[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 5.11.2008

COM(2008) 740 konč.

SPOROČILO KOMISIJE SVETU

Pregled odnosov med EU in Rusijo

{SEC(2008) 2786}

SPOROČILO KOMISIJE SVETU

Pregled odnosov med EU in Rusijo

Izredni Evropski svet, ki je bil 1. septembra 2008, je od Sveta in Komisije zahteval, da opravita skrben in poglobljen pregled različnih vidikov odnosov med EU in Rusijo. Ta pregled je treba opraviti v okviru priprave na vrhunsko srečanje med EU in Rusijo, načrtovano za 14. november 2008, o njem pa se bo razpravljalo na Svetu za splošne zadeve in zunanje odnose (GAERC) 10. in 11. novembra 2008, ki je na svoji seji 13. in 14. oktobra 2008 opravil podrobno oceno gruzijsko-ruskega konflikta.

Trenutno razmišljanje temelji na ozadju dogodkov, ki so vrgli temno senco na odnos med EU in Rusijo: kršenje ozemeljske celovitosti Gruzije z uporabo sile in rusko enostransko priznanje Abhazije in Južne Osetije ostajata nesprejemljiva, bojazni pa zbujajo zunanjepolitična načela, ki so bila nedavno izražena, vključno s ponovnim pojavom interesnih sfer.

EU lahko samozavestno pristopi k svojemu odnosu z Rusijo. Rusija potrebuje EU v gospodarskem smislu. EU je pomemben trg za izvoz njenih surovin, zlasti energentov, in Rusija si želi izboljšanja pogojev trgovanja z jedrskimi snovmi. Nedavna finančna kriza je pokazala, kako nujno je, da Rusija posodobi in razveja svoje gospodarstvo. EU je naravni partner v tem procesu in glavni vir tujih vlaganj. Rusija si želi sodelovanja z EU za lastne potrebe, rada bi na primer dosegla ukinitev vizumskega režima ali pridružitev okvirnemu programu ES za raziskave in razvoj.

Glede na navedeno je cilj tega pregleda obravnava zapletene mreže prepletajočih se in skupnih interesov v odnosu med EU in Rusijo, in trezna ocena interesov EU. Obseg, v katerem se bodo ti interesi uresničevali in razširjali, je bil določen v nedavno dogovorjenem mandatu o začetku pogajanj glede sporazuma, ki bo nasledil sporazum o partnerstvu in sodelovanju, in glede sporazuma o prosti trgovini, ko bodo pogoji izpolnjeni.

V priloženem delovnem dokumentu so podrobneje opisani razvoj partnerstva med EU in Rusijo v zadnjih letih ter priložnosti in izzivi, ki nas čakajo v prihodnosti.

Odnosi med EU in Rusijo temeljijo na sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki velja od leta 1997 in je bil leta 2005 dodatno dopolnjen s štirimi skupnimi prostori. Posledica tega je institucionalni okvir, ki na številnih področjih deluje dobro, zlasti na politični ravni v okviru Sveta za sodelovanje (zdaj je to Stalni partnerski svet, v katerem sodelujejo zunanji ministri).

Kratek pregled odnosov EU-Rusija

Trgovina in naložbe med EU in Rusijo so znatne in še rastejo, v interesu obeh strani pa je, da se to nadaljuje. Rusija je naš tretji najpomembnejši trgovinski partner in stopnja rasti vsako leto doseže do 20 %. Energija je pomemben dejavnik, vendar je bila izrazita rast opazna tudi pri storitvah. Rusija je s stalnimi visokimi stopnjami rasti in nastajajočim srednjim razredom postala pomemben trg, ki nastaja na našem pragu in ponuja priložnosti podjetjem iz EU. EU je z 80 % kumulativnih tujih naložb vodilni investitor v Rusiji, zato je v našem interesu, da se njeno gospodarstvo stalno razvija. Zaradi želje Rusije, da svoje gospodarstvo razveja in posodobi, bo to v prihodnosti še bolj potrebovalo evropske naložbe. Te pa bodo odvisne od tega, ali ima Rusija pravno državo z dejansko neodvisnim sodstvom, ki lahko zagotovi izvrševanje pogodb. Pomemben delež ruskih deviznih rezerv je v eurih, s čimer je Rusija imetnik ene največjih svetovnih rezerv sredstev v eurih. Tudi na Rusijo je vplivala svetovna finančna kriza in zaradi naše gospodarske soodvisnosti je pomembno, da EU vzdržuje dialog z Rusijo o aktualnih dogajanjih.

