6.Italija je vlogo vložila na podlagi merila za pomoč iz člena 4(1)(a) uredbe o ESPG, ki zahteva najmanj 500 delavcev, delavcev, ki so postali presežni v štirimesečnem referenčnem obdobju v podjetju v državi članici, vključno z delavci, ki so postali presežni pri njegovih dobaviteljih ali proizvajalcih v poproizvodni fazi, in/ali samozaposlenimi osebami, ki so opustile dejavnost.

4.Italija je vlogo EGF/2015/004 IT/Alitalia vložila 24. marca 2015, tj. v 12 tednih od datuma, ko so bila izpolnjena merila za pomoč iz člena 4 uredbe o ESPG. Komisija je prejem vloge potrdila v dveh tednih od datuma njene vložitve, tj. 7. aprila 2015, in od Italije na isti datum zahtevala dodatne informacije. Te dodatne informacije so bile predložene v šestih tednih od datuma zahtevka. Komisija mora oceno skladnosti vloge s pogoji za finančni prispevek zaključiti v 12 tednih od prejema popolne vloge in ta rok se izteče 11. avgusta 2015.

1.Pravila o finančnih prispevkih iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) so določena v Uredbi (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (v nadaljnjem besedilu: uredba o ESPG).

9.Poleg že navedenih 1 247 delavcev sta med upravičenimi prejemniki tudi 2 delavca, ki sta postala presežna po štirimesečnem referenčnem obdobju. Mogoče je ugotoviti jasno vzročno povezavo z dogodkom, ki je povzročil odpuste v referenčnem obdobju.

10.Skupno število upravičenih prejemnikov je torej 1 249.

Povezava med odpusti in velikimi strukturnimi spremembami v svetovnih trgovinskih tokovih zaradi globalizacije

11.Da bi Italija dokazala povezavo med odpusti in velikimi strukturnimi spremembami v svetovnih trgovinskih tokovih zaradi globalizacije, trdi, da čeprav na mednarodnem trgu letalskega prevoza na svetovni ravni še vedno prevladujejo evropski letalski prevozniki je v tem sektorju prišlo do resnih gospodarskih motenj, zlasti do upada tržnega deleža EU. V obdobju 2008–2012 se je svetovni promet povečal za 4,6 % letno kot del dolgoročnega trenda rasti od leta 1970. Vendar letalski promet med Evropo in preostalim svetom narašča počasneje (2,4 %), kar je povzročilo zmanjšanje tržnega deleža EU-27 na področju letalskega prevoza, merjenega z dohodki od opravljenih potniških kilometrov (RPK). Razpoložljivi podatki za leti 2013 in 2014 kažejo, da se trend iz obdobja 2008–2012 nadaljuje. Rast v Evropi je bila 3,8 % v letu 2013 in 5,7 % v letu 2014 v primerjavi z letom pred tem, kar je pod svetovnim povprečjem (5,2 % oziroma 6,3 %), ter pomeni 38 % svetovnega prometa (merjenega z RPK), kar je za eno odstotno točko manj kot leta 2012. Bližnji vzhod je še vedno regija z najhitrejšo rastjo v svetu; v letu 2013 je beležila 10,9-odstotno in v letu 2014 13,4-odstotno rast ter pomeni 14 % svetovnega mednarodnega prometa.

Kar zadeva povezovalni zračni promet, je Bližnji vzhod močan akter s tremi ključnimi letališči v Dohi (Katar), Abu Dabiju (Združeni arabski emirati) in Dubaju (Združeni arabski emirati), ki vsa kažejo visok obseg povezovalnega prometa (približno 50 %). Gledano kot skupina, zdaj ta tri letališča zagotavljajo približno 15 % vsega zračnega prometa, ki poteka iz Azije v Evropo in iz Evrope v jugozahodni Pacifik. Skupni obseg prometa med Evropo in Azijo se vsako leto poveča za približno 7 %, promet med Evropo in Azijo, ki poteka prek Bližnjega vzhoda, pa narašča za približno 20 % letno.

13.Nedavni razvoj Turkish Airlines je bil primerljiv z razvojem zalivskih podjetij. Podjetje je izkoristilo svoje vozlišče Istanbul-Atatürk, da bi zajelo znaten delež prometnih tokov med Azijo in Evropo, in je v ta namen podvojilo velikost svoje flote, ki se je s 100 zrakoplovov v letu 2006 povečala na 200 zrakoplovov v letu 2012. Rast Turkish Airlines je bila še bolj izrazita, če se meri v sedežnih kilometrih, ponujenih na mrežnih dolgih letih, ki so se s 5 000 milijonov v letu 2004 povečali na več kot 30 000 milijonov v letu 2013.

