SL Uradni list Evropske unije C 269/1

OBVESTILO KOMISIJE

Smernice o zagotavljanju spoštovanja Listine Evropske unije o temeljnih pravicah pri izvajanju evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladov ESI)

(2016/C 269/01)

Kazalo

1. Uvod 1

2. Vsebina in pravni položaj Listine o temeljnih pravicah 2

2.1 Vsebina Listine 2

2.2 Pravni položaj in uporaba Listine 3

2.2.1 Pravni položaj Listine 3

2.2.2 Uporaba Listine 3

3. Izvajanje skladov ESI in Listine 3

3.1 Oblikovanje strategije ukrepov v okviru skladov ESI in priprava programskih dokumentov (priprava strateških političnih okvirov, partnerskih sporazumov, programov itd.) 4

3.2 Vzpostavitev sistemov upravljanja, spremljanja in nadzora 5

3.3 Izvajanje programov in konkretnih ukrepov, opredeljenih v opisu projekta za dela, ki potekajo v okviru izvajanja skladov ESI 5

3.4 Uporaba Listine v okviru kohezijske politike: zakaj je Listina pomembna za državne organe, ki upravljajo sklade ESI 6

4. Kako oceniti skladnost z Listino – kontrolni seznam temeljnih pravic 6

Priloge

— Priloga I – Primeri izvajanja prava EU v državah članicah v okviru skladov ESI

— Priloga II – Temeljne pravice v EU glede na Listino

— Priloga III – Ključna vprašanja

1. UVOD

Listina Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina) je postala za EU pravno zavezujoča z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe decembra 2009, zdaj pa ima enako pravno veljavnost kot Pogodbi EU. Institucije, organi, agencije in uradi EU so zato pravno zavezani k spoštovanju temeljnih pravic iz Listine pri vseh svojih ukrepih, kar velja tudi za države članice EU pri izvajanju prava EU.

Namen teh smernic je državam članicam pojasniti pomen zagotavljanja spoštovanja Listine o temeljnih pravicah pri izvajanju skladov ESI in zagotoviti praktično orodje, „kontrolni seznam temeljnih pravic“, ki bo državam članicam pomagal pri pregledovanju izvedbenih ukrepov skladov ESI glede na Listino.

Smernice vsebujejo pojasnila o vsebini, pravnem položaju in uporabi Listine na splošno ter v okviru skladov ESI. Pojasnijo tudi njeno izvrševanje v okviru skladov ESI in morebitne posledice neskladnosti z Listino. Te smernice vsebujejo tudi priporočila zadevnim akterjem glede izvajanja ocene skladnosti ukrepov z Listino in opredeljujejo ukrepe v okviru skladov ESI, za katere se šteje, da so ukrepi izvajanja prava EU.

2. VSEBINA IN PRAVNI POLOŽAJ LISTINE O TEMELJNIH PRAVICAH

2.1 Vsebina Listine

Listina vsebuje pravice in načela v zvezi s šestimi temami: dostojanstvo, svoboščine, enakost, solidarnost, pravice državljanov in sodno varstvo, kakor so povzete v naslednji preglednici.

Naslov I „Dostojanstvo“ (členi 1–5): — človekovo dostojanstvo, pravica do življenja, pravica do osebne celovitosti, prepoved mučenja in nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja, prepoved suženjstva in prisilnega dela. Naslov II „Svoboščine“ (členi 6–19): — pravica do svobode in varnosti, spoštovanje zasebnega in družinskega življenja, varstvo osebnih podatkov, pravica sklepanja zakonske zveze in pravica ustvarjanja družine, svoboda misli, vesti in vere, svoboda izražanja in obveščanja, svoboda zbiranja in združevanja, svoboda umetnosti in znanosti, pravica do izobraževanja, svoboda izbire poklica in pravica do dela, svoboda gospodarske pobude, lastninska pravica, pravica do azila, varstvo v primeru odstranitve, izgona ali izročitve. Naslov III „Enakost“ (členi 20–26): — enakost pred zakonom, prepoved diskriminacije, kulturna, verska in jezikovna raznolikost, enakost žensk in moških, pravice otroka, pravice starejših, vključenost invalidov. Naslov IV „Solidarnost“ (členi 27–38): — pravica delavcev do obveščenosti in posvetovanja v podjetju, pravica do kolektivnih pogajanj in ukrepov, pravica dostopa do služb za posredovanje zaposlitev, varstvo v primeru neupravičene odpustitve, pošteni in pravični delovni pogoji, prepoved dela otrok in varstvo mladih pri delu, družinsko in poklicno življenje, socialna varnost in socialna pomoč, varovanje zdravja, dostop do storitev splošnega gospodarskega pomena, varstvo okolja, varstvo potrošnikov. Naslov V „Pravice državljanov“ (členi 39–46): — pravica voliti in biti voljen na volitvah v Evropski parlament, pravica voliti in biti voljen na občinskih volitvah, pravica do dobrega upravljanja, pravica dostopa do dokumentov, evropski varuh človekovih pravic, pravica do peticije, svoboda gibanja in prebivanja, diplomatska in konzularna zaščita. Naslov VI „Sodno varstvo“ (členi 47–50): — pravica do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sodišča, domneva nedolžnosti in pravica do obrambe, načeli zakonitosti in sorazmernosti kaznivih dejanj in kazni, pravica, da se za isto kaznivo dejanje kazensko ne preganja ali kaznuje dvakrat.

