P9_TA(2022)0139

Doseganje ekonomske neodvisnosti žensk s podjetništvom in samozaposlovanjem

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. maja 2022 o doseganju ekonomske neodvisnosti žensk s podjetništvom in samozaposlovanjem (2021/2080(INI))

(2022/C 465/05)

Evropski parlament,

— ob upoštevanju člena 2 in člena 3(3) Pogodbe o Evropski uniji ter člena 8 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

— ob upoštevanju člena 21(1), člena 23 in člena 33(2) Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

— ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. marca 2020 z naslovom Unija enakosti: strategija za enakost spolov za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0152),

— ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 z naslovom Strategija za MSP za trajnostno in digitalno Evropo (COM(2020)0103),

— ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 1. julija 2020 z naslovom Program znanj in spretnosti za Evropo za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost (COM(2020)0274),

— ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2021 z naslovom Unija enakosti: strategija o pravicah invalidov za obdobje 2021–2030 (COM(2021)0101),

— ob upoštevanju študije generalnega direktorata Komisije za komunikacijska omrežja, vsebine in tehnologijo iz leta 2020 z naslovom Women in the Digital Age (Ženske v digitalni dobi),

— ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2016 o zunanjih dejavnikih, ki ovirajo podjetništvo med ženskami v Evropi (1),

— ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. aprila 2016 o enakosti spolov in krepitvi vloge žensk v digitalni dobi (2),

— ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. oktobra 2017 o krepitvi ekonomskega položaja žensk v zasebnem in javnem sektorju v EU (3),

— ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2018 o krepitvi vloge in položaja žensk in deklet prek digitalnega sektorja (4),

— ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 o zapolnitvi digitalnega razkoraka med spoloma: udeležba žensk v digitalnem gospodarstvu (5),

— ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 o vidiku enakosti spolov v obdobju krize zaradi covida-19 in obdobju po krizi (6),

— ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 o strategiji EU za enakost spolov (7),

— ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. junija 2021 o spodbujanju enakosti spolov v izobraževanju in karierah na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike (8),

— ob upoštevanju študije z naslovom The Professional Status of Rural Women in the EU (Zaposlitveni status žensk na podeželju v EU), ki jo je maja 2019 objavil tematski sektor za pravice državljanov in ustavne zadeve generalnega direktorata za notranjo politiko,

— ob upoštevanju študije z naslovom Enhancing Women’s Economic Empowerment through Entrepreneurship and Business Leadership in OECD Countries (Krepitev ekonomskega položaja žensk s podjetništvom in vodenjem podjetij v državah OECD), ki jo je leta 2014 objavil direktorat za zaposlovanje, delo in socialne zadeve Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD),

— ob upoštevanju študije OECD z naslovom International Survey of Adult Financial Literacy (Mednarodna raziskava o finančni pismenosti odraslih) iz leta 2020,

— ob upoštevanju poglavja 2 študije OECD z naslovom The Missing Entrepreneurs 2019: Policies for Inclusive Entrepreneurship (Manjkajoči podjetniki v letu 2019: politike za vključujoče podjetništvo) iz decembra 2019,

— ob upoštevanju poročila Evropskega inštituta za enakost spolov (EIGE) o indeksu enakosti spolov,

— ob upoštevanju člena 6 Konvencije Organizacije združenih narodov o pravicah invalidov,

— ob upoštevanju ciljev Organizacije združenih narodov za trajnostni razvoj,

— ob upoštevanju pregleda stanja o ženskah na digitalnem področju,

— ob upoštevanju študije z naslovom Women’s entrepreneurship and self-employment, including aspects of gendered Corporate Social Responsibility (Podjetništvo in samozaposlovanje žensk, vključno z vidikom družbene odgovornosti podjetij, povezane s spolom), ki jo je maja 2020 objavil tematski sektor za pravice državljanov in ustavne zadeve generalnega direktorata za notranjo politiko,

— ob upoštevanju študije z naslovom Funding women entrepreneurs – How to empower growth (Financiranje podjetnic – kako okrepiti rast), ki jo je junija 2020 objavil svetovalni oddelek za inovativno financiranje Evropske investicijske banke,

— ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

— ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A9-0096/2022),

A. ker je enakost spolov temeljna vrednota in ključni cilj EU ter osnovni pogoj, ki ženskam in dekletom omogoča, da v celoti uživajo človekove pravice, in je bistvena za krepitev njihove vloge, razvoj njihovega celotnega potenciala in vzpostavitev trajnostne in vključujoče družbe; ker ima diskriminacija na podlagi spola ter stereotipov in neenakosti skupaj s presečno diskriminacijo, med drugim zaradi spola, rase, etničnega ali socialnega porekla ali invalidnosti, spolne usmerjenosti, spolne identitete ali spolnega izražanja, negativne socialne in ekonomske posledice ter vpliva na to, kako ženske doživljajo izzive, vključno s prizadevanji na področju podjetništva in samozaposlovanja;

B. ker se s podjetništvom med ženskami spodbujata emancipacija in krepitev vloge žensk; ker je bil povprečni letni dohodek podjetnikov s polnim delovnim časom v obdobju 2014–2018 enak za moške in ženske (9); ker sta ekonomska neodvisnost in krepitev vloge žensk bistveni za uveljavljanje pravic žensk in enakosti spolov ter vključujeta sposobnost enake udeležbe na trgih dela, dostop do proizvodnih virov in nadzor nad njimi, nadzor nad lastnim časom, življenjem in telesom, osebno izpolnitev in smiselno udeležbo v odločanju o ekonomskih vprašanjih na vseh ravneh; ker je za spodbujanje ekonomske neodvisnosti treba spodbujati podjetništvo in samozaposlovanje žensk, spremljati pa ga morajo ustrezni ukrepi, s katerimi se ženskam zagotovijo enaka udeležba na trgih dela, enako plačilo za enako delo ali delo enake vrednosti, dostop do dostojnega dela ter priznanje gospodinjskih obveznosti in obveznosti oskrbe;

