Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 388/10)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Huşi“

PDO-RO-A1583-AM03

Datum obvestila: 12. julij 2022

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

Dodajanje posebnih pogojev označevanja

Specifikaciji se dodajo dodatne določbe glede neobveznih navedb na etiketah vin, ki se nanašajo na nekatere načine pridelave (uporaba izrazov, ki označujejo enološke postopke, ki se uporabljajo po vsem svetu in dajejo vinom posebne senzorične lastnosti, ki so za potrošnika pomembne z vidika kakovosti, zrelosti in staranja).

Poglavje XII specifikacije in točka 9 enotnega dokumenta se spremenita.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime

Huşi

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vina

1. Organoleptične lastnosti

KRATEK OPIS

1. Muscat ottonel: slamnato rumene/intenzivno rumene barve, značilna aroma, harmonično, polnega okusa.

2. Sauvignon: zeleno rumene barve, intenzivna aroma cvetov trte, bezga, zelenih agrumov, z leti se razvijejo sadne note melone.

3. Pinot gris: limonovo rumene barve, zelenkaste barve, vonj po poletnih jabolkih ali sveže pokošenem senu, nekoliko trpko.

4. Fetească regală: limonovo rumene, zlate barve, vonj po poljskem cvetju, po staranju se razvije vonj po sveže pokošenem senu, medu, sadne note.

5. Fetească albă: slamnato rumene/zelenkaste barve, značilen vonj po cvetoči trti z značilno naravno subtilnostjo.

6. Riesling italian: slamnato rumene barve, prefinjena aroma zrelega grozdja, rahlo kiselkast okus, živahen, saden, poln in prijeten pookus.

7. Zghihară de Huşi: zelenkasto rumene barve, sadne note, aroma zelenih jabolk, agrumov, kiselkast okus.

8. Chardonnay: zlato rumene barve, vonj po cvetovih akacije z noto svežega masla, cvetlično, uravnotežena kislost.

9. Tămâioasă Românească: zelenkasto rumene/slamnato rumene barve, značilen vonj po kadilu in baziliki.

10. Aligoté: slamnato rumene barve, nekoliko grenak pookus.

11. Pinot noir: rubinasto rdeče barve, aroma češenj, jagod, višenj, žametno.

12. Fetească neagră: granatno rdeče barve, aroma z notami sliv, polnega telesa.

13. Cabernet Sauvignon: vijoličasto rdeče barve, aroma rdečega ribeza, brusnic, robid, močno zeliščno.

14. Merlot: svetlo/temno rdeče barve, aroma zrelih gozdnih sadežev, žametno.

15. Băbească neagră: svetlo rdeče barve, s cvetličnim vonjem, tanično.

16. Busuioacă de Bohotin: barva čebulne lupine, vonj po listih vrtnice in baziliki, dolg pookus. Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) 15 Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %): 10,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin: 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter): 18 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 250

2. Organoleptične lastnosti

KRATEK OPIS

Splošne organoleptične lastnosti vin, proizvedenih iz grozdja belih sort grasă de cotnari, muscadelle, semillon, riesling de rhin:

aromatične in polaromatične sorte imajo nadpovprečne aromatične note, kar bi lahko povzročilo kopičenje arom ali sladkorja, zaradi česar se lahko jasno razlikujejo proizvodi, ki se ponudijo potrošniku.

Splošne organoleptične lastnosti vin, proizvedenih iz grozdja rdečih sort syrah, zweigelt, sangiovese, nebbiolo, barbera:

intenzivnejše kopičenje barvnih taninov in enaka koncentracija njihove aromatičnosti. Zelo verjetno je, da je to posledica podnebnih sprememb na območju v zadnjih letih.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) 15 Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %): 10,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin: 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter): 20 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 250

5. Enološki postopki

5.1. Posebni enološki postopki

1. Pridelovalni postopki

Pridelovalni postopek

— najmanj 3 000 trsov/ha ali najmanj 75 % rodnih trsov glede na načrtovani vinograd;

— namakanje: dovoljeno le v sušnih letih in po priglasitvi ONVPV (državni urad za trto in vino), kadar se vsebnost vode v tleh na globini 100 cm zmanjša na 50 % AHI (interval aktivne vlažnosti), in sicer ob upoštevanju primernih standardov za namakanje (400–600 m3/ha);

— zelena trgatev – zmanjšanje števila grozdov v začetku dozorevanja (obarvanja jagod), kadar potencialna proizvodnja presega največje količine, dovoljene v skladu s specifikacijami.

