Predlog UREDBA SVETA o zaključku delnega vmesnega pregleda izravnalnih ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz nekaterih vrst polietilen tereftalata (PET) s poreklom, med drugim, iz Indije /* COM/2012/0237 final - 2012/0121 (NLE) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. Ozadje predloga · Razlogi za predlog in njegovi cilji Ta predlog zadeva uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti („osnovna uredba“), v postopku glede uvoza nekaterih vrst polietilen tereftalata (PET) s poreklom, med drugim, iz Indije. · Splošno ozadje Ta predlog je nastal pri izvajanju osnovne uredbe in je posledica preiskave, ki je bila izvedena po vsebinskih in postopkovnih zahtevah iz osnovne uredbe. · Veljavne določbe na področju, na katero se nanaša predlog Dokončni ukrepi so v veljavi, uvedeni pa so bili z Uredbo Sveta (ES) št. 1645/2005 z dne 6. oktobra 2005 o spremembah Uredbe (ES) 2603/2000 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz določenega polietilen tereftalata s poreklom, med drugim, iz Indije. · Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije Ni relevantno. 2. Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi in ocena učinka · Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi Zainteresirane strani, na katere se nanaša postopek, so imele možnost, da med preiskavo zagovarjajo svoje interese v skladu z določbami osnovne uredbe. · Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj Strokovno mnenje ni bilo potrebno. · Ocena učinka Ta predlog je posledica izvajanja osnovne uredbe. Osnovna uredba ne vsebuje določb za splošno oceno učinka, vendar vsebuje izčrpen seznam pogojev, ki jih je treba oceniti. 3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA · Povzetek predlaganih ukrepov Komisija je 2. aprila 2011 začela delni vmesni pregled v zvezi z uvozom nekaterih vrst polietilen tereftalata (PET) s poreklom, med drugim, iz Indije. Priloženi predlog uredbe Sveta temelji na ugotovitvah izvedene preiskave, ki je po obsegu omejena na preiskavo subvencioniranja glede vložnika. V preiskavi je bilo ugotovljeno, da je bila stopnja subvencioniranja nižja kot v zadnji preiskavi, vendar da spremenjene okoliščine, zaradi katerih je prišlo do nižje stopnje subvencioniranja, niso trajne narave. Zato se predlaga, da Svet sprejme priloženi predlog Uredbe o zaključku, ki ga je treba objaviti najpozneje 1. julija 2012. · Pravna podlaga Uredba Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti. · Načelo subsidiarnosti Predlog je v izključni pristojnosti Evropske unije. Načelo subsidiarnosti se zato ne uporablja. · Načelo sorazmernosti Predlog je skladen z načelom sorazmernosti iz naslednjih razlogov. Oblika ukrepanja je opisana v navedeni osnovni uredbi in ne dopušča odločanja na nacionalni ravni. Navedba o načinu zmanjšanja finančne in upravne obremenitve Unije, nacionalnih vlad, regionalnih in lokalnih organov, gospodarskih subjektov in državljanov ter o njeni sorazmernosti s ciljem predloga se ne uporablja. · Izbira instrumentov Predlagani instrument: uredba. Druga sredstva ne bi bila primerna, ker osnovna uredba ne predvideva drugih možnosti. 4. PRORAČUNSKE POSLEDICE Predlog ne vpliva na proračun Unije. 2012/0121 (NLE) Predlog UREDBA SVETA o zaključku delnega vmesnega pregleda izravnalnih ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz nekaterih vrst polietilen tereftalata (PET) s poreklom, med drugim, iz Indije SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti[1] („osnovna uredba“), ter zlasti členov 19 in 24 Uredbe, ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija, ob upoštevanju naslednjega: 1. POSTOPEK 1.1. Predhodna preiskava in obstoječi izravnalni ukrepi (1) Svet je z Uredbo (ES) št. 2603/2000[2] uvedel dokončno izravnalno dajatev na uvoz polietilen tereftalata („PET“) s poreklom, med drugim, iz Indije („prvotna protisubvencijska preiskava“). Dokončne ugotovitve in sklepi pospešenega pregleda v skladu s členom 20 osnovne uredbe so navedeni v Uredbi Sveta (ES) št. 1645/2005[3]. Svet je po pregledu zaradi izteka ukrepa z Uredbo (ES) št. 193/2007[4] uvedel dokončno izravnalno dajatev za dodatno obdobje petih let. Izravnalni ukrepi so bili spremenjeni z Uredbo Sveta (ES) št. 1286/2008[5] po delnem vmesnem pregledu („zadnja preiskava v zvezi s pregledom“). Izravnalni ukrepi vključujejo posebno dajatev. Stopnja dajatve se giblje med 0 EUR in 106,5 EUR/tono za poimensko navedene indijske proizvajalce s stopnjo preostale dajatve 69,4 EUR/tono, uvedene na uvoz vseh drugih proizvajalcev. (2) Po spremembi imena ene indijske družbe South Asian Petrochem Ltd je Komisija z Obvestilom (ES) 2010/C 335/07[6] sklenila, da bi se protisubvencijske ugotovitve v zvezi s South Asian Petrochem Ltd morale uporabljati za družbo Dhunseri Petrochem & Tea Limited. 