P9_TA(2021)0508

Evropski okvir za pravice do soodločanja delavcev in revizija direktive o Evropskem svetu delavcev

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2021 o demokraciji na delovnem mestu: Evropski okvir za pravice do soodločanja delavcev in revizija direktive o Evropskem svetu delavcev (2021/2005(INI))

(2022/C 251/10)

Evropski parlament,

— ob upoštevanju uvodne izjave 4 preambule Pogodbe o Evropski uniji (PEU), ki potrjuje zavezanost Evropske unije demokraciji,

— ob upoštevanju člena 3(3) PEU,

— ob upoštevanju členov 9, 151 ter 153(1)(e) in (f) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

— ob upoštevanju členov 12, 27, 28, 30 in 31 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina),

— ob upoštevanju Direktive Sveta 98/59/ES z dne 20. julija 1998 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi s kolektivnimi odpusti (1),

— ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (2),

— ob upoštevanju predloga Komisije z dne 14. novembra 2012 za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi, in s tem povezanih ukrepih (direktiva o zastopanosti žensk v upravnih odborih) (COM(2012)0614),

— ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (3),

— ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 492/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o prostem gibanju delavcev v Uniji (4),

— ob upoštevanju Direktive Sveta 2001/23/ES z dne 12. marca 2001 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z ohranjanjem pravic delavcev v primeru prenosa podjetij, obratov ali delov podjetij ali obratov (5),

— ob upoštevanju Direktive Sveta 2001/86/ES z dne 8. oktobra 2001 o dopolnitvi Statuta evropske družbe glede udeležbe delavcev (6) in Direktive Sveta 2003/72/ES z dne 22. julija 2003 o dopolnitvi statuta evropske zadruge glede udeležbe delavcev (7),

— ob upoštevanju Direktive 2002/14/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2002 o določitvi splošnega okvira za obveščanje in posvetovanje z delavci v Evropski skupnosti (8),

— ob upoštevanju študije tematskega sektorja za pravice državljanov in ustavne zadeve iz maja 2012 o odnosih med nadzornimi organi in vodstvom podjetij, ki predlaga spremembo Direktive 2002/14/ES o obveščanju in splošnem posvetovanju z delavci, da bi vključili predstavnike delavcev v upravo podjetij,

— ob upoštevanju Direktive 2004/25/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o ponudbah za prevzem (9),

— ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/56/ES z dne 26. oktobra 2005 o čezmejnih združitvah kapitalskih družb (10),

— ob upoštevanju Direktive 2009/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o ustanovitvi Evropskega sveta delavcev ali uvedbi postopka obveščanja in posvetovanja z delavci v družbah ali povezanih družbah na območju Skupnosti (11) (direktiva o Evropskem svetu delavcev),

— ob upoštevanju ocene evropske dodane vrednosti iz januarja 2021 z naslovom European works councils (EWCs) – legislative-initiative procedure: revision of European Works Councils Directive (Evropski sveti delavcev – postopek zakonodajne pobude: revizija direktive o evropskih svetih delavcev),

— ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 9. junija 2021 z naslovom Ne zelenemu dogovoru brez socialnega dogovora (12),

— ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 2. decembra 2020 o industrijskem prehodu na zeleno in digitalno evropsko gospodarstvo: regulativne zahteve ter vloga socialnih partnerjev in civilne družbe (13),

— ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 29. oktobra 2020 o socialnem dialogu kot pomembnem stebru ekonomske vzdržnosti in odpornosti gospodarstev ob upoštevanju vpliva živahne javne razprave v državah članicah (14),

— ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 31. avgusta 2020 o pravnem okviru EU za varstvo in krepitev obveščanja in udeležbe delavcev ter posvetovanja z njimi,

— ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. oktobra 2018 o svežnju evropskega prava družb (15),

— ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. marca 2016 o izpopolnitvi enotnega trga: več priložnosti za prebivalstvo in gospodarstvo (16), ki poziva k večji vključenosti delavcev v upravljanje podjetij,

— ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 20. marca 2013 o vključevanju in udeležbi delavcev kot temelju dobrega upravljanja podjetij in uravnoteženih pristopov za izhod iz krize (17),

— ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2009 o udeležbi zaposlenih v družbah z evropskim statutom in drugih spremljevalnih ukrepih (18),

— ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. junija 2012 o prihodnosti evropskega prava družb (19),

— ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2013 s priporočili Komisiji o obveščanju zaposlenih in posvetovanju z njimi ter predvidevanju in upravljanju prestrukturiranja (20),

— ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2013 o čezmejnem kolektivnem pogajanju in nadnacionalnem socialnem dialogu (21),

— ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. decembra 2020 o močni socialni Evropi za pravičen prehod (22),

— ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 o novi strategiji EU za enakost spolov (23), v kateri poziva k takojšnji odpravi zastoja v Svetu, da bi sprejeli predlagano direktivo o zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi, in s tem povezanih ukrepih (COM(2012)0614),

— ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. decembra 2012 z naslovom Akcijski načrt: evropsko pravo družb in upravljanje podjetij – sodoben pravni okvir za boljše sodelovanje delničarjev in trajnostna podjetja (COM(2012)0740),

— ob upoštevanju resolucije Evropske konfederacije sindikatov z dne 22. oktobra 2014 z naslovom Towards a new framework for more democracy at work (Na poti k novemu okviru za več demokracije na delovnem mestu),

— ob upoštevanju stališča Evropske konfederacije sindikatov z dne 9. in 10. decembra 2020 o novem okviru EU za obveščanje, posvetovanje in zastopanost na ravni uprave za oblike evropskih družb ter za družbe, ki uporabljajo instrumente prava družb EU, ki omogočajo mobilnost družb,

