bilo namenjeno oceni kakovosti in izvajanja prejšnjega strateškega okvira in podpori novemu okviru s prispevanjem k strateškim usmeritvam EU za obdobje 2021–2027 na tem področju politike. Postopek posvetovanja je temeljil na popisu deležnikov, s katerim so bili opredeljeni naslednji zadevni deležniki: ·Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu; ·Odbor višjih inšpektorjev za delo (SLIC); ·nacionalni organi (ministrstva za zaposlovanje/socialne zadeve, nacionalni inštituti za varnost in zdravje pri delu, inšpektorati za delo itd.); ·socialni partnerji na ravni posamezne države članice in na ravni EU; ·delodajalci, vključno z mikro, malimi in srednjimi podjetji, ter delavci; ·akademske/raziskovalne ustanove; ·strokovnjaki za varnost in zdravje pri delu (strokovnjaki iz zasebnega sektorja/svetovalci, zunanje službe za varstvo in preventivo na področju varnosti in zdravja pri delu, mreže za varnost in zdravje pri delu itd.); ·druge skupine, kot so javne zavarovalnice. Strategija posvetovanja je bila namenjena zbiranju prispevkov z različnimi metodami in orodji posvetovanja, zlasti: ·z mnenji in stališči glavnih deležnikov na področju varnosti in zdravja pri delu (kot so Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu, SLIC, predstavniki delodajalcev in delavcev EU) in tudi z mnenjem institucij EU (Svet in Evropski parlament); ·z zunanjo študijo za oceno prejšnjega okvira ; ·z rezultati odprtega javnega posvetovanja ;

·s povratnimi mnenji o objavljenem kažipotu; ·z rednimi izmenjavami z deležniki in njihovimi priložnostnimi prispevki. Prejeti prispevki so potrdili, da javnost in deležniki močno podpirajo novi okvir. Prispevki so tudi potrdili pomen skupnih ciljev in usklajenega delovanja za vključitev vseh akterjev za isti cilj – izboljšanje varnosti in zdravja pri delu. V sporočilu , ki ga spremlja to poročilo, so se upoštevali ti prispevki. V sporočilu so opredeljena glavna prednostna vprašanja in tudi konkretni ukrepi, ki bi se lahko sprejeli. Prispevki, ki so presegali obseg pooblastil EU, se niso upoštevali. 2.METODOLOGIJA Deležniki so imeli priložnost posredovati spletna povratna mnenja o kažipotu za novi okvir, tako da so uporabili polje za prosto besedilo. Prav tako so imeli priložnost sodelovati na odprtem javnem posvetovanju, tako da so prek spletnega vprašalnika podali povratna mnenja. Komisija je poleg tega prispevke deležnikov prejela z rednimi izmenjavami in s priložnostnimi predložitvami. V imenu GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje (GD EMPL) je zunanji izvajalec opravil nekatere posvetovalne dejavnosti. Odprto javno posvetovanje je združevalo kombinacijo „zaprtih“ vprašanj (kjer so anketiranci izbirali med vnaprej določenimi odgovori) in „odprtih“ vprašanj (kjer so lahko vnesli poljuben odgovor). Udeleženci so bili pri vseh vprašanjih omejeni s 500 znaki, razen pri vprašanjih 23 in 25. Za ti dve vprašanji so bili dovoljeni odgovori, ki so vsebovali 2 500 znakov. Rezultati odprtega javnega posvetovanja, povratna mnenja o kažipotu ter drugi prispevki so bili analizirani kvantitativno in kvalitativno. V zvezi s povratnimi mnenji o kažipotu in drugimi prispevki so se v analizi za to poročilo upoštevala le vprašanja, ki so jih deležniki omenili vsaj dvakrat. Če ni bila omenjena konkretna skupina deležnikov, to pomeni, da so navedena vprašanja izpostavile različne skupine deležnikov, ki ne predstavljajo večine skupin deležnikov. Za opredelitev tem/vprašanj, pomembnih za novi okvir, so se za odprto javno posvetovanje uporabili MS Excel in orodja za analizo besedila, za povratna mnenja o kažipotu in druge prispevke pa se je uporabila ročna analiza. Kjer je bilo primerno, je bilo za odgovore v obliki prostega besedila uporabljeno razvrščanje v tematske skupine za določitev približne pogostosti vprašanj, izpostavljenih v teh odgovorih. To je vključevalo neko mero tolmačenja. 3.PRISPEVKI, PREJETI Z REDNIMI IZMENJAVAMI S KLJUČNIM DELEŽNIKI ALI PRILOŽNOSTNO Med junijem 2019 in februarjem 2021 je bilo z rednimi izmenjavami ali priložnostnimi predložitvami prejetih več kot 20 prispevkov o novem okviru. Evropski parlament (EP) in Svet sta predložila 25 % prispevkov, posamezne države članice in sindikati/sindikalna združenja pa po 17 %. Prispevke so predložila tudi podjetja/poslovna združenja (13 % vseh prispevkov), nevladne organizacije (NVO) (8 %) in posvetovalni organi EU na področju varnosti in zdravja pri delu (Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu in SLIC) (8 %). Mednarodne organizacije, nacionalni inšpektorati za delo in akademske/raziskovalne ustanove so prispevali po 4 % prispevkov.

