Sklepi Sveta o opredelitvi „Vizije 2020 za Evropski raziskovalni prostor“

(2009/C 25/01)

SVET EVROPSKE UNIJE –

sporočilo Komisije z dne 26. novembra 2008 z naslovom „Načrt obnove evropskega gospodarstva za rast in delovna mesta“, v katerem so predlagani zlasti ukrepi v podporo gospodarstvu, ki temelji na znanju, vključno z MSP z visoko stopnjo raziskav, ki so v sedanji finančni krizi še posebej ogrožena;

sklepe Sveta o prihodnosti znanosti in tehnologije v Evropi z dne 23. novembra 2007, ki pozivajo k povečanju finančnih sredstev za javne in zasebne raziskave ter h povečanju človeških virov za raziskave,

sklepe Evropskega sveta z dne 13. in 14. marca 2008, ki so pozvali k oblikovanju „pete svoboščine“ za odstranitev ovir prostemu pretoku znanja,

Zeleno knjigo „Evropski raziskovalni prostor: Nove perspektive“, ki jo je sprejela Komisija 4. aprila 2007 in ki predlaga več prednostnih ciljev zaradi poglobitve in razširitve ERP, da bi v celoti prispevala k prenovljeni Lizbonski strategij,

sklepe Evropskega sveta z dne 22. in 23. marca 2005, ki so prenovili Lizbonsko strategijo in jo osredotočili na znanje, inovacije in optimizacijo človeškega kapitala,

svojo resolucijo z dne 15. junija 2000 o vzpostavitvi Evropskega raziskovalnega prostora (ERP) (1) na podlagi sklepov predsedstva Evropskega sveta z dne 23. in 24. marca 2000 v Lizboni, kjer je Evropska unija sprejela Lizbonsko strategijo s ciljem, da postane najbolj konkurenčno in dinamično gospodarstvo, ki temelji na znanju,

SPODBUJA Skupnost in države članice, naj še naprej usklajujejo svoje raziskovalne in tehnološko-razvojne dejavnosti, da se zagotovi skladnost nacionalnih politik in politike Skupnosti;

PONOVNO POUDARJA, da je treba okrepiti znanstvene in tehnološke osnove po Evropi in razviti njeno konkurenčnost za uresničevanje trajnostnega razvoja, vključno z varstvom okolja, in zadovoljiti potrebe njenih državljanov, in sicer z vzpostavitvijo Evropskega raziskovalnega prostora (ERP), kjer se raziskovalci, znanstveno znanje in tehnologija prosto gibljejo;

POUDARJA, da so dejavnosti usklajevanja in sodelovanja v ERP organizirane na prostovoljni podlagi, in da se izvajajo po načelu spremenljive geometrije v duhu tesnega sodelovanja med Skupnostjo in državami članicami, z ustrezno vključenostjo držav, povezanih z okvirnim programom za raziskave in tehnološki razvoj ter ob ustreznem spoštovanju načela subsidiarnosti;

OPOZARJA, da poleg okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj obstaja še vrsta drugih pomembnih pobud na evropski ravni, kot sta EUREKA in COST, ki so še naprej bistvene za vzpostavitev resničnega duha sodelovanja. Poleg tega v Evropi obstaja vrsta vrhunskih znanstvenih institucij, vključno z medvladnimi znanstvenimi organizacijami in laboratoriji (2) , ki prispevajo k prepoznavnosti evropskih raziskav po svetu;

OPOZARJA, da bi bil patent Skupnosti pomemben del operativnega okvira pravic intelektualne lastnine, ki ga EU uvaja postopno, in da bi moral biti Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo (EIT) skupaj s svojimi prihodnjimi skupnostmi znanja in inovacij ključni akter pri približevanju raziskav, inovacij in izobraževanja v Evropi;

PONOVNO POTRJUJE, da ERP predstavlja bistveni element Lizbonske strategije za rast in delovna mesta ter POUDARJA, da je treba zagotoviti popolno operativnost ERP in njegov popolni prispevek k „trikotniku znanja“, tj. raziskav, inovacij in izobraževanja, ki so gonilna sila mednarodne konkurenčnosti in trajnostnega razvoja Evrope ter poudarjajo njene ambicije postati vodilno gospodarstvo in družba znanja;

POZIVA države članice in Komisijo, naj s to skupno vizijo seznanijo interesne skupine in družbo na splošno, hitro osredotočijo politike in dejavnosti na njeno uresničitev ter naj nato v okviru „Ljubljanskega procesa“ o njej razpravljajo, jo posodobijo in poglobijo;

POZIVA države članice in Komisijo, naj to vizijo upoštevajo pri svojem razmisleku o Lizbonski strategiji v obdobju po letu 2010;

POZIVA prihodnja predsedstva, naj to vizijo in možnosti njenega razvoja upoštevajo pri oblikovanju svojih predlogov za prihodnje upravljanje ERP, in POUDARJA, da je treba v celoti izkoristiti potencial obstoječih koordinacijskih struktur, kot je CREST, pri obravnavi pobud ERP;

POZIVA Komisijo, naj do konca leta 2009 predlaga omejeno število kazalcev spremljanja in meril ocenjevanja za merjenje napredka pri uresničevanju „Vizije 2020 za ERP“.

(1) UL C 205, 17.7.2000, str. 1.

(2) Kot so Evropska organizacija za jedrske raziskave (CERN), Evropska vesoljska agencija (ESA), Evropska organizacija za astronomske raziskave južne poloble (ESO), Evropska organizacija za molekularno biologijo (EMBL) in druge.

PRILOGA

„VIZIJA 202 ZA EVROPSKI RAZISKOVALNI PROSTOR“

Do leta 2020 bodo vsi akterji v celoti uživali ugodnosti „pete svoboščine“ po vsem ERP: prost pretok raziskovalcev, znanja in tehnologije. ERP zagotavlja privlačne pogoje ter učinkovito in uspešno vodenje za izvajanje raziskav in vlaganje v evropske sektorje z visoko stopnjo raziskav in razvoja. S spodbujanjem vseevropske znanstvene konkurence ustvarja veliko dodano vrednost, pri tem pa zagotavlja ustrezno raven sodelovanja in usklajevanja. Odziva se na potrebe in ambicije državljanov ter učinkovito prispeva k trajnostnemu razvoju in konkurenčnosti v Evropi.

Evropski raziskovalni prostor (ERP) je trdno zasidran v družbi ter se odziva na njene potrebe in ambicije pri uresničevanju trajnostnega razvoja

Evropska javno podprta znanstvena in tehnološka baza ima z vodilnimi raziskavami svetovnega merila ključno vlogo pri odzivanju na potrebe državljanov in podjetij.

Glavni izzivi se rešujejozvisokimi stopnjami javnih in zasebnih vlaganj v raziskave ter s strateškimi partnerstvi, ki vključujejo Skupnost, države članice in pridružene države po načelu spremenljive geometrije, temeljijo pa na skupnem prizadevanju.

Raziskave podpirajo tudi razvoj nacionalnih politik in politik EU ter nosilcem političnih odločitev zagotavljajo dostopne, raznolike in ažurne znanstvene podatke.

ERP gradi na vzajemnem zaupanju in stalnem dialogu med družbo ter znanstveno in tehnološko skupnostjo. Svoboda raziskav je v celoti priznana. Raziskave, ki se izvajajo v ERP, spoštujejo etična načela EU in podpirajo njene demokratične vrednote, pa tudi kulturo in identiteto držav članic.

ERP omogoča, da Evropa na mednarodnih forumih in s svojimi glavnimi mednarodnimi partnerji nastopa usklajeno. Javni organi na vseh ravneh skupaj spodbujajo usklajenost med svojimi dejavnostmi sodelovanja na področju raziskav in razvoja ter razvijajo skupne pobude, ki Evropi dajejo vodilno vlogo pri reševanju svetovnih izzivov in uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja.

ERP opredeljuje evropsko pot k odličnosti v raziskavah in je glavna gonilna sila evropske konkurenčnosti v globaliziranem svetu

Posodobabljanje sistemov raziskav, izobraževanja in inovacij je medsebojno povezano

Tesno sodelovanje v okviru „trikotnika znanja“ (izobraževanje, raziskave in inovacije) se spodbuja na vseh ravneh, od posameznih raziskovalcev, organizacij za financiranje, univerz in raziskovalnih ustanov, MSP in multinacionalnih družb, podpirajo pa ga ustrezni evropski mehanizmi.

Raziskovalne, izobraževalne in inovativne politike in programe skupaj oblikujejo javni organi na vseh ravneh z ustrezno vključenostjo zadevnih interesnih skupin, kadar koli je to potrebno za optimiziranje njihove učinkovitosti, uspešnosti in vrednosti za družbo in gospodarstvo.

Ponudba človeških virov v znanosti in tehnologiji je prilagojena povpraševanju javnih in zasebnih raziskovalnih subjektov, ERP pa prispeva k razvoju ustreznih struktur za usposabljanje in uravnotežen pretok nadarjenih raziskovalcev, pa tudi k doseganju ugodnega ravnovesja med delom in zasebnim življenjem.

ERP podpira razvoj evropske konkurenčnosti …

Podjetja se spodbuja, da so inovativna in vlagajo v Evropo, zlasti v raziskave in razvoj. Podjetja, ki delujejo v ERP, uživajo ugodnosti enotnega trga za inovativno blago in storitve ter odličnega izvoznega potenciala na rastočih svetovnih trgih. V celoti izkoriščajo možnosti odprtih inovacij prek enotnega trga znanja, vključno z učinkovitim okvirom pravic intelektualne lastnine.

Znotraj ERP lahko podjetja, tudi mlada inovativna podjetja in MSP, brez težav sodelujejo v raziskovalnih partnerstvih z evropsko javno znanstveno bazo in imajo ugodnosti od privlačnih okvirnih pogojev, ki temeljijo na proaktivnem določanju standardov in usklajenem javnem naročanju, kar izboljšuje njihov dostop do hitro rastočih evropskih trgov za inovativne ideje, blago in storitve.

… in zagotavlja usklajeno podporo raziskovalcem in raziskovalnim ustanovam, ki izvajajo vrhunske raziskave

Javni organi po vsem ERP prispevajo k odličnosti svetovnega merila na področju znanosti in tehnologije v Evropi, tako da izkoriščajo priložnosti za sodelovanje in usklajevanje, kjer je jasna dodana vrednost. V ta namen se nacionalni in regionalni raziskovalni sistemi, cilji politik, mehanizmi in programi podpore in razširjanja, ki so osnovni elementi ERP, razvijajo na enostaven in skladen način.

Pomemben del javnih sredstev za raziskave se zagotavlja prek odprtih natečajev po vsem ERP, ki temeljijo na kakovosti in ustreznosti raziskav, s čimer se postopoma spodbujata potrebna specializacija in koncentracija v enote odličnosti optimalne velikosti ter izboljšuje učinkovitost financiranja raziskav.

Javna sredstva dopuščajo širok manevrski prostor temeljem ustvarjalnosti in zdravo raznolikost pristopov pri obravnavanju izzivov. To vključuje v celoti odprte, neusmerjene raziskave, ki jih financirajo Evropski svet za raziskave in nacionalne organizacije za financiranje, ki so odprte za neposredne prijave posameznih znanstvenikov ali ekip, ki delajo znotraj in zunaj nacionalnih meja EU.

Istočasno se po vsej EU spodbuja krepitev zmogljivosti na področju znanosti in tehnologije

Vse evropske države in regije s polno uporabo svojega raziskovalnega potenciala povečujejo svoje prednosti, pri tem pa ohranjajo ali pridobivajo dostop do dopolnilnega strokovnega znanja in zmogljivosti na področju znanosti in tehnologije v ostali Evropi. To se dosega s pomembno podporo kohezijske politike in ustreznim čeznacionalnim usklajevanjem, da se zagotovi optimalna uporaba teh zmogljivosti po vsej Evropi.

Kot del raznolike in bogate vrste vrhunskih znanstvenih ustanov glavne raziskovalne infrastrukture v ERP spodbujajo odličnost v znanosti na konkurenčni ravni v svetovnem merilu, po potrebi pa so deležne sofinanciranja na ravni EU, s hitrim razvojem novih razpršenih infrastruktur. Ponujajo nepristranski dostop do vrhunskih sodobnih raziskovalnih objektov in tehnoloških demonstratorjev.

ERP zagotavlja neomejeno območje svobode in priložnosti za dialog, izmenjavo in interakcijo, ki je odprto svetu

ERP zagotavlja odprto kroženje znanja čez nacionalne meje. Javni organi na vseh ravneh si skupaj prizadevajo za navzven usmerjen pristop k sodelovanju s tretjimi državami na podlagi vzajemnih koristi ter ustreznega upravljanja in zaščite intelektualne lastnine. ERP je jedro vseh glavnih svetovnih omrežij proizvajalcev, distributerjev in uporabnikov znanstvenega in tehnološkega znanja.

Skupni okviri, smernice in po potrebi zakonodajaomogočajo vzpostavitev in delovanje čeznacionalnih trgov in omrežij, kjer akterji ERP lahko medsebojno učinkovito delujejo.

Raziskovalne ustanove po vsem ERP imajo strateško, finančno in vodstveno avtonomijo za sklepanje trajnih partnerstev in zavezništev po vsej Evropi in prek nje ter za učinkovito sodelovanje s podjetji in drugimi akterji. To sodelovanje je omogočeno z odprtim trgom za pogodbene raziskave in ustreznimi smernicami za upravljanje intelektualne lastnine.

Akterji lahko z uporabo interoperabilnih visoko zmogljivih informacijskih sistemov dostopajo do znanja, z njim upravljajo in ga izmenjujejo (tudi prek odprtega dostopa) po vsem ERP.

Evropske raziskovalne ustanove zagotavljajo privlačne delovne pogoje za raziskovalce iz vseh delov sveta, tako za moške kot ženske, v okviruenotnegatrga delovne sile, ki omogoča mobilnost med državami in sektorji z minimalnimi finančnimi ali upravnimi ovirami.