ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.2

EESO ugotavlja, da so posamezni vzroki za izginjanje vrst in biotopov, npr. intenzivnost izkoriščanja tal oz. opustitev doslej ekstenzivno izkoriščanih življenjskih prostorov, nepropustnost tal in pozidava pokrajine itd., znani že leta in znanstveno različno dokumentirani. Njihova osnova so sklepi in ukrepi gospodarskih akterjev oz. politične odločitve, ki so bile sprejete v okviru obstoječih zakonov; delež ogrožanja biotske raznovrstnosti zaradi nezakonitih ukrepov je sorazmerno majhen. Torej izgubo biotske raznovrstnosti dejansko povzročajo zakonite politične in materialne odločitve ter odločitve o vrednotah; pobuda in podpora za to pogosto prihajata iz sklepov in instrumentov EU, držav članic in občin.
1.1.15

Na področju finančnih storitev (3) EESO poziva k dinamičnemu združevanju in izogibanju t. i. pozlatitve (gold plating, tj. dodatne zahteve, ki niso predvidene v direktivi); poudaril pa je tudi, da mora to potekati v duhu lizbonske strategije ob upoštevanju posebnih lastnosti evropskega socialnega modela. To velja tudi za čezmejno izvajanje takšnih storitev (na primer trgovanje z delnicami in prenosljivost pravic do dodatnega pokojninskega zavarovanja) in osnovne finančne storitve, kot je zagotavljanje univerzalnega dostopa do bančnega računa. Glede na vedno večji vpliv finančnih transakcij na gospodarstvo ter dinamičnih in ustvarjalnih inovacij na tem področju (npr. skladi za zavarovanje vlaganj v tvegane naložbe – hedge funds – in zasebni kapital) mora zakonodaja tega sektorja upoštevati iz tega izhajajoča sistemska tveganja in posledice za realno gospodarstvo ter ustvariti pogoje za preprečevanje kontraproduktivnih učinkov. EESO poziva Komisijo, da čim prej predstavi osnutek pravnih predpisov, ki so namenjeni obogatitvi informacij, ki jih posredujejo institucionalni vlagatelji o svoji politiki naložb in glasovanja. Predstavitev takšnega osnutka zakonodaje bi bila v skladu z akcijskim načrtom Komisije za posodobitev prava gospodarskih družb in upravljanja podjetij.
2.1

Odbor meni, da bi bilo zelo koristno združiti vsa besedila v eni direktivi. V skladu z „Evropo državljanov“ tako Odbor kot tudi Komisija pripisujeta velik pomen poenostavitvi in razjasnitvi prava Skupnosti, da bo jasnejše in dostopnejše državljanom in jim bo tako dalo nove možnosti in priložnost za uporabo posebnih pravic, ki jim pripadajo.
2.4.2

Carinski zakonik Skupnosti, ki bo posodobljen z uredbo EP in Sveta in o katerem je EESO izrazil svoje stališče 5. julija 2006, je poleg tega ključnega pomena za razumevanje programa Carina 2013, ki naj bi uskladil zakonodajo z razvojem trgov in tehnologij ter prihodnjo širitvijo Unije. Uporaba informacijske tehnologije je vse bolj razširjena in uprava bo morala postati elektronska; informatizirani postopki, ki so bili do sedaj izbirni, so z novim zakonikom, postali obvezni , kar olajša nalogo velikih gospodarskih subjektov, medtem ko prizadene manjše subjekte. Poleg tega so postali pomembni tudi netarifni ukrepi, na primer na področju boja proti ponarejanju, varnosti, nadzorovanja ilegalnega priseljevanja, pranja denarja in trgovine z drogami, zdravja, okolja in varstva potrošnikov ter tudi ukrepi v zvezi s pobiranjem DDV-ja in trošarin. Države članice so še vedno gonilo sistema, krijejo stroške, predvsem na področju informacijske interoperabilnosti, in njihovi carinski organi lahko izvajajo vse vrste kontrol. Vendar pa Komisija povečuje svoje lastne regulativne pristojnosti (člen 196 predloga uredbe) na področju carinskih sistemov, držav članic in mednarodnih sporazumov. Posodobljen zakonik bo ponovno opredelil vloge in status vseh akterjev v carinskem postopku.
5.11

Glede nakupa energije in naložb v človeške vire na področju raziskav in razvoja je sicer zagotovljeno ad hoc zbiranje statistik, vendar EESO meni, da je — z vidika ciljev lizbonske strategije in tudi najnovejših prizadevanj in pobud Evropske unije v okviru energetske politike — pomembno oceniti njihov pomen za delovanje podjetij s kakovostnega in količinskega vidika.
1.1

