Predlog SKLEP SVETA o uvedbi posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) Obzorje 2020 /* COM/2011/0811 final - 2011/0402 (COD) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. OZADJE PREDLOGA Sveženj predlogov za Obzorje 2020, ki je bil v celoti oblikovan v skladu s Sporočilom Komisije „Proračun za Evropo 2020“[1] popolnoma podpira strategijo Evropa 2020, ki pri doseganju ciljev pametne, trajnostne in vključujoče rasti osrednjo mesto namenja raziskavam in inovacijam. Sveženj vsebuje predloge za: (1) okvirni program za Obzorje 2020 (Pogodba o delovanju Evropske unije – PDEU); (2) enoten sveženj pravil za udeležbo in razširjanje (PDEU); (3) enoten posebni program za izvajanje Obzorja 2020 (PDEU) ter (4) enoten predlog za dele Obzorja 2020, ki so v skladu s Pogodbo Euratom. Skupna politična utemeljitev teh zakonodajnih predlogov in njihovo ozadje sta predstavljena v sporočilu Komisije, ki se sprejme skupaj s temi predlogi in v katerem je obravnavanih več pomembnejših medsektorskih prvin, kot sta poenostavitev in kako okrepiti pristop do inovacij. Obzorje 2020 neposredno prispeva k reševanju velikih družbenih izzivov, opredeljenih v Evropi 2020 in njenih vodilnih pobudah. Prispevalo bo tudi k ustvarjanju vodilnega položaja industrije v Evropi. Poleg tega bo povečalo odličnost znanstvene baze, ki je bistvena za trajnost, dolgoročno blaginjo in dobrobit Evrope. Za dosego teh ciljev predlogi vključujejo poln nabor podpore, ki je vključena tako v raziskave kot tudi inovacije. Obzorje 2020 torej združuje in krepi dejavnosti, ki se trenutno financirajo v okviru sedmega okvirnega programa za raziskave, inovacijskih delov okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost ter Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo. Zato so predlogi oblikovani tako, da je udeležba bistveno poenostavljena. 2. REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENA UČINKA Pri pripravi štirih predlogov so bili v celoti upoštevani odzivi na obsežno javno posvetovanje na podlagi Zelene knjige „Spremeniti izzive v priložnosti: na poti k skupnemu strateškemu okviru za financiranje raziskav in inovacij v EU“, COM(2011) 48. Svoje mnenje so izrazili Evropski svet, države članice in več zainteresiranih strani iz sektorja, akademskega sveta in civilne družbe. Predlogi temeljijo tudi na dveh poglobljenih predhodnih ocenah učinka, pri katerih so bila upoštevana posvetovanja z zainteresiranimi stranmi, notranje in zunanje ocene ter prispevki mednarodnih strokovnjakov. Iz ocen izhaja, da bi izbira Obzorja 2020 zagotovila boljšo osredotočenost, najbolje dosegla nujno kritično maso na programski in projektni ravni, imela največji vpliv na cilje politik in z njimi povezane koristi na področju gospodarstva, konkurenčnosti in družbe ter obenem zagotovila poenostavitev, npr. tako, da bi zmanjšala upravno obremenitev udeležencev, poenostavila veljavna pravila in postopke, zagotovila usklajenost med instrumenti ter novo ravnotežje med tveganji in zaupanjem. 3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA 3.1. Pravna podlaga Predlog združuje raziskovalne in inovacijske dejavnosti, potrebne za doseganje ciljev politike. Obzorje 2020 bo kot tako temeljilo na naslovih PDEU „Industrija“ in „Raziskave, tehnološki razvoj in vesolje“ (člena 173 in 182). S tem povezana pravila za udeležbo in razširjanje bodo temeljila na istih poglavjih PDEU (členi 173, 183 in 188). Področje „industrija“ bo v obeh primerih pretežno povezano z Evropskim inštitutom za inovacije in tehnologijo (EIT), ki bo finančna sredstva prejemal v okviru Obzorja 2020. EIT ne bo vključen v posebni program. Poudariti je treba, da so bile inovacijske dejavnosti izrecno vključene v različne okvirne programe na podlagi naslova o raziskavah iz Pogodbe o delovanju Evropske unije in da trenutni okvirni programi vključujejo tudi vrsto inovacijskih dejavnosti. Zato bo posebni program za izvajanje Obzorja 2020 temeljil na naslovu PDEU „Raziskave in tehnološki razvij in vesolje“ (člen 182), saj bodo predvidene dejavnosti spadale predvsem med tiste, ki jih ureja ta naslov. Predlog programa za raziskave in usposabljanje Euratom, ki prispeva k Obzorju 2020, temelji na členu 7 Pogodbe Euratom. 3.2. Načeli subsidiarnosti in sorazmernosti Predlogi so bili oblikovani tako, da se čim bolj povečata dodana vrednost Unije in učinek, pri čemer je glavni poudarek na ciljih in dejavnostih, ki jih države članice ne morejo uspešno izvajati same. Ukrepanje na ravni Unije lahko okrepi celoten okvir raziskav in inovacij, uskladi prizadevanja držav članic na področju raziskav ter tako prepreči podvajanje, ohrani kritično maso na ključnih področjih in zagotovi optimalno porabo javnih sredstev. Ukrepanje na ravni Unije zagotavlja konkurenčnost po vsej celini, pri kateri se izberejo najboljši predlogi ter tako poveča raven odličnosti in zagotovi prepoznavnost vodilnih raziskav in inovacij. Raven Unije je najprimernejša tudi za spodbujanje nadnacionalne mobilnosti, s katero se izpopolnita usposabljanje in poklicna pot raziskovalcev. Program na ravni Unije lažje spodbuja tvegane in dolgoročne raziskave ter razvoj, saj porazdeli tveganja, razširi področje uporabe in doseže ekonomije obsega, ki sicer ne bi bile mogoče. Ukrepanje na ravni Unije lahko zagotovi dodatne javne in zasebne naložbe v raziskave in inovacije, prispeva k evropskemu raziskovalnemu prostoru, za katerega je značilen prosti pretok znanja, raziskovalcev in tehnologij, ter pospeši trženje in razpršitev inovacij po enotnem trgu. Programi na ravni Unije so potrebni tudi zato, da podprejo oblikovanje politik ter ciljev, ki jih določajo politike. To je natančneje predstavljeno v priloženih ocenah učinka. 4. PRORAČUNSKE POSLEDICE Proračun vseh predlogov je izražen v konstantnih cenah za leto 2011. V oceni finančnih posledic zakonodajnega predloga, ki je priložena temu predlogu, so pojasnjene proračunske posledice (v tekočih cenah) ter posledice za človeške in upravne vire. Komisija si lahko na podlagi analize stroškov in koristi za izvajanje Obzorja 2020 v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 58/2003 o statutu izvajalskih agencij, pooblaščenih za izvajanje nekaterih nalog pri upravljanju programov Unije, pomaga z obstoječimi izvajalskimi agencijami. 2011/0402 (CNS) Predlog SKLEP SVETA z dne XXX o uvedbi posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) Obzorje 2020 (Besedilo velja za EGP) SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 182(4) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta[2], ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[3], ob upoštevanju mnenja Odbora regij[4], v skladu s posebnim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1) V skladu s členom 182(3) Pogodbe se Uredba (EU) št. […] Evropskega parlamenta in Sveta o okvirnem programu za raziskave in inovacije Obzorje 2020 (v nadaljnjem besedilu: Obzorje 2020)[5] izvaja s posebnim programom, v katerem so opredeljeni posebni cilji in pravila za njihovo izvajanje, čas trajanja ter potrebna sredstva. (2) Obzorje 2020 sledi trem prednostnim nalogam, tj. ustvarjanje odlične znanosti („odlična znanost“), oblikovanje vodilnega položaja industrije („vodilni položaj industrije“) in reševanje družbenih izzivov („družbeni izzivi“). Te prednostne naloge je treba izvajati s posebnim programom, ki je sestavljen iz treh delov za posredne ukrepe ter enega dela za neposredne ukrepe Skupnega raziskovalnega središča (JRC). (3) Medtem ko Obzorje 2020 določa splošni cilj okvirnega programa, njegove prednostne naloge in splošne smernice posebnih ciljev in dejavnosti, mora posebni program opredeliti posebne cilje in splošne smernice za dejavnosti, ki so značilne za vsak posamezni del. Določbe o izvajanju, opredeljene v Obzorju 2020, se v celoti uporabljajo za ta posebni program, vključno s tistimi o etičnih načelih. (4) Vsak del mora dopolnjevati druge dele posebnega programa, izvajati pa ga je treba v skladu z njimi. (5) Znanstveno bazo Unije je treba nujno okrepiti in razširiti ter imeti raziskave in nadarjenost v svetovnem merilu, da se zagotovi dolgoročna konkurenčnost in blaginja Evrope. Del I „Odlična znanost“ mora podpirati dejavnosti Evropskega raziskovalnega sveta na področju pionirskih raziskav, prihodnje in nastajajoče tehnologijami, ukrepe Marie Curie in evropske raziskovalne infrastrukture. Te dejavnosti morajo biti usmerjene v dolgoročno ustvarjanje usposobljenosti, se močno osredotočati na naslednjo generacijo znanosti, sistemov in raziskovalcev ter podpirati nove talente v Uniji in pridruženih državah. Dejavnosti Unije v podporo odlični znanosti morajo pripomoči k uveljavitvi evropskega znanstvenega prostora ter znanstveni sistem Unije narediti konkurenčnejši in privlačnejši v svetovnem merilu. (6) Raziskovalni ukrepi, ki se izvajajo na podlagi dela I „Odlična znanost“, se morajo opredeliti glede na potrebe in priložnosti znanosti brez vnaprej določenih tematskih prednostnih nalog. Agenda za raziskave mora biti določena v tesni povezavi z znanstveno skupnostjo. Raziskave je treba financirati na podlagi odličnosti. (7) Evropski raziskovalni svet mora nadomestiti in naslediti Evropski raziskovalni svet, ustanovljen s Sklepom Komisije 2007/134/ES[6]. Delovati mora v skladu z uveljavljenimi načeli znanstvene odličnosti, samostojnosti, učinkovitosti in preglednosti. (8) Za ohranitev in okrepitev vodilnega položaja Unije na področju industrije je nujno potrebno spodbujati naložbe zasebnega sektorja v raziskave, razvoj in inovacije, raziskave in inovacije izvajati s poslovno usmerjeno agendo ter pospešiti razvoj novih tehnologij, ki bodo podlaga za prihodnja podjetja in gospodarsko rast. Del II „Vodilni položaj industrije“ mora podpreti naložbe v odlične raziskave in inovacije v ključnih omogočitvenih tehnologijah in drugih industrijskih tehnologijah, olajšali dostop do tveganega financiranja za inovativna podjetja in projekte ter široko podpreti inovacije v malih in srednje velikih podjetjih po vsej Uniji. (9) Raziskave in inovacije na področju vesolja, ki so v deljeni pristojnosti Unije, je treba vključiti v delu II „Vodilni položaj industrije“ kot celovito prvino, da bi se kar najbolj povečali znanstveni, gospodarski in družbeni vplivi ter zagotovilo uspešno in stroškovno učinkovito izvajanje. (10) Reševanje glavnih družbenih izzivov, opredeljenih v strategiji Evropa 2020[7], zahteva velike naložbe v raziskave in inovacije, da se v potrebnem obsegu in na potrebnih področjih uporabe razvijejo in uporabljajo nove in napredne rešitve. Ti izzivi pomenijo hkrati tudi velike gospodarske priložnosti za inovativna podjetja in tako prispevajo h konkurenčnosti in zaposlovanju v Uniji. (11) Del III „Družbeni izzivi“ mora povečati uspešnost raziskav in inovacij, tako da se odzove na ključne družbene izzive ter podpre odlične raziskave in inovacije. Te dejavnosti je treba izvajati na podlagi na izzivih temelječega pristopa, ki združuje vire in znanje različnih področij, tehnologij in sektorjev. Družboslovje in humanistika sta pomembni prvini pri reševanju vseh teh izzivov. Dejavnosti morajo zajeti celoten spekter raziskav in inovacij, poudarek pa mora biti na inovacijskih dejavnostih, kot so pilotni in predstavitveni projekti, preskusi, podpora za javno naročanje, prednormativne raziskave, določanje standardov ter uvajanje inovacij na trg. Dejavnosti morajo neposredno podpirati ustrezne sektorske pristojnosti na področjih politik na ravni Unije. Vsi izzivi morajo prispevati k doseganju višjega cilja trajnostnega razvoja. (12) Kot sestavni del Obzorja 2020 mora Skupno raziskovalno središče (JRC) še naprej zagotavljati neodvisno in uporabniško naravnano znanstveno in tehnično podporo pri oblikovanju, razvijanju, izvajanju in spremljanju politik Unije. Da bi izpolnilo svoje poslanstvo, mora Skupno raziskovalno središče izvajati najkakovostnejše raziskave. Pri izvajanju neposrednih ukrepov v skladu s svojim poslanstvom mora Skupno raziskovalno središče posebno pozornost nameniti področjem, ki so ključnega pomena za Unijo, tj. pametni, vključujoči in trajnostni rasti, varnosti in državljanstvu ter globalni Evropi. (13) Neposredne ukrepe Skupnega raziskovalnega središča je treba izvajati prožno, učinkovito in pregledno, pri čemer je treba upoštevati ustrezne potrebe uporabnikov Skupnega raziskovalnega središča in politike Unije ter zaščiti finančne interese Unije. Raziskovalne dejavnosti je treba po potrebi prilagoditi tem potrebam ter znanstvenemu in tehnološkemu razvoju, doseči pa morajo znanstveno odličnost. (14) Skupno raziskovalno središče mora dodatne vire še naprej zagotavljati prek konkurenčnih dejavnosti, vključno z udeležbo pri posrednih ukrepih Obzorja 2020, delom tretjih oseb in v manjši meri izkoriščanjem intelektualne lastnine. (15) Posebni program mora dopolnjevati ukrepe v državah članicah ter druge ukrepe Unije v okviru splošne strategije za izvajanje strategije Evropa 2020, zlasti tiste na področju kohezije, kmetijstva in razvoja podeželja, izobraževanja, poklicnega usposabljanja, industrije, javnega zdravja, varstva potrošnikov, zaposlovanja in socialnih politik, energetike, prometa, okolja, podnebnih ukrepov, varnosti, morja in ribolova, razvojnega sodelovanja in politik širitve in sosedstva. (16) Da se zagotovi, da se v ocenah Obzorja 2020 ustrezno odraža stanje tehnike in da posebni pogoji za uporabo finančnih instrumentov odražajo pogoje na trgu, je treba pristojnost za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije prenesti na Komisijo, da lahko prilagodi ali podrobneje oblikuje kazalnike učinkovitosti, ki ustrezajo posebnim ciljem posebnega programa in posebnim pogojem za uporabo finančnih instrumentov. Izredno pomembno je, da Komisija med pripravljalnim delom opravi ustrezna posvetovanja, vključno na strokovni ravni. Komisija mora pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da se ustrezni dokumenti pravočasno in ustrezno posredujejo Svetu. (17) Da se zagotovijo enotni pogoji za izvajanje posebnega programa, je treba Komisiji dodeliti izvedbena pooblastila, da lahko sprejme delovne programe za izvajanje posebnega programa. (18) Izvedbena pooblastila v zvezi z delovnimi programi za dele I, II in III, razen ukrepov Evropskega raziskovalnega sveta, če Komisija ne odstopa od stališča Znanstvenega sveta, se izvajajo v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije[8]. (19) S Svetom guvernerjev Skupnega raziskovalnega središča, ustanovljenim s Sklepom Komisije 96/282/Euratom z dne 10. aprila 1996 o reorganizaciji Skupnega raziskovalnega središča[9], je bilo opravljeno posvetovanje o znanstveni in tehnološki vsebini posebnega programa pri neposrednih ukrepih Skupnega raziskovalnega središča. (20) Zaradi pravne varnosti in jasnosti je treba Odločbo Sveta (2006/971/ES) z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu „Sodelovanje“ za izvajanje Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013)[10], Odločbo Sveta (2006/972/ES) z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu „Zamisli“ za izvajanje Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013)[11], Odločbo Sveta (2006/973/ES) z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu „Ljudje“ za izvajanje Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013)[12] , Odločbo Sveta (2006/974/ES) z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu „Zmogljivosti“ za izvajanje Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013)[13] ter Odločbo Sveta (2006/975/ES) z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu, ki ga bo s pomočjo neposrednih ukrepov izvajalo Skupno raziskovalno središče v okviru Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013)[14] razveljaviti – SPREJEL NASLEDNJI SKLEP: NASLOV I DOLOČITEV Člen 1 Vsebina Ta sklep določa posebni program za izvajanje Uredbe (ES) št. 2012/XX Evropskega parlamenta in Sveta[15] ter posebne cilje podpore, ki jo Unija namenja raziskovalnim in inovacijskim dejavnostim iz člena 1 navedene uredbe, ter pravila za izvajanje. Člen 2 Določitev posebnega programa 1. Sprejme se posebni program za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje 2020 (v nadaljnjem besedilu: posebni program) za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020. 2. V skladu s členom 5(2) in (3) Uredbe (EU) št. XX/2012 [Obzorje 2020] posebni program sestavljajo naslednji deli: (a) Del I „Odlična znanost“; (b) Del II „Vodilni položaj industrije“; (c) Del III „Družbeni izzivi“; (d) Del IV „Nejedrski neposredni ukrepi Skupnega raziskovalnega središča (JRC)“. Člen 3 Posebni cilji 1. Del I „Odlična znanost“ krepi v skladu s prednostno nalogo „odlična znanost“ iz člena 5(2)(a) Uredbe (EU) št. XX/2012 [Obzorje 2020] odličnost evropskih raziskav tako, da sledi naslednjim posebnim ciljem: (a) z dejavnostmi Evropskega raziskovalnega sveta (ERC) krepi pionirske raziskave; (b) krepi raziskave v prihodnje in nastajajoče tehnologije; (c) z ukrepi Marie Skłodowske-Curie (v nadaljnjem besedilu: ukrepi Marie Curie) krepi sposobnosti, usposabljanje in razvoj poklicne poti; (d) krepi evropske raziskovalne infrastrukture, vključno z e-infrastrukturami. Splošne smernice za dejavnosti za te posebne cilje so določene v delu I Priloge I. 2. Del II „Vodilni položaj industrije“ krepi v skladu s prednostno nalogo „vodilni položaj industrije“ iz člena 5(2)(b) Uredbe (EU) št. XX/2012 [Obzorje 2020] vodilni položaj industrije in njeno konkurenčnost tako, da sledi naslednjim posebnim ciljem: (a) z raziskavami, tehnološkim razvojem, predstavitvenimi dejavnostmi in inovacijami krepi vodilni položaj evropske industrije v naslednjih omogočitvenih in industrijskih tehnologijah: (i) informacijskih in komunikacijskih tehnologijah; (ii) nanotehnologijah; (iii) naprednih materialih; (iv) biotehnologiji; (v) napredni proizvodnji in predelavi; (vi) vesolju; (b) izboljšuje dostop do tveganega financiranja naložb v raziskave in inovacije; (c) povečuje število inovacij v malih in srednje velikih podjetjih. Splošne smernice za dejavnosti za te posebne cilje so določene v delu II Priloge I. Določijo se posebni pogoji za uporabo finančnih instrumentov v okviru posebnega cilja pod točko (b). Ti pogoji so določeni v točki 2 dela II priloge I. Komisija se pooblasti za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 10, da lahko sprejme navedene posebne pogoje, če tako zahtevajo pogoji na trgu ali glede na rezultate, dosežene z instrumentom za posojilna jamstva v okviru programa za konkurenčnost in inovacije ter finančnim instrumentom za delitev tveganja v okviru sedmega okvirnega programa. 3. Del III „Družbeni izzivi“ z raziskavami, tehnološkim razvojem, predstavitvenimi in inovacijskimi dejavnostim prispeva k prednostni nalogi „družbeni izzivi“ iz člena 5(2)(c) Uredbe (ES) št. XX/2012 [Obzorje 2020] ter sledi naslednjim posebnim ciljem: (a) izboljšati vseživljenjsko zdravje in blaginjo; (b) zagotoviti zadostno oskrbo z varno in visokokakovostno hrano ter drugimi ekološkimi proizvodi tako, da se razvijejo produktivni in z viri gospodarni sistemi primarne proizvodnje, spodbudijo s tem povezane ekosistemske storitve skupaj s konkurenčnimi in nizkoogljičnimi dobavnimi verigami; to bo pospešilo prehod na vzdržno evropsko biogospodarstvo; (c) preiti na zanesljiv, trajnosten in konkurenčen energetski sistem zaradi vse večjega pomanjkanja virov, večjih potreb po energiji in podnebnih sprememb; (d) vzpostaviti evropski prometni sistem, ki učinkovito izrablja vire, je okolju prijazen, varen in brez pomanjkljivosti ter koristi državljanom, gospodarstvu in družbi; (e) vzpostaviti z viri gospodarno in na podnebne spremembe odporno gospodarstvo ter trajnostno oskrbo surovin, da se izpolnijo potrebe vedno številčnejšega svetovnega prebivalstva ob upoštevanju trajnostnih omejitev naravnih virov planeta; (f) v času sprememb brez primere ter rastoče svetovne soodvisnosti spodbujati vključujoče, inovativne in varne evropske družbe. Splošne smernice za dejavnosti za te posebne cilje so določene v delu III Priloge I. 4. Del IV „Nejedrski neposredni ukrepi Skupnega raziskovalnega središča“ prispeva k vsem prednostnim nalogam iz člena 5(2) Uredbe (EU) št. XX/2012 [Obzorje 2020] s na uporabnike naravnano znanstveno in tehnično podporo evropskim politikam. Splošne smernice za ta posebni cilj so določene v delu IV Priloge I. 5 Rezultati in učinek posebnega programa se ocenijo s kazalniki uspešnosti, med katere spadajo po potrebi tudi objave v uglednih publikacijah, mobilnost raziskovalcev, dostopnost do raziskovalnih struktur, naložbe s financiranjem dolga in tveganim kapitalom, MSP, ki uvajajo inovacije v podjetje ali na trg, sklici na ustrezne raziskovalne dejavnosti v dokumentih politik ter posebni učinki na politike. Nadaljnje podrobnosti o kazalnikih uspešnosti, ki so dodeljeni posebnim ciljem v odstavkih 1 do 4, so določene v Prilogi II. Komisija se pooblasti, da sprejme delegirane akte v skladu s členom 10, da lahko te kazalce prilagodi razvoju oziroma jih nadalje spremeni. Člen 4 Proračun 1. V skladu s členom 6(1) Uredbe (EU) št. XX/2012 [Obzorje 2020] znašajo finančna sredstva za izvajanje posebnega programa 86 198 milijonov EUR. 2. Znesek iz odstavka 1 se razdeli med štiri dele iz člena 2(2) tega sklepa v skladu s členom 6(2) Uredbe (EU) št. XX/2012 [Obzorje 2020]. Okvirna razčlenitev proračunskih sredstev za posebne cilje iz člena 3 tega sklepa in skupni najvišji znesek prispevka za ukrepe Skupnega raziskovalnega središča so določeni v Prilogi II k Uredbi (EU) št. XX/2012 [Obzorje 2020]. 3 Za upravne stroške Komisije se ne nameni več kot 6 % zneskov iz člena 6(2) Uredbe (EU) št. XX/2012 [Obzorje 2020], določenih za dele I, II in II posebnega programa. 4. Da bi omogočili upravljanje dejavnosti, ki ne bodo zaključene do 31. decembra 2020, se bodo za kritje izdatkov za tehnično in administrativno pomoč po potrebi odobrila sredstva v proračunu po letu 2020. NASLOV II IZVAJANJE Člen 5 Delovni programi 1. Posebni program se izvaja z delovnimi programi. 2. Komisija za izvajanje delov I, II in III tega posebnega programa iz točk (a), (b) in (c) člena 2(2) sprejme skupne ali ločene delovne programe, razen za izvajanje ukrepov v okviru posebnega cilja „krepitev evropske znanstvene baze v pionirskih raziskavah“. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 9(2). 3. Delovne programe za izvajanje ukrepov v okviru posebnega cilja „krepitev evropske znanstvene baze v pionirskih raziskavah“, ki jih je določil Znanstveni svet Evropskega raziskovalnega sveta v skladu s členom 7(2)(b), sprejme Komisija z izvedbenim aktom. Komisija lahko od delovnega programa, ki ga določi znanstveni svet, odstopa samo, če meni, da ni v skladu z določbami tega sklepa. V tem primeru Komisija sprejme delovni program sprejme z izvedbenim aktom v skladu s postopkom pregleda iz člena 9(2). Komisija ta ukrep ustrezno utemelji. 4. Komisija z izvedbenim aktom sprejme ločen večletni delovni program za del IV posebnega programa za nejedrske neposredne ukrepe Skupnega raziskovalnega središča iz točke(d) člena 2(2). V tem delovnem programu upošteva tudi mnenje Sveta guvernerjev Skupnega raziskovalnega središča iz Sklepa 96/282/Euratom. 5. V delovnih programih sta upoštevana stanje znanosti, tehnologije in inovacij na nacionalni ravni, na ravni Unije in mednarodni ravni ter ustrezen politični, tržni in družbeni razvoj. Delovni programi vsebujejo informacije o usklajevanju z raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi, ki jih izvajajo države članice, vključno na področjih, na katerih se izvajajo skupne pobude za načrtovanje programov. Po potrebi se posodobijo. 6. Delovni programi za izvajanje delov I, II in III iz točk (a), (b) in (c) člena 2(2) določajo zastavljene cilje, pričakovane rezultate, načine za izvajanje in njihov skupni znesek, vključno z morebitnimi okvirnimi odhodki podnebne politike. V njih so opisane tudi dejavnosti, ki se financirajo, navedeni zneski, dodeljeni posamezni dejavnosti, in okvirni časovni razpored za izvajanje, vsebujejo pa tudi večletni pristop in strateške smernice za naslednja leta izvajanja. Določajo prednostne naloge, bistvena merila za ocenjevanje in najvišjo stopnjo štipendij. Omogočajo pristope od spodaj navzgor, ki cilje obravnavajo inovativno. Poleg tega navedeni programi dela vsebujejo poseben oddelek, v katerem so opredeljeni medsektorski ukrepi iz člena 13 Uredbe (ES) št. XX/2012 [Obzorje 2020], ki obsegajo dva ali več posebnih ciljev znotraj iste prednostne naloge ali dve ali več prednostnih nalog. Ti ukrepi se izvajajo med seboj povezano. Člen 6 Evropski raziskovalni svet 1. Komisija ustanovi Evropski raziskovalni svet (ERS), ki je pristojen za izvajanje ukrepov iz dela I „Odlična znanost“ v okviru posebnega cilja „krepitev evropske znanstvene baze v pionirskih raziskavah“. Evropski raziskovalni svet nasledi Evropski raziskovalni svet, ustanovljen s Sklepom 2007/134/ES. 2. Evropski raziskovalni svet sestavljata neodvisen Znanstveni svet iz člena 7 in posebna izvedbena struktura iz člena 8. 