o podpisu, v imenu Unije, sporazuma o statusu med Evropsko unijo in Republiko Albanijo glede ukrepov, ki jih izvaja Evropska agencija za mejno in obalno stražo v Republiki Albaniji

Evropska agenda o migracijah temelji na štirih stebrih. Eden med njimi je upravljanje meja: to vključuje boljše upravljanje zunanje meje EU, zlasti na podlagi solidarnosti do držav članic, ki so na zunanjih mejah, in izboljšanje učinkovitosti mejnih prehodov. Okrepljen nadzor meja Republike Albanije bo pozitivno vplival tudi na zunanje meje EU, zlasti na zunanje meje Grčije, pa tudi na meje Republike Albanije. Nadaljnja krepitev varnosti na zunanjih mejah je tudi v skladu z evropsko agendo za varnost.

Delovni dogovor (ki se trenutno posodablja) o operativnem sodelovanju med Republiko Albanijo in Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo vključuje zlasti redno udeležbo albanskih strokovnjakov v operativnih dejavnostih, ki jih usklajuje Evropska agencija za mejno in obalno stražo, pri čemer ti strokovnjaki delujejo kot opazovalci na ozemlju držav članic.

S protokolom med ministrstvi za notranje zadeve Črne gore, Albanije in Kosova* je bil v občini Plav ustanovljen skupni center za policijsko sodelovanje, katerega namen je okrepiti čezmejno sodelovanje v boju proti kriminalu na podlagi intenzivnejše izmenjave operativnih informacij in tesnejšega usklajevanja skupnih prizadevanj za varnost. Skupni center za policijsko sodelovanje uradno deluje od 30. maja 2017. Nadaljuje se delo za ustanovitev drugega takega centra na meji z Grčijo.

Albanija je sklenila sporazume o nadzoru meje, varovanju meje in skupnih patruljah s Črno goro in Kosovom ter o skupnih patruljah z nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, z Grčijo pa takšnih sporazumov še ni sklenila. Z Italijo je sklenila sporazum o skupnih patruljah (s finančno policijo ‒ Guardia di Finanza) na morski meji.

Med grškimi in albanskimi organi sta bila sklenjena dva sporazuma o policijskem sodelovanju (zakon št. 2147/1993 in zakon št. 2568/1998), ki zajemata izmenjavo informacij na področju policijskih zadev, vključno z nezakonitimi migracijami. Grška policija izmenjuje informacije z albanskimi organi o splošnih vprašanjih na področju resnih in organiziranih kriminalnih čezmejnih dejavnosti ter tudi o postopkih za ponovni sprejem nezakonitih priseljencev.

Države članice so bile obveščene in so lahko izrazile mnenje v ustrezni delovni skupini Sveta.

Komisija meni, da so bili cilji, ki jih je Svet določil v svojih pogajalskih smernicah, doseženi in da je osnutek sporazuma o statusu za Unijo sprejemljiv.

Pogajanja za sporazum o statusu so se začela 13. decembra 2017, drugi krog pa je potekal 31. januarja 2018. Pogajanja so se uspešno zaključila s parafiranjem osnutka sporazuma o statusu 12. februarja 2018 v Tirani. Osnutek sporazuma sta parafirala evropski komisar za migracije, notranje zadeve in državljanstvo Dimitris Avramopulos ter minister za notranje zadeve Republike Albanije Fatmir Xhafaj.

Evropska komisija je na podlagi pogajalskih smernic, ki jih je sprejel Svet, opravila pogajanja z Republiko Albanijo za sporazum o statusu, s katerim bi se vzpostavil pravni okvir, ki bo v primeru potrebnega hitrega odziva omogočal takojšnje ukrepanje na podlagi priprave operativnih načrtov. Čeprav so migracijski tokovi v regiji precej manjši kot v letih 2015 in 2016, mreže organiziranega kriminala hitro prilagajajo svoje poti in metode za tihotapljenje migrantov novim okoliščinam. S sporazumom o statusu bodo pristojni albanski organi in države članice EU, ki jih bo usklajevala Evropska agencija za mejno in obalno stražo, v veliko boljšem položaju za hiter odziv na takšen možen razvoj dogodkov.

Člen 54(3) Uredbe (EU) 2016/1624 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. septembra 2016 o evropski mejni in obalni straži določa, da lahko Evropska agencija za mejno in obalno stražo usklajuje operativno sodelovanje med državami članicami in tretjimi državami pri upravljanju zunanjih meja. V zvezi s tem lahko izvaja ukrepe na zunanjih mejah, ki vključujejo eno ali več držav članic in tretjo državo, ki meji vsaj na eno od teh držav članic, ob soglasju navedene sosednje tretje države, vključno na ozemlju navedene tretje države.

Sporazum o statusu bo omogočil, da v primeru nenadnega velikega pritoka migrantov Evropska agencija za mejno in obalno stražo v Republiko Albanijo napoti skupine evropske mejne in obalne straže, kar bo nadomestilo dvostranske napotitve enot s strani držav članic.

Evropska agencija za mejno in obalno stražo bo lahko na podlagi tega sporazuma napotila svoje skupine z izvršilnimi pooblastili v Republiko Albanijo, kjer bodo izvajale skupne operacije in hitra posredovanja na mejah. Skupine Evropske mejne in obalne straže bodo v okviru posameznih operacij vračanja lahko pomagale Republiki Albaniji pri ugotavljanju istovetnosti oseb, ki jih je treba ponovno sprejeti v Republiko Albanijo v skladu s Sporazumom med Evropsko skupnostjo in Republiko Albanijo o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja .

Evropska agencija za mejno in obalno stražo, Republika Albanija in države članice, ki bodo sodelovale v posameznem ukrepu, ob koncu vsakega ukrepa sestavijo poročilo o uporabi določb sporazuma, vključno z določbami glede obdelave osebnih podatkov.

V oceni finančnih posledic, priloženi k predlogu uredbe o evropski mejni in obalni straži, so odhodki Evropske agencije za mejno in obalno stražo ocenjeni na povprečno 6,090 milijona EUR na leto v obdobju 2017–2020 za okrepljeno sodelovanje s tretjimi državami (vključno z možnimi skupnimi operacijami s sosednjimi državami).

Sporazum o statusu sam po sebi nima finančnih posledic. Dejansko bodo šele s konkretno napotitvijo skupin mejnih policistov na podlagi operativnega načrta in ustreznega sporazuma o dodelitvi nepovratnih sredstev nastali stroški, ki jih nosi proračun Evropske agencije za mejno in obalno stražo. Prihodnje operacije na podlagi sporazuma o statusu se bodo financirale iz lastnih sredstev Evropske agencije za mejno in obalno stražo.

Osnutek sporazuma o statusu vsebuje določbe, ki zagotavljajo, da so zaščitene temeljne pravice oseb, na katere se nanašajo ukrepi osebja, vključenega v operacije, ki jih vodi Evropska agencija za mejno in obalno stražo.

Pred vsako skupno operacijo ali hitrim posredovanjem na mejah se morata Agencija in Republika Albanija dogovoriti o operativnem načrtu. Operativni načrt mora odobriti tudi država članica oziroma države članice, ki mejijo na operativno območje.

V načrtu se podrobno opredelijo organizacijski in postopkovni vidiki skupne operacije ali hitrega posredovanja na mejah, vključno z opisom in oceno razmer, operativnim namenom in operativnimi cilji, operativnim konceptom, vrsto tehnične opreme, ki se uporabi, načrtom izvajanja, sodelovanjem z drugimi tretjimi državami ter drugimi agencijami in organi Unije ali mednarodnimi organizacijami, določbami glede temeljnih pravic, vključno z varstvom osebnih podatkov, usklajevalno, poveljevalno, nadzorno, komunikacijsko in poročevalno strukturo, organizacijsko ureditvijo in logistiko, ocenjevanjem ter finančnimi vidiki skupne operacije ali hitrega posredovanja na mejah.

Naloge in pooblastila članov skupine

Skupine so načeloma pooblaščene za opravljanje nalog in izvajanje izvršilnih pooblastil, potrebnih za nadzor meje in operacije vračanja. Spoštujejo zakone in predpise Republike Albanije.

