SL    SL  
 EVROPSKA  
KOMISIJA 
Bruselj, 28.11.2014  
COM(2014) 907 final 
  
SPOROČILO KOMISIJE 
OSNUTKI PRORA ČUNSKIH NA ČRTOV ZA LETO 2015: SPLOŠNA OCENA 
 
 
2 
 Povzetek  
V tem sporo čilu so povzete ocene osnutkov prora čunskih na črtov za leto 2015, ki jih je pripravila 
Komisija in jih je do 15. oktobra predložilo šestnajst držav članic euroobmo čja, v katerih ne poteka 
program za makroekonomsko prilagoditev (EO-16). Komi sija je v skladu z Uredbo (EU) št. 473/2013 
ocenila te na črte ter splošno prora čunsko stanje in fiskalno naravnanost euroobmo čja kot celote, in to 
v času, ko se izvajajo tudi obsežne strukturne reforme. 
Splošno oceno osnutkov prora čunskih na črtov za leto 2015 in skupne fiskalne naravnanosti lahko 
povzamemo v naslednjih to čkah: 
1. Načrti držav članic kažejo na nadaljnje znižev anje skupnega nominalnega prora čunskega 
primanjkljaja v euroobmo čju. Potem ko se je v letu 2013 prvi č po letu 2008 spustil pod 3 % BDP, 
naj bi se v letih 2014 in 2015 dodatno znižal, in sicer na 2,6 % oz. 2,2 % BDP. Glede na osnutke 
proračunskih na črtov naj bi skupni delež dolga v letu 2015 ostal prakti čno nespremenjen glede na 
letošnjo raven, in sicer okoli 92,5 % BDP. 
2. V primerjavi s srednjero čnimi načrti, predstavljenimi v programih stabilnosti za leto 2014, je 
načrtovano zmanjšanje primanjkljaja precej manjše. To je posledica skromnejših obetov glede 
rasti in zmanjšanega fiskalnega napora. Potem, ko se je konsolidacija javnih financ v letu 2014 
zaustavila, se njeno nadaljevan je glede na osnutke prora čunskih na črtov EO-16 skupaj v letu 2015 
ne načrtuje. 
3. To sliko, ki izhaja iz osnutkov prora čunskih na črtov, v veliki meri potrjuje tudi napoved Komisije 
iz jeseni 2014. Čeprav napovedi Komisije temeljijo na enak i oceni nominalnega primanjkljaja za 
leto 2014 (2,6 % BDP), Komisija za leto  2015 napoveduje manjše znižanje nominalnih 
primanjkljajev kot države članice (za samo 0,2 odstotne to čke namesto 0,4 odstotne to čke). To 
odraža manjši pri čakovani fiskalni napor v letu 2015. Višji pr imanjkljaji in nižja rast so razlog, da 
se bodo napovedi Komisije za skupni  delež javnega dolga v BDP pove čale z 91,7 % BDP v letu 
2013 na 93,1 % v letu 2014 in 93,6 % v letu 2015, medtem ko se v osnutkih prora čunskih na črtov 
napoveduje, da se bo ra ven dolga ustalila. 
4. Napoved Komisije kaže tudi na ve činoma nevtralno fiskalno naravnanost (ne bo niti bolj 
restriktivna niti bolj ohlapna) v euroobmo čju v letu 2015, potem ko se je konsolidacija v letu 2014 
zaustavila. To se zdi primerno ravnotežje med zahtevami po fiskalni vzdržnosti, ki jih podpirajo 
visoki in naraš čajoči deleži dolga sektorja država, ter zahtevami cikli čne stabilizacije, ki jih še 
poudarjajo precejšnje in vztrajne proizvodne vrzeli, ki naj bi se po napovedih v prihodnjih letih le 
počasi zmanjševale. Hkrati ocena na črtov potrjuje, da ve č držav članic trenutno po pri čakovanjih 
ne bo izpolnilo svojih obveznosti v okviru Pakta za stabilnost in rast.  
5. Treba je pozorno spremljati sploš no fiskalno naravnanost v euroobmo čju in njeno porazdeljenost 
po državah članicah glede na manevrski prostor, ki ga dovoljuje Pakt. Podrobneje, ohranjanje 
nevtralne skupne fiskalne naravnanosti – pri čemer so nekatere države pozvane, naj pove čajo svoj 
fiskalni napor, da bi  izpolnile zahteve iz Pakta – kaže na dolo čeno mero fiskalne podpore, ki jo je 
mogoče dobiti z uporabo fiskalnega manevrsk ega prostora drugod. To tudi mo čno pritrjuje 
ambicioznemu naložbenemu na črtu za Evropo, ki ga je Komisija predstavila 26. novembra. 
6. Ta možnost podpore rasti v euroobmo čju je pomembna pri prou čevanju strukture javnih financ. 
Čeprav so poizkusi zmanjšanja dav čne obremenitve dela korak v pravo smer, pa struktura 
 
