SKUPNO SPOROČILO EVROPSKEMU PARLAMENTU,

SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU, ODBORU REGIJ IN EVROPSKI INVESTICIJSKI BANKI

Povezovanje Evrope in Azije – gradniki strategije EU

1.Uvod

Odnos med Evropsko unijo in Azijo je svetovnega pomena, vezi med njima pa se bodo v prihodnjih letih verjetno okrepile. Azija, v kateri živi približno 60 % svetovnega prebivalstva, predstavlja za EU 35 % izvoza (618 milijard EUR) in 45 % uvoza (774 milijard EUR). Za Evropo in Azijo je vse večja soodvisnost na svetovni ravni priložnost za večje sodelovanje, miroljubno politično sodelovanje, pravične in tesnejše gospodarske odnose, izčrpen družbeni dialog ter sodelovanje na področju mednarodne in regionalne varnosti. Evropa in Azija bi lahko skupaj spodbujali na tesnejšem sodelovanju temelječ pristop k svetovni politiki, globalni stabilnosti in regionalni gospodarski blaginji.

Za nadaljnjo okrepitev navedenega sodelovanja in uresničitev priložnosti v svetovnem gospodarstvu bi morali EU in Azija zagotoviti učinkovito in trajnostno povezljivost. Povezljivost prispeva h gospodarski rasti in ustvarjanju delovnih mest, svetovni konkurenčnosti in trgovini ter gibanju ljudi, blaga in storitev po Evropi in Aziji in med njima.

Po nekaterih ocenah bo Azija za ohranitev sedanjih stopenj rasti in prilagajanje podnebnim spremembam v prihodnjih desetletjih potrebovala naložbe v infrastrukturo v višini več kot 1,3 bilijona EUR na leto. V primerjavi s tem se za EU ocenjuje, da bo za naložbe v vseevropsko prometno omrežje v obdobju 2021–2030 potrebnih 1,5 bilijona EUR. Vendar to ni le naložbeni izziv. Azija obsega različne regije, v katerih so države z zelo različnimi ekonomskimi modeli in stopnjami razvoja. Za spodbujanje dostopa do trga ter gibanja blaga, storitev, kapitala in oseb prek meja so potrebna dosledna in usklajena pravila, standardi ali prakse. Za zagotovitev dolgoročne trajnosti naložb v povezljivost so potrebni visoki okoljski in socialni standardi, ustrezno načrtovanje ter analiza stroškov in koristi za celotni življenjski cikel. Zagotoviti je treba fiskalno in finančno vzdržnost infrastrukturnih projektov, da se prepreči tveganje prevelike zadolženosti.

Zato Komisija predlaga gradnike za strategijo EU za povezovanje Evrope in Azije s konkretnimi predlogi in pobudami politike, da bi se izboljšale povezave med Evropo in Azijo, vključno z interoperabilnimi prometnimi, energetskimi in digitalnimi omrežji. To sporočilo je tudi del prispevka EU za 12. azijsko-evropsko srečanje (ASEM), ki bo oktobra 2018 ter bo priložnost za spodbujanje povezljivosti in okrepitev sodelovanja z azijskimi partnerji.

To sporočilo bi bilo treba brati skupaj s predlogom Komisije za naslednji večletni finančni okvir, v katerem so določene jasne prednostne naloge, ki so bile dodatno pojasnjene v nedavnih sporočilih Komisije, pri čemer zagotavlja sredstva za spodbujanje in podpiranje zasebnih naložb na svetovni ravni.