— ob upoštevanju raziskovalnega projekta Univerze v Leuvnu iz maja 2016 z naslovom European Works Councils on the Move: Management Perspectives on the Development of a Transnational Institution for Social Dialogue (Evropski sveti delavcev in mobilnost: pogledi vodstva na razvoj nadnacionalne institucije za socialni dialog),

— ob upoštevanju stališča Evropske konfederacije sindikatov z dne 15. in 16. marca 2017 za sodobno direktivo o evropskih svetih delavcev v digitalni dobi,

— ob upoštevanju poročila Evropskega ženskega lobija iz februarja 2012 z naslovom Women on boards in Europe: from a snail’s pace to a giant leap? Progress, gaps and good practice (Ženske v upravnih odborih v Evropi – od polžje hitrosti do velikega preskoka? Napredek, vrzeli in dobra praksa),

— ob upoštevanju študije Mednarodne organizacije dela iz februarja 2010 z naslovom A comparative overview of terms and notions on employee participation (Primerjalni pregled pogojev in pojmov o udeležbi zaposlenih),

— ob upoštevanju študije Mednarodne organizacije dela iz novembra 2018 o modelih upravljanja podjetij – struktura, raznolikost, ocenjevanje in obeti,

— ob upoštevanju načel skupine G20/OECD o upravljanju podjetij iz leta 2015 in izjave svetovalnega odbora sindikatov pri OECD z dne 28. maja 2021,

— ob upoštevanju tretje raziskave Eurofounda o evropskih podjetjih z dne 14. decembra 2015 o neposredni in posredni udeležbi delavcev,

— ob upoštevanju četrte raziskave Eurofounda o evropskih podjetjih z dne 13. oktobra 2020 o praksah na delovnem mestu za izkoriščanje potenciala delavcev,

— ob upoštevanju načel 7 in 8 evropskega stebra socialnih pravic,

— ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 4. marca 2021 o akcijskem načrtu za evropski steber socialnih pravic (COM(2021)0102),

— ob upoštevanju Izjave iz Porta in Socialne zaveze iz Porta,

— ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

— ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A9-0331/2021),

A. ker sta demokracija na splošno in zlasti demokracija na delovnem mestu temeljni vrednoti Evropske unije in zagotavljata zelo trdne temelje za krepitev odpornosti Evrope in socialne pogodbe; ker so te temeljne vrednote vključene tudi v Listino Skupnosti o temeljnih socialnih pravicah delavcev, Listino in v evropski steber socialnih pravic; ker je delo ključna dejavnost, ki družbi daje strukturo, saj zagotavlja sredstva za življenje, pa tudi razvoj posameznika in povezanost z družbo; ker so potrebni ukrepi za vzpostavitev ravnovesja med pogajalsko močjo delodajalcev in zaposlenih, kar je mogoče izboljšati s krepitvijo demokracije na delovnem mestu;

B. ker so socialno partnerstvo in kolektivna pogajanja med predstavniki delavcev in delodajalcev na nacionalni ravni in socialni dialog na ravni EU temeljni elementi evropskega socialnega modela, katerega skupna zapuščina socialnega dialoga, udeležbe delavcev, kolektivnih pogajanj, zastopanosti delavcev v upravi, zastopanja na področju zdravja in varnosti ter tristranskosti so gradniki raznolike ter trajnostne prihodnosti z ekonomskega in socialnega vidika;

C. ker je regulativno okolje v EU na področju delovnega prava in prava družb še vedno preveč razdrobljeno, kar bi lahko povzročilo pravno negotovost v zvezi z veljavnimi pravili in pravicami za delodajalce in zaposlene; ker je treba okrepiti nabor orodij EU na teh področjih z uvedbo ambiciozne okvirne direktive, ki bi racionalizirala in poenostavila veljavno zakonodajo ter okrepila pravice delavcev, zlasti pravico do obveščanja, posvetovanja in udeležbe;

D. ker ima demokracija na delovnem mestu glavno vlogo pri izboljšanju človekovih pravic na delovnem mestu in v družbi, zlasti ko so predstavniki delavcev, vključno s sindikati, dejavno vključeni v postopke primerne skrbnosti podjetij; ker bi bilo več demokracije na delovnem mestu v kombinaciji z večjo preglednostjo učinkovit način za odpravo neenakosti na delovnem mestu in v družbi; ker lahko demokracija na delovnem mestu izboljša zaupanje v demokratične vrednote in spodbudi delavce k udejstvovanju v demokratični kulturi in praksah;

E. ker spodbujanje demokracije na delovnem mestu zahteva zaščito in spoštovanje različnih socialnih in delavskih pravic in načel, vključno s pravico do kolektivne organizacije in kolektivnih ukrepov; ker je visoka raven demokracije na delovnem mestu povezana z bolj kakovostnimi delovnimi razmerji, stabilnostjo, višjimi plačami in višjo ravnjo varovanja zdravja in varnosti, tudi pred nadlegovanjem na delovnem mestu; ker sta socialna pravičnost in zlasti demokracija na delovnem mestu trdno vključena v mednarodne in evropske instrumente in standarde za človekove pravice; ker demokracija na delovnem mestu že več kot stoletje vodi družbeni napredek v Evropi in svetu; ker je bila Mednarodna organizacija dela ustanovljena leta 1919 s trdnim prepričanjem, da je svetovni mir mogoče vzpostaviti le, če bo temeljil na socialni pravičnosti (24); ker so socialni dialog, kolektivna pogajanja in zastopanje delavcev temeljne vrednote in pravice MOD, ki so določene v številnih konvencijah in priporočilih MOD, ter ker Svet Evrope prav tako uvršča demokracijo na delovnem mestu med svoje temeljne vrednote, kot je zapisano v Evropski konvenciji o človekovih pravicah in Evropski socialni listini;