1.2. Obstoječi protidampinški ukrepi (3) Svet je z Uredbo (ES) št. 2604/2000[7] uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz PET s poreklom, med drugim, iz Indije („prvotna protidampinška preiskava“). Zato je bil v skladu s členom 11(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009[8] („osnovna protidampinška uredba“) opravljen pregled v zvezi z družbo South Asian Petrochem Ltd („pregled za novega izvoznika“), katerega dokončne ugotovitve in sklepi so določeni v Uredbi Sveta (ES) št. 1646/2005[9]. Po pregledu zaradi izteka ukrepa je Svet z Uredbo (ES) št. 192/2007[10] uvedel dokončno protidampinško dajatev za dodatno obdobje petih let. Protidampinški ukrepi so bili spremenjeni z Uredbo Sveta (ES) št. 1286/2008 po preiskavi v zvezi z delnim vmesnim pregledom („zadnja preiskava v zvezi s protidampinškim pregledom“). Ukrepi so bili določeni na ravni odprave škode in so vključevali posebne protidampinške dajatve. Stopnja dajatve se giblje med 87,5 EUR in 200,9 EUR/tono za poimensko navedene indijske proizvajalce s stopnjo preostale dajatve 153,6 EUR/tono, uvedene na uvoz drugih proizvajalcev („trenutne protidampinške dajatve“). (4) Po spremembi imena ene indijske družbe South Asian Petrochem Ltd je Komisija z Obvestilom (ES) 2010/C 335/06[11] sklenila, da bi se protidampinške ugotovitve v zvezi s South Asian Petrochem Ltd morale uporabljati za Dhunseri Petrochem & Tea Limited. (5) Komisija je s Sklepom 2005/697/ES[12] sprejela ponudbe o zavezi družbe South Asian Petrochem Ltd, v katerih je bila določena minimalna uvozna cena („zaveza“). Po spremembi imena je Komisija z Obvestilom (ES) 2010/C 335/05 sklenila, da bi se zaveza, ki jo je ponudila družba South Asian Petrochem Ltd, morala uporabljati za družbo Dhunseri Petrochem & Tea Limited. 1.3. Začetek delnega vmesnega pregleda (6) Zahtevek za delni vmesni pregled je v skladu s členom 19 osnovne uredbe vložila družba Dhunseri Petrochem & Tea Limited, indijski proizvajalec izvoznik PET („vložnik“). Zahtevek je bil po obsegu omejen na preiskavo subvencioniranja in vložnika. Vložnik je hkrati zahteval tudi pregled trenutnih protidampinških ukrepov. Preostale protidampinške in izravnalne dajatve veljajo za uvoz izdelkov, ki jih je proizvedel vložnik, vložnikovo prodajo v Unijo pa zajema zaveza. (7) Vložnik je predložil dokaze prima facie, da nadaljevanje ukrepov na sedanji ravni ni več potrebno za preprečevanje subvencioniranja, proti kateremu se lahko uvedejo izravnalni ukrepi. Vložnik je zlasti predložil dokaze prima facie, ki kažejo, da se je znesek subvencije zmanjšal precej pod stopnjo dajatve, ki se trenutno uporablja zanj. Do tega zmanjšanja splošnega zneska subvencije je prišlo zlasti zaradi izteka njegovega statusa izvozno usmerjene enote. Shema izvozno usmerjenih enot je z obsegom 13,5 % predstavljala veliko večino subvencij v višini 13,9 %, ki so bile ugotovljene med pospešenim pregledom. (8) Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da je zahtevek vseboval zadostne dokaze prima facie, in 2. aprila 2011 z obvestilom o začetku, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije[13], napovedala začetek delnega vmesnega pregleda („sedanji pregled“) v skladu s členom 19 osnovne uredbe. Pregled je bil po obsegu omejen na proučitev subvencioniranja v zvezi z vložnikom. 1.4. Strani, ki jih preiskava zadeva (9) Komisija je o začetku pregleda uradno obvestila vložnika, predstavnike države izvoznice in združenje proizvajalcev Unije. Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. (10) Ena zainteresirana stran je zahtevala zaslišanje, ki ji je bilo odobreno. (11) Komisija je vložniku in indijski vladi poslala vprašalnik, da bi dobila informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za preiskavo, ta pa sta izpolnjena vprašalnika vrnila v predpisanem roku. (12) Komisija je zahtevala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev subvencioniranja. Komisija je opravila preveritvene obiske v prostorih vložnika v Kalkuti v Indiji ter v prostorih indijske vlade v New Delhiju (generalni direktorat za zunanjo trgovino in ministrstvo za trgovino) in Kalkuti (ministrstvo za trgovino in industrijo vlade Zahodne Bengalije). 