3. Evropski raziskovalni svet ima predsednika, ki je izbran med vodilnimi znanstveniki z mednarodnim ugledom. Predsednika imenuje Komisija po postopku zaposlovanja, v katerem sodeluje za to ustanovljeni odbor, za štiriletno obdobje z možnostjo enkratnega podaljšanja. Postopek zaposlovanja in izbranega kandidata odobri Znanstveni svet. Predsednik predseduje Znanstvenemu svetu, zagotavlja njegovo vodilno vlogo in povezanost s posebno izvedbeno strukturo ter ga zastopa v svetu znanosti. 4. Evropski raziskovalni svet deluje v skladu z načeli znanstvene odličnosti, samostojnosti, učinkovitosti, uspešnosti, preglednosti in odgovornosti. Zagotavlja nadaljnjo izvajanje ukrepov Evropskega raziskovalnega sveta, ustanovljenega s Sklepom Sveta 2006/972/ES. 5. Dejavnosti Evropskega raziskovalnega sveta podpirajo raziskave na vseh področjih, ki jih izvajajo nacionalne in nadnacionalne skupine, ki si konkurirajo na evropski ravni. Evropski raziskovalni svet podpira štipendije za pionirske raziskave zgolj na podlagi merila odličnosti. 6. Komisija zagotavlja samostojnost in celovitost Evropskega raziskovalnega sveta ter pravilno izvajanje zaupanih nalog. Komisija zagotovi, da je izvajanje ukrepov Evropskega raziskovalnega sveta v skladu z načeli iz odstavka 4 tega člena in splošno strategijo Znanstvenega sveta iz člena 7(2). Člen 7 Znanstveni svet 1. Znanstveni svet sestavljajo najboljši znanstveniki, inženirji in akademiki z ustreznim strokovnim znanjem z različnih raziskovalnih področij, ki delujejo v svojem imenu in neodvisno od tujih interesov. Člane Znanstvenega sveta imenuje Komisija po neodvisnem in preglednem postopku za imenovanje, o katerem se dogovori z Znanstvenim svetom ter ki vključuje posvetovanje z znanstveno skupnostjo in poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu. Člani Znanstvenega sveta so imenovani za štiri leta z možnostjo enkratnega podaljšanja na podlagi sistema rotacije, ki zagotavlja neprekinjenost dela Znanstvenega sveta. 2. Znanstveni svet izdela: (a) celotno strategijo za Evropski raziskovalni svet; (b) delovni program za izvajanje dejavnosti Evropskega raziskovalnega sveta; (c) metode in postopke za strokovno ocenjevanje in ocenjevanje predlogov, na podlagi katerih bodo izbrani predlogi za financiranje; (d) svoje stališče o vseh zadevah, ki bi z znanstvenega vidika lahko izboljšala dosežke in učinek Evropskega raziskovalnega sveta ter kakovost izvedenih raziskav; (e) kodeks ravnanja, ki med drugim ureja preprečevanje navzkrižja interesov. Komisija odstopa od stališč Znanstvenega sveta v skladu s točkami (a), (c), (d) in (e) prvega pododstavka samo, če meni, da določbe tega sklepa niso bile upoštevane. V tem primeru Komisija sprejme ukrepe za ohranitev kontinuitete pri izvajanju posebnega programa in uresničevanju ciljev, določi točke, v katerih odstopa od stališč Znanstvenega sveta, in jih ustrezno utemelji. 3. Znanstveni svet deluje v skladu z mandatom iz točke 1.1 dela I Priloge I. 4. Znanstveni svet deluje izključno v interesu doseganja ciljev dela posebnega programa „Okrepitev evropske znanstvene baze pri pionirskih raziskavah“ v skladu z načeli iz člena 6(4). Deluje povezovalno in pošteno ter delo opravlja učinkovito in kar se da pregledno. Člen 8 Posebna izvedbena struktura 1. Posebna izvedbena struktura je pristojna za upravno izvajanje in izvajanje programa v skladu s točko 1.2 dela I Priloge I ter pomaga Znanstvenemu svetu pri opravljanju vseh njegovih nalog. 2. Komisija zagotovi, da posebna izvedbena struktura dosledno, učinkovito in s potrebno prožnostjo sledi samo ciljem in zahtevam Evropskega raziskovalnega sveta. NASLOV III KONČNE DOLOČBE Člen 9 Postopek odbora 1. Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor po Uredbi (EU) št. 182/2011[16]. 2. Ob sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011. 3. Če je treba mnenje odbora iz odstavka 2 pridobiti s pisnim postopkom, se pisni postopek konča brez izida, če predsednik odbora tako odloči v roku za predložitev mnenja ali če to zahteva navadna večina članov odbora. Člen 10 Prenos pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov 1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se na Komisijo prenese pod pogoji iz tega člena. 2. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se Komisiji prenese po začetku veljavnosti tega sklepa za nedoločen čas. 3. Svet lahko pooblastilo kadar koli prekliče. Preneseno pooblastilo preneha veljati s sklepom o preklicu pooblastila, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši v njem določeni datum. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. 4. Komisija takoj po sprejemu delegiranega akta o tem uradno obvesti Svet. 5. Delegirani akt začne veljati samo, če Svet v dveh mesecih od obvestila o tem aktu aktu ni ugovarjal ali če je pred iztekom tega obdobja Svet Komisijo obvestil, da mu ne ugovarja. To obdobje se lahko na pobudo Sveta podaljša za en mesec. 6. Komisija Evropski parlament obvesti o sprejetju delegiranih aktov, ugovorih nanje ali preklicu pooblastila s strani Sveta. Člen 11 Razveljavitev in prehodne določbe 1. Odločbe 2006/971/ES, 2006/972/ES, 2006/973/ES, 2006/974/ES in 2006/975/ES se razveljavijo s 1. januarjem 2014. 2. Ukrepe, sprejete na podlagi odločb iz odstavka 1, in finančne obveznosti za ukrepe, ki se izvajajo na podlagi teh odločb, do njihovega zaključka še naprej urejajo navedene odločbe. Po potrebi vse obstoječe naloge odborov, ustanovljenih z odločbami iz odstavka 1, prevzame odbor iz člena 9 tega sklepa. 3. Z dodeljenimi finančnimi sredstvi za posebni program se lahko krijejo tudi odhodki za tehnično in upravno pomoč, ki so potrebni za zagotavljanje prehoda med posebnim programom in ukrepi na podlagi odločb 2006/971/ES, 2006/972/ES, 2006/973/ES, 2006/974/ES in 2006/975/ES. Člen 12 Začetek veljavnosti Ta sklep začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Člen 13 Ta sklep je naslovljen na države članice. V Bruslju, Za Svet Predsednik PRILOGA I Splošne smernice za dejavnosti Skupne prvine posrednih ukrepov 1. Načrtovanje programa 1.1. Splošno Uredba (EU) št. XX/2012 (Obzorje 2020) določa načela za spodbujanje programskega pristopa, pri katerem dejavnosti strateško in povezovalno prispevajo k uresničevanju njegovih ciljev ter dopolnjujejo druge z njimi povezane politike in programe v Uniji. Posredni ukrepi Obzorja 2020 bodo izvedeni z oblikami financiranja iz finančne uredbe, zlasti s štipendijami, nagradami, javnimi naročili in finančnimi instrumenti. Vse oblike financiranja se bodo pri vseh splošnih in posebnih ciljih Obzorja 2020 uporabljale prožno, pri čemer se njihova uporaba določi na podlagi potreb in posebnosti vsakega posebnega cilja. Posebna pozornost bo namenjena širšemu pristopu do inovacij, ki ni omejen zgolj na razvoj novih proizvodov in storitev, ki temeljijo na znanstvenih in tehnoloških prebojih, ampak vključuje tudi vidike, kot so uporaba obstoječih tehnologij v novih aplikacijah, nenehno izboljševanje ter netehnološke in družbene inovacije. Samo celovit pristop do inovacij lahko hkrati rešuje družbene izzive ter spodbuja ustanavljanje novih konkurenčnih podjetij in sektorjev. Pri družbenih izzivih ter zlasti omogočitvenih in industrijskih tehnologijah bo poseben poudarek na podpornih dejavnostih, ki so blizu končnim uporabnikom in trgu, kot so predstavitvene dejavnosti, pilotni projekti ali dokaz koncepta. Sem spadajo po potrebi tudi dejavnosti, ki podpirajo socialne inovacije in pristope na strani povpraševanja, kot so predhodna standardizacija ali predtržno oddajanje naročil, javno naročanje inovativnih rešitev, standardizacija in drugi v uporabnika usmerjeni ukrepi, da se pospešita uvajanje inovativnih proizvodov in storitev na trg ter njihovo širjenje. Poleg tega bodo pri posameznih izzivih in tehnologijah možni pristopi od spodaj navzgor ter odprti, preprosti in hitri postopki, da bodo najboljši evropski raziskovalci, podjetniki in podjetja imeli priložnost, da predlagajo prodorne rešitve po lastni izbiri. S podrobnim določanjem prednostnih nalog med izvajanjem Obzorja 2020 bo pri načrtovanju programov za raziskave zagotovljen strateški pristop, pri katerem se bodo uporabljali načini upravljanja, ki bodo tesno povezani z razvojem politik ter ki bodo omejitve običajnih sektorskih politik obenem presegali. Ta bo temeljil na trdnih dokazih, analizi in predvidevanju, napredek pa bo se ocenjeval glede na odporen sklop kazalnikov uspešnosti. Ta medsektorski pristop za načrtovanje in upravljanje bo omogočil učinkovito usklajevanje med vsemi posebnimi cilji Obzorja 2020 ter obravnaval izzive, ki so skupne več ciljem hkrati, kot na primer trajnostni razvoj, podnebne spremembe ter pomorske znanosti in tehnologije. Pri določanju prednostnih nalog bodo upoštevani tudi številni prispevki in posvetovanja. Po potrebi bodo ustanovljene skupine neodvisnih strokovnjakov, ki bodo svetovale pri izvajanju Obzorja 2020 ali njegovih posebnih ciljev. Te strokovne skupine imajo ustrezno strokovnost in znanje z zadevnih področij, prihajajo iz različnih poklicev ter sodelujejo z industrijo in civilno družbo. Pri določanju prednostnih nalog se lahko upoštevajo tudi strateške agende za raziskave evropskih tehnoloških platform ali prispevki evropskih inovacijskih partnerstev. Po potrebi bodo k določanju prednostnih nalog in njihovemu izvajanju prispevala tudi javno-javna in javno-zasebna partnerstva, ki se podpirajo v okviru Obzorja 2020, v skladu z določbami, določenimi v Obzorju 2020. Tudi izmenjava mnenj s končnimi uporabniki, državljani in organizacijami civilne družbe z ustreznimi metodami, kot so konference za dosego soglasja, tehnološke ocene, pri katerih je mogoče sodelovati, ali neposredno sodelovanje v procesih raziskav in inovacij, bo eden od mejnikov pri določanju prednostnih nalog. Ker je Obzorje 2020 sedemletni program, se lahko gospodarski, družbeni in politični okvir, v katerem deluje, med njegovim trajanjem bistveno spremeni. Omogočeno mora biti, da se Obzorje 2020 na te spremembe prilagodi. Zato bo pri vsakem posebnem cilju mogoče podpreti dejavnosti, ki presegajo opredelitve v nadaljevanju, če je to upravičeno, ker se je treba odzvati na večje spremembe, potrebe politik ali nepredvidene dogodke. 1.2. Družboslovje in humanistika Raziskave na področju družboslovja in humanistike bodo v celoti vključene v vse splošne cilje Obzorja 2020. Tako bo take raziskave mogoče podpirati v okviru posebnih ciljev Evropskega raziskovalnega sveta, ukrepov Marie Curie ali raziskovalnih infrastruktur. Družboslovne in humanistične vede so bistvena prvina dejavnosti, ki so potrebne za reševanje vsakega od družbenih izzivov, da se poveča njihov učinek. Sem spadajo: poznavanje zdravstvenih dejavnikov in doseganje čim večje učinkovitosti zdravstvenih sistemov, podpiranje politik, ki spodbujajo podeželska območja in ozaveščenje potrošnikov, stvarno odločanje o energetski politiki ter zagotavljanje potrošniku prijaznega evropskega elektroenergetskega omrežja, podpiranje z dokazi podprte prometne politike in napovedi, podpiranje ublažitve podnebnih sprememb in strategij za prilagoditev nanje, z viri učinkovite pobude in ukrepi v smeri zelenega in vzdržnega gospodarstva. Poleg tega bo posebni cilj „vključujoče, inovativne in varne družbe“ podpiral prečne raziskave na področju družboslovja in humanistike, kot so ustvarjanje pametne in trajnostne rasti, socialne spremembe v evropskih družbah, socialne inovacije, inovacije v javnem sektorju ali položaj Evrope kot svetovnega akterja. 