2. Proizvodnja vin

Ustrezna omejitev pri proizvodnji vin

V nekaterih podnebnih razmerah, ki v kombinaciji z zmogljivostjo nekaterih sort dobro vplivajo na donos nasadov na razmejenem območju, bi bilo mogoče vina, označena z zaščiteno označbo porekla Huși, predelovati tudi zunaj razmejenega območja na sosednjem območju, kjer vinogradniška središča zagotavljajo najboljše zmogljivosti.

Sosednje območje, določeno za ta namen (za hitro pridelavo vina, vrenje pri nadzorovani temperaturi, ohranjanje aromatičnega potenciala nekaterih sort, med drugim fetească regală, sauvignon, muscat ottonel, tămâioasă românească, busuioacă de bohotin), obsega naslednja mesta in vasi v okrožju Vrancea:

— Panciu, Movilița;

— Odobești, Unirea, Jariștea, Bolotești;

— Obrejița, Tâmboiești, Popești, Budești, Cârligele, Vârteșcoiu, Câmpineanca.

3. Proizvodnja belih vin ali vin rosé

Posebni enološki postopki

Bela vina in vina rosé se lahko proizvajajo iz sort pinot gris in traminer roz, odvisno od izbire proizvajalca, s pomočjo tehnologij, ki ohranijo kakovost zaščitene označbe porekla grozdja in vin, proizvedenih iz teh sort.

5.2. Največji donosi

1. Sorte aligoté, fetească regală, zghihară de huși, crâmpoșie selecționată, francușă, plăvaie, donaris in grasă de cotnari

16 000 kilogramov grozdja na hektar

2. Sorte riesling Italian, semillon, băbească gri, codană in portugais bleu

16 000 kilogramov grozdja na hektar

3. Sorte riesling de rhin, muscadelle, fetească albă, chardonnay, aromat de iași, syrah, sangiovese, nebbiolo in barbera

15 000 kilogramov grozdja na hektar

4. Sorte muscat ottonel, sauvignon, pinot gris, tămâioasă românească, sarba, traminer roz, busuioacă de bohotin, merlot in zweigelt

13 500 kilogramov grozdja na hektar

5. Sorte cabernet sauvignon, fetească neagră, pinot noir, negru aromat in băbească neagră

12 600 kilogramov grozdja na hektar

6. Bela vina in vina rosé, sorte aligoté, fetească regală, zghihară de huși, crâmpoșie selecționată, francușă in plăvaie

123 hektolitrov na hektar

7. Bela vina in vina rosé, sorte grasă de cotnari, donaris, riesling italian, semillon, băbească gri, codană in portugais bleu

123 hektolitrov na hektar

8. Rdeča vina, sorti codană in portugais bleu

119 hektolitrov na hektar

9. Bela vina in vina rosé, sorte riesling de rhin, muscadelle, fetească albă, chardonnay in aromat de iași

115 hektolitrov na hektar

10. Rdeča vina, sorte syrah, sangiovese, nebbiolo in barbera

111 hektolitrov na hektar

11. Bela vina in vina rosé, sorte muscat ottonel, sauvignon, pinot gris, tămâioasă românească, sarba in traminer roz

104 hektolitrov na hektar

12. Rdeča vina, sorte busuioacă de bohotin, merlot in zweigelt

100 hektolitrov na hektar

13. Vina rosé, sorte cabernet sauvignon, fetească neagră, pinot noir, negru aromat in băbească neagră

97 hektolitrov na hektar

14. Rdeča vina, sorte cabernet sauvignon, fetească neagră, pinot noir, negru aromat in băbească neagră

93 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Območje, razmejeno za proizvodnjo vin z zaščiteno označbo porekla „HUŞI“, se razprostira na naslednjih območjih okrožja Vaslui:

1.1 Označba „HUŞI“: — mesto Huşi; — občina Duda-Epureni, vasi Epureni in Duda; — občina Pădureni, vasi Pădureni, Văleni, Leoști, Ivănești in Rusca; — občina Tătărăni, vasi Tătărăni, Crăsnășeni, Bălțați in Manțu; — občina Stănilești, vasi Stănilești in Pogănești; — občina Buneşti-Avereşti, vasi Buneşti, Avereşti, Armăşeni, Tăbălăeşti in Plopi; — občina Arsura, vasi Arsura, Fundătura in Pâhnești; — občina Drânceni, vasi Drânceni, Ghermănești in Râșești; — občina Boțești, vasi Boțești in Gugești; — občina Banca, vasi Banca, Stoișești, Sârbi in Țifu; — občina Fălciu, vasi Fălciu, Bozia, Copăceana in Rânzești; — občina Blăgești, vasi Blăgești in Igești.

1.2 Podoznaka „VUTCANI“: — občina Vutcani, vasi Vutcani in Mălăiești; — občina Roșiești, vasi Roșiești, Gara Roșiești in Valea lui Darie; — občina Şuletea, vasi Şuletea, Râşcani in Fedeşti; — občina Epureni, vas Horga; — občina Berezeni, vasi Berezeni, Rânceni in Mușata.

7. Sorte vinske trte

Aligoté B – plant de trois, plant gris, vert blanc in troyen blanc

Aromat de iași B

Barbera N

Busuioacă de bohotin Rs – schwarzer muscat, muscat fioletovâi, muscat violet cyperus in tămâioasă violetă

Babeasca gri G

Băbească neagră N – grossmuttertraube, hexentraube, crăcana, rară neagră, căldăruşă in serecsia

Cabernet sauvignon N – petit vidure in burdeos tinto

Chardonnay B – gentil blanc, pinot blanc in chardonnay

Codană N

Crâmpoşie selecţionată B

Donaris B

Fetească albă B – păsărească albă, poama fetei, mädchentraube, leanyka in leanka

Fetească neagră N – schwarze mädchentraube, poama fetei neagră, păsărească neagră in coada rândunicii

Fetească regală B – königliche mädchentraube, königsast, kiralyleanka, dănășană in galbenă de ardeal

Frâncuşă B – vinoasă, mildweisser, mustoasă de moldova in poamă creaţă

Grasă de cotnari B – dicktraube, grasă in köver szölö

Merlot N – bigney rouge

Muscadelle B – moscatello bianco in mouscadet doux

Muscat ottonel B – muscat ottonel blanc

Nebbiolo N

Negru aromat N

Pinot gris G – affumé, grauer burgunder, grauburgunder, grauer mönch, pinot cendré, pinot grigio in ruländer

Pinot noir N – blauer spätburgunder, burgund mic, burgunder roter in klăvner morillon noir

Pinot noir N – spätburgunder in pinot nero

Plăvaie B – bălană, plăvană in poamă bălaie

Portugais bleu N – blauer portugieser, oporto in portugieser

Riesling de rhin B – weisser riesling in white riesling

Riesling italian B – olasz riesling, olaszriesling in welschriesling

Sangiovese N – brunello di montalcino in morellino

Sauvignon B – sauvignon verde

Syrah N – shiraz in petit syrah

Semillon B – semillon blanc

Traminer rose Rs – rosetraminer, savagnin rose in gewürztraminer

Tămâioasă românească B – busuioacă de moldova in muscat blanc à petit grains

Tămâioasă românească B – rumänische weihrauchtraube in tamianka

Zghihară de huși B – zghihară, zghihară galbenă in zghihară verde bătută

Zweigelt N – blauerzweigelt, negru de zweigelt in zweigelt blau

Șarba B

8. Opis povezave

Povezava z razmejenim območjem

Litološki substrat tvori tipološko raznoliko podlago. V glinasto-aluvialnih tleh na gozdni ravni se morda izmenjavajo molisoli stepe in gozdne stepe. Kambični černozem in siva prst, ki sta prevladujoči vrsti tal v depresiji Huşi, sta tudi najdragocenejši za vinograde, saj njihova peščena in glini podobna struktura izboljša fizikalne lastnosti v kombinaciji z njihovimi osnovnimi biokemijskimi lastnostmi: intenzivna biološka aktivnost, visoka vsebnost humusa, visoka sposobnost kationske izmenjave, nevtralna do nekoliko kisla reakcija, visoka raven nasičenosti baze in hranil.