Navedeni razmisleki so EU spodbudili, da odločno podpre Rusijo pri njenih prizadevanjih za vstop v Svetovno trgovinsko organizacijo (STO). Argumenti za predčasni vstop v STO na podlagi sprejemljivih trgovinskih pogojev ostajajo trdni in nenazadnje zaradi znakov večjega protekcionizma na področju kmetijstva in naravnih virov. Nekateri obstoječi trgovinski spori, kot so na primer glede ruskih izvoznih omejitev za les, zahtevajo takojšno rešitev, da bi se izognili poslabšanju trgovinskih pogojev, ki so že zdaj zahtevni.

Kljub razcvetu trgovine in naložb med EU in Rusijo ter številnim panožnim dialogom, ki so nastali v okviru štirih gospodarskih prostorov, so težave na številnih področjih, in sicer od zapletenih carinskih postopkov do preletov čez Sibirijo in ruskega nedoslednega izvajanja mednarodnih sanitarnih in fitosanitarnih standardov.

Soodvisnost EU in Rusije v energetskem sektorju je osrednja prvina njunega odnosa. Države članice EU so pomembni kupci energetskih produktov in kratkoročno ali srednjeročno se to verjetno ne bo spremenilo. Odnos temelji na soodvisnosti in ne na odvisnosti. Izvoz v EU je znatno prispeval k ruski stopnji rasti. Vendar si EU in Rusija različno razlagata energetsko varnost in vzajemni dostop do trga. Čeprav je Rusija zanesljiv dobavitelj energetskih produktov, njeni spori s tranzitnimi državami in nezadostne naložbe ob rastočem povpraševanju zbujajo zaskrbljenost v zvezi s prihodnjo dobavo. Potrebnega bo še veliko dela, da se vzpostavi pravo energetsko partnerstvo, ki bo temeljilo na načelih Pogodbe o energetski listini, in zlasti preglednosti, vzajemnosti in nediskriminaciji. Sodelovanje poteka v okviru dialoga o energetiki in pokriva široka vprašanja, kot so energetski scenariji in strategije, tržni razvoj in energetska učinkovitost. Še naprej je treba razvijati pomembna orodja, kot je mehanizem zgodnjega opozarjanja na področju energetike.

V skupnem prostoru zunanje varnosti je politični dialog pogost, poteka pa na številnih ravneh. EU se z Rusijo pogovarja o Iranu, Srednjem Vzhodu, Afganistanu in Balkanu ter o drugih delih sveta, tudi v mednarodnih forumih kot sta OZN in OVSE, da bi strani razvili skupne poglede in pristope. Sodelovanje v mirovnem procesu na Bližnjem Vzhodu in prizadevanje za neširjenje orožja v Iran je bilo pozitivno. EU in Rusija imata skupne interese glede neširjenja orožja za množično uničevanje. Rusija je nedavno sodelovala v misiji Evropske unije v okviru evropske varnostne in obrambne politike v Čadu in Srednjeafriški republiki. Stališča o Kosovu in skupnem sosedstvu se še vedno zelo razhajajo, zlasti po dogodkih v Gruziji. EU bi morala sprejeti skupno stališče o ruskem predlogu nove evropske varnostne ureditve. EU si želi nadaljevati prizadevanja za izboljšanje sodelovanja na teh področjih v prihodnosti. Rusija je ključni geopolitični dejavnik, ki je s svojim konstruktivnim sodelovanjem v mednarodnih zadevah nujen predpogoj za učinkovito mednarodno skupnost.