1.3. Mala in srednje velika podjetja (MSP) Obzorje 2020 bo celovito spodbujal in podpiral sodelovanje MSP pri vseh posebnih ciljih. V skladu s členom 18 Obzorja 2020 se posebni ukrepi, določeni v posebnem cilju „inovacije v MSP“ (instrument, posebej namenjen MSP), uporabljajo tudi pri posebnem cilju „Vodilni položaj v omogočitvenih in industrijskih tehnologijah“ in delu III „Družbeni izzivi“. Ta povezovalni pristop naj bi zagotovil, da bo približno 15 % skupnih proračunskih sredstev namenjeno MSP. 1.4. Dostop do tveganega financiranja Obzorje 2020 bo podjetjem in drugim oblikam organizacij pomagal olajšati dostop do posojil, jamstev in lastniškega financiranja z dvema instrumentoma. Prek dolžniškega instrumenta bodo lahko posamezni upravičenci prejeli posojila za naložbe v raziskave in inovacije, finančni upravičenci zavarovali posojila za upravičence, kombinirala se bodo lahko posojila in jamstva ter prejela jamstva ali podporoštva za nacionalne in regionalne programe za financiranje dolga. Zajemal bo sklop za MSP, namenjen MSP, ki so usmerjena v raziskave in inovacije, z zneski posojil, ki bodo dopolnjevali financiranje MSP z instrumentom za posojilna jamstva v okviru programa za konkurenčnost podjetij in MSP. Kapitalski instrument bo zagotovil tvegan in/ali mezzanin kapital za posamezna podjetja v začetni fazi (sklop za ustanovitev). S tem mehanizmom se bodo lahko podprle tudi naložbe v fazah širitve in rasti v povezavi s kapitalskim instrumentom za rast v okviru programa za konkurenčnost podjetij in MSP, vključno s skladom skladov. Ta instrumenta bosta bistvena zlasti za cilj „Dostop do tveganega financiranja“, vendar se lahko po potrebi uporabita tudi pri drugih posebnih ciljih Obzorja 2020. Kapitalski instrument in sklop za MSP v okviru dolžniškega instrumenta se bosta izvajala z dvema finančnima instrumentoma EU, ki zagotavljata lastniški in dolžniški kapital za podporo raziskav, inovacij in rasti MSP v povezavi s kapitalskim in dolžniškim instrumentom v okviru programa za konkurenčnost podjetij in MSP. 1.5. Sporočanje in razširjanje Raziskave in inovacije, ki se financirajo na ravni Unije, imajo ključno dodano vrednost, saj omogočajo razširjanje in posredovanje rezultatov po vsej celini ter tako še povečajo njihov učinek. Pobuda Obzorje 2020 bo zato pri vseh posebnih ciljih omogočala posebno podporo za ukrepe za razširjanje (tudi prek odprtega dostopa do rezultatov raziskav), komunikacijo in dialog s posebnim poudarkom na sporočanju rezultatov končnim uporabnikom, državljanom, organizacijam civilne družbe, industriji in oblikovalcem politike. Pri tem lahko Obzorje 2020 za prenos informacij uporabi omrežja. Komunikacijske dejavnosti, ki se izvajajo v okviru Obzorja 2020, bodo s publikacijami, dogodki, bazami znanja, zbirkami podatkov, spletnimi stranmi ali ciljno uporabo družbenih medijev povečale ozaveščenost javnosti o pomembnosti raziskav in inovacij. 2. Mednarodno sodelovanje Mednarodno sodelovanje s partnerji v tretjih državah je potrebno za učinkovito reševanje številnih posebnih ciljev, določenih v Obzorju 2020, zlasti tistih, ki se nanašajo na zunanjo politiko Unije in mednarodne obveznosti. To velja za vse svetovne družbene izzive, ki jih obravnava Obzorje 2020. Mednarodno sodelovanje je prav tako bistvenega pomena za pionirske in osnovne raziskave, da se izrabijo koristi, ki jih ponujajo možnosti nastajajočih znanosti in tehnologij. Spodbujanje mobilnosti raziskovalcev in inventorjev na mednarodni ravni je zato ključno za krepitev tega sodelovanja na svetovni ravni. Dejavnosti na mednarodni ravni so prav tako pomembne za okrepitev konkurenčnosti evropske industrije in trgovine, saj spodbujajo uvedbo novih tehnologij in trženje z njimi, na primer z razvojem svetovnih standardov in smernic za interoperabilnost, ter spodbujajo sprejetost in uporabo evropskih rešitev zunaj Evrope. Mednarodno sodelovanje se v okviru Obzorja 2020 osredotoča na sodelovanju s tremi glavnimi skupinami držav: (1) industrializirane države in nastajajoča gospodarstva; (2) države širitve in sosednje države; ter (3) države v razvoju. Obzorje 2020 bo po potrebi spodbujalo sodelovanje na regionalni ali večstranski ravni. Mednarodno sodelovanje na področju raziskav in inovacij je ključni vidik pri zavezah Unije na svetovni ravni in ima pomembno vlogo tudi pri partnerstvih Unije z državami v razvoju, kot je napredek pri doseganju razvojnih ciljev novega tisočletja. Člen 21 Obzorja 2020 določa splošna načela za sodelovanje organizacij iz tretjih držav in mednarodnih organizacij. Ker imajo raziskave in inovacije na splošno veliko koristi od odprtosti do tretjih držav, Obzorje 2020 še naprej sledi načelu splošne odprtosti in obenem spodbuja vzajemni dostop do programov tretjih držav. Na nekaterih področjih pa je zaradi zaščite evropskih interesov priporočen previdnejši pristop. Poleg tega se niz ciljnih dejavnosti izvede s strateškim pristopom do mednarodnega sodelovanja, ki temelji na skupnih interesih in vzajemnih koristih ter spodbuja usklajevanje in sinergije z dejavnostmi držav članic. Sem spadajo mehanizem za podporo skupnih razpisov in možnosti za sofinanciranje programov skupaj s tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami. Primeri področij, na katerih se lahko razvije tako strateško mednarodno sodelovanje, so: (a) nadaljevanje partnerstva evropskih držav in držav v razvoju na področju kliničnih študij (EDCTP2) pri kliničnih poskusih za zdravstvene posege proti HIV, malariji in tuberkulozi; (b) podpiranje z letnim članstvom v programu za pionirsko humanistiko (HSFP), da imajo države članice Unije, ki niso države G-7, celotne koristi financiranja, ki ga zagotavlja HSFP; (c) mednarodni konzorcij o redkih boleznih, na katerem sodelujejo nekatere države članice Unije in tretje države. S to pobudo naj bi se do leta 2020 razvili diagnostični testi za najbolj redke bolezni in 200 novih terapij za redke bolezni; (d) podpiranje dejavnosti Mednarodnega foruma za na znanju temelječe biogospodarstvo in projektne skupine EU-ZDA za raziskave na področju biotehnologije ter povezovanje z ustreznimi mednarodnimi organizacijami in pobudami (npr. svetovna raziskovalna partnerstva za emisije toplogrednih plinov in zdravje živali); (e) prispevanje k večstranskim postopkom in pobudam, kot so Medvladni forum za podnebne spremembe (IPCC), Medvladna platforma za biotsko raznovrstnost in storitve ekosistemov (IPBES) ter Skupine za opazovanje Zemlje (GEO); (f) dialogi o vesolju med Unijo, Združenimi državami Amerike in Rusijo, obema vesoljskima velesilama, so zelo dragoceni in tvorijo podlago za vzpostavitev strateškega sodelovanja pri vesoljskih partnerstvih, kot so mednarodna vesoljska postaja ali izstrelitvene rakete ter sodelovanje pri vrhunskih vesoljskih projektih RTR. 3. Vzajemnosti in medsektorski ukrepi Struktura Obzorja 2020 temelji na ciljih, ki so določeni za njegove tri glavne dele: oblikovanje odlične znanosti, ustvarjanje vodilnega položaja industrije in reševanje družbenih izzivov. Posebna pozornost je namenjena zagotavljanju ustreznega usklajevanja med temi deli in popolnemu izkoriščanju sinergij, ki nastajajo pri vseh posebnih ciljih, da se čim bolj poveča njihov skupni učinek na cilje politik Unije na višji ravni. Cilji Obzorja 2020 se zato obravnavajo s posebnim poudarkom na iskanju učinkovitih rešitev, kar precej presega pristop, ki temelji zgolj na običajnih znanstvenih in tehnoloških disciplinah ter gospodarskih sektorjih. Medsektorski ukrepi se spodbujajo med delom I „Odlična znanost“ ter deloma „Družbeni izzivi“ in „Omogočitvene in industrijske tehnologije“, da se skupaj razvijejo novo znanje, prihodnje in nastajajoče tehnologije, raziskovalne infrastrukture in ključne sposobnosti. Raziskovalne infrastrukture se uporabijo za širšo uporabo v družbi, na primer v javnih storitvah, spodbujanju znanosti, civilni zaščiti in kulturi. Poleg tega se določanje prednostnih nalog med izvajanjem neposrednih ukrepov Skupnega raziskovalnega središča in dejavnosti Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo (EIT) ustrezno uskladi z drugimi deli Obzorja 2020. Poleg tega bodo v številnih primerih za učinkovito uresničevanje ciljev strategije Evropa 2020 in Unije inovacij potrebne meddisciplinarne rešitve in so zato v več posebnih ciljih Obzorja 2020. Posebna pozornost je namenjena odgovornim raziskavam in inovacijam. Vprašanja enakosti spolov so obravnavana medsektorsko, da se popravi neravnovesje med ženskami in moškimi ter da se razsežnost spolov vključi v načrtovanje programov in vsebino raziskav in inovacij. Obzorje 2020 vsebuje posebne določbe za spodbujanje takih medsektorskih ukrepov, med drugim tudi z učinkovitim združevanjem proračunskih sredstev. Sem sodi na primer tudi možnost, da se za družbene izzive ter omogočitvene in industrijske tehnologije uporabijo določbe o finančnih instrumentih in instrument, posebej namenjen MSP. Medsektorski ukrepi so bistveni tudi za spodbujanje medsebojnega učinkovanja med družbenimi izzivi ter omogočitvenimi in industrijskimi tehnologijami, ki so potrebne za ustvarjanje pomembnih tehnoloških prebojev. Primeri, pri katerih se lahko razvije tako medsebojno učinkovanje, so: e-zdravje, pametna omrežja, inteligentni prometni sistemi, podnebnih ukrepov, nanomedicina, napredni materiali za lahka vozila ali razvoj industrijskih biopostopkov in bioproizvodov. Zato se bodo spodbujale sinergije med družbenimi izzivi in razvojem generičnih omogočitvenih in industrijskih tehnologij. To se bo izrecno upoštevalo tudi pri razvoju večletnih strategij in določanju prednostnih nalog za vsakega od teh posebnih ciljev. Zato morajo biti v izvajanje v celoti vključene zainteresirane strani, ki zastopajo različna stališča, v številnih primerih pa bodo potrebni tudi ukrepi, ki združujejo sredstva iz zadevnih omogočitvenih in industrijskih tehnologij ter družbenih izzivov. Posebna pozornost je namenjena tudi usklajevanju dejavnosti, ki se financirajo v okviru Obzorja 2020, z dejavnostmi, ki se podpirajo v okviru drugih programov Unije za financiranje, kot so skupna kmetijska politika, skupna ribiška politika in program Erasmus za vse: program Unije za izobraževanje, usposabljanje, mladino in šport ali program Zdravje za rast. Predvidena je primerna povezanost s skladi kohezijske politike, pri čemer lahko podpora za gradnjo zmogljivosti za raziskave in inovacije na regionalni ravni deluje kot „lestev odličnosti“, ustanovitev regionalnih centrov odličnosti lahko pomaga zmanjšati inovacijsko vrzel v Evropi ter podpiranje predstavitvenih in pilotnih projektov velikega obsega pa lahko pomaga doseči cilj ustvarjanja vodilnega položaja evropske industrije. 4. Partnerstva Za doseganje trajnostne rasti v Evropi je treba čim bolj povečati prispevek javnih in zasebnih akterjev. To je bistveno za krepitev evropskega raziskovalnega prostora ter za doseganje ciljev Unije inovacij, digitalne agende in drugih vodilnih pobud Evrope 2020. Poleg tega odgovorne raziskave in inovacije pogojujejo, da se iz sodelovanja med partnerji z različnimi pogledi, a skupnimi interesi razvijejo najboljše rešitve. Obzorje 2020 določa možnost in jasen sklop meril za ustanavljanje javno-javnih in javno-zasebnih partnerstev. Javno-zasebna partnerstva lahko temeljijo na pogodbenem dogovoru med javnimi in zasebnimi akterji, v omejenih primerih pa lahko postanejo tudi institucionalizirana javno-zasebna partnerstva (kot so skupne tehnološke pobude in skupna podjetja). Obstoječa javno-javna in javno-zasebna partnerstva lahko v okviru Obzorja 2020 prejmejo podporo pod pogojem, da obravnavajo cilje Obzorja 2020, izpolnjujejo merila, določena v Obzorju 2020, in so v okviru sedmega okvirnega programa za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (7. OP) dosegla bistven napredek. Pobude na podlagi člena 185 Pogodbe, ki se podpirajo v okviru šestega in/ali sedmega okvirnega programa in ki lahko pod navedenimi pogoji ponovno prejmejo podporo, so: partnerstvo evropskih držav in držav v razvoju na področju kliničnih študij (EDCTP), podpora iz okolja pri samostojnem življenju (AAL), raziskovalni in razvojni program za Baltsko morje (BONUS), Eurostars in evropski metrološki raziskovalni program. Podporo lahko ponovno prejme tudi Evropska zveza organizacij za energetske raziskave (EERA), ki je bila ustanovljena na podlagi strateškega načrta za energetsko tehnologijo (načrt SET). Nadaljnjo podporo lahko pod navedenimi pogoji prejmejo tudi skupna podjetja, ki so bila ustanovljena v okviru sedmega okvirnega programa na podlagi člena 187 Pogodbe: pobuda za inovativna zdravila (IMI), čisto nebo, raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba (SESAR), gorivne celice in vodik (GCV), vgrajeni računalniški sistemi (ARTEMIS) in nanoelektronika (ENIAC). Zadnji dve se lahko združita v eno samo pobudo. Nadaljnjo podporo lahko pod navedenimi pogoji prejmejo tudi druga javno-zasebna partnerstva, ki se podpirajo v okviru sedmega okvirnega programa: tovarne prihodnosti, energetsko učinkovite stavbe, evropska pobuda za zelene avtomobile in internet prihodnosti. Nadaljnjo podporo lahko prejmejo tudi evropske industrijske pobude iz načrta SET. V okviru Obzorja 2020 se lahko ustanovijo tudi nadaljnja javno-javna partnerstva in javno-zasebna