o uporabi Uredbe (EU) št. 260/2012 o uvajanju tehničnih in poslovnih zahtev za kreditne prenose in direktne bremenitve v eurih in o spremembi Uredbe (ES) št. 924/2009

Poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu

o uporabi Uredbe (EU) št. 260/2012 o uvajanju tehničnih in poslovnih zahtev za kreditne prenose in direktne bremenitve v eurih in o spremembi Uredbe (ES) št. 924/2009

1.Uvod in povzetek

Uredba (EU) št. 260/2012 o uvajanju tehničnih in poslovnih zahtev za kreditne prenose in direktne bremenitve v eurih in o spremembi Uredbe (ES) št. 924/2009, znana tudi kot uredba o enotnem območju plačil v eurih (SEPA) ali uredba o končnem datumu za SEPA, je bila sprejeta leta 2012 in pomeni z vzpostavitvijo integriranega trga elektronskih plačil v eurih, brez razlikovanj med nacionalnimi in čezmejnimi plačili, pomemben korak naprej pri zagotavljanju ustreznega delovanja notranjega trga.

V Uredbi je bil kot končni datum za prehod v euroobmočju določen 1. februar 2014. En mesec pred prvotnim končnim datumom za prehod je bil ta odložen za šest mesecev, tj. do 1. avgusta 2014, da bi se upoštevale zamude pri prehodu, do katerih je prišlo v različnih državah članicah. Ta šestmesečni odlog je zadostoval za zagotovitev nemotenega prehoda z obstoječih kreditnih prenosov in direktnih bremenitev v eurih na kreditne prenose in direktne bremenitve SEPA.

Države članice, ki niso del euroobmočja, so morale prehod na kreditne prenose in direktne bremenitve SEPA izvesti do 31. oktobra 2016.

Člen 15 uredbe SEPA določa, da mora Komisija predložiti poročilo o uporabi Uredbe: „Najpozneje do 1. februarja 2017 Komisija predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, ECB in EBA poročilo o izvajanju te uredbe, ki mu po potrebi priloži predlog.“

Evropska komisija je državam članicam 15. decembra poslala vprašalnik, na katerega so morale odgovoriti do 31. januarja 2017 in ki je vseboval sklop vprašanj, povezanih z uporabo Uredbe, kot so prehod z obstoječih kreditnih prenosov in direktnih bremenitev na kreditne prenose in direktne bremenitve SEPA v vsaki posamezni državi članici, uporaba možnosti s strani držav članic, organi, pooblaščeni za zagotavljanje skladnosti z Uredbo, in njihove pristojnosti ter težave, ki so lahko še vedno prisotne v EU v zvezi z izvajanjem Uredbe.

To poročilo o izvajanju je bilo pripravljeno na podlagi odzivov držav članic.

Predloženo je bilo tudi forumu EU nacionalnih usklajevalnih odborov SEPA, tj. strokovni skupini Evropske komisije, zadolženi za spremljanje izvajanja SEPA v vsej EU, ki je o poročilu razpravljala na srečanju 21. aprila 2017.

Zaključek iz tega poročila je, da se uredba SEPA na splošno pravilno uporablja v EU. Zdaj ni potrebe po dodatnem zakonodajnem predlogu. Države članice rešujejo zelo redka in dobro opredeljena vprašanja (diskriminacija na podlagi mednarodne številke bančnega računa (IBAN) in pooblastila pristojnih organov), ki so še prisotna, to pa je treba pozorno spremljati. Glavno vprašanje, ki ga je treba pozorno spremljati, je diskriminacija na podlagi IBAN s strani prejemnikov plačil (tj. od plačnikov se zahteva, da sredstva nakažejo z računa, ki se nahaja v določeni državi, kar je v nasprotju s členom 9 Uredbe), saj se je število primerov sicer zmanjšalo, vendar bi se še lahko pojavili novi primeri.

Projekt SEPA se ni končal z zaključenim prehodom na standarde SEPA za kreditne prenose in direktne bremenitve SEPA. Še vedno se izvaja prek pobud, ki prispevajo k vzpostavitvi enotnega območja plačil v eurih, kot sta SCT Inst, tj. evropski projekt za takojšnja plačila v eurih, ki se bo začel izvajati novembra 2017, ali pobuda Mobile Proxy Forum, namenjena interoperabilnim rešitvam za medsebojna mobilna plačila v vsej EU. To so projekti, ki jih podpira Evropski odbor za plačila male vrednosti, ki mu predseduje Evropska centralna banka in pri katerem Evropska komisija deluje kot opazovalka.

2.Poročanje držav članic

2.1.Prehod na kreditne prenose SEPA in direktne bremenitve SEPA

Spodnji podatki, ki so jih sporočile države članice, izražajo stanje decembra 2016 glede uporabe instrumentov SEPA namesto kreditnih prenosov in direktnih bremenitev, ki so se uporabljali pred njimi. Iz njih je razvidno, da se v EU skoraj vsi kreditni prenosi in direktne bremenitve v eurih zdaj izvajajo v skladu s standardi SEPA za kreditne prenose in direktne bremenitve SEPA (preglednici 1 in 2). Potrebna so še nekatera dodatna prizadevanja, da bi dosegli polno skladnost v nekaj državah članicah, ki niso del euroobmočja in za katere je bil rok za prehod 31. oktober 2016.

Nekatere države članice so se v zvezi z direktnimi bremenitvami SEPA odločile, da ne bodo več uporabljale obstoječih direktnih bremenitev, in so izbrale rešitve, ki združujejo kreditne prenose SEPA in elektronsko izdajanje računov. V teh primerih lahko ponudniki plačilnih storitev še vedno ponujajo direktne bremenitve SEPA znotraj države, vendar se bodo te pogosteje uporabljale pri čezmejnih transakcijah in ne več nacionalnih transakcijah, pri čemer jih bodo uporabljale zlasti družbe, ki jih potrebujejo pri svojih čezmejnih dejavnostih. Vse te države so v preglednicah 2, 5 in 6 označene z „ni relevantno – n. r.“, čeprav se lahko v teh državah v zelo omejenem obsegu uporabljajo direktne bremenitve SEPA.