SL    SL  
 EVROPSKA  
KOMISIJA 
Bruselj, 3.2.2015  
COM(2015) 42 final 
  
POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU 
o izvajanju Ure dbe (ES) št. 450/2003 Evropskega parl amenta in Sveta glede indeksa 
stroškov dela (ISD) 
 
 
1 
 1. U VOD 
Uredba (ES) št. 450/2003 Evropskega parlamen ta in Sveta z dne 27. februarja 2003 o indeksu 
stroškov dela1 vzpostavlja skupni okvir za pripravo in predložitev primerljivih indeksov 
stroškov dela po državah članicah Komisiji. Komisija (Eurostat) na svojem spletiš ču2 objavlja 
četrtletna sporo čila za javnost o indeksu stroškov dela na uro . Sporočila vsebujejo popolni 
podatkovni niz, raz členjen po gospodarskih dejavnostih  in komponentah stroškov dela. 
Vključuje tudi med četrtletne in medletne stopnje rasti. 
Komisija je julija 2003 sprejela Uredbo (ES) št. 1216/20033, ki natančneje določa postopke, ki 
jih morajo države članice upoštevati pri pošiljanju inde ksov Komisiji, sezonske prilagoditve 
indeksov, ki jih je treba izves ti, in vsebino nacionalnih poro čil o kakovosti. Komisija je nato 
marca 2007 sprejela Uredbo (ES) št. 224/20074, ki spreminja Uredbo (ES) št. 1216/2003 in 
razširja podro čje uporabe indeksa stroškov dela na gospodarske dejavnosti, opredeljene s 
področji L, M, N in O NACE Revizija 1. V razširitev uporabe so vklju čene tudi netržne 
storitve, ki pomenijo glavni de l gospodarskih dejavnosti na teh podro čjih in katerih dinamika 
je lahko druga čna od dinamike tržnih storitev. Avgusta 2007 je Komisija sprejela Uredbo 
(ES) št. 973/20075. Navedena uredba je spremenila ve č uredb o posebnih statisti čnih 
področjih, med drugim tudi podro čju indeksa stroškov de la, da bi se omogo čilo izvajanje 
statistične klasifikacije gospodarski h dejavnosti NACE Revizija 2.  
V skladu s členom 13 Uredbe (ES) št. 450/2003 mora Komisija vsaki dve leti predložiti 
poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu. V poro čilu bi bilo treba zlasti preu čiti kakovost 
podatkov o indeksu stroškov dela. To poro čilo se nanaša na podatke o indeksu stroškov dela, 
predložene Komisiji za referen čna četrtletja od 2012Q3 do (vklju čno) 2014Q2. 
V Prilogi I k Uredbi (ES) št. 1216/2003 je ka kovost indeksa stroškov dela opredeljena po 
naslednjih merilih: ustreznost, natan čnost, točnost pošiljanja podatkov, dostopnost in jasnost, 
primerljivost, doslednost in popolnost. 
Kot v zadnjem obdobju poro čanja je raven natan čnosti, dostopnosti in jasnosti še vedno 
zadovoljiva. To poro čilo bo zato osredoto čeno na izboljšave glede ustreznosti in zajetja, 
obravnavalo pa bo vprašanje dos lednosti podatkov z nacionalnimi ra čuni in vprašanje 
primerljivosti podatkov, prilagoj enih glede na število delo vnih dni. Posebna pozornost je 
namenjena problemu, ki nastaja, ker države članice ne zagotavljajo podatkov v dolo čenih 
rokih, in posledicam zamud za kakovos t objavljenih evrops kih agregatov. 
                                                            
1 UL L 69, 13.3.2003, str. 1. 
2 Četrtletno sporo čilo se objavlja na datume, ki so dolo čeni v koledarju objav; oboje je na voljo na 
spletišču Eurostata ( http://ec.europa.eu/eurostat ). 
3 Uredba Komisije (ES) št. 1216/2003 z dne 7. julija 2003 o izvajanju Uredbe (ES) št. 450/2003 
Evropskega parlamenta in Sveta o indeksu stroškov dela (UL L 169, 8.7.2003, str. 37). 
4 Uredba Komisije (ES) št. 224/2007 z dne 1. marca 2007 o spremembi Uredbe (ES) št. 1216/2003 glede 
gospodarskih dejavnosti, ki so zajete v indeksu stroškov dela (UL L 64, 2.3.2007, str. 23). 
5 Uredba Komisije (ES) št. 973/2007 z dne 20. avgusta 2007 o spremembi nekaterih uredb ES o posebnih 
statističnih podro čjih, ki izvajajo statisti čno klasifikacijo gospodarskih dejavnosti NACE Revizija 2 
(UL L 216, 21.8.2007, str. 10). 
 
2 
 2. S PLOŠNI NAPREDEK OD ZADNJEGA PORO ČILA 
V zadnjem obdobju poro čanja si je Eurostat prizadeval po enostaviti in uskladiti standarde v 
zvezi s podatki in metapodatki (poro čila o kakovosti), ki jih države članice pošiljajo Komisiji. 
Nomenklature in spremenljivke, ki se uporabljaj o v podatkih o indeksu stroškov dela, so bile 
usklajene s standardom SDMX6, ki je nova svetovna refe renca za izmenjavo statisti čnih 
podatkov. Ve čina držav članic je za čela pošiljati podatke v format u SDMX, Eurostat pa je 
tiste, ki tega formata še niso uvedle (Belgija, Danska, Irska, Gr čija, Hrvaška, Luksemburg in 
Romunija),  pozval, da to storijo do konca leta 2014.   
Poročila o kakovosti, ki so jih predložile države članice, so migrirala na orodje za obdelavo 
metapodatkov evropskega statisti čnega sistema (ESS Metada ta Handler), tj. orodje 
informacijske tehnologije, ki vsaki državi članici omogo ča, da na daljavo naloži svoja 
poročila o kakovosti in posodobi dele, ki so se spre menili v predhodnem letu, ne da bi jih bilo 
treba ponovno predložiti v celoti. Poleg tega to orodje IT omogo ča, da se nacionalna poro čila 
o kakovosti shranijo v referen čni podatkovni zbirki Eurostata in s tem postanejo na voljo 
vsem uporabnikom. 
Obe pobudi sta prispevali k poenostavitvi postopka  priprave ter tako iz boljšali storitve za 
uporabnike in zmanjšali obrem enitev za nacionalne statisti čne urade. 
Na splošno sta se razpoložlji vost in kakovost indeks a stroškov dela še izboljšali. Sezonsko 
prilagojeni podatki so zdaj  na voljo za vse države članice razen za Irsko in  Hrvaško. Eurostat 
se je odlo čil, da sezonsko prilagojen indeks stroškov dela ne bo glavna referen čna točka v 
sporočilih za javnost, čeprav so številke na zadevni strani spletiš ča Statistics Explained 
poudarjene7. Nacionalna poro čila o kakovosti za referen čno leto 2013 so predložile vse države 
članice razen Gr čije in Hrvaške in so na voljo javnosti. 
Eno od podro čij, ki je še naprej del ežno pozornosti, je  skladnost indeksa stroškov dela z 
drugimi statistikami stroškov dela, zlasti s četrtletnimi podatki o nacionalnih ra čunih. 
Skladnost je bila an alizirana s teoreti čnega in empiri čnega vidika, o izsle dkih pa je potekala 
razprava z državami članicami. Poleg tega bo Komisija (Eurostat) leta 2015 organizirala 
delavnico z državami članicami, na kateri bodo ocenili sp lošno kakovost stat istike stroškov 
dela ter si prizadevali za njeno nadaljnj e izboljšanje. 
Komisija (Eurostat) je tudi izboljšala razpoložljivost ocen stroškov dela na uro z objavo 
povprečij za obdobje enega leta, ki v glavnem temeljijo na indeksu stroškov dela in se lahko 
pripravijo kmalu po koncu referen čnega obdobja. Posledi čno države članice Komisiji za 
objavo ne zagotavljajo ve č nacionalnih letnih statistik stro škov dela, ki so se zbirale na 
podlagi prijateljskega dogovora. Države članice so vzpostavile in vzdržujejo potrebno 
infrastrukturo za pripravo indeksa stroškov dela , Komisija (Eurostat) pa je ohranila in 
izboljšala svoj sistem za sprejem, preverjanj e, obdelavo, shranjevanje in širjenje podatkov, s 
                                                            
6  http://sdmx.org/. 
7 http://epp.eurostat.ec.europa.eu/statistics_explaine d/index.php/Labour_cost_index_-_recent_trends. 
 
3 
 čimer je omogo čena takojšnja objava podatkov. Ti proces i, ki so leta 2005 postali v celoti 
operativni, se redno pregle dujejo in posodabljajo. 
3. O VREDNOTENJE KAKOVOSTI PODATKOV IN U ČINEK NA EVROPSKE AGREGATE  
3.1 Ustreznost 
Spremembe stroškov dela na opravljeno uro so pomemben kazalnik za analizo kratkoro čnega 
in srednjero čnega gospodarskega razvoja. Komisija in Evropska centralna banka indeks 
stroškov dela na opravljeno uro, ki kaže kratkoro čni razvoj stroškov dela, uporabljata za 
oceno morebitnega inflacijskega pritiska, ki ga povzro ča razvoj dogodkov na tr gu dela. Indeks 
je treba izra čunati čim prej, ko podatki postanejo na voljo, za vsako državo članico, vso EU in 
za euroobmo čje. Indeks stroškov dela je pomemben tudi za socialne partnerje, vklju čene v 
pogajanja o pla čah, in za samo Komisijo, da lahko spremlja kratkoro čni razvoj dogodkov na 
področju stroškov dela. Indeks stroškov dela je eden glavnih evropskih ekonomskih 
kazalnikov8. 
Poleg povpraševanja po informacijah o četrtletnih odstotnih spreme mbah stroškov dela, kot so 
izmerjeni z indeksom stroškov dela, se pove čuje tudi zanimanje za informacije o stroških dela 
v absolutnem smislu (euri na ur o). Aprila 2012 je Eurostat prvi č objavil zgodnje ocene (za 
leto 2011) stroškov dela na uro v eurih in naci onalnih valutah. Te ocene, ki temeljijo na 
indeksu stroškov dela, so se štele za dovolj kako vostne. Ker se te ocene lahko objavijo veliko 
prej po koncu referen čnega leta kot letni stroški dela, zbrani na podlagi prijateljskega 
dogovora, je bila sprejeta odlo čitev, da se pošiljanje teh podatkov z letom 2014 kon ča. 
Z objavo ocen letnih stroškov dela na podlagi indeksa stroškov dela se je pove čalo že tako 
veliko povpraševanje uporabnikov po iz črpnih informacijah, ki jih je mogo če hitro pridobiti, 
na ravni stroškov dela na uro. Ko misija je prejela pozitivne po vratne informacije o objavi teh 
ocen, več uporabnikov pa je izrazilo zanimanje za raz členitve po podro čjih NACE ter 
komponentah stroškov. Ocene so bile v letu 2013 prvi č objavljene tudi v spletni podatkovni 
zbirki, da bi se izboljšala njihova razpoložlji vost. Izvedljivost objave podrobnejših informacij 
bo ocenjena na podlagi analize rezultatov ankete o stroških dela iz leta 2012. 
 
3.2 To čnost in revizije 
Točnost držav članic pri pošiljanju podatkov Komisiji se je od prejšnjega poro čila, ki je bilo 
objavljeno leta 2012, izboljšala. Z izjemo ene države9 so se pojavile le manjše zamude. 
Pravočasno zagotavljanje podatkov je izjemnega pom ena za pripravo indeksa stroškov dela, 
saj zamude pri pošiljanju podatkov pomenij o, da je za agregate  EU in euroobmo čja treba 
uporabiti ocene. Posledica te ga so lahko nepotrebno obsežne poznejše revizije. Slika 1 
                                                            
8 COM(2002) 661, Sporo čilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu: Na poti k boljšim 
metodologijam za statistiko in kazalnike na obmo čju eura . 
9 Portugalska ni mogla pravo časno poslati indeksa stroškov dela za 2012Q4 zaradi težav v zvezi z veliko 
spremembo v nacionalnem raziskovanju. 
 
4 
 prikazuje delež skupnih stroškov dela EU v eurih, za katere so bili v času objave sporo čila za 
javnost na voljo podatki za vsako četrtletje . 
 
Slika 1: Podatki o indeksu stro škov dela, ki so na voljo v času objave, odstotek skupnih 
stroškov dela EU v eurih 
 
 
Dve državi članici (Hrvaška in Združeno kraljestvo) sta med referen čnima četrtletjema 
2012Q3 in 2014Q2 enkrat poslali svoje podatke ve č kot dva dni prepozno, vendar so bili ti 
podatki še vedno predloženi pravo časno za vklju čitev v sporo čilo za javnost. V času priprave 
tega poro čila je imela samo ena država članica, in sicer Gr čija, strukturne težave s pravo časno 
pripravo in pošiljanjem indeksa st roškov dela. V celotnem referen čnem obdobju so bili grški 
podatki dosledno predloženi prepozno, da bi bili lahko vklju čeni v sporo čilo za javnost. 
Eurostat je imel maja 2014 dvostransko sre čanje s predstavniki grškega statisti čnega urada, na 
katerem je bil sprejet na črt za reševanje teh strukturnih težav. Odtlej je bil dosežen nekolikšen 
napredek pri skrajšanju časa, potrebnega za zagotavljanje podatkov. 
Indeks stroškov dela je  sestavljen iz razli čnih spremenljivk (npr. stroškov dela in opravljenih 
ur), ki so lahko iz razli čnih virov. To pomeni, da se lahko revizije pojavijo  kadar koli in 
vplivajo na zadnje četrtletje, ve č četrtletij ali cela leta podatkov. Če se prilagoditve podatkov 
nanašajo na referen čno leto, je treba revidirati celotno serijo. Revizije gl avne vrednosti EU10 
(medletna stopnja rasti) so od prvega četrtletja leta 2012 trikra t presegle 0,3 odstotne to čke. V 
večini četrtletij so bile ocene pop ravljene navzgor, kar je obr aten trend v primerjavi s 
prejšnjim poro čilom (glej sliko 2). Eurost at še naprej podrobno preu čuje to vprašanje, pri 
čemer uporablja daljše časovne vrste. 
                                                            
10 EU-27 do vklju čno 2013Q2, od takrat EU-28. 
 
5 
 Slika 2: Spremembe podatkov med pr vim objavljenim podatkom in sporo čilom iz 2014Q2 za 
EU-27/28, podro čja B do S NACE Revizija 2, agregat v odstotnih to čkah 
 
 
3.3 Primerljivost: prilagoditev glede na število delovnih dni 
Člen 1 Uredbe Komisije (ES) št. 1216/2003 dolo ča, da morajo biti podatki o indeksu stroškov 
dela poslani v neprilagojeni obliki, v obliki, prilagojeni glede na število delovnih dni, ter 
obliki, prilagojeni glede na sezono in na število  delovnih dni. Pri tem obstaja nekaj izjem: za 
več držav članic veljajo odstopanja za predložitev s ezonsko neprilagojenih podatkov, Hrvaška 
in Irska pa pošiljata samo serije za podro čja O do S NACE Revizija 2, ki so prekratka za 
sezonsko prilagoditev. Uredba (ES) št. 450/2003 ne  navaja izrecno, ali je prilagoditve glede 
na število delovnih dni in sezonske prilagod itve treba izvesti z uporabo neposrednega ali 
posrednega pristopa. Posredna prilagoditev pomeni , da se osnovna serija prilagodi in nato 
uporabi za izra čun agregatov na višji ravni. Neposredna prilagoditev pa pomeni, da se vsaka 
posamezna serija, vklju čno z agregati na višji ravni, prilag odi posebej. Oba pristopa imata 
prednosti in pomanjklji vosti ter ju podpirajo smer nice evropskega statisti čnega sistema o 
sezonskem prilagajanju11. Države članice lahko pri prilagajanju indeksa stroškov dela 
uporabljajo katerega koli od obeh pristopov. 
Običajno so rezultati obeh pristo pov podobni in na splošno izbi ra enega ali drugega ne 
povzroča nobenih težav. Če pa je izbira pravega modela  za prilagajanje težavna zaradi 
nestanovitnosti neobdelanih podatkov, la hko zlasti neposredni pristop povzro či težave. Na 
primer, prilagojeni indeks komponente skupnih st roškov se lahko izkaže za  višjega ali nižjega 
od prilagojenega indeksa njegovih dveh podko mponent. Zato je Eurostat sistemati čno 
preverjal podatke, ki so  jih poslale vse države članice, da bi zagotov il skladnost skupnega 
indeksa z njegovimi podkomponentami po podro čjih NACE. Eurostat je uvedel politiko 
objavljanja le skupnega indeksa s prikritjem komponent, če se za ve č kot dve bazi čni točki 
razlikujejo od skupne vrednosti. 
                                                            
11 Posodobljena razli čica smernic bo vklju čevala poseben razdelek o prilagoditvi verižnih indeksov. 
 
6 
  
3.4 Skladnost s podatki iz nacionalnih ra čunov 
V letnem poro čilu o kakovosti se od držav članic zahteva, da primerja jo stopnjo rasti indeksa 
stroškov dela s stopnjo rasti urnih sred stev za zaposlene iz nacionalnih ra čunov (opredelitev 
ESR95). Ni realisti čno pričakovati, da bodo podatki popolnoma enaki. Tudi če se uporabljajo 
skoraj enake opredelitve stro škov dela, se lahko statisti čna obdelava in viri med seboj 
razlikujejo. Poleg tega je zbir anje podatkov o opravljenih urah še zlasti težavno za indeks 
stroškov dela in nacionalne ra čune. Kljub tem razlikam v metodologiji se lahko stopnja 
ujemanja (ali neujemanja) med obema podatkovnima nizoma uporabi za prepoznavanje 
morebitnih problemov v enem ali drugem. Takšna primerjava za Belgijo, Hrvaško, 
Luksemburg in Malto ni bila izvedlji va, saj te države ne zbirajo podatkov četrtletnih 
nacionalnih ra čunov o sredstvih za zaposlene  ali opravljenih urah. 
Od objave zadnjega poro čila je Eurostat za čel vključevati podatke iz nacionalnih ra čunov 
neposredno v svojo pod atkovno zbirko indeksa st roškov dela, zaradi česar je primerjava obeh 
podatkovnih nizov lažja. 
Za to poro čilo o kakovosti je Eurostat primerjal s ezonsko neprilagojen e agregate podro čij B 
do S NACE Revizija 2. Za vsa ko odstopanje med stopnjo rasti indeksa stroškov dela in 
stopnjo rasti urnih sredstev za zaposlene za ve č kot dve odstotni to čki v dveletnem obdobju, 
analiziranem v poro čilu (tj. eno odstotno to čko na leto), se zahteva dodatna analiza. To je 
veljalo za Češko, Estonijo, Italijo, Madžarsko, Poljsko, Portugalsko in Slovenijo. Razlika med 
obema številkama za Italijo in Portugalsko je znašala ve č kot pet odstotnih to čk. Pri Irski in 
Švedski sta stopnja rasti indeksa stroškov dela in stopnja rasti ur nih sredstev za zaposlene iz 
podatkov nacionalnih ra čunov vsaj v enem četrtletju kazali nasproten razvoj. 
Eurostat podrobno analizira skladnost indeksa stroškov dela s podatki iz nacionalnih ra čunov 
in ankete o stroških dela ter bo to po čel tudi v prihodnje. Z državami članicami poteka 
razprava o rezultatih an alize, da bi se opredelili in odpr avili temeljni problemi, zlasti glede 
podatkov o opravljenih urah, zaradi  izboljšanja skladnosti razli čnih statisti čnih podro čij. 
 3.5 Celovitost 
Hrvaška in Irska sta edini državi članici, ki trenutno ne zagotav ljata sezonsko prilagojenih 
podatkov. Glede na to, da so na voljo sezons ko prilagojeni podatki za vse ostale države 
članice, bi morali biti ti podatki objavljeni v četrtletnem sporo čilu za medije in v Eurostatovi 
spletni podatkovni zbirki. Po skrbni analiz i kakovosti podatkov in potreb uporabnikov pa je 
bilo odlo čeno, da se bodo prilagojeni podatki glede na število delovnih dni še naprej 
uporabljali samo za glavne vrednosti. S tem se zagotavlja tudi jasnost in skladnost z drugimi 
statistikami cen (npr. indeks  cen življenjskih potrebš čin). 
Četrtletno sporo čilo za javnost je bilo po objavi zadnjega poro čila prilagojeno. Zlasti opombe 
so bile poenostavljene in ve č tehničnih informacij je bilo prestavljenih na spletiš če Statistics 
 
7 
 Explained12. Kakor doslej podatki za podro čja B do S NACE Revizija  2 zagotavljajo klju čne 
podatke, nekatere druge raz členitve pa so navedene v tabelah. 
 
4. Z AKLJUČKI 
Na splošno se je kakovost  indeksa stroškov dela  od prejšnjega poro čila, objavljenega v letu 
2012, še izboljšala. Še posebej pomemben je napredek držav članic glede to čnega 
zagotavljanja podatkov in glede popolnosti podatkov. Poleg tega je popolna razpoložljivost 
agregatov (vklju čno s podro čji O do S NACE Revizija 2) pr ispevala k splošni uporabnosti 
indeksa stroškov dela. Potrebe uporabnikov se bolje  izpolnjujejo zaradi  objave letnih ocen 
stroškov dela na podlagi podatkov o indeksu st roškov dela. Zagotavljan je podatkov s strani 
držav članic je skoraj zadovoljivo. Pri zagotavlja nju podatkov Komisiji nobena država razen 
Grčije ni sistemati čno zamujala. 
Zadnja leta Komisija (Eur ostat) redno poziva države članice, naj si še bolj prizadevajo za 
izpolnitev zahtev na tem podro čju. Komisija bo še naprej redno spremljala še nerazrešena 
vprašanja neskladnosti in kakovosti podatkov z uporabo predloženih podatkov in druge 
nacionalne dokumentacije, med drugim poro čil o kakovosti. Če ne bo izboljšav ali te ne bodo 
zadostne, se bo Komisija obrnila na ustrezne n acionalne organe in sprejela potrebne ukrepe za 
zagotovitev skladnosti. 
  
                                                            
12 http://epp.eurostat.ec.europa.eu/statistics_explaine d/index.php/Labour_cost_index_-_recent_trends.