EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 28.2.2019 COM(2019) 107 final 2019/0057(NLE) Predlog SKLEP SVETA o podpisu, v imenu Unije, sporazuma med Evropsko unijo ter Bosno in Hercegovino glede ukrepov, ki jih izvaja Evropska agencija za mejno in obalno stražo v Bosni in Hercegovini



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA •Razlogi za predlog in njegovi cilji Člen 54(3) Uredbe (EU) 2016/1624 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. septembra 2016 o evropski mejni in obalni straži določa, da lahko Evropska agencija za mejno in obalno stražo usklajuje operativno sodelovanje med državami članicami in tretjimi državami pri upravljanju zunanjih meja. V zvezi s tem lahko izvaja ukrepe na zunanjih mejah, ki vključujejo eno ali več držav članic in tretjo državo, ki meji vsaj na eno od teh držav članic, ob soglasju navedene sosednje tretje države, vključno na ozemlju navedene tretje države. V skladu s členom 54(4) Uredbe (EU) 2016/1624 Unija v primerih, ko je predvideno, da bodo evropske skupine mejne in obalne straže napotene v tretjo državo zaradi izvajanja ukrepov, pri katerih bodo člani skupin imeli izvršilna pooblastila, ali kadar izvajanje drugih ukrepov v tretji državi zahteva takšno pooblastilo, z zadevno tretjo državo sklene sporazum o statusu. Ta sporazum o statusu zajema vse vidike, potrebne za izvajanje teh ukrepov. Zlasti mora določati obseg operacije, civilno in kazensko odgovornost ter naloge in pooblastila članov skupin. Sporazum o statusu zagotavlja celovito spoštovanje temeljnih pravic med temi operacijami. Evropska komisija je na podlagi pogajalskih smernic, ki jih je sprejel Svet, opravila pogajanja z Bosno in Hercegovino za sporazum glede ukrepov, ki jih izvaja Evropska agencija za mejno in obalno stražo v Bosni in Hercegovini (v nadaljnjem besedilu: sporazum o statusu), s katerim bi se vzpostavil pravni okvir, ki bo v primeru potrebnega hitrega odziva omogočal takojšnje ukrepanje na podlagi priprave operativnih načrtov. Čeprav so migracijski tokovi v regiji precej manjši kot v letih 2015 in 2016, mreže organiziranega kriminala hitro prilagajajo svoje poti in metode trgovanja z migranti brez urejenega statusa novim okoliščinam. Bosna in Hercegovina se od začetka leta 2018 spoprijema s povečanjem migracijskih tokov. S sporazumom o statusu bodo pristojni organi Bosne in Hercegovine ter držav članic EU, ki jih bo usklajevala Evropska agencija za mejno in obalno stražo, v veliko boljšem položaju za hiter odziv na takšen razvoj dogodkov. Priloženi predlog sklepa Sveta je pravni akt za podpis sporazuma o statusu med Evropsko unijo ter Bosno in Hercegovino. Komisija je 16. oktobra 2017 prejela pooblastilo Sveta za začetek pogajanj z Bosno in Hercegovino za sporazum o statusu glede ukrepov, ki jih izvaja Evropska agencija za mejno in obalno stražo v Bosni in Hercegovini. Pogajanja za sporazum o statusu so se začela 9. julija 2018, drugi krog pa je potekal 10. oktobra 2018. Sporazum o statusu sta parafirala vodji pogajalskih skupin. Komisija meni, da so bili cilji, ki jih je Svet določil v svojih pogajalskih smernicah, doseženi in da je sporazum o statusu za Unijo sprejemljiv. Države članice so bile obveščene in so lahko izrazile mnenje v ustrezni delovni skupini Sveta. •Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike Trenutno ima štirinajst držav članic sklenjene dvostranske sporazume z Bosno in Hercegovino, ki zajemajo vrsto skupnih ukrepov, kot so mejne kontrole, varovanje, patruljiranje, vračanje ipd. Prav tako je že vzpostavljen delovni dogovor med ministrstvom za