Besedilo Listine je na voljo na naslednji povezavi:

http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?uri=CELEX:12012P/TXT.

Pojasnila k Listini o temeljnih pravicah zagotavljajo smernice o pomenu določb Listine in so na voljo na naslednji povezavi:

http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?uri=CELEX:32007X1214(01).

Da bi Agencija za temeljne pravice (FRA) prispevala k večji ozaveščenosti o temeljnih pravicah, je razvila uporabnikom prijazno spletno orodje Charterpedia, ki združuje mednarodno in nacionalno ustavno pravo ter ustavno pravo EU na področju temeljnih pravic, povezanih s temami, poglavji in členi Listine (1).

2.2 Pravni položaj in uporaba Listine

2.2.1 Pravni položaj Listine

V skladu z Lizbonsko pogodbo ima Listina enako pravno veljavnost kot Pogodbi EU. Je pravno zavezujoča in spoštovanje temeljnih pravic iz Listine je pravna zahteva.

V skladu s členom 51(1) Listine se njene določbe uporabljajo za institucije, organe, urade in agencije EU ob spoštovanju načela subsidiarnosti, za države članice pa takrat, ko izvajajo pravo Unije. V skladu s tem morajo pri sprejemanju in izvajanju pravil spoštovati pravice in upoštevati načela iz Listine ter spodbujati njihovo uporabo v skladu s svojimi pristojnostmi. Člen 6(1) Pogodbe o Evropski uniji in člen 51(2) Listine določata, da se z določbami Listine na nikakršen način ne širijo pristojnosti Unije, opredeljene v Pogodbah.

Zahteva glede spoštovanja pravic, opredeljenih v Listini, je za države članice zavezujoča le, kadar ukrepajo na področju uporabe prava EU. Kar zadeva države članice, se Listina uporablja za vse „izraze države“. Velja torej za osrednje organe ter tudi za regionalne, lokalne in druge javne organe, ko izvajajo pravo EU.

V okviru izvajanja skladov ESI vsi ukrepi držav članic, sprejeti za izvajanje veljavnih predpisov, spadajo na področje uporabe prava EU. Listina se lahko uporablja za upravičence skladov ESI, ki so, ne glede na pravno obliko, na podlagi akta organa javne oblasti odgovorni, da pod nadzorom slednjega zagotovijo storitev javnega pomena, in ki imajo za to posebne pristojnosti glede na pravila, ki se uporabljajo pri odnosih med posamezniki.

Medtem ko je spoštovanje temeljnih pravic iz Listine pravna zahteva, v skladu z Listino ne obstaja nikakršna pravna obveznost glede sprejemanja aktivnih ukrepov za spodbujanje pravic iz Listine, se pa države članice spodbuja, naj te ukrepe sprejmejo, če to želijo.

2.2.2 Uporaba Listine

Listina v skladu s členom 51(1) za države članice velja le, ko te izvajajo pravo EU.

V skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča, ki razlaga te določbe, pojem „držav članic, ki izvajajo pravo Unije“ ne pomeni, da države članice samodejno izvajajo pravo Unije, ko dajejo podporo v okviru skladov ESI, ne glede na „nacionalni ukrep“ ali „nacionalno zakonodajo“, na katerem temelji akt, ki ga izpodbija pritožnik ali vložnik.

Za ugotovitev, ali nacionalni ukrep pomeni izvajanje prava Unije, je treba po mnenju Sodišča „poleg drugih elementov preveriti,

— ali je cilj zadevne nacionalne zakonodaje izvajanje določbe prava Unije,

— kakšna je narava te zakonodaje in

— ali ta zakonodaja sledi tudi drugim ciljem poleg tistih, ki jih zajema pravo Unije, tudi če lahko nanj vpliva posredno, ter

— ali obstaja posebna ureditev prava Unije na tem področju ali taka, da lahko nanj vpliva.“

Navedena razlaga smiselno velja za vsak nacionalni ukrep, s katerim se izvaja pravo EU, ne glede na to, ali je zakonodajni ali nezakonodajni.

Sodišče je nadalje potrdilo, da na področju kohezijske politike tako kot na drugih področjih pojem „izvajanje prava Unije“ zahteva obstoj navezne okoliščine določene stopnje, ki presega sorodnost zadevnih področij ali posredne učinke enega od področij na drugo.