C. ker so ženske najdragocenejši in največji neizkoriščen vir podjetniškega in vodstvenega potenciala v Evropi; ker je bilo v obdobju 2014–2018 za ženske v državah članicah OECD dvakrat verjetneje, da bodo ustanovile svoje podjetje, kot za ženske v EU (10); ker so podjetnice in samozaposlene ženske premalo izkoriščen vir trajnostne gospodarske rasti, ustvarjanja delovnih mest in potenciala za inovacije in ker je spodbujanje tega vira rasti pomemben pripomoček za podpiranje krepitve ekonomskega položaja in neodvisnosti žensk; ker se s krepitvijo ekonomskega položaja žensk spodbuja produktivnost ter povečujeta gospodarska diverzifikacija in enakost dohodkov; ker je treba samozaposlitev priznati kot obliko dela, ki prispeva k ustvarjanju delovnih mest in zmanjševanju brezposelnosti; ker so študije pokazale, da imajo ženske pogosto drugačen način upravljanja in vodenja kot moški in da je raznolikost spolov v skupinah koristna za družbo in gospodarstvo (11); ker bi se s podpiranjem podjetnic in samozaposlenih žensk okrepila tudi konkurenčnost EU ter s tem vsa podjetniška dejavnost, s katero se ustvarjajo delovna mesta in dohodki, zato bi morale EU in njene države članice spodbujati dodano vrednost za podjetja in družbo;

D. ker je verjetneje, da se bodo v podjetništvo in samozaposlovanje vključile ženske v podeželskih in prikrajšanih regijah kot ženske v mestnih in gospodarsko uspešnih regijah (12); ker so zaposlitvene priložnosti za ženske na podeželskih območjih v EU slabše kot za moške na podeželskih območjih in ženske na mestnih območjih; ker je delež samozaposlenih žensk na podeželskih območjih malo večji kot na vseh območjih skupaj; ker 30 % kmetij v EU vodijo samozaposlene ženske (13);

E. ker bi bilo treba relativno pomanjkanje podjetnic obravnavati kot neizkoriščen vir inovacij in razvoja, zlasti v okviru zelene in digitalne preobrazbe Evrope ter njenega gospodarskega okrevanja po krizi zaradi covida-19; ker je kriza zaradi covida-19 nesorazmerno prizadela ženske, zlasti tiste, ki delajo na prekarnih delovnih mestih, v sektorjih, kjer prevladujejo ženske, in neformalni ekonomiji, ter imela zanje znatne gospodarske in zaposlitvene posledice zaradi povečanih obveznosti oskrbe in gospodinjskih obveznosti, omejenega dostopa do spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic ter nasilja in nadlegovanja na podlagi spola; ker bi evropsko gospodarstvo lahko imelo koristi od rasti BDP v višini 16 milijard EUR, če bi spodbudili več žensk, da vstopijo na trg digitalnih delovnih mest; ker sta izboljšanje enakosti spolov in krepitev podjetništva med ženskami ključna za pospešitev in podpiranje okrevanja v Evropi;

F. ker Evropska unija pri razvoju tehnologije, na primer na področjih umetne inteligence in veriženja blokov, zaostaja za ZDA in Kitajsko; ker so bila aprila 2021 zagonska podjetja z največjo vrednostjo na svetu predvsem kitajska in ameriška; ker bi morala Evropska unija priznati in podpreti inovacijske sposobnosti Evropejk za razvijanje tehnologij;

G. ker v EU delež žensk med samozaposlenimi znaša le 34,4 %, med zagonskimi podjetniki pa 30 %, kar potrjuje, da je razlika med spoloma v podjetništvu največja v Evropi in Severni Ameriki (14); ker ženske zasedajo le 34 % vodstvenih položajev v EU (15); ker posamezniki s predhodnimi izkušnjami z vodstvenih položajev pridobijo potrebna znanja in spretnosti ter samozavest, da sami postanejo lastniki podjetja (16); ker lahko samozaposlenim ženskam v več državah članicah težave povzroča pomanjkanje socialne zaščite, kot so plačana bolniška odsotnost ter plačan porodniški, očetovski in starševski dopust; ker je za samozaposlene ženske verjetneje, da bodo zdrsnile v revščino;

H. ker je v EU zapleteno ustanoviti in voditi podjetje zaradi različnih birokratskih in upravnih zahtev in postopkov, kar pomeni oviro pri spodbujanju več žensk, da bi postale podjetnice; ker se ženske pri ukvarjanju s podjetništvom soočajo z drugačnimi ovirami, zlasti gospodarskimi, zakonodajnimi in socialnimi, kot moški; ker te ovire temeljijo na spolnih stereotipih, ki prispevajo k spolni segregaciji v izobraževanju, pomanjkanju posebnega usposabljanja, nižji ravni podjetniške samozavesti, slabšemu dostopu do informacij, finančne in vladne podpore ter manj orodjem za socialne in poslovne mreže, spolni pristranskosti ter težavam pri usklajevanju poklicnega in družinskega življenja zaradi nezadostnih infrastruktur za oskrbo, zlasti otroško varstvo, in stereotipa, da večino oskrbe in gospodinjskega dela opravijo ženske; ker ženske pogosteje kakor moški kot motivacijo za vključitev v podjetništvo in samozaposlovanje navajajo gibljivi delovni čas (17); ker sta lahko podjetništvo in samozaposlovanje žensk tudi dragocena instrumenta za uskladitev poklicnega in zasebnega življenja; ker je v obdobju 2014–2018 le 34,5 % žensk v EU in 37,7 % žensk v državah članicah OECD menilo, da imajo potrebna znanja in spretnosti za ustanovitev lastnega podjetja; ker je strah pred neuspehom pri ženskah skoraj 10 % pogostejši kot pri moških (18); ker med moškimi in ženskami obstaja vrzel v finančni pismenosti; ker ta vrzel za ženske pomeni prepreko pri dostopu do finančnih sredstev in jih na splošno ovira pri samozavestni udeležbi v gospodarskih in finančnih dejavnostih (19);

