66. zahteva tudi, da se v okviru medsektorskega posvetovanja pod okriljem Komisije interesi sektorja in
cilji trajnostnega turizma, oblikovani v sporo čilih Komisije, dosledno upo števajo;
67. poziva Komisijo, da v okviru turizma na črtuje vzpostavitev omre žja dopisnikov/koordinatorjev v vseh
direktoratih Komisije, katerih pristojnosti vplivajo na dejavnosti tega sektorja (podjetni štvo in industrija,
regionalna politika, okolje, kmetijstvo in razvoj pode želja, energija in promet, notranji trg in storitve itd.),
pričemer bi za usklajevanje lahko skrbel oddelek, zadol žen za turizem, znotraj GD za podjetni štvo in
industrijo;
Turizem v Pogodbi o Ustavi za Evropo
68. pozdravlja vklju čitev posebnega oddelka v zvezi s turizmom (oddelek 4, člen III-281) v Pogodbo o
Ustavi za Evropo; meni, da ta pravna podlaga omogo ča bolj koherentne ukrepe v prid turizmu, katerih
pomen se bo šep o v e čal z obse žno udele žbo Evropskega parlamenta pri sprejemanju pravnih predpisov;
69. poziva Komisijo, da sodeluje s svojimi glavnimi institucionalnimi partnerji in predstavni škimi organi
iz tega sektorja v zvezi z razli čnimi pobudami za ukrepe spodbujanja vzpostavitve okolja, ki bi bilo bolj
naklonjeno konkuren čnosti podjetij in usklajevanju med dr žavami članicami; poziva Komisijo, da od leta
2007 dalje predlaga izvajanje ve čletnega akcijskega na črta („turisti čni paket “), ki bi omogo čal krepitev uskla-
jenosti ukrepov Unije na podro čju turizma prek povezovanja z dr žavami članicami ter njihovimi regional-
nimi in lokalnimi organi, ob upo števanju na čel dobrega upravljanja;
70. poziva Komisijo, da v okviru spodbujanja evropske sosedske politike tudi turizem vklju či med glavne
smernice in prednostna podro čja sodelovanja z dr žavami partnericami, npr. v okviru partnerskih sporazu-
mov med Evropo in dr žavami Sredozemlja;
*
**
71. naro či svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.
P6_TA(2005)0336
Evropske šole
Resolucija Evropskega parlamenta o mo žnostih za razvoj sistema evropskih šol (2004/2237(INI))
Evropski parlament,
— ob upo števanju sporo čila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o mo žnostih za razvoj sistema
evropskih šol (KOM(2004)0519),
— ob upo števanju Konvencije o statutu evropskih šol (1),
— ob upo števanju resolucije z dne 17. decembra 2002 o financiranju evropskih šol (2),
— ob upo števanju letnega poro čila generalnega sekretarja evropskih šol Svetu guvernerjev, ki se je sestal 1.
in 2. februarja 2005 (3) v Bruslju,
— ob upo števanju člena 45 svojega Poslovnika,
— ob upo števanju poro čila Odbora za kulturo in izobra ževanje in mnenja Odbora za prora čun
(A6-0200/2005),
(1) UL L 212, 17.8.1994, str. 3.
(2) UL C 31 E, 5.2.2004, str. 91.