Posledice te sodne prakse so, da bo treba proučiti, ali naj bi v praktičnem primeru nacionalni ukrep izvajal določbo prava Unije.

Izvajanje prava EU v okviru izvajanja skladov ESI je pojasnjeno v oddelku 3 in Prilogi I.

3. IZVAJANJE SKLADOV ESI IN LISTINE

V okviru izvajanja kohezijske politike se določbe Listine o temeljnih pravicah uporabljajo pod pogoji, navedenimi v nadaljevanju.

Načelo prepovedi diskriminacije je okrepljeno z Uredbo (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2) (v nadaljnjem besedilu: uredba o skupnih določbah), z uvedbo predhodnega preverjanja obstoja ureditev, da se zagotovi njegovo upoštevanje.

Države članice in Komisija morajo v skladu s členom 7 Uredbe (EU) št. 1303/2013 zagotoviti, da se med celotno pripravo in izvajanjem programov spoštujeta načeli enakosti moških in žensk ter prepovedi diskriminacije.

Kar zadeva načelo prepovedi diskriminacije na podlagi invalidnosti in načela vključenosti invalidov, je treba opozoriti, da je EU pogodbenica Konvencije ZN o pravicah invalidov (3). Pravne posledice ratifikacije Konvencije ZN o pravicah invalidov, ki jo je izvedla Unija, za upravljanje skladov ESI so opisane v Prilogi II.

Države članice in Komisija morajo v skladu s členom 4(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013 zagotoviti, da je podpora iz skladov ESI v skladu z ustreznimi politikami, horizontalnimi načeli, kot so med drugim navedene v členu 7 Uredbe (EU) št. 1303/2013, in s prednostnimi nalogami Unije.

Pravni okvir, ki se uporablja za kohezijsko politiko, je bil dodatno okrepljen zaradi zagotavljanja, da imajo države članice vzpostavljen sistem za obravnavanje pritožb, vključno s pritožbami glede kršitve Listine o temeljnih pravicah.

V okviru skladov ESI so določbe prava EU, iz katerih izhaja uporaba Listine, v naslednjih uredbah in direktivah EU:

1. uredba o skupnih določbah;

2. uredbe za posamezni sklad;

3. delegirane in izvedbene uredbe Komisije, sprejete na podlagi uredbe o skupnih določbah ali uredb za posamezni sklad;

4. druge uredbe in direktive EU, ki veljajo za ukrepe držav članic za izvajanje skladov ESI. Opredelitev nacionalnih ukrepov za izvajanje vseh drugih uredb in direktiv EU, ki veljajo za države članice pri izvajanju skladov ESI, bi presegala namen teh smernic. Vendar pa morajo nacionalni organi Listino spoštovati tudi v tem okviru.

Na področju skladov ESI države članice izvajajo pravo EU pri oblikovanju strategije ukrepov v okviru skladov ESI in pri pripravi programskih dokumentov, (1) ko vzpostavljajo sistem upravljanja, spremljanja in nadzora, (2) ko izvajajo programe in (3) na podlagi sklopa predpisov iz točk 1 do 3. Zato bi morale države članice zagotoviti skladnost z Listino v naslednjih fazah (4):

3.1 Oblikovanje strategije ukrepov v okviru skladov ESI in priprava programskih dokumentov (priprava strateških političnih okvirov, partnerskih sporazumov, programov itd.)

Za države članice se šteje, da ukrepajo na področju prava EU, ko sprejemajo akte ali pripravljajo dokumente na podlagi obveznosti iz uredbe o skupnih določbah ali katerega od njenih delegiranih ali izvedbenih aktov. To na primer vključuje pripravo partnerskega sporazuma ali operativnih programov.

Ko države članice pripravijo take dokumente, morajo z uporabo „kontrolnega seznama temeljnih pravic“ zagotoviti, da je vsebina dokumenta v skladu z določbami Listine. Vsebina dokumenta bi morala spoštovati pravice, ki jih zagotavlja Listina, in upoštevati načela, ki jih ta vsebuje.

V tem okviru so najpomembnejše pravice in načela enakost pred zakonom, prepoved diskriminacije, enakost žensk in moških, vključenost invalidov, lastninska pravica in varstvo okolja.

3.2 Vzpostavitev sistemov upravljanja, spremljanja in nadzora

Za države članice se šteje, da ukrepajo na področju prava EU, ko vzpostavljajo strukture in postopke, zahtevane na podlagi uredbe o skupnih določbah za upravljanje, spremljanje in nadzor skladov ESI oziroma, če ni izrecno zahtevano, ko vzpostavijo take strukture zaradi izvajanja uredbe o skupnih določbah, predpisov za posamezni sklad ali njihovih delegiranih ali izvedbenih aktov. To vključuje imenovanje organov in posredniških organov, delovne dogovore, ki jih sklenejo, ustanovitev odbora za spremljanje in sprejetje priročnikov.