varnost Bosne in Hercegovine ter Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo, ki zajema zlasti redno udeležbo predstavnikov mejne policije ministrstva za varnost v skupnih operacijah, ki jih usklajuje Evropska agencija za mejno in obalno stražo, pri čemer ti predstavniki delujejo kot opazovalci na ozemlju držav članic ob dogovoru z državo članico gostiteljico. •Skladnost z drugimi politikami Unije Evropska agenda o migracijah temelji na štirih stebrih. Eden med njimi je upravljanje meja: to vključuje boljše upravljanje zunanje meje EU, zlasti na podlagi solidarnosti do držav članic, ki so na zunanjih mejah, in izboljšanje učinkovitosti mejnih prehodov. Okrepljen nadzor meja Bosne in Hercegovine bo pozitivno vplival tudi na zunanje meje EU, zlasti na zunanje meje Hrvaške, pa tudi na meje Bosne in Hercegovine. Nadaljnja krepitev varnosti na zunanjih mejah je tudi v skladu z evropsko agendo za varnost. 2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST •Pravna podlaga Pravna podlaga za ta predlog sklepa Sveta sta člen 77(2)(b) in (d) ter člen 79(2)(c) PDEU v povezavi s členom 218(5) PDEU. Sklenitev sporazuma o statusu s strani EU je izrecno določena v členu 54(4) Uredbe (EU) 2016/1624, ki navaja, da mora Unija v primerih, ko je predvideno, da bodo evropske skupine mejne in obalne straže napotene v tretjo državo zaradi izvajanja ukrepov, pri katerih bodo člani skupin imeli izvršilna pooblastila, ali kadar izvajanje drugih ukrepov v tretjih državah zahteva takšno pooblastilo, z zadevno tretjo državo skleniti sporazum o statusu.

V skladu s členom 3(2) PDEU ima Unija med drugim izključno pristojnost za sklenitev mednarodnega sporazuma, kadar je ta sklenitev predvidena v zakonodajnem aktu Unije. Člen 54(4) Uredbe (EU) 2016/1624 določa, da Evropska unija sklene sporazum o statusu z zadevno tretjo državo. Zato priloženi sporazum z Bosno in Hercegovino spada v izključno pristojnost Evropske unije. •Subsidiarnost (za neizključno pristojnost) Ni relevantno. •Sorazmernost Glede na to, da mreže organiziranega kriminala hitro prilagajajo svoje poti in metode trgovanja z migranti brez urejenega statusa, je za izboljšanje nadzora na mejah Bosne in Hercegovine potrebno sodelovanje EU. Sporazum o statusu je nujen, da se pristojnim organom Bosne in Hercegovine ter držav članic EU, ki jih bo usklajevala Evropska agencija za mejno in obalno stražo, omogoči hiter odziv na takšen možen razvoj dogodkov. Omogočil bo, da v primeru nenadnega velikega pritoka migrantov brez urejenega statusa Evropska agencija za mejno in obalno stražo v Bosno in Hercegovino napoti evropske skupine mejne in obalne straže. •Izbira instrumenta Ta predlog je v skladu s členom 218(5) PDEU, ki določa, da Svet sprejme sklep o sklenitvi mednarodnega sporazuma. Drug pravni akt, ki bi se lahko uporabil za dosego cilja tega predloga, ne obstaja. 3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA •Naknadne ocene / preverjanja ustreznosti obstoječe zakonodaje Ni relevantno. •Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi Ni relevantno. •Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj Ni relevantno. •Ocena učinka Za pogajanja za sporazum o statusu ni bila potrebna ocena učinka. •Ustreznost in poenostavitev ureditve Ker je to nov sporazum, ni bilo mogoče izvesti ocene ali preverjanja ustreznosti obstoječih aktov. •Temeljne pravice Sporazum o statusu vsebuje določbe, ki zagotavljajo, da so zaščitene temeljne pravice oseb, na katere se nanašajo ukrepi članov skupin, vključenih v operacije, ki jih usklajuje Evropska agencija za mejno in obalno stražo.