(3) Dokument 1612-D-2004-en-1; http://www.eursc.org/SE/htmlEn/IndexEn_home.html.17.8.2006 SL C 193 E/333 Uradni list Evropske unije
Četrtek, 8. september 2005
A. ker je cilj šol skupno izobra ževanje otrok osebja Evropskih skupnosti; ker se lahko razen otrok, ki jih
zajema sporazum v skladu s členoma 28 in 29 Statuta evropskih šol, v šolah izobra žujejo tudi drugi
otroci v okviru omejitev, ki jih dolo či Svet guvernerjev; ker je zaposlovanje in ohranjanje ustrezno
usposobljenih uradnikov potrebno za nemoteno delovanje evropskih ustanov in ker k temu prispevajoomogo čanje izobrazbe v maternem jeziku za otroke teh uradnikov, priznanje enakovrednosti opravlje-
nih razredov v dr žavah članicah in evropskih šolah ter evropska matura,
B. ker so bile evropske šole ustanovljene z mislijo na navedeno,
C. ker sistem evropskih šol podpira idejo dr žavljanstva Unije, tako da so ohranitev obstoje čih in ustanovi-
tev novih šol ter druge oblike raz širitve sistema pozitivni ukrepi v smislu evropskega povezovanja,
D. ker je sedaj ustanovljenih trinajst evropskih šol, v katere je vpisanih ve čkot 19 000 u čencev, in ker bo
do leta 2010 najverjetneje ustanovljena še ena šola,
E. ker so sedanje razmere zaradi prezasedenosti nekaterih šol nesprejemljive, še zlasti v Bruslju, kar vodi v
poslab šanje pouka,
F. ker so povpre čni stro ški za u čenca evropske šole ugodni v primerjavi s tistimi za druge šole, ki jih
obiskujejo otroci uradnikov sorodnih organov; ker se stro ški za u čenca kljub temu zelo razlikujejo
med posameznimi šolami in so mo čno povezani z velikostjo šole,
G. ker je, medtem ko Evropska skupnost prispeva ve čkot polovico teko čih stro škov evropskih šol, Komi-
sija edina evropska ustanova, zastopana v Svetu guvernerjev evropskih šol, in ker je Komisija edini član
Sveta guvernerjev s polno pravico glasovanja v Svetu guvernerjev in upravnih odborih posameznih š
ol,
H. ker mora sistem upravljanja evropskih šol zdru ževati zmogljivost strate škega na črtovanja in nadzora ter
razumno stopnjo neodvisnosti za posamezne šole,
I. ker mora biti upravljanje evropskih šol, vklju čno z odlo čitvami o sprejemu u čencev in oprostitvami
šolnine, čim bolj jasno, dosledno in pregledno znotraj celotnega sistema šol,
J. ker je u čni na črt za evropsko maturo zelo zahteven in morda ni primeren za slab šeučence; ker sedaj
šole ne izdajajo drugega potrdila o kon čanem šolanju,
K. ker je sedaj izobra ževanje u čencev s potrjenimi potrebami po posebnem izobra ževanju v vsaki šoli
druga čno,
L. ker je najve čještevilo u čencev v razredu (32 u čencev) ve čje, kot to dovoljuje ustrezna zakonodaja v
številnih dr žavah članicah; ker so razen tega v veliko razredih u čenci, katerih materni jezik je druga čen
od tistega jezikovnega oddelka, v katerega so bili sprejeti, ter u čenci z u čnimi te žavami in posebnimi
učnimi potrebami,
M. ker so šole v Bruslju in Luksemburgu, z izjemo šole Bruselj I, prezasedene, je bila sprejeta odlo čitev o
ustanovitvi še dveh šol, vendar bodo stavbe vseljive šele leta 2010, zato te razmere resno vplivajo na
izobra ževanje, ki poteka na teh šolah,
N. ker sta filozofija izobra ževanja v evropskih šolah in u čni na črt za evropsko maturo vzorec za ve čjezično
in ve čkulturno izobra ževanje, ki bi ga dr žavečlanice morda želele posnemati,
O. ker so se narodi Evrope v Pogodbi ES ( člen 149) dogovorili, da so ukrepi Skupnosti namenjeni spodbu-
janju razvoja evropske razse žnosti v izobra ževanju, zlasti s pou čevanjem in raz širjanjem jezikov dr žav
članic,C 193 E/334 SL 17.8.2006 Uradni list Evropske unije
Četrtek, 8. september 2005
Konvencija o statutu evropskih šol in sporo čilo Komisije
