(2)Svet je na predlog Komisije 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic. Skupaj tvorita „integrirane smernice“ in države članice so bile pozvane, naj jih upoštevajo v nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

(4)Komisija je 28. novembra 2014 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2015. Komisija je isti dan na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Češka ni bila opredeljena kot ena od držav članic, za katere je treba opraviti poglobljeni pregled.

(5)Evropski svet je 18. decembra 2014 potrdil prednostne naloge za spodbujanje naložb, pospeševanje strukturnih reform ter prizadevanje za odgovorno in rasti prijazno konsolidacijo javnih financ.

(6)Komisija je 26. februarja 2015 objavila poročilo o državi za Češko za leto 2015. V njem je bil ocenjen napredek Češke pri izvajanju priporočil za posamezne države, sprejetih 8. julija 2014.

(7)Češka je 30. aprila 2015 predložila nacionalni program reform za leto 2015 in konvergenčni program za leto 2015. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

(8)Za Češko trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. V konvergenčnem programu za leto 2015 vlada načrtuje, da se bo nominalni primanjkljaj postopno izboljševal, in sicer na 1,9 % BDP v letu 2015 in nato na 0,6 % BDP v letu 2018. Vlada namerava izpolniti svoj srednjeročni cilj, tj. strukturni primanjkljaj v višini 1 % BDP, v letu 2018, po preračunanem strukturnem saldu pa naj bi bil ta primanjkljaj dosežen do leta 2016. V skladu s konvergenčnim programom se pričakuje, da bo delež javnega dolga v BDP v letu 2015 dosegel skoraj 41 % in se nato postopoma zmanjšal na 40,2 % v letu 2018. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten in ukrepi za podporo načrtovanim ciljem glede primanjkljaja od leta 2016 naprej so dovolj natančno opredeljeni. Vendar obstaja tveganje, da bo vpliv načrtovanih ukrepov na strani prihodkov manjši, kot je bilo ocenjeno. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2015 se predvideva, da bo leta 2015 referenčna vrednost za odhodke upoštevana. V letu 2016 se pričakuje nekaj odstopanja, saj bo rast neto odhodkov presegla referenčno vrednost za 0,3 % BDP. Zato bodo v letu 2016 potrebni nadaljnji ukrepi. Svet na podlagi ocene konvergenčnega programa in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 meni, da bo Češka na splošno usklajena z določbami Pakta za stabilnost in rast. Glavni elementi trenutnega fiskalnega okvira so vzpostavljeni. Vendar je obseg srednjeročnega proračunskega načrtovanja in numeričnega fiskalnega pravila omejen, njuno izvrševanje pa šibko. Osnutek reformnega svežnja je bil večkrat spremenjen in njegovo sprejetje večkrat odloženo, trenutno pa se načrtuje, da bo sprejet v letu 2015. Češka se še vedno sooča z izzivi v zvezi z dolgoročno fiskalno vzdržnostjo, ki so večinoma posledica predvidenih povečanj odhodkov za pokojnine in zdravstvo. Obeti za pokojninski sistem so se nekoliko izboljšali zaradi ugodnejših projekcij demografskih gibanj. Češka vlada namerava postopoma povišati zakonsko določeno upokojitveno starost, vendar so načrtovane srednjeročne spremembe prepočasne. Trenutno potekajo razprave o spremembah veljavnega sistema usklajevanja pokojnin, vendar ni bilo sprejetih še nobenih ukrepov. Čeprav so bili sprejeti nekateri ukrepi za izboljšanje stroškovne učinkovitosti in upravljanja zdravstvenega sektorja, je bil na tem področju dosežen le omejen napredek. Kazalniki, ki se uporabljajo za merjenje uspešnosti bolnišničnega sektorja, kažejo, da se zdravljenje ne izvaja vedno stroškovno učinkovito, dodeljevanje sredstev pa ovirajo tekoče težave z uvedbo sistema povračil stroškov, ki jih imajo bolnišnice. Videti pa je tudi, da splošni zdravniki ne izpolnjujejo ustrezno svoje ključne vloge v primarnem zdravstvu. Pri javnem naročanju v zdravstvenem sektorju se zelo pogosto pojavljajo nepravilnosti, kar kaže na pomanjkljivo usmerjanje in nadzor.