EESO se strinja z željo Komisije, da posodobi, poenostavi in prilagodi zakonodajo o odpadkih. Strinja se zlasti z ukrepi in duhom strategije za preprečevanje in recikliranje odpadkov. Podpirati je treba željo po splošnem in enakem izvajanju zakonodaje, da bi se izognili izkrivljanjem trga odpadkov v zvezi z okoljem, javnim zdravjem in konkurenco. Poudarja, da sta jasnost in natančnost opredelitev in prilog zelo pomembni, da bi se izognili pritožbam in sodnim postopkom. Vendar obžaluje pomanjkanje ambicioznosti besedila na področju preprečevanja odpadkov. Poudarja, da je, če želimo doseči resničen trajnostni razvoj, potrebna učinkovita politika preprečevanja in ponovne uporabe odpadkov glede na vedno večje pomanjkanje in stroške glavnih surovin, hkrati pa priporoča, da se na evropski ravni razvijejo orodja, da bodo določeni cilji doseženi s kakovostnega in količinskega vidika. V tem pogledu je besedilo zelo pomanjkljivo. Poleg tega se zdi, da Komisija meni, da bo s poenostavitvijo postopkov za pridobitev dovoljenja za izkoriščanje naprav za predelavo odpadkov spodbudila recikliranje. Tak pristop je zmoten in bo prinesel negativne posledice za okolje ter tveganje za zdravje. Poleg tega ni v skladu z načeli Aarhuške konvencije o dostopu do informacij v zvezi z odpadki. Dovoljenje vključuje tehnične elemente, povezane z varstvom okolja. Je javno in vsebuje ukrepe o obveznem obveščanju in nadzoru. Na noben način ne predstavlja zavore razvoju obdelave odpadkov in recikliranju, ampak, nasprotno, prinaša potrebna jamstva, tako da predvideva nadzor nad upoštevanjem standardov in izvajanjem najboljših razpoložljivih tehnik v administracijah.
1.1

Glede na gospodarski in socialni pomen ribiškega sektorja v Evropski uniji, ki močno presega njegovo neposredno udeležbo v BDP (1), se EESO strinja z ugotovitvijo Komisije, da je ta sektor v gospodarski krizi (2). Meni, da je treba sprejeti ukrepe za izboljšanje razmer, in da so ukrepi, predlagani za rešitev sektorja, nerealni in nezadostni. EESO meni, da so ukrepi nerealni, ker je večina izvajalcev malih in srednje velikih podjetij ali lastnikov enega plovila, ki lovijo na ribolovnih območjih z omejenimi viri, z zelo majhno posadko in so podvrženi strogim pravilom upravljanja v ribištvu. Manevrski prostor za sprejetje ukrepov za prestrukturiranje in zagotavljanje njihove kratkoročne možnosti preživetja je zelo majhen.
4.3.17

Komisija meni, da bo za izvajanje te reforme potrebno okrepiti predhodno posvetovanje sektorja, oceniti rezultate veljavnih tehničnih ukrepov, pojasniti nekatere tehnične pojme, pripraviti letake in informativno gradivo, uporabljati informacijske tehnologije in zmanjšati obveznosti poročanja za ribiče. Čeprav so vsi ti ukrepi potrebni, EESO opozarja Komisijo, da je za dejansko uporabo informacijskih tehnologij pri zbiranju in upravljanju podatkov treba predvideti proces prilagoditve in finančne podpore, ki bo omogočil opremljanje ladij z novimi tehnologijami. EESO zato meni, da je treba predvideti ustrezno prehodno obdobje za to, da se v posvetu s tehničnim osebjem, ribiči in državami članicami opredeli proces, zagotovi vsa jamstva za zaupnost poslovnih podatkov, pridobi zaupanje in privolitev zainteresiranih, testira proces v realnih pogojih, zagotovi prispevek za večje finančne stroške zaradi nove opreme in tako zagotovi uspešnost reforme za poenostavitev.
5.4