Pri tem bi morali organi držav članic zagotoviti, da se spoštujejo pravice in načela iz Listine. V tem okviru so najpomembnejše določbe zlasti členi 7, 8, 41 in 47 Listine.

V členu 47 je priznana pravica do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sodišča, vključno s pravico do izražanja svojega mnenja. Člen 7 obravnava spoštovanje zasebnega in družinskega življenja. Člen 8 se nanaša na varstvo osebnih podatkov, člen 41 pa na obveznost uprave, da svoje odločitve obrazloži.

Pravico do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sodišča (dolžno pravno postopanje) je treba zagotoviti v vseh postopkih, ki so vzpostavljeni zaradi izpolnitve določb uredbe o skupnih določbah, pravil za posamezni sklad ali delegiranih ali izvedbenih aktov navedene uredbe.

Na primer, predmet zadeve Sodišča Evropske unije C-562/12, Liivimaa Lihaveis MTÜ proti Eesti-Läti programmi 2007–2013 Seirekomitee, je bila naslednja ureditev v okviru programa čezmejnega sodelovanja Estonije in Latvije: Seirekomitee, organ, ki ga sestavljajo predstavniki obeh držav članic, je sprejel končne odločitve o kvalitativni oceni prijav za projekte v okviru navedenega programa. Navedeni odbor je sprejel tudi programsko navodilo, v katerem je bilo navedeno, da odločitev odbora ni mogoče izpodbijati s tožbo pred nacionalnim sodiščem. Čeprav sprejetje programskega navodila ni bilo izrecno navedeno v veljavni zakonodaji za programsko obdobje 2007–2013 ali v kateri od izvedbenih določb EU, je Sodišče sklenilo, da je bilo navodilo očitno sprejeto z namenom izvajanja zakonodaje EU in zavezuje vse osebe, ki želijo prejeti subvencijo v okviru navedenega programa. Zato je menilo, da se v tem primeru uporablja Listina, vključno z njenim členom 47. Sodišče je menilo, da izključitev sodnega nadzora odločitve o zavrnitvi odobritve pred nacionalnim sodiščem ni v skladu s členom 47.

Kar zadeva organizacijo partnerstva, najpomembnejše pravice in načelo iz Listine vključujejo: prepoved diskriminacije, jezikovno raznolikost, enakost žensk in moških in vključenost invalidov, pri oblikovanju pravil partnerstva pa bi bilo treba pozornost nameniti zlasti pravicam in načelom prepovedi diskriminacije, jezikovne raznolikosti ter enakosti žensk in moških.

Kar zadeva funkcije in obveznosti odbora za spremljanje v okviru vzpostavitve sistema upravljanja, spremljanja in nadzora, najpomembnejše pravice in načelo iz Listine vključujejo varstvo osebnih podatkov, prepoved diskriminacije, jezikovno raznolikost, enakost žensk in moških, vključenost invalidov, enakost pred zakonom ter pravico do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sodišča.

3.3 Izvajanje programov in konkretnih ukrepov, opredeljenih v opisu projekta za dela, ki potekajo v okviru izvajanja skladov ESI

Za izvajanje programov so potrebni ukrepi, ki jih sprejmejo organ upravljanja ali posredniški organi (5). Taki ukrepi, kot so na primer objava razpisa za zbiranje predlogov, izbira operacij, podpis sporazumov o dodelitvi nepovratnih sredstev, spremljanje izvajanja, preverjanje zahtevkov upravičencev za plačilo, izvajanje preverjanj na mestu samem, nadzorovanje dela posredniških organov, pošiljanje zahtevkov za plačilo, priprava in predložitev poročil, so ukrepi za izvajanje prava EU.

Odgovornosti organa za potrjevanje na podlagi člena 126 uredbe o skupnih določbah pomenijo tudi sprejemanje ukrepov za izvajanje prava EU. To velja tudi za revizijske organe pri pripravi revizijske strategije, izvajanju revizije ter oblikovanju revizijskega mnenja in poročil o nadzoru.

Poleg tega, kot je pojasnjeno v Poglavju 2.2, Pravni položaj Listine, se lahko Listina uporablja za nekatere upravičence, ko so izpolnjeni pogoji iz poglavja 2.2 (država članica sprejme ukrepe, na podlagi katerih so ti upravičenci, ne glede na njihovo pravno obliko, odgovorni za zagotavljanje storitve javnega pomena pod nadzorom države. Za ta posebni namen imajo posebne pristojnosti glede na pravila, ki se uporabljajo pri odnosih med posamezniki) (6).