Najpogosteje izpostavljeno vprašanje v prispevkih deležnikov so bile spremembe v svetu dela, ki jih povzroča kombinacija učinkov tehnološkega napredka, demografskih sprememb, podnebnih sprememb in globalizacije. Večina prispevkov v tem okviru se je nanašala na hitro staranje prebivalstva EU ter potrebo po vključevanju starejših delavcev, da bi se zagotovilo, da je njihovo delovno življenje produktivno, zdravo in dolgo. V veliko teh prispevkov se je razpravljalo tudi o politikah za uspešno vrnitev na delo za ljudi, ki so bili nekaj časa brez dela. V drugih prispevkih o tej temi se je razpravljalo o povečanih tveganjih zaradi hitre digitalizacije in novih oblik dela, dveh trendov, ki ju je pospešila pandemija. Ta tveganja vključujejo ergonomska in psihosocialna tveganja, tveganja za varnost in zdravje pri delu v nestandardnih oblikah zaposlitve ter tveganja zaradi dela od doma. Večina deležnikov je navedla tudi potrebo po podpori uporabi pravil za varnost in zdravje pri delu, zlasti v mikro, malih in srednjih podjetjih, ter potrebo po izboljšanju izvrševanja teh pravil. Na tem področju je bilo na posvetovanjih z deležniki najpogosteje izpostavljeno vprašanje o potrebi po zagotavljanju varovanja na področju varnosti in zdravja pri delu za ranljive skupine. Drugo vprašanje, ki je bilo po mnenju deležnikov pomembno, je bilo preprečevanje z delom povezanih bolezni (zlasti raka in potreba po stalnem posodabljanju zakonodaje na tem področju) ter nezgod pri delu. Deležniki so izpostavili tudi potrebo po podpori izvajanju pravil za varnost in zdravje pri delu s: (i) socialnim dialogom; (ii) ozaveščanjem; (iii) financiranjem EU in nacionalnim financiranjem ter (iv) izboljšanjem sinergij z drugimi področji politik (zlasti zakonodajo o kemikalijah). Navedli so tudi potrebo po izboljšanju statističnih podatkov in zbirke dokazov na področju varnosti in zdravja pri delu ter večje opiranje na znanost in raziskave. Deležniki iz negospodarstva so dejali tudi, da se je pomembno učiti iz izkušenj s sedanjo pandemijo in izboljšati varnost in zdravje pri delu po vsem svetu. Več deležnikov je izpostavilo tudi konkretna tveganja za varnost in zdravje pri delu v nekaterih poklicih ali gospodarskih sektorjih, pa tudi potrebo po krepitvi zmogljivosti za varnost in zdravje pri delu na različnih ravneh. 4.Povratna mnenja o kažipotu Med 29. oktobrom in 26. novembrom 2020 je 49 deležnikov predložilo spletno povratno mnenje o kažipotu Komisije. Ti deležniki so predstavljali različne sektorje. Večino odgovorov so prispevala podjetja in poslovna združenja (33 %), sledile so nevladne organizacije in javnost (po 19 %), druge vrste deležnikov (15 %), sindikati/sindikalna združenja (12 %) in akademske/raziskovalne ustanove (2 %). Vprašanji, ki so ju deležniki najpogosteje izpostavili, sta bili: (i) preprečevanje z delom povezanih bolezni in nezgod pri delu ter (ii) zahteva po obravnavanju z delom povezanih bolezni (zlasti raka) in nezgod pri delu v novem okviru. Številni deležniki iz negospodarstva so poudarili pomembnost: (i) stalnega posodabljanja zavezujočih mejnih vrednosti za poklicno izpostavljenost in (ii) dopolnitve direktive o rakotvornih in mutagenih snoveh, vključno z nanomateriali in reprotoksičnimi