Predlog SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o vzpostavitvi podpornega programa za nadzor in sledenje v vesolju /* COM/2013/0107 final - 2013/0064 (COD) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. OZADJE PREDLOGA Vesoljski sistemi omogočajo številne uporabe, ki imajo temeljno vlogo v vsakdanjem življenju (televizija, internet ali geolokalizacija), so izjemno pomembni na ključnih področjih gospodarstva in pomagajo zagotavljati varnost. Vesoljske aplikacije, povezane storitve in vesoljske raziskave na področju vesolja so postale bistvene za izvajanje politik EU, kot so okoljska politika, politika podnebnih sprememb, pomorska politika, razvojna in kmetijska politika, z varnostjo povezane politike, vključno s skupno zunanjo in varnostno politiko/skupno varnostno in obrambno politiko, pa tudi za pospeševanje tehničnega napredka, industrijskih inovacij in konkurenčnosti. Zaradi vedno večje odvisnosti od vesoljskih storitev je sposobnost zaščite vesoljske infrastrukture postala bistvenega pomena za našo družbo. Vsaka zaustavitev že samo dela vesoljskih infrastruktur bi lahko imela znatne posledice za dobro delovanje gospodarskih dejavnosti in varnost državljanov ter bi okrnila zagotavljanje nujnih storitev. Vendar pa vesoljske infrastrukture vedno bolj ogroža nevarnost trka med vesoljskimi plovili in, kar je še pomembnejše, med vesoljskimi plovili in vesoljskimi odpadki. Vesoljski odpadki dejansko najbolj ogrožajo trajnost nekaterih dejavnosti v vesolju. Za zmanjšanje tveganja trka je treba opredeliti in spremljati satelite in vesoljske odpadke, vzpostaviti katalog njihovih položajev in spremljati njihovo gibanje (krivulja leta), ko je ugotovljena možna nevarnost trka, tako da so lahko upravljavci satelitov opozorjeni, naj premaknejo svoje satelite. Tej dejavnosti pravimo nadzor in sledenje v vesolju (SST), danes pa temelji predvsem na talnih senzorjih, kot so teleskopi in radarji. Obstajajo še drugi ukrepi za zmanjšanje tveganja trkov in njihovih posledic. Mednje spadajo raziskovalna prizadevanja za boljšo zaščito satelitov pred učinki trkov in razvoj tehnologij za odstranjevanje vesoljskih odpadkov iz orbit. Obstaja tudi več pobud, katerih cilj je zagotoviti zavezo držav, ki opravljajo polete v vesolje, da bodo zmanjšale proizvodnjo vesoljskih odpadkov med opravljanjem dejavnosti v vesolju na mednarodni ravni. Mednarodni kodeks ravnanja za dejavnosti v vesolju, ki ga je predlagala Unija in o katerem trenutno potekajo pogajanja z državami, ki opravljajo polete v vesolje, je bil doslej deležen široke mednarodne podpore. Ti instrumenti bodo zelo pomembni, če se bodo njihove določbe izvajale, vendar pa ne bodo odpravili nevarnosti, ki jo predstavljajo obstoječi in prihodnji vesoljski odpadki, temveč bodo zgolj zmanjšali skokovito rast vesoljskih odpadkov v prihodnosti. Edina rešitev dandanes je preprečevanje trkov in spremljanje nenadzorovanega ponovnega vstopa vesoljskih plovil ali njihovih odpadkov v Zemljino atmosfero. Vendar ima Evropa trenutno omejene zmogljivosti za spremljanje in nadzor satelitov in vesoljskih odpadkov ter ponovni vstop vesoljskih objektov v Zemljino atmosfero. Poleg tega nima ustreznih služb za izdajanje opozoril pred trki upravljavcem . Sporočilo Komisije „Za vesoljsko strategijo Evropske unije“ (COM(2011) 152), ki priznava pomembnost vesoljskih infrastruktur in povezanih storitev ter potrebo po njihovi zaščiti, poudarja, da bi morala Unija opredeliti organizacijo in upravljanje evropskega sistema za nadzor in sledenje vesoljskih plovil ter pri tem upoštevati njegovo dvojno naravo in potrebo po zagotavljanju njegovega trajnostnega izkoriščanja, kot je bilo poudarjeno v sporočilu o industrijski politiki, sprejetem oktobra 2010. Ukrepanje EU na tem področju je utemeljeno z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe dne 1. decembra 2009, ki razširja pristojnosti EU v vesolju. Člen 189 Pogodbe o delovanju Evropske unije pooblašča EU za spodbujanje skupnih pobud, podpiranje raziskav in tehnološkega razvoja ter usklajevanje prizadevanj za raziskovanje in izkoriščanje vesolja v okviru evropske vesoljske politike. Potrebo po ukrepanju EU na tem področju so države članice potrdile v več resolucijah in sklepih Sveta[1]. Svet za vesolje je na petem zasedanju leta 2008 poudaril, da mora Evropa „razviti zmogljivosti Evrope, da bo lahko spremljala in nadzirala lastne vesoljske infrastrukture in vesoljske odpadke“[2]. Potrdil je tudi potrebo po aktivni vlogi Unije pri vzpostavljanju nadzornega sistema spremljanja razmer v vesolju (SSA, angl. Space Situational Awareness) in njegovih mehanizmov upravljanja. Nazadnje je bila v sklepih Sveta iz maja 2011 o sporočilu EU o vesoljski strategiji ponovno poudarjena potreba po evropski zmogljivosti nadzora in sledenja v vesolju (SST) za večjo zaščito evropskih vesoljskih naprav in njihovih izstrelitev. V ta namen določa, da bi „morala Evropska unija čim bolj izkoristiti sredstva, kompetence, znanja in izkušnje, ki jih že ima na voljo ali se razvijajo v državah članicah, na evropski in po potrebi na mednarodni ravni“. V resoluciji je bila EU pozvana [Evropska komisija in Evropska služba za zunanje delovanje], naj v tesnem sodelovanju z Evropsko vesoljsko agencijo in državami članicami pripravi predloge za shemo upravljanja in podatkovno politiko, ki bo poskrbela za visoko občutljivost podatkov SST. S tem se strinja tudi Evropski parlament v svojem poročilu o vesoljski strategiji za EU, ki je bilo sprejeto 30. novembra 2011[3]. Napredek dveh vodilnih evropskih programov, Galilea in Copernicusa (novo ime za GMES – evropski program za spremljanje Zemlje), je prav tako izboljšal ozaveščenost v zvezi s potrebo po zaščiti vesoljske infrastrukture EU. Galileo je prvi vodilni vesoljski projekt EU in bo ostal eden od pomembnejših elementov delovanja EU v vesolju, Copernicus pa ima pomembno vesoljsko komponento (satelite Sentinel). Copernicus, ki je bil na začetku projekt za raziskave in razvoj, je pred kratkim prešel v začetno operativno fazo. V skladu z navedenim se ta predlog sklepa nanaša na vzpostavitev evropske službe, ki si bo prizadevala preprečiti trke med vesoljskimi plovili ali med vesoljskimi plovili in odpadki ter spremljala nenadzorovan ponovni vstop celotnih vesoljskih plovil ali njihovih delov. Tehnično poimenovanje te službe je evropska služba za nadzor in sledenje v vesolju (SST). V skladu s pristopom, predvidenim v sporočilu Komisije „Za vesoljsko strategijo Evropske unije, ki koristi državljanom“ iz leta 2011[4], ta sklep omogoča opredelitev partnerstva, v okviru katerega bodo države članice k zmogljivosti SST na evropski ravni prispevale z obstoječimi in prihodnjimi sredstvi, Unija pa bo zagotovila pravni okvir in finančni prispevek za izvajanje določenih ukrepov. Pravni okvir določa shemo upravljanja in podatkovno politiko v skladu z zadevnimi sklepi Sveta. In nazadnje, predlagane evropske storitve SST vključujejo bistven cilj vesoljske industrijske politike EU (kot je opredeljena v sporočilu Komisije o elementih za vesoljsko industrijsko politiko EU, ki bo objavljeno leta 2013), in sicer doseči evropsko tehnološko neodvisnost na ključnih področjih ter ohraniti neodvisen dostop do vesolja. 2. REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA Predlog izhaja iz poglobljenih posvetovanj z zainteresiranimi stranmi in javnostjo. Spremlja ga ocena učinka. V preteklih letih se je GD za podjetništvo in industrijo posvetoval z različnimi zainteresiranimi stranmi, dejavnimi na področju vesoljskih zadev, v zvezi z različnimi možnimi prihodnjimi dejavnostmi EU v vesolju, predvsem pa v zvezi z razvojem evropske službe za nadzor in sledenje v vesolju (SST). Razvoj takšne službe je bil tudi tema političnih razprav med evropskimi ministri, odgovornimi za vesolje. Glavne zaključke teh posvetovanj je mogoče povzeti, kot sledi: – med ministri držav članic EU in ESA, odgovornimi za vesolje, obstaja soglasje, da naj razvoj evropske službe SST vodi EU in ne Evropska vesoljska agencija (ESA). To soglasje se kaže v zgoraj navedenih resolucijah Sveta. Razlog za to je bil poudarjen v številnih razpravah: evropska služba SST ima varnostno razsežnost (omogoča zbiranje obveščevalnih podatkov o civilni in vojaški vesoljski infrastrukturi in operacijah držav), EU pa ima, v nasprotju z ESA, pristojnost in orodja za njeno obravnavanje. PDEU podeljuje EU pristojnost za usklajevanje izkoriščanja vesoljskih sistemov, ima pa tudi pristojnost in vzpostavljene mehanizme za obravnavanje varnostne razsežnosti takšne službe; države članice so mnenja, da bi morala ESA podpirati EU pri teh prizadevanjih (kar počne s pripravljalnim programom SSA za spremljanje razmer v vesolju), vendar kot organizacija za raziskave in razvoj nima pristojnosti in mehanizmov za ustanovitev in samostojno vodenje evropske službe SST; – države članice so EU zlasti pozvale, naj opredeli upravljanje in podatkovno politiko za evropsko službo SST, aktivno sodeluje pri ustanavljanju te službe in kar najbolje izkoristi obstoječe senzorje ter strokovno znanje in izkušnje. Države članice tudi izrecno navajajo, kako bi bilo treba upoštevati varnostne pomisleke: senzorji SST morajo ostati pod državnim nadzorom. Zaupnost podatkov SST je bila opredeljena kot ključno načelo podatkovne politike SST. Tajnost podatkov SST bi se morala razveljaviti le na osnovi posameznega primera, ko se pojavi potreba; – med EU in državami članicami ESA ter strokovnjaki obstaja soglasje, da bi morala prihodnja evropska služba SST izkoriščati in uporabljati obstoječe senzorske naprave, ki jih je treba povezati in jih upravljati kot mrežo. Obstaja tudi soglasje glede dejstva, da sedanje naprave ne zadoščajo za zagotavljanje želene ravni delovanja. Za doseganje želene ravni bi bilo treba zgraditi nove naprave (kot so radarji in teleskopi za sledenje in nadzor) in jih vgraditi v evropski sistem SST. Države članice, ki imajo zmogljivost senzorjev, in tiste, ki jo želijo razviti, bi morale imeti ključno vlogo pri ustanavljanju evropske službe SST; – med državami članicami in strokovnjaki na tem področju obstaja tudi soglasje, da je za vzpostavitev in delovanje evropske službe SST potrebno najmanj naslednje: · povezati omejene obstoječe naprave (predvsem teleskope in radarje za zbiranje informacij o položaju satelitov) ter povečati te zmogljivosti z izgradnjo in povezavo novih naprav (funkcija senzorjev); · razviti funkcijo obdelave, ki združuje in analizira zbrane podatke SST (funkcija obdelave); · vzpostaviti 24-urno službo, ki predstavlja povezavo z uporabniki ter upravljavcem satelitov in ustreznim javnim organom izdaja opozorila o nevarnosti trkov in ponovnih vstopih; – med večletnimi razpravami so države članice, ki imajo naprave, pomembne za SST, vztrajale pri enem ključnem vidiku upravljanja: iz varnostnih razlogov morata funkcija senzorjev in funkcija obdelave prihodnjega evropskega sistema SST ostati pod nadzorom pristojnih nacionalnih organov (v nekaterih primerih vojaških organov). Večina držav članic podpira zamisel, da bi države članice, ki imajo obstoječe ali nove naprave, za namen vzpostavitve evropske službe SST lahko ustanovile konzorcij, ki bi kot mrežo upravljal funkcijo senzorjev in funkcijo obdelave. Države članice so tudi mnenja, da mora 24-urno službo voditi bodisi sam konzorcij ali pa drug organ z ustreznimi varnostnimi pooblastili, kot je Satelitski center Evropske unije. Hkrati so države članice jasno izrazile, da zaradi nacionalne varnosti na tem področju ne bodo sodelovale s komercialnimi akterji; – obstaja soglasje, da je treba evropsko službo SST razviti v tesnem sodelovanju z Združenimi državami Amerike; – države članice so pripravljene dati svoje naprave na razpolago za vzpostavitev evropske službe SST. Menijo, da bi moral v zameno razvoj službe vključevati evropsko financiranje in zajemati najmanj operacije, ki so neposredno povezane z vzpostavitvijo službe. Države članice so poleg svojih naprav pripravljene prispevati tudi finančna sredstva. Med posvetovanji se je tudi izkazalo, da se javnost zaveda potrebe po zaščiti vesoljske infrastrukture in jo podpira. 3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA Pravna podlaga za predlog Komisije je člen 189(2) PDEU. Predlog je v obliki sklepa Evropskega parlamenta in Sveta, v skladu z rednim zakonodajnim postopkom. Besedilo ima splošni pomen, njegova vsebina pa se mora neposredno uporabljati v vseh državah članicah, čeprav sodelovanje pri vzpostavljanju in delovanju evropskega sistema SST ni obvezno. Predlog določa cilje predlaganega ukrepa, in sicer zagotavljanje službe nadzora in sledenja v vesolju, obseg zagotovljenih storitev, vidike upravljanja in proračunska sredstva. Glavno besedilo dopolnjuje priloga o načelih podatkovne politike SST, ki je njegov sestavni del. Predlog upošteva načeli subsidiarnosti in sorazmernosti. Cilj predloga, tj. podpora vzpostavitvi evropske službe SST z združitvijo obstoječih nacionalnih naprav, presega finančne in tehnične zmogljivosti posameznih držav članic in ga je mogoče zadovoljivo doseči samo na ravni Unije. Glede sorazmernosti ukrepi Unije ne presegajo okvirov, ki so potrebni za doseganje cilja predloga, in sicer iz dveh razlogov: prvič, načrtovani proračun ustreza stroškom, predvidenim z obsežnimi analizami, drugič pa se uporabljeni model upravljanja zdi najprimernejši. 4. PRORAČUNSKE POSLEDICE Program SST ostaja v okviru splošnih proračunskih sredstev EU, ki jih je Komisija predlagala za prihodnji večletni finančni okvir. Predložen ni bil noben zahtevek za financiranje, ki bi presegal predlog večletnega finančnega okvira. Člen 11(1) predloga določa, da se sredstva za podporni program SST črpajo iz drugih zadevnih programov, v popolni skladnosti z njihovo pravno podlago. Unija bo dejavnosti podpirala s subvencijami (vključno s pavšalnimi zneski). Upravičenci do subvencij bodo sodelujoče države članice, ki k evropskemu sistemu SST prispevajo nacionalne naprave, pa tudi Satelitski center Evropske unije (EUSC), ki s sodelujočimi državami članicami sodeluje pri vzpostavitvi in delovanju funkcije službe SST, kot je navedeno v členu 3(c), in deluje kot „24-urna služba“ EU. Okvirni skupni prispevek Unije k izvajanju podpornega programa znaša 70 milijonov EUR v obdobju 2014–2020 (pri sedanjih cenah). Vendar pa je ta skupni prispevek odvisen od izida postopka soodločanja v teku v zvezi z večletnim finančnim okvirom in z njim povezanimi programi, iz katerih se bodo črpala sredstva za podporni program SST. Poleg tega bo skupni prispevek odvisen tudi od odločitev, sprejetih v okviru posameznih zadevnih programov v zvezi z uporabo finančnih sredstev za dejavnosti, ki naj bi se sofinancirale s podpornim programom SST. Ocenjeni stroški programov so rezultat obsežnih analiz in razprav s strokovnjaki, zlasti iz vesoljskih agencij ali podobnih organov iz držav članic in Evropske vesoljske agencije. 2013/0064 (COD) Predlog SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o vzpostavitvi podpornega programa za nadzor in sledenje v vesolju EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 189(2) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po predložitvi osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[5], ob upoštevanju mnenja Odbora regij[6], v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1) Komisija je v svojem sporočilu „Za vesoljsko strategijo Evropske unije, ki koristi državljanom“[7] poudarila, da je deljena pristojnost na področju vesolja, ki je bila EU dodeljena s Pogodbo o delovanju Evropske unije, združljiva z okrepljenim partnerstvom z državami članicami. Komisija poudarja tudi, da morajo novi ukrepi temeljiti na obstoječih zmogljivostih in skupni določitvi potreb po novih zmogljivostih. (2) Svet v svoji resoluciji z dne 26. septembra 2008 „Nadaljnji razvoj evropske vesoljske politike“[8] opozarja, da so vesoljske naprave postale nepogrešljive za naše gospodarstvo in da je treba zagotoviti njihovo zaščito. Poudaril je, „da mora Evropa […] razviti zmogljivosti, da bo lahko spremljala in nadzirala lastne vesoljske infrastrukture in vesoljske odpadke, ki v osnovi temeljijo na obstoječih nacionalnih in evropskih sredstvih, ob tem pa izkoristiti povezave, ki jih lahko vzpostavi z drugimi partnerskimi narodi in njihovimi zmogljivostmi.“ (3) Svet v svoji resoluciji „Globalni izzivi: kako popolnoma izkoristiti evropske vesoljske sisteme“[9] z dne 25. novembra 2010 priznava potrebo po prihodnji zmogljivosti za spremljanje razmer v vesolju (v nadaljnjem besedilu „SSA“) kot dejavnosti na evropski ravni za razvoj in izkoriščanje obstoječih nacionalnih in evropskih civilnih in vojaških naprav ter poziva Evropsko komisijo in Svet, naj predlagata shemo upravljanja in podatkovno politiko, ki bosta državam članicam omogočili, da prispevajo glede na ustrezne nacionalne zmogljivosti ter v skladu z veljavnimi varnostnimi zahtevami in predpisi. Nadalje poziva „vse evropske institucionalne akterje, da preučijo ustrezne ukrepe“, ki bi izhajali iz določenih zahtev civilnih in vojaških uporabnikov, izkoristili ustrezna sredstva v skladu z veljavnimi varnostnimi zahtevami in upoštevali prejšnji razvoj dogodkov na podlagi pripravljalnega programa ESA za spremljanje razmer v vesolju. (4) Svet je v svojih sklepih z dne 31. maja 2011 o sporočilu Komisije „Za vesoljsko strategijo Evropske unije, ki koristi državljanom“[10], in resoluciji z dne 6. decembra 2011 „Smernice o dodani vrednosti in koristih vesoljske politike za varnost evropskih državljanov“[11] ponovno poudaril, „kako pomembna je učinkovita zmogljivost za spremljanje razmer v vesolju kot dejavnost na evropski ravni“, in pozval Evropsko unijo, „naj čim bolj izkoristi sredstva, kompetence, znanja in izkušnje, ki jih že ima na voljo ali se razvijajo v državah članicah, na evropski ravni in po potrebi na mednarodni ravni“. Ob priznavanju dvojne narave takšnega sistema in upoštevanju njegove posebne varnostne razsežnosti je Svet „v tesnem sodelovanju z visoko predstavnico [Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko] pozval Komisijo, naj v tesnem sodelovanju z ESA in državami članicami, ki imajo v lasti te naprave in imajo zmogljivosti, ter v posvetovanju z vsemi udeleženimi stranmi, pripravi predloge o tem, kako v celoti izkoristiti in nadgraditi te naprave in zmogljivosti za razvoj zmogljivosti za spremljanje razmer v vesolju kot dejavnosti na evropski ravni, ter v zvezi s tem opredeli ustrezno upravljavsko in podatkovno politiko za posebej občutljive podatke, pridobljene s spremljanjem razmer v vesolju“. (5) Vesoljski odpadki so postali največja grožnja trajnosti dejavnosti v vesolju. Podporni program za nadzor in spremljanje v vesolju (v nadaljnjem besedilu „SST“) je zato treba vzpostaviti za podporo ustanovitvi in delovanju službe, ki bi spremljala in nadzorovala vesoljske objekte z namenom preprečevanja poškodb na vesoljskih plovilih zaradi trkov ter preprečevanja poškodb na zemeljski infrastrukturi ali človeški populaciji zaradi nenadzorovanih ponovnih vstopov celotnih vesoljskih plovil ali njihovih vesoljskih odpadkov v Zemljino atmosfero. (6) Zagotavljanje storitev SST bo koristilo vsem javnim in zasebnim upravljavcem vesoljskih infrastruktur, vključno z Unijo, ki je odgovorna za vesoljske programe EU – evropski geostacionarni navigacijski prekrivni sistem (EGNOS) in Galileo, ki sta bila uvedena z Uredbo (ES) št. 683/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o nadaljevanju izvajanja evropskih satelitskih navigacijskih programov (EGNOS in Galileo)[12], ter Copernicus/GMES, vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 911/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2010 o evropskem programu za spremljanje Zemlje (GMES) in njegovih začetnih operativnih dejavnostih (2011–2013)[13]. Opozorila o ponovnem vstopu bodo koristila tudi nacionalnim javnim organom, ki so odgovorni za civilno zaščito. (7) Storitve SST morajo dopolnjevati raziskovalne dejavnosti, povezane z zaščito vesoljske infrastrukture, ki se izvajajo v okviru programa Obzorje 2020, vzpostavljenega z [doda se sklic na uredbo o programu Obzorje 2020, ko bo sprejeta], pa tudi dejavnosti Evropske vesoljske agencije na tem področju. (8) Podporni program SST bi moral dopolnjevati tudi obstoječe ukrepe za zmanjšanje tveganja, kot so smernice Združenih narodov (ZN) za zmanjšanje vesoljskih odpadkov, ali druge pobude, kot je predlog Unije za mednarodni kodeks ravnanja za dejavnosti v vesolju. (9) Zahteve civilnih in vojaških uporabnikov SSA so bile opredeljene v delovnem dokumentu služb Komisije „Visoke evropske zahteve civilnih in vojaških uporabnikov glede spremljanja razmer v vesolju“[14], ki so ga države članice v Političnem in varnostnem odboru Sveta potrdile 18. novembra 2011[15]. Zagotavljanje storitev SST bi moralo služiti le v civilne namene. Ta sklep ne bi smel obravnavati zahtev izključno vojaške narave. (10) Delovanje službe SST bi moralo temeljiti na partnerstvu med Unijo in državami članicami ter koristiti obstoječe pa tudi prihodnje znanje, izkušnje in naprave, kot so matematične analize, strokovno znanje na področju modeliranja, zemeljski radarji ali teleskopi, ki jih dajo na razpolago države članice. Države članice ohranijo lastništvo in nadzor nad svojimi napravami ter ostanejo odgovorne za svoje operacije, vzdrževanje in obnovo. (11) Satelitski center Evropske unije (EUSC), agencija Unije, ustanovljena s Skupnim ukrepom Sveta z dne 20. julija 2001 o ustanovitvi Satelitskega centra Evropske unije (2001/555/SZVP)[16], ki civilnim in vojaškim uporabnikom zagotavlja geoprostorske slikovne informacijske storitve in izdelke z različnimi stopnjami tajnosti, bi bil lahko odgovoren za delovanje in zagotavljanje storitev SST. Izkušnje centra na področju ravnanja z zaupnimi informacijami v varnem okolju in njegove tesne institucionalne povezave z državami članicami so zelo koristne za izboljšanje zagotavljanja storitev SST. Pogoj za sodelovanje EUSC v podpornem programu SST je sprememba Skupnega ukrepa Sveta, ki trenutno ne določa delovanja EUSC na področju SST. (12) Točne informacije o naravi, specifikacijah in lokaciji določenih vesoljskih objektov lahko vplivajo na varnost Evropske unije ali njenih držav članic. Zato bi bilo treba pri vzpostavitvi in delovanju mreže senzorjev SST, zmogljivosti za obdelavo in analizo podatkov SST in zagotavljanju storitev SST upoštevati ustrezne varnostne pomisleke. Zato je treba v tem sklepu določiti splošne določbe o uporabi in varni izmenjavi podatkov in informacij SST med državami članicami, EUSC in prejemniki storitev SST. Poleg tega morata Evropska komisija in Evropska služba za zunanje delovanje določiti usklajevalne mehanizme, ki so potrebni za obravnavo zadev, povezanih z varnostjo podpornega programa SST. (13) Sodelujoče države članice in EUSC morajo biti odgovorni za pogajanja in izvajanje določb o uporabi in varni izmenjavi podatkov in informacij SST. Določbe o uporabi in izmenjavi podatkov in informacij SST iz tega sklepa in iz sporazuma med sodelujočimi državami članicami in EUSC morajo upoštevati priporočila za varnost podatkov SST, ki jih je potrdil Varnostni odbor Sveta[17]. (14) Varnostni odbor Sveta je priporočil oblikovanje strukture za obvladovanje tveganja za zagotovitev, da bodo vprašanja glede varnosti podatkov pri izvajanju podpornega programa SST ustrezno upoštevana. V ta namen bi morale sodelujoče države članice in EUSC vzpostaviti ustrezne strukture in postopke za obvladovanje tveganja. (15) Podporni program SST bi morala financirati Unija v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije[18]. Sredstva Unije za podporni program SST bi bilo treba črpati iz zadevnih programov, ki so predvideni v večletnem finančnem okviru za obdobje 2014-2020. (16) Finančne interese Unije bi bilo treba v celotnem ciklusu odhodkov zaščititi s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje nepravilnosti, povračilo izgubljenih, nepravilno plačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi kazni. (17) Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje tega sklepa v zvezi s sprejetjem večletnega programa dela in skladnostjo držav članic z merili za sodelovanje v podpornem programu SST bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi se morala izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije[19]. (18) Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev tega sklepa, in sicer podpornih ukrepov za vzpostavitev in delovanje mreže senzorjev, vzpostavitev zmogljivosti za obdelavo in analizo podatkov SST ter vzpostavitev in delovanje službe SST, saj ti presegajo finančne in tehnične zmogljivosti samih držav članic, in jih je zato zaradi obsega tega sklepa lažje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. SPREJELA NASLEDNJI SKLEP: Člen 1 Vzpostavitev programa Podporni program za nadzor in spremljanje v vesolju (v nadaljnjem besedilu „SST“) se vzpostavi za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020. Člen 2 Opredelitve pojmov V tem sklepu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (1) „vesoljski objekt“ pomeni vsak umetni ali naravni objekt v vesolju; (2) „vesoljsko plovilo“ je umetni vesoljski objekt, ki služi posebnemu namenu, vključno z umetnimi sateliti; (3) „vesoljski odpadki“ pomenijo vesoljska plovila ali njihove dele, ki ne služijo več nobenemu namenu, vključno z deli raket ali umetnih satelitov, ali neaktivne umetne satelite; (4) „senzor SST“ pomeni napravo ali kombinacijo naprav, kot so zemeljski ali vesoljski radarji in teleskopi, ki lahko meri fizikalne parametre, povezane z vesoljskimi objekti, kot so velikost, lokacija in hitrost; (5) „podatki SST“ pomenijo fizikalne parametre vesoljskih objektov, ki jih pridobijo senzorji SST; (6) „informacije SST“ so obdelani podatki SST, ki so takoj na voljo in pomembni za prejemnika. Člen 3 Cilji podpornega programa SST Cilji podpornega programa SST so podpora ukrepom za vzpostavitev zmogljivosti SST in podpora zlasti: (a) vzpostavitvi in delovanju funkcije senzorjev, ki je sestavljena iz mreže obstoječih zemeljskih ali vesoljskih nacionalnih senzorjev za raziskovanje in sledenje vesoljskih objektov; (b) vzpostavitvi in delovanju funkcije obdelave za obdelavo in analizo podatkov SST, ki jih zberejo senzorji, vključno z zmožnostjo odkrivanja in opredelitve vesoljskih objektov ter vzpostavitve in vodenja kataloga teh objektov; (c) ustanovitvi in delovanju službe, ki bo zagotavljala storitve SST upravljavcem vesoljskih plovil in javnim organom. Člen 4 Storitve SST 1. Storitve iz točke (c) člena 3 zajemajo naslednje: (a) oceno tveganja trka med vesoljskimi plovili ali vesoljskimi plovili in vesoljskimi odpadki ter pripravo opozoril za preprečevanje trkov med izstrelitvijo vesoljskih plovil in njihovimi operacijami v orbiti; (b) zaznavanje in oceno tveganja eksplozij v orbiti ali razbitij ali trkov; (c) oceno tveganja in opozorila, povezana s ponovnim vstopom vesoljskih objektov in vesoljskih odpadkov v Zemljino atmosfero, ter napoved časa in lokacije trka. 2. Storitve SST se zagotavljajo državam članicam, Svetu, Komisiji, Evropski službi za zunanje delovanje, javnim in zasebnim upravljavcem vesoljskih plovil ter javnim organom, ki delujejo na področju civilne zaščite. Storitve SST se zagotavljajo v skladu z določbami o uporabi in izmenjavi podatkov in informacij SST iz člena 9. 3. Sodelujoče države članice, EUSC in Komisija niso odgovorne za škodo, ki je posledica pomanjkanja ali prekinitve zagotavljanja storitev SST, zamude pri zagotavljanju teh storitev ali netočnosti informacij, ki se zagotovijo preko storitev SST. Člen 5 Ukrepi, ki jih program podpira 1. Podporni program SST zagotavlja podporo ukrepom za doseganje ciljev iz člena 3, predvidenih v programu dela iz člena 6(2) in pod posebnimi pogoji iz člena 7. 2. Podporni program SST ne zagotavlja podpore razvoju novih senzorjev SST. 3. Unija sofinancira ukrepe iz prvega odstavka, tudi s subvencijami v skladu z Uredbo (EU) št. XXX/2012. Člen 6 Vloga Evropske Komisije 1. Komisija: (a) upravlja sredstva, ki se črpajo za podporni program SST, in zagotavlja izvajanje podpornega programa SST; (b) sprejme ukrepe za določitev, nadzor, zmanjšanje in spremljanje tveganj, povezanih s programom; (c) skupaj z Evropsko službo za zunanje delovanje vzpostavi potrebne usklajevalne mehanizme za zagotovitev varnosti programa. 2. Komisija sprejme izvedbene akte o določitvi večletnega programa dela za podporni program SST, ki po potrebi dopolnjuje programe dela, predvidene v programih iz člena 11(1). V programu dela se opredelijo zastavljeni cilji, pričakovani rezultati, ukrepi, ki se financirajo, časovni razpored izvajanja teh ukrepov, način izvajanja, najvišji znesek sofinanciranja Unije in posebni pogoji, ki veljajo za subvencije Unije v okviru podpornega programa SST. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 14(2). Člen 7 Sodelovanje držav članic 1. Države članice, ki želijo sodelovati pri doseganju ciljev iz člena 3, Komisiji predložijo vlogo, v kateri dokažejo izpolnjevanje naslednjih meril: (a) da imajo v lasti senzorje SST ter ustrezne tehnične in človeške vire za delovanje teh senzorjev ali zmogljivosti za obdelavo podatkov; (b) da imajo akcijski načrt za doseganje ciljev iz člena 3. 2. Komisija sprejme izvedbene sklepe o izpolnjevanju meril iz prvega odstavka s strani držav članic. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 14(2). 3. Države članice, ki izpolnjujejo merila iz prvega odstavka, sklenejo sporazum iz člena 10. 4. Države članice, ki izpolnjujejo merila iz odstavka 1 in ki so pogodbenice sporazuma iz člena 10, so upravičene do finančnega prispevka iz podpornega programa SST. Komisija na svoji spletni strani objavi in posodablja seznam držav članic. Člen 8 Sodelovanje Satelitskega centra Evropske unije Satelitski center Evropske unije (EUSC) sodeluje pri doseganju cilja iz točke (c) člena 3 in je upravičen do finančnega prispevka iz podpornega programa SST, pod pogojem, da sklene sporazum iz člena 10. Člen 9 Uporaba in izmenjava podatkov in informacij SST Za uporabo in izmenjavo podatkov in informacij SST za namene doseganja ciljev iz člena 3 veljajo naslednja pravila: (a) prepreči se nepooblaščeno razkrivanje podatkov in informacij, dovolijo pa se učinkovite operacije in povečana uporaba pridobljenih informacij; (b) zagotovi se varnost podatkov SST; (c) informacije, pridobljene v okviru podpornega programa SST, se dajo na razpolago glede na potrebo po seznanitvi z njimi, v skladu z navodili in varnostnimi pravili avtorja informacij ter lastnika zadevnega vesoljskega objekta. Člen 10 Usklajevanje operativnih dejavnosti Države članice, ki izpolnjujejo merila iz člena 7(1), in EUSC sklenejo sporazum, ki določa pravila in mehanizme za njihovo sodelovanje pri doseganju ciljev iz člena 3. Ta sporazum zajema zlasti določbe o naslednjem: (a) uporabi in izmenjavi podatkov in informacij SST, ob upoštevanju priporočil „Podatkovna politika za spremljanje razmer v vesolju – priporočila o varnostnih vidikih“, ki jih je potrdil Varnostni odbor Sveta[20]; (b) vzpostavitvi strukture za obvladovanje tveganja za zagotovitev izvajanja določb o uporabi in varni izmenjavi podatkov in informacij SST. Člen 11 Financiranje podpornega programa SST 1. Sredstva Unije za podporni program SST se črpajo iz drugih programov, ki so predvideni v večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020, v popolni skladnosti z njihovo pravno podlago. Ustrezni programi, iz katerih bi se lahko črpala sredstva, zajemajo programe, vzpostavljene z naslednjimi akti: (a) Uredbo (EU) št. […] Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi in obratovanju evropskih satelitskih navigacijskih sistemov[21], člen 1, člen 3(c) in (d) ter člen 4; (b) Sklepom Sveta št. […] o uvedbi posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) Obzorje 2020[22], člen 2(2)(b) in (c), del II Priloge, točka 1.6.2 (d), in del III Priloge, točka 6.3.4; (c) Uredbo (EU) št. […] Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta finančne podpore na področju policijskega sodelovanja, preprečevanja kriminala in boja proti njemu ter kriznega upravljanja v okviru Sklada za notranjo varnost[23], člen 3(2)(b) in (3)(e). 2. Letna odobrena proračunska sredstva odobri proračunski organ v okviru omejitev, predvidenih za to dejavnost v programih, iz katerih se črpajo finančna sredstva. Člen 12 Zaščita finančnih interesov Unije 1. Komisija sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi, da so pri izvajanju ukrepov, ki se financirajo na podlagi tega sklepa, finančni interesi Unije zaščiteni z izvajanjem preventivnih ukrepov proti goljufijam, korupciji in drugemu protipravnemu ravnanju ter z učinkovitim preverjanjem, ob odkritju nepravilnosti pa z izterjavo neupravičeno izplačanih zneskov ter po potrebi z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi. 2. Komisija ali njeni predstavniki in Računsko sodišče lahko opravijo revizije na podlagi dokumentacije in pregledov na kraju samem pri vseh upravičencih, izvajalcih in podizvajalcih, ki so prejeli sredstva Unije iz programa. Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) lahko opravi preglede in inšpekcije na kraju samem pri gospodarskih subjektih, ki jih neposredno ali posredno zadeva takšno financiranje, v skladu s postopki iz Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96[24], da bi ugotovil, ali je v povezavi s sporazumom ali sklepom o donaciji ali pogodbo o financiranju s strani Unije prišlo do goljufije, korupcije ali katerega koli drugega protipravnega ravnanja, ki škodi finančnim interesom Evropske unije. Ne glede na prvi in drugi pododstavek se v sporazumih o sodelovanju s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, v sporazumih o donacijah, v sklepih o donacijah in v pogodbah, ki izhajajo iz izvajanja tega sklepa, Komisija, Računsko sodišče in urad OLAF izrecno pooblastijo za opravljanje takšnih revizij ter pregledov in inšpekcij na kraju samem. 3. Upravičenec do finančne podpore za ukrepe iz člena 3 pet let od prejema zadnjega plačila za kateri koli ukrep hrani za Komisijo vsa dokazila o izdatkih za ukrep. Člen 13 Spremljanje in ocenjevanje 1. Komisija spremlja izvajanje podpornega programa SST. 2. Komisija do 1. julija 2018 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži ocenjevalno poročilo o izvajanju podpornega programa SST. To poročilo vsebuje priporočila o podaljšanju, spremembi ali opustitvi ukrepov, ki jih podpira podporni program SST, ob upoštevanju naslednjega: (a) doseganja ciljev podpornega programa SST, z vidika rezultatov in tudi učinkov ukrepov, ki jih podpira podporni program SST; (b) učinkovitosti uporabe sredstev. Člen 14 Postopek v odboru 1. Komisiji pomaga odbor. Navedeni odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011. 2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011. Člen 15 Začetek veljavnosti Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. V Bruslju, Za Evropski parlament Za Svet Predsednik Predsednik OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1. OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1 Naslov predloga/pobude 1.2 Zadevna področja v strukturi ABM/ABB 1.3 Vrsta predloga/pobude 1.4 Cilji 1.5 Utemeljitev predloga/pobude 1.6 Trajanje ukrepa in finančne posledice 1.7 Načrtovani načini upravljanja 2. UKREPI UPRAVLJANJA 2.1 Pravila o spremljanju in poročanju 2.2 Upravljavski in kontrolni sistem 2.3 Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti 3. OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1 Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice 3.2 Ocenjene posledice za odhodke 3.2.1 Povzetek ocenjenih posledic za odhodke 3.2.2 Ocenjene posledice za odobritve za poslovanje 3.2.3 Ocenjene posledice za odobritve za upravne zadeve 3.2.4 Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom 3.2.5 Udeležba tretjih oseb pri financiranju 3.3 Ocenjene posledice za prihodke OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1. OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1 Naslov predloga/pobude Sklep Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi podpornega programa za nadzor in sledenje v vesolju (SST) 1.2 Zadevna področja v strukturi ABM/ABB[25] Naslov XX – Upravni izdatki Naslov 02 – Podjetništvo in industrija Naslov 18 – Notranje zadeve 1.3 Vrsta predloga/pobude ý Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep. ¨ Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep, ki je nadaljevanje pilotnega projekta/pripravljalnega ukrepa[26] ¨ Predlog/pobuda je namenjena podaljšanju obstoječega ukrepa. ¨ Predlog/pobuda se nanaša na nadaljevanje obstoječega ukrepa z novo usmeritvijo. 1.4 Cilji 1.4.1 Večletni strateški cilji Komisije, ki naj bi bili doseženi s predlogom/pobudo Cilj predloga je oblikovati okvir za vzpostavitev struktur, potrebnih za zaščito dolgoročne razpoložljivosti in varnosti evropskih in nacionalnih vesoljskih infrastruktur ter storitev, ki so bistvene za nemoteno delovanje evropskih gospodarstev in družb ter varnost evropskih državljanov, z zagotovitvijo storitve „nadzora in sledenja v vesolju“ (SST). Natančneje, vzpostavljene strukture so namenjene povečanju zmogljivosti EU za i) zmanjšanje tveganj, povezanih z izstrelitvijo evropskih vesoljskih plovil; ii) oceno in zmanjšanje tveganj za operacije evropskih vesoljskih plovil v orbiti z vidika trkov ter omogočanje upravljavcem vesoljskih plovil učinkovitejše načrtovanje in izvajanje ukrepov za zmanjšanje tveganja (npr. natančnejši manevri za preprečevanje trkov, izogibanje nepotrebnim manevrom, ki so tvegani že sami po sebi in skrajšajo življenjsko dobo satelitov); iii) preverjanje nenadzorovanih ponovnih vstopov vesoljskih plovil ali njihovih odpadkov v Zemljino atmosfero ter natančnejše in učinkovitejše zgodnje opozarjanje nacionalnih varnostnih organov, organov civilne zaščite in uprav za obvladovanje nesreč z namenom zmanjšati morebitna tveganja za varnost in zdravje evropskih državljanov ter omiliti morebitno škodo na kritični prizemni infrastrukturi. Zato ta predlog prispeva k zagotavljanju uspeha vodilnih evropskih programov Galileo, EGNOS in Copernicus/GMES, ki tvorijo sestavni del strategije Evropa 2020 in politik za trajnostno rast. 1.4.2 Posamezni cilji in zadevne dejavnosti v strukturi ABM/ABB Posamezni cilj št. 1 Vzpostaviti regulativni okvir za vzpostavitev in delovanje funkcije senzorjev SST (mreža senzorjev SST v lasti držav članic) in funkcije obdelave. Posamezni cilj št. 2 Vzpostaviti regulativni okvir za vzpostavitev in delovanje službe SST za javne in zasebne upravljavce vesoljskih plovil ter javne organe. Zadevne dejavnosti ABM/ABB Poglavje XX 01 – Upravni izdatki, dodeljeni posameznim področjem 1.4.3 Pričakovani rezultati in posledice Navedite, kakšne posledice naj bi imel predlog/pobuda na upravičence/ciljne skupine. Pričakuje se, da bodo zaradi tega predloga javnim in zasebnim upravljavcem vesoljskih plovil ter državam članicam zagotovljene učinkovite in pravočasne storitve, ki bodo preprečile gospodarske in socialne učinke ter učinke na okolje, ki so posledica: i) poškodb ali uničenja vesoljskih plovil zaradi trkov med vesoljskimi plovili in drugimi vesoljskimi objekti, pa tudi zaradi nenadzorovanih ponovnih vstopov; ii) stroškov zaradi nepotrebnih manevrov za omilitev ali preprečevanje trka na podlagi negotovosti ocen tveganja (vsak manever za preprečevanje trka skrajša življenjsko dobo satelita); iii) škode ali uničenja na Zemlji zaradi nenadzorovanih ponovnih vstopov vesoljskih plovil ali njihovih odpadkov. 1.4.4 Kazalniki rezultatov in posledic Navedite, s katerimi kazalniki se bo spremljalo izvajanje predloga/pobude. Kazalniki rezultatov in posledic v zvezi s programi, iz katerih se bodo črpala sredstva za podporni program SST, se bodo uporabljali smiselno. Če ti dejavniki ne bodo dovolj specifični za spremljanje izvajanja predloga, se lahko uporabijo kazalniki, navedeni v nadaljevanju: V skladu z regulativnim okvirom iz tega predloga mora skupina sodelujočih držav članic, ki imajo ustrezne zmogljivosti, ukrepati in doseči cilje podpornega programa iz člena 3(a) in (b), tj. vzpostavitev in delovanje funkcije senzorjev SST in funkcije obdelave SST v skladu z ustrezno strukturo upravljanja. Posamezni cilj št. 1: Kazalniki rezultatov, povezani z vzpostavitvijo in delovanjem funkcije senzorjev SST in funkcije obdelave: – seznam sodelujočih držav članic se do konca leta 2014 oblikuje v skladu s členom 7 Sklepa; – funkcija senzorjev SST (na podlagi senzorjev v lasti sodelujočih držav članic, ki jih dajo na razpolago); začetek začetne operativne faze do konca leta 2015; – funkcija obdelave na podlagi obstoječih zmogljivosti držav članic (npr. obstoječi podatkovni centri); začetek začetne operativne faze do konca leta 2015; – katalog vesoljskih objektov se vzpostavi do konca leta 2015; – funkciji senzorjev in obdelave: začetek polnega delovanja do konca leta 2016. Posamezni cilj št. 2: V skladu z regulativnim okvirom iz tega predloga se dejanske storitve SST številnim evropskim in nacionalnim javnim in zasebnim/komercialnim akterjem, ki potrebujejo informacije SST, zagotovijo učinkovito in pravočasno. V ta namen sodelujoče države članice iz člena 7 in Satelitski center Evropske unije iz člena 8 ukrepajo za izpolnitev cilja programa iz člena 3(c), tj. vzpostavitev in delovanje funkcije službe SST. Kazalniki rezultatov, povezani z vzpostavitvijo in delovanjem funkcije službe SST: – zmogljivosti, potrebne za vzpostavitev in delovanje funkcije službe SST in storitev SST, se uradno opredelijo in določijo do konca leta 2014; – sporazum, ki določa pravila in mehanizme za sodelovanje med državami članicami in Satelitskim centrom Evropske unije, se sklene do konca leta 2014; – standardi kakovosti in mehanizmi za zbiranje povratnih informacij od upravljavcev v zvezi s kakovostjo storitev SST se vzpostavijo do konca leta 2014; – storitve SST: začetek začetne operativne faze konec leta 2015, začetek končne operativne faze pa konec leta 2016. Kazalniki učinkov za cilja 1 in 2 lahko vključujejo: – odsotnost trkov; – odsotnost motenj v delovanju satelitov ali med izstrelitvami zaradi težav ali negotovosti v analizi tveganja; – kazalniki učinkov lahko vključujejo pozitivne povratne informacije upravljavcev in javnih organov v zvezi z informacijami, zagotovljenimi v okviru storitev SST, in ukrepi za preprečevanje trkov, izvedenimi na podlagi zagotovljenih informacij SST. 1.5 Utemeljitev predloga/pobude 1.5.1 Potrebe, ki jih je treba zadovoljiti kratkoročno ali dolgoročno Vesoljski sektor je za Evropo strateškega pomena. Gospodarska, družbena, varnostna in politična neodvisnost EU je zelo odvisna o vesoljskih sistemov in infrastruktur. Zato se je EU lotila dragih, obsežnih vesoljskih projektov, kot so Galileo, EGNOS in Copernicus. Te sisteme in infrastrukture je treba zaščititi pred poškodbami ali uničenjem zaradi trkov ali nenadzorovanih ponovnih vstopov, da se zagotovita njihovo dejansko delovanje in zagotavljanje storitev. Takšna zaščita je trajna potreba. 1.5.2 Dodana vrednost ukrepanja EU Iz pogovorov z zainteresiranimi stranmi v preteklih letih je postalo jasno, da bo za vzpostavitev operativne evropske službe SST potrebno ukrepanje EU. Med ministri držav članic EU in ESA, odgovornimi za vesolje, obstaja soglasje, da naj razvoj te službe vodi EU in ne Evropska vesoljska agencija (ESA). To soglasje se odraža v več resolucijah Sveta za vesolje (resolucija Sveta za vesolje z dne 26. novembra 2010, točka 24; sklepi Sveta za konkurenčnost z dne 31. maja 2011, točki 14 in 15; resolucija Sveta za vesolje z dne 6. decembra 2011, poglavje II). Zlasti so države članice EU pozvale, naj opredeli upravljanje in podatkovno politiko za evropsko službo SST, aktivno sodeluje pri vzpostavljanju evropske službe in kar najbolje izkoristi senzorje ter strokovno znanje in izkušnje, ki že obstajajo na nacionalni in evropski ravni. Države članice so tudi zelo jasno navedle, kako je treba upoštevati varnostne pomisleke: senzorji SST morajo ostati pod državnim nadzorom. Zaupnost informacij SST je bila opredeljena kot ključno načelo podatkovne politike SST (npr. vse informacije so zaupne, varovanje tajnosti se razveljavi le na osnovi posameznega primera). Razlog za takšno stališče ni uradno zabeležen, temveč izhaja iz številnih razprav: evropska služba SST ima varnostno razsežnost (omogoča zbiranje obveščevalnih podatkov o civilni in vojaški vesoljski infrastrukturi in operacijah držav), EU pa ima, v nasprotju z ESA, pristojnost in orodja za njeno obravnavo. PDEU Evropski uniji podeljuje pristojnost za usklajevanje izkoriščanja dejavnosti v vesolju, Pogodba EU pa Uniji podeljuje pristojnost za varnostna vprašanja, kakršna izhajajo iz konteksta SST. EU ima potrebno zakonodajno pristojnost za vzpostavitev mehanizmov upravljanja in podatkovne politike za SST. Vendar je ESA agencija za raziskave in razvoj na svetovni ravni, ki določa in izvaja znanstvene in tehnološke programe ter programe za razvoj vesoljskih aplikacij. ESA ni bila ustanovljena za opravljanje zapletenega političnega in zakonodajnega dela, potrebnega za vzpostavitev sistema SST, pri katerem so naprave v veliki meri v rokah vojske, prav tako pa njeno delo ni opravljanje vesoljskih storitev (to dejstvo ESA sama poudarja v svojih dokumentih politike). Države članice bi lahko za delovanje na področju SSA ustanovile novo organizacijo. Takšna organizacija bi morala imeti veliko funkcij, ki jih EU že ima. Zato bi takšna organizacija ustvarila podvajanja in neučinkovitost. Poleg tega so nekatere države članice izrazile pomisleke, da bi vsako rešitev zunaj okvira EU lahko prevzele tiste države članice, ki imajo že zdaj v lasti zmogljivosti senzorjev, s čimer bi drugim preprečile razvoj lastnih zmogljivosti v okviru resnično evropske službe. EU ne želi nadomestiti pobud posameznih držav članic ali v okviru ESA. Želi dopolniti ukrepe, sprejete na njihovi ravni, in okrepiti usklajevanje, kjer je takšno usklajevanje potrebno za doseganje skupnih ciljev. Ukrepanje EU je nujno zaradi združevanja sredstev, ki so potrebna za financiranje določenih vesoljskih projektov, vzpostavitve ureditev upravljanja, opredelitve podatkovne politike in zagotovitve, da obstoječe in prihodnje zmogljivosti začnejo delovati na usklajen in učinkovit način, ki bo zagotovil trden in interoperabilen sistem v korist vseh zadevnih evropskih zainteresiranih strani. Poleg tega namen predlaganega ukrepa EU ni nadomestiti ali podvojiti obstoječe ukrepe za zmanjšanje tveganja na mednarodni ali večstranski ravni, kot so smernice ZN za zmanjšanje vesoljskih odpadkov ali predlog EU za mednarodni kodeks ravnanja za dejavnosti v vesolju. Ti ukrepi ne bodo rešili te problematike, bodo pa dolgoročno zmanjšali količino vesoljskih odpadkov. 1.5.3 Spoznanja iz podobnih izkušenj v preteklosti Na tem področju ni izkušenj iz preteklosti. Vendar pri vsaki izmenjavi informacij in podatkov dodane vrednosti ni mogoče zanikati. 1.5.4 Skladnost in možnosti dopolnjevanja z drugimi relevantnimi instrumenti Predlog COM(2011) 814 uredbe o vzpostavitvi in obratovanju evropskih satelitskih navigacijskih sistemov navaja potrebo po zaščiti sistema s sistemom SSA (uvodna izjava 15, člen 3(c)) in predvideva financiranje za takšne dejavnosti (člen 7(1)(a)), brez prejudiciranja izida zakonodajnega postopka in naslednjega večletnega finančnega okvira. Vesoljski segment Copernicus ima podobne potrebe po zaščiti. Zato lahko Copernicus prispeva k financiranju dejavnosti SST, odvisno od izida naslednjega večletnega finančnega okvira. Poleg tega je ta predlog usklajen in bo ustvaril sinergije s cilji za raziskave na področju vesolja in varnosti iz predlaganega okvira „Obzorje 2020“ (COM(2011) 809 final) ter tudi s cilji v zvezi z zaščito kritične infrastrukture iz predlaganega „Sklada za notranjo varnost“ (COM(2011) 753 final). V okviru obeh instrumentov so sredstva na voljo za dejavnosti SST, brez prejudiciranja izida zakonodajnega postopka in prihodnjega večletnega finančnega okvira. 1.6 Trajanje ukrepa in finančne posledice ý Časovno omejen predlog/pobuda: – ý trajanje predloga/pobude od 1. 1. 2014 do 31. 12. 2020 – ý finančne posledice med letoma 2014 in 2020 ¨ Časovno neomejen predlog/pobuda: – izvedba z začetnim obdobjem postopne krepitve med letoma LLLL in LLLL, – ki mu sledi izvajanje predloga/pobude v celoti. 1.7 Predvideni načini upravljanja[27] ý Neposredno centralizirano upravljanje – Komisija. ¨ Posredno centralizirano upravljanje – prenos izvrševanja na: – ¨ izvajalske agencije, – ¨ organe, ki jih ustanovijo Skupnosti[28] – ¨ nacionalne javne organe/organe, ki opravljajo javne storitve, – ¨ osebe, pooblaščene za izvajanje določenih ukrepov v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji in opredeljene v zadevnem temeljnem aktu v smislu člena 49 finančne uredbe. ¨ Deljeno upravljanje z državami članicami. ¨ Decentralizirano upravljanje s tretjimi državami. ¨ Skupno upravljanje z mednarodnimi organizacijami (navedite). Pri navedbi več kot enega načina upravljanja je treba to natančneje obrazložiti v oddelku „opombe“. Opombe: 2. UKREPI UPRAVLJANJA 2.1 Pravila o spremljanju in poročanju Navedite pogostost in pogoje. Sredstva Unije za podporni program SST se bodo črpala iz drugih zadevnih programov, ki so predvideni v prihodnjem večletnem finančnem okviru, v popolni skladnosti z njihovimi pravnimi podlagami. Zadevni programi lahko vključujejo Galileo, Obzorje 2020 in evropski Sklad za notranjo varnost. Za te programe se porabljajo zahteve za spremljanje in poročanje. Ne glede na zahteve za spremljanje in poročanje za programe, ki zagotavljajo financiranje programa SST, bo vzpostavljen poseben sistem spremljanja za zagotovitev najkakovostnejših rezultatov in najučinkovitejše uporabe sredstev. Spremljanje bo potekalo skozi celotno trajanje programa. Temeljilo bo na povratnih informacijah upravičencev o programu. Obsežna ocena učinka je bila pripravljena skupaj z zahtevami za predhodno vrednotenje. Na podlagi primerjalne ocene razpoložljivih političnih možnosti je bila določena prednostna politična možnost, ocenjeni pa so bili tudi njen učinek, tveganja, domneve in stroškovna učinkovitost. Ta predlog je popolnoma skladen s sklepi ocene. Vmesno ocenjevanje programa bo opravljeno v petem letu izvajanja, torej pravočasno za pripravo prihodnjega večletnega finančnega okvira. Ocenjevanje bo osredotočeno na dosežene rezultate in kvalitativne vidike izvajanja programa. Izvedeno bo tudi naknadno ocenjevanje. 2.2 Upravljavski in kontrolni sistem 2.2.1 Ugotovljena tveganja Izvajanje sporazumov o subvencijah, podpisanih z državami članicami in EUSC: raven tveganja velja za nizko, saj so upravičenke javne uprave. 2.2.2 Načrtovani načini nadzora Ker se bodo sredstva za izvajanje podpornega programa SST črpala iz obstoječih programov iz prihodnjega večletnega finančnega okvira, se bodo uporabljali nadzorni mehanizmi, predvideni v teh programih. Ne glede na te mehanizme sporazum o subvencijah, podpisan z upravičenci podpornega programa (javne uprave sodelujočih držav članic in EUSC), določa pogoje, ki veljajo za financiranje dejavnosti, ki se subvencionirajo, vključno s poglavjem o načinih nadzora. Vse sodelujoče uprave so se zavezale k spoštovanju finančnih in upravnih pravil Komisije o odhodkih. Za Komisijo veljajo določbe finančne uredbe v zvezi s predhodnim preverjanjem obveznosti in plačil finančne enote ter pisne izjave, ki jih dajo AOSD. Za upravno spremljanje subvencij in povezanih plačil so odgovorne osrednje službe Komisije. Posebna pozornost bo posvečena naravi izdatkov (upravičenost) ter preverjanju spremnih dokumentov in zadevne dokumentacije. 2.3 Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti Navedite obstoječe ali načrtovane preprečevalne in zaščitne ukrepe. Ker se bodo sredstva za izvajanje podpornega programa SST črpala iz obstoječih programov iz prihodnjega večletnega finančnega okvira, se bodo ustrezno uporabljali ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti, predvideni v teh programih. Ne glede na te ukrepe sporazumi iz tega sklepa predvidevajo spremljanje in finančni nadzor s strani Komisije ali drugega pooblaščenega zastopnika ter revizije, ki jih opravita Računsko sodišče ali OLAF, po potrebi tudi na kraju samem. 3. OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1 Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice · Obstoječe odhodkovne proračunske vrstice (se ne uporablja) Po vrsti, v skladu z razdelki večletnega finančnega okvira in proračunskimi vrsticami. Razdelek večletnega finančnega okvira || Proračunska vrstica || Vrsta odhodkov || Prispevek Številka [Razdelek……………………………………] || dif./nedif. || držav Efte || držav kandidatk || tretjih držav || v smislu člena 18(1)(aa) finančne uredbe || [XX.YY.YY.YY] || || DA/NE || DA/NE || DA/NE || DA/NE · Zahtevane nove proračunske vrstice Po vrstnem redu razdelkov večletnega finančnega okvira in proračunskih vrstic. Razdelek večletnega finančnega okvira || Proračunska vrstica * || Vrsta odhodkov || Prispevek Številka [Opis………………………...……….] || dif./nedif. ([29]) || držav Efte[30] || držav kandidatk[31] || tretjih držav || v smislu člena 18(1)(aa) finančne uredbe 1.1 || 02.04.01.01 [02.02.02.01] Raziskave na področju vesolja || dif. || DA || NE || DA || NE 1.1 || 02.04.01.02 [02.02.03.02] Raziskave na področju varnosti || dif. || DA || NE || DA || NE 1.1 || 02.05.01 Evropska programa satelitske navigacije (EGNOS in Galileo) || dif. || DA || NE || DA || NE 1.1 || 02.01.05.03 Drugi odhodki za upravljanje v raziskovalni dejavnosti || nedif. || DA || NE || DA || NE 1.1 || 02.01.04.05 Evropska programa satelitske navigacije (EGNOS in Galileo) – odhodki za upravno poslovodenje || nedif. || DA || NE || DA || NE 3.1 || 18.05.08 Preprečevanje, pripravljenost in obvladovanje posledic v zvezi s terorizmom || dif. || DA || NE || NE || NE 5 || XX.01.01.01 Odhodki za aktivno zaposlene v instituciji || nedif. || DA || NE || NE || NE 5 || XX.01.02.01 Zunanje osebje, ki sodeluje z institucijo || nedif. || DA || NE || NE || NE 5 || XX.01.02.11 Drugi odhodki institucije za upravljanje || nedif. || DA || NE || NE || NE 5 || XX.01.03.01 Odhodki za opremo, pohištvo in službe Komisije || nedif. || DA || NE || NE || NE * Proračunske vrstice so navedene glede na sedanji večletni finančni okvir za obdobje 2007–2013 in brez poseganja v prihodnji večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020. Poleg tega so proračunske vrstice za nomenklaturo navedene glede na zakonodajne predloge za Obzorje 2020, Galileo in Sklad za notranjo varnost ter se lahko spremenijo v enakovredne, odvisno od nomenklature končnega proračuna. 3.2 Ocenjene posledice za odhodke 3.2.1 Povzetek ocenjenih posledic za odhodke v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno) Razdelek večletnega finančnega okvira || 1.1 || „Pametna in vključujoča rast“ GD: Podjetništvo in industrija * || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SKUPAJ ||  Odobritve za poslovanje || || || || || || || || || 02.04.01.01 [02.02.02.01] || obveznosti || (1) || 0,640 || 0,960 || 1,280 || 1,600 || 1,760 || 1,920 || 1,920 || 10,080 || plačila || (2) || 0,640 || 0,960 || 1,280 || 1,600 || 1,760 || 1,920 || 1,920 || 10,080 || 02.04.01.02 [02.02.03.02] || obveznosti || (1) || 0,480 || 0,720 || 0,960 || 1,200 || 1,320 || 1,440 || 1,440 || 7,560 || plačila || (2) || 0,480 || 0,720 || 0,960 || 1,200 || 1,320 || 1,440 || 1,440 || 7,560 || 02.05.01 || obveznosti || (1) || 2,880 || 4,320 || 5,760 || 7,200 || 7,920 || 8,640 || 8,640 || 45,360 || plačila || (2) || 2,880 || 4,320 || 5,760 || 7,200 || 7,920 || 8,640 || 8,640 || 45,360 || Odobritve upravne narave, ki se financirajo iz sredstev določenih programov[32]** || || || || || || || || || 02.01.05.03 || || (3) || 0,072 || 0,072 || 0,072 || 0,072 || 0,072 || 0,072 || 0,072 || 0,504 02.01.04.05 || || || 0,028 || 0,028 || 0,028 || 0,028 || 0,028 || 0,028 || 0,028 || 0,196 Odobritve SKUPAJ za GD za podjetništvo in industrijo || obveznosti || = 1 + 1a + 3 || 4,100 || 6,100 || 8,100 || 10,100 || 11,100 || 12,100 || 12,100 || 63,700 || plačila || = 2 + 2a + 3 || 4,100 || 6,100 || 8,100 || 10,100 || 11,100 || 12,100 || 12,100 || 63,700 || * V preglednici je navedeno financiranje za podporni program SST, ki se črpa iz ustreznih programov, predvidenih v naslednjem večletnem finančnem okviru. Ti podatki so okvirni in ne posegajo v končni dogovor o razdelitvi sredstev v okviru raziskovalnih področij in dejavnosti Obzorja 2020. Spremembe niso predvidene. Letni zneski, navedeni za vsako proračunsko vrstico, izhajajo iz razdelitve skupnih letnih zneskov, potrebnih za ta predlog. Razdelitev temelji na relativni teži vsakega programa glede na skupni znesek, predviden v ustreznih predlogih Komisije (Galileo 72 %, raziskave na področju vesolja 16 %, raziskave na področju varnosti 12 %). Vendar pa so vsi zneski okvirni. Morda jih bo treba prilagoditi glede na končni izid zakonodajnega postopka za ustrezne programe in razprav o naslednjem večletnem finančnem okviru. V isti vrstici se sredstva lahko črpajo tudi iz programa Copernicus, odvisno od končnega izida razprav o večletnem finančnem okviru. ** Razčlenitev med proračunskimi vrsticami: 72 % 02.01.05.03 in 28 % 02.01.04.05. Razdelek večletnega finančnega okvira || 3.1 || „Svoboda, varnost in pravica“ GD: Notranje zadeve * || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SKUPAJ  Odobritve za poslovanje || || || || || || || || 18.05.08 || obveznosti || (1) || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 7,000 plačila || (2) || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 7,000 Odobritve upravne narave, ki se financirajo iz sredstev določenih programov[33] || || || || || || || || Številka proračunske vrstice || || (3) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Odobritve za GD za notranje zadeve, SKUPAJ || obveznosti || = 1 + 1a + 3 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 7,000 plačila || =2+2a +3 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 7,000 * Predlog Komisije za Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta finančne podpore na področju policijskega sodelovanja, preprečevanja kriminala in boja proti njemu ter kriznega upravljanja v okviru Sklada za notranjo varnost (COM(2011) 753 final z dne 15. novembra 2011) predvideva financiranje za zaščito kritične infrastrukture. Zato bi bilo mogoče sredstva za financiranje podpornega programa SST črpati iz Sklada za notranjo varnost. Spremembe niso predvidene. Poleg tega so zneski zgolj okvirni. Morda jih bo treba prilagoditi, v tesnem sodelovanju z GD za notranje zadeve, v luči končnega izida zakonodajnega postopka za program in razprav o prihodnjem večletnem finančnem okviru.  Odobritve za poslovanje SKUPAJ || obveznosti || (4) || 5,000 || 7,000 || 9,000 || 11,000 || 12,000 || 13,000 || 13,000 || 70,000 plačila || (5) || 5,000 || 7,000 || 9,000 || 11,000 || 12,000 || 13,000 || 13,000 || 70,000  Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov, SKUPAJ || (6) || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,700 Odobritve za RAZDELKE 1 do 4 večletnega finančnega okvira SKUPAJ (referenčni znesek) || obveznosti || = 4 + 6 || 5,100 || 7,100 || 9,100 || 11,100 || 12,100 || 13,100 || 13,100 || 70,700 plačila || = 5 + 6 || 5,100 || 7,100 || 9,100 || 11,100 || 12,100 || 13,100 || 13,100 || 70,700 Razdelek večletnega finančnega okvira || 5 || „Upravni odhodki“ v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno) || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SKUPAJ GD: Podjetništvo in industrija ||  Človeški viri || 0,096 || 0,191 || 0,0191 || 0,0191 || 0,0191 || 0,0191 || 0,0191 || 1,242  Drugi upravni odhodki || 0,059 || 0,167 || 0,167 || 0,167 || 0,167 || 0,167 || 0,167 || 1,061 GD za podjetništvo in industrijo SKUPAJ || odobritve || 0,155 || 0,358 || 0,358 || 0,358 || 0,358 || 0,358 || 0,358 || 2,303 Odobritve za RAZDELEK 5 večletnega finančnega okvira SKUPAJ || (obveznosti SKUPAJ = plačila SKUPAJ) || 0,155 || 0,358 || 0,358 || 0,358 || 0,358 || 0,358 || 0,358 || 2,303 v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno) || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SKUPAJ Odobritve za RAZDELKE 1 do 5 večletnega finančnega okvira SKUPAJ || obveznosti || 5,255 || 7,458 || 9,458 || 11,458 || 12,458 || 13,458 || 13,458 || 73,003 plačila || 5,255 || 7,458 || 9,458 || 11,458 || 12,458 || 13,458 || 13,458 || 73,003 3.2.2 Ocenjene posledice za odobritve za poslovanje – ¨ Za predlog/pobudo niso potrebne odobritve za poslovanje. – ý Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za poslovanje, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: odobritve za prevzem obveznosti v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno) Cilji in realizacije ò || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SKUPAJ REALIZACIJE Vrsta realizacije || Povprečni stroški realizacije || Število realizacij || Stroški || Število realizacij || Stroški || Število realizacij || Stroški || Število realizacij || Stroški || Število realizacij || Stroški || Število realizacij || Stroški || Število realizacij || Stroški || Število realizacij skupaj || Stroški skupaj POSAMEZNI CILJ št. 1 Vzpostaviti in upravljati mrežo senzorjev in funkcijo obdelave || || || || || || || || || || || || || || || || - funkcija senzorjev || izdelek || || || 4,000 || || 5,500 || || 7,000 || || 9,000 || || 9,500 || || 10,000 || || 10,000 || || 55,000 - obdelava podatkov || storitev || || || || || || || || || Seštevek za posamezni cilj št. 1 || || || || || || || || || || || || || || || || POSAMEZNI CILJ št. 2 Vzpostaviti in upravljati službo SST || || || || || || || || || || || || || || || || - zagotavljanje storitev || storitev || || || 1,000 || || 1,500 || || 2,000 || || 2,000 || || 2,500 || || 3,000 || || 3,000 || || 15,000 Seštevek za posamezni cilj št. 2 || || || || || || || || || || || || || || || || STROŠKI SKUPAJ || || 5,000 || || 7,000 || || 9,000 || || 11,000 || || 12,000 || || 13,000 || || 13,000 || || 70,000 3.2.3 Ocenjene posledice za odobritve za upravne zadeve 3.2.3.1 Povzetek – ¨ Za predlog/pobudo niso potrebne odobritve za upravne zadeve. – ý Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za upravne zadeve, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SKUPAJ RAZDELEK 5 večletnega finančnega okvira || || || || || || || || Človeški viri || 0,096 || 0,191 || 0,191 || 0,191 || 0,191 || 0,191 || 0,191 || 1,242 Drugi upravni odhodki || 0,059 || 0,167 || 0,167 || 0,167 || 0,167 || 0,167 || 0,167 || 1,061 Seštevek RAZDELKA 5 večletnega finančnega okvira || 0,155 || 0,358 || 0,358 || 0,358 || 0,358 || 0,358 || 0,358 || 2,303 Seštevek zunaj RAZDELKA 5[34] večletnega finančnega okvira || || || || || || || || Človeški viri || || || || || || || || Drugo odhodki upravne narave || || || || || || || || Seštevek zunaj RAZDELKA 5 večletnega finančnega okvira || || || || || || || || SKUPAJ || 0,155 || 0,358 || 0,358 || 0,358 || 0,358 || 0,358 || 0,358 || 2,303 3.2.3.2 Ocenjene potrebe po človeških virih – ¨ Za predlog/pobudo niso potrebni človeški viri. – ý Za predlog/pobudo so potrebni človeški viri, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: ocena, izražena v celih številkah (ali na največ eno decimalno mesto natančno) || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020  Delovna mesta v skladu s kadrovskim načrtom (uradniki in začasni uslužbenci) || || XX 01 01 01 (sedež in predstavništva Komisije) || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || XX 01 01 02 (delegacije) || || || || || || || || XX 01 05 01 (posredne raziskave) || || || || || || || || 10 01 05 01 (neposredne raziskave) || || || || || || || ||  Zunanji sodelavci (v ekvivalentu polnega delovnega časa: EPDČ)[35] || || XX 01 02 01 (PU, ZU, NNS iz splošnih sredstev) || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || XX 01 02 02 (PU, ZU, MSD, LU in NNS na delegacijah) || || || || || || || || XX 01 04 yy[36] || - na sedežu[37] || || || || || || || || - na delegacijah || || || || || || || || XX 01 05 02 (PU, ZU, NNS – posredne raziskave) || || || || || || || || 10 01 05 02 (PU, ZU, NNS – neposredne raziskave) || || || || || || || || Druge proračunske vrstice (navedite) || || || || || || || || SKUPAJ || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 XX je zadevno področje ali naslov. Potrebe po človeških virih se krijejo z osebjem GD, dodeljenim za upravljanje tega ukrepa in/ali prerazporejenim znotraj GD, po potrebi z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v okviru postopka letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve. Opis nalog: Uradniki in začasni uslužbenci || En upravni uslužbenec opravlja funkcije Komisije iz programa, kot so zagotavljanje tajniških storitev obema odboroma (vključno s pripravo dokumentov za sprejetje), priprava letnega programa dela in proračuna, vodenje letnega postopka v zvezi s subvencijami, skrb za mednarodne odnose. Zunanji sodelavci || En pogodbeni uslužbenec nudi potrebno pomoč upravnemu uslužbencu. 3.2.4 Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom – ý Predlog/pobuda je v skladu z veljavnim večletnim finančnim okvirom. – ¨ Za predlog/pobudo je potrebna sprememba zadevnega razdelka večletnega finančnega okvira. Pojasnite zahtevano spremembo ter navedite zadevne proračunske vrstice in ustrezne zneske. – ¨ Predlog/pobuda zahteva uporabo instrumenta prilagodljivosti ali spremembe večletnega finančnega okvira[38]. Pojasnite te zahteve ter navedite zadevne razdelke in proračunske vrstice ter ustrezne zneske. 3.2.5 Udeležba tretjih oseb pri financiranju – ¨ V predlogu/pobudi ni načrtovano sofinanciranje tretjih oseb. – ý V predlogu/pobudi je načrtovano sofinanciranje, kot je ocenjeno v nadaljevanju: Podporni program SST predvideva sofinanciranje s strani držav članic, vključno s stvarnimi vložki. Natančni zneski so odvisni od sodelujočih držav članic in jih bo treba določiti pozneje. odobritve v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno) || Leto N || Leto N + 1 || Leto N + 2 || Leto N + 3 || …vstavite ustrezno število let glede na trajanje učinka (prim. točka 1.6) || Skupaj Navedite organ, ki bo sofinanciral predlog/pobudo || || || || || || || || Sofinancirane odobritve SKUPAJ || || || || || || || || 3.3 Ocenjene posledice za prihodke – ý Predlog/pobuda nima finančnih posledic za prihodke. – ¨ Predlog/pobuda ima finančne posledice, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: – ¨ na lastna sredstva, – ¨ na razne prihodke. v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno) Proračunska vrstica prihodkov || Odobritve na voljo za tekoče proračunsko leto || Učinek predloga/pobude[39] Leto N || Leto N + 1 || Leto N + 2 || Leto N + 3 || … vstavite ustrezno število stolpcev glede na trajanje učinka (prim. točka 1.6) Člen …………. || || || || || || || || Za razne namenske prejemke navedite zadevne proračunske vrstice odhodkov. Navedite metodo izračuna učinka na prihodke. [1] Glej Svet Evropske unije, Resolucija o evropski vesoljski politiki, Bruselj, 25. maja 2007, 10037/07, s katero je bila sprejeta evropska vesoljska politika; resolucijo Sveta „Nadaljnji razvoj evropske vesoljske politike“ z dne 26. septembra 2008 (dokument Sveta 13569/08); resolucijo Sveta „Prispevek vesoljskih dejavnosti k inovativnosti in konkurenčnosti v okviru evropskega načrta za oživitev gospodarstva ter nadaljnji koraki“ z dne 29. maja 2009 (10500/09); resolucijo Sveta „Globalni izzivi: kako popolnoma izkoristiti evropske vesoljske sisteme“ z dne 25. novembra 2010 (16864/10); sklepe Sveta „Za vesoljsko strategijo Evropske unije, ki koristi državljanom“ z dne 31. maja 2011; in resolucija Sveta „Smernice o dodani vrednosti in koristih vesoljske politike za varnost evropskih državljanov“ z dne 6. decembra 2011 (18232/11). [2] Svet Evropske unije, resolucija „Nadaljnji razvoj evropske vesoljske politike“, Bruselj, 26. septembra 2008, 13569/08. [3] Poročilo Evropskega parlamenta o sporočilu Komisije za vesoljsko strategijo Evropske unije, ki koristi državljanom (2011/2148(INI)). [4] Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: „Za vesoljsko strategijo Evropske unije, ki koristi državljanom“, COM(2011) 152 final z dne 4. aprila 2011. [5] UL C, str. [6] UL C, str. [7] COM(2011) 152 z dne 4. aprila 2011. [8] CS 13569/08, 29.9.2008. [9] CS 16864/10, 26.11.2010. [10] CS 10901/11, 31.5.2011. [11] UL C 377, 23.12.2011, str. 1. [12] UL L 196, 27.4.2008, str. 1. [13] UL L 276, 20.10.2010, str. 1. [14] SEC(2011) 1247 final z dne 12. oktobra 2011. [15] Dokument Sveta 15715/11, 24.10.2011. [16] UL L 200, 25.7.2001, str. 5. [17] Dokument Sveta 14698/12, 9.10.2012. [18] UL L 298, 26.10.2012, str. 1. [19] UL L 55, 28.2.2011, str. 13. [20] CS 14698/12, 9.10.2012. [21] COM(2011) 814 final z dne 30. novembra 2011. Sklic se posodobi po sprejetju. [22] COM(2011) 811 final z dne 30. novembra 2011. Sklic se posodobi po sprejetju. [23] COM(2011) 753 final z dne 15. novembra 2011. Sklic se posodobi po sprejetju. [24] UL L 292, 15.11.1996, str. 2. [25] ABM: upravljanje po dejavnostih – ABB: oblikovanje proračuna po dejavnostih. [26] Kot je navedeno v členu 49(6)(a) ali (b) finančne uredbe. [27] Pojasnitve načinov upravljanja in sklicevanje na finančno uredbo so na voljo na spletišču BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [28] V skladu s členom 185 finančne uredbe. [29] DS = diferencirana sredstva/NDS = nediferencirana sredstva. [30] EFTA: Evropsko združenje za prosto trgovino. [31] Države kandidatke in, če je ustrezno, potencialne države kandidatke z Zahodnega Balkana. [32] Tehnična in/ali upravna pomoč ter odhodki za podporo izvajanja programov in/ali ukrepov EU (prej vrstice BA), posredne raziskave, neposredne raziskave. [33] Tehnična in/ali upravna pomoč ter odhodki za podporo izvajanja programov in/ali ukrepov EU (prej vrstice BA), posredne raziskave, neposredne raziskave. [34] Tehnična in/ali upravna pomoč ter odhodki za podporo izvajanja programov in/ali ukrepov EU (prej vrstice BA), posredne raziskave, neposredne raziskave. [35] PU = pogodbeni uslužbenec; ZU = začasni uslužbenec; MSD = mlajši strokovnjak v delegaciji; LU = lokalni uslužbenec; NNS = napoteni nacionalni strokovnjak. [36] V okviru zgornje meje za zunanje osebje iz odobritev za poslovanje (prej vrstice BA). [37] Zlasti za strukturna sklada, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) in Evropski sklad za ribištvo (ESR). [38] Glej točki 19 in 24 Medinstitucionalnega sporazuma. [39] Pri tradicionalnih lastnih sredstvih (carine, prelevmane na sladkor) se navedejo neto zneski, tj. bruto zneski po odbitku 25 % stroškov pobiranja.