F. ker so zastopanost in udeležba delavcev ter pokritost s kolektivnimi pogajanji ključni za uveljavljanje pravic delavcev in dobro delovanje podjetij; ker je po poročanju Eurofounda (25) v letu 2019 manj kot tretjina (31 %) podjetij v EU omogočala redno neposredno udeležbo zaposlenih v organizacijskem odločanju;

G. ker je v skladu z načeli skupine G20/OECD o upravljanju podjetij iz leta 2015 pravica delavcev do soodločanja pri upravljanju podjetij odvisna od zakonodaje in prakse posamezne države ter se lahko razlikuje tudi med podjetji;

H. ker so imeli sindikati in predstavniki delavcev osrednjo vlogo pri blaženju posledic pandemije covida-19 na delovnem mestu, od uvedbe ukrepov za zaščito zdravja in varnosti delavcev, zlasti kritičnih delavcev na zelo izpostavljenih delovnih mestih, do izvajanja programov ohranitve delovnih mest, kot so delo s krajšim delovnim časom in nove oblike organizacije dela, kot je delo od doma;

I. ker je pandemija covida-19 poslabšala predhodno obstoječe neenakosti spolov na trgu dela in poglobila razlike med spoloma v delovni aktivnosti; ker je to vplivalo zlasti na zelo feminizirane sektorje z nizkimi plačami in slabimi delovnimi pogoji, kjer so najbolj izpostavljene ženske, predvsem kot zdravstvene delavke, zaposlene na področju nege, čiščenja in vzdrževanja in zaposlene v gospodinjstvu, ki se borijo proti virusu in morajo med zaprtjem družbe delo usklajevati tudi z družinskimi obveznostmi;

J. ker zaradi koronavirusne krize potekajo številni postopki prestrukturiranja; ker se je zaradi negativnega vpliva pandemije začasno pospešilo prestrukturiranje podjetij in povečal njegov obseg; ker so posvetovanje z delavci, njihova udeležba in kolektivna pogajanja bistvenega pomena za obravnavanje pozitivnih in negativnih učinkov prestrukturiranja; ker so tehnološki razvoj, prehod na nizkoogljično gospodarstvo ter gospodarsko in socialno okrevanje po pandemiji covida-19 priložnost, da delovna mesta preidejo na oblike organizacije dela z visoko stopnjo vključenosti na vseh ravneh; ker so po podatkih Eurostata leta 2020 države članice z dobro razvitimi sistemi odnosov med delodajalci in delojemalci, delovnimi ureditvami in shemami skrajšanega delovnega časa dosegale boljše rezultate od evropskega povprečja, zaposlitev pa je izgubilo precej manj delavcev;

K. ker raziskave kažejo, da udeležba na delovnem mestu prispeva k uspešnosti podjetja, kakovosti delovnih mest in dobremu počutju; ker je glede na podatke Eurofounda (26) leta 2019 manj kot tretjina (31 %) podjetij v EU-27 omogočala redno neposredno udeležbo delavcev v organizacijskem odločanju, stopnja delavske udeležbe v EU pa je v zadnjem desetletju upadla (27); ker je bilo za več kot polovico ustanov na Švedskem (56 %) in Danskem (55 %) značilno redno neposredno sodelovanje z delavci; ker enako velja le za približno petino podjetij na Poljskem (20 %) in na Nizozemskem (21 %);

L. ker je trajnostno upravljanje podjetij mogoče doseči le z udeležbo zaposlenih;

M. ker glede na študijo MOD iz februarja 2010 z naslovom A comparative overview of terms and notions on employee participation (Primerjalni pregled pojmov udeležbe delavcev) obstajajo številni modeli udeležbe delavcev, v nekaterih nacionalnih sistemih pa imajo delavci pravico do izbire svojih predstavnikov v nadzornih ali upravnih organih podjetij;

N. ker se trajnostna podjetja od ostalih razlikujejo po tem, da imajo mehanizme za dajanje glasu delavcem in vključevanje njihovih pomislekov v postopek sprejemanja strateških odločitev, ki vplivajo na delovno silo ter celotne skupnosti in regije (28);

O. ker so študije pokazale, da udeležba delavcev povečuje produktivnost, vključenost delavcev, inovacije in organizacijo dela, podpira prehod na ogljičnonevtralno, podnebnonevtralno, z viri gospodarno in krožno gospodarstvo (29), ter enakost spolov, izboljšuje organizacijo dela in odločanje ter zagotavlja alternative zmanjševanju zaposlovanja zaradi krize;

P. ker so razlike med spoloma in plačami na vodilnih položajih še vedno prisotne ter ženskam preprečujejo polno udeležbo v gospodarstvu in družbi ter prispevanje k njima, stopnje podzaposlenosti žensk pa posledično ostajajo visoke in močno vplivajo na družbo in gospodarsko rast;

Q. ker je v skladu z mnenjem Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. oktobra 2018 o svežnju evropskega prava družb treba okrepiti vlogo evropskih svetov delavcev v primeru preoblikovanj velikih podjetij v skladu z Direktivo 2009/38/ES;

R. ker zaposleni niso samo deležniki podjetij, temveč so del njih skupaj z delničarji in vodstvenimi delavci; ker je udeležba delavcev v podjetjih osnovni element pluralističnega modela upravljanja podjetij, ki temelji na demokratičnih načelih, pravičnosti in učinkovitosti (30);

S. ker bo dejavno vključevanje delavcev v postopke odločanja v podjetjih ključnega pomena, da se zagotovijo hitre, bistvene in trajnostne spremembe politike in strategij, potrebne zaradi digitalnega in zelenega prehoda, ki bo prinesel precejšnje spremembe v svetu dela; ker bo privedlo tudi do boljše vključenosti najranljivejših delavcev v proces prehoda na zeleno in digitalno gospodarstvo;