Nacionalni organi bi morali pri izvajanju svojih nalog zagotoviti, da se spoštujejo pravice in načela iz Listine, v tem okviru pa so najpomembnejše pravice in načela iz Listine pravica do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sodišča, varstvo osebnih podatkov, enakost pred zakonom ter enakost žensk in moških, prepoved diskriminacije in pravice otroka, vključenost invalidov in visoka stopnja varstva okolja, jezikovna raznolikost, varni delovni pogoji, svoboda izražanja in obveščanja, svoboda zbiranja in združevanja, pravica do izobraževanja, svoboda gospodarske pobude, lastninska pravica, varstvo v primeru odstranitve, izgona ali izročitve ter pravica do zasebnega in družinskega življenja.

3.4 Uporaba Listine v okviru kohezijske politike: zakaj je Listina pomembna za državne organe, ki upravljajo sklade ESI

Kršitev temeljne pravice iz Listine je predmet sodnega nadzora sodišč držav članic in Sodišča Evropske unije.

Določbe prava EU in nacionalnega prava, ki temeljijo na pravu EU, se morajo razlagati v skladu z obveznostmi iz Listine, tako da se spoštujejo pravice, ki jih ta zagotavlja. Če nacionalno sodišče dvomi o uporabi Listine ali pravilni razlagi njenih določb, lahko Sodišče Evropske unije zaprosi za predhodno odločanje (nacionalno sodišče zadnje stopnje pa mora zanj zaprositi). Sodišče Evropske unije s svojim odgovorom omogoči nacionalnemu sodišču, da odloči o zadevi. Nacionalna sodišča redno uporabljajo ta postopek. Pomaga pri razvoju sodne prakse v zvezi z Listino in krepi vlogo nacionalnih sodišč pri njenem izvajanju.

Komisija kot varuhinja Pogodb lahko poskuša odpraviti kršitev Listine. Proti državam članicam lahko začne postopke za ugotavljanje kršitev zaradi neskladnosti z Listino.

Za države članice Listina velja le, ko izvajajo pravo Unije, zato Komisija ne more začeti postopka za ugotavljanje kršitev zaradi neskladnosti nacionalne zakonodaje z Listino, če zadevna zakonodaja ne izvaja prava EU. Kadar se Listina ne uporablja, se temeljne pravice zagotavljajo na nacionalni ravni na podlagi ustav ali ustavnih tradicij držav članic in mednarodnih konvencij, ki so jih ratificirale, spoštovanje teh pa zagotavljajo nacionalna sodišča.

Poleg tega morajo biti v okviru skladov ESI na podlagi člena 6 Uredbe (EU) št. 1303/2013 dejavnosti, ki se podpirajo iz skladov ESI, v skladu z veljavnim pravom Unije in nacionalnim pravom v zvezi z njegovo uporabo. Če država članica pri sprejetju dejavnosti ali ukrepov za izvajanje prava EU ne spoštuje Listine, lahko to pomeni nepravilnost gospodarskega subjekta (člen 2(36) uredbe o skupnih določbah). Komisija bo zato, kjer je primerno, uporabila sredstva, ki jih ima na voljo za zagotavljanje, da se skladi ESI uporabijo v skladu z Listino, kadar se ta uporablja, vključno s prekinitvijo roka plačil, začasno ustavitvijo plačil, finančnimi popravki in postopkom za ugotavljanje kršitev na podlagi člena 258 PDEU.

Dolžnost nacionalnih organov, da zagotovijo spoštovanje in varstvo temeljnih pravic, je pomembna zlasti v zvezi s pritožbami, ki jih lahko države članice prejmejo v zvezi z morebitno kršitvijo Listine. Z vprašanjem spremljanja uporabe in izvajanja Listine v državah članicah je povezana obveznost držav članic, ki izhaja iz člena 74(3) uredbe o skupnih določbah, da morajo zagotoviti učinkovite ureditve za obravnavo pritožb v zvezi s skladi ESI, ki jih predložijo pravne ali fizične osebe. Pritožbe v zvezi s skladi ESI se lahko naslovijo tudi neposredno na Komisijo.

4. KAKO OCENITI SKLADNOST Z LISTINO – KONTROLNI SEZNAM TEMELJNIH PRAVIC

Nacionalni organi, odgovorni za izvajanje skladov ESI, so pozvani, naj skrbno ocenijo, ali dejavnosti in ukrepi (ki jih načrtujejo ali so jih že sprejeli) spadajo na področje uporabe prava EU, ter preverijo, ali morda kako vplivajo na temeljne pravice iz Listine.

Za pomoč pri izvedbi te ocene je kot praktično orodje na voljo naslednji kontrolni seznam, katerega uporaba ni obvezna.

I. PREVERITE – ali je nacionalna dejavnost ali ukrep, ki je predviden, ukrep za izvajanje prava EU in zato spada na področje uporabe Listine

Opomba: to preverjanje ni potrebno pri ukrepih in dokumentih, za katere je v teh smernicah opredeljeno, da izvajajo pravo EU.

(a) Preverite, ali za nacionalno dejavnost ali ukrep velja kakšna obveznost iz prava EU razen Listine.