Več aktualnih statističnih raziskav, ki se izvajajo vzporedno in v veliki meri neodvisno, pokriva razna področja izobraževanja, usposabljanja in izobraževanja odraslih. Toda statistični sistemi EU na podlagi teh in tudi nekaterih novih statističnih raziskav, ki se trenutno izvajajo, ne morejo pokriti celotnega področja. Med Eurostatom in drugimi organizacijami za zbiranje podatkov obstaja določena razlika glede statističnih raziskav, njihovo vsebino in smernicami.
4.2.2

konkurenčnejšo avtomobilsko industrijo in bolj povezan notranji trg. S fiskalnega vidika razdrobljenost trga trenutno močno pritiska na končne cene avtomobilov in proizvajalce sili, da izključno iz davčnih razlogov v posameznih državah članicah proizvajajo in prodajajo različne verzije istega modela. To pomeni, da ne morejo izkoristiti ekonomije obsega, ki jo omogoča pravi notranji trg; hkrati pa takšna situacija tudi potrošnikom ne prinaša koristi. Nasprotno, visoki davki ob registraciji običajno negativno vplivajo na odločitev za nakup novega avtomobila in s tem zamenjavo starih za čistejše in varnejše avtomobile;
1.4

Odbor odobrava zakonodajno pobudo Komisije, z nekaterimi posebnimi pripombami, in pozdravlja prizadevanja za pripravo učinkovitih zakonodajnih ukrepov, predvsem zato, ker so bila pred izjemno kakovostnim oblikovanjem zakonodajnega predloga izvedena predhodna posvetovanja in presoje učinkov. Strinja se tudi z izbranim pravnim instrumentom — uredbo — in s pravno podlago, ki je bila določena, saj je ta kljub razlikam med nacionalnimi zakonodajami (ki bodo še naprej obstajale) primernejša za usklajevanje zadev z evropsko komponento.
V mnenju o akcijskem načrtu e-Evropa (4), predhodniku predlaganega akcijskega načrta i2010, je Evropski ekonomsko-socialni odbor med drugim zapisal:

„Odbor pozdravlja pobudo e-Evropa in ocenjuje, da je to do sedaj najpomembnejši in najbolj ambiciozen prispevek Evropske unije, da bi svoje državljane čim prej seznanila ter svoje gospodarstvo in javne organe čim prej prilagodila novim pogojem, ki sta jih ustvarila digitalna doba in novo gospodarstvo. Odbor meni, da je ta pobuda več kot izhodišče za to seznanjanje in prilagajanje. Je tudi opora procesom, ki se — čeprav zelo počasi — razvijajo na trgu in v družbi“ (5).

„Po mnenju Odbora je pomembno, da se vsi ukrepi za spodbujanje uporabe interneta, vzpostavljanja informacijske družbe in doseganja novega strateškega cilja Evropske unije osredotočajo na človeka in njegove potrebe, evropskega državljana, evropsko družbo in evropsko gospodarstvo. Z uresničevanjem tega načela bo udejanjanje informacijske družbe — kot predhodne stopnje družbe znanja — dobilo pravi pomen“ (6) .

„Odbor se zaveda razsežnosti in številčnosti problemov, povezanih z razvojem akcijskega načrta. Predvsem se zaveda tudi težav, ki jih predstavlja premostitev zaostanka in zapolnjevanje vrzeli, ki so nastale zaradi počasnega odziva Evrope na nove tehnološke izzive“ (7).

„Odbor vidi veliko in mnogoplastno nevarnost v izključitvi posameznikov, skupin ali celih regij iz celotne pobude, ker bo neelektronski dostop do univerzalnih storitev postopno izpodrinila naraščajoča ponudba elektronskih storitev. Zato se Odbor strinja s stališčem, da je v celoten program in v konkretne ukrepe treba vključiti sredstva za preprečevanje teh nevarnosti“ (8).
5.3

EESO je podprl načela madridske deklaracije in se zavezal k njenemu širjenju (4). EESO je v pripravah na Evropsko leto invalidov 2003 (5) in njegovo nadaljevanje sprejel več mnenj in odzivov, ki so bili obširno razposlani evropskim institucijam in zadevnim organizacijam. Poleg tega je EESO organiziral dva seminarja, o zaposlovanju invalidov in o oceni Evropskega leta invalidov 2003.
2.2

Semen ne smemo opredeljevati kot nepredelane kmetijske proizvode. Predstavljajo namreč strateški dejavnik proizvodnje tako pri prilaganju kmetijskih in kmetijsko-predelovalnih panog kot pri izpolnjevanju pričakovanj potrošnikov (na primer glede proizvodnje brez genetsko spremenjenih organizmov). Semena so po svoji genetski zasnovi in lastnostih prvi člen v verigi za izpolnjevanje zahtev konkurenčnosti trga in državljanov na področju varnosti živil in varstva okolja. Skupna ureditev trga za semena mora opredeliti ambicioznejša sredstva za ohranjanje, spremljanje in usmerjanje evropske kmetijske proizvodnje.
4.11