T. ker načrt za okrevanje tako delavcem kot delodajalcem ponuja priložnost za inovacije v financiranju trajnostnih in digitalnih naložb in projektov, kakršne doslej še ni bilo; ker je pravočasna in učinkovita vključenost delavcev v načrtovanje in izvajanje teh projektov ključna za ustrezno opredelitev, predvidevanje in upravljanje njihovih morebitnih preobrazbenih učinkov na delovno mesto in odnose med socialnimi partnerji;

U. ker je pandemija covida-19 razkrila, da je močno potrebno mnogo širše in močnejše sodelovanje socialnih partnerjev, zlasti v prizadevanju za doseganje zelenega in digitalnega prehoda na trajnostno, pravično in socialno prihodnost EU;

V. ker je konferenca o prihodnosti Evrope priložnost za preseganje kriznih razmer in vključevanje državljanov EU v oblikovanje njene prihodnosti ter s tem krepitev demokracije na vseh ravneh;

W. ker mala in srednja podjetja zagotavljajo 6 od 10 delovnih mest v EU;

Udeležba delavcev v podjetjih

1. je seznanjen z bogato in medsebojnopovezano mrežo za udeležbo delavcev na delovnih mestih po vsej Uniji, od delavcev in predstavnikov delavcev, vključno s sindikati, ki jih izvolijo delavci na lokalni ravni med svojimi kolegi, do svetov delavcev na različnih lokacijah v kompleksnejših podjetjih, posebne zastopanosti na področju zdravja in varnosti ter zastopanosti delavcev v nadzornih ali upravnih odborih podjetij;

2. priznava različne pravne okvire za udeležbo delavcev v upravi v 18 državah članicah EU; poudarja, da se obseg in intenzivnost udeležbe delavcev v upravnih odborih podjetij zelo razlikujeta; poudarja, da zeleni in digitalni prehod močno vplivata na svet dela ter da so podjetja z dobro uveljavljenimi sistemi udeležbe delavcev v zadevah podjetja bolj odporna in trajnostna ( 31 )

3. je prepričan, da mora biti mnenje delavcev temeljni element pobud EU, če želimo zagotoviti trajnostno in demokratično upravljanje podjetij in primerno skrbnost na področju človekovih pravic, tudi v zvezi z delom, ter na področju podnebnih sprememb in okolja in zmanjšati rabo nepoštenih praks, kot sta izkoriščanje delovne sile in nelojalna konkurenca na notranjem trgu, tudi v skladu s členom 154 PDEU, kjer je to ustrezno;

4. poudarja, da je pomembno nenehno izboljševati politike EU in držav članic na področju izobraževanja, usposabljanja ter znanj in spretnosti, vključno s poklicnim usposabljanjem, zlasti da se zagotovijo vseživljenjsko učenje in usposabljanje ter izpopolnjevanje in prekvalificiranje za vse delavce;

5. poziva Komisijo, naj spoštuje sporazume med evropskimi socialnimi partnerji na medpanožni in sektorski ravni, kot so določeni v Pogodbah; poudarja, da spoštovanje sporazumov evropskih socialnih partnerjev vključuje njihovo izvajanje na skupno zahtevo podpisnic v zadevah iz člena 153 PDEU s sklepom Sveta na predlog Komisije;

6. ugotavlja, da lahko statut EU za evropsko družbo (Societas Europeae – SE) zaradi vrzeli ( 32 ) nenamerno podjetjem omogoči, da se izognejo nacionalnim predpisom, zlasti o zastopanosti zaposlenih v upravi; obžaluje, da sveženj o pravu družb iz leta 2019 ( 33 ) ni odpravil teh pomanjkljivosti, in poziva Komisijo, naj opravi oceno takoj, ko bodo države članice prenesle sveženj, da bi ocenila domnevne vrzeli; ugotavlja, da lahko nekatere čezmejne združitve okrepijo enotni trg z zagotavljanjem najboljših sinergij med evropskimi podjetji, vendar lahko včasih privedejo do nepoštenih praks, ki jih je treba odpraviti, prav tako pa se lahko izkoristijo za izogibanje pravicam zastopanja; poudarja, da je treba posebno pozornost nameniti kompleksnim korporativnim strukturam in dobavnim ali podizvajalskim verigam, da bi zagotovili spoštovanje socialnih standardov;

7. poudarja, da morajo imeti predstavniki delavcev pravico do obveščenosti o uporabi napotenih delavcev v podizvajalskih verigah in možnost, da z njimi stopijo v stik, v skladu z obveznostmi iz člena 8 direktive o delu ( 34 ) prek agencij za zagotavljanje začasnega dela, v skladu s katerim mora podjetje uporabnik organom, ki predstavljajo delavce, priskrbeti informacije o uporabi delavcev, zaposlenih pri agenciji za zagotavljanje začasnega dela;

8. poudarja, da je v uvodni izjavi 35 Direktive (EU) 2019/2121 ( 35 ) o čezmejnih preoblikovanjih, združitvah in delitvah zapisano, da bi se v nekaterih okoliščinah pravica družb do izvedbe čezmejne operacije lahko izkoristila za zlorabe ali goljufive namene, na primer za izogibanje pravicam delavcev, plačilom za socialno varnost ali davčnim obveznostim ali za kaznive namene; meni, da je v zvezi s tem bistvena ustrezna opredelitev ambicioznih minimalnih standardov EU o obveščanju in sodelovanju delavcev v upravnih odborih ter posvetovanju z njimi, ko se podjetja čezmejno prestrukturirajo; poziva Komisijo, naj v kontekstu svoje bližnje ocene Direktive (EU) 2019/2121 pri spremembi obstoječih direktiv, ki se nanašajo na zastopanje delavcev v organih družb in bi lahko pripomogle k izboljšanju upravljanja podjetij, upošteva obstoječe zglede dobre prakse ter rezultate študij in ocen pozitivnih socialno-ekonomskih učinkov in posledic, ki se nanašajo na to zastopanje; poziva Komisijo, naj pripravi pobude za ozaveščanje in izboljšanje poznavanja nacionalnih pravil in pravil EU o zastopanosti delavcev v organih družb v posameznih državah članicah in naj podpre izmenjavo zgledov dobre prakse ter oceni različne oblike udeležbe delavcev in njihovih socialno-ekonomskih posledic;

9. ponovno poudarja, da številni pravni akti EU v zvezi s pravicami do zastopanja v upravi delavcev ne določajo minimalnih zahtev za zastopanost na ravni uprave v različnih oblikah evropskih družb ali za družbe, ki uporabljajo instrumente prava družb EU, da bi omogočile čezmejno mobilnost družb in pravno reorganizacijo, vključno s čezmejnimi združitvami, preoblikovanji in delitvami ( 36 ) ; poziva Komisijo in države članice, naj sprejme nujne in odločne ukrepe, da bodo evropska podjetja spoštovala pravice delavcev do obveščenosti, posvetovanja in udeležbe ter da bodo ustrezno izpolnjevala nacionalne pravne zahteve in pravne zahteve na ravni EU;

10. poziva Komisijo, naj ustrezno izboljša okvire, ki urejajo evropske družbe in evropske zadruge, in na podlagi svoje pravočasne ocene sveženj o pravu družb, ter naj vanje vključi minimalna pravila EU o udeležbi in zastopanosti delavcev v nadzornih svetih, tudi pravila o enakosti spolov;

11. poziva Komisijo in države članice, naj vzpostavijo ustrezne pogoje in zahteve, da bo do leta 2030 vsaj 80 % gospodarskih družb v EU vključenih v sporazume o trajnostnem upravljanju podjetij ( 37 ) , pri tem pa priznajo posebno upravno breme za mala in srednja podjetja; v ta namen poziva k pripravi strategij, dogovorjenih z delavci, da bi s praksami upravljanja in prisotnostjo na trgu pozitivno vplivali na okoljski, družbeni in gospodarski razvoj, okrepili vlogo direktorjev pri uresničevanju dolgoročnih interesov njihovega podjetja, izboljšali odgovornost direktorjev za vključevanje trajnosti v odločanje podjetij ter spodbujali prakse upravljanja podjetij, ki prispevajo k njihovi trajnosti, tudi s poročanjem, prejemki v upravnih odborih, sestavo upravnih odborov in vključenostjo deležnikov ( 38 )

12. poziva Komisijo, naj izpolni svojo zavezo, da bo brez nadaljnjega odlašanja predložila direktivo o zavezujoči primerni skrbnosti na področju okolja in človekovih pravic in odgovornem poslovanju ter pravicah delavcev, kot so pravica do organiziranja in kolektivnega pogajanja, zdravje in varnost in delovni pogoji; poudarja, da bi morala ta direktiva uvesti zahteve glede obvezne primerne skrbnosti, ki bi zajemala delovanje in dejavnosti podjetij in njihove poslovne odnose, vključno z oskrbovalnimi in podizvajalskimi verigami, ter zagotoviti polno vključenost sindikatov in predstavnikov delavcev v postopku primerne skrbnosti, vključno s procesom razvoja in izvajanja;

13. je prepričan, da lahko uvedba novih digitalnih tehnologij na delovnem mestu pozitivno vpliva na delovno okolje, če bo verodostojno izvedena in nadzorovana, za kar bo potrebno pravočasno in smiselno obveščanje predstavnikov delavcev, vključno s sindikati, ter posvetovanje z njimi, da se zagotovi popolno spoštovanje njihovega zdravja, varnosti, varstva podatkov, enake obravnave, stabilnosti zaposlitve, socialne zaščite in dobrega počutja na delovnem mestu ter prepreči neupravičeno izkoriščanje in nadzor delavcev ter diskriminacija in stigmatizacija, zlasti prek algoritmov; poudarja, da bi morali imeti sindikati in predstavniki delavcev potreben dostop in sredstva za ocenjevanje in ovrednotenje digitalne tehnologije pred njeno uvedbo; poudarja, da se pri novih digitalnih tehnologijah in umetni inteligenci ne bi smeli ponavljati obstoječa diskriminacija in družbena pristranskost, temveč bi morale prispevati k socialni vključenosti in udeležbi različnih skupin; poudarja, da je treba uporabiti načelo privzete etike v celotnem življenjskem ciklu digitalnih tehnologij, da bi izkoristili njihov celoten potencial in preprečili pristranskosti; poudarja, da so strukture socialnega dialoga, sektorska kolektivna pogajanja, obveščanje sindikatov in predstavnikov delavcev ter posvetovanje z njimi in njihova udeležba ključni za zagotavljanje potrebne podpore delavcem za uspešnejše prispevanje in sodelovanje pri uvajanju in spremljanju digitalne tehnologije na delovnem mestu s strani socialnih partnerjev;

14. meni, da so pravice delavcev do organiziranja, sindikalnega zastopanja, svobode zbiranja in združevanja ter kolektivnega pozivanja k reformam na delovnem mestu temeljni vidiki evropskega projekta in temeljna načela socialnega modela, ki ga podpirajo in pravno zagotavljajo institucije EU; je zaskrbljen, ker nekateri delavci z novimi oblikami zaposlitve niso učinkovito zastopani in nimajo pravic do udeležbe na delovnem mestu; obžaluje, da to še zlasti velja za sektorje, kjer je večina zaposlenih žensk ( 39 ) ; ponovno poziva Komisijo in države članice, naj delavcem z vsemi oblikami zaposlitve zagotovijo pravico do združevanja in udeležbe na delovnem mestu; poziva Komisijo, naj dopolni dejavnosti držav članic za zaščito delavcev pri uveljavljanju njihove pravice do združevanja in udeležbe na delovnem mestu;

15. poziva Komisijo in države članice, naj se skupaj s socialnimi partnerji zavežejo, da bodo pokritost s kolektivnimi pogajanji v sistemih, ki združujejo zakonsko ureditev zaposlovanja in delovnih pogojev ter ureditev zaposlovanja in delovnih pogojev socialnih partnerjev, povečale na 90 % do leta 2030; poudarja, da kolektivna pogajanja prispevajo k socialnemu tržnemu gospodarstvu, za katerega si prizadeva Lizbonska pogodba; ponovno poudarja, da je treba zaščititi pogodbe EU, ki izrecno ščitijo avtonomijo socialnih partnerjev, in regulativne sisteme v nekaterih državah članicah, da bi lahko socialni partnerji še naprej delovali neodvisno, s tem pa se zagotovita visoka raven legitimnosti in napredek pri vključevanju v kolektivne pogodbe; poziva države članice, naj odpravijo vsako nacionalno zakonodajo, ki ovira kolektivna pogajanja, tudi tako, da zagotovijo dostop sindikatov do delovnih mest za namen organizacije;

16. poudarja, da reforme v državah članicah ne bi smele negativno vplivati na kolektivna pogajanja, ki jih je treba spodbujati na sektorski ravni, med drugim s podpiranjem krepitve zmogljivosti socialnih partnerjev; poziva Komisijo in države članice, naj socialne partnerje v celoti vključijo v oblikovanje politike EU; poudarja, da morajo reforme trga dela na nacionalni ravni prispevati k izvajanju evropskega stebra socialnih pravic, vključno z načelom 8 o socialnem dialogu in udeležbi delavcev, kolektivnih pogajanjih ter spoštovanju avtonomije socialnih partnerjev in pravice do kolektivnih ukrepov ter do pravočasnega obveščanja in posvetovanja o prenosih, prestrukturiranju in združitvi podjetij ter kolektivnem odpuščanju; poziva Komisijo, naj v zvezi s temi vprašanji analizira reforme trga dela v teh načrtih;

Nov okvir za obveščanje, posvetovanje in zastopanje v upravi

17. poudarja, da je treba temeljito izvrševati, oceniti ter, če bo na podlagi te ocene to potrebno, okrepiti in utrditi vso ustrezno zakonodajo EU, da bi zagotovili, da bosta obveščanje delavcev in posvetovanje z njimi sestavni del odločanja podjetij in da se bosta izvajala na ustrezni ravni v podjetjih;

18. poudarja, da je pomembno zagotoviti pravočasno in smiselno obveščanje in posvetovanje po vsej EU, preden se sprejmejo vodstvene odločitve s potencialnim vplivom na delavce, zaposlitev in delovne pogoje ter o politikah ali ukrepih, predvsem tistih s čezmejnimi posledicami; poudarja, da morajo imeti predstavniki delavcev, vključno s sindikati, dostop do potrebnega strokovnega znanja in podporne dokumentacije glede odločitev vodstva, da bi lahko ocenili posledice teh čezmejnih politik in procesov za delovno silo in podjetja in oblikovali alternative; poudarja, da mora med sindikati, predstavniki delavcev in vodstvom potekati pristen dialog o teh alternativah;

19. poudarja, da morajo imeti predstavniki zaposlenih, predvsem evropski sveti delavcev, ustrezne informacije in da se je treba z njimi posvetovati, potem pa morajo sodelovati pripravi in izvajanju nadnacionalnih zadev, ki pomembno vplivajo na interese delavcev; poudarja, da bi to moralo vključevati zadeve, ki so pomembne za evropsko delovno silo v smislu obsega njihovega potencialnega učinka ali če vključujejo prenos dejavnosti med državami članicami; poudarja, da je treba evropski svet delavcev obveščati in se z njim posvetovati, predvsem o vprašanjih, ki se nanašajo na trenutno stanje in verjetni razvoj na področju zaposlovanja, naložb, temeljnih sprememb glede organizacije družbe, uvajanja novih delovnih in proizvodnih postopkov, prenosa proizvodnje, združitev, zmanjšanja ali zapiranja družb, podružnic ali njihovih bistvenih delov in kolektivnega odpuščanja presežnih delavcev; poudarja tudi, da lahko delovanje evropskega sveta delavcev razvija in spodbuja kulturo podjetij in kohezijo ter da bi morali predstavniki delavcev sodelovati pri razvoju socialnih načrtov, da bi lahko vplivali na spremembe, ki utegnejo vplivati nanje in povzročiti odpuščanje; meni, da je nujno treba okrepiti evropske svete delavcev in pri tem upoštevati razlike v sistemih odnosov med delodajalci in delojemalci v državah članicah;

20. ugotavlja, da so še opazne razlike med državami EU glede kakovosti, časovnega razporeda in učinkovitosti obveščanja in posvetovanja pred sprejemanjem poslovnih odločitev in da se prestrukturiranje v Evropi izvaja na različne načine; ugotavlja, da se dialog o alternativah odpuščanju in zaprtju obratov v EU zelo razlikuje; opozarja, da je že leta 2013 predlagal pravni okvir ( 40 ) za obveščanje delavcev in posvetovanje z njimi ter predvidevanje in upravljanje prestrukturiranja, da bi zagotovili trajnostno in socialno vključujoče prestrukturiranje ter da pri tem ne bi bil zapostavljen noben delavec; meni, da je dosledna strategija EU, ki bo podjetjem in delavcem omogočila obvladovanje pravičnega zelenega in digitalnega prehoda, bistvenega pomena;