Določbe o temeljnih pravicah so podrobneje pojasnjene pod točko 5 „Drugi elementi“. 4.PRORAČUNSKE POSLEDICE Sporazum o statusu sam po sebi nima finančnih posledic. Dejansko bodo šele s konkretno napotitvijo evropskih skupin mejne in obalne straže na podlagi operativnega načrta in ustreznega sporazuma o dodelitvi nepovratnih sredstev nastali stroški, ki jih nosi proračun Evropske agencije za mejno in obalno stražo. 5.DRUGI ELEMENTI •Načrti za izvedbo ter ureditev spremljanja, ocenjevanja in poročanja Komisija bo zagotovila ustrezno spremljanje izvajanja sporazuma o statusu. Bosna in Hercegovina ter Evropska agencija za mejno in obalno stražo bosta skupaj ocenili vsako skupno operacijo ali hitro posredovanje na mejah. Evropska agencija za mejno in obalno stražo, Bosna in Hercegovina ter države članice, ki bodo sodelovale v posameznem ukrepu, ob koncu vsakega ukrepa sestavijo poročilo o uporabi določb sporazuma, vključno z določbami glede obdelave osebnih podatkov. •Obrazložitveni dokumenti (za direktive) Ni relevantno. •Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga Področje uporabe sporazuma Evropska agencija za mejno in obalno stražo bo lahko na podlagi tega sporazuma napotila svoje skupine z izvršilnimi pooblastili v Bosno in Hercegovino, kjer bodo izvajale skupne operacije in hitra posredovanja na mejah. Čeprav ta sporazum ne razširja področja uporabe Sporazuma med Evropsko skupnostjo ter Bosno in Hercegovino o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja (v nadaljnjem besedilu: sporazum o ponovnem sprejemu med ES ter Bosno in Hercegovino), bodo skupine Evropske agencije za mejno in obalno stražo v okviru posameznih operacij vračanja lahko pomagale Bosni in Hercegovini pri ugotavljanju istovetnosti oseb, ki jih je treba ponovno sprejeti v Bosno in Hercegovino v skladu s sporazumom o ponovnem sprejemu med ES ter Bosno in Hercegovino. Evropske skupine mejne in obalne straže se lahko napotijo na ozemlje Bosne in Hercegovine le v regije, ki mejijo na zunanje meje EU, člani skupine pa imajo izvršilna pooblastila na tistih območjih Bosne in Hercegovine, ki so določena v operativnem načrtu. Operativni načrt Pred vsako skupno operacijo ali hitrim posredovanjem na mejah se morata Agencija ter Bosna in Hercegovina dogovoriti o operativnem načrtu. Operativni načrt mora odobriti tudi država članica oziroma države članice, ki mejijo na operativno območje. V načrtu se podrobno opredelijo organizacijski in postopkovni vidiki skupne operacije ali hitrega posredovanja na mejah, vključno z opisom in oceno razmer, operativnim namenom in operativnimi cilji, vrsto tehnične opreme, ki se uporabi, načrtom izvajanja, sodelovanjem z drugimi tretjimi državami ter drugimi agencijami in organi Unije ali mednarodnimi organizacijami, določbami glede temeljnih pravic, vključno z varstvom osebnih podatkov, usklajevalno, poveljevalno, nadzorno, komunikacijsko in poročevalno strukturo, organizacijsko ureditvijo in logistiko, ocenjevanjem ter finančnimi vidiki skupne operacije ali hitrega posredovanja na mejah. Naloge in pooblastila članov skupine Skupine so načeloma pooblaščene za opravljanje nalog in izvajanje izvršilnih pooblastil, potrebnih za nadzor meje in operacije vračanja. Spoštujejo nacionalno zakonodajo Bosne in Hercegovine. Skupine delujejo na ozemlju Bosne in Hercegovine le v skladu z navodili mejnih policistov ali drugih policistov Bosne in Hercegovine ter v njihovi navzočnosti.