3 
 odhodkov kaže na neznaten napredek, če sploh, v korist gospodarski rasti. To potrjuje potrebo po 
boljši uskladitvi politik držav članic s prednostnimi nalogami iz Svežnja za delovna mesta, rast in 
naložbe, ki ga je predstavila Komisija. 
7. Oceno Komisije glede posameznih držav članic lahko povzamemo z naslednjimi ugotovitvami: 
Pri nobenem od osnutkov prora čunskih na črtov za leto 2015 ni bilo ugotovljeno zelo resno 
neizpolnjevanje zahtev iz Pa kta. Vendar Komisija v ve č primerih ugotavlja, da na črtovane 
prilagoditve javnih financ ne zadoš čajo za izpolnitev zahtev Pakta ozir oma obstaja tveganje, da te 
zahteve ne bodo izpolnjene. Natan čneje: 
Osnutki prora čunskih na črtov petih držav članic (Nem čije, Irske, Luksemburga, 
Nizozemske in Slovaške) so skladni z dolo čbami Pakta. 
Osnutki prora čunskih na črtov štirih držav članic (Estonije, Latvije, Slovenije in Finske) so 
večinoma skladni z dolo čbami Pakta.  Načrti Estonije, Latvije in Finske bi lahko povzro čili 
nekolikšno odstopanje od poteka prilagoditve za doseganje srednjero čnih proračunskih ciljev teh 
držav. V primeru Slovenije bi bilo sicer mogo če nominalni primanjkljaj do roka iz postopka v 
zvezi s čezmernim primanjkljajem znižati pod 3 % BD P, vendar pomanjkanje fiskalnega napora 
lahko ogrozi pravo časno in vzdržno odpravo čezmernega primanjkljaja. Komisija slovenske 
organe poziva, naj z ustreznimi ukrepi v okviru nacionalnega prora čunskega postopka zagotovijo, 
da bo prora čun za leto 2015 v celoti skladen s Paktom. 
Osnutki prora čunskih na črtov sedmih držav (Belgije, Španije, Francije, Italije, Malte, 
Avstrije in Portugalske) predstavljajo tveganje neskladnosti z dolo čbami Pakta. Načrt 
Avstrije bi lahko povzro čil precejšnje odstopanje od poteka prilagoditve za doseganje njenega 
srednjeročnega prora čunskega cilja, kar bi veljalo tudi za Malto, če bi prešla pod preventivni del 
Pakta. Osnutki prora čunskih na črtov Španije, Francije, Malte in Portugalske vsebujejo tveganja 
glede izpolnjevanja zahtev postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Zlasti za Francijo 
razpoložljive informacije kažejo, da na tej stopnji ni sprejela u činkovitih ukrepov za leto 2014 in 
zanjo za leto 2015 obstaja tveganje neskladnosti. Za  Belgijo in Italijo, za kateri trenutno velja 
preventivni del Pakta, obstaja tveganje nesk ladnosti s pravilom glede višine dolga. Komisija 
nacionalne organe poziva, naj z ustreznimi ukrepi v okviru nacionalnega prora čunskega postopka 
zagotovijo, da bo prora čun za leto 2015 skladen s Paktom. 
8. V nekaterih primerih tveganje neskladnosti la hko privede do morebitnih ukrepov v okviru 
postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. V primeru Fran cije, Italije in Belgije bo Komisija 
v začetku marca 2015 prou čila svoje stališ če glede njihovih obveznosti v okviru Pakta ob 
upoštevanju dokon čanja zakonov o prora čunu in pri čakovanih priprav programov strukturnih 
reform, ki so jih nacionalni organi napovedali v svojih dopisih z dne 21. novembra. Te tri države 
članice so se na najvišji vladni ravni zavezale, da bodo do za četka leta 2015 sprejele in za čele 
izvajati za gospodarsko rast spodbudne strukt urne reforme, ki naj bi srednjero čno vplivale na 
vzdržnost javnih financ. 
 
4 
 Kazalo  
1. Uvod ............................................................................................................................... ..................... 5 
2. Glavne ugotovitve v zvezi z euroobmo čjem....................................................................................... 6 
3. Pregled posameznih osnutkov prora čunskih na črtov ........................................................................ 12 
PRILOGA 1: Ocena osnutkov prora čunskih na črtov posameznih držav .............................................. 18 
PRILOGA 2: Metodologija in predpostavke, na katerih temelji napoved Komisije iz jeseni 2014
............................................................... ............................................................... ........................................................ 23 
PRILOGA 3: Analiza ob čutljivosti ............................................................... .................................................... 25 
PRILOGA 4: Izvajanje strukturnih reform : odprava makroekonomskih neravnotežij in 
zmanjšanje dav čnega primeža ............................................................... ............................................................. 28 
PRILOGA 5: Grafi in tabele ............................................................... ............................................................... .31 
 
 
 
 
5 
 1. Uvod 
 
Evropska zakonodaja z namenom izbo ljšanja usklajevanja ekonomskih politik v okviru ekonomske in 
monetarne unije dolo ča, da morajo države članice euroobmo čja do 15. oktobra predložiti osnutke 
proračunskih na črtov za naslednje leto1. V načrtih je povzeta vsebina predlogov prora čunov, ki so jih 
vlade predložile nacionalnim parlamentom. Komisija o vsakem na črtu poda mnenje, pri čemer oceni, 
ali je načrt skladen z obveznostmi države  iz Pakta za stabilnost in rast. Poda tudi splošno oceno 
proračunskega stanja in obetov v euroobmo čju kot celoti.  
Šestnajst2 držav članic euroobmo čja je skladno z dolo čbami tako imenovanega zakonodajnega 
dvojčka do 15. oktobra Komisiji pos lalo svoje osnutke prora čunskih na črtov za leto 2015. Belgija in 
Latvija sta prvotno predložili osnutka prora čunskih na črtov na podlagi nespremenjenih politik, ker 
zaradi nedavnih volitev še ni bilo vladnega dogovora o prora čunski politiki, Belgija pa je popoln na črt 
predložila en teden pozneje3.  
Komisija spoštuje prora čunsko neodvisnost držav članic, hkrati pa v mnenjih podaja neodvisno 
svetovanje glede politik, zlasti nacionalnim vladam in parlamentom, s čimer omogo ča ocenjevanje 
skladnosti predlogov prora čunov s fiskalnimi pravili EU. Zakonodajni dvoj ček zagotavlja obsežen 
nabor instrumentov za obravnavo ekonomske in prora čunske politike kot zadev e skupnega interesa, 
kar je tudi namen Pogodbe. 
Poleg tega je Svet julija 2014 poz val Euroskupino, naj spremlja in usklajuje fiskalne politike držav 
članic euroobmo čja ter skupno fiskalno naravnanost v euroobmo čju, da se zagotovi rasti prijazna in 
diferencirana fiskalna politika4. Svet je priporo čil, naj države članice euroobmo čja v obdobju 2014–
2015 posamezno in skupaj ukrepajo tako, da „v tesn em sodelovanju s Komisijo usklajujejo fiskalne 
politike držav članic euroobmo čja, zlasti pri ocenjevanju osnutkov prora čunskih na črtov, da se bo 
zagotovila povezana in rasti prijazna fi skalna naravnanost v celotnem euroobmo čju. Izboljšajo 
kakovost in vzdržnost javnih financ tako, da dajo prednost materialni m in nematerialnim naložbam na 
nacionalnih ravneh in ravni EU. Zagotovijo krepkost nacionalnih fiskalnih okvirov, vklju čno z 
nacionalnimi fiskalnimi sveti.“ Na tem priporo čilu temelji ocena Komisije. 
Namen tega sporo čila je dvojen. Prvi č, prikazati celotno sliko prora čunske politike na ravni 
euroobmo čja, izhajajo č iz horizontalne ocene osnutkov prora čunskih na črtov. Ta ocena odraža 
horizontalno oceno programov stabilnosti, ki je bila  opravljena spomladi, ve ndar je poudarek bolj na 
naslednjem letu in ne toliko na srednjero čnih fiskalnih na črtih. Drugi č, podati pregled osnutkov 
proračunskih na črtov na ravni držav z obrazložitvijo prist opa Komisije k njihovemu ocenjevanju. 
Bistvo tega pristopa je ocena skladnosti z zahtevami.  
                                                            
1  Kot dolo ča Uredba (EU) št. 473/2013 o skupnih dolo čbah za spremljanje in oc enjevanje osnutkov prora čunskih na črtov 
ter zagotavljanje zmanjšanja čezmernega primanjkljaja držav članic v euroobmo čju. To je ena od dveh uredb tako 
imenovanega zakonodajnega dvoj čka, ki je za čel veljati maja 2013.  
2  Grčiji in Cipru, tj. dvema državama članicama euroobmo čja, v katerih še poteka program za makroekonomsko 
prilagoditev, na črta ni treba predložiti, saj program že vklju čuje natančno spremljanje javnih financ. 
3  Latvija je pozvana, naj pravo časno predloži dopolnjeni na črt, da bo lahko Komisija sprejela informirano mnenje o 
osnutku prora čunskega na črta in bo lahko Euroskupina opravila ustrezno razpravo pred na črtovanim sprejetjem 
proračuna v nacionalnem parlamentu. 
4  Priporo čilo Sveta z dne 8. julija 2014 o izvajanju širših smernic ekonomskih politik držav članic, katerih valuta je euro 
(UL C 247, 29.7.2014, str. 143). 
 
6 
 2. Glavne ugotovitve v zvezi z euroobmo čjem 
 
Splošne ugotovitve 
Letošnji osnutki prora čunskih na črtov potrjujejo upočasnitev rasti BDP  v primerjavi z napovedjo 
Komisije iz pomladi 2014, ki je bila objavljena  maja. Glede na makroe konomske predpostavke iz 
načrtov naj bi se BDP v letu 2014 pove čal za 1,0 % v šestnajstih zadevnih državah članicah 
euroobmo čja (EO-16), kar je manj od 1,3-odstotne rasti, pri čakovane ob pripravi programov 
stabilnosti iz aprila 2014 (tabela 1). Napovedano izbo ljšanje rasti BDP v EO-16 v letu 2015 na 1,5 % 
je pod napovedano 1,7-odstotno ras tjo iz programov stabilnosti. V pr ecej državah je  bila rast 
popravljena navzdol, saj so le Španija, Irska, Ma lta in Slovenija svoje napovedi rasti popravile 
navzgor, ve čina preostalih držav pa je napovedi precej znižala.  
Navzdol so bile popravljene tudi napovedi  glede inflacije , in sicer zaradi padajo čih cen energije in 
hrane, pa tudi znatnega upada gospodarske aktivnosti. V skladu z osnutki prora čunskih na črtov bo 
letos inflacija v EO-16 dosegla dno pri 0,8 %  in se nato v letu 2015 rahlo okrepila (1,2 %). 
Potem ko se je skupni nominalni prora čunski primanjkljaj  držav EO-16 v letu 2013 prvi č po letu 
2008 spustil pod 3 % BDP, naj bi se v skladu z osnutki prora čunskih na črtov v letu 2014 nadalje 
znižal na 2,6 % BDP, kar pa je višje od napove danega 2,4-odstotnega primanjkljaja iz programov 
stabilnosti. Zmanjševanje primanjkljaja bo po časnejše tudi v letu 2015, ko naj bi se skupni nominalni 
primanjkljaj znižal za 0,4 odstotne to čke na 2,2 % BDP v primerja vi s spomladi napovedanim 
znižanjem za 0,6 odstotne to čke. Ta napovedani ve čji primanjkljaj je povezan s poslabšanjem obetov 
za rast v obdobju 2014–2015, vendar je prav tako posledica zmanjšanega fiskalnega napora (glej 
nadaljevanje). 
Skupni delež dolga  naj bi v letu 2015 znašal 92,5 % BDP in tako ostal prakti čno nespremenjen glede 
na letos, medtem ko so programi stabilnosti nakazovali, da se bo dolg prihodnje leto za čel 
zmanjševati. Skupni delež dolga zajema širok r azpon nacionalnih podatkov, od 133 % BDP v Italiji 
do rahlo pod 10 % BDP v Estoniji. P opravki deležev dolga navzdol glede na projekcije v programih 
stabilnosti so posledica izvajanja novega sistema ra čunovodenja ESR 2010, ki ve č kot izravnajo 
poslabšanje obetov glede rasti in inflacije ter upo časnitev konsolidacijskih naporov.  
Pri natančnejši analizi načrtovanega fiskalnega napora  osnutki prora čunskih na črtov v letih 2014 in 
2015 ne kažejo na konsolidacijo na skupni ravni v sm islu pozitivne spremembe strukturnega salda. V 
programih stabilnosti so države članice za obe leti napovedale izbolj šanje v višini 0,3 % BDP. Glede 
na to, da je v letu 2014 šest držav članic EO-16 še v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem5 in 
da naj bi v letih 2014–2015 samo dve od držav članic, za katere velja preventivni del Pakta, dosegli 
ali presegli srednjero čni proračunski cilj, to nakazuje, da zahtev e Pakta ne bodo izpolnjene. Vendar je 
skupno strukturno prilagoditev v tem smislu treba razumeti zgolj informativno, saj ne zajema 
pomembnih razlik med državami članicami glede zahtev iz Pakta, ki jih Komisija ocenjuje za vsako 
posamezno državo. Poleg tega je kakršen koli zaklju ček o skupnem konsolidacijskem naporu, ki 
temelji na spremembi strukturnega salda, treba ovr ednotiti, saj strukturni saldo ne da vedno to čne 
slike glede potrebnega fiskalnega napora, na pr imer zato, ker se prihodki nenavadno odzivajo na 
gospodarsko rast. Vendar pomanjkanje konsolidac ije javnih financ na skupni ravni potrjuje 
                                                            
5  Francija, Irska, Malta, Portugalska, Slovenija in Španija. 
 
7 
 alternativno merjenje fiskalnega napora, ki kaže na prilagoditev za le 0,2 % BDP v letih 2014 in 
20156. 
 