(b) Če taka obveznost iz prava EU obstaja, preverite, ali naj bi jo nacionalna dejavnost ali ukrep izvajala.

II. PREVERITE – ali je prisotna morebitna kršitev temeljnih pravic

1. Na katere temeljne pravice vpliva dejavnost ali ukrep? (S preverjanjem predvidene dejavnosti ali ukrepa glede na temeljne pravice iz Listine in „ključna vprašanja glede učinka“ iz Priloge III se zagotovi prva ocena glede tega, katere bodo zadevne temeljne pravice).

2. Ali gre za absolutne pravice? (Primeri so prepoved mučenja in prepoved suženjstva ali podložništva.)

Če se ugotovi, da preverjena dejavnost ali ukrep omejuje absolutno pravico, bi jo bilo treba prekiniti že v tej fazi, saj se absolutne pravice ne smejo omejevati in nadaljnja analiza na podlagi točk 3–6 ni potrebna.

3. Kakšen je učinek predvidene dejavnosti ali ukrepa, ki se proučuje, na temeljne pravice? Ta korak je namenjen opredelitvi morebitnih pozitivnih učinkov (spodbujanje temeljnih pravic) ali negativnih učinkov (omejevanje temeljnih pravic) za vse različne zainteresirane strani.

4. Ali ima predvidena dejavnost ali ukrep na nekatere temeljne pravice pozitiven, na druge pa negativen učinek (npr. negativen učinek na svobodo izražanja in pozitiven učinek na intelektualno lastnino)?

Če analiza pokaže, da predvidena dejavnost ali vpliv ne bi imela bistvenega učinka na temeljne pravice ali bi imela le pozitiven učinek, nadaljnja analiza na podlagi točk 5 in 6 ni potrebna. Če opredelite negativne učinke, proučite:

5. Ali bi bila omejitev/negativni učinek na temeljne pravice zagotovljena z zakonom, jasno in predvidljivo?

6. Ali bi taka omejitev/negativen učinek: — dejansko ustrezala cilju splošnega interesa Unije ali zaščite pravic in svoboščin drugih (v tem koraku bi morali opredeliti cilj splošnega interesa oziroma ali gre za zaščito pravic in svoboščin drugih), — bila sorazmerna z zaželenim ciljem (S tem korakom bi morali proučiti, ali je ukrep ustrezen in učinkovit za doseganje želenega cilja, pri čemer ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje tega cilja. Zakaj ni na voljo enako učinkovitega, vendar manj vsiljivega cilja?), — bila sorazmerna z zaželenim ciljem, — ohranila bistvo zadevnih temeljnih pravic?

Če lahko na vsa ta vprašanja odgovorite pritrdilno, se lahko omejitev temeljne pravice, na katero vpliva dejavnost ali ukrep, šteje za legitimno.

V nadaljevanju je prikazana uporaba tega kontrolnega seznama s konkretnim primerom uporabe na podlagi dejstev zadeve C-401/11, Blanka Soukupová proti Ministerstvo zemědělství in ocene Sodišča v njegovi sodbi z dne 11. aprila 2013.

Zadevna država je vzpostavila shemo podpore za predčasno upokojitev za kmete, ki je bila financirana iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS). Pojem „upokojitvene starosti“, ki je omogočala udeležbo v shemi, je bil opredeljen v nacionalni zakonodaji. V nacionalni zakonodaji je bila določena upokojitvena starost, ki je bila odvisna od spola prosilca, pri ženskah pa števila otrok, ki so jih vzgojile.

Pri uporabi seznama v zadevnem primeru je treba analizirati naslednja vprašanja:

1. Na katere temeljne pravice vpliva dejavnost ali ukrep? Shema podpore za predčasno upokojitev vpliva na načelo enake obravnave in prepoved diskriminacije iz členov 20, 21(1) in 23 Listine.

2. Ali gre za absolutne pravice? Ne, pravice iz členov 20, 21(1) in 23 Listine niso absolutne.

3. Kakšen je učinek predvidene dejavnosti ali ukrepa, ki se proučuje, na temeljne pravice? Ta korak je namenjen opredelitvi morebitnih pozitivnih učinkov (spodbujanje temeljnih pravic) ali negativnih učinkov (omejevanje temeljnih pravic) za vse različne zainteresirane strani. Ker je „normalna starost za upokojitev“ določena različno glede na spol prosilca za podporo za predčasno upokojitev v kmetijstvu, in kar zadeva prosilke, glede na število otrok, ki jih je prosilka vzgojila, shema podpore za predčasno upokojitev negativno vpliva na načelo enake obravnave moških in žensk in kmetice postavi v posebno neugoden položaj v primerjavi s kmeti.