1.5. Obdobje preiskave v zvezi s pregledom (13) Preiskava subvencioniranja je zajela obdobje od 1. aprila 2010 do 31. marca 2011 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). 1.6. Vzporedna protidampinška preiskava (14) Komisija je 2. aprila 2011[14] napovedala začetek delnega vmesnega pregleda trenutnih protidampinških ukrepov v skladu s členom 11(3) osnovne protidampinške uredbe, ki je po obsegu omejen na preiskavo dampinga v zvezi z vložnikom. (15) V vzporedni protidampinški preiskavi je bilo ugotovljeno, da so se razmere v zvezi z dampingom znatno in trajno spremenile, zato so se spremenili trenutni protidampinški ukrepi, ki veljajo za vložnika. 2. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK 2.1. Zadevni izdelek (16) Izdelek, ki se pregleduje, je PET z viskoznim številom 78 ml/g ali več, v skladu s standardom ISO 1628-5, ki se trenutno uvršča pod oznako KN 3907 60 20 in je s poreklom iz Indije („zadevni izdelek“). 2.2. Podobni izdelek (17) Preiskava je pokazala, da je zadevni izdelek, proizveden v Indiji in prodan v Unijo, po fizikalnih in kemičnih lastnostih ter uporabi enak izdelku, proizvedenemu in prodanemu na domačem trgu v Indiji. Zato se sklene, da so izdelki, prodani na domačem trgu in izvoznih trgih, podobni izdelki v smislu člena 2(c) osnovne uredbe. 3. REZULTATI PREISKAVE 3.1. Subvencioniranje (18) Na podlagi informacij, ki sta jih predložila indijska vlada in vložnik, ter izpolnjenih vprašalnikov Komisije so bile preiskane naslednje sheme, ki domnevno vključujejo dodeljevanje subvencij: Državne sheme: (a) „Duty Entitlement Passbook Scheme“ – shema za preložitev plačila uvoznih dajatev („DEPBS“); (b) „Export Oriented Units“ – izvozno usmerjene enote („EOU“)/„Export Processing Zones“ – cone izvozne proizvodnje („EPZ“)/„Special Economic Zones“ – posebne ekonomske cone („SEZ“); (c) „Export Promotion Capital Goods Scheme“ – shema za podporo izvozu investicijskega blaga („EPCGS“); (d) „Focus Market Scheme“ – shema usmeritve v trg („FMS“); (e) „Export Credit Scheme“ – shema izvoznih kreditov („ECS“); (f) „Income Tax Exemption Scheme“ – shema oprostitve davka od dohodka („ITES“). Regionalne sheme: (g) „West Bengal Incentive Scheme“ – shema spodbud Zahodne Bengalije. (19) Navedene sheme od (a) do (d) temeljijo na Zakonu o zunanjetrgovinskem poslovanju (razvoj in predpisi) iz leta 1992 (št. 22 iz leta 1992), ki je začel veljati 7. avgusta 1992 („Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju“). Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju pooblašča indijsko vlado za izdajanje uradnih obvestil glede izvozne in uvozne politike. Ta so povzeta v dokumentih Zunanjetrgovinska politika („Foreign Trade Policy“ – „FTP“), ki jih Ministrstvo za trgovino izda vsakih pet let in jih redno posodablja. Na OPP tega primera se nanašata dva dokumenta Zunanjetrgovinske politike, tj. FTP 2004–2009 in FTP 2009–2014. Slednji je začel veljati avgusta 2009. Poleg tega indijska vlada postopke, ki urejajo FTP 2004–2009 in FTP 2009–2014, določa tudi v „Priročniku o postopkih, Zvezek I“ („HOP I 2004–2009“ oziroma „HOP I 2009–2014“). Priročnik o postopkih se tudi redno posodablja. (20) Shema iz točke (e) temelji na oddelkih 21 in 35A Zakona o bančništvu iz leta 1949, ki indijski centralni banki („Reserve Bank of India“ – „RBI“) omogoča usmerjanje komercialnih bank na področju izvoznih kreditov. (21) Shema (f) temelji na Zakonu o davku od dohodka iz leta 1961, ki se spreminja vsako leto z Zakonom o javnih financah. (22) Shemo iz točke (g) upravlja vlada Zahodne Bengalije, kakor je določeno v poročilu oddelka za trgovino in industrijo št. 580-CI/H z dne 22. junija 1999 („WBIS 1999“), nazadnje zamenjanim s poročilom št. 134-CI/O/Incentive/17/03/I z dne 24. marca 2004 („WBIS 2004“). 