14.Mednarodni potniški promet iz Italije v Združene arabske emirate/v Italijo iz Združenih arabskih emiratov, kjer je sedež prevoznikov Emirates in Etihad, se je povečal v povprečju za 21 % vsako leto v obdobju od 2004 do 2014. Število potnikov se je povečalo za šestkrat, in sicer z 297 268 v letu 2004 na 1,7 milijona v letu 2014. V primeru Turčije in Turkish Airlines je bilo povprečno letno povečanje 18 %, število prepeljanih potnikov iz Italije in v Italijo pa se je povečalo za petkrat, in sicer s 426 818 na dva milijona potnikov v istem obdobju. To veliko povečanje števila prepeljanih potnikov je bilo predvsem na račun Alitalia.

15.Učinke teh sprememb v trgovinskih tokovih so poslabšali drugi dejavniki, kot so znižanje povpraševanja zaradi gospodarske krize in povišanje cen nafte (gorivo včasih predstavlja skoraj tretjino stroškov sedežnega kilometra), kar je povzročilo 6,6-odstotni upad zaposlenosti v sektorju zračnega prometa na ravni EU v obdobju 2008–2013.

16.Do zdaj je bil sektor zračnega prevoza predmet dveh vlog ESPG, obeh na podlagi sprememb v trgovinskih tokovih zaradi globalizacije.

Dogodki, ki so povzročili odpuste in opustitev dejavnosti

17.Kakor je bilo že omenjeno, je do velikega povečanja števila prepeljanih potnikov iz Italije in v Italijo s prevozniki iz zalivskih držav in s Turkish Airlines prišlo na račun podjetja Alitalia. Zmanjšanje števila prepeljanih potnikov leta 2014 na številke iz leta 2010, kar pomeni 3,6-odstotni upad v primerjavi z letom 2013 in 6,4-odstotni v primerjavi z letom 2012, ter izgube, nastale od popolne privatizacije podjetja Alitalia v letu 2009, ki so v prvem četrtletju leta 2014 znašale 1 137 milijonov EUR, sta dogodka, ki sta povzročila te odpuste v podjetju Gruppo Alitalia, za katero je Italija zaprosila za pomoč iz ESPG.

18.Ob upoštevanju tega položaja (zmanjšanje števila prepeljanih potnikov in skupna izguba) je podjetje Gruppo Alitalia v dogovoru z ustreznimi sindikati 12. julija 2014 sklenilo, da ministrstvu za delo predloži vlogo za CIG zaradi krize podjetja, ki zadeva 1 635 delavcev. Pozneje je bil sprožen postopek mobilità za 1 249 delavcev.

Pričakovani učinek odpustov na lokalno, regionalno ali državno gospodarstvo in zaposlenost

19.Za proizvodno strukturo Lacija sta značilna velik pomen storitev in nizka stopnja industrializacije. Storitve pomenijo 85,4 % dodane vrednosti na regionalni ravni, medtem ko je nacionalno povprečje 74,1 %. Zaradi stalnega in visokega pritoka turistov in obiskovalcev v regijo, še zlasti v Rim, so sektorji, ki so povezani s turizmom, med najbolj razvitimi v Laciju.

20.Zaposlenost v Laciju je bila zaradi učinkov gospodarske in finančne krize prizadeta v manjši meri kot zaposlenost na nacionalni ravni. Po podatkih Eurostata se je v Laciju v obdobju 2008–2013 zaposlenost zmanjšala za 1,7 % (to zmanjšanje pomeni več kot 38 000 izgubljenih delovnih mest), medtem ko je v Italiji zaposlenost upadla za 4,2 %, izgubljenih pa je bilo skoraj milijon delovnih mest.

21.V letu 2014 se je skupno število odobrenih ur CIG v Laciju povečalo za 12,3 % v primerjavi z letom 2013. Poleg tega, ker je število odobrenih ur CIG od leta 2011 že na zelo visoki ravni, ima vsako povečanje večji učinek na trg dela, kot pa je razvidno iz številk.

22.Poleg tega se je v obdobju 2008–2013 zaposlenost v italijanskem letalskem sektorju zmanjšala za skoraj 20 %. Odpusti iz podjetja Gruppo Alitalia bodo še dodatno poslabšali že tako slabo stanje zaposlenosti.

Ciljni prejemniki in predlagani ukrepi

Ciljni prejemniki

1.Po oceni naj bi v ukrepih sodelovalo 184 presežnih delavcev. Razčlenitev teh delavcev po spolu, državljanstvu in starostni skupini: