Če povzamemo, načrtovani primanjkljaj za leto 2020 presega referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe in ni blizu nje. Načrtovano preseganje, kot ga opredeljujeta Pogodba ter Pakt za stabilnost in rast, se šteje za izjemno, narava tega preseganja pa se trenutno šteje za začasno. Zato analiza kaže, da merilo glede primanjkljaja, kot je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/97, prima facie ni izpolnjeno.

Podatki, ki so jih švedski organi sporočili 31. marca 2020 in jih je nato potrdil Eurostat, kažejo, da je presežek sektorja država na Švedskem leta 2019 dosegel 0,5 % BDP, bruto dolg sektorja država pa je znašal 35,1 % BDP. V skladu s konvergenčnim programom za leto 2020 Švedska v letu 2020 načrtuje primanjkljaj v višini 3,8 % BDP, dolg pa naj bi znašal 39,9 % BDP.

Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast. Klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe (ES) št. 1467/97, olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija se je v svojem sporočilu strinjala s Svetom, da glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi izbruha COVID-19 sedanje razmere dovoljujejo uporabo klavzule. Ministri za finance držav članic so se 23. marca 2020 strinjali z oceno Komisije. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta.

V skladu s členom 126(3) Pogodbe mora Komisija pripraviti poročilo, če država članica ne izpolnjuje zahtev enega ali obeh navedenih meril. V tem poročilu je treba upoštevati „tudi, ali javnofinančni primanjkljaj presega javne investicijske odhodke, in vse druge pomembne dejavnike, tudi srednjeročno gospodarsko in proračunsko stanje države članice“.

Ti dejavniki so nadalje pojasnjeni v členu 2(3) Uredbe (ES) št. 1467/97, ki določa tudi, da je treba ustrezno upoštevati „vse druge dejavnike, ki so po mnenju zadevne države članice pomembni za izčrpno oceno izpolnjevanja meril primanjkljaja in dolga ter jih je država članica predložila Svetu in Komisiji“.

V trenutnih razmerah so ključni dodatni dejavnik, ki ga je treba upoštevati v zvezi z letom 2020, gospodarski učinki pandemije COVID-19, ki zelo močno vplivajo na proračunsko stanje in pomenijo veliko negotovost glede prihodnjih obetov. Pandemija je povzročila tudi uporabo splošne odstopne klavzule.

3.1 Pandemija COVID-19

Pandemija COVID-19 je povzročila velik gospodarski šok, ki ima izrazito negativen vpliv po vsej Evropski uniji. Posledice za rast BDP bodo odvisne od trajanja pandemije in ukrepov, ki so bili sprejeti s strani nacionalnih organov ter na evropski in svetovni ravni za upočasnitev njenega širjenja, zaščito proizvodnih zmogljivosti in podporo skupnemu povpraševanju. Države članice so že sprejele ali sprejemajo proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti zdravstvenih sistemov in zagotavljanje pomoči posameznikom in sektorjem, ki jih je kriza še posebej prizadela. Sprejeti so bili tudi znatni ukrepi likvidnostne podpore in druga jamstva. Ko bodo na voljo podrobnejše informacije, bi morali pristojni statistični organi preučiti, ali imajo navedeni ukrepi neposreden učinek na saldo sektorja država ali ne. Skupaj z upadom gospodarske aktivnosti bodo ti ukrepi prispevali k znatno višjim stanjem javnofinančnega primanjkljaja in dolga.

3.2 Srednjeročni gospodarski položaj

Gospodarska rast je v letu 2019 dosegla 1,2 %, predvsem pod vplivom močnega neto izvoza. Vendar naj bi se glede na pomladansko napoved Komisije 2020 BDP Švedske zaradi pandemije COVID-19 v letu 2020 zmanjšal za 6,1 %, kar odraža motnje v gospodarski aktivnosti, ki so posledica ukrepov zapore in rekordnega znižanja zunanjega povpraševanja. Pričakuje se, da bo to negativno vplivalo na zasebno potrošnjo zaradi povečanja brezposelnosti in šibkega zaupanja potrošnikov. V letu 2020 naj bi se močno znižale tudi naložbe, saj se negotovost povečuje, pričakovano nižje povpraševanje pa bo po vsej verjetnosti vplivalo na naložbene načrte podjetij. Ti obeti so povezani z izjemno visoko stopnjo negotovosti glede trajanja pandemije in njenih gospodarskih učinkov. Izrazit padec BDP je olajševalni dejavnik pri oceni, kako Švedska v letu 2020 izpolnjuje merilo glede primanjkljaja.

3.3 Srednjeročni proračunski položaj

Glede na podatke o realizaciji in pomladansko napoved Komisije 2020 je Švedska v letu 2019 presegla svoj srednjeročni proračunski cilj.

Švedska je sprejela obsežne ukrepe za zajezitev pandemije in podporo gospodarstvu. V konvergenčnem programu je proračunski učinek navedenih neposrednih podpornih ukrepov v letu 2020 ocenjen na 2,4 % BDP. V skladu s programom naj bi se saldo sektorja država izboljšal, predvsem zaradi odprave teh podpornih ukrepov po koncu krize.

Zaradi izjemno visoke stopnje negotovosti glede srednjeročnih gospodarskih obetov so tudi fiskalni obeti povezani s podobno veliko negotovostjo. Ta negotovost se nanaša tudi na projekcije stroškov fiskalnih podpornih ukrepov za omilitev gospodarskega upada.

3.4 Drugi dejavniki, ki jih je izpostavila država članica

Švedski organi so 11. maja 2020 poslali dopis, v katerem so navedli pomembne dejavnike v skladu s členom 2(3) Uredbe (ES) št. 1467/97. Analiza, predstavljena v predhodnih oddelkih tega poročila, že na splošno zajema ključne dejavnike, ki so jih predložili organi.

4. Zaključek

Na podlagi konvergenčnega programa naj bi se primanjkljaj sektorja država Švedske v letu 2020 povečal na 3,8 % BDP, kar je nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 3 % BDP, in ni blizu nje. Načrtovano preseganje referenčne vrednosti se šteje za izjemno in trenutno za začasno.