I. ker škodljive strukture in stereotipi ohranjajo neenakost; ker tradicionalne spolne vloge in stereotipi še vedno vplivajo na razdelitev dela doma, v izobraževanju, na delovnem mestu in v družbi; ker neplačano oskrbo in gospodinjska dela pretežno zagotavljajo in opravljajo ženske, kar vpliva na zaposlitev in poklicno napredovanje ter prispeva k plačilni vrzeli in razlikam v pokojninah med spoloma; ker morajo države članice nujno in ustrezno prenesti ukrepe za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, kot je direktiva o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja, ter jih dopolniti z nadaljnjimi ukrepi, da bi se več moških vključilo v neplačano delo;

J. ker so dostop do mrež, mentorstvo in promoviranje podjetnic kot vzornic pomembni za spodbujanje žensk, naj razmislijo o podjetništvu kot poklicni poti, in krepitev njihovega ekonomskega položaja; ker lahko raznolikost vzornic privlači ženske iz različnih okolij;

K. ker so nekatera zasebna podjetja v svoje strategije za družbeno odgovornost podjetij vključila ukrepe za podpiranje podjetništva med ženskami, kot so mentorstvo, mreženje in podpora za večji dostop žensk do finančnih sredstev in tehnologije;

L. ker statistični podatki kažejo, da imajo podjetnice pri zbiranju finančnih sredstev in kapitala več težav kot moški; ker je med prejemniki naložb še vedno zelo majhen delež podjetij, ki jih vodijo ženske; ker so leta 2018 ustanoviteljske skupine, v katerih so bili samo moški, prejele 93 % vsega kapitala, vloženega v evropska tehnološka podjetja (20); ker je bilo samo 32 % financiranja s tveganim kapitalom namenjenega podjetjem, v katerih je bila med vodstvenimi delavci vsaj ena ženska (21); ker so inovacije žensk redkeje prepoznane in priznane kot inovativne in obetavne zamisli; ker v regiji Srednje in Vzhodne Evrope podjetja, ki jih vodijo ženske, kljub nižji finančni podpori dosegajo za 96 % večjo produktivnost kapitala kot podjetja, ki so jih ustanovili moški (22);

M. ker podatki kažejo, da podjetnice ustvarijo več prihodka, čeprav prejemajo nižjo finančno podporo;

N. ker je med poslovnimi angeli v Evropi le 10 % žensk (23) in so ženske zlasti premalo zastopane med vlagatelji zasebnega kapitala na področju digitalizacije; ker ženske zasedajo le 10 % vseh vodstvenih položajev v družbah za upravljanje zasebnega kapitala in podjetjih tveganega kapitala po svetu (24); ker je več študij pokazalo, da se naložbeni upravitelji pri zaposlovanju in zagotavljanju kapitala običajno odločijo za ljudi, ki so jim podobni, zato so ženske, zlasti tiste, ki prihajajo iz drugačnih okolij in se soočajo s presečno diskriminacijo, med drugim zaradi svojega rasnega, etničnega ali socialno-ekonomskega porekla, očitno prikrajšane; ker je za podjetja tveganega kapitala z družabnicami dvakrat do trikrat verjetneje, da bodo vlagala v podjetja, ki jih vodijo ženske (25); ker je pomanjkanje žensk med nosilci odločanja v podjetjih tveganega kapitala eden od glavnih razlogov za trdovratno vrzel v financiranju za podjetja, ki jih vodijo ženske, v EU (26); ker je med pomembnimi razlogi za trdovratno vrzel v financiranju za podjetja, ki jih vodijo ženske, v EU tudi dejstvo, da ženske redkeje kot moški zaprosijo za zunanje financiranje, kot so bančna posojila, tvegani kapital ali financiranje iz državnih programov, in se raje odločijo za samofinanciranje z osebnimi prihranki ali financiranje s sredstvi sorodnikov (27); ker je izvajanje ukrepov za pravično zastopanost žensk in oblikovanje finančnega ekosistema, uravnoteženega glede na spol, da bi ustvarili ugodnejše okolje na ravni EU in zagotovili zadostna proračunska sredstva, ključno, da se vzpostavijo potrebni pogoji financiranja in bistvena mreža vlagateljic za uspeh podjetij, ki jih vodijo ženske;

O. ker je šest držav članic ustanovilo enajst zasebnih skladov, da bi zapolnile vrzel v financiranju podjetnic, v naložbenih merilih teh skladov pa se upoštevajo vprašanja spola, ki podpirajo raznolikost; ker so nekateri od teh skladov prejeli nacionalno podporo ali podporo EU, kar kaže, kako pomembno vlogo imajo javne politike pri spodbujanju podjetništva (28);

P. ker so z učinkovitim merjenjem podjetništva v EU povezani izzivi;

Q. ker ima manj kot 8 % vodilnih podjetij izvršno direktorico;

R. ker je bilo leta 2018 v EU 59 % znanstvenikov in inženirjev moških, le 41 % pa žensk, kar pomeni 18-odstotno vrzel (29); ker so družbene norme, stereotipi, kulturno pogojeno odvračanje in pričakovanja glede izbire poklica odvisno od spola, ki se pogosto krepijo z izobraževalnimi vsebinami in učnimi načrti, med glavnimi gonilnimi silami spolne segregacije v visokošolskem izobraževanju in na trgu dela;

S. ker je ključno, da je v Evropi enako število podjetnic in podjetnikov, da se zagotovi diverzifikacija vsebin in proizvodov; ker je bilo v obdobju 2014–2018 za zagonska podjetja v EU, ki jih vodijo ženske, enako verjetno, da bodo ponudila nove proizvode in storitve, kot za tista, ki jih vodijo moški (30), kar kaže, da je treba ženske in moške obravnavati kot enako uspešne pri inovacijah; ker se lahko s spodbujanjem več žensk, naj postanejo podjetnice, izboljšata kakovost in raznolikost inovacij, proizvodov in storitev;