snovmi. Po drugi strani pa so številni deležniki iz industrije zahtevali: (i) dejavnosti in mehanizme za pomoč podjetjem, da se prilagodijo strožjim zavezujočim mejnim vrednostim za poklicno izpostavljenost in (ii) moratorij na strožje zavezujoče mejne vrednosti za poklicno izpostavljenost do leta 2022 zaradi pandemije. Drugo pomembno vprašanje, ki so ga v tem okviru izpostavili deležniki (navajali so ga večinoma sindikati), je potreba po boju proti nasilju ter tudi spolnemu nadlegovanju in trpinčenju na delovnem mestu. V okviru osredotočenosti na nezgode pri delu in z delom povezane bolezni so številni deležniki predlagali, da se novi okvir poveže z globalno kampanjo „vizija nič“ , ki je namenjena doseganju ničelne stopnje z delom povezanih smrti v EU.

Deležniki so bili tudi zelo zaskrbljeni zaradi sprememb v svetu dela, ki jih povzročajo naglo uvajanje novih tehnologij, demografske spremembe, novi načini organizacije dela in podnebne spremembe. V večini prispevkov na tem področju so bila navedena ergonomska in psihosocialna tveganja. Veliko deležnikov je zahtevalo nujno obravnavanje kostno-mišičnih obolenj zaradi povečanja obsega dela na daljavo. Ti deležniki so zahtevali, da je odziv na kostno-mišična obolenja osredotočen na preprečevanje in prilagojene politike. Nekateri deležniki so zahtevali ustrezne pravne instrument za obravnavanje psihosocialnih tveganj pri delu. Poleg tega je več deležnikov izrazilo pomisleke v zvezi s starostjo, vključno: (i) s potrebo po izboljšanih politikah za vrnitev na delo in (ii) tveganji za varnost in zdravje pri delu v nestandardnih oblikah zaposlitve. Večina deležnikov je navedla pomembnost podpiranja uporabe pravil za varnost in zdravje pri delu (zlasti v mikro, malih in srednjih podjetjih) ter izboljšanja njihovega izvrševanja s krepitvijo virov inšpektoratov za delo. V tem okviru so deležniki iz negospodarstva poudarili potrebo po zagotavljanju, da se pravila za varnost in zdravje pri delu uporabljajo tudi za ranljive skupine, kot so: (i) mlajši delavci, delavke, sezonski delavci in delavci migranti; (ii) delavci invalidi/bolni delavci ter (iii) delavci v izpostavljenih poklicih (npr. v zdravstvenem varstvu). Veliko deležnikov je navedlo tudi pomen socialnega dialoga, ozaveščanja in izboljšanja sinergij z drugimi področji politik (zlasti s področji kemikalij, okolja in javnega zdravja). Deležniki so poudarili tudi pomen vključitve izkušenj s pandemijo v novi okvir – zlasti izkušenj, povezanih z mišično-kostnimi obolenji, nestandardnimi oblikami zaposlitve in povečanjem primerov težav z duševnim zdravjem. Nekateri deležniki so zahtevali, da se COVID-19 prizna za poklicno bolezen. Drugo pomembno vprašanje, ki so ga navedli deležniki, je bila potreba po izboljšanju statističnih podatkov in zbirke dokazov na področju varnosti in zdravja pri delu. Več deležnikov je navedlo potrebo po krepitvi mednarodnega sodelovanja na področju varnosti in zdravja pri delu in določitvi minimalnih zahtev in ciljev na področju varnosti in zdravja pri delu na ravni EU in svetovni ravni. 