3.2. Shema za preložitev plačila uvoznih dajatev („DEPBS“) (a) Pravna podlaga (23) Shema DEPBS je podrobno opisana v odstavku 4.3 FTP 2004–2009 in FTP 2009–2014 ter poglavju 4 HOP I 2004–2009 in HOP I 2009–2014. (b) Upravičenost (24) Do te sheme je upravičen vsak proizvajalec izvoznik ali trgovec izvoznik. (c) Praktično izvajanje DEPBS (25) Upravičeni izvoznik lahko zaprosi za dobropise DEPBS, ki so izračunani kot delež vrednosti izdelkov, izvoženih v okviru te sheme. Take stopnje DEPBS so indijski organi določili za večino izdelkov, vključno z zadevnim izdelkom. Določene so ne glede na to, ali so bile uvozne dajatve dejansko plačane ali ne. Stopnja DEPBS za zadevni izdelek v OPP trenutne preiskave je bila 8 % vrednosti FOB, z najvišjim dovoljenim zneskom 58 INR/kg. Zato največja ugodnost znaša 4,64 INR/kg. (26) Za upravičenost do ugodnosti iz te sheme mora družba izvažati. Ko pride do izvozne transakcije, mora izvoznik indijskim organom dati izjavo, s katero navaja, da izvoz poteka v okviru sheme DEPBS. Za izvoz blaga indijski organi med postopkom odpreme izdajo izvozno odpremnico. Ta dokument med drugim vsebuje znesek dobropisa DEPBS, ki se dodeli za navedeno izvozno transakcijo. Na tej točki je izvozniku znana ugodnost, ki jo bo prejel. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, indijska vlada ne more več odločati o dodelitvi dobropisa DEPBS. Primerna stopnja DEPBS za izračun ugodnosti je tista, ki se je uporabljala v času dajanja izvozne izjave. Tako stopnje ugodnosti ni možno spreminjati za nazaj. (27) Ugotovljeno je bilo, da se v skladu z indijskimi računovodskimi standardi dobropisi DEPBS po obračunskem načelu lahko knjižijo kot prihodek na poslovnem računu, ko je izpolnjena obveznost izvoza. Takšni dobropisi se lahko uporabljajo za plačilo carinskih dajatev na poznejši uvoz kakršnega koli blaga, ki se uvaža neomejeno, razen investicijskega blaga. Blago, uvoženo s takimi dobropisi, se lahko proda na domačem trgu (ob plačilu prometnega davka) ali uporabi v druge namene. Dobropisi DEPBS se lahko prosto prenašajo in so veljavni 24 mesecev od datuma izdaje. (28) Vloge za dobropise DEPBS se predložijo elektronsko in lahko zajemajo neomejeno število izvoznih transakcij. Dejansko za vloge za kredite DEPBS ni strogih rokov. Elektronski sistem, ki se uporablja za upravljanje DEPBS, avtomatično ne izključuje izvoznih transakcij izven rokov za oddajo vlog iz odstavka 4.47 HOP I 2004–2009 in HOP I 2009–2014. Kakor je jasno določeno v odstavku 9.3 HOP I 2004–2009 in HOP I 2009–2014, je vloge, prejete po izteku rokov za oddajo vlog, tudi vedno mogoče upoštevati ob uvedbi manjše kazenske takse (tj. 10 % upravičenega zneska). (29) Ugotovljeno je bilo, da je vložnik v OPP uporabljal to shemo. (d) Sklep o shemi DEPBS (30) Shema DEPBS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Dobropis DEPBS je finančni prispevek indijske vlade, saj bo dobropis na koncu uporabljen za izravnavo uvoznih dajatev, s čimer se bo zmanjšal prihodek indijske vlade od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega dobropis DEPBS za izvoznika pomeni ugodnost, ker izboljša njegovo likvidnost. (31) Shema DEPBS je prav tako zakonsko pogojena z opravljenim izvozom, zato velja, da je specifična in da se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s točko (a) prvega pododstavka člena 4(4) osnovne uredbe. (32) Ta shema se ne more šteti za dovoljeni sistem povračila dajatev ali sistem nadomestnega povračila v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe, kot je trdil vložnik. Ne izpolnjuje namreč strogih predpisov iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in predpisi za povračila) in Priloge III (opredelitev in predpisi za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Izvoznik ni nikakor obvezan dejansko porabiti blaga, uvoženega brez dajatev, v proizvodnem postopku, znesek dobropisa pa ni izračunan glede na dejansko porabljene vložke. Nadalje ne obstaja sistem ali postopek, ki bi potrdil, kateri vložki se porabijo v proizvodnem postopku izvoženega izdelka ter ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v pomenu točke (i) Priloge I ter prilog II in III k osnovni uredbi. Izvoznik je tudi upravičen do ugodnosti DEPBS ne glede na to, ali sploh uvaža vložke. Za dodelitev ugodnosti zadošča, da izvoznik zgolj izvaža blago, ne da bi dokazal, da so bili uvoženi kakršni koli vložki. Tako so celo izvozniki, ki vse svoje vložke nabavljajo lokalno in ne uvažajo nobenega blaga, ki se lahko uporablja kot vložek, še vedno upravičeni do ugodnosti iz sheme DEPBS. (e) Odprava sheme DEPBS (33) Shema DEPBS je bila z javnim obvestilom št. 54 (RE-2010) /2009–2014 z dne 17. junija 2011 dokončno podaljšana za 3 mesece, tj. do 30. septembra 2011. Ker pozneje ni bilo objavljeno nobeno nadaljnje podaljšanje, je bila shema DEPBS s 30. septembrom 2011 dejansko umaknjena. Posledično vložnik po 30. septembru 2011 ne bo imel nobene ugodnosti od te sheme. Zato je bilo preverjeno, ali bi bilo v skladu s členom 15(1) osnovne uredbe treba uvesti ukrepe proti tej shemi. (34) V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da je vložnik prejel podobne ugodnosti iz vzporedne sheme „povračila dajatev“. Stopnja povračila dajatev za PET je bila 5,5 % vrednosti FOB, z najvišjim dovoljenim zneskom 5,50 INR/kg. Vendar se shema „povračila dajatev“ ni uporabljala v OPP, zato ni mogoče izračunati višine subvencije za to shemo. (35) Vložnik je trdil, da je shema povračila dajatev v skladu s „smernicami o porabi vložkov v proizvodnem procesu“ iz Priloge II k osnovni uredbi, zlasti z odstavkom I navedene priloge. Vendar je bilo podobno kot pri shemi DEPBS ugotovljeno, da je stopnja povračila dajatev določena ne glede na to, ali so bile uvozne dajatve dejansko plačane ali ne. (f) Izračun zneska subvencije (36) V skladu s členom 3(2) in členom 5 osnovne uredbe je bila višina subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izračunana glede na ugodnost za prejemnika, ki je bila ugotovljena v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. V tem smislu se je štelo, da je ugodnost dodeljena prejemniku takrat, ko se izvede izvozna transakcija v okviru te sheme. V tem trenutku se lahko indijska vlada odpove carinam, kar predstavlja finančni prispevek v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. (37) Na podlagi navedenega se šteje za ustrezno, da se ugodnosti iz sheme DEPBS izračunajo kot vsota dobropisov, prejetih za vse izvozne transakcije v okviru te sheme v OPP. (38) Kadar so bili predloženi upravičeni zahtevki, so bile pristojbine za pridobitev subvencije v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete od tako pridobljenih dobropisov, pri čemer je znesek subvencije postal števec. (39) V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe so bili ti zneski subvencije dodeljeni za skupni promet od izvoza v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine. (40) Glede na navedeno stopnja subvencije, ugotovljena v OPP za vložnika v okviru te sheme, znaša 6,7 %. 3.3. Izvozno usmerjene enote („EOU“)/Cone izvozne proizvodnje („EPZ“)/Posebne ekonomske cone („SEZ“) (41) Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da vložnik ni prejel nikakršnih ugodnosti iz sheme EOU/EPZ/SEZ v OPP. Zato nadaljnja analiza teh shem v tej preiskavi ni bila potrebna. 3.4. Shema za podporo izvozu investicijskega blaga („EPCGS“) (a) Pravna podlaga (42) Shema EPCGS je podrobno opisana v poglavju 5 FTP 2004–2009 in FTP 2009–2014 ter poglavju 5 HOP I 2004–2009 in HOP I 2009–2014. (b) Upravičenost (43) Do te sheme so upravičeni proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki, ki so povezani s podpornimi proizvajalci in izvajalci storitev. (c) Praktično izvajanje (44) Na podlagi pogoja obveznosti izvoza je družbi dovoljen uvoz investicijskega blaga (novega in rabljenega, starega do deset let) po znižani stopnji dajatve. V ta namen izda indijska vlada po vložitvi zahtevka in plačilu pristojbine dovoljenje EPCGS. Shema določa znižano stopnjo uvozne dajatve v višini 5 % za vso investicijsko blago, uvoženo v okviru te sheme. Za izpolnjevanje obveznosti izvoza se mora uvoženo investicijsko blago uporabiti za proizvodnjo določene količine izvoznega blaga v določenem obdobju. V skladu s FTP 2009–2014 se investicijsko blago lahko uvaža po ničelni stopnji dajatve v okviru sheme EPCGS, vendar je v tem primeru čas za izpolnitev obveznosti izvoza krajši. (45) Imetnik dovoljenja EPCGS lahko investicijsko blago nabavlja tudi na domačem trgu. V tem primeru domači proizvajalec investicijskega blaga lahko izkoristi ugodnost dajatev prostega uvoza sestavnih delov, potrebnih za proizvodnjo takega investicijskega blaga. Domači proizvajalec pa lahko zahteva tudi ugodnost predvidenega izvoza glede na dobavo investicijskega blaga imetniku dovoljenja EPCGS. (46) Ugotovljeno je bilo, da je vložnik v OPP uporabljal to shemo. (d) Sklep o shemi EPCGS (47) Shema EPCGS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Znižanje dajatve predstavlja finančni prispevek indijske vlade, ker ta koncesija zmanjša prihodek indijske vlade od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega znižanje dajatve pomeni ugodnost za izvoznika, saj ob uvozu privarčevane dajatve izboljšajo likvidnost družbe. (48) Shema EPCGS je poleg tega zakonsko pogojena z opravljenim izvozom, ker takšnih dovoljenj ni mogoče dobiti brez izpolnjenih obveznosti izvoza. Zato velja za specifično in se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s prvim pododstavkom člena 4(4)(a) osnovne uredbe. Vložnik je trdil, da se subvencije EPCGS v zvezi z nabavo investicijskega blaga ne smejo več obravnavati kot pogojene z opravljenim izvozom, kadar je bila obveznost izvoza že izpolnjena pred OPP. Zato se ne bi smele obravnavati kot specifične subvencije in se proti njim ne bi smeli uvesti izravnalni ukrepi. Vendar je to trditev treba zavrniti. Poudariti je treba, da je bila sama subvencija pogojena z opravljenim izvozom, tj. ne bi bila podeljena, če družba ne bi sprejela določene obveznosti izvoza. (49) Shema EPCGS se ne more šteti za dovoljen sistem povračil dajatev ali nadomestni sistem vračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Takšni dovoljeni sistemi iz točke (i) Priloge I k osnovni uredbi ne zajemajo investicijskega blaga, ker se ne porabi pri proizvodnji izvoznih izdelkov. (e) Izračun zneska subvencije (50) Znesek subvencije je bil izračunan v skladu s členom 7(3) osnovne uredbe na podlagi neplačanih carin na uvoženo investicijsko blago med obdobjem, ki odraža običajno obdobje amortizacije takega investicijskega blaga v zadevni industriji, tj. 18,93 let. Da bi se odrazila polna vrednost ugodnosti skozi čas, so bile temu znesku dodane obresti. V ta namen se je za primerno štela komercialna obrestna mera za posojila v lokalni valuti v Indiji v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. (51) Ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom, je bil v skladu s členom 7(2) in (3) osnovne uredbe ta znesek subvencije dodeljen na izvozni promet v OPP kot ustrezen imenovalec. (52) Ugotovljena stopnja subvencije za to shemo za vložnika v OPP znaša 0,6 %. 3.5. Shema usmeritve v trg („FMS“) (a) Pravna podlaga (53) Shema FMS je podrobno opisana v odstavkih od 3.9.1 do 3.9.2.2 FTP 2004–2009 in odstavkih od 3.14.1 do 3.14.3 FTP 2009–2014 ter v odstavkih 3.20 do 3.20.3 HOP I 2004–2009 in odstavkih 3.8 do 3.8.2 HOP I 2009–2014. (b) Upravičenost (54) Do te sheme je upravičen vsak proizvajalec izvoznik ali trgovec izvoznik. (c) Praktično izvajanje (55) V okviru te sheme je izvoz vseh izdelkov v države, navedene v Dodatku 37(C) k HOP I 2004–2009 in HOP I 2009–2014, upravičen do dobropisa za carine v višini 2,5 % vrednosti FOB izdelkov, izvoženih po tej shemi. Nekatere izvozne dejavnosti so izključene iz te sheme, npr. izvoz uvoženega ali pretovorjenega blaga, predvideni izvoz, izvoz storitev in prihodek od izvoza enot, ki poslujejo v posebnih ekonomskih conah/izvozno usmerjenih enotah. Iz sheme so izključene tudi nekatere vrste izdelkov, npr. diamanti, plemenite kovine, ruda, žito, sladkor in naftni derivati. (56) Dobropisi za carine iz sheme FMS se lahko prosto prenašajo in so veljavni 24 mesecev od datuma izdaje zadevnega certifikata o upravičenosti do dobropisa. Lahko se uporabljajo za plačilo carin na poznejši uvoz kakršnih koli vložkov ali blaga, vključno z investicijskim blagom. (57) Certifikat o upravičenosti do dobropisa po opravljenem izvozu ali odpremi blaga izda pristanišče, iz katerega je bil opravljen izvoz. Dokler vložnik zagotavlja organom izvode vse ustrezne izvozne dokumentacije (npr. izvoznega naloga, računov, odpremnic, bančnih potrdil o realizaciji), indijska vlada nima pravice odločati o dodeljevanju dobropisov za carine. (58) Ugotovljeno je bilo, da je vložnik v OPP uporabljal to shemo. (d) Sklep o shemi FMS (59) Shema FMS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Dobropis za carine FMS je finančni prispevek indijske vlade, ker bo ta dobropis naknadno uporabljen za izravnavo uvoznih dajatev in se bo zato zmanjšal prihodek indijske vlade od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega dobropis za carine FMS zagotavlja ugodnost za izvoznika, saj izboljša njegovo likvidnost. (60) Shema FMS je prav tako zakonsko pogojena z opravljenim izvozom in zato specifična, proti njej pa se lahko v skladu s prvim pododstavkom člena 4(4)(a) osnovne uredbe uvedejo izravnalni ukrepi. (61) Te sheme ni mogoče šteti za dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje strogih pravil iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) in Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Izvoznik ni nikakor obvezan dejansko porabiti blaga, uvoženega brez dajatev, v proizvodnem postopku, znesek dobropisa pa ni izračunan glede na dejansko porabljene vložke. Na voljo ni sistema ali postopka za ugotavljanje, kateri vložki so porabljeni v proizvodnem postopku izvoženega izdelka oziroma ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v smislu točke (i) Priloge I in prilog II in III k osnovni uredbi. Izvoznik je tudi upravičen do ugodnosti FMS ne glede na to, ali sploh uvaža kakršne koli vložke. Za dodelitev ugodnosti zadošča, da izvoznik zgolj izvaža blago, ne da bi dokazal, da so bili uvoženi kakršni koli vložki. Tako so celo izvozniki, ki vse svoje vložke nabavljajo lokalno in ne uvažajo nobenega blaga, ki se lahko uporablja kot vložek, upravičeni do ugodnosti iz sheme FMS. Poleg tega lahko izvoznik uporabi dobropise za carine FMS za uvoz investicijskega blaga, čeprav investicijsko blago ni zajeto v področje uporabe dovoljenih sistemov povračil dajatev, kakor je določeno v točki (i) Priloge I k osnovni uredbi, ker se to blago ne porabi v proizvodnji izvoženih izdelkov. (e) Izračun zneska subvencije (62) Višina subvencij, proti katerim je mogoče uvesti izravnalne ukrepe, je bila izračunana na podlagi subvencije za prejemnika, ki je bila ugotovljena med OPP, kakor jo je vložnik knjižil po načelu nastanka poslovnega dogodka kot prihodek v fazi izvozne transakcije. V skladu s členom 7(2) in (3) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije (števec) dodeljen za prihodke od izvoza v OPP kot ustrezen imenovalec, saj je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine. (63) Ugotovljena stopnja subvencije za to shemo v OPP za vložnika znaša manj kot 0,1 %. 3.6. Shema izvoznih kreditov („ECS“) (64) Ugotovljeno je bilo, da je bil vložnik v OPP do 30. junija 2011 deležen ugodnosti preferencialne obrestne mere za financiranje izvoza. Pravna podlaga za to preferencialno obrestno mero je določena v okrožnici indijske centralne banke (RBI) „Master Circular on Rupee/Foreign Currency Export Credit & Customer Services to Exporters DBOD No DIR.(Exp). BC 07/04.02.02/2009-10“, ki je naslovljena na vse komercialne banke v Indiji. (65) Pogoji ECS so bili 1. julija 2011 spremenjeni z okrožnico „Master Circular on Rupee / Foreign Currency Export Credit & Customer Services to Exporters DBOD No.DIR. (Exp).BC.04/04.02.002/2011-12“. Spremenjeni pogoji vložniku niso dodelili nobene ugodnosti. V skladu s členom 15(1) osnovne uredbe se proti tej shemi ne bodo uvedli izravnalni ukrepi. 3.7. Shema oprostitve davka od dohodka („ITES“) (66) Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da vložnik ni prejel nikakršnih ugodnosti iz sheme ITES v OPP. Zato nadaljnja analiza te sheme v tej preiskavi ni bila potrebna. 3.8. Shema spodbud Zahodne Bengalije 1999 („WBIS 1999“) (67) Zvezna država Zahodna Bengalija upravičenim industrijskim podjetjem priznava spodbude v obliki številnih ugodnosti, vključno z odpustom prometnega davka in centralnega prometnega davka na prodajo končnega blaga, da bi spodbudila industrijski razvoj gospodarsko zaostalih območij te države. (a) Pravna podlaga (68) Ta shema, kot jo izvaja vlada Zahodne Bengalije, je podrobno opisana v Obvestilu št. 580-CI/H z dne 22. junija 1999 ministrstva za trgovino in industrijo vlade Zahodne Bengalije. (b) Upravičenost (69) Družbe, ki ustanavljajo nove industrijske obrate ali izvajajo veliko širitev obstoječega industrijskega obrata na zaostalih območjih, so upravičena do ugodnosti iz te sheme. Kljub temu pa obstaja izčrpni seznam industrij, ki do teh ugodnosti niso upravičene (negativni seznam industrij), kar družbam z nekaterih področij delovanja onemogoča koriščenje teh spodbud. (c) Praktično izvajanje (70) V okviru te sheme morajo družbe vlagati v zaostala območja. Ta območja, ki predstavljajo nekatere ozemeljske enote v Zahodni Bengaliji, so glede na gospodarski razvoj razdeljena na različne kategorije, hkrati pa obstajajo razvita