Mnenje Odbora regij o Sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o predložitvi predloga direktive in dveh predlogov priporočil o dovolitvi vstopa državljanom tretjih držav, ki prihajajo z namenom opravljanja znanstvenih raziskav v Evropski skupnosti

(2005/C 71/02)

ODBOR REGIJ JE

OB UPOŠTEVANJU Sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o predložitvi predloga direktive in dveh predlogov priporočil o dovolitvi vstopa državljanom tretjih držav, ki vstopajo z namenom opravljanja znanstvenih raziskav v Evropski skupnosti (COM(2004) 178 final - 2004/0061 (CNS) - 2004/0062 (CNS) - 2004/0063 (CNS));

OB UPOŠTEVANJU sklepa Komisije z dne 29. junija 2004, da se o tej zadevi posvetuje z Odborom v skladu s prvim odstavkom člena 265 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti;

OB UPOŠTEVANJU sklepa svojega Predsedstva z dne 15. junija 2004, da komisija za zunanje odnose sestavi mnenje o tej zadevi;

OB UPOŠTEVANJU svojega mnenja o politiki priseljevanja (Sporočilo Komisije o skupni politiki na področju nezakonitega priseljevanja (COM(2001) o672 final) in azilni politiki (predlog direktive Sveta o minimalnih standardih za priznanje statusa begunca državljanom tretjih držav in osebam brez državljanstva ali statusa osebe, ki iz drugih razlogov potrebuje mednarodno zaščito (COM(2001) 510 final – 2001/0207 (CNS), sprejetega 16. maja 2002 (CdR 93/2002 fin) [1];

OB UPOŠTEVANJU svojega mnenja o Zeleni knjigi o politiki Skupnosti glede vračanja nezakonitih priseljencev (COM(2002) 175 fin), sprejetega 20. novembra 2002 (CdR o242/2002 fin) [2];

OB UPOŠTEVANJU svojega mnenja o spremenjenem predlogu direktive Sveta o pravici do ponovne združitve družin (COM(2002) 225 final – 1999/0258 CNS), sprejetega 20. novembra 2002 (CdR 243/2002 fin) [3];

OB UPOŠTEVANJU svojega mnenja o predlogu direktive Sveta o pogojih za vstop in bivanje državljanov tretjih držav za namene študija, poklicnega usposabljanja ali prostovoljnega dela (COM(2002) 548 final – 2002/0242 CNS), sprejetega 9. aprila 2003 (CdR 2/2003 fin) [4];

OB UPOŠTEVANJU svojega mnenja o predlogu odločbe Sveta o ustanovitvi Evropskega sklada za begunce za obdobje 2005-2010 (COM (2004) 102 final – 2004/0032 (CNS) (CdR 80/2004 fin), sprejetega 17. junija 2004.

OB UPOŠTEVANJU osnutka mnenja (CdR 168/2004 rev.1), ki ga je 17. septembra 2004 sprejela komisija za zunanje odnose (poročevalec: g. Gustav SKUTHÄLLA, predsednik mestnega sveta Närpesa (FI, ELDR));

na svojem 57. plenarnem zasedanju z dne 17. in 18. novembra 2004 (seji dne 17. novembra) s soglasjem sprejel naslednje mnenje:

PREDLOG DIREKTIVE SVETA O POSEBNEM POSTOPKU ZA DOVOLITEV VSTOPA DRŽAVLJANOM TRETJIH DRŽAV ZA NAMENE ZNANSTVENIH RAZISKAV

1. Ugotovitve Odbora regij

Ocena Odbora

Predlog direktive

1.1 Odbor regij v celoti podpira osnutek direktive Komisije, če se upoštevajo v nadaljevanju navedeni amandmaji.

1.2 Odbor regij poudarja, da je poleg določb, ki se uporabljajo za dovolitev vstopa državljanom tretjih držav za namene opravljanja znanstvenih raziskav, zelo pomembno sprejeti tudi spremljevalne ukrepe, ki bi pripomogli k temu, da bi bil pred koncem desetletja dosežen cilj vlaganja 3 % BDP držav članic v raziskave. V ta namen je treba povečati zanimanje mladih za znanstvene poklice, raziskovalcem ponuditi več možnosti za nadaljnje usposabljanje in mobilnost ter izboljšati poklicne možnosti na področju raziskovanja v Skupnosti (četrta uvodna izjava).

1.3 Odbor regij poudarja, da izvajanje direktive ne sme povzročiti bega možganov iz mladih držav in držav v razvoju. Dopolnilne ukrepe za spodbujanje raziskovalcev k vrnitvi v njihovo matično državo in za pospeševanje mobilnosti raziskovalcev je treba sprejeti skupaj z matičnimi državami in tako uvesti globalno migracijsko politiko. Odbor regij želi poudariti, da je v letu 2004 pomembno predložiti konkretne predloge v skladu s zahtevo Sveta z dne 19. maja 2003 (šesta uvodna izjava).

1.4 Odbor regij meni, da je bolje, da se za dovolitev vstopa ne zahteva od raziskovalcev poleg dovoljenja za bivanje še dovoljenja za delo. Vendar so poleg postopkov, določenih v direktivi, standardni postopki za dovolitev vstopa še vedno pomembni za študente, ki delajo doktorat in raziskave opravljajo kot del svojega študijskega programa, kajti za njih se direktiva ne uporablja (sedma uvodna izjava).

1.5 Odbor regij podpira predlog, da raziskovalne ustanove dobijo ključno vlogo v postopku za dovolitev vstopa raziskovalcem. Vendar pa je izredno pomembno, da so odgovornosti in dolžnosti med raziskovalno ustanovo in organi oblasti jasno porazdeljene, da ne bi prišlo do podvajanj in birokratskih zapletov. Odbor regij želi poudariti, da je zaradi pravne varnosti pomembno jasno opredeliti področja pristojnosti raziskovalne ustanove in organov oblasti. Sodelovanje med raziskovalnimi ustanovami in organi oblasti pa ne sme posegati v zakonsko pravico organov oblasti do izvajanja nalog spremljanja in nadzora (osma uvodna izjava).

1.6 Odbor regij poudarja bistven pomen gostiteljske pogodbe v postopku dovolitve vstopa. Z gostiteljsko pogodbo se raziskovalec zaveže, da bo opravil določen raziskovalni projekt, raziskovalna ustanova pa da bo gostila raziskovalca, če je raziskovalec dobil dovoljenje za bivanje. Gostiteljska pogodba je predpogoj za dovolitev vstopa, zato mora vključevati vse podatke, ki so potrebni za oceno posamičnega primera. Predložiti je treba tudi podrobne podatke o raziskovalnem projektu, da lahko raziskovalna ustanova in – izjemoma – ustrezen organ oblasti oceni položaj. Odbor regij meni, da so ti vidiki v direktivi ustrezno upoštevani (deveta uvodna izjava).

1.7 Odbor regij ugotavlja, da bi lahko dejstvo, da je raziskovalna ustanova v celoti odgovorna za vse stroške, ki jih je raziskovalec povzročil s svojim bivanjem v državi članici, povzročilo spremembo v dosedanji praksi dovolitve vstopa in bivanja. Odbor regij poudarja, da je potrebno točno opredeliti proračunske postavke, ki se jih uporablja za izračun stroškov za raziskovalčevo bivanje, zdravstveno varstvo in vrnitev pa tudi natančen začetek prevzema finančne odgovornosti (deseta uvodna izjava).

1.8 Odbor regij meni, da je opredelitev ''raziskovalca'' primerna, kajti interpretacija pojma omogoča širšo uporabo direktive. Tako se denimo od prosilca ne zahteva, da je v matični državi delal izrecno kot raziskovalec. Vendar pa mora biti namen dovolitve vstopa izvedba raziskovalnega projekta, v okviru tega pa je dovoljeno tudi poučevanje na visokošolski ustanovi (enajsta uvodna izjava).

1.9 Odbor regij ugotavlja, da je bila ustrezno opredeljena ''raziskovalna ustanova''. Da bi dosegli cilj vlaganja 3 % BDP v raziskave, morajo biti tudi ustanove in podjetja v zasebnem sektorju vključene v to opredelitev.Bistveno je, da lahko ustanova šteje med tiste, ki opravljajo raziskave in da ima za to pooblastilo države članice, v kateri se nahaja (člen 2).

1.10 Odbor regij poudarja, da je pri predhodni odobritvi raziskovalne ustanove, ki želi gostiti raziskovalce iz tretje države, pomembno upoštevati stališča regionalnih in lokalnih oblasti (člen 4).

1.11 Odbor regij odobrava možnost preklica ali zavrnitve podaljšanja pooblastila raziskovalni ustanovi. To se lahko zgodi, če raziskovalna ustanova ne izpolnjuje več pogojev iz odstavkov 2, 3, 4 in 7 člena 4; če raziskovalec ne izpolnjuje pogojev iz členov 5 in 6 in če je raziskovalna ustanova sklenila gostiteljsko pogodbo z državljanom tretje države, pri katerem se država članica sklicuje na člen 8(1). Odbor regij verjame, da možnost prevzemanja finančnih posledic spodbuja natančnejše izvajanje določb direktive, kar pomeni, da ima takšna možnost tudi preventiven značaj (člen 4).

1.12 Odbor regij poudarja pomen možnosti, da raziskovalci z dovoljenji za bivanje in veljavnimi potnimi dokumenti opravljajo del raziskovalnega projekta na ozemlju druge države članice, če postopek ne predstavlja tveganja za javni red in mir, varnost ali javno zdravje. Od dolžine trajanja tega dela raziskovalnega projekta je odvisno, ali bo treba skleniti novo gostiteljsko pogodbo. Na podlagi gostiteljske pogodbe mora raziskovalec dobiti dovoljenje za bivanje v drugi državi članici. Odbor regij ugotavlja, da je primerno tudi omogočiti večjo mobilnost v Evropski uniji, kar naj se šteje kot izboljšanje njene mednarodne konkurenčnosti (člen 13).

1.13 Odbor regij meni, da je zahteva, da pristojni organ sprejme sklep v tridesetih dneh po vložitvi prošnje za dovolitev vstopa ali podaljšanje dovoljenja za bivanje, potrebna za zagotovitev hitrosti postopka. V zvezi s tem želi Odbor regij poudariti, da je zaradi pravne varnosti treba uvesti enotne in predvidljive upravne postopke, kadarkoli se za prošnjo domneva, da je zapletena, saj v takih primerih ni treba upoštevati predpisanega roka (člen 15).

Predlog priporočila Sveta, da se olajša dovolitev vstopa državljanom tretjih držav za namene opravljanja znanstvenih raziskav v Evropski skupnosti

1.14 Odbor regij meni, da so ukrepi tega priporočila pomemben korak k postopni uskladitvi z obveznostmi in pravili glede izvajanja direktive.

1.15 Odbor regij opominja denimo na priporočilo, da je treba raziskovalce oprostiti obveznosti, da imajo delovno dovoljenje ali jim slednjega izdati samodejno, kar bo skrajšalo trajanje obravnave. Glede na veliko in dolgoročno potrebo Evropske unije po raziskovalcih je upravičeno izdajati tudi samo začasna delovna dovoljenja in dovoljenja za bivanje, kadar je to nujno zaradi potreb matične države (Priporočila 1a, 1c in 2b).

1.16 Odbor regij poudarja, da je pomembno, da so raziskovalne ustanove že od začetka udeležene pri postopku dovolitve vstopa raziskovalcem, da bi se tako ustvarilo ozračje medsebojnega zaupanja in optimalnega sodelovanja med raziskovalnimi ustanovami in pristojnimi organi (Priporočilo 2c).

1.17 Odbor regij podpira priporočilo za spodbujanje ponovne združitve družine, ko to ni obvezno v skladu s pogoji direktive o pravici do ponovne združitve družine, in zato denimo dovoljuje, da se prošnje za ponovno združitev družine vložijo po prihodu v državo članico. Odbor regij želi tudi poudariti pomen hitre obravnave prošenj za bivanje družinskih članov. Vse možne težave, ki jih lahko ima raziskovalčeva družina pri prošnjah za bivanje, lahko namreč raziskovalca odvrnejo od preselitve v države članice (Priporočila 3a, 3b in 3d).

Predlog priporočila Sveta, da se olajša izdajanje enotnih vizumov za kratkoročno bivanje s strani držav članic za raziskovalce iz tretjih držav, ki potujejo po Evropski skupnosti za namene opravljanja znanstvenih raziskav

1.18 Odbor regij poudarja potrebo po tem, da države članice čim večkrat uporabijo možnost izdaje vizumov za večkratni vstop. Pri določanju obdobja veljavnosti vizuma je zaradi konkurenčnosti primerno upoštevati tudi trajanje raziskovalnega projekta. Verjetno je namreč, da bo v ozračju globalne konkurence in zaradi takih praktičnih rešitev preselitev bolj mikavna (Priporočilo 2).

1.19 Odbor regij poudarja potrebo držav članic po uskladitvi z načeli, določenimi v priporočilu, da bi se olajšana mobilnost raziskovalcem, ki pogosto potujejo za krajša obdobja. Ustrezno je torej domnevati, da raziskovalci, ki se preselijo v Evropsko unijo, to počnejo v dobri veri, kar je prav tako treba upoštevati v zvezi z njihovo obveznostjo za predložitev dokumentov, kadar zaprosijo za vizum (Priporočilo 3).

2. Priporočila Odbora regij (amandmaji)

Priporočilo 1 glede osnutka direktive

osma uvodna izjava (stran 24 različice v švedskem jeziku)

Predlog Komisije | Amandma Odbora regij |

Poseben postopek za raziskovalce temelji na sodelovanju med raziskovalnimi ustanovami in organi za priseljevanje v državah članicah: ustanovam daje ključno vlogo v postopku dovolitve vstopa z namenom olajšati in pospešiti vstop in bivanje raziskovalcev iz tretjih držav v Skupnosti, hkrati pa ohranja posebne pravice držav članic glede izvajanja nadzornih dejavnosti na področju priseljevanja. | Poseben postopek za raziskovalce temelji na sodelovanju med raziskovalnimi ustanovami in organi za priseljevanje v državah članicah: ustanovam daje ključno vlogo v postopku dovolitve vstopa z namenom olajšati in pospešiti vstop in bivanje raziskovalcev iz tretjih držav v Skupnosti, hkrati pa ohranja posebne pristojnosti držav članic pri politiki priseljevanja in pri nadzoru tujcev, ki ga poleg policijskih služb lahko vršijo tudi drugi organi. |

Obrazložitev

Vpletenost raziskovalnih ustanov ne sme organom oblasti odvzeti posebnih pristojnosti na področju priseljevanja. Za te naloge pa ni izključno odgovorna policija, zato je primerno omeniti dejavnosti drugih organov v zvezi z izvajanjem nadzora. Sestavljanje izčrpnega seznama teh organov oblasti v Skupnosti naj ne bi bil potreben.

Priporočilo 2 glede osnutka direktive

Člen 4 1) (stran 27 različice v švedskem jeziku)

Predlog Komisije | Amandma Odbora regij |

Vsako raziskovalno ustanovo, ki želi gostiti raziskovalca v skladu s postopkom dovolitve vstopa, določenim v tej direktivi, mora država članica, kjer se ta ustanova nahaja, najprej za to pooblastiti. | Vsako raziskovalno ustanovo, ki želi gostiti raziskovalca v skladu s postopkom dovolite vstopa, določenim v tej direktivi, mora država članica, kjer se ustanova nahaja, najprej za to pooblastiti. Pri postopku pooblastitve je treba pri iskanju primernega geografskega položaja takšnih raziskovalnih ustanov upoštevati regionalne in lokalne vidike. |

Obrazložitev

Dodatek je potreben, da poudari pomen vključevanja regionalnih in lokalnih vidikov v skupno oceno dejavnikov, ki so pomembni pri procesu odločanja.

Priporočilo 3 glede osnutka direktive

Člen 15 2) (stran 32 različice v švedskem jeziku)

Predlog Komisije | Amandma Odbora regij |

Podati je treba razloge za vsak sklep o zavrnitvi, spremembi, zavrnitvi podaljšanja ali odvzemu dovoljenja za bivanje. V sklepu morajo biti podrobno navedeni razpoložljivi pritožbeni postopki in roki za ukrepanje. | Podati je treba razloge za vsak sklep o zavrnitvi, spremembi, zavrnitvi podaljšanja ali odvzemu dovoljenja za bivanje. V obvestilu morajo biti podrobno navedena pravna sredstva in roki za ukrepanje, ki jih ima zainteresirani na voljo.Obvestilo mora vsebovati navodila v zvezi s pritožbenim postopkom, informacije o vsebini dokumentov in prilog, ki jih je treba predložiti, navedbo pritožbenega roka ter organa, na katerega je treba pritožbo nasloviti. |

Obrazložitev

Zaradi zagotavljanja pravne varnosti mora vsak sklep, ki vpliva na pravice in dolžnosti osebe, čim bolj jasno navajati, kako naj oseba spodbija tak sklep.

V Bruslju, 17. novembra 2004

Predsednik

Odbora regij

Peter Straub

[1] UL C 278 z dne 14.11.2002, str. 44.

[2] UL C 73 z dne 26.3.2003, str. 13.

[3] UL C 73 z dne 26.3.2003, str. 16.

[4] UL C 244 z dne 10.10.2003, str. 5.

--------------------------------------------------