partnerstva, če izpolnjujejo določena merila. Sem lahko spadajo partnerstva za informacijske in komunikacijske tehnologije na področju fotonike in robotike, za vzdržne predelovalne industrije, ekološke industrije in varnostne tehnologije za nadzor morskih meja. Del I Odlična znanost 1. Evropski raziskovalni svet Evropski raziskovalni svet (ERC) spodbuja pionirske raziskave svetovnega merila. Raziskave na meji in onstran meja našega trenutnega vedenja so zelo pomembne za gospodarsko in družbeno blaginjo, hkrati pa so same po sebi zelo tvegane, saj vstopajo na nova in zahtevna raziskovalna področja, njihove meje med disciplinami pa so zabrisane. Da se pri pionirskih dognanjih bistveno pospeši napredek, bo ERC posamezne skupine podpiral pri raziskavah na vseh področjih temeljnih znanstvenih in tehnoloških raziskav, ki spadajo na področje uporabe Obzorja 2020, vključno z inženirstvom ter družbenimi in humanističnimi vedami. Po potrebi se lahko v skladu s cilji ERC in za učinkovito izvajanje upoštevajo posebne raziskovalne teme ali ciljne skupine (npr. nova generacija raziskovalcev/nastajajoče skupine). Posebna pozornost bo namenjena nastajajočim in hitro rastočim novim področjem s pionirskim znanjem ter povezanostjo med disciplinami. Neodvisni raziskovalci vseh starosti iz vseh držav sveta, vključno z raziskovalci, ki se želijo uveljaviti kot neodvisni vrhunski raziskovalci, prejmejo podporo, da lahko raziskujejo v Evropi. Upoštevan bo pristop „na pobudo raziskovalcev“. To pomeni, da bo ERC podpiral projekte, ki jih izberejo raziskovalci v okviru tem razpisov za zbiranje predlogov. Predlogi se ocenijo izključno na podlagi merila odličnosti, ki so ga strokovnjaki prisodili med strokovnim ocenjevanjem, pri čemer se bo upoštevala odličnost novih skupin, novih generacij raziskovalcev ter uveljavljenih skupin ter posebna pozornost namenila izrazito pionirskim predlogom s temu primernim velikim znanstvenim tveganjem. ERC bo deloval kot v znanost usmerjen organ za financiranje, ki ga sestavljata neodvisen Znanstveni svet ter pregledna in stroškovno učinkovita posebna izvedbena struktura. Znanstveni svet ERC bo oblikoval splošno znanstveno strategijo in bil popolnoma pooblaščen za odločanje o vrsti raziskav, ki se bodo financirale. Znanstveni svet bo pripravil delovni program za uresničevanje ciljev ERC, ki temeljijo na znanstveni strategiji v nadaljevanju. V skladu z znanstveno strategijo bo sprejel potrebne pobude za mednarodno sodelovanje, vključno z dejavnostmi obveščanja, da se poveča prepoznavnost ERC za najboljše raziskovalce iz ostalega sveta. Delovanje ERC bo stalno spremljal Znanstveni svet, ki bo preučil, kako najlaže doseči svoje širše cilje. Poleg tega bo podporne ukrepe ERC združil glede na nastajajoče potrebe. ERC si bo pri svojem delovanju prizadeval doseči odličnost. Upravni stroški in stroški za osebje ERC, ki nastanejo zaradi Znanstvenega sveta in posebne izvedbene strukture, se bodo upravljali preudarno in stroškovno učinkovito. Upravni odhodki bodo omejeni na najnižjo mogočo raven, ki še zagotavlja zadostna sredstva za izvajanje v svetovnem merilu, da se čim bolj poveča financiranje pionirskih raziskav. ERC podeljuje nagrade in štipendije po enostavnih postopkih, ki se osredotočajo na odličnost, spodbujajo iniciativnost ter prožnost povezujejo z odgovornostjo. Da bi zagotovil spoštovanje teh načel, bo ERC nenehno iskal nove načine za poenostavitev in izboljšanje svojih postopkov. Glede na edinstveno strukturo in vlogo ERC kot v znanost usmerjenega organa za financiranje se bo izvajanje in upravljanje dejavnosti ERC ob polnem sodelovanju Znanstvenega sveta stalno pregledovalo in ocenjevalo, da se ocenijo njegovi dosežki ter postopki in strukture prilagodijo in izboljšajo glede na izkušnje. 1.1. Znanstveni svet Znanstveni svet opravlja svoje naloge iz člena 7, kot sledi: (1) Znanstvena strategija: – oblikuje splošno znanstveno strategijo ERC glede na znanstvene možnosti in evropske znanstvene potrebe; – stalno in v skladu z znanstveno strategijo zagotovi delovni program in potrebne spremembe, vključno z razpisi za zbiranje predlogov in merili, ter po potrebi opredeli posebne teme ali ciljne skupine (npr. začetne/nastajajoče skupine); (2) Znanstveno upravljanje, spremljanje in nadzor kakovosti: – če je potrebno z znanstvenega vidika, izrazi stališče o izvajanju in upravljanju razpisov za zbiranje predlogov, ocenjevalnih merilih, metodah za strokovni pregled, vključno o izboru strokovnjakov, postopkih za strokovni pregled in ocenjevanju predlogov ter potrebnih izvedbenih pravilih in smernicah, na podlagi katerih se pod nadzorom Znanstvenega sveta odloči, kateri predlog se bo financiral, kot tudi o vseh drugih zadevah, ki vplivajo na dosežke in učinek dejavnosti ERC ter kakovost opravljenih raziskav, vključno z osnovnimi določbami o modelu sporazuma o štipendiji ERC; – spremlja kakovost dejavnosti, ocenjuje izvajanje in dosežke ter oblikuje priporočila za popravne ali prihodnje ukrepe. (3) Sporočanje in razširjanje: – zagotovi komunikacijo z znanstveno skupnostjo in ključnimi zainteresiranimi stranmi o dejavnostih in dosežkih ERC; – o svojih dejavnostih redno poroča Komisiji. Znanstveni svet je polno pooblaščen za sprejemanje odločitev o vrsti raziskav, ki se bodo financirale, in je porok za znanstveno kakovost dejavnosti. Po potrebi se Znanstveni svet posvetuje z znanstveniki, inženirji in strokovnjaki. Člani Znanstvenega sveta prejmejo honorar za opravljene naloge ter po potrebi povračilo za potne stroške in dnevnice. Predsednik ERC bo imel za čas imenovanja prostore v Bruslju in večino svojega časa[17]namenil delovanju ERC. Njegov honorar je sorazmeren z višjim vodstvenim kadrom Komisije. Znanstveni svet izmed svojih članov izvoli tri podpredsednike, ki predsedniku pomagajo pri reprezentativnih in organizacijskih nalogah. Podpredsedniki imajo lahko tudi naziv podpredsednika Evropskega raziskovalnega sveta. Pomoč bo zagotovljena trem podpredsednikom, da se zagotovi primerna lokalna upravna pomoč na njihovih matičnih inštitutih. 1.2. Posebna izvedbena struktura Posebna izvedbena struktura bo pristojna za vse vidike upravnega in praktičnega izvajanja programa, kot je določeno v delovnem programu. Zlasti bo izvajala postopke za ocenjevanje, strokovni pregled in izbor v skladu s strategijo Znanstvenega sveta ter zagotavljala finančno in znanstveno upravljanje štipendij. Posebna izvedbena struktura bo podpirala Znanstveni svet pri vodenju vseh navedenih nalog, zagotovila dostop do potrebnih dokumentov in podatkov v njeni lasti ter Znanstveni svet stalno obveščala o svojih dejavnostih. Da se pri strateških in operativnih zadevah zagotovi učinkovita povezava s posebno izvedbeno strukturo, bosta imela vodstvo Znanstvenega sveta in direktor posebne izvedbene strukture redne usklajevalne seje. Uprava ERC bo imela v ta namen zaposleno osebje, h kateremu bodo po potrebi spadali tudi uradniki iz institucij Unije in ki bo opravljalo zgolj upravne naloge, da se zagotovita stabilnost in kontinuiteta, potrebni za učinkovito upravo. 1.3. Vloga Komisije Komisija bo svoje obveznosti iz členov 6, 7 in 8 izpolnjevala, kot sledi: – zagotovila neprekinjeno delovanje in obnovo Znanstvenega sveta ter podpirala stalni odbor za imenovanje prihodnjih članov Znanstvenega sveta; – zagotovila neprekinjeno delovanje posebne izvedbene strukture ter prenos nalog in pristojnosti nanjo, pri čemer bo upoštevala mnenje Znanstvenega sveta; – po upoštevanju mnenja Znanstvenega sveta imenovala direktorja in višje uslužbence posebne izvedbene strukture; – po upoštevanju mnenja Znanstvenega sveta pravočasno sprejela delovni program, stališča o metodologiji izvajanja in potrebna izvedbena pravila, kot je določeno v pravilih ERC za predložitev predlogov in modelu sporazuma o štipendiji ERC; – programski odbor redno obveščala o izvajanju dejavnosti ERC. 2. Prihodnje in nastajajoče tehnologije Dejavnosti, povezane s prihodnjimi in nastajajočimi tehnologijami (FET), bodo sledile različnim zakonitostim posredovanja – teme, skupnosti in financiranje segajo od povsem odprte strukture do različnega stopenjskega strukturiranja ter tvorijo naslednje tri stebre: 2.1. Odprte FET: spodbujanje novih idej Podpiranje številnih zelo tveganih vizionarskih znanstveno-tehnoloških sodelovalnih raziskovalnih projektov v zgodnji fazi je potrebno za uspešno iskanje novih temeljev za izrazito nove prihodnje tehnologije. Ker je ta dejavnost izrazito tematsko neopredeljena in nedoločevalna, omogoča nove ideje v najširšem spektru tem in disciplin, ne glede na to, kdaj se porodijo in od kod prihajajo. Spodbujanje takih krhkih idej zahteva prilagodljiv, tveganju prijazen in zelo meddisciplinaren raziskovalni pristop, ki znatno presega stroge tehnološke okvire. Da se v prihodnosti doseže vodilni položaj znanosti in industrije, je odločilno, da se na področju raziskav in inovacij pritegne in spodbuja udeležba novih akterjev z visokim potencialom, kot so mladi raziskovalci in MSP z visoko razvito tehnologijo. 2.2. Proaktivne FET: razvijanje nastajajočih tem in skupnosti Nove ideje in teme morajo dozoreti, pri tem pa je treba delovati v smeri strukturiranja nastajajočih skupnosti ter podpiranja oblikovanja in razvoja preobrazbenih raziskovalnih tem. Glavne prednosti tega strukturalnega in obenem raziskovalnega pristopa so nastanek novih področij, ki še niso dovolj zrela, da bi jih lahko vključili v raziskovalne načrte industrije, ter vzpostavitev in strukturiranje raziskovalnih skupnosti okoli njih. S tem je narejen korak od sodelovanja med majhnim številom raziskovalcev do projektnega grozda, pri čemer se obravnavajo določeni vidiki raziskovalne teme in izmenjujejo rezultati. 2.3. Vodilne pobude FET: reševanje velikih meddisciplinarnih znanstvenih in tehnoloških izzivov Raziskovalne pobude na podlagi tega izziva so znanstveno naravnane, obsežne, večdisciplinarne in sledijo skupnemu vizionarskemu cilju. Obravnavajo velike znanstvene in tehnološke izzive, ki zahtevajo sodelovanje med številnimi disciplinami, skupnostmi in programi. Znanstveni napredek mora zagotoviti trdno in široko podlago za prihodnje tehnološke inovacije in njihovo gospodarsko izkoriščanje ter nove koristi za družbo. Zaradi njihove presežne narave in razsežnosti se lahko uresničijo samo z združenimi in nenehnimi prizadevanji (s trajanjem 10 let). Dejavnosti vseh treh stebrov FET dopolnjuje širok sklop dejavnosti mrežnega povezovanja in na skupnosti temelječih dejavnosti, ki pomagajo ustvariti plodno in dinamično evropsko podlago za znanstveno naravnane raziskave na področju prihodnjih tehnologij. Podpirajo prihodnji razvoj dejavnosti FET, spodbujajo razpravo o posledicah novih tehnologij in povečujejo njihov učinek. 2.4. Posebni izvedbeni vidiki Svetovalni odbor FET bo zainteresiranim stranem omogočil, da sodelujejo pri splošni znanstveni strategiji, vključno pri opredeljevanju delovnega programa. Prihodnje in nastajajoče tehnologije bodo še naprej znanstveno usmerjene, podpirala pa jih lahka in učinkovita izvedbena struktura. Sprejeti bodo enostavni upravni postopki, da se pri znanstveno naravnanih tehnoloških inovacijah ohrani poudarek na odličnosti, spodbudi inovativnost ter prilagodljivost združi z odgovornostjo. Za utrditev področja raziskav FET (npr. analiza portfelja) in vključitev skupnosti zainteresiranih strani (npr. za konzultacije) bodo uporabljeni najprimernejši pristopi. Cilj bo nenehno izboljševanje ter iskanje novih možnosti za poenostavitev in izboljšanje postopkov, da se zagotovi spoštovanje teh načel. Poleg ocen na programski ravni bodo za dejavnosti FET opravljene tudi ocene učinkovitosti in učinka. V smislu svojega poslanstva, da se spodbujajo znanstveno naravnane raziskave na področju prihodnjih tehnologij, naj bi prihodnje in nastajajoče tehnologije združile akterje iz sveta znanosti, tehnologije in inovacij. To pomeni, da morajo imeti aktivno in katalitično vlogo pri spodbujanju novega mišljenja, novih praks in novega sodelovanja. Odprte prihodnje in nastajajoče tehnologije združujejo dejavnosti, ki naj bi poiskale obetavne nove ideje povsem od spodaj navzdol. Visoko tveganje, povezano s takimi idejami, je mogoče odvrniti tako, da se številne med njimi raziščejo. Ključne značilnost teh dejavnosti so učinkovitost glede na čas in sredstva, nizki oportunitetni stroški prosilcev ter nesporna odprtost za nekonvencionalne in meddisciplinarne ideje. Z nezapletenimi, hitrimi in stalno odprtimi postopki za vložitev se iščejo zelo tvegane, obetavne nove raziskovalne ideje, ki odpirajo nove možnosti za nove inovacijske akterje z visokim potencialom, kot so mladi raziskovalci in MSP z visoko razvito tehnologijo. To področje dopolnjujejo dejavnosti, ki aktivno spodbujajo ustvarjalno „neukalupljeno“ mišljenje. Proaktivne FET: pri tej dejavnosti se redno objavljajo razpisi za več visoko tveganih inovativnih tem z velikim potencialom, ki se financirajo na taki stopnji, da je mogoče izbrati več projektov. Ti projekti bodo podprti z ukrepi za vzpostavitev skupnosti, ki spodbujajo dejavnosti, kot so skupni dogodki, razvoj novih študijskih programov in raziskovalnih načrtov. Pri izbiranju tem bodo upoštevani odličnost znanstveno naravnanih raziskav na področju prihodnjih tehnologij, potencial oblikovanja kritične mase ter učinek na znanost in tehnologijo. Izvedenih bo več usmerjenih pobud velikega obsega (vodilne pobude FET). Temeljile bodo na partnerstvih, ki omogočajo združevanje prispevkov na ravni Unije ter nacionalnih in zasebnih prispevkov z uravnoteženim upravljanjem, ki nosilcem programov omogoča primeren vpliv kot tudi visoko stopnjo samostojnosti in prilagodljivosti pri izvajanju, kar zagotavlja, da vodilna pobuda dosledno sledi široko podprtemu raziskovalnemu načrtu. Pri izbiri bodo upoštevani enotni cilj, učinek, vključevanje zainteresiranih strani in sredstev v povezovalen raziskovalni načrt ter podpora zainteresiranih strani in nacionalnih/regionalnih raziskovalnih programov. 