21. meni, da bi morala biti pravica delavcev do obveščenosti in posvetovanja vedno zagotovljena pravočasno in bi morala obravnavati kvantitativne in kvalitativne učinke na zaposlovanje in delovne pogoje ter spremembe, ki izhajajo iz digitalnih tehnologij in aplikacij za izboljšanje obstoječih poslovnih procesov in učinkovitosti delovne sile; poudarja, da so obveščanje delavcev in posvetovanje z njimi ter udeležba v upravnih odborih učinkovita orodja za uveljavljanje pravic delavcev;

22. poziva EU, naj zagotovi, da bodo delavci zastopani tudi v upravah podjetij, ki uporabljajo zakonodajo EU ( 41 ) za namene čezmejnega prestrukturiranja in mobilnosti podjetij; poudarja, da mora biti sestava uprav uravnotežena glede na spol, in sicer v smislu števila sedežev zaposlenih in celotne uprave; ponovno poziva Svet, naj prekine blokado direktive o zastopanosti žensk v upravnih odborih, ker je treba za doseganje participativnih delovnih mest zagotoviti enakost spolov na vseh ravneh;

23. meni, da je treba storiti še veliko za zagotovitev enakosti spolov in enakih možnosti v vseh vidikih udeležbe delavcev po vsej EU ter za ustrezno zastopanje zaposlenih invalidov; ugotavlja, da se trdovratna neenakost spolov odraža tudi v omejenem dostopu žensk do vodilnih in predstavniških položajev na delovnem mestu; ponovno izpostavlja, da sta enakost spolov in raznolikost v upravnih odborih ključno demokratično načelo s pozitivnimi stranskimi učinki na gospodarstvo; poziva, naj se uvedejo dodatni ukrepi v posvetovanju s socialnimi partnerji, da se zagotovita uravnotežena zastopanost in enakost spolov; ugotavlja, da spolne kvote prispevajo k doseganju večje raznolikosti, enakosti spolov in pravičnosti v vseh organih odločanja;

24. meni, da bi morala podjetja doseči napredek pri zagotavljanju raznolikosti in enakosti spolov, vključno z enakim plačilom na delovnem mestu; poziva Svet, naj doseže napredek pri direktivi o zastopanosti žensk v upravnih odborih; poziva, naj se kvota 40 % uporabi tako za neizvršne kot izvršne odbore (obravnavane posebej), tako v zasebnih podjetjih kot v podjetjih v javni lasti, s postopnim prilagajanjem nacionalne zakonodaje;

25. poziva Komisijo, naj sledi prednostnim nalogam iz strategije za enakost spolov za obdobje 2020–2025 in zlasti poskrbi, da se v Svetu potrdi predlog direktive o zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi, in s tem povezanih ukrepih;

26. poziva Komisijo, naj po napovedani oceni učinka in po posvetovanjih s socialnimi partnerji uvede novo okvirno direktivo o obveščanju in udeležbi delavcev ter posvetovanju z njimi za evropska podjetja in za podjetja, ki uporabljajo instrumente za mobilnost podjetij EU, da bi vzpostavila minimalne standarde, med drugim za predvidevanje sprememb, tudi v zvezi z ukrepi glede podnebnih sprememb, digitalno preobrazbo in prestrukturiranje, zlasti na ravni podjetja;

27. poudarja, da bi se nekatere pomanjkljivosti prava EU odpravile z uvedbo pragov za minimalni standard EU v zvezi z zastopanostjo v upravi v okviru te nove okvirne direktive; zato meni, da bi moralo biti število/delež sedežev za predstavnike delavcev v upravi od nekaj sedežev do enakega števila sedežev, odvisno od števila zaposlenih v podjetju in njegovih podružnicah;

28. opozarja, da je direktiva o evropskem svetu delavcev del pravnega reda EU o pravicah delavcev do udeležbe in obveščenosti ter posvetovanja z njimi; izraža zaskrbljenost zaradi pomanjkljivosti v zasnovi direktive, zlasti glede uveljavljanja in učinkovitosti pravic do obveščenosti in posvetovanja, ter obžaluje, da se leta 2008 ni izkoristila priložnost za nadaljnji razvoj in znatno izboljšanje direktive;

29. poudarja, da je treba predstavnike delavcev in vodstva ozaveščati o evropskih svetih delavcev; poudarja, da so evropski sveti delavcev edinstveni nadnacionalni organi ( 42 ) , vzpostavljeni za obveščanje delavcev in posvetovanje z njimi ter za izgradnjo in spodbujanje identitete podjetij, in da nanje vpliva raven ali intenzivnost odnosov med delodajalci in delojemalci ter politični okviri; obžaluje, da centralna uprava ne zagotovi vedno finančnih, materialnih in pravnih virov, ki so potrebni, da lahko evropski sveti delavcev ustrezno opravljajo svoje naloge; poziva Komisijo, naj preuči ukrepe, ki so potrebni za izboljšanje udeležbe delavcev in boljše izvrševanje direktive o evropskem svetu delavcev, ter naj po potrebi predlaga revizijo direktive, da bi okrepila pravico predstavnikov delavcev do obveščenosti in posvetovanja, predvsem v postopkih prestrukturiranja;

30. poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo okrepitev pravice do obveščenosti in posvetovanja, da bo mnenje evropskega sveta delavcev upoštevano pri odločitvah podjetja in bo podano pred zaključkom posvetovanja na ustrezni ravni in preden upravljavski organi sprejmejo odločitev; poleg tega poziva Komisijo, naj okrepi mehanizme izvajanja, države članice poziva, naj zagotovijo učinkovit dostop do pravnega varstva posebnim pogajalskim organom ter evropskemu svetu delavcev, naj uvedejo učinkovite, odvračilne in sorazmerne kazni, da bi zagotovili skladnost ter po 20 letih odpravili izjeme za stare t. i. prostovoljne sporazume, sprejete pred direktivo, naj si prizadevajo za utrditev koncepta nadnacionalnega značaja zadeve v kontekstu direktive o evropskem svetu delavcev, preprečijo zlorabo pravil o zaupnosti kot način za omejevanje dostopa do informacij in učinkovite udeležbe, okrepijo dodatne pogoje ter zagotovijo učinkovito usklajevanje obveščanja, posvetovanja in udeležbe na lokalni, nacionalni in evropski ravni;

o

o o

31. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

(1) UL L 225, 12.8.1998, str. 16.

(2) UL L 303, 2.12.2000, str. 16.

(3) UL L 180, 19.7.2000, str. 22.

(4) UL L 141, 27.5.2011, str. 1.

(5) UL L 82, 22.3.2001, str. 16.

(6) UL L 294, 10.11.2001, str. 22.

(7) UL L 207, 18.8.2003, str. 25.

(8) UL L 80, 23.3.2002, str. 29.

(9) UL L 142, 30.4.2004, str. 12.

(10) UL L 310, 25.11.2005, str. 1.

(11) UL L 122, 16.5.2009, str. 28.

(12) UL C 341, 24.8.2021, str. 23.

(13) UL C 56, 16.2.2021, str. 10.

(14) UL C 10, 11.1.2021, str. 14.

(15) UL C 62, 15.2.2019, str. 24.

(16) UL C 177, 18.5.2016, str. 1.

(17) UL C 161, 6.6.2013, str. 35.

(18) UL C 87 E, 1.4.2010, str. 133.

(19) UL C 332 E, 15.11.2013, str. 78.

(20) UL C 440, 30.12.2015, str. 23.

(21) UL C 93, 9.3.2016, str. 161.

(22) UL C 445, 29.10.2021, str. 75.

(23) UL C 456, 10.11.2021, str. 208.

(24) Gl.: Ustava MOD (1919) in filadelfijska deklaracija MOD (1944).

(25) https://www.eurofound.europa.eu/news/news-articles/companies-capitalise-on-direct-employee-involvement-to-enhance-performance-and-well-being

(26) Raziskava o evropskih podjetjih 2019.

(27) Evropski sindikalni inštitut, 2021, „Benchmarking Working Europe 2020 – Covid-19 and the world of work: the impact of a pandemic (Covid-19 in svet dela: posledice pandemije)“.

(28) Rapp, M. S., Wolff, M., Udoieva, I., Hennig, J. C., „Mitbestimmung im Aufsichtsrat und ihre Wirkung auf die Unternehmensführung“, Hans-Böckler-Stiftung, št. 424, junij 2019; Ernst and Young, Study on directors’ duties and sustainable corporate governance, julij 2020.

(29) Smernice za pravičen prehod v okoljsko vzdržne družbe in gospodarstva za vse, https://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_emp/---emp_ent/documents/publication/wcms_432859.pdf; Zaposlovanje in socialne zadeve v Evropi, https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/e823d46f-e518-11eb-a1a5-01aa75ed71a1/language-en

(30) Študija Mednarodne organizacije dela iz novembra 2018 o modelih upravljanja podjetij – struktura, raznolikost, ocenjevanje in obeti.

(31) https://www.boeckler.de/pdf/mbf_praes_arguments_co_determination.pdf

(32) https://www.etui.org/sites/default/files/R%20121%20Conchon%20BLER%20in%20 Europe%20EN%20WEB.pdf. Pravni okvir SE v sedanji obliki ne pomaga pri varovanju obstoječih pravic do zastopanosti zaposlenih v upravi in podjetjem celo ponuja možnost za izogibanje obveznostim v zvezi s tem (Kluge in Stollt, 2011; Keller in Werner, 2010). Zdi se, da bi se statut SE lahko izrabil za tri potencialne strategije izogibanja, in sicer izogibanje zastopanosti zaposlenih v upravi, zamrznitev pravic glede zastopanosti ali zmanjšanje števila sedežev, namenjenih predstavnikom delavcev v upravi, predvsem kadar te sedeže zasedajo zunanji sindikalisti.

(33) Direktiva (EU) 2019/2121 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2019 o spremembi Direktive (EU) 2017/1132 glede čezmejnih preoblikovanj, združitev in delitev (UL L 321, 12.12.2019, str. 1).

(34) Direktiva 2008/104/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o delu prek agencij za zagotavljanje začasnega dela (UL L 327, 5.12.2008, str. 9).

(35) Direktiva (EU) 2019/2121 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2019 o spremembi Direktive (EU) 2017/1132 glede čezmejnih preoblikovanj, združitev in delitev (UL L 321, 12.12.2019, str. 1).

(36) https://www.eurofound.europa.eu/observatories/eurwork/industrial-relations-dictionary/directive-on-cross-border-mobility-of-companies

(37) Delovni dokument služb Komisije z dne 4. marca 2021, priložen akcijskemu načrtu za evropski steber socialnih pravic (SWD(2021)0046).

(38) Delovni dokument služb Komisije z dne 4. marca 2021, priložen akcijskemu načrtu za evropski steber socialnih pravic (SWD(2021)0046).

(39) https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2020/662491/IPOL_ STU(2020)662491_EN.pdf

(40) https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2020/662491/IPOL_ STU(2020)662491_EN.pdf

(41) Direktiva (EU) 2019/2121, Direktiva 2001/86/ES in Direktiva 2003/72/ES.

(42) https://www.eurofound.europa.eu/observatories/eurwork/industrial-relations-dictionary/european-works-councils: evropski sveti delavcev so stalni organi, ki omogočajo obveščanje zaposlenih v evropskih podjetjih in evropskih skupinah podjetij ter posvetovanje z njimi, kot zahteva direktiva o evropskem svetu delavcev iz leta 1994.