Tabela 1: Pregled ekonomskih in javnofinan čnih agregatov (EO-16) za leti 2014–2015 
2014 2015 
  Programi 
stabilnosti 
za leto 2014 
(april) Osnutki 
proračunskih 
načrtov 
(oktober) Napoved 
Komisije iz 
jeseni 2014 
(november) Programi 
stabilnosti 
za leto 2014 
(april) Osnutki 
proračunskih 
načrtov 
(oktober) Napoved 
Komisije iz 
jeseni 2014 
(november) 
Realna rast 
BDP  
(sprememba v 
%) 1,3 1,0 0,8 1,7 1,5 1,1 
Inflacija po 
HICP 
(sprememba v 
%) 1,1 0,8 0,6 1,4 1,2 0,9 
Nominalni 
primanjkljaj  
(% BDP)  –2,4 –2,6 –2,6 –1,8 –2,2 –2,4 
Sprememba 
strukturnega 
salda  
(v o. t. BDP)  0,3 0,0 0,1 0,3 0,1 0,0 
Dolg  (v % 
BDP)  94,3 92,7 93,1 93,1 92,5 93,6 
Ciklično 
prilagojeni 
delež 
odhodkov  (v 
% 
potencialnega 
BDP)  47,8 47,9 48,0 47,5 47,7 48,0 
Ciklično 
prilagojeni 
delež 
prihodkov  
(v % 
potencialnega 
BDP)  46,9 46,7 46,8 46,7 46,5 46,8 
 
Struktura javnih financ 
                                                            
6  Alternativno merjenje fiskalnega napora v osnutkih prora čunskih na črtov je mogo če dobiti, če se upošteva znesek 
diskrecijskih ukrepov na strani  prihodkov brez spremembe cikli čno prilagojenega deleža odhodkov (tabela A5.7). To bi 
za EO-16 pomenilo fiskalne prilagoditve v višini  0,2 % BDP tako v letu 2014 kot v letu 2015. Čeprav so te  ocene 
nekoliko višje od sprememb strukturnega  salda (0,0 % oziroma 0,1 % BDP v te h dveh letih), so popravki navzdol v 
primerjavi s spomladjo enako veliki za ukrep e in za napor. To potrjuje, da je skupni  fiskalni napor, ki izhaja iz osnutkov 
proračunskih na črtov, manjši od napovedanega v spom ladanskih programih stabilnosti. 
 
8 
 Za euroobmo čje kot celoto so v osnutkih prora čunskih na črtov za leti 2014–2015 predvidene le 
manjše spremembe v strukturi javnih financ  (tabela A5.5). Cikli čno prilagojeni delež odhodkov naj 
bi se v letu 2015 malenkostno zmanjšal (za 0,2 odstotne to čke), s čimer se bo izravnal u činek podobno 
majhnega pove čanja v letu 20147. Pri večini kategorij odhodkov se pri čakuje krčenje, vklju čno s 
plačno maso v javnem sektorju in zlasti izdatki za obresti (g raf A5.2), izjema so le socialni transferji.  
Čeprav gredo ukrepi obdav čenja, predstavljeni v osnutkih prora čunskih na črtov, v rasti prijaznejšo 
smer, bi bil njihov u činek na davčno strukturo  v letu 2015 dokaj skromen. U činek zmanjšanja 
prihodkov iz prispevkov za socialno varnost za 0,1 odstotne to čke se izravna s pove čanjem 
neposrednih dav čnih prihodkov za 0,1 odstotne to čke (graf A5.3). Delež posrednih davkov v BDP naj 
bi ostal nespremenjen. 
Številni osnutki prora čunskih na črtov se sklicujejo na ukrepe v zvezi z davčno obremenitvijo dela , 
znano pod imenom dav čni primež. Delovni dokumenti služb Komisije, ki so priloženi mnenjem 
Komisije o osnutkih prora čunskih na črtov, vsebujejo poseben okvir o dav čnem primežu za tiste 
države članice, ki jim je bilo izdano priporo čilo za to podro čje8 in/ali ki so v svojih osnutkih 
proračunskih na črtov napovedale ustrezne reforme.  Priloga IV k temu sporo čilu vsebuje nadaljnje 
podrobnosti o tej problematiki. 
Na splošno je iz osnutkov prora čunskih na črtov razvidno jasno zavedanje držav članic euroobmo čja 
glede koristi, ki jih prinaša zmanjšanje visoke obdav čitve dela. Medtem ko se je dav čni primež v 
večini držav članic euroobmo čja v zadnjih letih stalno pove čeval, vklju čujejo sedanji na črti le zelo 
majhno število ukrepov, ki bi dav čni primež še dodatno pove čali. Nasprotno, mnoge države članice 
načrtujejo uvedbo ukrepov za zmanjšanje dav čnega primeža ali jih že  izvajajo. Ukrepov za 
zmanjšanje dav čnega primeža ne na črtujejo samo države članice z razmeroma visokim dav čnim 
primežem, ampak tudi tiste, v katerih je dav čni primež dokaj nizek. Številni ukrepi so usmerjeni v 
kategorije oseb z nižjimi dohodki, tako da pove čujejo dav čne olajšave ali znižujejo davke na nižje 
dohodke ali socialne prispevke oseb z nizkimi dohodki. Vendar je ve čina reform na podro čju 
davčnega primeža v primerjavi z za četnimi izzivi še vedno precej skromnih. To odraža tako 
pomanjkanje fiskalnega manevrskega prostora v številnih državah kot tudi težavnost iskanja 
izravnalnih ukrepov, tj. bodisi zm anjšanja javne porabe bodisi pove čanja davkov, ki so manj škodljivi 
za rast (npr. davki na potrošnjo ali premoženje ali okoljski davki). 
Razlike v napovedih 
Ena od novosti, ki jih prinaša zakonodajni dvoj ček, je namenjena zmanjšanju možnosti za odstopanja 
med napovedmi držav članic in Komisije, in sicer gre za uvedbo zahteve po strožjem nadzoru nad 
postopkom priprave napovedi, za kar bodo skrbeli fiskalni sveti. Okvi r 1 na strani 10 ponazarja, kako 
so države članice upoštevale zahtevo, da morajo predlogi prora čunov temeljiti na neodvisnih 
makroekonomskih napovedih . 
Kar zadeva splošne fiskalne obete , je skupni nominalni primanjklja j EO-16, ki izhaja iz osnutkov 
proračunskih na črtov za leto 2015, za 0,2 odstotne to čke BDP nižji kot v napovedi Komisije. Prvi č, 
osnutki prora čunskih na črtov predvidevajo ve čji fiskalni napor (0,2 % BDP v primerjavi z –0,1 % 
                                                            
7   Ciklično neprilagojeni delež naj bi se v letu 2015 bo lj znatno znižal, za približno 0,6 odstotne to čke, in sicer zaradi 
pozitivnih „u činkov imenovalca“, povezanih z zman jševanjem proizvodne vrzeli. 
8   UL C 247, 29.7.2014, str. 1–140. 
 