1. pozdravlja, da je Komisija prek zgoraj opredeljenega sporo čila za čela posvetovalno prakso v zvezi s
prihodnjim razvojem sistema evropskih šol, ob upo števanju raz širitve Evropske unije, interesov novih dr žav
članic, ustvarjanja dodatnih agencij EU zunaj Bruslja in Luksemburga in nujne potrebe po pregledu in
ocenjevanju ter, če je to potrebno, po preoblikovanju sistema, ki je bil ustanovljen pred petdesetimi leti in
je prvotno pokrival samo štiri jezike;
2. ponovno poudarja, da Konvencija o statutu evropskih šol dolo ča, da je vloga evropskih šol omogo ča-
nje skupnega izobra ževanja otrok osebja Evropskih skupnosti kot na čina zagotavljanja ustreznega delovanja
ustanov Skupnosti, in da je dolo čeno, da lahko v okviru omejitev, ki jih dolo či Svet guvernerjev, obiskujejo
šole tudi drugi otroci;
Decentralizirane agencije in nove dr žavečlanice
3. meni, da je treba nujno re šiti vpra šanje vseh delovnih mest v decentraliziranih agencijah; ob žaluje, da
se takih re šitev ni na šlo v trenutku, ko se je odlo čalo o delovnih mestih v teh agencijah, z izjemo Evropskega
urada za varnost živil in prehrane iz Parme;
4. meni, da morajo dr žavečlanice, ki gostijo eno od novih decentraliziranih agencij, prevzeti ve čfinan čne
odgovornosti za izobra ževanje otrok osebja in da je potrebno najti ustrezne re šitve za vsa nova delovna
mesta; meni, da je v teh primerih mo žno sodelovanje med evropskimi šolami in regionalnimi ali lokalnimi
šolami, ki lahko zagotovijo u čni na črt za pridobitev evropske mature; verjame, bi moral biti cilj tak šnega
sodelovanja pospe ševanje visoko kakovostnega izobra ževanja in evropske integracije, ohranjanje jezikovne
raznolikosti in omogo čanje mobilnosti delojemalcev;
5. vztraja, da je treba tam, kjer so izpolnjena potrebna merila, nujno ustanoviti jezikovne oddelke za
jezike novih dr žavčlanic in da morajo biti vsi u čenci dele žni pou čevanja v maternem jeziku;
6. poziva Komisijo, da preu čim o žnosti za ustanovitev evropskih šol v novih dr žavah članicah;
Prihodnje financiranje sistema evropskih šol, u čenci kategorije III in manj šešole
7. verjame, da se prispevek Skupnosti za uravnavanje ne sme razviti v neomejeno obveznost; meni, da je
samoumevno, da mora sistem evropskih šol delovati u činkovito kar zadeva prora čunsko na črtovanje in
nadzor ter da mora biti njihova ponudba dokazano vredna svoje cene; potrjuje mnenje, da je treba obdodelitvi letnega na črtovanega prora čuna za vsako šolo upo števati velikost in potrebe posameznih šol ter
znake prizadevanja za čim bolj u činkovito porabo dodeljenih prora čunskih sredstev;
8. vseeno poudarja, da je narava prispevkov Skupnosti v prora čune šol jasno dolo čena v členu 25(2)
Konvencije o statutu evropskih šol; zato zavra ča uvedbo zgornje meje s strani Komisije za prispevke Skup-
nosti v prora čun evropskih šol dokler Svet guvernerjev ne predlo ži ocene prihodkov in stro škov šol za
naslednje finan čno leto;
9. meni, da sedanja ureditev, v skladu s katero so prispevki dr žavčlanic neposredno povezani s številom
uč
iteljev, ki jih premestijo v evropske šole in s prostori, ki jih zagotovijo za evropske šole, ni pravi čna in da
bi bilo treba preu čiti alternativne sisteme financiranja;
10. kljub temu meni, da sedanji sistem, v skladu s katerim dr žavečlanice imenujejo u čitelje, ki prejemajo
nacionalno pla čoo dd r žavečlanice, zagotavlja, da imajo evropske šole dostop do strokovnega znanja u čite-
ljev iz teh dr žav in je finan čni prispevek dr žavčlanic zagotovljen;
11. ugotavlja, da je stopnja šolnine, ki jo pla čajo star šiučencev iz kategorije III, po letu 2002 znatno