Med EU in Rusijo poteka tudi dialog o regionalni politiki. Na območju Kaliningrada je sistem olajšanega tranzita med tem območjem in ostalo Rusijo deloval pozitivno. Rusija je pokazala nov interes tudi za revidirano severno dimenzijo, v zvezi s katero je bil na ministrskem srečanju 27. oktobra dosežen pomemben napredek, vprašanja o Arktiki pa se lahko vključijo v redni dialog med EU in Rusijo.

Človekove pravice so področje, ki zbuja zaskrbljenost. Prevladuje splošni občutek, da se vrzel v zvezi s skupnimi zavezami v Svetu Evrope in OVSE veča.

EU želi Rusijo spomniti na zaveze, ki jih je sprejela, vključno s sporazumom o partnerstvu in sodelovanju. Posvetovanja o človekovih pravicah potekajo z Rusijo dvakrat letno; čeprav je njihov učinek razmeroma omejen, je bil zadnji krog odprt in konstruktiven. Pomembno je graditi na obstoječih dosežkih.

Interesi EU in Rusije v skupnem prostoru svobode, varnosti in pravice pogosto sovpadajo. To je razvidno iz sporazumov med ES in Rusijo o poenostavitvi vizumskih postopkov in ponovnem sprejemu (veljajo od 1. junija 2007), načrta o skupnem sodelovanju za obdobje 2007–2010 med agencijo FRONTEX in rusko službo mejne straže, sodelovanja med Evropskim centrom za spremljanje drog in odvisnosti od drog in rusko zvezno službo za nadzor nad prepovedanimi drogami ter med Europolom in ruskimi organi pregona.

Sporazum med EU in Rusijo o poenostavitvi vizumskih postopkov, ki je prvi sporazum te vrste, sklenjen med EU in tretjo državo, je bil oblikovan tako, da omogoči lažje potovanje, tudi potnikom iz same EU. Sporazum o ponovnem sprejemu je pomemben prispevek k boju proti nezakonitemu priseljevanju. Večje sodelovanje na področju svobode, varnosti in pravice pomaga pri ukrepanju v zvezi z grožnjami, kot so terorizem in organizirani kriminal. Na splošno je pomembno, da to sodelovanje temelji na spoštovanju človekovih pravic in krepitvi pravne države.

Stiki med državljani EU in Rusijo so v porastu. Programi izobraževalne izmenjave EU so se razširili, kar velja tudi za sodelovanje med znanstveniki. Še naprej bi si bilo treba prizadevati za povečanje števila splošnih stikov med ljudmi. Razširjanje stikov in doseganje posebnih ciljev na opredeljenih področjih politik prispevata večjemu vzajemnemu razumevanju in zaupanju.

Za skupni prostor raziskav, izobraževanja in kulture je značilen trden vzajemni interes. Sodelovanje na področju raziskav ureja sporazum med ES in Rusijo o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju (velja od leta 2004), ki preneha veljati leta 2009. Njegovo podaljšanje je v pripravi. Subjekti iz Ruske federacije sodelujejo v vseh tematskih programih in podprogramih sedmega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj (7OP) s prispevkom Skupnosti v višini približno 29 milijonov EUR. Nadaljnje sodelovanje vključuje tudi sporazuma o sodelovanju med Euratomom in Rusijo na področju jedrske varnosti in nadzorovane jedrske fuzije, ki sta bila sklenjena leta 2002 za začetno obdobje 10 let. Rusija je nakazala svoj interes po pridruženem statusu v 7OP. Na področju izobraževanja se je Rusija zavezala Bolonjskemu procesu, sodeluje pa tudi v različnih programih, ki jih financira EU. Pomemben projekt je Inštitut evropskih študij v Moskvi, ki ga sofinancirata Rusija in ES. Kulturno sodelovanje se je začelo s kajaanskim procesom, sproženem leta 2006 na prvem partnerskem svetu oktobra 2007. Od takrat je bilo nadaljevanje dela razmeroma nezadovoljivo, saj je bil napredek pri akcijskem načrtu na področju kulture majhen.