9 
 BDP iz napovedi Komisije, izmerjen z uporabo alte rnativnega kazalnika, omenjenega zgoraj; glej 
tabelo A5.7).  Drugi č, v načrtih je za leto 2015 napovedana ve čja rast BDP (1,5 % v primerjavi z 
1,1% iz napovedi Komisije, pri čemer je mogo če precejšen delež razlike pripisati Nem čiji9). Vendar 
makroekonomske predpostavke niso glavni razlog za razliko v napove dih za primanjkljaj v letu 2015. 
Do tega je prišlo, ker je za države članice skupno sicer napovedana ve čja rast BDP, hkrati pa nižje 
odzivanje prihodkov na rast kot v napovedi Komisije10. Ta manjša napovedana elasti čnost večinoma 
izravnava u činek večje pričakovane rasti BDP. Ve čji del razlike med napovedanim primanjkljajem iz 
napovedi Komisije in v osnutkih prora čunskih na črtov gre pripisati razli čni oceni napora na strani 
odhodkov. 
Razlike med napovedanimi nominalnimi pr imanjkljaji v posameznih osnutkih prora čunskih na črtov in 
napovedjo Komisije so lahko ve čje iz razli čnih razlogov v razli čnih državah članicah. V primerjavi s 
posameznimi osnutki prora čunskih na črtov bo po napovedi Komisije primanjkljaj ve čji v Belgiji, 
Španiji, na Malti, Portugalskem in Slovaškem, na jbolj pa se razlikujeta napovedi za Malto (tabela 
A5.1 in graf A5.4). Preostale razlike v napovedih so vse znotraj razpona 0,2 odstotne to čke, za 
Nizozemsko in Avstrijo pa Komisija napoveduje manjši primanjkljaj. 
Podobno kot pri skupni napovedi nominalnega primanjkljaja Ko misija napoveduje tudi višji skupni 
dolg kot države članice. Komisija napoveduje, da se bo dolg v letu 2015 še naprej zmerno pove čeval 
in presegel 93 % BDP, medtem ko osnutki prora čunskih na črtov predvidevajo prakti čno 
nespremenjeno raven dolga. Glavni razlog za to odstopanje so višji nominalni primanjkljaji in nižja 
nominalna rast BDP v napovedih Komisije. T udi tu so razlike med napovedmi v osnutkih 
proračunskih na črtov in napovedmi Komisije na ravni držav članic lahko ve čje, razlogi pa so po 
posameznih državah razli čni. Večje razlike so bile za beležene pri Belgiji, Nem čiji, Latviji in Malti, ki 
v osnutkih prora čunskih na črtov predvidevajo, da bo dolg za okoli 2 % BDP nižji od napovedi 
Komisije (tabela A5.3 in graf A5.5). V ve čini primerov se razlike med napovedmi gibljejo med ni č in 
1 % BDP. Komisija le za Slovenijo napoveduje ma njši primanjkljaj. Kar zadeva strukturo, napoved 
Komisije kaže, da obstaja tveganje , da se celo majhno zmanjšanje cikli čno prilagojenega deleža 
odhodkov, predvideno v osnutkih prora čunskih na črtov, ne bo uresni čilo (tabela A5.5). Pri odhodkih 
napoved Komisije potrjuje, da bi se lahko uteži pla č v javnem sektorju, pla čil obresti in morda tudi 
javnih naložb znižale, po drugi strani pa se lahko delež socialnih transferjev še pove ča (graf A5.2). Na 
strani prihodkov so napovedi Ko misije skladne z osnutki prora čunskih na črtov (graf A5.3).  
Velikost in struktura prilagoditve 
Kar zadeva velikost strukturne prora čunske prilagoditve , so napoved Komisije in napovedi v 
osnutkih prora čunskih na črtov enake; po treh letih vzdržne kon solidacije javnih financ je skupna 
fiskalna naravnanost v euroobmo čju v letu 2014 nevtralna in naj bi po pri čakovanjih ostala nevtralna 
tudi v letu 2015. Na skupni ravni se zdi pom anjkanje restriktivnih fiskalnih politik ve činoma 
                                                            
9  Makroekonomski scenarij, na ka terem temelji osnutek prora čunskega na črta, se opira na spomla dansko izdajo napovedi 
nemške zvezne vlade, ki je bila objavljena aprila . Vendar glede na to, da so dodatni uradni statisti čni podatki in 
poslabšani kazalniki poslovnega cikla na voljo šele od njene objave, ta opis uje bistveno bolj optimisti čne obete za 
gospodarsko aktivnost v letih 2014 in 2015 kot napoved Komisije iz  jeseni 2014. Nemška vlada je po predložitvi osnutka 
proračunskega na črta posodobila svojo napoved.  
10   Tako imenovana „neto elasti čnost“ prihodkov, tj. odstotna sprememba pr ihodkov brez diskrecijskih ukrepov, za en 
odstotek spremembe v BDP. Skupna elasti čnost prihodkov v letu 2015, ki izhaja iz na črtov, je nižja od elasti čnosti, na 
kateri temelji napoved Komisije (0,8  oziroma 1,0; glej tabelo A5.6).  
 