narasla in da je to povzro čilo vi šje prihodke za šole in ni žjo rast prispevkov iz prora čuna Skupnosti, kot bi
bila druga če; ugotavlja tudi, da ta šolnina ne pokriva celotnih stro škov izobrazbe teh u čencev; vseeno
verjame, da star šiučencev kategorije III ne smejo imeti prekomernih porastov stro škov med preostankom
njihovega šolanja v sistemu evropskih šol;17.8.2006 SL C 193 E/335 Uradni list Evropske unije
Četrtek, 8. september 2005
12. poziva Komisijo, prek predstavnika v Svetu guvernerjev, da si prizadeva za sprejetje ter objavo jasnih
in podrobnih meril, ki so na voljo javnosti, za sprejem u čencev kategorije III; poziva upravni odbor vsake
šole, ki sprejema u čence kategorije III, da v letnem poro čilu poro ča o uporabi tak šnih meril;
13. ponovno poziva Svet guvernerjev, da pregleda sprejeta merila za ustanovitev, ohranjanje in zapiranje
posameznih jezikovnih oddelkov v posameznih šolah, da se izklju či kakr šna koli diskriminacija uradnega
jezika Evropske unije;
14. poziva Komisijo, da objavi, takoj ko je to izvedljivo, zunanjo študijo o dolgoro čni prihodnosti štirih
šol v Bergnu, Culhamu, Karlsruheju in Molu, ki jo je sama naro čila;
Boljše vodenje in uprava
15. verjame, da morajo biti naloge Sveta guvernerjev, glede na rast in število evropskih šol ter število
učencev, ki jih u čijo, v bistvu postavljanje strate ških ciljev, nadzor in pregledovanje; verjame, da morajo
podrobna vpra šanja upravljanja, zna čilna za posamezne šole, na prvi stopnji, obravnavati upravni odbori
posameznih šol in da je treba vsako šolo v zvezi z operativnimi ter finan čnimi zadevami obravnavati kot
samostojno enoto;
16. verjame, da morajo upravni odbori posameznih šol, glede na zgoraj omenjeno, pridobiti nadzor nad
finan čnimi in operativnimi vidiki posameznih šol v strate ških ciljih Sveta guvernerjev;
17. ugotavlja, da Skupnost sedaj pla čuje prispevek za uravnavanje v vi šini pribli žno 57 % letnih stro škov
sistema evropskih šol, medtem ko dr žave članice prispevajo 22 %; zato meni, da bi morale biti glasovalne
pravice Komisije kot predstavnice Skupnosti v Svetu guvernerjev bolje usklajene s prispevkom Skupnosti vprora čun in da bi morala Komisija po vsakem sre čanju Sveta guvernerjev poro čati Evropskemu parlamentu;
18. poziva Komisijo, da od Sveta guvernerjev zahteva, da sestavi kodeks dobrega upravnega ravnanja in
pojasni pristojnost uprave za prito
žbe;
19. upo števa predlog Komisije, da se lahko ustanovita dva nova organa, en za „upravljanje finan čnih in
operativnih vidikov vseh šol“in drugi za nadziranje u čnega na črta, sistema preverjanja in ocenjevanja u čite-
ljev; verjame, da je treba ohraniti en sam upravni organ, ki je pristojen za sprejemanje odlo čitev v zvezi s
sistemom šol kot celoto in pripravljen sprejeti odgovornost za uravnavanje v časih nasprotnih finan čnih in
izobra ževalnih zahtev;
20. zahteva ustrezno zastopanost star šev in drugih interesnih skupin, na primer osebja in u čencev, v
Svetu guvernerjev in upravnih odborih posameznih šol;
Učni na črt in izobra ževalne zadeve
(a)Velikost razredov
21. verjame, da razredi v otro ških vrtcih in osnovnih šolah, ki jih pou čuje en sam usposobljen u čitelj, ne
smejo imeti ve čkot 30 u čencev; meni, da bi bilo treba od leta 2008 za četi s postopnim uvajanjem razredov
zn ev e čkot 25 u čenci v otro ških vrtcih in osnovnih šolah; poziva Svet guvernerjev, da potrdi to na čelo;
22. poziva Komisijo, da spodbuja razvoj koeficientov v zvezi z otroki s potrjenimi potrebami po poseb-
nem izobra ževanju in u čencev, katerih materni jezik je razli čen od jezika, v katerem poteka ve čina pouka