T. ker je evropska mreža ambasadork ženskega podjetništva doslej organizirala več kot 650 nacionalnih srečanj in dosegla več kot 61 000 potencialnih podjetnic; ker so ambasadorke podprle ustanovitev več kot 250 novih podjetij, ki jih vodijo ženske, ter več klubov za mreženje in poslovno podporo za ženske (31);

U. ker je leta 2020 več ljudi poznalo nekoga, ki je podjetje zaprl, kot nekoga, ki ga je ustanovil (32), kar kaže, kako pomembni so spodbudno in plodno okolje za vse vrste podjetništva, povezanost z drugimi gospodarstvi, pozornost na nove priložnosti in zaščita delovnih mest prihodnosti;

V. ker je plačilna vrzel med spoloma v EU 14,1-odstotna in se je v zadnjem desetletju le malo spremenila; ker je 24 % plačilne vrzeli med spoloma povezane s preveliko zastopanostjo žensk v sektorjih z razmeroma slabim plačilom, kot so oskrba, zdravstvo in izobraževanje;

W. ker so za podjetništvo potrebna znanja in spretnosti; ker višja stopnja izobraženosti žensk in deklet prispeva h krepitvi njihovega ekonomskega položaja in bolj vključujoči gospodarski rasti; ker vseživljenjsko učenje, izpopolnjevanje in preusposabljanje, zlasti za sledenje hitri tehnološki in digitalni preobrazbi, vodijo do boljših poklicnih priložnosti za ženske in dekleta ter so pomembni za njihovo zdravje, blaginjo in kakovost življenja;

X. ker bi moralo biti podjetništvo dostopno vsem ženskam, vključno z invalidkami, starejšimi in ženskami manjšinskega rasnega ali etničnega porekla; ker je lahko za invalidke težje ustanoviti svoje podjetje; ker se podjetništvo med starejšimi ženskami ne spodbuja, čeprav bi zanje moralo veljati, da imajo dragocen in neizkoriščen potencial za gospodarsko rast; ker so lahko s spodbujanjem podjetništva med migrantkami povezane odlične priložnosti za njihovo vključevanje na trg dela ter podpiranje njihove ekonomske neodvisnosti in krepitve njihove vloge;

Programi podjetništva, izobraževanje in razvoj kompetenc

1. poudarja, da podjetništvo med ženskami prispeva k povečanju ekonomske neodvisnosti žensk in krepitvi njihove vloge, kar sta bistvena osnovna pogoja za družbe z enakostjo spolov, ki bi ju bilo treba podpirati in spodbujati v vsej EU; ugotavlja, da ekonomska neodvisnost žensk krepi njihovo enako udeležbo na trgu dela ter jim ponuja nadzor nad proizvodnimi viri in večjo udeležbo pri odločanju o ekonomskih vprašanjih na vseh ravneh, pa tudi krepitev ekonomskega položaja in samoodločanja, kar je ključno za uveljavljanje pravic žensk in enakosti spolov; poudarja, da bi bilo treba vsako žensko, ki se želi ukvarjati s podjetništvom, spodbujati k temu, saj se z vodenjem podjetij ustvarjajo delovna mesta in dohodki, s tem pa tudi dodana vrednost za podjetja in celotno družbo; poziva Komisijo, naj okrepi svoja prizadevanja za povečanje stopnje zaposlenosti žensk v Evropi in jim olajša dostop do trga dela, med drugim z več spodbudami za podjetništvo med ženskami; pozdravlja predlog Komisije o direktivi o preglednosti plačil;

2. obžaluje, da ženske podjetij ne ustanavljajo in vodijo tako pogosto kot moški; poziva države članice, naj uvedejo podjetjem prijazne reforme za spodbujanje enakosti in povečanje števila podjetnic; poziva, naj se na ravni EU natančno preučijo potrebe žensk in njihova udeležba na trgu dela, pa tudi horizontalna in vertikalna segregacija na trgu dela;

3. pozdravlja pobude Komisije, kot sta Women TechEU in program za ženske na vodilnih položajih pri Evropskem svetu za inovacije, ter oblikovanje različnih evropskih mrež za podjetnice; poziva Komisijo in države članice, naj te pobude dejavneje spodbujajo z osredotočanjem na potencial rasti EU in naj podprejo dosežke podjetnic v vsej njihovi raznolikosti; spodbuja Komisijo, naj okrepi mreže za podjetništvo med ženskami na evropski ravni, da bi spodbudili inovacije in sodelovanje med nacionalnimi, evropskimi in mednarodnimi mrežami; ugotavlja, da se lahko z nadaljnjim čezmejnim sodelovanjem med podjetnicami okrepi notranji trg Evropske unije;

4. poziva Komisijo in države članice, naj v svoje pobude vključijo javno-zasebna partnerstva, saj lahko zasebna podjetja igrajo pomembno vlogo kot svetovalci ter podjetnicam posredujejo ustrezna in specializirana znanja in spretnosti; poziva Komisijo, naj olajša vseevropsko mreženje podjetnic in podpira njihovo sodelovanje; poziva Komisijo, naj vzpostavi programe za spodbujanje ustvarjalnosti pri inovacijah, podjetništvu zagotovi prostor na trgu dela in ženskam omogoči, da družbi prispevajo dodano vrednost;

5. poudarja, da lahko mentorski odnosi med izkušenimi in novimi podjetniki koristijo obema stranema ter prispevajo k ozaveščenosti o podjetništvu, odpravljajo dvome o vstopu v podjetniški sektor in spodbujajo izmenjavo informacij in nasvetov med podjetnicami;