10 
 sprejemljivo ravnotežje med zahtevami po vzdrž nosti, ki jih podpirajo visoki in naraš čajoči deleži 
dolga, ter zahtevami cikli čne stabilizacije, ki kažejo na precejšnje  in vztrajne negativne proizvodne 
vrzeli, ki naj bi se po napovedih v prihodnjih letih le po časi zmanjševale. Hkrati ocena na črtov 
potrjuje, da ve č držav članic trenutno po pri čakovanjih ne bo izpolnilo svojih obveznosti v okviru 
Pakta. Skupno ti pomisleki kažejo na potrebo po pozornem spremljanj u splošne fiskalne naravnanosti 
v euroobmo čju in njene porazdeljenosti po državah članicah glede na manevrski prostor, ki ga 
dovoljujejo pravila Pakta. Na čeloma bi bilo mogo če doseči ponovno uskladitev fiskalnih politik po 
državah, s čimer bi se zagotovilo izpolnjevanje dolo čb Pakta v vseh državah članicah in se obenem 
preprečila uvedba neupravi čene restriktivne fiskalne politike. To bi pomenilo, da je treba izkoristiti 
fiskalni manevrski prostor, ki ga omogo čajo predpisi v nekaterih državah.  
Zgoraj izraženi pomisleki prav tako mo čno pritrjujejo ambicioznemu naložbenemu na črtu na ravni 
EU, da se spodbudi skupno povpraševanje in zmanjšaj o omejitve na strani ponudbe ter se tako podpre 
spodbuda, ki jo prinaša prilagodljiva monetarna politika.  
Ta možnost podpore rasti v euroobmo čju je pomembna pri prou čevanju strukture prilagoditve 
javnih financ . Medtem ko so opaženi odmik od obdav čitve dela in številni strateški ukrepi za 
zmanjšanje dav čne obremenitve dela korak v pravo smer, pa struktura odhodkov kaže na neznaten 
napredek, če sploh, v korist gospodarski rasti. To potr juje potrebo po boljši uskladitvi politik držav 
članic s prednostnimi nalogami iz Svežnja za delovna mesta, rast in naložbe, vklju čno z uporabo 
prožnosti, ki jih omogo čajo predpisi.  
Okvir 1: Prispevek neodvisnih fiskalnih institucij k osnutkom prora čunskih na črtov za leto 
2015 
Členi 1, 4 in 5 Uredbe (EU) št. 473/2013, ki je del zakonodajnega dvoj čka, se sklicujejo na pojem 
neodvisnih organov. Uredba dodatno oprede ljuje in razširja prvotne zahteve, dolo čene v zakonodaji 
EU in medvladni zakonodaji, ki neodvisne organe pooblaš ča za razli čne naloge na fiskalnem 
področju. Določeni sta dve dodatni podro čji: (i)  spremljanje skladnosti s fiskalnimi pravili in (ii)  
makroekonomske napove di. Izvedbene dolo čbe, namenjene zagotavljanju smernic državam članicam, 
so bile zvezi s procesom napovedovanja opred eljene v kodeksu ravnanja za zakonodajni dvoj ček. Te 
določbe dopolnjuje poziv Sveta državam članicam euroobmo čja z dne 8. julija 2014, naj „zagotovijo 
krepkost nacionalnih fiskalnih okvirov, vklju čno z nacionalnimi fiskalnimi sveti.“ 
V skladu s členom 4(4) Uredbe predlogi prora čunov „temeljijo na neodvi snih makroekonomskih 
napovedih“, kar v skladu s členom 2(1b) pomeni, da jih mora pr ipraviti ali potrditi neodvisen organ. 
Številni osnutki prora čunskih na črtov, predloženi oktobra 2014, vsebujejo sklicevanja na zahteve iz 
zakonodajnega dvoj čka, pri čemer so se države članice odlo čile bodisi za neodvisno pripravo 
napovedi bodisi za potrditev makroekonomsk ih napovedi, ki so podlaga za na črt. 
Po navedbah iz osnutkov prora čunskih na črtov so v petih državah članicah napovedi pripravili lo čeni 
organi, in sicer v Avstriji  (Österreichisches Institut für Wirtschaftsforschung,  WIFO), Belgiji 
(Bureau Fédéral du Plan, FPB), Luksemburgu (STATEC), na Nizozemskem ( Centraal Planbureau, 
CPB) in v Sloveniji ( Urad RS za makroekonomske analize in razvoj, UMAR). V Nem čiji napovedi še 
vedno pripravlja ministrstvo za gos podarstvo, vendar na podlagi skupne  gospodarske napovedi, ki jo 
izdelajo raziskovalni inštituti. Neodvisni svet ekonomskih svetovalcev novembra pregleda njihovo 
verodostojnost. Napoved v osnutku prora čunskega na črta temelji na spomladanski izdaji skupne 
gospodarske napovedi in vladne napovedi ter ne upošteva jesenske iz daje skupne gospodarske 
 
11 
 napovedi in vladnih makroekonomskih projek cij. Na Finskem se makroekonomske napovedi 
pripravljajo znotraj ministrstva za finance, ki pa  priznava potrebo po ukrepih za zagotovitev formalne 
neodvisnosti skupine, ki pripravlja napovedi. 
Estonija, Španija, Irska, Italija in Slovaška se v svojih osnutkih prora čunskih na črtov sklicujejo na 
mnenja o makroekonomskih napove dih, ki so jih pripravili lo čeni organi ( Eelarvenõukogu , Autoridad 
Independiente de Responsabilidad Fiscal  (AIReF), Irish Fiscal Advisory Council (IFAC), Ufficio 
Parlamentare di Bilancio  (UPB) in slovaški odbor za makroe konomsko napovedovanje) . V Franciji, 
na Malti in Portugalskem so lo čeni organi sicer  pripravili mnenja (HCFP ( Haut Conseil des Finances 
Publiques) , malteški nacionalni revizijski urad in CFP ( Conselho das Finanças Públicas )), vendar to 
v osnutkih prora čunskih na črtov ni navedeno. Mnenje za Francijo in Portugalsko je bilo naknadno 
vključeno v prora čunske dokumente. Latvijski prora čunski dokument, ki temelji na nespremenjenih 
politikah, se ne šteje za osnutek prora čunskega na črta, zato formalno gledano ni potrebno mnenje 
ločenega organa o tem dokumentu. Napovedi Estonije, Španije, Irske, Italije, Malte, Portugalske in 
Slovaške so zgoraj navedeni organi na sp lošno potrdili, so pa ob tem izpostavili ve č tveganj. HCFP je 
makroekonomski scenarij Francije  za leto 2015 ocenil kot optimisti čen. Možna negativna tveganja 
zaradi zunanjih dogodkov, ki bi lahko povzro čili nižjo rast izvoza od pri čakovane, so bila omenjena v 
zvezi z Estonijo, Španijo, Francijo, Irsko, Malto  in Portugalsko. Opozorjeno je bilo tudi na 
negotovosti v zvezi z doma čim povpraševanjem (Francija), potrošnjo  (Španija) in naložbami (Malta). 
 
