SL Uradni list Evropske unije C 195/15

Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2016/C 195/09)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek.

ENOTNI DOKUMENT

„ŠOLTANSKO MASLINOVO ULJE“

EU št.: HR-PDO-0005-01346 – 19.6.2015

ZOP ( X ) ZGO ( )

1. Ime

„Šoltansko maslinovo ulje“

2. Država članica ali tretja država

Hrvaška

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1 Vrsta proizvoda

Skupina 1.5. Olja in masti (maslo, margarina, olje itn.)

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Ekstra deviško oljčno olje pod imenom „Šoltansko maslinovo ulje“ se pridobiva izključno z mehanskimi postopki neposredno iz plodov oljke.

Oljčno olje „Šoltansko maslinovo ulje“ mora imeti pri dajanju na trg naslednje fizikalno-kemijske značilnosti:

— delež prostih maščobnih kislin mora biti ≤ 0,70 %, peroksidno število mora biti ≤ 7,0 mmol O2/kg. Specifična ekstinkcija v UV mora biti K270 ≤ 0,220, K232 ≤ 2,50 in ∆K≤ 0,010;

in organoleptične značilnosti:

— je rumeno-zelene barve, ima vonj po listu oljke in zelenem sadežu (zelena sadežnost) ter ima najpogosteje cvetno in sadno aromo, med katerimi je najpogostejša banana. Je prijetno grenko in pikantno.

To olje nima organoleptičnih napak, njegove mediane sadežnosti, grenkosti in pikantnosti so vsaka ≥ 1, pri čemer mora biti vsota median pozitivnih organoleptičnih značilnosti ≥ 5.

3.3 Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

„Šoltansko maslinovo ulje“ se proizvaja iz plodov avtohtonih sort oljk, in sicer levantinke (sopomenka: šoltanka) in oblice. Sorta levantinka mora biti zastopana z najmanj 50-odstotnim deležem, delež sorte levantinke (sopomenka: šoltanka) in sorte oblice pa mora skupaj znašati najmanj 95 %. Preostalih 5 % je lahko iz drugih sort, ki se gojijo v šoltanskih oljčnih nasadih in glede na majhen odstotek ne vplivajo na končne značilnosti proizvoda.

3.4 Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vse faze proizvodnje oljčnega olja „Šoltansko maslinovo ulje“, od pridelave in obiranja oljk do predelave oljk v olje, morajo potekati na opredeljenem geografskem območju iz točke 4.

3.5 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Za ohranitev specifičnih značilnosti proizvoda in kakovosti olja se mora „Šoltansko maslinovo ulje“ v embalažo pakirati znotraj geografskega območja iz točke 4. Glede na to, da je Šolta otok, to pomeni, da bi prevoz oljčnega olja vključeval transport po morju, pri čemer bi na njegovo kakovost lahko negativno vplivali svetloba, temperatura in drugi naravni dejavniki, spremenile pa bi se tudi organoleptične značilnosti oljčnega olja. Zato se „Šoltansko maslinovo ulje“ ne sme pakirati zunaj meja geografskega območja. S sistemom nadzora se zagotavljata poreklo in sledljivost proizvoda, kar bi bilo težje zunaj območja proizvodnje. „Šoltansko maslinovo ulje“ se mora polniti v embalažo iz temnega stekla s prostornino do največ 1 litra.

3.6 Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

—

4. Jedrnata opredelitev geografskega območja

Območje proizvodnje oljčnega olja „Šoltansko maslinovo ulje“ zajema območje Šolte in sedem manjših otokov pred krajem Maslinica, in sicer Polebrnjak, Saskinja, Balkun, Kamik, Šarac, Grmej in Stipanska, ki spadajo na območje občine Šolta. Šolta je otok v otočju srednje Dalmacije v Splitsko-dalmatinski županiji. Od kopnega in otoka Čiovo na severu ga loči Splitski kanal, od otoka Brača na vzhodu Splitska vrata, od otoka Drvenik Veli na zahodu pa Šoltanski kanal.

5. Povezava z geografskim območjem

Posebnosti geografskega območja

Naravni dejavniki:

Tla na Šolti imajo značilnosti kraško-mediteranskega podnebja. So odraz kombinacije apnenčasto-dolomitne matične stene, hribovito gričevnate pokrajine in podnebja. Ob navedenih pedogenetskih dejavnikih na Šolti so se razvila tla, ki so značilna za kraško-mediteransko območje, in sicer jerovica in rigolana tla.