6. poudarja, kako nujno in pomembno je, da se podjetnice in vlagateljice priznajo in promovirajo kot vzornice in mentorice ter da se zagotovi, da te vzornice predstavljajo ženske v vsej njihovi raznolikosti; pri tem opozarja na nagrado EU za inovatorke leta 2021 in na evropsko mrežo ambasadork ženskega podjetništva, ki ženske spodbujata, naj razmislijo o podjetništvu kot poklicni poti; poziva Komisijo, naj z vseevropsko kampanjo za ozaveščanje o možnostih podjetništva, namenjeno predvsem ženskam, opozori na pomembne podjetnice in vlagateljice kot vzornice in naj izvede študije primerov podjetnic;

7. poziva Komisijo, naj z državami članicami oblikuje strategijo za zagotavljanje smiselne zastopanosti žensk iz različnih okolij med nosilci odločanja, ki bo vključevala posebne ukrepe in politike za spodbujanje krepitve njihovega ekonomskega položaja; poziva, naj se zagotovi, da bodo vsi ukrepi za podjetništvo med ženskami vključevali presečni vidik, da bodo vse ženske deležne ustrezne pomoči in podpore in da nobena ne bo zapostavljena;

8. pozdravlja javne in zasebne programe za podjetništvo med ženskami v državah članicah, ki vključujejo vidike mreženja, mentorstva, usposabljanja, inštruiranja in svetovalnih storitev ter strokovno svetovanje o pravnih in davčnih zadevah za podporo in svetovanje podjetnicam in spodbujanje njihove ekonomske neodvisnosti; ugotavlja, da javno dostopna poročila in pričevanja iz sedmih držav članic kažejo, da imajo ti programi pozitiven učinek; poziva Komisijo in Evropski inštitut za enakost spolov, naj zbereta podatke, razčlenjene po spolu, iz vseh držav članic in analizirata učinek programov za podjetništvo med ženskami; poziva Komisijo in države članice, naj si izmenjajo primere dobre prakse za okrepitev in povečanje deleža podjetnic in samozaposlenih žensk v EU; poziva države članice, naj spodbujajo dobro razvito strategijo usposabljanja za zagotavljanje različnih ravni usposabljanja, od ozaveščanja in obveščanja do specializiranega in naprednega usposabljanja, in naj priznajo različne priložnosti in omejitve posameznih poslovnih okolij ter širok razpon lastnosti in potreb podjetnic s posebnim poudarkom na usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja; poudarja, da so potrebne točke „vse na enem mestu“, ki bodo ponujale na primer tečaje in usposabljanje na najrazličnejših področjih, kot sta računovodstvo in trženje, za podjetnike z malo izkušnjami ali brez izkušenj ali kvalifikacij; ugotavlja, da lahko ta pobuda spodbudi več žensk, da postanejo podjetnice;

9. poziva Komisijo in Evropski inštitut za enakost spolov, naj pripravita posodobljene in primerljive statistične podatke za potrebe analize gospodarskega pomena podjetnikov in samozaposlenih ter različnih kategorij podjetništva in samozaposlenih glede na sektor in spol, da bi ugotovila, kakšen je delež podjetnic in samozaposlenih žensk; ponovno poziva Komisijo in države članice, naj izboljšajo zbiranje po spolu razčlenjenih podatkov, statističnih podatkov, raziskav in analiz, zlasti v zvezi z udeležbo žensk na trgu dela in na področjih, kot so neformalno zaposlovanje, podjetništvo, dostop do financiranja in zdravstvenih storitev, neplačano delo, revščina in vpliv sistemov socialne zaščite; opozarja na vlogo Evropskega inštituta za enakost spolov v zvezi s tem ter poziva Komisijo, naj te podatke uporabi za učinkovito ocenjevanje učinka svojih politik in programov ter politik in programov drugih agencij in institucij EU na enakost spolov;

10. poziva zlasti k večjemu na ženske osredotočenemu spodbujanju predmetov s področja naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, digitalnega izobraževanja in finančne pismenosti ter ozaveščanju o njih, da bi se borili proti prevladujočim stereotipom v izobraževanju, usposabljanju, učnih načrtih in kariernem svetovanju; poziva, naj se zagotovi, da bo v te sektorje vstopilo več žensk, kar bi omogočilo več različnih načinov upravljanja in vodenja, to pa bi sektorjem prineslo dodano vrednost in prispevalo k njihovemu razvoju; poudarja, kako pomembno je razširiti obzorja podjetništva med ženskami, da bo vključevalo več sektorjev kot naravoslovje, tehnologija, inženirstvo in matematika ter informacijska tehnologija in da se bodo spodbujale različne oblike podjetništva; poziva Komisijo in države članice, naj izvajajo ukrepe, da bi izboljšale diverzifikacijo podjetništva ter spodbujale socialne in kolektivne oblike podjetništva med ženskami; pozdravlja posebno usposabljanje, raziskave in študije o podjetništvu; poudarja, kako pomembno je spodbujati izobraževanje in poklicne poti žensk na področju financ, da se podpre razvoj zanesljive mreže vlagateljic, in obenem poudarja, da je treba okrepiti vlogo žensk, da bodo ekonomsko neodvisne in uspešne podjetnice;

11. obžaluje, da so ženske premalo zastopane na vodstvenih položajih, in poudarja, da je treba spodbujati enakost med moškimi in ženskami na vseh ravneh odločanja v podjetjih in upravljanju; poziva k hitremu postopku pogajanj o direktivi o zastopanosti žensk v upravnih odborih; poudarja, da je treba zagotoviti več boljših informacij o podjetništvu kot privlačni poklicni možnosti, tako za mlade ženske v šolah kot za ženske zunaj delovne sile, ki razmišljajo, da bi začele delati ali se vrnile na delo; poziva Komisijo, naj spodbuja podporne programe za podjetništvo za starejše, in navaja, da je z njimi mogoče doseči ženske, ki so ostale zunaj trga dela; poudarja, da je treba podpirati politike za spodbujanje hitro rastočih podjetij ter rasti in razvoja srednjih in večjih podjetij, da bi zagotovili, da bo več žensk postalo podjetnic, in podprli trajnostno rast; poziva države članice in Komisijo, naj nadalje povečajo ozaveščenost podjetnic o podpornih politikah ter zmanjšajo birokratske in upravne ovire za dostop do programov, namenjenih spodbujanju podjetništva; pozdravlja prizadevanja za spodbujanje podpore strokovnjakov in svetovalcev, ki lahko kot mentorji okrepijo samozavest žensk in jih vodijo skozi vse faze podjetniškega postopka ob upoštevanju vseh povezanih vidikov, vključno z vprašanji v zvezi z zakonodajo, davki, upravo, ekonomijo in računovodstvom, pa tudi pravnimi in formalnimi vprašanji ter vprašanji dela in zaposlovanja;

