EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 20.12.2011 
SEC(2011) 1630 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
Spremni dokument 
k Sklepu Evropskega parlamenta in Sveta 
o mehanizmu Unije na podro čju civilne zaš čite 
{COM(2011) 934 kon č.} 
{SEC(2011) 1632 kon č.}  
 
SL    SL Izjava: To poro čilo je zavezujo če le za službe Komisije, ki sode lujejo pri njegovi pripravi, in 
ne vpliva na kon čno obliko nobene odlo čitve Komisije.  
 
SL 1   SL 1. UVOD 
Zakonodajo EU na podro čju civilne zaš čite sestavljata dve odlo čbi Sveta o ustanovitvi 
mehanizma Skupnosti1 oziroma finan čnega instrumenta (finan čni instrument za civilno 
zaščito)2. Mehanizem podpira in koordinira  pripravo ter pošiljanje pomo či držav članic v 
naravi (ekipe, strokovnjaki in oprema) v države, ki zaprosijo za mednarodno pomo č v vseh 
vrstah nesre č, naravnih nesre č ali nesreč, ki jih povzro či človek, v Uniji ali zunaj nje. 
Nesreče so vse pogostejše ter vse bolj intenzivne  in kompleksne. Trenutne sisteme za 
preprečevanje nesre č in zaščito pred njimi ter za koordinacijo na ravni EU je treba prilagoditi, 
da se bomo tovrstnih problemov lotevali uspešno in u činkovito. 
Komisija je opravila to oceno u činka, da bi pomagala usmerjati ta proces. V njej so prou čene 
možnosti politike EU za sodelovanje na podro čju civilne zaš čite, vključno z vsemi vidiki 
predhodne ocene za prihodnjo obliko finan čnega instrumenta za civilno zaš čito. 
2. POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI  
V postopku ocene u činka je sodelovala usmerjevalna skupina za oceno u činka, v katero je bilo 
vključenih 21 relevantnih služb3, ob tem pa je bila izvedena tudi obsežna zunanja študija4. 
Glavne zainteresirane strani so  nacionalni organi civilne zaš čite, mednarodne organizacije, 
agencije OZN, organizacije za krizno upravljanje in humanitarna skupnost. Organizirana so 
bila tri usmerjena posvetovanja z zainteresiranimi stranmi5 in vrsta dogodkov za 
zainteresirane strani6. Potem ko je svoje mnenje predložil odbor za oceno u činka, je bilo 
poročilo o oceni u činka spremenjeno, tako da so se upoštevale vse pripombe. 
3. PROBLEMI , KI JIH JE TREBA OBRAVNAVATI  
Veljavnost sedanjega finan čnega instrumenta za civilno zaš čito bo pretekla konec leta 2013. 
Odločba o mehanizmu je tesno povezana s finan čnim instrumentom za civilno zaš čito, vendar 
nima dolo čenega datuma preteka velja vnosti. Ukrepanje civilne zaš čite EU v okviru 
mehanizma in na podlagi finan čnega instrumenta za civilno zaš čito je problemati čno zaradi 
treh vidikov: 1) nenehnega naraš čanja števila, intenzivnos ti in kompleksnosti nesre č; 2) 
proračunskih omejitev glede na trenuten gospodars ki položaj in 3) sistemskih omejitev, 
povezanih s trenutnimi pooblastili v okviru mehanizma, ki omejujejo uspešnost, u činkovitost 
in skladnost odzivanja EU v nesre čah. 
Trenutno ima mehanizem številne pomanjkljivosti,  ki se nanašajo na odzivanje v nesre čah, 
pripravljenost nanje in njihovo prepre čevanje: 
                                                 
1 UL L 314, 1.12.2007, str. 9. 
2 UL L 71, 10.3.2007, str. 9. 
3 SG, SJ, BUDG, HOME, ENV, JUST, CLIM, RTD, JRC, MOVE, ENER, REGIO, SANCO, AGRI, 
ENTR, INFSO, ELARG, DEVCO, FPIS, EEAS. 
4 Priloga C. 
5 Sre čanja zainteresiranih strani med 6. aprilo m in 17. junijem 2007 s po 120 udeleženci. 
6 Sre čanje generalnih direktorjev nacionalnih organov za civilno zaš čito od 23. do 25. maja 2011 v 
Budimpešti. 
 