Člani skupine, kjer je primerno, nosijo lastne uniforme z vidno osebno identifikacijo in na rokavu uniforme moder trak z oznakama Evropske unije in Agencije. Prav tako morajo pri sebi imeti akreditacijsko listino, da jih lahko nacionalni organi Bosne in Hercegovine brez težav identificirajo. Člani skupine lahko nosijo službeno orožje, strelivo in opremo, kakor so pooblaščeni v skladu z nacionalnim pravom svoje države ter pravom Bosne in Hercegovine. Mejna policija Bosne in Hercegovine Agencijo vnaprej obvesti o dovoljenem službenem orožju, strelivu in opremi ter o pogojih za njihovo uporabo. Agencija mejni policiji Bosni in Hercegovine vnaprej predloži seznam službenega orožja članov skupine (vrsta in serijska številka orožja ter vrsta in količina streliva). Člani skupine lahko uporabijo silo, vključno s službenim orožjem, strelivom in opremo, s soglasjem svoje države ter mejne policije Bosne in Hercegovine, ob prisotnosti mejnih policistov ali drugega ustreznega osebja Bosne in Hercegovine ter v skladu z nacionalno zakonodajo Bosne in Hercegovine. Mejna policija Bosne in Hercegovine lahko pooblasti člane skupine, da uporabijo silo tudi, kadar ta ni prisotna. Bosna in Hercegovina lahko na zahtevo sporoči ustrezne informacije iz nacionalnih zbirk podatkov članom skupine, če je to potrebno za izpolnjevanje operativnih ciljev. Privilegiji in imunitete članov skupine Člani skupine uživajo imuniteto pred kazensko jurisdikcijo Bosne in Hercegovine za vsa dejanja, storjena pri opravljanju uradnih dolžnosti (v službenem času). Take imunitete ne bodo uživali za dejanja, ki so jih storili zunaj opravljanja uradnih dolžnosti (zunaj službenega časa). V operativnem načrtu se natančno določijo ukrepi, ki so deležni imunitete pred kazensko jurisdikcijo Bosne in Hercegovine. Če je član skupine obdolžen storitve kaznivega dejanja, izvršni direktor Agencije pred začetkom postopka pred sodiščem čim prej potrdi, ali je bilo zadevno dejanje storjeno pri opravljanju uradnih dolžnosti ali ne. Izvršni direktor Agencije sprejme odločitev po natančni preučitvi morebitnih izjav, ki jih dajo pristojni organ države članice, ki je napotila mejnega policista ali drugo ustrezno osebje, ter pristojni organi Bosne in Hercegovine. Privilegiji, ki se podelijo članom skupine, in imuniteta pred kazensko jurisdikcijo Bosne in Hercegovine ne pomenijo tudi imunitete pred jurisdikcijo matične države članice. Podobna ureditev velja za civilno in upravno odgovornost članov skupine. Imuniteto članov skupin pred jurisdikcijo Bosne in Hercegovine lahko odvzame država članica, ki je napotila zadevnega mejnega policista ali drugo ustrezno osebje. Takšen odvzem mora biti vedno izrecen. Sporazum določa mehanizem za povračilo škode. Zadevni mehanizem temelji na členu 42 Uredbe (EU) 2016/1624 o evropski mejni in obalni straži. Če je škodo povzročil član skupine v službenem času, je zanjo odgovorna Bosna in Hercegovina. Če je škodo povzročil član skupine iz sodelujoče države članice v službenem času iz hude malomarnosti ali z namerno kršitvijo ali če je bilo dejanje storjeno zunaj službenega časa, lahko Bosna in Hercegovina prek izvršnega direktorja Agencije zahteva, da zadevna sodelujoča država članica plača odškodnino. Če je škodo povzročil član osebja Agencije, lahko Bosna in Hercegovina od Agencije zahteva plačilo odškodnine. V zvezi s člani skupine se ne smejo izvajati nobeni izvršilni ukrepi, razen v primerih, ko se zoper člane skupine začne kazenski ali civilni postopek, ki ni povezan z njihovimi uradnimi dolžnostmi. Lastnina članov skupine, ki je potrebna za opravljanje njihovih uradnih dolžnosti, ne sme biti zasežena. V civilnih postopkih za člane skupine ne veljajo nobene omejitve glede njihove osebne svobode in nobeni drugi prisilni ukrepi. Za člane skupine ne