4. Ali ima predvidena dejavnost ali ukrep na nekatere temeljne pravice pozitiven, na druge pa negativen učinek, odvisno od zadevne temeljne pravice? Predvideni ukrep ima le negativni učinek na zadevno pravico, zlasti za ženske, ki so vzgojile več otrok. Ženske, ki so vzgojile več otrok, imajo dejansko krajši rok za vložitev prošnje za sodelovanje v navedenem programu predčasnega prenehanja kot moški ali ženske, ki so vzgojile manj otrok.

5. Ali bi bila omejitev/negativni učinek na temeljne pravice zagotovljena z zakonom, jasno in predvidljivo? Da, pojem „normalna starost za upokojitev“ je bil opredeljen v nacionalni zakonodaji.

6. Ali bi taka omejitev/negativen učinek: — dejansko ustrezala cilju splošnega interesa Unije ali zaščite pravic in svoboščin drugih; Ne, različna obravnava ne izpolnjuje cilja splošnega interesa Unije ali zaščite pravic in svoboščin drugih. — bila sorazmerna z zaželenim ciljem? (S tem korakom bi morali proučiti, ali je ukrep ustrezen in učinkovit za doseganje želenega cilja, pri čemer ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje tega cilja. Zakaj ni na voljo enako učinkovitega, vendar manj vsiljivega ukrepa?) Ne, ukrep ni potreben za doseganje želenega cilja, tj. spodbuditi te kmete ne glede na njihov spol ali število otrok, ki so jih vzgojili, da predčasno dokončno prenehajo opravljati svoje kmetijske dejavnosti, da bi se bolje zagotovila sposobnost preživetja kmetijskih gospodarstev. Navedeni kmetje, tako moški kot ženske, lahko zaprosijo za tako podporo, če so dokončno prenehali opravljati vse tržne kmetijske dejavnosti, potem ko so jih pred prenosom opravljali deset let, in so stari vsaj 55 let, ob prenosu pa še niso dosegli normalne starosti za upokojitev. Želeni cilj bi se lahko dosegel tudi brez razlikovanja na podlagi spola ali števila otrok, ki jih je ženska vzgojila. Ker na ta vprašanja ni mogoče odgovoriti pritrdilno, se omejitev temeljne pravice, na katero je vplival ukrep (enaka obravnava) ne more šteti za legitimno, zato pomeni kršitev členov 20, 21(1) in 23 Listine.

(1) http://fra.europa.eu/sl/charterpedia

(2) Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

(3) Konvencija o pravicah invalidov (sprejela jo je Generalna skupščina z resolucijo 61/106 z dne 13. decembra 2006. Veljati je začela 3. maja 2008 po dvajseti ratifikaciji) – https://www.un.org/development/desa/disabilities/conference-of-states-parties-to-the-convention-on-the-rights-of-persons-with-disabilities-2.html.

(4) Primeri ukrepov držav članic, za katere se šteje, da izvajajo pravo EU, so podani v okviru pravnega okvira za programsko obdobje 2014–2020. Vendar se morajo od leta 2009 določbe Listine med drugim uporabljati v okviru izvajanja skladov ESI pod pogoji, na katere je opozorjeno v teh smernicah.

(5) Na primer lokalne akcijske skupine iz členov 34(1) in 125 uredbe o skupnih določbah, ki delujejo kot posredniški organ.

(6) Kontrolni seznam iz poglavja 4 teh smernic se lahko uporabi za ocenjevanje, ali določeni ukrep teh upravičencev pomeni ukrep za izvajanje prava EU.