Skupine delujejo na ozemlju Republike Albanije le na podlagi navodil Republike Albanije in praviloma ob prisotnosti mejnih policistov ali drugega ustreznega osebja Republike Albanije. Slednja lahko izjemoma pooblasti skupine, da delujejo v njenem imenu.

Člani skupine nosijo lastne uniforme, vidno osebno identifikacijo in na rokavu uniforme moder trak z oznakama Evropske unije in Agencije. Prav tako morajo pri sebi imeti akreditacijsko listino, da jih lahko albanski organi brez težav identificirajo.

Člani skupine lahko nosijo službeno orožje, strelivo in opremo, kakor so pooblaščeni v skladu z nacionalnim pravom svoje države. Albanski organi bodo Agencijo vnaprej obvestili o dovoljenem službenem orožju, strelivu in opremi ter o ustreznem pravnem okviru in pogojih za njihovo uporabo.

Člani skupine lahko uporabijo silo, vključno s službenim orožjem, strelivom in opremo, s soglasjem svoje države in albanskih organov, ob prisotnosti albanskih mejnih policistov ali drugega ustreznega osebja in v skladu z albansko zakonodajo. Albanski organi lahko pooblastijo člane skupine, da uporabijo silo tudi, kadar albanski mejni policisti niso prisotni.

Ob upoštevanju načela nujnosti lahko albanski organi pooblastijo člane skupine za opravljanje poizvedb v podatkovnih zbirkah v skladu z albansko zakonodajo o varstvu podatkov.

Odlog in prekinitev ukrepa

Agencija ali albanski organi lahko odložijo ali prekinejo izvajanje ukrepa, če menijo, da druga pogodbenica ne spoštuje določb sporazuma ali operativnega načrta.

Privilegiji in imunitete članov skupine

Člani skupine uživajo imuniteto pred kazensko jurisdikcijo Republike Albanije za dejanja, storjena pri opravljanju uradnih dolžnosti (v službenem času). Take imunitete ne bodo uživali za dejanja, ki so jih storili zunaj opravljanja uradnih dolžnosti (zunaj službenega časa).

V operativnem načrtu bodo natančno določeni ukrepi, ki so deležni imunitete pred kazensko jurisdikcijo Republike Albanije.

Če je član skupine obdolžen storitve kaznivega dejanja, izvršni direktor Agencije pred začetkom postopka pred sodiščem sodišču potrdi, ali je bilo zadevno dejanje storjeno pri opravljanju uradnih dolžnosti ali ne. Izvršni direktor Agencije sprejme odločitev po natančni preučitvi morebitnih izjav, ki jih da pristojni organ države članice, ki je napotila zadevnega mejnega policista ali drugo ustrezno osebje, in pristojni albanski organi. Potrditev s strani izvršnega direktorja Agencije je zavezujoča za jurisdikcijo Republike Albanije.

Privilegiji, ki se podelijo članom skupine, in imuniteta pred kazensko jurisdikcijo Republike Albanije ne pomenijo tudi imunitete pred jurisdikcijo matične države članice.

Podobna ureditev velja za civilno in upravno odgovornost članov skupine.

Imuniteto članov skupin pred kazensko, civilno in upravno jurisdikcijo Republike Albanije lahko odvzame država članica, ki je napotila zadevnega mejnega policista ali drugo ustrezno osebje. Tak odvzem mora biti vedno izrecen.

Sporazum določa mehanizem za povračilo škode. Zadevni mehanizem temelji na členu 42 Uredbe (EU) 2016/1624 o evropski mejni in obalni straži. Če je škodo povzročil član skupine v službenem času, je odgovorna Republika Albanija. Če je škodo povzročil član skupine iz sodelujoče države članice v službenem času zaradi hude malomarnosti ali namerne kršitve ali če je bilo dejanje storjeno zunaj službenega časa, lahko Republika Albanija od Agencije zahteva, da zadevna sodelujoča država članica plača odškodnino. Če je škodo povzročil član osebja Agencije, lahko Republika Albanija od Agencije zahteva plačilo odškodnine.

Za škodo, ki v Republiki Albaniji nastane zaradi višje sile, ni odgovorna ne Republika Albanija, ne sodelujoča država članica, ne Agencija.