veljajo določbe o socialni varnosti, ki morda veljajo v Bosni in Hercegovini v zvezi s storitvami, opravljenimi za Agencijo. Prav tako so člani skupine v Bosni in Hercegovini oproščeni vseh oblik obdavčitve plač in prejemkov, ki jim jih izplačajo Agencija ali njihove države članice, kot tudi obdavčitve dohodkov, ki jih prejmejo zunaj Bosne in Hercegovine. Organi Bosne in Hercegovine dovolijo vnos in iznos izdelkov za osebno uporabo članov skupine in zanje odobrijo oprostitev plačila vseh carinskih dajatev, davkov ter drugih dajatev in stroškov (z izjemo stroškov za skladiščenje in prevoz takih izdelkov ter podobne storitve, povezane z njimi). Osebna prtljaga članov skupine se lahko pregleda samo v primeru upravičenega suma, da vsebuje izdelke, ki ne spadajo med izdelke za osebno uporabo članov skupine, ali izdelke, katerih uvoz ali izvoz je prepovedan z zakonom Bosne in Hercegovine ali zanje veljajo njeni predpisi o karanteni. Pregled take osebne prtljage se lahko opravi samo v prisotnosti zadevnih članov skupine ali pooblaščenega predstavnika Agencije. Dokumenti, korespondenca in lastnina članov skupine so nedotakljivi, razen v primeru izvršilnih ukrepov. Pristojni organi Bosne in Hercegovine lahko člane skupine, ki so priče, obvežejo, da predložijo dokaze ob popolnem spoštovanju določb o imuniteti pred kazensko, civilno in upravno jurisdikcijo. Akreditacijska listina

Agencija v sodelovanju z Bosno in Hercegovino članom skupine izda akreditacijsko listino za namene identifikacije pred organi Bosne in Hercegovine, ki je dokaz o pravicah imetnika za opravljanje nalog in izvrševanje pooblastil, podeljenih na podlagi tega sporazuma ter v operativnem načrtu. Z akreditacijsko listino skupaj z veljavno potno listino sme član skupine vstopiti v Bosno in Hercegovino, ne da bi za to potreboval vizum ali predhodno dovoljenje. Agenciji bo vrnjena na koncu ukrepa. Temeljne pravice Člani skupine pri opravljanju svojih nalog ter izvajanju svojih pooblastil v celoti spoštujejo temeljne pravice in svoboščine, vključno glede dostopa do azilnih postopkov, človekovega dostojanstva in prepovedi mučenja ter nečloveškega ali ponižujočega ravnanja, pravice do svobode, načela nevračanja in prepovedi kolektivnega izgona, otrokovih pravic ter pravice do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja. Pri tem ne diskriminirajo samovoljno oseb na nobeni podlagi, vključno s spolom, rasnim ali etničnim poreklom, vero ali prepričanjem, invalidnostjo, starostjo ali spolno usmerjenostjo. Vsi ukrepi, ki posegajo v te temeljne pravice in svoboščine, so sorazmerni s cilji navedenih ukrepov ter spoštujejo bistvo teh temeljnih pravic in svoboščin. Vsaka pogodbenica mora imeti vzpostavljen pritožbeni mehanizem za obravnavo domnevnih kršitev temeljnih pravic s strani svojega osebja. Agencija je to obveznost izpolnila z vzpostavitvijo pritožbenega mehanizma iz člena 72 Uredbe (EU) 2016/1624 o evropski mejni in obalni straži. Takšne domnevne kršitve bi lahko obravnavali varuhi človekovih pravic Bosne in Hercegovine („institucija varuha človekovih pravic Bosne in Hercegovine“), razen če se Bosna in Hercegovina odloči za vzpostavitev mehanizma, ki bo posebej zadolžen za obravnavanje pritožb, vloženih na podlagi tega sporazuma. Obdelava osebnih podatkov Člani skupine osebne podatke obdelujejo po potrebi in sorazmerno ter v skladu s predpisi, ki se uporabljajo za Agencijo in države članice EU. Za obdelavo osebnih podatkov s strani organov Bosne in Hercegovine velja nacionalna zakonodaja te države. Agencija, sodelujoče države članice ter organi Bosne in Hercegovine ob koncu vsakega ukrepa pripravijo skupno poročilo o obdelavi osebnih podatkov s strani članov skupine. To poročilo se pošlje uradniku za temeljne pravice in uradni osebi za varstvo podatkov, ki delata