5.Povratna mnenja iz odprtega javnega posvetovanja Odprto javno posvetovanje je potekalo od 7. decembra 2020 do 1. marca 2021, udeležilo pa se ga je 355 anketirancev, ki so odgovarjali na vprašalnik o prejšnjem in prihodnjem strateškem okviru EU. Udeleženci odprtega javnega posvetovanja so bili iz 26 držav članic EU in 7 držav zunaj EU. 64 % anketirancev odprtega javnega posvetovanja se je povsem strinjalo ali strinjalo, da sta se varnost in zdravje na delovnem mestu v njihovi državi/EU od leta 2014 na splošno izboljšala. To stališče je prevladovalo med anketiranci, ki so predstavljali delodajalce in združenja delodajalcev (od katerih se jih je 83 % strinjalo ali povsem strinjalo), manjši pa je bil odstotek med tistimi anketiranci, ki so predstavljali delavska združenja (od katerih se jih je 48 % strinjalo ali povsem strinjalo). Večina anketirancev je menila, da je prejšnji okvir bodisi „v veliki meri“ (15 %) bodisi „nekoliko“ (54 %) prispeval k izboljšanju varnosti in zdravja pri delu na ravni EU. Nekoliko manj anketirancev je menilo, da je prejšnji okvir bodisi „v veliki meri“ (9 %) bodisi „nekoliko“ (54 %) prispeval k izboljšanju varnosti in zdravja pri delu na nacionalni ravni. Manj kot polovica anketirancev je menila, da je okvir „v veliki meri“ (6 %) ali „nekoliko“ (43 %) prispeval k izboljšanju varnosti in zdravja pri delu na regionalni ravni in „v veliki meri“ (8 %) ali „nekoliko“ (43 %) na ravni delovnega mesta. Anketiranci so menili, da je bila najpomembnejša prednostna naloga prejšnjega okvira obravnavanje vprašanj, kot sta staranje delovne sile in nastajajoča nova tveganja. 90 % anketirancev je navedlo, da je to bilo zelo pomembno ali pomembno. Mnenja so bila razdeljena glede vprašanja, ali je bil v prejšnjem okviru dosežen napredek na področju ukrepov v okviru sedmih strateških ciljev. V zvezi z vsakim strateškim ciljem se je polovica ali manj kot polovica anketirancev strinjala: (i) da je bil v zvezi z vsakim ukrepom dosežen dober napredek; (ii) da je vsak ukrep pripeljal do oprijemljivih rezultatov; (iii) da so bili ukrepi ustrezni glede na prednostne naloge na področju varnosti in zdravja pri delu in (iv) da so bili ustrezni deležniki vključeni v oblikovanje ukrepov. V večini primerov je bilo več udeležencev, ki so se strinjali, da je bil na teh področjih dosežen napredek, kot pa je bilo udeležencev, ki se s tem niso strinjali. Pri primerjavi odgovorov v zvezi z vsakim od sedmih strateških ciljev je bilo mnenje anketirancev najbolj pozitivno glede napredka, doseženega v okviru prvega strateškega cilja (pregledati nacionalne strategije na področju varnosti in zdravja pri delu) in drugega strateškega cilja (olajšati skladnost z zakonodajo na področju varnosti in zdravja pri delu). Po mnenju anketirancev je bil peti cilj (obravnavati staranje delovne sile, nastajajoča nova tveganja ter z delom povezane in poklicne bolezni) očitno najpomembnejši med vsemi strateškimi cilji, sledili pa so mu prvi, drugi in šesti strateški cilj (izboljšati zbiranje podatkov). Prvi, drugi in peti strateški cilj so obveljali kot cilji, ki so prinesli najoprijemljivejše rezultate. Anketiranci so poročali o najslabšem napredku in najmanj izkazanih oprijemljivih rezultatih v okviru četrtega cilja (poenostaviti zakonodajo) in sedmega cilja (izboljšati mednarodno sodelovanje). Pomenljivo je, da sta ta cilja obveljala tudi kot najmanj pomembna cilja.