o pooblastilu Evropski komisiji in visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko za začetek pogajanj in pogajanja o posodobljenem sporazumu o pridružitvi z Republiko Čile

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Čile je bila prva južnoameriška država, ki je z EU sklenila sporazum o pridružitvi (v nadaljnjem besedilu: sporazum). Sporazum, ki zajema politične določbe ter določbe o sodelovanju in trgovini, se je začasno uporabljal od 1. februarja 2003. Veljati je začel 1. marca 2005.

Izvajanje sporazuma je dobro napredovalo in njegov institucionalni okvir je v celoti operativen. Sporazum je pripomogel k okrepitvi odnosov med EU in Čilom (v nadaljnjem besedilu: pogodbenici) in odprl pot k opredelitvi novih področij sodelovanja ter vzpostavitvi novih dialogov o politiki. Na trgovinskem področju sporazum vključuje sporazum o prosti trgovini, ki je prispeval k znatni rasti v dvostranski trgovini in naložbah.

Na srečanju ob robu vrha EU-CELAC v Santiagu, ki je potekal 26. in 27. januarja 2013, so se voditelji iz EU in Čila strinjali, da bi bilo po desetih letih izvajanja sporazuma treba preučiti možnosti za njegovo posodobitev. Pridružitveni svet EU-Čile je 6. aprila 2015 podprl ustanovitev skupne delovne skupine (v nadaljnjem besedilu: skupina) o posodobitvi sporazuma. Cilj skupine je bil izvesti predhodno študijo za ocenitev ustrezne ravni ambicij za začetek pogajanj za posodobitev sporazuma na vseh področjih. Skupina je ustanovila dve podskupini, od katerih je ena odgovorna za politični dialog in sodelovanje, druga pa za trgovino. Podskupini sta svoje delo zaključili na 14. srečanju Pridružitvenega odbora EU-Čile, ki je potekalo 31. januarja 2017.

Posodobljeni sporazum bi moral zajemati odnose med EU in Čilom v okviru sektorskega sodelovanja ter sodelovanja na političnem, varnostnem in trgovinskem področju. Glavni politični cilj je poglobiti odnose med EU in Čilom, in sicer z oblikovanjem novega celovitega besedila, ki bo nadomestilo sedanji sporazum in bo razširilo sedanje področje uporabe, pri čemer bo odražalo nove dvostranske in globalne politične ter gospodarske izzive. Postopek posodobitve bi moral, na podlagi izkušenj pri izvajanju sedanjega sporazuma, upoštevati poglobitev procesa vključevanja v EU in pristop novih držav članic EU ter spremembo vloge, ki jo imata EU in Čile na mednarodnem prizorišču.

Na svetovni ravni je prišlo tudi do znatnega razvoja glede vprašanj trgovinske politike, pogodbenici pa sta sklenili zelo ambiciozne in celovite sporazume s tretjimi partnerji, ki presegajo določbe sporazuma o prosti trgovini med EU in Čilom.

Pripravljalne razprave, ki so potekale v skupini, so prispevale k opredelitvi številnih parametrov, ki bi jih bilo treba upoštevati v procesu modernizacije. Na področju politike in sodelovanja je skupina prispevala k začetnemu dogovoru o možni obliki in obsegu novega sporazuma. Skupina je prav tako pomagala pri opredeljevanju področij skupnega interesa za prihodnje sodelovanje, ki se osredotoča na nadaljevanje mednarodnega sodelovanja med EU in Čilom v okviru Agende 2030 in pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja.

V zvezi s trgovinskimi vprašanji je predhodna študija opredelila obseg in raven ambicioznosti, ki bi ju pogodbenici lahko dosegli s celovito posodobitvijo trgovinskega dela sporazuma. Potrdila je skupni cilj za čim večje izboljšanje okvira dvostranskih trgovinskih in naložbenih odnosov na podlagi obstoječega sporazuma ter s preseganjem obveznosti v okviru STO. Pogajanja bi morala potekati ob upoštevanju najnovejših trgovinskih sporazumov, ki sta jih pogodbenici izpogajali in sklenili, ter potrebe, da se zagotovita dopolnjevanje in usklajenost z navedenimi pogajanji in sporazumi.

Posodobljeni sporazum bi zato moral zagotoviti najvišjo možno stopnjo liberalizacije trgovine z blagom, storitev, naložb in dostopa do javnih naročil. Zagotoviti bi moral visoko raven varstva in uveljavljanja pravic intelektualne lastnine, vključno z geografskimi označbami. Poleg tega bi moral razširiti področje uporabe obstoječih trgovinskih določb z obravnavanjem netarifnih ovir ter drugih regulativnih vidikov in vidikov na podlagi pravil. Posodobljeni sporazum bi moral pogodbenicama zagotoviti pravico, da na vseh ustreznih področjih izvajata legitimne cilje javnega reda. Dosežen bi moral biti tudi razvoj pri drugih vprašanjih, kot so odnosi trgovina in trajnostni razvoj, trgovina in vprašanje spola ter trgovina in mala in srednja podjetja.

•Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

Priporočilo je v skladu z globalno strategijo za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije, ki med drugim predvideva poglobitev odnosov z Latinsko Ameriko in Karibi s sklepanjem dvostranskih partnerstev.

Priporočilo je tudi v skladu s sporočilom z naslovom „Trgovina za vse – Za učinkovitejšo, preglednejšo in odgovornejšo trgovinsko in naložbeno politiko“, ki poudarja potrebo po spodbujanju razvoja dvostranskih odnosov, da se zagotovijo delovna mesta in rast s celovito odpravo trgovinskih in naložbenih ovir ob zagotavljanju visokih ravni socialnega varstva in varstva okolja ter drugih ciljev politike EU, ki vključujejo trajnostni razvoj in specifične potrebe MSP. Sporočilo „Trgovina za vse“ je poudarilo, da bo Komisija zaprosila za pogajalske smernice za posodobitev sporazuma po uspešnem zaključku predhodne študije.

•Skladnost z drugimi politikami Unije

Priporočilo je v skladu z agendo za spremembe, sprejeto leta 2011, ki je podlaga za razvojno politiko EU v zvezi z državami, ki niso članice EU. V tem okviru je Čile „prerasel“ pomoč EU v okviru dvostranskega sodelovanja, zato se je iskal nov okvir za mednarodno sodelovanje na podlagi Evropskega soglasja o razvoju in agende za trajnostni razvoj do leta 2030.

2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

•Pravna podlaga

Priporočilo temelji na členu 218(3) in (4) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).