Prvo spremljanje in napovedovanje „ničelnega onesnaževanja“ „Poti do čistejšega zraka, vode in tal za Evropo“

1.Uvod

Čist zrak, čista voda in čista tla v odpornem in dobro uspevajočem naravnem okolju so temeljnega pomena za zdravo življenje. Izolacija, v katero smo bili prisiljeni zaradi pandemije COVID-19, je paradoksalno zagotovila nova spoznanja o pomenu čistega in biološko raznovrstnega okolja. Ruska vojna proti Ukrajini ter z njo povezani energetska in gospodarska kriza, prizadevanja za okrevanje po pandemiji COVID ter poplave, vročinski valovi in suše, ki jih povzroča podnebje, danes nedvomno še povečujejo izzive, s katerimi se srečuje EU, vključno z izzivom zmanjšanja onesnaženosti.

Srednje- in dolgoročna pot, ki jo določa evropski zeleni dogovor, potrjena pa je v osmem okoljskem akcijskem programu do leta 2030, ki določa prednostne cilje do leta 2050, ostaja veljavna. Skladno s ciljem podnebne nevtralnosti do leta 2050 vključuje cilj ničelnega onesnaževanja za okolje brez strupov. Akcijski načrt EU za ničelno onesnaževanje zraka, vode in tal in trajnostna strategija za kemikalije določata vizijo do leta 2050, količinsko opredeljene cilje do leta 2030 in konkretne ukrepe, da bi EU usmerili k doseganju ničelnega onesnaževanja ter podnebnih ciljev in ciljev obnove narave. Komisija je predložila več ustreznih predlogov, nazadnje za revizijo direktive o kakovosti zunanjega zraka in direktive o čiščenju komunalne odpadne vode ter posodobitev seznama onesnaževal vode v okvirni direktivi o vodah, pa tudi predlog za homologacijo motornih vozil glede na emisije – Euro 7. Pomen zmanjšanja onesnaževanja kot načina za izboljšanje zdravja ljudi je poudarjen v evropskem načrtu za boj proti raku.

To celovito poročilo o spremljanju in napovedovanju „ničelnega onesnaževanja“ je sestavni del okvira za spremljanje osmega okoljskega akcijskega programa, ki določa ključne kazalnike za vsak prednostni cilj in druga orodja za spremljanje za posamezni sektor, na primer za podnebne spremembe, biotsko raznovrstnost in krožno gospodarstvo, da se zagotovi podrobna in skladna slika. Splošni cilj tega poročila je predstaviti napredek in napovedi v zvezi s šestimi cilji, ki so bili sprejeti v akcijskem načrtu za ničelno onesnaževanje, tudi z osvetlitvijo obstoječih vrzeli. V poročilu je odgovorjeno na vprašanja, kot so: Kako zelo je onesnažena EU? Kakšni so trendi v zadnjih letih? Ali lahko dosežemo cilje ničelnega onesnaževanja do leta 2030?



Tako se bo podprlo boljše upravljanje onesnaževanja, zlasti:

·z zagotavljanjem novih, pomembnih spoznanj;

·s spremljanjem, ali izvajanje politik poteka v skladu z načrtom;

·z analiziranjem sinergij in kompromisov med različnimi politikami EU;

·s pomočjo pri preoblikovanju „zgodnjih opozoril“ v priporočila o onesnaževalih, ki vzbujajo vse večjo zaskrbljenost, na podlagi ugotovitev najnovejših raziskav.

Poročilo razkriva tudi več pomanjkljivosti in vrzeli, ki bodo obravnavane v prihodnjih letih. Mednje spadajo težave pri ocenjevanju onesnaženosti tal zaradi neobstoja pravnega okvira EU za spremljanje in poročanje, kar bo obravnavano v prihodnji zakonodaji o zdravju tal in spremljanju gozdov, ter izziv združevanja podatkov, ki jih ni lahko primerjati in izvirajo iz različnih znanstvenih virov ali projektov, v celovito sliko. Nadaljnji izziv je izboljšati izmenjavo in uporabo najnovejših razpoložljivih podatkov tako, da podatki ustrezajo načelom FAIR (najdljivi, dostopni, interoperabilni in ponovno uporabljivi podatki). Medtem ko so za politiko na področju zraka na voljo podatki v skoraj realnem času, so podatki za oceno vode in morskega okolja pogosto zastareli in nepopolni, čeprav je več posodobljenih podatkov na voljo na nacionalni ravni. To težavo delno obravnavajo najnovejši predlogi o spremljanju onesnaževal površinskih in podzemnih voda ter poročanju o njih, ki pa jih bo treba dopolniti s prihodnjimi pregledi ustrezne zakonodaje o vodah in morjih.

To poročilo je povzetek politik na podlagi poročila o spremljanju, ki ga je pripravila Evropska okoljska agencija (EEA) ter združuje najpomembnejše pretekle in sedanje podatke za vsa področja onesnaževanja, ki se spremljajo na ravni EU, in poročila o napovedovanju, ki ga je uskladilo Skupno raziskovalno središče Komisije (JRC). Rezultati modeliranja in predvidevanja temeljijo na oceni pričakovanih koristi zmanjšanja onesnaženosti, ki bi jih prinesle ključne – tudi nedavno predložene – pobude politike EU. Viri informacij za to prvo poročilo o napovedovanju „ničelnega onesnaževanja“ vključujejo poročilo o tretjih obetih za čist zrak, ocene obetov v zvezi s hrupom, hranili, potrošnjo in proizvodnjo ter ključne ugotovitve nedavnega poročila o predvidevanju ničelnega onesnaževanja. Poleg tega so rezultati raziskovalnih programov EU povzeti v nedavnem poročilu, ki vključuje več projektov, ki jih financira EU ter zagotavljajo dragoceno podporo in inovativne rešitve za zbirko znanja o ničelnem onesnaževanju.

2.Spremljanje ničelnega onesnaževanja

V tem poglavju so na kratko povzete ugotovitve v zvezi s spremljanjem ničelnega onesnaževanja. Osredotoča se na dosedanji napredek in oddaljenost od ciljev do leta 2030.

2.1.Ničelno onesnaževanje in zdravje