SL 2   SL (1) Reaktivno in ad hoc  delovanje  omejuje uspešnost, u činkovitost in skladnost 
evropskega odzivanja v nesre čah. Trenutno mehanizem ne more jam čiti 
razpoložljivosti pomo či, kadar je potrebna, in ne omogo ča smotrnega kriznega 
načrtovanja. 
(2) Kritične vrzeli v sredstvih za odzivanje  zaradi njihovega nezadostnega obsega, težav 
s časovnim usklajevanjem ali izmenjavo. Vr zeli se pojavljajo v sredstvih za 
obvladovanje tveganj z ma jhno verjetnostjo in mo čnim učinkom, specializiranih 
sredstvih z visokimi stroški in „horizontalnih“ sredstvih. 
(3) Omejene prevozne rešitve in kompleksni postopki omejujejo optimalno odzivanje : 
pomanjkanje dobrega dostopa do prevoza lahko onemogo či zagotavljanje pomo či; 
postopki za vlaganje prošenj za finan čno pomoč EU za prevoz povzro čajo veliko 
upravno breme v primeru ukrepov hitrega odzivanja. 
(4) Omejena pripravljenost na podro čju usposabljanja in vaj : težave z nezdružljivostjo se 
pojavljajo pri izmenjavi opreme, v pos topkih sodelovanja, pripravljenosti 
posameznikov in zaupanju v zmožnosti partnerjev. Brez pomo či EU sodelujo če 
države ne bodo sposobne dvigniti s voje ravni pripravljenosti na čezmejne dogodke, 
ki presegajo njihove zmogljivosti.  
(5) Pomanjkljivo vklju čevanje prepre čevanja : sektorske politike za prepre čevanje nimajo 
podpore splošnega okvira EU za obvladovanje tveganj, ki bi lahko združeval 
posamezne elemente ter prepre čevanje učinkoviteje povezal s pripravljenostjo in 
odzivanjem. 
3.1. Izhodišče 
Po izhodiš čnem scenariju se v odlo čbo o mehanizmu ne bi uvedle nobene spremembe, 
veljavnost nespremenjenega finan čnega instrumenta za civilno zaš čito pa bi se podaljšala. 
Rezultat tega bi bil sistem odz ivanja, ki ne bi mogel dovolj u činkovito zadostiti potrebam, ne 
bi izkoriš čal ekonomskih koristi smotrnejšega zdru ževanja sredstev in ne bi izrabljal 
potenciala sodelovanja za okrepitev prepre čevanja in pripravljenosti.  
Po mnenju Komisije bi se brez nada ljnjega ukrepanja zgodilo naslednje: 
(6) manj sredstev bi bilo na voljo za sodelovanje EU; 
(7) povečale bi se težave s prevozom in zamude; 
(8) posamezne države članice ne bi bile dovolj dobro pripravljene; 
(9) koristi sodelovanja za prepre čevanje ne bi bile optimalne. 
3.2. Utemeljitev ukrepanja EU  in subsidiarnosti 
Člen 196 PDEU dolo ča posebno pravno podlago za ukrepanje Unije na podro čju civilne 
zaščite, da se podpirajo in dopolnjujejo dejavnosti držav članic na nacionalni , regionalni in 
lokalni ravni pri prepre čevanju nesre č, pripravljenosti nanje in odz ivanju v naravnih nesre čah 
ali nesrečah, ki jih povzro či človek, ter se spodbuja dos lednost ukrepov civilne zaš čite na 
mednarodni ravni. 
 