Relief tvori niz širokih, zaobljenih gričev na osi SZ–JV. Griči so različno usmerjeni ter imajo različne morfološke značilnosti in naklone. To vinorodno območje združuje različne podenote: eno gričevnato območje na nadmorski višini približno 300 m in nižje predgorje na povprečni nadmorski višini 150 m. Griči so različno usmerjeni ter imajo različne morfološke značilnosti in naklone, kar predstavlja podlago za nekatere vinograde na tem območju.

Depresija Huşi, ki jo na jugu, zahodu in severu omejujejo visoki griči, na vzhodu pa dolina Prut, obsega več kot 70 % vinogradov na tem območju. Doline, ki ločujejo hribe v regiji z nekoliko asimetričnimi strminami, se začnejo na obalni ravnini, posejani z griči, in tvorijo verigo depresij (Voloseni, Huşi, Epureni, Novaci, Diuca, Fundătura, Arsura in Ghermăneşti), ki skupaj z višjimi griči v depresiji sestavljajo najdragocenejša vinogradniška območja.

Podnebje je zmerno celinsko z blagimi celinskimi vplivi na gričih ter hemiborealno v depresiji Huşi.

Globalno sončno sevanje je približno 120 kcal/CMP/leto, povprečno letno trajanje osončenosti je 2 000 ur v visokih gričih ter več kot 2 100 ur v depresiji Huşi in dolini Prut. Opažamo, da povprečne letne sevalne in sončne toplotne vrednosti ostajajo visoke skozi vso sezono rasti, kar blagodejno vpliva na razvoj in zorenje grozdja.

Prevladujoči vetrovi pihajo z zahoda, severozahoda in severa ter skupaj predstavljajo več kot 60 % letnih vetrov z značilnostmi fena, ko pihajo po strminah gričev proti depresiji. Severovzhodni veter, zlasti crivăț, okrepi zmrzal, vroči in topli poletni vzhodni ter jugovzhodni veter pa sušo, kar se močno občuti zlasti v depresiji Huşi in poplavni ravnici Prut.

Hidrografsko mrežo, v katero se izlivajo vodotoki iz mesta, sestavljata dva glavna pritoka: Drăslăvăț na jugu in Răiești, ki jo tvorita Turbata in Șara, na severu. Na vzhodu mesta se združita v reko Huşi. Pritoka Drăslăvăț in Răiești imata hudourniške hidrografske značilnosti. Spomladi, ko se sneg hitro topi zaradi višjih temperatur, in po močnih poletnih nalivih, je v pritokih veliko vode, ki včasih prestopi bregove.

Na tem območju se proizvajajo suha do sladka ali likerska bela vina, vina rosé ali rdeča vina. V splošnem gre za lahka, ne preveč ekstraktivna vina z zmernim deležem alkohola, ki so rahlo kisla na severu, najbolj kisla pa na območju Avereşti, kjer lahko naravne kisline v nekaterih letnikih dosežejo 11–12 gramov vinske kisline na liter, zaradi česar je to območje odlično za proizvodnjo penečih vin.

Rdeča vina so nežne barve na severu in močne barve na jugu območja.

Prvi pisni dokumenti, v katerih je omenjen obstoj vinogradov na območjih, kjer vinogradi uspevajo še danes, so starejši od prvih zapisov, v katerih je poimenovano mesto Huşi. Meje starega vinograda so določene v aktu Aleksandra Dobrega iz leta 1415. V drugem dokumentu iz avgusta 1436 pa je zabeleženo, da so nasadi vinske trte rasli na vinorodnem območju Epureni – Pâhneşti – Huşi. V sodobnih dokumentih je navedeno, da je bila med letoma 1600 in 1662 vinska trta intenzivno zasajena v vinogradih Saca in Ochi, vinska trta v mestu Huşi pa je pripadala lokalnemu gospodarju.