pri Agenciji, ter pristojnim organom Bosne in Hercegovine. Uradnik za temeljne pravice in uradna oseba za varstvo podatkov, ki delata pri Agenciji, poročata izvršnemu direktorju Agencije. Odlog in prekinitev ukrepa Agencija in mejna policija Bosne in Hercegovine lahko odložijo ali prekinejo izvajanje ukrepa, če menijo, da druga pogodbenica ne spoštuje določb sporazuma ali operativnega načrta. Spori in razlaga Vsa vprašanja v zvezi z uporabo tega sporazuma skupaj obravnavajo predstavniki mejne policije Bosne in Hercegovine ter predstavniki Agencije, ki se posvetuje z državami članicami, ki mejijo na Bosno in Hercegovino. Če sporov v zvezi z razlago ali uporabo tega sporazuma ni mogoče rešiti prej, se rešujejo izključno s pogajanji med Bosno in Hercegovino ter Evropsko komisijo, ki se posvetuje s katero koli državo članico, ki meji na Bosno in Hercegovino. Skupne izjave Obe pogodbenici sta seznanjeni, da bo Evropska agencija za mejno in obalno stražo Bosno in Hercegovino podprla pri učinkovitem nadzoru njene meje s katero koli državo, ki ni članica Evropske unije, z drugimi sredstvi razen napotitve evropskih skupin mejne in obalne straže z izvršilnimi pooblastili. Tesno sodelovanje Norveške, Islandije, Švice in Lihtenštajna pri izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda je prav tako upoštevano v skupni izjavi k sporazumu. 2019/0057 (NLE) Predlog SKLEP SVETA o podpisu, v imenu Unije, sporazuma med Evropsko unijo ter Bosno in Hercegovino glede ukrepov, ki jih izvaja Evropska agencija za mejno in obalno stražo v Bosni in Hercegovini

SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 77(2)(b) in (d) ter člena 79(2)(c) v povezavi s členom 218(5) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, ob upoštevanju naslednjega: (1)Člen 54(4) Uredbe (EU) 2016/1624 Evropskega parlamenta in Sveta določa, da Unija v primerih, ko je predvideno, da bodo evropske skupine mejne in obalne straže napotene v tretjo državo zaradi izvajanja ukrepov, pri katerih bodo člani skupin imeli izvršilna pooblastila, ali kadar izvajanje drugih ukrepov v tretji državi zahteva takšno pooblastilo, z zadevno tretjo državo sklene sporazum o statusu. Ta sporazum bi moral zajeti vse vidike, potrebne za izvajanje teh ukrepov. (2)Svet je 16. oktobra 2017 pooblastil Komisijo za začetek pogajanj z Bosno in Hercegovino za sporazum glede ukrepov, ki jih izvaja Evropska agencija za mejno in obalno stražo v Bosni in Hercegovini (v nadaljnjem besedilu: sporazum). (3)Končala so se uspešno s parafiranjem sporazuma. (4)Ta sklep predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerih Združeno kraljestvo v skladu s Sklepom Sveta 2000/365/ES ne sodeluje; Združeno kraljestvo torej ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanj ni zavezujoč in se v njem ne uporablja. (5)Ta sklep predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerih Irska v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES ne sodeluje; Irska torej ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja. (6)V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja. (7)Zato bi bilo treba sporazum podpisati v imenu Unije s pridržkom njegove poznejše sklenitve in odobriti priložene izjave – SPREJEL NASLEDNJI SKLEP: Člen 1 Podpis sporazuma med Evropsko unijo ter Bosno in Hercegovino glede ukrepov, ki jih izvaja Evropska agencija za mejno in obalno stražo v Bosni in Hercegovini (v nadaljnjem besedilu: sporazum), se odobri v imenu Unije s pridržkom sklenitve navedenega sporazuma. Člen 2 Izjavi, priloženi temu sklepu, se odobrita v imenu Unije. Člen 3 Generalni sekretariat Sveta vzpostavi instrument polnih pooblastil za podpis sporazuma s pridržkom njegove sklenitve za osebe, ki jih določi pogajalec sporazuma. Člen 4 Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.