K temu lahko veliko prispevajo tudi organizacije civilne družbe, kot to ponazarja vloga Irskega nacionalnega foruma o Evropi.Bistveno je izboljšati komunikacijo na ustrezni ravni (lokalni, strokovni in drugih) in razumljivo ter jasno predstaviti zgodbo o uspehu evropske politike in njenega zakonodajnega procesaZa izvajanje te naloge so najprimernejše organizacije civilne družbe. EESO jim je zato pripravljen pomagati in jih spodbujati na državnih ravneh, predvsem s pomočjo svojih članov in njihove povezovalne vloge. Če bo obširna razprava o evropskem projektu in evropskih politikah resnično sprožena, se mora začeti na najnižjih ravneh civilne družbe v državah članicahEvropski forum bo smiseln le, če bo odprt tudi za izražanje stališč z najvišjih in najnižjih ravni..Pri tem v prvi vrsti ni pomembno, ali ta stališča prihajajo od „spodaj“ ali od „zgoraj“, da le dosežejo vse ravni, tako zgornje, kot spodnje in tiste vmesne.
4.4

Člen 19(1) določa, da v državah članicah, v katerih zakoni družbam dovoljujejo pridobitev lastnih delnic, dovoljenje za nakup izda skupščina delničarjev za obdobje, ki ne sme presegati petih let. EESO pripominja, da je obdobje petih let odločno predolgo: položaj na tržišču in položaj samega podjetja se lahko korenito spremenita in organe odločanja prisilita, da popolnoma spremenijo svoje odločitve. Pooblastila za nakup delnic v splošnem niso veljavna pet let. Zaradi previdnosti in zato, da bi skupščini delničarjev ohranili vsaj nekaj prostora za odločanje, bi bilo bolje, da bi obdobje skrajšali na dve leti, z možnostjo podaljšanja za eno ali dve leti.
2.2

EESO meni, da bi bilo zaradi poenostavitve po reformi iz leta 2004 in tekočih razprav v Odboru za upravljanje neposrednih plačil bolj koristno in praktično, da Komisija predloži predlog za prečiščeno verzijo Uredbe (EGS) št. 2075/92, kot pa da predlaga spremembo in črtanje nekaterih členov.
2.2

Dosedanje programe LIFE lahko nedvomno označimo za zelo uspešne, usmerjajoče instrumente politike, ki jih uporablja Komisija. To, da so bili s skromnimi sredstvi doseženi vsekakor upoštevanja vredni uspehi, je odraz dejstva, da je med državami članicami prišlo do določenega „tekmovanja“ za denar programov LIFE: države članice (bolje rečeno: zasebni in javni nosilci projektov v državah članicah) so si morale inovativne projekte, ki so se ujemali s programom LIFE, izmisliti in razviti same. Ti programi so bili potem v okviru predpisanega izbiranja podvrženi kritičnemu preverjanju, preden so bili odobreni ali pa zaradi pomanjkljive kakovosti oziroma nezadostnih proračunskih sredstev zavrnjeni. Tako je, kar se razdeljevanja sredstev tiče, obstajala evropska transparentnost.
3.3

Treba je poudariti in podpreti prizadevanja za poenostavitev obstoječih postopkov, kot so posplošitev avtomatičnega postopka pridobitve dovoljenja (člen 6), uvedba potrdila o prejemu pošiljke (člen 8), prilagoditev jezikovnega režima za standardno listino (člen 13). Mogoče bi lahko Komisija v smislu pobude SLIM ta prizadevanja še poglobila. V praksi se namreč še vedno pojavljajo že znane težave. Pri nekaterih predlaganih spremembah se postavljajo vprašanja med drugim tudi glede njihovega praktičnega izvajanja. Druge spremembe bi lahko ovirale brezhiben potek pošiljk radioaktivnih odpadkov in izrabljenega goriva. Industrijski sektor pa je zaskrbljen glede predloga za razširitev področja uporabe Direktive 92/3/Euratom na izrabljena goriva, namenjena ponovni predelavi, saj obstaja nevarnost, da se bo s tem otežil tranzit in zapletle administrativne formalnosti, ne da bi se izboljšala zaščita prebivalstva in delavcev, ki jo zagotavljajo že drugi pravni instrumenti, predvsem Skupna konvencija o varnosti ravnanja z izrabljenim gorivom in varnosti ravnanja z radioaktivnimi odpadki ter veljavni predpisi o prevozu radioaktivnih snovi.
2.3.1