3. Ukrepi Marie Curie 3.1. Spodbujanje novih spretnosti z odličnim začetnim usposabljanjem raziskovalcev Evropa potrebuje močno in ustvarjalno med državami in sektorji mobilno bazo človeških virov, ki je sestavljena iz spretnosti, ki omogočajo ustvarjanje inovacij ter prenos znanja in idej v proizvode in storitve v korist gospodarstva in družbe. To se zlasti lahko doseže s strukturiranjem in izboljšanjem odličnosti v bistvenem delu visokokakovostnega začetnega usposabljanja raziskovalcev in doktorantov na začetku poklicne poti v vseh državah članicah in pridruženih državah. Če raziskovalce na začetku poklicne poti pridobijo različne spretnosti, ki jim bodo pomagale pri reševanju sedanjih in prihodnjih izzivov, bo naslednja generacija raziskovalcev imela koristi od izboljšanih poklicnih možnosti v javnem in zasebnem sektorju ter tako povečala privlačnost raziskovalnih poklicnih poti za mlade. Ukrep se bo izvajal s podporo konkurenčno izbranim raziskovalnim programom usposabljanja iz vse Unije, ki jih izvajajo partnerstva med univerzami, raziskovalne ustanove, podjetja, MSP in drugi družbeno-gospodarskimi akterji iz različnih evropskih ter drugih držav. Podpirale se bodo tudi posamezne ustanove, ki bodo lahko zagotovile enako obogatitveno okolje. Da se izpolnijo različne potrebe, bo pri uresničevanju ciljev treba zagotoviti prožnost. Uspešna partnerstva praviloma spremljajo mreže za raziskovalno usposabljanje ali industrijski doktorati, medtem ko posamezne ustanove običajno sodelujejo v inovativnih doktorskih programih. V tem okviru je predvidena podpora za najboljše raziskovalce na začetku poklicne poti, ki želijo sodelovati v teh odličnih programih, ne glede na to, iz katere države prihajajo. V teh programih usposabljanja bodo obravnavani razvoj in širjenje ključnih raziskovalnih sposobnosti, pri čemer bodo raziskovalci pridobili raziskovalno mišljenje, podjetniški duh in inovacijske spretnosti, ki bodo ustrezale prihodnjim potrebam trga delovne sile. Programi bodo zagotovili tudi usposabljanje na področju prenosljivih sposobnosti, kot so timsko delo, pripravljenost prevzemanja tveganj, projektno vodenje, standardizacija, podjetništvo, etika, pravice intelektualne lastnine, sporočanje in družbeni domet, ki so bistveni za ustvarjanje, razvoj, trženje in razpršitev inovacij. 3.2. Spodbujanje odličnosti s čezmejno in medsektorsko mobilnostjo Evropa mora privlačiti najboljše evropske in neevropske raziskovalce. Pri tem je treba zlasti podpirati privlačne poklicne možnosti za izkušene raziskovalce v javnem in zasebnem sektorju ter njihovo mobilnost med državami, sektorji in disciplinami, da se poveča njihov ustvarjalni in inovacijski potencial. Sredstva bodo prejeli najboljši in najobetavnejši izkušeni raziskovalci, ne glede na narodnost, ki želijo z nadnacionalno ali mednarodno mobilnostjo izboljšati svoje sposobnosti. Podpirajo se lahko skozi vse različne faze poklicne poti, vključno z najmlajšimi raziskovalci tik po pridobitvi doktorata ali z enakovrednimi izkušnjami. Ti raziskovalci bodo prejeli sredstva, če bodo mobilni med državami ter na univerzah, raziskovalnih ustanovah, podjetjih, MSP ali pri drugih družbeno-gospodarskih akterjih po lastni izbiri širili ali izpopolnjevali svoje sposobnosti, pri čemer bodo sodelovali pri raziskovalnih in inovacijskih projektih, ki ustrezajo njihovim osebnim potrebam in interesom. Z začasnimi napotitvami se bo podpirala tudi njihova mobilnost iz javnega v zasebni sektor. Podpirale se bo tudi kombinirani polovični delovni čas med javnim in zasebnim sektorjem, da se pospeši prenos znanja med sektorji in spodbudi ustanavljanje novih podjetij. Take prikrojene raziskovalne možnosti bodo obetavnim raziskovalcem pomagale, da postanejo povsem neodvisni, ter olajšale poklicni prehod med javnim in zasebnim sektorjem. Da bi se lahko obstoječi potencial raziskovalcev izkoristil v celoti, se bodo podpirale tudi vrnitve na poklicno raziskovalno pot po premoru. 3.3. Spodbujanje inovacij z medsebojnim bogatenjem znanja Družbeni izzivi so vedno bolj globalni, zato je čezmejno in medsektorsko sodelovanje odločilno za njihovo uspešno reševanje. Izmenjava znanja in idej vse od raziskav do trga je zato bistvena in se lahko doseže samo s povezovanjem ljudi. Pri tem se bodo s podporo spodbujale prožne izmenjave visoko usposobljenega raziskovalnega in inovacijskega osebja med sektorji, državami in disciplinami. Da se okrepi mednarodno sodelovanje, se bodo z evropskimi sredstvi v okviru partnerstev med univerzami, raziskovalnimi ustanovami, MSP in drugimi družbeno-gospodarskimi akterji v Evropi ter med Evropo in tretjimi državami financirale kratkoročne izmenjave raziskovalnega in inovacijskega osebja. Za podporo lahko zaprosi raziskovalno in inovacijsko osebje na vseh stopnjah poklicne poti, od najmlajšega (podiplomski raziskovalec) do najvišjega (vodilni raziskovalec), vključno z upravnim in tehničnim osebjem. 3.4. Povečevanje strukturnega učinka s sofinanciranjem dejavnosti Kvantitativni in strukturni učinek ukrepov Marie Curie je mogoče še povečati, če se spodbujajo regionalni, nacionalni ali mednarodni programi, ki z vseevropskimi možnostmi za mobilno usposabljanje, poklicno pot in izmenjavo povečujejo odličnost in razširjanje najboljših praks ukrepov Marie Curie. Tako se bo povečala tudi privlačnost evropskih centrov odličnosti. Pri tem se bodo sofinancirali novi ali obstoječi regionalni, nacionalni, zasebni in mednarodni programi, ki omogočajo mednarodno, medsektorsko in meddisciplinarno usposabljanje raziskovalcev, ter čezmejna in medsektorska mobilnost raziskovalcev in inovacijskega osebja na vseh stopnjah poklicne poti. Tako se bodo lahko izkoristile sinergije med dejavnostmi Unije in dejavnostmi na regionalni in nacionalni ravni ter odpravila razdrobljenost ciljev, ocenjevalnih metod in delovnih pogojev raziskovalcev. 3.5. Posebna podpora in ukrepi politike Za učinkovito reševanje izzivov je bistveno spremljanje napredka. V okviru programa se bodo podpirali razvoj kazalnikov in analiza podatkov o mobilnosti, spretnostih in poklicnih poteh raziskovalcev, da se ugotovijo vrzeli pri ukrepih Marie Curie ter izboljša učinek teh ukrepov. Pri izvajanju teh dejavnosti bo poudarek na sinergijah in tesnem usklajevanju s podpornimi ukrepi, ki se za raziskovalce, njihove delodajalce in financerje izvajajo v okviru cilja „Vključujoče, inovativne in varne družbe“. Financirali se bodo posebni ukrepi, ki podpirajo pobude, s katerimi se ozavešča pomembnost poklicne poti raziskovalca ter razširjajo rezultati raziskav in inovacij, ki so rezultat ukrepov Marie Curie. Da se še bolj poveča učinek ukrepov Marie Curie, bo mreženje med raziskovalci Marie Curie (sedanjimi in preteklimi) okrepljeno s storitvami alumni. Sem spadajo podpiranje foruma za kontakte in izmenjavo med raziskovalci, da se raziščejo možnosti za sodelovanje in zaposlitvene priložnosti, organiziranje skupnih dogodkov ter vključevanje nekdanjih štipendistov v dejavnosti obveščanja kot ambasadorjev ukrepov Marie Curie in evropskega raziskovalnega prostora. 3.6. Posebni izvedbeni vidiki Pri ukrepih Marie Curie se lahko sodeluje z vsemi dejavnostmi usposabljanja in razvoja poklicne poti z vseh raziskovalnih in inovacijskih področjih, ki so določena v Pogodbi, od temeljnih raziskav do uvedbe na trg in inovacijskih storitev. Prosilci bodo lahko svobodno izbirali raziskovalna in inovacijska področja oziroma sektorje. Da bi imeli koristi od svetovne baze znanja, se bodo za ukrepe Marie Curie lahko prijavili raziskovalno in inovacijsko osebje, univerze, raziskovalne ustanove in drugi družbeno-gospodarski akterji, vključno s tretjimi državami, v skladu s pogoji, določenimi v Uredbi (EU) št. XX/2012 (pravila za sodelovanje). Pri vseh navedenih dejavnostih bo pozornost namenjena spodbujanju številne udeležbe podjetij, zlasti MSP, ter drugih družbeno-gospodarskih akterjev, da se zagotovita uspešno izvajanje in učinkovanje ukrepov Marie Curie. Dolgoročno sodelovanje med višješolskim ustanovami, raziskovalnimi organizacijami in zasebnim sektorjem se ob upoštevanju zaščite pravic intelektualne lastnine spodbuja pri vseh ukrepih Marie Curie. Pri posebnih potrebah obstaja tudi možnost, da se kot odziv na spremenjene zahteve Evrope glede spretnosti, raziskovalnega usposabljanja, razvoja poklicnih poti in izmenjave znanja določene dejavnosti programa usmerijo v posebne družbene izzive, vrste raziskovalnih in inovacijskih ustanov ali geografske lokacije. Da bodo pri ukrepih Marie Curie lahko sodelovali vsi talenti, bodo uvedeni splošni ukrepi, ki bodo odpravili morebitna nesorazmerja pri dostopu do štipendij, na primer s spodbujanjem enakih možnosti in primerjanjem zastopanosti spolov. Poleg tega bodo ukrepi Marie Curie raziskovalcem pomagali doseči stabilnejšo poklicno pot ter ustrezno ravnovesje med poklicnim in zasebnim življenjem glede na družinske razmere, raziskovalcem, ki se vračajo na poklicno pot po premoru, pa olajšali ponovno vključitev na delovno mesto. Vsi udeleženci morajo sprejeti in spoštovati načela Evropske listine za raziskovalce in Kodeksa ravnanja za zaposlovanje raziskovalcev, ki spodbujata odprto zaposlovanje in privlačne delovne pogoje. Da se razširjanje in sodelovanje javnosti še povečata, bodo upravičenci ukrepov Marie Curie morali načrtovati primerne dejavnosti obveščanja širše javnosti. Načrt dejavnosti obveščanja bo ocenjen v postopku ocenjevanja in po koncu projekta. 4. Raziskovalne infrastrukture Z dejavnostmi naj bi se do leta 2020 in pozneje vzpostavile evropske raziskovalne infrastrukture, spodbujala njihov inovacijski potencial in človeški kapital ter okrepila evropska politika. Da se pri razvoju raziskovalnih infrastruktur zagotovijo sinergije in skladnost, bodo ukrepi usklajeni s sredstvi Kohezijskega sklada. 4.1. Razvoj evropskih raziskovalnih infrastruktur do leta 2020 in pozneje 4.1.1. Razvoj raziskovalnih infrastruktur svetovnega merila[18] Cilj je izvajanje, dolgoročna trajnost in učinkovito delovanje raziskovalnih infrastruktur, ki jih je opredelil Evropski strateški forum za raziskovalne infrastrukture (ESFRI), ter drugih raziskovalnih infrastruktur svetovnega merila, ki bodo Evropi pomagale pri reševanju velikih znanstvenih, industrijskih in družbenih izzivov. V ta cilj so zajete zlasti tiste infrastrukture, ki upravljanje vzpostavljajo oziroma so ga vzpostavile na podlagi Konzorcija za evropske raziskovalne infrastrukture (ERIC) ali enakovredne strukture na mednarodni ravni. Financiranje Unije bo glede na potrebe prispevalo k naslednjim fazam: (a) pripravljalni fazi prihodnjih infrastruktur (npr. podrobni gradbeni načrti, pravni dogovori, večletno načrtovanje); (b) izvedbeni fazi (npr. raziskave in razvoj skupaj z industrijo in uporabniki ter razvoj regionalnih parnterskih ustanov, da se doseže bolj uravnotežen razvoj evropskega raziskovalnega prostora); in/ali (c) operativni fazi (npr. dostop, ravnanje s podatki, obveščanje, usposabljanje in mednarodno sodelovanje). Pod to dejavnost spadajo tudi načrtovalne študije za nove raziskovalne infrastrukture na podlagi pristopa od spodaj navzgor. 