Šolta se nahaja v ozkem pasu v samem osrčju t. i. vzhodno-jadranskega evro-mediteranskega območja. To je klimatsko-vegetacijsko območje na jadranski obali s posebnimi mikroekološkimi razmerami, za katerega je značilna najnižja količina dežja in najvišja povprečna letna temperatura. Osnovne značilnosti podnebja na Šolti so blage zime in suha poletja s trikrat več padavin v najbolj deževnem mesecu leta v primerjavi z najbolj sušnim poletnim mesecem. Količina padavin v najbolj sušnem mesecu je manjša od 40 mm. Poletja so vroča, suha in vedra. Na Šolti je povprečna letna temperatura zraka 16 °C in povprečna količina padavin 847 mm, spada pa na srednje toplo in suho območje. Največ dežja pade pozno jeseni ali v začetku zime, ko vlada močna ciklonska aktivnost, ter spomladi marca in aprila, najmanj padavin pa pade julija. Šolta se nahaja v najbolj sončnem delu Hrvaške, in sicer ima letno 2 713 sončnih ur z dnevnim povprečjem okrog 7,4 ure.

Na Šolti pihajo vetrovi burja, jugo in maestral. Burja je suh, hladen in sunkovit veter, ki se najpogosteje pojavlja pozimi in zgodaj spomladi, jugo pa je vlažen, topel in enoličen veter, ki ga spremlja velika količina padavin. Poleti se zaradi različne hitrosti segrevanja morja in kopnega pojavlja maestral.

Človeški dejavniki:

Oljčni nasadi na Šolti so povečini zasajeni na težko dostopnih kamnitih površinah, ki niso primerne za drugo kmetijsko proizvodnjo, zato proizvajalci še danes obdelujejo oljčne nasade in pobirajo oljke na tradicionalen način. Zemlja se prekopava ročno s tradicionalnim ročnim orodjem (z motiko in s krampom „mašklinom“), plevel pa se prav tako odstranjuje ročno in kosi s tradicionalnim orodjem, tj. s srpom ali koso. Plodovi oljk se pobirajo z dreves s tresenjem in ročnim česanjem vej, tako da plodovi padajo na mreže, plastične folije ali rjuhe pod krošnjami. Za ročno pobiranje plodov je dovoljena uporaba plastičnih glavnikov in ročnih orodij za tresenje. Ena od specifičnih metod, ki jo oljkarji uporabljajo za povečanje pridelka oljk na Šolti, je metoda cepljenja. To je eden od načinov vegetativnega razmnoževanja, pri katerem se ena veja sorte oblice navrta z vejo sorte levantinke (sopomenka: šoltanka).

Posebnosti proizvoda

Posebnost in kakovost oljčnega olja „Šoltansko maslinovo ulje“ izhajata iz avtohtonih sort levantinke (sopomenka: šoltanka) in oblice, iz katerih se to olje proizvaja in ki skupaj predstavljata več kot 95 % asortimenta šoltanskih oljčnih nasadov. Sorta levantinka (sopomenka: šoltanka) ni nikjer zastopana v takem odstotku kot na Šolti.

S preskusi hlapnih komponent vzorcev oljčnega olja s Šolte je ugotovljena prisotnost velikega števila fenolnih spojin, zaradi katerih ima olje vonj po listu oljke in zelenem sadežu (t. i. zelena sadežnost). Največ je E-2-heksenala in Z-3-heksenola, za sadno aromo (po banani) pa je odgovoren heksil acetat.

V oljčnem olju iz sort levantinka (sopomenka: šoltanka) in oblica je ugotovljena visoka vsebnost polifenolov (naravnih antioksidantov), ki oljčno olje ščitijo pred kvarjenjem ter dolgo ohranjajo njegovo svežost in aromatičnost (M. Žanetić i sur. (M. Žanetić in sod.); Influences of polyphenolic compounds on the oxidative stability of virgin olive oils from selected autochthonous varieties, Journal of Food, Agriculture and Environment (Vplivi polifenolnih sestavin na oksidativno stabilnost deviških oljčnih olj iz izbranih avtohtonih sort, Revija za hrano, kmetijstvo in okolje), 2013).

Za sorto levantinko (sopomenka: šoltanka) je ugotovljena skladnost vonja in okusa, medtem ko je za sorto oblico ugotovljena izrazitost vonja po sadju z zmanjšano grenkostjo in pikantnostjo (M. Žanetić i sur. (M. Žanetić in sod.); Ispitivanje fenolnih spojeva i senzorski profil dalmatinskih djevičanskih maslinovih ulja, Pomologia Croatica vol. 17, br. 1–2 (Preskušanje fenolnih spojin in senzorični profil dalmatinskih deviških oljčnih olj, Pomologia Croatica, zv. 17, št. 1–2), 2011).