12. poziva, naj se prizna podjetniški potencial žensk v vseh sektorjih in na vseh področjih izobraževanja, vključno s tistimi, kjer prevladujejo ženske, kot na primer zdravstvo in poučevanje; poudarja, da je treba zagotoviti priložnosti za nadaljnje usposabljanje in prekvalifikacijo zaposlenih in oseb, ki bodo zaposlitev zamenjale za samozaposlitev; poziva Komisijo, naj spodbuja vseživljenjsko učenje za vse; poudarja, da je treba podjetniško razsežnost upoštevati tudi v vseh programih za mlade na evropski ravni; spodbuja države članice ter lokalne in regionalne organe, naj vlagajo v programe preusposabljanja in izpopolnjevanja, namenjene samozaposlenim ženskam in podjetnicam, s posebnim poudarkom na preusposabljanju za finančno pismenost;

Dostop do kapitala

13. poudarja, da je treba podjetništvo med ženskami in samozaposlovanje žensk priznati kot dobičkonosna primera naložb ter vira gospodarske rasti in ustvarjanja delovnih mest;

14. poziva države članice in Komisijo, naj povečajo ozaveščenost in olajšajo dostop do financiranja za podjetnice in samozaposlene ženske, vključno z alternativnimi oblikami financiranja, ter zagotovijo, da so finančna sredstva na voljo in da pridejo do njih; ugotavlja, da je za podjetnice verjetneje, da bodo uporabile alternativne vire, kot so platforme za množično posojanje in množično financiranje; ugotavlja, da so v nekaterih primerih mikrokrediti uspešno motivirali več žensk, da so ustanovile svoja podjetja; priznava učinek politik financiranja in pozitivne učinke, ki jih imajo lahko za ženske; spodbuja države članice ter lokalne in regionalne organe, naj obstoječe evropske strukturne sklade izkoristijo za nagovarjanje in spodbujanje podjetnic in samozaposlenih žensk; poziva Komisijo, naj vzpostavi evropsko mrežo vlagateljev, ki upoštevajo enakost spolov; meni, da bi lahko takšna mreža podjetjem, ki jih vodijo ženske, zagotovila ustrezne povezave, mreže in možnosti financiranja; poudarja, da so potrebne kampanje za ozaveščanje in obveščanje o sedanjih in prihodnjih možnostih financiranja EU za podjetnice, da bi lastnicam podjetij in podjetnicam zagotovili prilagojeno podporo ter povečali prepoznavnost voditeljic, da bodo lahko postale večje vzornice in premagale obstoječe stereotipe; poziva Komisijo, naj v okviru „Small Business Act“ za Evropo pripravi akcijski načrt za podjetništvo med ženskami, katerega del naj bo vseevropski dogodek za podjetništvo, inovacije in naložbe, na katerem se bodo srečali znanstveniki, podjetniki, zagonska podjetja in predvsem vlagatelji zasebnega kapitala, da bi omogočili nove poslovne priložnosti za ženske;

15. pozdravlja prizadevanja namenskih zasebnih investicijskih skladov, ki v svoje ocene naložb vključujejo merila glede enakosti spolov, da bi obravnavali nezadostno financiranje podjetij, ki jih vodijo ženske; poziva Komisijo, naj podpre programe sovlaganja s skladi tveganega kapitala in poslovnimi angeli, katerih naložbe so osredotočene na ženske in mentorske programe za podjetnice; meni, da bi bil to učinkovit ukrep za spodbujanje ekosistema od spodaj navzgor;

16. pozdravlja javne in zasebne sklade, ki izvajajo politike enakosti spolov, raznolikosti in vključevanja; v zvezi s tem opozarja na pobudo za zavezo glede raznolikosti, ki je prva pobuda na svetu, s katero so se zasebni skladi zavezali, da bodo merili in spremljali zastopanost spolov ter letno in javno poročali o svojih ugotovitvah;

17. poudarja pomembno vlogo mikrokreditov pri izboljšanju finančne vključenosti žensk s premagovanjem tržnih in socialnih ovir na finančnih trgih; ugotavlja, da je prednost mikrofinanciranja, da podjetnicam ponuja močno spodbudo za ustanovitev trajnostnih podjetij, saj morajo posojilo vrniti, in da je ta instrument zasnovan posebej za potrebe ljudi, ki se soočajo s težavami pri dostopu do konvencionalnih kreditov;

18. poziva Komisijo in države članice, naj sistematično spremljajo in nadzirajo podatke, razčlenjene po spolu, po vsej Uniji, da bi zagotovile visokokakovostne podatke o programih financiranja EU in nacionalnih programih financiranja; poleg tega opozarja, kako pomembno je zbiranje podatkov o enakosti, da bi dobili informacije o izkušnjah s presečno diskriminacijo, ter poudarja, da bi bila to lahko podlaga za bolj informirane politične odločitve v prihodnosti in za okrepitev ekonomske neodvisnosti žensk; ugotavlja, da je treba v formulaciji poslovnih politik in politik, povezanih z malimi in srednjimi podjetji, upoštevati razsežnost podjetništva med ženskami, da bi zagotovili ustrezen okvir politike, ki podpira več podjetništva med ženskami in inovacije zaradi raznolikosti;