4.1.2. Vključevanje in odpiranje obstoječih nacionalnih raziskovalnih infrastruktur vseevropskega interesa: Ključne nacionalne raziskovalne infrastrukture naj bi se odprle za evropske raziskovalce, tako iz akademskih krogov kot industrije, ter zagotovila njihova optimalna uporaba in skupen razvoj. Unija bo podprla mreže, ki na evropski ravni povezujejo ključne nacionalne raziskovalne infrastrukture. Sredstva bodo namenjena zlasti za nadnacionalni in virtualni dostop raziskovalcev ter uskladitev in izboljšanje storitev, ki jih zagotavljajo infrastrukture. Za to podporo bi prišlo v poštev okrog sto infrastrukturnih omrežij na vseh področjih znanosti in tehnologije, s čimer bi se dostop do teh zmogljivosti zagotovil do dvajset tisoč raziskovalcem letno. 4.1.3. Razvoj, uporaba in delovanje z IKT podprtih infrastruktur[19]: Cilj je, da se do leta 2020 vzpostavi enoten in odprt evropski prostor za spletne raziskave, pri čemer lahko raziskovalci uporabljajo najsodobnejše, vseprisotne in zanesljive storitve na področju mreženja in računalništva ter neomejen in odprt dostop do okolij e-znanosti in globalnih podatkovnih virov. Za dosego tega cilja se bodo podpirali: globalne raziskovalne in izobraževalne mreže, ki ponujajo napredne, standardizirane in skalirne meddomenske storitve na zahtevo, mrežne infrastrukture in infrastrukture v oblaku z neomejenimi računskimi zmogljivostmi in zmogljivostmi za obdelavo podatkov, ekosistemi superračunalniških naprav, ki se razvijajo v eksa-merilu, programske in servisne infrastrukture, na primer za simulacijo in vizualizacijo, orodja za sodelovanje v realnem času ter interoperabilna, odprta in zaupanja vredna znanstvena podatkovna infrastruktura. 4.2. Spodbujanje inovacijskega potenciala raziskovalnih infrastruktur in njihovega človeškega kapitala 4.2.1. Izrabljanje inovacijskega potenciala raziskovalnih infrastruktur: Namen je spodbuditi inovacije tako na ravni samih infrastruktur kot pri njihovih dobaviteljih in uporabnikih. V ta namen se bodo podpirali: (a) partnerstva z industrijo za raziskave in razvoj, da se razvijejo zmogljivosti Unije in industrijska ponudba na visokotehnoloških področjih, kot so znanstveni instrumenti ali IKT; (b) predtržno oddajanje javnih naročil s strani raziskovalnih infrastruktur, da se spodbudijo inovacije in delujejo kot prvi uporabniki tehnologij; (c) spodbujanje uporabe raziskovalnih infrastruktur s strani industrije, npr. s testnimi centri ali na znanju temelječimi centri; in (d) spodbujanje povezovanja raziskovalnih infrastruktur v lokalne, regionalne in svetovne inovacijske ekosisteme. Unija bo spodbujala tudi uporabo raziskovalnih infrastruktur, zlasti e-infrastruktur, na področju javnih storitev, družbenih inovacij, kulture in izobraževanja. 4.2.2. Krepitev človeškega kapitala raziskovalnih infrastruktur Zaradi kompleksnosti raziskovalnih infrastruktur in izrabe njihovega celotnega potenciala morajo njihovi upravljavci, inženirji in tehniki ter njihovi uporabniki pridobiti nove spretnosti. S finančnimi sredstvi EU se bodo podpirali usposabljanje osebja, ki je pristojno za upravljanje in delovanje raziskovalnih infrastruktur vseevropskega interesa, izmenjava osebja in najboljših praks med takimi ustanovami ter primerna razpoložljivost človeških virov na ključnih področjih, vključno z učnimi načrti za posebne izobraževalne programe. 4.3. Okrepitev evropske politike raziskovalnih infrastruktur in mednarodnega sodelovanja 4.3.1. Okrepitev evropske politike raziskovalnih infrastruktur S partnerstvi med ustreznimi oblikovalci politik in organi za financiranje (npr. ESFRI, posvetovalna skupina za e-infrastrukture (e-IRG), organizacije EIROforuma, nacionalni javni organi) naj bi se izboljšale in izrabile sinergije med nacionalnimi pobudami in pobudami Unije, razvila medsebojno dopolnjevanje in sodelovanje med raziskovalnimi infrastrukturami in dejavnostmi, ki se financirajo v okviru drugih politik EU (kot so regionalna, kohezijska, industrijska, zdravstvena, zaposlovalna ali razvojna politika) ter zagotovila usklajenost med različnimi financiranji Unije. Unija bo podpirala tudi ankete, spremljanje in ocenjevanje raziskovalnih infrastruktur na ravni Unije ter ustrezne študije politike ter naloge sporočanja. 4.3.2. Spodbujanje strateškega mednarodnega sodelovanja Spodbudil naj bi se razvoj globalnih raziskovalnih infrastruktur, tj. raziskovalnih infrastruktur, ki zahtevajo sredstva in sporazume v svetovnem merilu. Spodbudilo naj bi se tudi sodelovanje med evropskimi raziskovalnimi infrastrukturami in njihovimi neevropskimi ustanovami, da se zagotovita globalna interoperabilnost in domet ter spoštujejo mednarodni sporazumi o vzajemni uporabi, odprtosti in sofinanciranju infrastruktur. Pri tem se bodo ustrezno upoštevala priporočila skupine Carnegie izkušenih uradnikov svetovnih raziskovalnih infrastruktur. Pozornost bo namenjena tudi ustrezni udeležbi Unije pri usklajevanju z mednarodnimi organizacijami, kot sta OZN ali OECD. 4.4. Posebni izvedbeni vidiki Med izvajanjem bodo potekala posvetovanja s strokovnimi skupinami ter zainteresiranimi stranmi in svetovalnimi organi, kot sta ESFRI in e-IRG. Izvajanje bo sledilo trojnemu pristopu: od spodaj navzgor, če točna vsebina in partnerstvo projektov nista znana; ciljno usmerjeni, če so posebne raziskovalne infrastrukture in/ali skupnosti natančno opredeljene; ter poimenski upravičenci, na primer če konzorcij od upravljavcev infrastrukture prejme prispevek za operativne stroške. Cilji zadnjih dveh dejavnosti se bodo dosegali z lastnimi posebnimi dejavnostmi in po potrebi ukrepi v okviru prve dejavnosti. Del II Vodilni položaj industrije 1. Vodilna vloga pri omogočitvenih in industrijskih tehnologijah Splošno Če bo evropska industrija obvladala in uporabljala omogočitvene tehnologije, bo lahko okrepila evropsko produktivnost in inovacijsko sposobnost ter zagotovila, da ima Evropa napredno, vzdržno in konkurenčno gospodarstvo, vodilni položaj v visokotehnoloških sektorjih na svetu ter da je sposobna najti edinstvene rešitve za družbene izzive. Kot sestavni del financiranja bodo inovacijske dejavnosti združene z raziskavami in razvojem. Povezovalen pristop za ključne omogočitvene tehnologije Pomemben del posebnega dela „Vodilna vloga pri omogočitvenih in industrijskih tehnologijah“ so ključne omogočitvene tehnologije (KET), opredeljene kot mikro- in nanoelektronika, fotonika, nanotehnologija, biotehnologija, napredni materiali in napredni proizvodni sistemi[20]. Večina inovativnih proizvodov vsebuje več samostojnih ali integriranih delov teh tehnologij. Medtem ko je vsaka tehnologija tehnološka inovacija, skupna korist združevanja omogočitvenih tehnologij lahko pomeni tudi tehnološki preskok. Uporaba medsektorskih ključnih omogočitvenih tehnologij bo povečala konkurenčnost in učinek proizvodov. Številni medsebojni učinki teh tehnologij bodo zato izrabljeni. Namenska podpora bo zagotovljena za obsežnejše pilotne in predstavitvene projekte. Sem spadajo medsektorske dejavnosti, ki združujejo in povezujejo različne posamezne tehnologije ter jih tako potrjujejo v industrijskem okolju in dograjujejo v popoln in kvalificiran sistem, pripravljen za trg. Predpogoj za to bo močna vključenost zasebnega sektorja, zato bo izvajanje zaupano zlasti javno-zasebnim partnerstvom. V tem obsegu in s posebno strukturo za upravljanje bo oblikovan skupni delovni program za medsektorske dejavnosti KET. Ob upoštevanju potreb trga in zahtev družbenih izzivov bo njegov cilj zagotoviti generične ključne elemente KET za različna področja uporabe, vključno z družbenimi izzivi. Posebni izvedbeni vidiki Med inovacijske dejavnosti bodo spadali integracija posameznih tehnologij, predstavitev sposobnosti za proizvajanje in zagotavljanje inovativnih proizvodov in storitev, pilotni projekti za uporabnike in potrošnike za dokazovanje izvedljivosti in dodane vrednosti ter predstavitve velikega obsega za lažji prenos rezultatov raziskav na trg. Vključene bodo različne posamezne tehnologije ter potrjene v industrijskem okolju ter tako dograjene v popoln in kvalificiran sistem, pripravljen za trg. Predpogoj za to bo močna vključenost zasebnega sektorja v teh dejavnostih, zlasti prek javno-zasebnih partnerstev. Tehnološki razvoj v raziskovalnih in inovacijskih pobudah bodo dopolnjevali ukrepi na strani povpraševanja. Sem spadajo najboljša uporaba javnih naročil inovacij, razvoj primernih tehničnih standardov, zasebno povpraševanje ter vključevanje uporabnikov v ustvarjanje inovacijam prijaznih trgov. Zlasti pri nanotehnologiji in biotehnologiji bo sodelovanje z zainteresiranimi stranmi in splošno javnostjo usmerjeno v boljšo ozaveščenost o koristih in tveganjih. Pri uvajanju teh tehnologij se bodo sistematsko ocenjevala varnost ter upravljala skupna tveganja. Te dejavnosti bodo dopolnile podporo za raziskave in inovacije pri omogočitvenih tehnologijah, ki jo lahko zagotovijo nacionalni ali regionalni organi v okviru pametnih strategij za specializacijo, ki so predvideni v politikah kohezijskih skladov. Strateške pobude za mednarodno sodelovanje se bodo izvajale na področjih skupnega interesa in koristi skupaj z vodilnimi državami partnericami. Posebnega, vendar ne izključnega interesa za omogočitvene in industrijske tehnologije so: – razvoj globalnih standardov; – odprava ozkih grl pri industrijskem izkoriščanju in trgovinskih pogojih; – varnost nanotehnoloških in biotehnoloških proizvodov; – razvoj materialov in metod za zmanjšanje porabe energije in virov; – industrijsko vodene mednarodne pobude za sodelovanje v skupnosti proizvajalcev; – interoperabilnost sistemov. 1.1. Informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) Nekatere dejavnosti bodo usmerjene v izzive, povezane z vodilnim položajem industrije in tehnologije pri IKT ter zajemale generične agende za raziskave in inovacije na področju IKT, kot so npr.: 1.1.1. Nova generacija sestavnih delov in sistemov: inženiring naprednih in pametnih vgrajenih sestavnih delov in sistemov Cilj je ohraniti in okrepiti vodilno vlogo Evrope na področju tehnologij, povezanih s pametnimi vgrajenimi sestavnimi deli in sistemi. Sem spadajo tudi mikro-nano-bio sistemi, organska elektronika, povezovanje velikih področij, temeljne tehnologije za internet stvar (IS)[21], vključno s platformami za podpiranje zagotavljanja naprednih storitev, pametni integrirani sistemi, sistemi sistemov in razvoj zapletenih sistemov. 1.1.2. Računalništvo naslednje generacije: napredni računalniški sistemi in tehnologije Cilj je povečati evropska sredstva v procesni in sistemski arhitekturi, tehnologije za medsebojno povezovanje in lokalizacijo podatkov, računalništvo v oblaku, vzporedno računalništvo in simulacijsko programsko opremo za vse tržne segmente računalništva. 1.1.3. Internet prihodnosti: infrastrukture, tehnologije in storitve Cilj je okrepiti konkurenčnost evropske industrije v razvoju, obvladovanju in oblikovanju interneta naslednje generacije, ki bo postopoma nadomestila sedanji splet, fiksna in mobilna omrežja in storitvene infrastrukture ter omogočila medsebojno povezovanje več milijard naprav (IS) prek več operaterjev in področij, ki bo spremenilo naš način komuniciranja ter dostop in uporabo znanja. Sem spadajo raziskave in inovacije s področja omrežij, programske opreme in storitev, kibernetske varnosti, zasebnosti in zaupanja, brezžičnih[22] komunikacijskih in optičnih omrežij, poglobljenih interaktivnih multimedijev ter povezanega podjetja prihodnosti. 1.1.4. Vsebinske tehnologije in upravljanje informacij: IKT za digitalne vsebine in ustvarjalnost Cilj je delavcem in državljanom zagotoviti nova orodja za ustvarjanje, izkoriščanje in hrambo vseh oblik digitalnih vsebin v katerem koli jeziku ter za modeliranje, analiziranje in vizualizacijo velikih količin podatkov, vključno s povezanimi podatki. Sem spadajo nove tehnologije za jezik, učenje, medsebojno izmenjavo, digitalno hrambo, dostop do vsebin in analiza, inteligentni sistemi za upravljanje informacij s podatkovnim rudarjenjem, strojnim učenjem, tehnologijami za statistične analize in vizualnim računalništvom. 