Prvi zapisi o oljčnem olju s Šolte segajo daleč v preteklost. Avtor Miro A. Mihovilović navaja, „… da je bil otok Šolta v posesti mesta Split in da je bilo šoltansko kmetijstvo v času beneške vladavine od leta 1409 do leta 1797 vir preskrbe mesta Split. S Šolte so se dobavljali vino, oljčno olje, žito, suho sadje in leča“ (M. A. Mihovilović, Otok Šolta – monografija, 1990).

V župnijskem poročilu sv. Štefana je navedeno, „da je Šolta prava drevesnica oljk levantink, grkinj ali, kot jih imenujejo na kopnem, šoltank, in da se poimensko navajajo oljkarji, ki jih še posebej dobro gojijo“ (Župska smotra sv. Stjepana (Župnijsko poročilo sv. Štefana), Nada, Grohote, 1979).

Ime „Šoltansko maslinovo ulje“ se uporablja tudi danes v vsakdanjem govoru (otpremnice i računi (odpremnice in računi), Zadruga Eko Rast Šolta, Kušaonica Kapja i Bokun (Zadruga Eko Rast Šolta, Pokuševalnica Kapja i Bokun), 2011, 2013 in 2014).

Vzročna povezava

Kakovost oljčnega olja „Šoltansko maslinovo ulje“ izhaja iz naslednjih dejavnikov, ki opredeljujejo vzročno povezavo: podnebje, zastopanost avtohtonih sort, znanje in izkušnje proizvajalcev v proizvodnih postopkih ter zgodovinska tradicija gojenja oljk.

Klimatski pogoji opredeljenega geografskega območja, za katerega so značilna vroča, suha in vedra poletja ter blage zime, so zelo ugodni za rast oljk sort levantinka (sopomenka: šoltanka) in oblica, tako da se podtip podnebja Csa, ki prevladuje na Šolti, imenuje tudi podnebje oljke. Vetrovi, ki pihajo na Šolti, bistveno vplivajo na šoltanske oljke. Zaradi hladnega in suhega vetra, tj. burje, oziroma zahvaljujoč suhim in hladnim zračnim masam, ki jih burja prinaša, napadi škodljivcev in bolezni rastlin ne povzročajo znatnejše škode v šoltanskih oljčnih nasadih. Vlažen in topel veter, tj. jugo, spremljajo večje količine padavin, pojavlja pa se v poletnih mesecih ter je zaradi tega zlasti pomemben in zaželen, saj oljkam zagotavlja potrebno količino vlage. Veter maestral, ki piha maja in junija, je pomemben v času cvetenja in opraševanja oljk, ko oljke cvetijo in prihaja do zametkov plodov.

Posebnost in kakovost oljčnega olja „Šoltansko maslinovo ulje“ temeljita na asortimentu šoltanskih oljčnih nasadov, saj na Šolti sorti levantinka (sopomenka: šoltanka) in oblica skupaj predstavljata več kot 95 % asortimentov šoltanskih oljčnih nasadov, zastopanost sorte levantinke (sopomenka: šoltanka) pa je 50 %–60 % in je na Šolti tudi najbolj razširjena. Za oljčno olje „Šoltansko maslinovo ulje“ so značilni sadna aroma z blagim vonjem po banani ter nizki stopnji grenkosti in pikantnosti.

Zaradi težko dostopnih skalnatih površin, na katerih so zasajeni oljčni nasadi na Šolti, je treba poudariti znanje in izkušnje proizvajalcev, ki tudi danes te oljčne nasade obdelujejo ročno ali z majhnimi tradicionalnimi orodji. Z ročnim pobiranjem je omogočena selekcija plodov že v samem oljčnem nasadu, tako da se za proizvodnjo oljčnega olja „Šoltansko maslinovo ulje“ pobirajo samo zdravi in najboljši plodovi, s čimer se zagotovi enotna kakovost olja. Proizvajalci na Šolti prav tako uporabljajo metodo cepljenja sorte oblice s sorto levantinko (sopomenka: šoltanka), s čimer nastanejo t. i. mešana drevesa. Na ta način se izboljšuje rodnost dreves sorte oblice in povečuje pridelek oljk.

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

http://www.mps.hr/UserDocsImages/HRANA/SOLTANSKO%20MASLINOVO%20ULJE/Izmijenjena%20specifikacija%20proizvoda%20Šoltansko%20maslinovo%20ulje_16.3.2016_133943.pdf

(1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.