Boljši okvir za podjetnice

19. poziva države članice, naj izvajajo priporočilo Sveta iz leta 2019 o zagotavljanju učinkovitega dostopa do sistemov socialne zaščite in pravic, vključno s pokojnino in dopustom, za samozaposlene delavce in naj izvajajo vsa načela, navedena v evropskem stebru socialnih pravic, da bi zagotovile nediskriminacijo in spodbujale enakost spolov;

20. poziva države članice in Komisijo, naj vidik spola vključijo v vse faze postopka zasnove podpornih ukrepov za podjetnice in naj se posvetujejo z raznoliko skupino potencialnih in obstoječih podjetnic, da bodo podporni ukrepi usklajeni in bodo ustrezali njihovim pričakovanjem in potrebam;

21. poudarja, da je treba odpraviti upravne ovire za ustanovitev podjetja, da bi podjetništvo in samozaposlovanje postala privlačnejša za ženske, vključno s priseljenkami; poziva države članice, naj razmislijo o oblikovanju standardiziranih upravnih paketov, ki bi jim podjetniki sledili v zgodnjih fazah ustanavljanja podjetja; meni, da bi se s tem zmanjšalo upravno breme pri stikih z lokalnimi organi, kot so davčni organi, občine itd.;

22. poudarja, da je treba razviti evropski inovacijski sistem ter z njim več ženskam omogočiti inovacije in ustanavljanje trajnostnih in dobičkonosnih podjetij, da se bodo okrepili konkurenčnost, gospodarska rast in ustvarjanje delovnih mest v EU;

23. poziva Komisijo, naj brez odlašanja izvede ukrepe iz svojega sporočila o boljšem pravnem urejanju in strategije za MSP;

24. poudarja, da so potrebni smernice ter poenostavljeni obrazci, postopki in procesi, da bi se samozaposlene ženske bolje znašle v regulativnem okolju, na primer za izvažanje; ugotavlja, da imajo zlasti mikro- ter mala in srednja podjetja že zdaj težave s pomanjkanjem virov za upravljanje in obvladovanje obveznosti glede skladnosti med državami članicami; spodbuja Komisijo in države članice, naj ocenijo in po potrebi izboljšajo smernice in upravo;

25. pozdravlja agendo Komisije za boljše pravno urejanje; meni, da je pripravljenost Komisije za izvajanje pristopa „za enega sprejetega se eden odpravi“ pomemben prispevek k zmanjšanju upravnih bremen za podjetja, vključno z zagonskimi ter malimi in srednjimi podjetji, s čimer podjetništvo in samozaposlovanje postaneta privlačnejša za ženske;

26. poziva države članice, naj razmislijo o okrepljenih davčnih spodbudah ali prožnih davčnih strukturah, da bi izboljšale okvirne pogoje za podjetništvo in samozaposlovanje; kot primer opozarja, da lahko z obdavčevanjem podjetnikov v zgodnjih fazah, ko se obdavči samo prihodek ali se plačilo davka odloži, da se zagotovi kapital, podjetništvo in samozaposlovanje postaneta privlačnejša za ženske;

27. poudarja, da so usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja in kakovostne, cenovno dostopne socialne storitve pomembni osnovni pogoji za podjetnice in samozaposlene ženske; priznava, da podjetništvo in samozaposlovanje ženskam dajeta prožnost za boljše usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja; priznava, kako pomembno je omogočiti enako porazdelitev gospodinjskih obveznosti in obveznosti oskrbe, da bi dosegli uskladitev poklicnega in zasebnega življenja, ki je potrebna, da se lahko ženske vključijo v podjetništvo in samozaposlovanje; poziva Komisijo in države članice, naj boljše usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja zagotovijo z boljšim porodniškim, očetovskim, starševskim in oskrbovalskim dopustom, gibljivim delovnim časom in varstvom otrok na kraju dela ter spodbujanjem dela na daljavo; poudarja, da se delovni čas in vzorci dela na podeželskih območjih znatno razlikujejo od tistih na mestnih območjih in da je pomembno ponujati varstvo otrok, ki je prilagojeno posebnim potrebam žensk na različnih območjih; poziva države članice ter lokalne in regionalne organe, naj podprejo socialne okvire, na primer za starejše in oskrbovane osebe, ter ponudijo več prožnih možnosti varstva otrok in priložnosti za starševski dopust, saj je to bistveno, da se več ženskam omogoči, da postanejo podjetnice, in se jih spodbudi k temu; poziva države članice, naj izvajajo barcelonska cilja, izpolnjevanje teh potreb pa zagotovijo z naložbami v dostopne in cenovno dosegljive visokokakovostne storitve oskrbe, ki naj jih posodobijo, da ženskam ne bo treba izbirati med družino in udeležbo na trgu dela; poudarja, da je lahko nadaljnje omogočanje in izboljševanje možnosti žensk, da postanejo podjetnice, bistveno za odpravo plačilne vrzeli med spoloma v državah članicah; pozdravlja ukrepe, ki so jih nekatere države članice že sprejele v zvezi s tem, in jih poziva, naj zagotovijo dostop do kakovostnega varstva otrok in storitev dolgotrajne oskrbe, spodbujajo dostop do njih za samozaposlene ter hitro in v celoti prenesejo in izvajajo direktivo o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja, Komisijo pa poziva, naj jo učinkovito spremlja; priznava, da obstajajo nacionalne razlike v socialni politiki in spoštovanju subsidiarnosti; poudarja, da je spodbujanje družini prijaznih modelov dela v interesu držav članic;

28. je zaskrbljen, ker je Evropsko računsko sodišče v posebnem poročilu št. 10/21 o vključevanju vidika spola v proračunu EU ugotovilo, da Komisija ni ustrezno vključila vidika spola ter je premalo uporabljala podatke, razčlenjene po spolu, in ustrezne kazalnike; poziva Komisijo, naj pri pripravi proračuna upošteva vidik spola, da bi ženskam in moškim zagotovila enake koristi od javnofinančnih odhodkov, vključno z instrumentom NextGenerationEU in ukrepi za gospodarsko okrevanje;

o

o o

29. naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

(1) UL C 11, 12.1.2018, str. 35.