(9)Na področju obdavčenja sta glavna izziva zmanjšanje davčnih utaj ter cenejše in hitrejše pobiranje davkov, in sicer tako za davkoplačevalce kot tudi za državne organe. Češka je izpolnjevanje davčnih obveznosti in boj proti davčnim utajam opredelila kot prednostni nalogi in na teh področjih sprejema več ukrepov. Leta 2015 je bilo uvedenih več ukrepov, ki se nanašajo na neposredne in posredne davke, za leto 2016 pa so načrtovani še dodatni ukrepi. Vendar so stroški izpolnjevanja davčnih obveznosti še vedno previsoki. Standardizacija davčnih osnov za dohodnino ter prispevkov za socialno in zdravstveno varstvo bi pripomogla k poenostavitvi davčnega sistema, vendar ta sprememba ni bila uvedena, prav tako pa trenutno ni nobenih načrtov za obravnavanje te zadeve. Prizadevanja za poenostavitev davčnih napovedi in večjo uporabo vnaprej izpolnjenih obrazcev niso sistematična. Namesto poenostavitve sistema DDV je Češka leta 2014 uvedla tretjo stopnjo DDV. Omejen napredek je bil dosežen pri zmanjševanju razlik med davčno obravnavo zaposlenih in samozaposlenih. Davčni prihodki na Češkem so še vedno močno odvisni od obdavčitve dela, pri čemer je davčna obremenitev dela za delavce z nizkimi dohodki, zlasti za tiste brez otrok, razmeroma visoka. Ukrepi, ki začnejo veljati leta 2015, nekoliko zmanjšujejo obdavčitev dela za posebne skupine, ampak bodo imeli na splošno omejen učinek. Davki na nepremičnine in okoljski davki (razen davkov na gorivo) ostajajo nizki, kar odpira možnosti za preusmeritev davkov z obdavčitve dela.

(10)Leta 2014 je bil dosežen omejen napredek pri pospeševanju reforme reguliranih poklicev, vendar vmesni nacionalni akcijski načrt, sprejet aprila 2015, vsebuje številne konkretne ukrepe in dejavnosti, ki naj bi izboljšali regulativni okvir ter odpravili neupravičene in nesorazmerne zahteve.

(11)Pri prizadevanjih v zadnjih letih v zvezi z odpravo korupcije je prišlo do velikih zamud. Najnovejši protikorupcijski akcijski načrt je obsegal več prednostnih področij. Zajemal je zakone o finančnem nadzoru, državnem tožilstvu, financiranju političnih strank, zaščiti prijaviteljev nepravilnosti, novo politiko o upravljanju podjetij v državni lasti ter spremembo zakona o prostem dostopu do informacij. Kljub temu ni bilo storjenega veliko v smeri sprejetja teh zakonov. S sprejetjem in izvajanjem zakona o javni upravi ter s tem povezanimi ukrepi je Češka začela reševati težave, ki se nanašajo na učinkovitost in stabilnost javne uprave. Javne naložbe zavirajo tako upravne in regulativne ovire v zvezi z načrtovanjem naložb kot tudi pomanjkanje preglednosti in dolgotrajnost postopkov za pridobitev gradbenih dovoljenj in dovoljenj za uporabo zemljišč. Na javno naročanje se je osredotočilo veliko pobud v zadnjih letih, vendar se pomisleki v zvezi s preglednostjo še niso razpršili. Pri tem je treba zlasti omeniti, da javna naročila še vedno niso objavljena v centraliziranem registru. Učinkovitost postopkov javnega naročanja ovira nezadostno usmerjanje in usposabljanje, zagotovljeno institucijam, ki pripravljajo javne razpise. Nadzor nad sistemom je še vedno ohlapen.