 
12 
 3. Pregled posameznih osnutkov prora čunskih na črtov 
 
Mnenja Komisije o osnutkih prora čunskih na črtov se osredoto čajo na skladnost z dolo čbami Pakta za 
stabilnost in rast ter s priporo čili, ki so bila izdana na tej podlagi. Za države članice, ki so v postopku 
v zvezi s čezmernim primanjkljajem, Komisija v mnenjih oceni napredek pri odpravi čezmernega 
primanjkljaja glede na cilj, dolo čen za nominalni in strukturni primanjkljaj. Za države članice 
euroobmo čja, za katere velja preventivni del Pakta, tj. ki niso v postopku v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem, se oceni napredek pri približevanju srednjero čnemu prora čunskemu cilju, da se 
ugotovi, ali je napredek v skladu z zahtevami Pakta in priporo čili Sveta, ki so bila na posamezne 
države članice naslovljena julija.  
Ocena načrtov temelji na napovedi Komisije iz jeseni 2014.  
Komisija po tem, ko je opravila posvetovanja z nekaterimi državami članicami, da bi zahtevala 
dodatne informacije ali izrazila dolo čene začetne pomisleke glede predloženih osnutkov prora čunskih 
načrtov, do konca oktobra v nobenem od osnutkov prora čunskih na črtov ni ugotovila „zelo resnega 
neizpolnjevanja obveznosti“ , kakor je navedeno v členu 7(2) Uredbe (EU) št. 473/2013. Kljub temu 
nekateri predloženi na črti vzbujajo pomisleke glede tveganj za neskladnost. V tabelah 2a in 2b so 
povzete ocene osnutkov prora čunskih na črtov posameznih držav iz mnenj Komisije, sprejetih 
28. novembra, skupaj z oceno napr edka pri fiskalno-strukturnih11 reformah. Da je možna primerjava, 
je ocena osnutkov prora čunskih na črtov povzeta v treh glavnih kategorijah:  
• Skladen:  glede na napoved Komisije ni potrebe po prilagoditvi prora čunskih na črtov v okviru 
nacionalnega prora čunskega postopka, da se zagotovi skla dnost s pravili Pakta za stabilnost in 
rast. Toda v primerih, v kate rih na oceno osnutka prora čunskega na črta s strani Komisije vplivajo 
posebna tveganja, Komisija države članice pozove k ustreznemu ukrepanju. 
• Večinoma skladen:  Komisija organe države poziva, naj  z ustreznimi ukrepi  v okviru 
nacionalnega prora čunskega postopka zagotovijo, da bo prora čun za leto 2015 skladen s Paktom 
za stabilnost in rast, na podlagi naslednje obrazložitve: 
Za države članice, ki so v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem: čeprav napoved Komisije 
kaže, da bi bilo mogo če nominalni primanjkljaj do roka, dolo čenega v okviru postopka v zvezi s 
čezmernim primanjkljajem, zmanjšati na  manj kot 3 % BDP iz Pogodbe, lahko ob čutno 
premajhen fiskalni napor ogrozi pravo časno in vzdržno odpravo čezmernega primanjkljaja.  
Za države članice, za katere velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast:  glede na napoved 
Komisije se ne pri čakuje, da bo strukturna prilagoditev za doseganje srednjero čnega 
proračunskega cilja v letu 2015 dosežena, venda r nezadostna prilagoditev ne bi pomenila 
znatnega odklona od zahtevane pr ilagoditve za doseganje srednjero čnega prora čunskega cilja12. 
                                                            
11  Strukturne reforme z neposrednim prora čunskim učinkom.  
12  Za državo članico, ki ni izpoln ila svojega srednjero čnega cilja, se  šteje, da je odklon znaten: 
 (i) če znaša odklon strukturnega salda od ustrezne prilagoditv ene poti vsaj 0,5 % BDP v posameznem letu ali vsaj 
0,25 % BDP v povpre čju na leto v dveh zaporednih let; in 
 (ii) če je imel presežek stopnje rast i odhodkov brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov nad ustreznim 
prilagoditvenim potekom, dolo čenim glede na referen čno srednjero čno stopnjo rasti, negativen u činek na saldo sektorja 
država v višini vsaj 0,5 odstotne to čke BDP v posameznem letu ali kum ulativno v dveh zaporednih letih. 
 