območja, kjer je uporaba teh shem spodbud izključena. Glavni merili za določitev višine spodbud sta velikost naložbe in območje, kjer družba ima sedež ali ga bo imela. (d) Sklep (71) Ta shema določa subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Pomeni finančni prispevek vlade Zahodne Bengalije, ker dodeljene spodbude, v tem primeru odpust prometnega davka in centralnega prometnega davka na prodajo končnega blaga, zmanjšajo prihodek od davka, ki bi sicer zapadel v plačilo. Poleg tega te spodbude pomenijo ugodnost za družbo, saj izboljšajo njeno finančno stanje, ker sicer zapadli davki niso plačani. (72) Nadalje je ta shema regionalno specifična v smislu člena 4(2)(a) in člena 4(3) osnovne uredbe, ker je na voljo samo tistim družbam, ki so vlagale v nekatera geografska območja v pristojnosti zadevne države. Ni na voljo družbam zunaj teh območij, poleg tega pa je stopnja ugodnosti odvisna od zadevnega območja. (73) Proti WBIS 1999 se zato ne bodo uvedli izravnalni ukrepi. (e) Izračun zneska subvencije (74) Višina subvencije je bila izračunana na osnovi višine prometnega davka in centralnega prometnega davka na prodajo končnega blaga, ki bi sicer v obdobju preiskave v zvezi s pregledom zapadel v plačilo, vendar je v okviru te sheme ostal neplačan. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je ta višina subvencije (števec) dodeljena na celotno prodajo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen imenovalec, ker subvencija ni pogojena z izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine. Stopnja subvencije je znašala 1,4 %. 3.9. Znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi (75) Višina subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, določena v skladu z določbami osnovne uredbe, izražena ad valorem, znaša 8,7 %. Ta znesek subvencij presega prag de minimis, naveden v členu 14(5) osnovne uredbe. (76) Stopnje subvencioniranja, ugotovljene v trenutnem postopku za vložnika, so naslednje: SHEME || DEPBS || EPCGS || FMS || WBIS || Skupaj Dhunseri Tea & Petrochem || 6,7 % || 0,6 % || < 0,1 % || 1,4 % || 8,7 % (77) Zato se v skladu s členom 19 osnovne uredbe šteje, da se je subvencioniranje nadaljevalo v OPP. 3.10. Trajnost spremenjenih okoliščin glede subvencioniranja (78) V skladu s členom 19(4) osnovne uredbe se je proučilo tudi, ali se spremenjene okoliščine lahko razumno štejejo za trajne. (79) Ugotovljeno je bilo, da je vložnik v OPP še naprej koristil subvencioniranje indijske vlade, proti kateremu se lahko uvedejo izravnalni ukrepi indijske vlade. Nadalje je stopnja subvencioniranja, ugotovljena v sedanjem pregledu, nižja od stopnje, ugotovljene v zadnji preiskavi v zvezi s pregledom. Prav tako je bilo ugotovljeno, da je dejansko prišlo do sprememb, kot trdi vložnik v uvodni izjavi (7). Vložnik v OPP res ni koristil ugodnosti sheme EOU, kakor je navedeno v uvodni izjavi (41). (80) Vendar je bilo ugotovljeno tudi, da je bila najpomembnejša shema, ki jo je vložnik uporabljal v OPP (tj. DEBPS), 30. septembra 2011 prekinjena in da vložnik trenutno uporablja drugo shemo, ki je ni uporabljal v OPP (tj. povračilo dajatev). Zato je očitno, da položaj, ki je prevladoval v OPP, ni trajen, saj se je medtem že zelo spremenil. (81) Zato se sklene, da je treba preiskavo v zvezi z delnim vmesnim pregledom zaključiti brez spremembe veljavnih izravnalnih ukrepov. Vložnik in druge zainteresirane strani so bili obveščeni o dejstvih in premislekih, na podlagi katerih naj bi se predlagal zaključek preiskave – SPREJEL NASLEDNJO UREDBO: Člen 1 Delni vmesni pregled izravnalnih ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz polietilen tereftalata, ki se trenutno uvršča pod oznako KN 3907 60 20 s poreklom, med drugim, iz Indije, se zaključi brez spremembe veljavnih ukrepov. Člen 2 Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, Za Svet Predsednik [1] UL L 188, 18.7.2009, str. 93. [2] UL L 301, 30.11.2000, str. 1. [3] UL L 266, 11.10.2005, str. 1. [4] UL L 59, 27.2.2007, str. 34. [5] UL L 340, 19.12.2008, str. 1. [6] UL C 335, 11.12.2010, str. 7. [7] UL L 301, 30.11.2000, str. 21. [8] UL L 343, 22.12.2009, str. 51. [9] UL L 266, 11.10.2005, str. 10. [10] UL L 59, 27.2.2007, str. 1. [11] UL C 335, 11.12.2010, str. 6. [12] UL L 266, 11.10.2005, str. 62. [13] UL C 102, 2.4.2011, str. 15. [14] UL C 102, 2.4.2011, str. 18.