(12)Splošna stopnja zaposlenosti je trenutno visoka, a nekatere prikrajšane skupine so na trgu dela še vedno premalo zastopane. Med temi skupinami so starši z majhnimi otroki, nizkokvalificirani delavci, invalidi in Romi. Nekaj korakov je bilo narejenih v smeri okrepitve učinkovitosti in uspešnosti javnih zavodov za zaposlovanje. Stopnja zaposlenosti med mladimi se povečuje, javni zavodi za zaposlovanje pa se trudijo, da bi bile njihove storitve namenjene zlasti mladim. Pomanjkanje cenovno dostopnih in kakovostnih storitev otroškega varstva ter omejena uporaba prožne ureditve delovnega časa ženskam z otroki otežujejo sodelovanje na trgu dela. Storjenih je bilo nekaj korakov v smeri povečanja razpoložljivosti otroškega varstva, vendar so politike za podporo javnega otroškega varstva za najmlajše še vedno nezadostne.

(13)Izobraževalni rezultati Češke so se v zadnjih letih izboljšali, a strukturni izzivi ostajajo. Število študentov v terciarnem izobraževanju je naglo naraslo, pojavili pa so se pomisleki v zvezi z upadom spretnosti mlajših diplomantov terciarnega izobraževanja. Pričakuje se, da bo zapoznela reforma visokošolskega izobraževanja, ki naj bi bila sprejeta leta 2015, uvedla institucionalno akreditacijo, strožje notranje zagotavljanje kakovosti in večjo uporabo profiliranja študentov ter izboljšala sisteme financiranja. V sektorju obveznega izobraževanja je treba zaposliti več učiteljev, vendar je zaradi nizkih plač in negativnega mnenja o poklicu težko privabiti nadarjene kandidate. Nov karierni sistem, zasnovan za izboljšanje tako zaposlovanja učiteljev kot tudi njihovega poklicnega razvoja, bi moral biti pripravljen v prvi polovici leta 2015, uvesti pa bi se moral septembra 2016. Vendar bo njegov splošni učinek v veliki meri odvisen od razpoložljivega financiranja. Celovitega pristopa k ocenjevanju in podpori šol in učencev z nizko uspešnostjo pa še vedno ni. Uvedba takšnega pristopa bi lahko pripomogla k učinkovitosti in enakosti v izobraževalnem sektorju. Čeprav je vlada sprejela celovito strategijo za izobraževanje, je bil pri prizadevanjih za bolj vključujoče izobraževanje dosežen omejen napredek. Pokazalo se je, da so mladi z nizkim socialno-ekonomskim ozadjem, vključno z Romi, manj uspešni v izobraževanju in na trgu dela.

(14)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo ekonomske politike Češke in jo objavila v poročilu o državi za leto 2015. Prav tako je ocenila konvergenčni program in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Češka prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko na Češkem , ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 4 spodaj.

(15)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil konvergenčni program Češke, njegovo mnenje pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj –

PRIPOROČA, da Češka v obdobju 2015–2016 ukrepa tako, da:

1.Doseže fiskalno prilagoditev v višini 0,5 % BDP v letu 2016. Dodatno izboljša stroškovno učinkovitost in upravljanje zdravstvenega sektorja.

2.Si prizadeva za boj proti davčnim utajam, poenostavi davčni sistem ter izvede protikorupcijski načrt. Sprejme ukrepe za povečanje preglednosti in učinkovitosti javnega naročanja, zlasti z vzpostavitvijo centralnega registra javnih naročil in krepitvijo usmerjanja in nadzora.

3.Zmanjša visoko stopnjo obdavčitve, ki se odmeri osebam z nizkimi dohodki, s preusmeritvijo obdavčenja na druga področja. Še izboljša razpoložljivost cenovno dostopnega otroškega varstva.

4.Sprejme reformo visokošolskega izobraževanja. Zagotovi ustrezno usposabljanje za učitelje, podpre manj uspešne šole ter sprejme ukrepe za povečanje udeležbe prikrajšanih otrok, vključno z Romi.

V Bruslju,