1.1.5. Napredni vmesniki in roboti: robotika in pametni prostori Cilj je okrepiti vodilni položaj evropske znanosti in industrije na področju industrijske robotike in storitvene robotike, kognitivnih sistemov, naprednih vmesnikov in pametnih prostorov ter občutljivih strojev na podlagi izboljšane zmogljivosti računalnikov in mreženja ter napredka pri sposobnosti gradnji sistemov, ki so sposobni učenja, prilagoditve in odzivanja. 1.1.6. Mikro- in nanoelektronika ter fotonika Cilj je izkoristiti odličnost Evrope v tej ključni omogočitveni tehnologiji ter podpreti konkurenčnost in vodilni položaj njene industrije. Med dejavnosti bodo spadale tudi raziskave in inovacije o snovanju, naprednih procesih, pilotnih proizvodnih linijah, s tem povezanimi proizvodnimi tehnologijami in predstavitvenimi dejavnostmi za potrjevanje tehnološkega razvoja ter inovativnih poslovnih modelov. Teh šest glavnih področij dejavnosti bodo predvidoma pokrilo vse potrebe. Sem spadajo vodilni položaj na področju generičnih IKT-podprtih rešitev, proizvodov in storitev, ki so potrebne za reševanje glavnih družbenih izzivov, ter na uporabnosti temelječe raziskovalne in inovacijske agende, ki se bodo podpirale v okviru ustreznih družbenih izzivov. V vsako od šestih pomembnih področij dejavnosti so vključene tudi IKT-specifične raziskovalne infrastrukture, kot so živi laboratoriji za obsežne poskuse in infrastrukture za ključne omogočitvene tehnologije ter njihova vključitev v napredne proizvode in inovativne inteligentne sisteme, vključno z opremo, orodji in podpornimi storitvami, čistimi prostori in dostopom do livarn za izdelavo prototipov. 1.2. Nanotehnologije 1.2.1. Razvoj nanomaterialov, nanonaprav in nanosistemov nove generacije Razvoj in povezovanje znanja na presečiščih različnih znanstvenih disciplin, katerih cilj je razviti bistveno nove proizvode, ki omogočajo trajnostne rešitve v najrazličnejših sektorjih. 1.2.2. Zagotavljanje varnega razvoja nanotehnologij in njihove uporabe Pridobitev znanstvenih spoznanj o njihovih možnih vplivih na zdravje in okolje pri proaktivnem in znanstveno utemeljenem upravljanju nanotehnologij ter zagotavljanje potrjenih znanstvenih orodij in platform za ocenjevanje in obvladovanje nevarnosti, izpostavljenosti in tveganja v celotnem življenjskem ciklu nanomaterialov in nanosistemov. 1.2.3. Razvoj družbene razsežnosti nanotehnologij Obravnava človekovih in fizičnih infrastrukturnih zahtev pri uvedbi nanotehnologij ter osredotočenost upravljanja nanotehnologij na družbene koristi. 1.2.4. Učinkovito sinteza in proizvodnja nanomaterialov, sestavnih delov in sistemov Osredotočanje na nove prožne, skalirne in ponovljive enote delovanja, pametno vključevanje novih in obstoječih procesov ter povečanje obsega za dosego množične proizvodnje proizvodov in večnamenskih obratov, kar bi zagotovilo učinkovit prenos znanja v industrijske inovacije. 1.2.5. Razvoj metod, merilnih metod in opreme za povečevanje zmogljivosti Poudarek na temeljnih tehnologijah, podpiranju razvoja in tržne uvedbe kompleksnih nanomaterialov in nanosistemov, vključno s karakterizacijo in manipulacijo snovi v nanometrskem merilu, modeliranje, računalniško snovanje in napredni inženiring na atomski ravni. 1.3. Napredni materiali 1.3.1 Medsektorske in omogočitvene tehnologije materialov Raziskave o funkcionalnih materialih, večfunkcionalnih materialih, kot so samopopravljajoči se ali biozdružljivi in strukturni materiali, da se zagotovijo inovacije v vseh industrijskih sektorjih, zlasti za trge visokih vrednosti. 1.3.2. Razvoj in predelava materialov Raziskave in razvoj prihodnjih proizvodov za učinkovito in vzdržno industrijsko proizvodnjo, npr. v kovinsko-predelovalni ali kemični industriji. 1.3.3. Upravljanje sestavnih delov materialov Raziskave in razvoj na področju novih in inovativnih tehnik in sistem, povezovanja, oprijemljivosti, ločevanja, sestavljanja, samostojnega sestavljanja in razstavljanja, razpadanja in razgrajevanja. 1.3.4. Materialov za trajnostno industrijo Razvoj novih proizvodov in uporab ter oblikovanje obnašanja potrošnikov, ki bi zmanjšalo povpraševanje po energiji in spodbudilo nizkoogljično proizvodnjo, ter okrepitev procesov, recikliranje, odstranjevanje onesnaževal ter pridelava materialov z visoko dodano vrednostjo iz odpadkov oziroma s ponovno predelavo. 1.3.5. Materiali za kreativne industrije Uporaba snovanja in razvoja konvergenčnih tehnologij za ustvarjanje novih poslovnih priložnosti, vključno z zaščito evropskih materialov z zgodovinsko ali kulturno vrednostjo. 1.3.6. Meroslovje, karakterizacija, standardizacija in nadzor kakovosti Spodbujanje tehnologij, kot so karakterizacija, nedestruktivno ocenjevanje in prediktivno modeliranje uspešnosti, da se doseže napredek v znanosti in inženiringu materialov. 1.3.7. Optimizacija uporabe materialov Raziskave in razvoj, pri katerih naj bi se preučile alternativne uporabe materialov ter pristopi za inovativne poslovne modele. 1.4. Biotehnologija 1.4.1. Spodbujanje odličnih biotehnologij kot prihodnjih gonilnih sil inovacij Cilj je postaviti temelje za evropsko industrijo, da bo lahko ostala na čelu inovacijskih dosežkov tudi srednje- in dolgoročno. Sem spadajo razvoj nastajajočih orodij, npr. s sintezno biologijo, bioinformatiko in sistemsko biologijo, ter izkoriščanje zbliževanja z drugimi omogočitvenimi tehnologijami, kot so nanotehnologije (npr. bionanotehnologija) in IKT (npr. bioelektronika). Na teh in drugih vrhunskih področjih so potrebni ustrezni ukrepi v prid raziskav in razvoja, da se olajša učinkovit prenos in izvajanje v nove uporabe (sistem za doziranje zdravil, biosenzorji, biočipi itd.). 1.4.2. Biotehnološki Industrijski procesi Cilj je dvojen: po eni strani omogočati evropski industriji (npr. kemični, zdravstveni, rudarski, energetski, celulozni in papirni, tekstilni, škrobni in prehrambenopredelavalni industriji), da razvije nove proizvode in procese, ki izpolnjujejo industrijske in družbene zahteve, ter konkurenčne in izpopolnjene biotehnološke alternative za nadomestitev trenutnih, ter po drugi strani izrabiti potencial biotehnologije za odkrivanje, spremljanje, preprečevanje in odpravljanje onesnaževanja. Sem spadajo raziskave in inovacije s področja encimskih in presnovnih poti, snovanja bioprocesov, naprednega vrenja, nadrejenega in podrejenega procesiranja ter vpogleda v dinamiko mikrobioloških skupnosti. Vključen bo tudi razvoj prototipov za ocenjevanje tehnično-ekonomske izvedljivosti razvitih proizvodov in procesov. 1.4.3. Inovativne in konkurenčne platformne tehnologije Cilj je razviti platformne tehnologije (npr. genomiko, metagenomiko, proteomiko, molekularna orodja), ki bodo zagotovila vodilni položaj in konkurenčno prednost v različnih gospodarskih sektorjih. Sem spadajo vidiki, kot so okrepitev razvoja bioloških virov in uporab z izboljšanimi lastnostmi, ki presegajo običajne alternative, ustvarjanje pogojev za raziskovanje, razumevanje in trajnostno izkoriščanje kopenske in morske biotske raznovrstnosti za nove uporabe, spodbujanje razvoja biotehnoloških zdravstvenih rešitev (npr. diagnostike, biologike, biomedicinskih naprav). 1.5. Napredna proizvodnja in predelava 1.5.1. Tehnologije za tovarne prihodnosti Spodbujanje vzdržne industrijske rasti z olajševanjem strateškega premika v Evropi s stroškovno usmerjenega proizvodnega pristopa na proizvodni pristopi, ki temelji na ustvarjanju visoke dodane vrednosti. Za to je potrebno, da se obravnava povečanje proizvodnje ob manjši porabi materialov in energije ter ustvarjanju manj odpadkov in onesnaževanja. Poudarek bo na razvoju in povezovanju prilagodljivih proizvodnih sistemi prihodnosti, s posebnim poudarkom na potrebah evropskih MSP, da se vzpostavijo sistemi in postopki trajnostne proizvodnje. 1.5.2. Tehnologije za energetsko učinkovite stavbe Zmanjševanje porabe energije in emisij CO2 z razvojem in uporabo trajnostnih gradbenih tehnologij, izvajanjem in ponavljanjem ukrepov za večjo uporabo energetsko učinkovitih sistemov in materialov v novih, obnovljenih in rekonstruiranih stavbah. Preudarnost življenjskega cikla in večji pomen konceptov oblikovanja-gradnje-delovanja bo ključnega pomena pri reševanju prehoda na stavbe s skoraj nično porabo energije v Evropi do leta 2020 in uresničevanju energetsko učinkovitih območij s sodelovanjem širše skupnosti zainteresiranih strani. 1.5.3. Trajnostne in nizkoogljične tehnologije v energetsko intenzivnih predelovalnih industrijah Povečanje konkurenčnosti predelovalnih industrij, kot so kemična, celulozna in papirna industrija, steklarska industrija ter industrija neželeznih kovin in jekla, z občutnim izboljšanjem učinkovitosti virov in energetske učinkovitosti ter zmanjševanjem okoljskih učinkov takih industrijskih dejavnosti. Poudarek bo na razvoju in potrjevanju omogočitvenih tehnologij za inovativne snovi, materiale in tehnološke rešitve za nizkoogljične proizvode, energetsko manj intenzivnih procesih in storitvah v celotni verigi ustvarjanja vrednosti ter uvajanju tehnologij in tehnik z izredno nizko proizvodnjo ogljika, da se dosežejo posebna znižanja intenzivnosti emisij toplogrednih plinov. 1.5.4. Novi vzdržni poslovni modeli Medsektorsko sodelovanje pri zasnovah in metodologijah za „na znanju temelječo“, specializirano proizvodnjo, ki lahko spodbudi ustvarjalnost in inovacije, s poudarkom na poslovnih modelih v prikrojenih pristopih, ki se lahko prilagodijo zahtevam globaliziranih vrednostnih verig in omrežij, spreminjajočim se trgom ter nastajajočim in prihodnjim industrijskim panogam. 1.6. Vesolje 1.6.1. Zagotavljanje evropske konkurenčnosti, neodvisnosti in inovativnosti v vesoljskih dejavnostih Cilj je ohraniti vodilni položaj v vesolju tako, da se varujeta in razvijata konkurenčna vesoljska industrija in raziskovalna skupnost ter krepijo vesoljske inovacije. 1.6.1.1. Ohranitev konkurenčne vesoljske industrije in raziskovalne skupnosti Evropa je vodilna v vesoljskih raziskavah in razvoju vesoljskih tehnologij ter je razvila lastne vesoljske infrastrukture (npr. Galileo). Evropska industrija se je uveljavila celo kot izvoznica prvorazrednih satelitov. Kljub temu njen položaj ogrožajo razdrobljenost evropskih trgov in raziskovalnih institucij, konkurenca večjih vesoljskih sil z velikimi domačimi trgi ter omejene sistematične naložbe v vesoljske raziskave, tehnologije ter razvoj zmogljivosti v Evropi. Znanstvena baza naj bi se razvila s stalnostjo programov za vesoljske raziskave, na primer z vrsto manjših in pogostejših predstavitvenih projektov v vesolju. Tako bo Evropa lahko razvila lastno industrijsko bazo in vesoljske raziskave, s čimer bo postala bolj neodvisna od uvoza kritičnih tehnologij. 1.6.1.2. Spodbujanje inovacij med vesoljskim sektorjem in drugimi sektorji Več izzivov na področju vesoljskih tehnologij je vzporednih prizemnih izzivov, na primer na področju energije, telekomunikacij, izkoriščanja naravnih virov, robotike, varnosti in zdravja. Te skupne značilnosti ponujajo možnosti za zgodnje načrtovanje (zlasti za MSP) skupnega razvoja tehnologij v skupnostih na vesoljskem in nevesoljskem področju, ki se lahko hitreje razvijejo v prebojne inovacije, kot bi se s poznejšo razcepitvijo podjetij. Izrabo obstoječe evropske vesoljske infrastrukture bi bilo treba spodbujati z razvojem inovativnih izdelkov in storitev, ki temeljijo na daljinskem zaznavanju in določanju geografskega položaja. Poleg tega mora Evropa podpirati tudi začeti razvoj perspektiv podjetniškega vesoljskega sektorja z usmerjenimi ukrepi. 1.6.2. Omogočanje napredka v vesoljskih tehnologijah Cilj je zagotoviti zmogljivosti za dostopanja do vesolja in vesoljskih sistemov v korist evropske družbe v naslednjih desetletjih. Sposobnost dostopanja do vesolja ter vzdrževanja in delovanja evropskih ali mednarodnih vesoljskih sistemov v orbiti Zemlje in onstran nje so bistvenega pomena za prihodnost evropske družbe. Potrebne zmogljivosti zahtevajo stalne naložbe v številne vesoljske tehnologije (na primer izstrelitvene rakete, satelite, robotiko, instrumente in senzorje) ter operativne koncepte vse od zasnove do predstavitve v vesolju. Evropa je trenutno eno treh vodilnih vesoljskih sil, vendar v primerjavi z naložbami v vesoljske raziskave in razvoj v Združenih državah Amerike (npr. približno 20 % celotnega proračuna NASA) evropske naložbe v prihodnje vesoljske tehnologije niso dovolj visoke (manj kot 10 % skupnih sredstev za področje vesolja) in jih je treba povečati v celotni verigi s: (a) temeljnimi tehnološkimi raziskavami, ki pogosto temeljijo na ključnih omogočitvenih t