Rusija prejema finančno pomoč iz vrste finančnih instrumentov ES. Evropski sosedski in partnerski instrument je namenjen spodbujanju izvajanja časovnega načrta za štiri skupne prostore in območje Kaliningrada. Rusija se ja zavezala, da bo prispevala k financiranju sedmih programov evropskih sosedskih in partnerskih instrumentov o čezmejnem sodelovanju v obdobju 2007–2013, kar je nov in pozitiven razvoj dogodkov. Vendar pa je bilo težko doseči skupno podlago za izvajanje finančne pomoči.

Naslednji koraki

EU in Rusija bi morali o zadevah, o katerih se njuno mnenje razhaja, razpravljati odprto in konstruktivno. To je bistvena sestavina zrelega odnosa, ki temelji na zaupanju. Prizadevati bi si morali za večjo sposobnost upravljanja razlik in hkrati za uresničevanje skupnih ciljev. Evropski svet je obsodil enostransko odločitev Rusije, da prizna gruzijski separatistični pokrajini, in izrazil svojo resno zaskrbljenost zaradi nesorazmernega ruskega odziva v konfliktu. Čeprav trdno vztrajamo pri svojih načelih in zavračamo vsakršno uporabo sile, je v interesu EU, da sodeluje z Rusijo v obnovljenih prizadevanjih za reševanje konfliktov v našem skupnem sosedstvu. To od EU zahteva voljo in sposobnost, da deluje enotno, pri tem pa uporablja instrumente Skupnosti in SZVP/EVOP. Upravljanje konflikta to poletje in njegovih posledic je s tega gledišča spodbudno, enako velja za umik ruskih sil z območja okoli Južne Osetije in Abhazije, vendar je treba na tem področju še veliko narediti.

EU pričakuje, da bo novi sporazum med EU in Rusijo zagotovil obsežen in pravno zavezujoč okvir, ki bo zajemal vsa glavna področja odnosa, na podlagi vzajemnih interesov in mednarodnih obveznosti, ki sta jih prevzeli EU in Rusija, vključno s spodbujanjem človekovih pravic in pravne države. Poleg tega bi bilo oblikovanje območja proste trgovine v skupnem interesu, s čimer bi podprli našo naraščajočo gospodarsko soodvisnost.

Ta pogajanja bi bilo treba nadaljevati, ker bi s tem EU lahko uresničevala svoje interese v zvezi z Rusijo in ker je to najboljši način sodelovanja z Rusijo na podlagi enotnega stališča. Ko EU nastopa enotno in ko tako tudi deluje, to Rusija opazi, EU pa lahko vpliva na potek dogodkov. Soglasno sprejet mandat za pogajanja o novem sporazumu med EU in Rusijo nam zagotavlja pomembno orodje, s katerim si lahko enotno prizadevamo doseči zastavljene cilje.

Zato Komisija meni, da bi bilo treba takoj sklicati naslednji krog pogajanj. Na Svetu za splošne zadeve in zunanje odnose, ki bo 10. novembra, bodo imele države članice priložnost, da dosežejo skupno razumevanje podlage za nadaljevanje pogajanj, pri tem pa je treba upoštevati sklepe Evropskega sveta z dne 1. septembra, ko so bila pogajanja odložena.

Jasno je, da v skladu s sklepi Evropskega sveta EU ne sprejema nespremenjenega statusa v Gruziji. Z ženevskim procesom bi bilo treba nadaljevati pomembno delo na podlagi sporazumov z dne 12. avgusta in 8. septembra o varnosti in stabilnosti v regiji ter o vrnitvi notranje razseljenih oseb in beguncev, ozemeljsko celovitost Gruzije pa bi bilo treba ponovno vzpostaviti. Odnos med EU in Rusijo bi bilo treba stalno pregledovati. Kot je že bilo dogovorjeno, bi morala Komisija in Svet med pogajanji nadaljevati pogovore o splošnem okviru odnosov med EU in Rusijo.