SL 3   SL Ukrepanje EU na tem podro čju vključuje upravljanje situacij z mo čno večnacionalno 
komponento, kjer potreba po splošni koordinaci ji in skupnem ukrepanju presega nacionalno 
raven. Dodana vrednost EU se bi odražala v ekonomijah obsega, kot so logistika, prevoz, 
prostovoljno združevanje sred stev, smotrnejša poraba pi člih virov in ekonomije preventivnega 
ukrepanja namesto naknadnega odzivanja na nesre če. 
4. CILJI PREGLEDA  
Splošni cilji  Specifični cilji  
Odzivanje 
(1) Uspešnejše in u činkovitejše odzivanje na 
podlagi na črtovanja in okrepljene 
razpoložljivosti pomo či Prehod iz reaktivne in ad hoc  koordinacije na 
vnaprej na črtovan in urejen ter predvidljiv sistem  
(2) Odpravljanje kriti čnih vrzeli v odzivnih 
zmogljivostih  Identifikacija in zapolnjevanje kriti čnih vrzeli v 
odzivnih zmogljivostih na stroškovno u činkovit na čin 
(A) Zmanjšanje ozkih grl zaradi omejenih logisti čnih 
in finančnih prevoznih virov  Prevoz 
(3) Izboljšanje odziva v ve čjih nesre čah z 
boljšimi prevoznimi rešitvami  (B) Poenostavitev prevoznih dolo čb in 
racionalizacija upravnih postopkov  
Pripravljenost 
(4) Podpiranje in dopolnjevanje ukrepov 
sodelujočih držav za pripravljenost s 
skladnim okvirom politike EU za 
pripravljenost  (1) Boljše povezovanje nacionalnih sistemov za 
pripravljenost z vnašanjem ve č skladnosti 
(2) Razširitev podro čja uporabe trenutnih ukrepov 
EU za pripravljenost in njihovo boljše povezovanje z 
nacionalnimi programi 
(3) Jasna opredelitev pripravljenosti kot enega od 
ciljev sodelovanja EU na podro čju civilne zaš čite in 
zagotovitev ustreznega financiranja  
Preprečevanje 
(5) Podpiranje in dopolnjevanje ukrepov 
sodelujočih držav za obvladovanje tveganja 
nesreč s skladnim okvirom politike EU za 
preprečevanje  (1) Podpiranje nacionalnega na črtovanja 
obvladovanja tveganja nesre č 
(2) Izboljšanje izmenjevanja izkušenj s 
spodbujanjem enotnega razumevanja praks obvladovanja tveganja nesre č in zagotavljanje 
financiranja za doseganje visoke ravni zaš čite 
(3) Vključitev politik za prepre čevanje nesre č 
 
(4) Okrepitev ozaveš čanja o prepre čevanju  
5. OCENA MOŽNOSTI IN NJIHOVIH U ČINKOV  
5.1. Razpoložljivost pomo či 
V svojem sporo čilu iz leta 2010 o odzivanju na nesre če7 je Komisija predlagala vzpostavitev 
evropske zmogljivosti za odziv anje v izrednih razmerah  (združevanje predhodno prostovoljno 
odrejenih zmogljivosti sodelujo čih držav) in središča za odzivanje v izrednih razmerah , kar bi 
omogočilo prevoz in zapolnjevanje vrzeli v zmoglji vostih s sredstvi, ki jih financira EU. Vse 
zainteresirane strani se zavzemajo za ve č načrtovanja, vnaprejšnje  urejanje in ve čjo 
predvidljivost. 
                                                 
7 COM(2010) 600. 
 
SL 4   SL Možnosti politike za ra zpoložljivost pomo či: (1) prostovoljno združevanje zmogljivosti brez 
financiranja EU; (2) prostovo ljno združevanje zmogljivosti z omejenim sofinanciranjem EU 
(samo stroški odpošiljanja); (3) prostovoljn o združevanje zmogljivosti z visoko stopnjo 
sofinanciranja EU (n ekoliko za razvoj, vklju čno z opremo), stroški za st anje razpoložljivosti 
in odpošiljanje. 
Prva možnost ne bi imela posledic za prora čun EU ali zahtevala ka kršnih koli sprememb 
zakonodaje. Bila bi zgolj politi čna zaveza in ne bi zagotovi la trajnostne in zanesljive 
razpoložljivosti zadostnih sredstev. Z drugo možnostjo bi se zmanjšale finan čne omejitve za 
sodelujoče države pri združevan ju sredstev in pove čala bi se skladnost odzivanja EU ter 
zadoščanje potrebam. To bi prepre čilo podvojevanje, okrepilo komp lementarnost in pospešilo 
zagotavljanje pomo či s splošnim pove čanjem učinkovitosti. Upravno breme za sodelujo če 
države in EU bi bilo majhno. Po trebna prerazporeditev prora čunskih sredstev se ocenjuje na 
9 milijonov EUR na leto. U činek tretje možnosti je podoben u činku druge možnosti. Ta 
možnost bi nadalje okrepila uspešnost in u činkovitost odzivanja EU v nesre čah, saj bi skladno 
z njo hitreje dosegli funkcional no združevanje zmogljivosti.  
Na splošno sta druga in tretja možnost primernejši v smislu uspešnosti in u činkovitosti, 
prednosti tretje možnosti pa so še izrazitejše. 
5.2. Opredelitev in zapolnjevanje kriti čnih vrzeli  
V sporočilu iz leta 2010 so navedeni razli čni načini zapolnjevanja vr zeli v sredstvih za 
odzivanje, ena možnost pa je izmenjava sred stev, ki jih financira EU, po vsej EU, pri čemer bi 
njihovo odpošiljanje potekalo podobno kot prost ovoljno združevanje zmogljivosti. Kadar se 
sredstva ne bi uporabljala za operacije EU, bi lahko sodelujo ča država, ki bi sredstva 
upravljala, ta sredstva upor abljala za nacionalne namene. 
Možnosti politike za kriti čne vrzeli : (1) zapolnjevanje vrzeli s strani sodelujo čih držav brez 
financiranja EU; (2) zapolnjev anje vrzeli s strani sodelujo čih držav s financiranjem EU; (3) 
zapolnjevanje vrzeli s sredstvi na ravni EU. 
Prva možnost ne bi povzro čila znatnih stroškov za prora čun EU, prav tako pa bi bila zgolj 
omejeno u činkovita. Finan čna bremena in prednosti, ki bi  bile neenakomerno porazdeljene 
med sodelujo če države, bi lahko povzro čili napetosti. Z drugo mo žnostjo bi bilo mogo če 
uspešno in u činkovito zapolnjevati vrzeli in izmenjev ati sredstva, z (delno) razdelitvijo 
bremen bi bil uveden bolj pravi čen in skladen model, zmanjšale pa bi se tudi finan čne 
omejitve za sodelujo če države. Tretja možnost je zelo u činkovita, saj EU omogo ča, da 
pravočasno in stroškovno u činkovito odpravi identificirane vrzeli, če so na voljo ustrezna 
proračunska sredstva. Ve čje posledice za prora čun EU bi lahko bile vprašljive na podlagi 
načela subsidiarnosti. 
Druga možnost se zdi še posebej primerna za sredstva za obvladovanj e tveganj z majhno 
verjetnostjo in mo čnim učinkom, tretja možnost pa za horizontalna sredstva, od katerih imajo 
koristi vsi akterji, zlasti če so prora čunske posledice majhne. 
5.3. Prevoz  
Možnost politike za omejena logisti čna in finan čna sredstva za prevoz : (1) ukinitev sheme; (2) 
brez spremembe politike; (3) pove čanje najve čjega dovoljenega sofinanciranja EU za prevoz 
 