Stari zapisi tujih popotnikov iz srednjeveške Moldavije, zlasti Marca Bandinusa iz leta 1646, pričajo o odlični kakovosti vin iz mesta Huşi: „V staroveški naselbini Huşi, kjer uspevajo moldavski vinogradi, proizvajajo okusno, dišeče in zelo iskano vino“. Veliki kartograf Dimitrie Cantemir, ki se je rodil v vasi Silişteni blizu mesta Huşi (vas so pozneje preimenovali njemu v čast), v delu „Descriptio Moldaviae“ piše, da „najboljše vino proizvajajo v vasi Cotnari, na drugem mestu pa je vino iz mesta Huşi“.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, druge zahteve)

Navedbe na etiketah

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Zaščiteni označbi porekla HUŞI se lahko, ob upoštevanju interesov proizvajalcev, doda eno od naslednjih posameznih imen vinorodnih krajev (vina, ki jih proizvajajo izključno na teh posestvih): DUDA-EPURENI, PĂDURENI, DEALUL LOHAN, DEALUL DOBRINA, DEALUL ŞARA, DEALUL OCHI, DEALUL GALBENA, DEALUL OGRADA, DEALUL PODGORIA, CERDACUL LUI VODĂ, DEALUL MĂNĂSTIRII, AVEREŞTI, PÎHNEŞTI, ARSURA, DEALUL DRAGALINA, DEALUL ROŞIORI, PODINA, ARMĂŞENI, DEALUL PRIBEASCA, BUNEŞTI, MOVILA LUI ANDREI, DEALUL CÂLCEA, COLINA MĂNĂSTIRII, LA SCHIT, DEALUL LUI MOȚOC.

Tržni pogoji

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Označevanje vin se lahko izvaja na kakršen koli način, če so obvezne informacije navedene v istem vidnem polju. Etiketa in hrbtna etiketa nista obvezni, označevanje se lahko izvede z eno ali več komponentami, v kateri koli obliki in iz katerega koli materiala ter z uporabo katere koli tehnike.

Pri označevanju se lahko uporablja tudi tradicionalni izraz iz veljavne zakonodaje o vinih, kjer je navedena kakovost letine, ki je posledica vsebnosti sladkorja ob trgatvi (ko ima grozdje plemenito plesen).

Navedbe, uporabljene pri predstavitvi/označevanju

Pravni okvir:

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Nekatere navedbe, ki se nanašajo na določene načine pridelave, se lahko uporabljajo tudi prostovoljno, kot sledi:

— na etiketi se lahko navedbe „fermentat in barrique“ [vrenje v sodih], „maturat in barrique“ [zorjeno v sodih], „fermentat în prezența așchiilor de stejar“ [vrenje ob prisotnosti hrastovih sekancev] in „maturat în prezența așchiilor de stejar“ [zorjeno v prisotnosti hrastovih sekancev] navedejo v romunščini, ali pa se za obveščanje potrošnika o uporabi navedenega postopka lahko uporabijo izrazi v jezikih, ki se uporabljajo v mednarodnem prostoru, na primer katera koli od naslednjih navedb:

— „fumé“ ali „smoked“ ali „toasted“ v angleščini, skupaj z izrazom, ki opredeljuje intenzivnost toplotne obdelave uporabljenega hrastovega lesa, tj. „light“, „medium“ ali „heavy“, ali brez njega;

— „fumé“ ali „fumée“ v francoščini, kateri je lahko dodan izraz, ki opisuje intenzivnost toplotne obdelave uporabljenega hrastovega lesa, tj. „légère“, „moyenne“, „forte“ ali „petite fumé“, „demi fumé“, „intense fumé“.

Te navedbe so lahko v katerem koli drugem jeziku, ki se uporablja na mednarodni ravni, ali v jeziku države, v kateri naj bi se vinski proizvod tržil, če se tako odloči proizvajalec vina, in potrošnika obveščajo o uporabi postopkov, ki se uporabljajo po vsem svetu za pridobivanje vin s posebnimi senzoričnimi lastnostmi.

Za vina, ki zorijo ali se starajo na drožeh, lahko etiketa vsebuje izraze, kot so „sur lie“, „bâttonnage“ ali „aged on the lees“.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://www.onvpv.ro/sites/default/files/caiet_de_sarcini_doc_husi_modif_cf_cererii_1422_14.06.2019_si_486_02.03.2022_no_track_changes_0.pdf

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.