(jezik I), ter, da zagotovi uporabo teh koeficientov pri izra čunu velikosti razredov;C 193 E/336 SL 17.8.2006 Uradni list Evropske unije
Četrtek, 8. september 2005
23. poziva Komisijo, da, v sodelovanju z zadevnimi dr žavami članicami, nemudoma pripravi re šitve raz-
mer zaradi prezasedenosti nekaterih šol, ki usodno vpliva na kakovost izobra ževanja; poziva Svet guverne-
rjev, da takoj sprejme ukrepe proti prezasedenosti šol v Bruslju in Luksemburgu; poudarja nujnost primer-
nega in pravo časnega na črtovanja za nadaljnji razvoj infrastrukture in objektov, potrebnih za delovanje
evropskih šol;
(b) Dolo čbe glede posebnih izobra ževalnih potreb
24. poziva Komisijo, da izdela zanesljive statisti čne podatke o obsegu zahtev za opravljanje storitev za
posebne potrebe v vseh evropskih šolah, in poziva tudi Svet guvernerjev, da izvede raziskavo na vsaki
evropski šoli o opravljanju storitev za u čence s potrjenimi posebnimi u čnimi potrebami (PUP), vklju čno za
učence z motnjami v telesnem in/ali du ševnem razvoju; poziva Svet guvernerjev, da sestavi niz najmanj ših
standardov v zvezi z izvajanjem izobra ževanja, preveri dostopnost evropskih šol, s čimer zagotovi, da sta
način gradnje in oblika stavb primerna za u čence z motnjami v telesnem razvoju, in sprejme vse druge
ukrepe, ki so potrebni za podporo vseh u čencev s PUP;
25. poziva Komisijo in Svet guvernerjev evropskih šol, da okrepita dodeljena sredstva v obliki finan čnih
sredstev, osebja in strokovnega znanja, da ponudita otrokom s PUP prvorazredno izobra ževanje in celovito
spodbujata zamisel integriranega izobra ževanja, kot je zna čilno za druge šole v vsej Evropi; poleg tega
poziva Svet guvernerjev, da preu či konstruktivne nadomestne mo žnosti za otroke, ki se ne morejo vklju čiti
v obi čajne razrede;
26. meni, da je treba v evropskih šolah zagotoviti posebej usposobljene interdisciplinarne skupine (npr.
šolske psihologe in logopede ter govorne terapevte) v podporo u čiteljem, u čencem in star šem, da bi imeli
otroci s PUP korist od izobra ževanja;
27. zahteva, da se v eni od ve čjihšol za dolo čenčas uvede pilotni projekt za otroke s posebnimi u čnimi
potrebami z usposobljenim in ustrezno izku šenim osebjem ter primernim u čnim gradivom (knjige, pro-
gramska oprema), s čimer bi zagotovili strokovno svetovanje in gradivo za u čitelje, ki pou čujejo otroke s
posebnimi pedago škimi potrebami; zahteva, da se zagotovijo sredstva za ta projekt v prora čunu za leto
2006;
(c) Evropska matura
28. poziva Komisijo, da stori vse kar lahko, da zagotovi, da uvede Svet do za četka šolskega leta 2007-
2008 druga čno potrdilo o kon čanem šolanju, vzporedno z evropsko maturo, za u čence, ki se odlo čijo za
bolj poklicno izobrazbo;
29. ponovno poudarja prepri čanje, da porast izmenjave študentov med evropskimi univerzami, globali-
zacija svetovnega gospodarstva in visoka resni čna vrednost evropske mature upravi čujejo njeno širjenje ter
njeno neomejeno priznavanje brez diskriminacije s strani univerz v dr žavah članicah in tretjih dr žavah;
30. zato poziva pristojne organe dr žavčlanic, da obravnavajo prednosti širše dostopnosti evropske
mature kot potrdila o kon čanem šolanju zunaj evropskih šol, pri čemer je treba ustrezno zagotoviti izpol-
njevanje standardov kakovosti, ki veljajo za omenjeno potrdilo;
*
**
31. naro či svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Ra čunskemu sodi šču, Sodi šču
Evropskih skupnosti, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij, Svetu guvernerjev evrop-skih š
ol in vladam dr žavčlanic.17.8.2006 SL C 193 E/337 Uradni list Evropske unije
Četrtek, 8. september 2005