(2) UL C 66, 21.2.2018, str. 44.

(3) UL C 346, 27.9.2018, str. 6.

(4) UL C 390, 18.11.2019, str. 28.

(5) UL C 456, 10.11.2021, str. 232.

(6) UL C 456, 10.11.2021, str. 191.

(7) UL C 456, 10.11.2021, str. 208.

(8) UL C 67, 8.2.2022, str. 137.

(9) OECD, The Missing Entrepreneurs: Policies for Inclusive Entrepreneurship (Manjkajoči podjetniki: politike za vključujoče podjetništvo), OECD Publishing, Pariz, 2019.

(10) OECD, The Missing Entrepreneurs: Policies for Inclusive Entrepreneurship (Manjkajoči podjetniki: politike za vključujoče podjetništvo), OECD Publishing, Pariz, 2019.

(11) Bajcar, B., in Babiak, J., Gender Differences in Leadership Styles: Who Leads more Destructively? (Razlike med spoloma v načinih vodenja: kdo vodi bolj destruktivno?), 34. konferenca IBIMA, Madrid, november 2019. https://www.researchgate.net/publication/337534934_Gender_Differences_in_Leadership_Styles_Who_Leads_more_Destructively

(12) Tematski sektor Evropskega parlamenta za pravice državljanov in ustavne zadeve, The professional status of rural women in the EU (Zaposlitveni status žensk na podeželju v EU), Bruselj, maj 2019. https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/ 2019/608868/IPOL_STU(2019)608868_EN.pdf

(13) Prav tam.

(14) Global Entrepreneurship Monitor, Women’s Entrepreneurship 2020/21: Thriving Through Crisis (Žensko podjetništvo 2020/2021: uspeh med krizo), London, 2021,

https://gemconsortium.org/report/gem-202021-womens-entrepreneurship-report-thriving-through-crisis.

(15) Eurostat, Women in Management (Ženske na vodstvenih položajih), Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg, 2020.

(16) Foss, L., Henry, C., Ahl, H., in Mikalsen, G., Women’s entrepreneurship policy research: a 30-year review of the evidence (Raziskava politik za podjetništvo med ženskami: 30-letni pregled dokazov), Small Business Economics, 53(2), str. 409–429.

(17) OECD, The Missing Entrepreneurs: Policies for Inclusive Entrepreneurship (Manjkajoči podjetniki: politike za vključujoče podjetništvo), OECD Publishing, Pariz, 2019.

(18) Prav tam.

(19) OECD, OECD/INFE 2020 International Survey of Adult Financial Literacy (Mednarodna raziskava OECD/INFE o finančni pismenosti odraslih za leto 2020), OECD Publishing, Pariz, 2020.

(20) Skonieczna, A., in Castellano, L., Gender Smart Financing. Investing In and With Women: Opportunities for Europe (Financiranje ob upoštevanju enakosti spolov. Vlaganje v ženske in z njimi: Priložnosti za Evropo), European Economy Discussion Papers, št. 129, Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg, julij 2020.

(21) Evropska komisija in Evropska investicijska banka, Funding women entrepreneurs: How to empower growth (Financiranje podjetnic: kako okrepiti rast), 2018.

(22) Women in VC, Experior Venture Fund in Unconventional, Funding in the CEE Region Through the Lens of Gender Diversity and Positive Impact (Financiranje v regiji Srednje in Vzhodne Evrope z vidika raznolikosti spolov in pozitivnega učinka), 2021.

(23) Evropska mreža poslovnih angelov (EBAN), Statistics Compendium – European Early Stage Market Statistics (Statistična zbirka – statistični podatki o evropskem trgu v zgodnji fazi), EBAN, Bruselj, 2019.

(24) Mednarodna finančna korporacija, Moving Towards Gender Balance in Private Equity and Venture Capital (Za uravnoteženo zastopanost spolov v zasebnem in tveganem kapitalu), Mednarodna finančna korporacija, Washington, 2019.

(25) Women in VC, Experior Venture Fund in Unconventional, Funding in the CEE Region Through the Lens of Gender Diversity and Positive Impact (Financiranje v regiji Srednje in Vzhodne Evrope z vidika raznolikosti spolov in pozitivnega učinka), na spletu.

(26) Evropska komisija, Gender Smart Financing. Investing In and With Women: Opportunities for Europe (Financiranje ob upoštevanju enakosti spolov. Vlaganje v ženske in z njimi: Priložnosti za Evropo), Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg, 2020.

(27) OECD, The Missing Entrepreneurs: Policies for Inclusive Entrepreneurship (Manjkajoči podjetniki: politike za vključujoče podjetništvo), OECD Publishing, Pariz, 2021.

(28) Eurofound, Female entrepreneurship: Public and private funding (Podjetništvo med ženskami: javno in zasebno financiranje), Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg, 2019.

(29) Eurostat, Women in science and technology (Ženske v znanosti in tehnologiji), Products Eurostat News, 2. oktober 2020.

(30) OECD, The Missing Entrepreneurs: Policies for Inclusive Entrepreneurship (Manjkajoči podjetniki: politike za vključujoče podjetništvo), OECD Publishing, Pariz, 2019.

(31) https://ec.europa.eu/growth/smes/supporting-entrepreneurship/women-entrepreneurs/support-tools-and-networks-women_en

(32) Global Entrepreneurship Monitor, 2021/2022 Global Report – Opportunity Amid Disruption (Svetovno poročilo 2021/2022 – priložnosti med motnjami), GEM, London, 2022, https://www.gemconsortium.org/reports/latest-global-report.