2.Evropski način: trajnostna in celovita povezljivost, ki temelji na pravilih

EU je v zadnjih desetletjih spodbujala notranjo povezljivost. Z vzpostavitvijo notranjega trga je EU omogočila prosti pretok oseb, blaga, storitev in kapitala. Vseevropska pravila, kot so pravila EU o nadzoru nad državno pomočjo in pravila o javnem naročanju, zagotavljajo pravično in pregledno konkurenco, politike Unije pa zagotavljajo tudi varstvo okolja, varnost, zaščito ter socialne in individualne pravice. Podobno EU spodbuja tudi krožno gospodarstvo, manjše emisije toplogrednih plinov in prihodnost, odporno proti podnebnim spremembam, da bi se dosegli cilji trajnostnega razvoja in cilji iz pariškega podnebnega sporazuma. Te politike so spodbudile naložbe v čezmejno povezljivost na podlagi jasnega vseevropskega omrežja (TEN) z natančno opredeljenimi prednostnimi nalogami in standardi. Državljani kot uporabniki povezljivosti in podjetja imajo koristi od možnosti, da se zanašajo na učinkovito vseevropsko infrastrukturo, svobodno in pošteno konkurenco ter skupne standarde. Notranji trg EU je prinesel večjo produktivnost in konkurenčnost ter je lahko vir navdiha na svetovni ravni.

Cilja politik EU na področju povezljivosti sta spodbujati učinkovitost na enotnem trgu EU ter izboljšati povezljivost na svetovni ravni, pri čemer je poudarek na koristih in pravicah ljudi. Navedena cilja sta podprta s politikami na področju trajnostnega razvoja, razogljičenja, digitalizacije, naložb, inovacij in vodilnega položaja v svetu.

EU lahko zaradi svojih izkušenj spodbuja pristop k trajnostni in celoviti povezljivosti, ki temelji na pravilih:

·Trajnostna povezljivost. Če naj bi naložbe v povezljivost spodbujale produktivnost ter ustvarjale rast in delovna mesta, morajo zagotavljati tržno učinkovitost in biti finančno uspešne. Da bi se odzvala na izzive podnebnih sprememb in degradacije okolja, mora spodbujati razogljičenje gospodarstva in upoštevati visoke standarde, in sicer na podlagi presoj vplivov na okolje. Za spodbujanje socialnega napredka mora dosegati visoke standarde preglednosti in dobrega upravljanja ter upoštevati ljudi, na katere vplivajo projekti, na podlagi ustreznih javnih posvetovanj. Politike na področju povezljivosti bi morale zmanjšati negativne zunanje učinke, kot so vpliv na okolje, zastoji, hrup, onesnaževanje in nesreče. Skratka, povezljivost mora biti dolgoročno gospodarsko, fiskalno, okoljsko in socialno trajnostna.

·Celovita povezljivost. Bistvo povezljivosti so omrežja ter tokovi ljudi, blaga, storitev in kapitala po njih. To pomeni prometne povezave po zraku, kopnem ali morju. Pomeni mobilna in fiksna digitalna omrežja vse od hrbteničnih internetnih omrežij do končnih delov povezav, od kablov do satelitov. Pomeni tudi energetska omrežja in tokove od plinskih omrežij, vključno z omrežji za utekočinjeni zemeljski plin, do omrežij električne energije ter od obnovljivih virov energije do energijske učinkovitosti. Optimizirati bi bilo treba sinergije med tremi sektorji, ki lahko prinesejo inovativne in nove oblike povezljivosti. Povezljivost ima ključno človeško razsežnost, interesi in pravice ljudi pa bi morali biti jedro vsake politike.

·Mednarodna povezljivost, ki temelji na pravilih. Za učinkovito, pošteno in nemoteno gibanje ljudi, blaga, storitev in kapitala so potrebna pravila in predpisi. Mednarodno dogovorjene prakse, pravila, konvencije in tehnični standardi, ki jih podpirajo mednarodne organizacije in institucije, omogočajo interoperabilnost omrežij in čezmejno trgovino. EU na svojem notranjem trgu zagotavlja nediskriminacijo in enake konkurenčne pogoje za podjetja ter spodbuja odprto in pregledno naložbeno okolje, hkrati pa varuje svoja kritična sredstva. Še naprej bi morala spodbujati odprte in pregledne postopke za oddajo javnih naročil, v katerih bi morale imeti družbe enake konkurenčne pogoje.

Na tej podlagi bo EU s svojimi sosedi in azijskimi partnerji sodelovala na treh področjih: