[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 12.10.2006

COM(2006) 563 konč.

SPOROČILO KOMISIJE

Poročilo o Mednarodnem skladu za Irsko v skladu s členom 5 Uredbe Sveta (ES) št. 177/2005

{SEC(2006) 1226}

KAZALO

1. Uvod 3

2. Pregled dejavnosti IFI 3

2.1. Celoten opis IFI 3

2.1.1. Cilji in prednostne naloge 3

2.1.2. Organizacija in delovanje 4

2.1.3. Proračun 4

2.1.4. Dejavnosti 5

2.2. Sodelovanje EU v IFI 5

3. Revizije dejavnosti IFI: 5

4. Dejavnosti IFI in strukturni skladi ES 6

4.1. Usklajevanje ciljev 6

4.2. Organiziranje usklajevanja med IFI in programi ES 7

4.3. „Skupno življenje na tem prostoru“ – strategija zadnjih petih let delovanja IFI 7

5. Obveščanje javnosti in informacije 8

6. Sklepi in predlogi 8

1. UVOD

To poročilo o dejavnostih Mednarodnega sklada za Irsko (IFI) se zahteva v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 177/2005 (PRILOGA I – „Uredba IFI“)[1], ki je zagotovila nadaljevanje financiranja IFI za obdobje 2005–2006. Osnovni namen poročila je pregled dejavnosti IFI v tem obdobju. Ta pregled zajema opis IFI in njegovih dejavnosti, vire finančnih sredstev, pretekle ocene njegovih dejavnosti, obveščanje javnosti in dopolnjevanje z drugimi programi ES. Poleg tega to poročilo pozdravlja novo petletno strategijo IFI do njegove predvidene ukinitve leta 2010, ki bo potekala ob 25. obletnici njegovega nastanka, in opisuje predlog sodelovanja EU v tej zadnji fazi delovanja IFI.

Politične razdelitve in nasilje med skupnostmi prevladujejo v Severni Irski od 60. let prejšnjega stoletja in vplivajo tudi na Republiko Irsko.

Anglo-irska pogodba iz leta 1985, podpisana 13 let pred Sporazumom iz Belfasta („veliki petek“) iz aprila 1998, določa, da obe vladi „sodelujeta pri spodbujanju gospodarskega in socialnega razvoja tistih območij obeh delov Irske, ki so bila najbolj prizadeta zaradi posledic nestabilnosti v zadnjih letih“ ter „preučita možnost zagotavljanja mednarodne pomoči za to delo“ .

Na podlagi tega je bil leta 1986 ustanovljen Mednarodni sklad za Irsko, neodvisna mednarodna organizacija z lastnim upravljavskim organom.

Evropska skupnost prispeva v IFI od leta 1989. Konec leta 2006 bo podpora Evropske unije predstavljala približno 57 % letnih prispevkov v sklad in 39 % kumulativnih prispevkov do tega datuma.

Uredba IFI zagotavlja sedanjo pravno podlago za prispevke Skupnosti za leti 2005 in 2006. Člen 5 zadevne Uredbe določa, da Komisija proračunskemu organu ES (Evropski parlament in Svet Evropske unije) predloži poročilo, ki ocenjuje potrebo po podpori tudi po letu 2006.

To poročilo in njegove priloge temeljijo na poročilu o Mednarodnem skladu za Irsko iz leta 2004[2] in izpolnjujejo zahteve za zgoraj navedeno oceno. Prenos pooblastil je na Severnem Irskem začasno ustavljen že od zadnjega poročila, glede na krhkost mirovnega procesa pa to poročilo vključuje oceno potrebe po nadaljnjih prispevkih tudi po letu 2006.

2. PREGLED DEJAVNOSTI IFI

2.1. Splošen opis IFI

2.1.1. Cilji in prednostne naloge

IFI je bil ustanovljen s sporazumom med vladami Združenega kraljestva in Irske leta 1986 (Priloga II) in je začel delovati decembra istega leta. Sporazum določa glavne cilje IFI:

- pospeševanje gospodarskega in socialnega napredka ter

- spodbujanje stikov, dialoga in sprave med nacionalisti in unionisti na celotnem ozemlju Irske.

Približno 75 % sredstev IFI se razdeli v Severni Irski.

2.1.2. Organizacija in delovanje

Vladi Združenega kraljestva in Irske skupaj imenujeta odbor šestih članov in njegovega predsednika , ki nadzirata usmeritev in delovanje IFI. Odbor predstavlja skupnosti obeh delov Irske in se v povprečju sestaja štirikrat na leto. Predstavniki EU in držav donatork[3] sodelujejo na sestankih odbora kot opazovalci. Nadaljnje podrobnosti o organizaciji IFI so v prilogah III–V.

Od zadnjega poročila o IFI je ta namenil nadaljnje 103 milijone EUR za skupno 580 projektov. Seznam teh projektov, ki so prejeli pomoč od zadnjega poročila iz leta 2004, je v Prilogi VI. IFI je v okviru različnih programov podpore dodelil več kot 830 milijonov EUR skoraj 6 000 projektom.

Odbor IFI redno pregleduje dejavnosti in uvaja nove pobude za uresničitev zastavljenih ciljev, če in kadar je primerno. Dejavnosti IFI se zdaj izvajajo prek različnih programov in shem , ki se lahko razvrstijo v tri naslove: obnova ogroženih območij, povečanje zmogljivosti skupnosti in gospodarski razvoj.

IFI se je skozi leta nenehno prilagajal spreminjajočemu se okolju. V svojih prvih letih je izrecno podpiral večje kapitalske investicije, zdaj pa IFI vedno večji delež svojih sredstev (približno 30 %) namenja projektom, ki so usmerjeni k ljudem. Intervencije v zvezi z izobraževanjem so kot takšne postale vse bolj običajna značilnost in IFI upa, da bo pobuda za integriran šolski sektor med glavnima tradicijama regije predložena odboru v odločanje.

2.1.3. Proračun

Pravni status IFI je podoben statusu sklada ali ustanove.

IFI je od svoje ustanovitve prejel približno 743 milijonov EUR (tekoče cene). V celotnem obdobju trajanja IFI so bile Združene države največji plačnik prispevkov (59,9 %), prispevek EU znaša približno 39 % celotnih dodeljenih sredstev, ostali del pa prihaja iz Kanade, Avstralije in Nove Zelandije (PRILOGA VII).

Za leto 2006 znaša prispevek Združenih držav 42 % (13,8 milijona USD), prispevek EU 57 % (15 milijonov EUR) in prispevek Kanade 0,6 % (0,5 milijona CAD). Ali bosta Nova Zelandija in Avstralija prispevali za leto 2006, se ne ve zagotovo.

Splošne upravne izdatke, organizacijske stroške in rezervacije sekretariata krijeta vladi Združenega kraljestva in Irske.

2.1.4. Dejavnosti

IFI je od zadnjega poročila dodelil 103 milijone EUR 580 projektom v okviru različnih programov in shem (PRILOGA VIII), ki se lahko razvrstijo v tri naslove: obnova ogroženih območij, povečanje zmogljivosti skupnosti in gospodarski razvoj. Od tega se je 424 projektov z izdatki v višini 70,8 milijona EUR izvajalo na Severnem Irskem, 156 pa na Irskem ali pa so bili skupni projekti s prispevkom v višini 32,9 milijona EUR.

2.2. Sodelovanje EU v IFI

IFI se od običajnih oblik pomoči strukturnih skladov ES (kot je program PEACE) razlikuje v tem, da je neodvisna mednarodna organizacija. Evropska komisija ima (prek generalnega direktorja za regionalno politiko) v odboru IFI skupaj z drugimi državami donatorkami status opazovalke.

Odkar se je EU odločila, da bo prispevala v IFI, so njeni finančni prispevki od 1989 do 1994 znašali 15 milijonov EUR letno, 17 milijonov EUR letno od 1995 do 1999 in od leta 2000 naprej 15 milijonov EUR letno. Pred vsakim plačilom se izvede analiza letnega poročila in zaključnih računov ter analiza finančnih potreb. Dodatna preverjanja finančnega položaja IFI opravi opazovalec Komisije v pripravah na vsak sestanek odbora.

3. REVIZIJE DEJAVNOSTI IFI:

Službe Evropske skupnosti (Evropsko računsko sodišče in Generalni direktorat za regionalno politiko) so izvedle revizije in preglede sklada IFI na kraju samem, kakor je navedeno v poročilih proračunskemu organu ES za leta 1999, 2001 in 2002.

Najnovejša revizija iz novembra 2003 ugotavlja, da je IFI ukrepal z namenom reševanja vprašanj, ki so bila izpostavljena med prejšnjimi revizijami, kot sta ocena postopkov na ravni sekretariata in zastopnikov, ki jo je izvedel IFI, in prihodnje izvajanje novega računalniškega informacijskega sistema, ki bo zamenjal ročno vodene knjige.

Vseeno pa je moral odbor svojo pozornost nameniti tudi drugim vprašanjem:

- pomanjkanje enotnih smernic za vodenje programov IFI in priročnika z navodili za sklad,

- za preprečevanje dvojnega financiranja morajo IFI in organi, ki upravljajo strukturne sklade, vzpostaviti sistematično izmenjavo informacij,

- razveljavitve dodelitve proračunskih sredstev se morajo izvajati pogosteje, še posebej temeljito pred zaključkom letnih računov. Postopki razveljavitve se morajo izboljšati.

IFI v odgovoru navaja, da bi bilo nepraktično in stroškovno neučinkovito oblikovati enotne smernice za vse programe, in meni, da postopki razveljavitve dodelitve proračunskih sredstev, ki so zdaj veljavni, nimajo nobenih pomanjkljivosti. Vseeno je IFI priznal potrebo po preučitvi možnosti za izboljšanje sodelovanja med IFI in drugimi skladi.

Komisija od zadnjega poročila proračunskemu organu še vedno spremlja ta vprašanja, zlasti možne primere neporabljenih sredstev, ki zahtevajo razveljavitev dodelitve proračunskih sredstev. IFI zdaj redno pripravlja poročila za sestanke odbora v zvezi z možnimi razveljavitvami in spodbuja izvajalce projektov, da navedejo, ali bodo zahtevali celoten znesek, ki jim ga ponuja IFI, ali ne.

Revizijo IFI izvajajo njegovi računovodje (revizijska hiša Price Waterhouse Coopers) in obe vladi. Rezultati so predstavljeni v letnem poročilu, ki ga odobri odbor.

4. DEJAVNOSTI IFI IN STRUKTURNI SKLADI ES

4.1. Usklajevanje ciljev

IFI in program EU PEACE imata prednostne naloge in cilje, ki se dopolnjujejo[4]. Strateški cilj programa PEACE – povečati prizadevanja za vzpostavitev mirne in stabilne družbe ter spodbujati spravo – je eden glavnih ciljev IFI, obe pobudi pa imata skupnih veliko dopolnilnih področij.

Uredba IFI zahteva, da se pri dodelitvi prispevkov ES prednost nameni čezmejnim ali medskupnostnim projektom, ki dopolnjujejo dejavnosti ali financiranje iz programa PEACE II. Vsi izvajalci projektov, ki zaprosijo za pomoč iz programa PEACE, morajo pokazati, na kakšen način bodo dosegli medskupnostno spravo in medsebojno razumevanje, pri čemer se medskupnostna razsežnost izrecno zahteva le za nekatere programe IFI.

IFI je vedno poudarjal pomoč najbolj ogroženim območjem na Severnem Irskem in v južnih obmejnih okrajih Irske. To pomoč zagotavlja prek številnih programov z naslovom „Obnova ogroženih območij“, ki dajejo prednost projektom v okviru ključnih programov podpore in tudi posebnih pobud. Od leta 2003 je bilo več kot 85 % sredstev sklada namenjenih projektom na teh območjih. V nasprotju s tem pa program PEACE uporablja kazalnike učinka na podlagi „prikrajšanih območij“[5] na Severnem Irskem in indeksa „boja proti revščini“ v obmejni regiji.

Kar zadeva upravičence, IFI dejansko pomaga enakim skupinam ljudi kot program PEACE II[6]. Kadar se lahko projekti financirajo iz IFI in programov ES velja, da je IFI tisti, ki „da prvi denar na mizo“, čeprav lahko ponudi manjši finančni prispevek[7]. IFI v primerjavi s programi ES hitreje obdela zahtevke z uporabo poenostavljenih izbirnih postopkov, poleg tega pa je bolj prilagodljiv pri odzivanju na nastajajoče potrebe in priložnosti, ker se njegov proračun določi vsako leto.

4.2. Organiziranje usklajevanja med IFI in programi ES

V skladu z Uredbo IFI je treba prispevke ES uporabiti tako, „da dopolnijo dejavnosti, ki se financirajo iz strukturnih skladov, in zlasti dejavnosti posebnega programa za mir in spravo na Severnem Irskem in v obmejnih okrajih Irske“ . Usklajevanje teh dveh pobud je pomembno za izmenjavo najboljših praks in preprečevanje prekoračitve 75-odstotnega najvišjega praga pomoči ES za kateri koli projekt, ki se financira iz IFI in programa EU[8].

Sedanji dogovori o usklajevanju vključujejo udeležbo Evropske komisije na vseh sestankih sveta IFI in njen prejem dokumentov s sestankov svetovalnega odbora IFI[9] ter udeležbo predstavnikov IFI nadzornih odborih okvira podpore skupnosti za Severno Irsko, programa PEACE II; operativnega programa „Zagotavljanje trajnostnega razvoja“ ter pobude Skupnosti INTERREG III-A za Severno Irsko in Irsko kot opazovalcev.

Organ za posebne programe EU[10] je bil pozvan, da imenuje osebje za sodelovanje v programskih skupinah IFI, s čimer bi se zagotovila večja usklajenost pri izbiranju projektov in izmenjavi informacij.

IFI in organ za posebne programe EU imata na operativni ravni velikokrat iste zastopnike. Organa si po potrebi izmenjata gospodarske ocene. Pravilo praga 75 % se uporablja za projekte, ki so sofinancirani.

Poleg tega sta IFI in organ za posebne programe EU sodelovala pri projektih načrtovanja sprave, da bi ugotovila vrzeli v sektorjih, odgovornih za doseganje sprave na Severnem Irskem in v šestih obmejnih okrajih.

Komisija meni, da morata obe organizaciji v večjem obsegu uporabljati skupne postopke za izbiro projektov in si izmenjavati informacije. To je nujno, kadar isti sponzorji projekta zaprosijo za financiranje iz IFI in programa ES. Izmenjava podatkov (npr. izmenjava poslovnih načrtov ali analiz stroškov in koristi) bi pospešila postopek izbire in oblikovala usklajen odziv, tako da se predlagatelji ne bi srečevali s prekrivajočimi se merili in zahtevami za izbor.

Sedanji programi ES so razvili obsežne sisteme za materialno in finančno spremljanje in poročanje, IFI pa bi lahko imel koristi od rednega dostopa do teh podatkov spremljanja za financirane projekte. To bi preprečilo nevarnost dvojnega štetja učinkov programa, ki spodkopava kakršen koli poskus izvedbe temeljite in natančne ocenjevalne študije.

4.3. „Skupno življenje na tem prostoru“ – strategija za zadnjih pet let delovanja IFI

IFI je leta 2003 opravil temeljit strateški pregled svojih programov, da bi se „preusmeril“ na dejavnosti, ki so bolj „usmerjene k skupnosti“. Po tem pregledu je bila na začetku leta 2006 uvedena strategija z naslovom „Sharing the Space“ („Skupno življenje na tem prostoru“), ki bo spodbujala spravo na Irskem v zadnji fazi dejavnosti IFI. Obstoječi programi skupnosti IFI so bili razširjeni z namenom vzpostavitve trajnostne infrastrukture za spravo, ki bo delovala tudi po prenehanju obstoja IFI. Zato so se ,mnoge tradicionalne dejavnosti IFI, ki so temeljile na gospodarstvu, prenehale izvajati v korist osnovnega razvoja skupnosti.

Cilji IFI v zadnjih petih let njegovega delovanja bodo vključevali:

- oblikovanje in uresničevanje vizije skupne prihodnosti za Severno Irsko in oba dela otoka;

- spodbujanje razumevanja med različnimi skupnostmi na Irskem;

- olajšanje povezovanja med skupnostmi;

- oblikovanje zavezništev z drugimi agencijami, zagotavljanje dolgoročnega dela IFI po letu 2010 ter izmenjava strokovnega znanja in izkušenj s tistimi, ki vzpostavljajo mir v drugih regijah.

Programi, ki jih podpira IFI, bodo v prihodnosti zbrani okoli štirih tem: gradnja temeljev, povezovanje, vključevanje in ustvarjanje zapuščine. Te programske teme bodo podpirale zgoraj zastavljene cilje.

Glede na to, da bo IFI leta 2010 ali kmalu zatem prenehal delovati, bi morala vsaka prihodnja uredba v zvezi s prispevki ES ob upoštevanju načel dobrega in učinkovitega finančnega poslovodenja zagotoviti ustrezne ureditve ukinitve IFI. Za zagotavljanje zanesljivosti financiranja IFI bi bilo najbolje, če bi uredba zajemala štiriletno obdobje 2007 do 2010.

5. OBVEščANJE JAVNOSTI IN INFORMACIJE

IFI priznava podporo vseh donatorjev (ne glede na raven prispevkov ali pogostost plačil) z običajnimi navedbami v izjavah za tisk, objavljeni literaturi (letno poročilo, informativne brošure in objavljena poročila) in na spletni strani. Donatorji so omenjeni tudi v govorih predsednika ali članov odbora in na informativnih sestankih za obiskovalce projektov IFI. Predstavniški uradi Komisije v Belfastu in Dublinu ohranjajo redne stike z IFI in so povabljeni na vse otvoritve projektov IFI.

Ker pa je IFI začel nastajati v Združenih državah sredi 80. let 20. stoletja, ostaja v severni in južni skupnosti občutek, da je sklad organizacija, ki jo podpirajo Združene države. Vse to kljub obilni denarni podpori EU od leta 1989 in stalnemu vztrajanju sklada, da morajo vsi projekti priznavati prispevek Skupnosti in o njem obveščati javnost. Komisija bo občutno povečala profil prisotnosti EU v dejavnostih IFI, zlasti v primerih sofinanciranja s strani ES in IFI.

6. SKLEP IN PREDLOGI

Dolgotrajna podpora Evropske unije mirovnemu procesu na Severnem Irskem se najbolj odraža v njeni zavezanosti IFI od leta 1989 in programu PEACE od leta 1995. Evropska unija je s tem priznala dolgoročno naravo ciljev mirovnega procesa, ki so več let uživali široko podporo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije.

Politične in socialne razmere v regiji so še vedno občutljive, stalna stopnja nasilja in delitve pa od EU zahtevajo, da še naprej spodbuja mir in spravo v tem delu Evropske unije. Evropski svet je na zasedanju 15. in 16. decembra 2005 sprejel naslednji sklep predsedstva v zvezi z Mednarodnim skladom za Irsko[11]:

Evropski svet je upošteval pomembno delo Mednarodnega sklada za Irsko na področju spodbujanja miru in sprave. Komisijo je pozval k sprejetju potrebnih ukrepov za nadaljnje podpiranje sklada s strani EU, ko bo začel z odločilno zadnjo fazo svojega dela, do leta 2010.

Razen tega so finančne perspektive[12] zagotovile nadaljnjo delovanje programa PEACE na Severnem Irskem in obmejnih okrajih Irske:

Ob priznavanju posebnega prizadevanja v mirovnem procesu na Severnem Irskem bo programu PEACE za obdobje 2007–2013 dodeljenih 200 milijonov EUR. Ta program se bo izvajal ob polnem spoštovanju dodatnosti intervencij strukturnega sklada.

Poročila Evropske komisije so soglasno priznala zelo pozitiven prispevek dejavnosti IFI k miru in spravi na Severnem Irskem in v obmejni regiji Irske, ki je s tem uresničil svoje cilje, in sicer pospeševanje gospodarskega in socialnega napredka ter spodbujanje stikov, dialoga in sprave med nacionalisti in unionisti na celotnem ozemlju Irske.

Sedanji krog programov strukturnih skladov ES (zlasti program PEACE II), ki so glavni instrumenti za spodbujanje gospodarskega in socialnega napredka v regiji, predstavlja nove priložnosti za IFI. Prednostne naloge IFI in programov ES se dopolnjujejo, ta velik potencial za sinergije pa je treba še bolj izkoristiti. Nadaljevanje programa PEACE in nova strategija za IFI – „Skupno življenje na tem prostoru“ – bosta omogočila nadaljnje uresničevanje teh sinergij.

Komisija pozdravlja strategijo „Skupno življenje na tem prostoru“. To je realistična strategija, ki bo zagotovila napredek pri uresničevanju skupne prihodnosti, spodbujanju povezovanja in razumevanja ter zagotavljanju, da se bodo dejavnosti IFI izvajale tudi po prenehanju njegovega obstoja.

***

Ker je krepitev solidarnosti med državami članicami in njihovimi narodi osnovni cilj EU, je pomembno, da ostane EU skupaj z drugimi mednarodnimi donatorji zavezana tem ciljem in obnovi svoj prispevek IFI.

Komisija v zvezi s tem meni, da je treba na podlagi ugotovitev iz tega poročila financiranje zagotavljati tudi po letu 2006, kar bi se moralo odražati bodisi v prihodnji uredbi Sveta o prispevku ES v IFI bodisi prek drugih ustreznih sredstev sodelovanja med Komisijo in IFI.

[1] UL L 30, 3.2.2005, str. 1.

[2] Sporočilo Komisije: Poročilo o Mednarodnem skladu za Irsko v skladu s členom 5 Uredbe Sveta (ES) št.°214/2000 – COM(2001) 548 in SEC(2001) 1579 z dne 1. oktobra 2001.

[3] Združene države, Kanada, Nova Zelandija in Avstralija.

[4] Program PEACE II je uvrščen kot cilj 1 operativnega programa v obdobju med 2000 in 2006 za skupni znesek 609 milijonov EUR. V programskem obdobju 2007–2013 bo uveden nov program PEACE s prispevkom iz Evropskega sklada za regionalni razvoj v višini 200 milijonov EUR. Ta program se bo izvajal v okviru cilja teritorialnega sodelovanja novega regulativnega okvira.

[5] Opredeljenih kot skupek območij z mešanim prebivalstvom, območij, ki jih je prizadelo nasilje, in območij pomanjkanja.

[6] Program PEACE II je namenjen izrecno ljudem na območjih, v sektorjih, skupinah ali skupnostih, ki jih je „spor najbolj prizadel“ in ne nujno ustrezajo območjem, sektorjem, skupinam ali skupnostim, ki so najbolj ogroženi v gospodarskem in socialnem smislu.

[7] Glej najvišje stopnje intervencije v PRILOGI VIII.

[8] Člen 29 Uredbe (ES) št. 1260/1999.

[9] Izmenjava pisem IFI/Komisija : pismo C. Trojanu, 28. junij 1994.

[10] Organ za posebne programe EU – organ za upravljanje programa PEACE II.

[11] Dokument 15914/05.

[12] Dokument 15915/05.