V tem cilju sta združena sedanja Cilja 2 in 3. Usmerjen je v podporo regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja izven najmanj razvitih regij v državah članicah. Ima dve poslanstvi: prvo je preobrazba industrijskih, mestnih in podeželskih regij, ki so jih prizadele strukturne spremembe, ki jo je treba podpreti v okviru načrtov regionalnega razvoja (ESRR), s pomočjo spodbujanja inovacij, družbe znanja, podjetništva in varstva okolja; drugo pa je vključevanje delavcev, ki so jih prizadele strukturne spremembe, ter povečanje zaposljivost na splošno, s pomočjo ukrepov na področju kvalificiranja in vključevanja na trg delovne sile, ki ga je treba spodbujati v okviru nacionalnih in regionalnih programov, ki jih finančno podpira ESS. Ti programi morajo prispevati k doseganju polne zaposlenosti, izboljšanju kakovosti in produktivnosti dela, zvečanju socialne vključenosti ter izvajanju evropske strategije o zaposlovanju v celoti. Proračun za ta cilj naj bi znašal 57,9 milijard evrov (približno 17,2 % celotnega zneska) in naj bi se enakomerno porazdelil med ESRR in ESS.
3.4.8

Kar zadeva posebno problematiko socialne vključenosti, EESO meni, da je pomembno, da je nediskriminacija horizontalno priznana med dejavnostmi, ki jih financirajo strukturni skladi, in da strukturni skladi ne ustvarjajo dodatnih ovir pri dostopu invalidnih oseb. Ker so strukturni skladi bistveni pripomoček za zmanjšanje in omilitev socialne izključenosti ter za boj proti diskriminaciji invalidnih oseb, morajo države članice in Komisija doseči, da so strukturni skladi uporabljeni kot ekonomski instrument za: — izboljšanje dostopa do zaposlitve iskalcev zaposlitve in povečanje udeležbe na trgu dela, — krepitev socialne vključenosti in boj proti diskriminaciji, — začetek reform na področjih zaposlovanja, zlasti v korist invalidnih oseb.
1.3

Tveganja poplav se v EU povečujejo, poglavitna razloga za to sta dva: prvič, učinki klimatskih sprememb, ki bi utegnili pripeljati do pogostejšega hudourniškega deževja in dviga morske gladine kot posledice segrevanja atmosfere. Drugi dejavnik je vpliv človekove dejavnosti, kot so gradbena dela na rekah in projekti za preusmeritev in regulacijo rečnih tokov ter gradnja pristanišč brez ukrepov za ocenjevanje in morebitno sanacijo ekoloških posledic. Naslednji človeški dejavnik je povečano širjenje puščave na našem kontinentu, za kar je krivo pretirano izsekavanje gozdov, požari in druge dejavnosti, ki niso v skladu z naravo. Skratka, tveganja poplav so vedno večja in so posledica netrajnostnega ravnanja. Ta tveganja je mogoče zmanjšati s sprejetjem modelov za gospodarski, socialni in ekološki razvoj.
4.7

Povsem možno je sprejeti zakonske ukrepe. Ponudniki internetnega dostopa, podjetja, ki izdajajo kreditne kartice in internetni iskalniki so vsi lahko predmet regulacije in nekateri že izvajajo samoregulacijo. Kazenske sankcije za spletne strani, ki širijo terorizem, rasizem, navajajo k samomoru ali širijo otroško pornografijo, bi morale biti stroge in odvračajoče; potrebna so večja mednarodna prizadevanja, da bi identificirali in locirali tovrstne spletne strani, da bi jih lahko dali zapreti, kadar je le mogoče in brez pogajanj z državami, ki jih gostijo.
5.6