SL 5   SL za najnujnejše potrebe; (4) splošno pove čanje najve čjega dovoljenega sofinanciranja EU za 
prevoz. 
Prva možnost bi ogrozila izpolnitev ciljev na podro čju civilne zaš čite in je torej izlo čena. 
Druga možnost se opira na zasebne brezpla čne rešitve in na medsebojno ponujanje prevoza 
med sodelujo čimi državami. Tretja in četrta možnost bi zmanjšali ovire, povezane s 
financiranjem prevoza. Tretja možnost bi splošni odziv navezala na potrebe. Upravno breme tretje in četrte možnosti za zunanje partnerje bo na jverjetneje ostalo nespremenjeno. Pri četrti 
možnosti obstaja tveganje, da bi nizki stro ški prevoza spodbudili pošiljanje nebistvenih 
dobrin, zato je tretja možnost primernejša. 
Možnosti politike za doseganje racionaliziranih upravnih postopkov
: (1) brez spremembe 
politike; (2) poenostavitev. 
Prva možnost vklju čuje poenostavitev, ki naj bi jo Komisija uvedla brez spremembe 
zakonodaje. Druga možnost vklju čuje spremembo zakonodaje in naj bi po pri čakovanjih 
nadalje zmanjšala upravne stroške za EU in sodelujo če države ter precej pripomogla k 
izpolnjevanju zastavljenih ciljev. Ker za prvo možnost šteje, da ne bi prinesla znatnih 
izboljšav, je primernejša druga možnost. 
5.4. Pripravljenost  
Zainteresirane strani so izrazi le splošno zadovoljstvo s trenut no ureditvijo us posabljanja in 
vaj. Nekatere so zahtevale razširitev njihovega obsega. Možnosti za uvedbo zavezujo če 
zakonodaje, zavezujo čih standardov ali kakovostnih oznak so bile že zgodaj izlo čene, saj 
določbe člena 196 PDEU, ki so pravna podlaga predloga, izklju čujejo uskladitev.  
Možnosti politike: 1) nezavezujo če smernice glede usposabljanja in vaj ter brez spremembe 
ravni porabe v okviru finan čnega instrumenta za civilno zaš čito; 2) splošen okvir politike EU 
za pripravljenost brez pravno zavezujo čih določb in dodatno financiranje  EU za vzpostavitev 
omrežja za usposabljanje ter drugi ukrepi; (3) financiranje EU v podporo usposabljanju na 
področju civilne zaš čite, pogojeno s centri v sodelujo čih državah, ob izpolnjevanju nekaterih 
minimalnih zahtev. 
Možnost 1: nezavezujo če smernice EU, ki bi najv erjetneje privedle do razli čnih ravni 
pripravljenosti sodelujo čih držav, ne bi bile u činkovite. Ekonomski, oko ljski in socialni 
učinki, vklju čno z upravnim bremenom, bi bili omejeni, saj bi sodelujo če države uveljavljale 
le lastne standarde. 
Možnost 2: glede na to, da so sodelujo če države razli čno dobro pripravljene, bi imelo 
izvajanje nezavezujo čih smernic EU razli čne učinke v smislu stroškov in u činkovitosti. Če bi 
se zagotavljala finan čna podpora EU, bi stroški (delno) bremenili prora čun EU. 
Možnost 3: ve čjo uspešnost in u činkovitost operacij odzivanja , v katerih sodeluje ve č kot ena 
država, je mogo če doseči s skupnimi na čeli, znanjem, boljšo interoperabilnostjo in bolj 
obsežnim združevanjem sredstev. Stroški na ra vni EU so odvisni od ureditve omrežja za 
usposabljanje. Stroški izvajanja v sodelujo čih državah se nanašajo na tako imenovane 
standarde za u čne načrte. Upravno breme za javne in zaseb ne operaterje je lahko precejšnje, 
saj imajo lahko zaradi upoštevanja standardov  in izpolnjevanja zahtev precej dodatnih 
stroškov poro čanja. 
 