PRILOGA II Temeljne pravice v EU poleg tistih iz Listine Listina je skladna z Evropsko konvencijo o človekovih pravicah, ki je bila sprejeta v okviru Sveta Evrope. Kadar Listina vsebuje pravice, ki izhajajo iz te konvencije, sta njihov pomen in vsebina enaka (člen 52(3) Listine) (1). Kar zadeva vključenost invalidov (člen 26 Listine), je EU decembra 2010 ratificirala Konvencijo ZN o pravicah invalidov. Od takrat naprej je Konvencija o pravicah invalidov „del pravnega reda Unije“ (2). Poleg tega mednarodni sporazumi, ki jih sklene Evropska unija, prevladajo nad instrumenti sekundarne zakonodaje. Zato je treba sekundarno zakonodajo razlagati na način, skladen s Konvencijo o pravicah invalidov (3). EU in države članice so ločene pogodbenice ter ima vsaka pristojnost na področjih, zajetih v zadevni konvenciji, zato je konvencija „mešani“ sporazum v okviru EU. Vse določbe Konvencije o pravicah invalidov, ki spadajo v pristojnost EU, so zavezujoče za institucije EU. Poleg tega morajo države članice v skladu s pravom EU konvencijo izvajati le, če njene določbe spadajo v pristojnost EU. Izvajanje konvencije na področjih, ki niso v pristojnosti EU, je izključno v pristojnosti držav članic. Kljub različnim pristojnostim za Unijo in države članice velja dolžnost lojalnega sodelovanja pri izpolnjevanju obveznosti iz takih „mešanih“ sporazumov. EU je ZN v svoji izjavi ob ratifikaciji predložila seznam aktov Unije, ki „ponazarjajo obseg območja pristojnosti Skupnosti v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti […]“. V izjavi je izrecno navedena Uredba Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1260/1999 (4). Da bi službe Evropske komisije državam članicam pomagale pri izpolnjevanju njihovih obveznosti na podlagi EKČP, so pripravile dvoje smernic (5) in sveženj orodij za deinstitucionalizacijo (6). Kar zadeva prepoved vsakršne diskriminacije na podlagi rase, barve kože, etničnega ali socialnega porekla (člen 21 Listine), je Komisija objavila smernice o odpravljanju segregacije na stanovanjskem področju in v izobraževanju za marginalizirane skupnosti (7). Glede varstva okolja in postopkovnih temeljnih pravic je Skupnost podpisala Konvencijo Gospodarske komisije ZN o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah (Aarhuška konvencija), ki je bila nato odobrena s Sklepom Sveta 2005/370/ES (8). Zato so določbe navedene konvencije del pravnega reda Unije (9). Poleg tega imajo prednost pred sekundarno zakonodajo EU, zato je slednjo treba razlagati na način, ki je skladen z Aarhuško konvencijo (10). Poleg tega se lahko, če država članica resno krši vrednote Unije iz člena 2, ki vključujejo spoštovanje človekovih pravic in enakost pred zakonom, uporabi člen 7 PEU. Posledica je lahko mirovanje nekaterih pravic, ki izhaja iz uporabe Pogodb za zadevno državo članico. Upoštevati je treba, da so splošna načela prava EU iz sodne prakse Sodišča Evropske unije dodatni vir temeljnih pravic v primarni zakonodaji EU. V skladu s členom 6 PEU in sodno prakso Sodišča Evropske unije so skupaj z Listino še naprej pomembna za varstvo temeljnih pravic v pravnem sistemu EU. Splošna načela, skupaj z Listino, veljajo vedno, ko države članice ukrepajo na področju uporabe prava EU. Člen 41 Listine, na primer, ki vsebuje pravico do dobrega upravljanja, ni naslovljen na države članice, ampak le na Unijo. Kljub temu se lahko v primerih, ko države članice ukrepajo na področju prava Unije, še vedno uporabi splošno načelo dobrega upravljanja. (1) Tiskovna služba Evropskega sodišča za človekove pravice je pripravila informativne tematske preglede sodne prakse Sodišča in postopkov, ki še potekajo. Ti informativni pregledi so zelo koristni v primeru dvomov o razlagi nekaterih temeljnih pravic. Na voljo so na naslednjem spletnem mestu: http://www.echr.coe.int/Pages/home.aspx?p=press/factsheets&c=#n1347890855564_pointer. Glej zlasti nedavni informativni pregled o okolju in EKČP s pregledom vprašanj, med drugim povezanih z motnjami (vonjave, hrup in dim, ki onesnažuje okolje), ki so v nekaterih primerih pomenile kršitve člena 8 EKČP o pravici do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja, zapisani v členu 7 Listine (besedili člena 8 EKČP in člena 7 Listine sta podobni): http://www.echr.coe.int/Documents/FS_Environment_ENG.pdf. (2) Glej na primer: Sodišče Evropske unije, združeni zadevi C-335/11 in C-337/11, HK Danmark, sodba z dne 11. aprila 2011, točka 30. (3) Glej na primer: Sodišče Evropske unije, združeni zadevi C-335/11 in C-337/11, HK Danmark, sodba z dne 11. aprila 2011, točka 29. (4) UL L 210, 31.7.2006, str. 25. (5) Skupne evropske smernice za prehod z institucionalne oskrbe na oskrbo v skupnosti, http://www.deinstitutionalisationguide.eu/wp-content/uploads/2016/04/Toolkit-07-17-2014-update-WEB.pdf; in Thematic guidance note on Transition from Institutional to Community-based Care (Deinstitutionalisation) (Tematske smernice o prehodu z institucionalne oskrbe na oskrbo v skupnosti (deinstitucionalizacija), http://www.deinstitutionalisationguide.eu/wp-content/uploads/2016/04/GUIDELINES-Final-English.pdf (6) Toolkit on the Use of European Union Funds for the Transition from Institutional to Community Based Care (Sveženj orodij za uporabo skladov Evropske unije za prehod z institucionalne oskrbe na oskrbo v skupnosti), http://www.deinstitutionalisationguide.eu/wp-content/uploads/2016/04/Toolkit-07-17-2014-update-WEB.pdf (7) http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/informat/2014/thematic_guidance_fiche_segregation_en.pdf. (8) UL L 124, 17.5.2005, str. 1. (9) Zadeva C-240/09, Lesoochranárske zoskupenie, ZOdl 2011, str. I-01255, točka 30. (10) Glej opombo 3.