Zlasti pa so potrebni naslednji ukrepi: — spodbujanje evropske kulture standardizacije na tehničnem področju za EU; — ukrepi za usposabljanje strokovnjakov in izdelavo ter širšo uporabo ustreznih podatkovnih bank; — vedno močnejša povezanost evropskih sistemov standardizacije z varstvom okolja; — okrepljene akcije za oblikovanje zavesti s strani povpraševanja (t.j. pri potrošnikih), da bosta povpraševanje in s tem trg bolj sledila merilu trajnostne uporabe naravnih virov surovin in končnih izdelkov; — vzpostavitev uravnovešenega odnosa med prednostnimi nalogami varnosti, higiene in zdravstvenega varstva ter svetovnih okoljskih vidikov z upoštevanjem Kjotskega protokola; — polna uporaba načela subsidiarnosti s podpiranjem udeležbe vseh interesnih skupin na nacionalni in regionalni ravni; — prilagodljive smernice ravnanja s ciljem okolju prijaznega procesa standardizacije, z namenom, da bi se predvsem mala in srednje velika podjetja bolje vključila v tehnične procese in pri tem upoštevala tudi ekonomičnost v fazi razvoja novih produktov, postopkov in storitev; — razvoj temeljev za izmenjavo informacij o lizbonski strategiji za notranji trg in akcijski načrt 2004-2010 za okolje in zdravstveno varstvo s ciljem strokovnega dialoga med vsemi udeleženci v procesu standardizacije: CEN, CENELEC, ETSI, standardizirana MSP, ANEC (potrošniki), Evropski sindikalni tehnični urad za zdravje in varnost - TUTB (sindikati in delojemalci), ECOS (interesi okolja), industrija, trgovina in storitveni sektor; — podpora razvoja osnovne tehnične standardizacije kakovostnih predpisov za izdelke in postopke na področju kmetijske proizvodnje in živilske industrije.
1.11.2

Na podlagi grobega izračuna lahko ponazorimo razsežnost težav in potrebnih rešitev: povpraševanje po električni energiji v Evropski uniji se letno poveča od 1 do 2 odstotkov. Cilj Evropske unije za povečano proizvodnjo električne energije iz obnovljenih energetskih virov pomeni letno povečanje povpraševanja za manj kot 1 odstotek. Predložni cilj energijske učinkovitosti bi zmanjšal letno rast za 1 odstotek. Z uporabo obnovljivih energijskih virov in ukrepov učinkovitosti bi lahko ublažili povečanje povpraševanja in razen tega po možnosti nadomestili veliko manj kot 1 odstotek obstojajočih zmogljivosti. Življenjska doba elektrarn je 30 do 50 let, kar pomeni, da bi prišlo do nadomestil z letno povprečno 43 odstotno stopnjo. Po mnenju mednarodne agencije za energijo (IEA) bo Evropska unija v teku naslednjih 20 let potrebovala nove elektrarne z zmogljivostjo 200 000 MW.
3.15.1

Odbor bi rad prenesel idejo prebivalcem Evrope, da so priseljenci zelo potrebni člani naše skupnosti in prispevajo k ekonomskemu, socialnemu in kulturnemu bogastvu Evrope. EESO želi nadaljevati z aktivnim sodelovanjem z drugimi institucijami EU, da bi zagotovil izpolnitev ciljev iz Tampereja, izvajanje ustrezne skupne politike priseljevanja in usklajenost zakonodaje. V skladu s tem ciljem bo Odbor skupaj s Komisijo, socialnimi partnerji in organizacijami civilne družbe vzpostavil stalni instrument (23). Boj proti rasizmu, ksenofobiji in diskriminaciji je način, kako doseči enako obravnavo in integracijo.
11.9

Ustroj in prednostne naloge kohezijske politike EU so se spremenile zaradi razširitve in omejenih razpoložljivih virov, ne pa zato, ker regionalne in socialne razlike več ne obstajajo. Nekatere države članice in regije, ki so bile do zdaj glavne upravičenke kohezijske politike EU, bodo postopno postale neupravičene do podpore na podlagi znatnega števila razpoložljivih instrumentov. To očitno ne pomeni, da so že dosegle želeno stopnjo razvoja in kohezije; zato je zelo pomembno, da se jih ustrezno obravnava v nacionalnih proračunskih politikah.
6.2

Jasno je, da se bodo podjetja za eko-tehnologije zanimala in zagotavljala njihov razvoj, če bodo dejansko omogočile manjšo porabo energije in surovin, zmanjševanje proizvodnih stroškov, prispevale k večjemu ugledu podjetja in njegovih proizvodov, pospešile prodajo in zmanjšale okoljske stroške. Še vedno pa je nujno, da jih poznajo in da so sposobna presoditi njihovo učinkovitost. Od tod izhaja nujna potreba po vzpostavitvi resničnega omrežja informacij o najboljših praksah in okoljskih tehnologijah in za njihovo izmenjavo, ki bi lahko povezovala javne organe oblasti, strokovna združenja, tehnične centre in raziskovalne centre.