SL 6   SL Druga in tretja možnost bi v primerjavi s prvo možnostjo prinesli ve č koristi v smislu 
učinkovitosti in evropske dodane vrednosti. Tretja  možnost bi bila verjetno boljša od druge v 
smislu uspešnosti in skladnosti, vendar so zainte resirane strani izrazile pomisleke glede te 
možnosti. 
5.5. Preprečevanje  
Zainteresirane strani se strinjajo, da morajo prepre čevalni ukrepi postati sestavni del 
uravnoteženega pristopa , ki spodbuja civilno zaš čito EU.  
Možnosti politike: 1) brez nove zakonodaje EU , vendar s smernicami glede minimalnih 
nacionalnih standardov prepre čevanja in glede nacionalnih na črtov za obvladovanje tveganj 
ter ohranitev nespremenjenih ravni sofinanc iranja; 2) splošen okvir politike EU za 
preprečevanje z zavezujo čimi smernicami z dopolnilnim fina nciranjem EU za nacionalne 
načrte za obvladovanje tveganj; 3) dolo čitev datuma, do katerega morajo države članice 
dokončati nacionalne na črte za obvladovanje tveganj, ter priprava smernic Komisije.  
Prva možnost bi lahk o privedla do razli čnih stopenj izvajanja nacionalnih na črtov za 
obvladovanje tveganj in mini malnih standardov prepre čevanja ter ne bi uresni čila cilja 
uveljavitve višjih splošnih standardov prepre čevanja v EU. 
Druga možnost bi omogo čila hitrejše izvajanje smernic, če bi sodelujo če države zaprosile za 
financiranje EU. Stroški bi bili odvisni od napredovanja vsakega nacionalnega sistema. 
Upravni stroški dodatnega poro čanja bi bili nizki ali zanemarljivi. Ekonomski, okoljski in 
socialni u činki bi bili ve čji kot v prvi možnosti. 
Tretja možnost bi pomenila skladen, pravi čen pristop po vsej EU, čeprav bi lahko pri 
izvajanju prišlo do zamud zaradi traj anja zakonodajnega postopka. Povzro čila bi majhno 
upravno breme. 
Medtem ko s prvo možnostjo ni mogo če zagotoviti zadostne uspešnosti in skladnosti, bi druga 
in tretja možnost omogo čili večjo uspešnost, u činkovitost in skladnost. Druga možnost bi 
omogočila hitrejše izvajanje, tretja možnost pa bi srednjero čno lahko privedla do skladnejšega 
izvajanja na črtov za obvladovanje tveganja nesre č, vendar so o njej klju čne zainteresirane 
strani izrazile pomisleke. 
6. POVZETEK IN SKLEPNE UGOTOVITVE  
Glede na oceno u činka naj bi bilo v zakonodajni predlog vklju čeno naslednje: v zvezi z 
odzivanjem , bistveni elementi in na čela glede prostovoljnega združevanja sredstev 
(razpoložljivost pomo či – tretja možnost) in glede sred stev, ki jih financira EU (kriti čne vrzeli 
– druga možnost), s sklicevanjem na iz vedbena pravila. V zvezi s prevozom  je v oceni u činka 
predlagana sprememba nekate rih veljavnih pravnih dolo čb, da se pove ča najvišja dovoljena 
stopnja financiranja EU za prevozne operac ije, ter poenostavitev upravnih postopkov. V zvezi 
s preprečevanjem  in pripravljenostjo  sta predlagana splošen okvi r politik EU in smernice 
Komisije. Treba bi bilo dolo čiti rok, do katerega morajo države članice pripraviti svoje 
nacionalne na črte za obvladovanje tveganj (prepre čevanje – tretja možnost). Dodatna finan čna 
pomoč EU bi podprla pripravo navedenih na črtov in izpolnjevanje minimalnih standardov, 
oblikovanje omrežja za usposabljanje in druge  ukrepe (pripravljenost – druga možnost). 
 
SL 7   SL Za dodatno financiranje v podporo ukrepom bi  bile potrebne ustrezne spremembe finan čnega 
instrumenta za civilno zaš čito. 
7. SPREMLJANJE IN OCENJEVANJE  
Komisija bo ocenila in normirala izvajanje zakon odaje, in sicer najpozneje tri leta po njenem 
začetku veljavnosti, med drugim na podlagi informacij o spremljanju, na primer kazalnikov 
rezultatov in izhodiš čnih scenarijev, kot so odzivni časi in ukrepi za pripravljenost.