 
13 
 Če pa bi takšno stanje ostalo nespremenjeno v naslednjih letih, bi lahko privedlo do znatnega 
odklona od zahtevane prilagoditve. Te države članice dosegajo cilj glede zmanjšanja dolga, kjer 
se ta uporablja. 
• Tveganje za neskladnost:  glede na napoved Komisije ni mogo če pričakovati, da bo osnutek 
proračunskega na črta zagotovil skladnost z zahtevami Pakta za stabilnost in rast. Komisija zato 
organe države poziva, naj z ustreznimi ukrepi  v okviru nacionalnega prora čunskega postopka 
zagotovijo, da bo prora čun za leto 2015 skladen s pravili Pakta za stabilnost in rast, na podlagi 
naslednje obrazložitve:  
Za države članice, ki so v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem: če se napoved Komisije 
za leto 2105 naknadno potrdi, bi to lahko privedlo do okrepitve postopka v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem, saj se pri čakuje, da ne bosta dosežena ustrez en fiskalni napor in cilj glede 
nominalnega primanjkljaja.  
Za države članice, za katere velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast:  napoved Komisije 
kaže na znaten odklon od zahtevanega pot eka prilagoditve za doseganje srednjero čnega 
proračunskega cilja v letu 2015 in/ali nedosegan je cilja glede zmanjšanja dolga, če se slednji 
uporablja (pri čemer velja tisto, kar je bolj zavezujo če). 
Pri oceni na črtov so bili upoštevani vpliv preh oda na standard nacionalnih ra čunov ESR 2010 ter 
druge statisti čne revizije podatkov v zvezi s primanjkljajem in dolgom (vpliv prehoda na ESR 2010 je 
bil največji v primeru Francije, Irske, It alije, Portugalske in Finske).  In sicer so bile statisti čne revizije 
obravnavane s kvalitativnega vidika ter, kadar je bilo izvedlji vo, tudi s kvantitativnega vidika v 
delovnih dokumentih služb Komisije, ki so priložen i mnenjem Komisije, kadar koli so vplivale na 
glavne spremenljivke, uporabljene pri oceni skladnos ti s Paktom za stabilnost in rast. Za Estonijo, 
Latvijo in Slovenijo so bile izrecno omenjene  druge statisti čne spremembe. V drugih primerih vpliv ni 
bil znaten in/ali ne bi spremenil ocene. 
Poleg tega je Komisija ocenila stopnjo splošne skladnosti s fiskalno-strukturnimi reformami iz 
priporočil za posamezne države iz leta 2014. Ocena  osnutkov prora čunskih na črtov je povzeta v petih 
splošnih kategorijah. To so: 
• Brez napredka: Država članica ni niti napovedala niti spreje la nikakršnih ukrepov za obravnavo 
ustreznih priporo čil.  
• Omejen napredek:  Država članica je napovedala nekaj ukrepov za obravnavo ustreznih 
priporočil, toda videti je, da so ti ukrepi nezados tni in/ali obstaja tveganje glede njihovega 
sprejetja/izvajanja. 
• Določen napredek:  Država članica je napovedala ali spreje la ukrepe za obravnavo ustreznih 
priporočil. Ukrepi so videti obetavni, vendar še niso bili vsi izvedeni in njihovo izvajanje ni 
zagotovljeno v vseh primerih. 
• Znaten napredek:  Država članica je sprejela ukrepe, katerih ve čina je bila izvedenih. Ti ukrepi v 
veliki meri obravnavajo ustrezna priporo čila. 
                                                                                                                                                                                         
 Odklon se lahko šteje za znatnega tudi, če je preverjen le en od pogojev (i) in (ii) ter splošna ocena pokaže, da ta pogoj 
omogoča najustreznejšo oceno potrebnega fiskalnega napora.  
 
14 
 • V celoti obravnavano:  Država članica je sprejela in izvedl a ukrepe za primerno obravnavo 
ustreznih priporo čil. 
Tabela 2a: Pregled posameznih mnenj Komisije o osnutkih prora čunskih na črtov – države 
članice, za katere velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast 
 Splošna skladnost osnutka prora čunskega 
načrta s Paktom   
Splošna skladnost s fiskalno-
strukturnimi reform ami, predlaganimi v 
priporočilih za posamezne države iz leta 
2014 
Država  
Splošen sklep na 
osnovi napovedi 
Komisije iz jeseni 
2014 Skladnost z zahtevami 
preventivnega dela 
Pakta v obdobju 2014–
2015 Splošen sklep 
glede napredka 
pri fiskalno-
strukturnih 
reformah  
Glavni ukrepi iz 
osnutka 
proračunskega na črta 
za obravnavo 
priporočil v zvezi z 
davčnim primežem 
BE Tveganje za 
neskladnost  2014: dolo čen odklon 
od poteka prilagoditve 
proti srednjero čnemu 
cilju tveganje za 
neskladnost z referen čno 
vrednostjo za dolg 
2015: dolo čen odklon 
od poteka prilagoditve 
proti srednjero čnemu 
cilju tveganje za 
neskladnost z referen čno 
vrednostjo za dolg Določen napredekPriporočila v zvezi z 
davčnim primežem 
 
Povečanje odbitka 
dohodnine. Zmanjšanje 
prispevkov delodajalcev 
za socialno varnost. 
DE Skladen 2014: srednjero čni cilj 
presežen; skladnost z 
referenčno vrednostjo za 
dolg 
2015: srednjero čni cilj 
presežen; skladnost z 
referenčno vrednostjo za 
dolg Omejen napredekPriporočila v zvezi z 
davčnim primežem 
 
Od leta 2014 pove čanje 
dohodninskih olajšav in 
neizvajanje prvotno 
načrtovanega 
zmanjšanja stopnje 
pokojninskih 
prispevkov za 
financiranje dodatnih 
pokojninskih 
prejemkov. Od leta 
2015 pove čanje stopnje 
prispevka za 
dolgotrajno oskrbo in 
reforma financiranja 
zdravstvenega 
zavarovanja. 
 
15 
  
EE Večinoma skladen 2014: dolo čen odklon 
od poteka prilagoditve 
proti srednjero čnemu 
cilju 2015: dolo čen 
odklon od poteka 
prilagoditve proti 
srednjeročnemu cilju Brez napredka Priporočila v zvezi z 
davčnim primežem 
 
Zmanjšanje 
dohodninske stopnje in 
prispevkov za 
zavarovanje za primer 
brezposelnosti. 
Povečanje osnovnega 
nadomestila 
IT Tveganje za 
neskladnost  2014: dovoljen odklon 
od poteka prilagoditve 
proti srednjero čnemu 
cilju zaradi posebno 
težkih gospodarskih 
razmer; tveganje za 
neskladnost z referen čno 
vrednostjo za dolg 
2015: znaten odklon od 
poteka prilagoditve proti 
srednjeročnemu cilju; 
tveganje za neskladnost 
z referenčno vrednostjo 
za dolg Določen napredekPriporočila v zvezi z 
davčnim primežem 
 
Izvzetje stroškov dela iz 
davčne osnove 
regionalnega davka na 
proizvodne dejavnosti 
Stalna dav čna olajšava 
(prikazana kot socialni 
transfer v ESR 2010) za 
zaposlene z nizkimi 
plačami, trenutno 
financirana le za leto 
2014. Izvzetje 
prispevkov delodajalcev 
za socialno varnost za 
obdobje treh let za 
novozaposleno osebje 
po pogodbi za 
nedoločen čas v 
letu 2015. 
LV Večinoma skladen 2014: ni odklona od 
poteka prilagoditve proti 
srednjeročnemu cilju 
2015: dolo čen odklon 
od poteka prilagoditve 
proti srednjero čnemu 
cilju na podlagi 
scenarija 
nespremenjenih politik 
iz osnutka 
proračunskega na črta Omejen napredekPriporočila v zvezi z 
davčnim primežem 
 
Ni ukrepov v osnutku 
proračunskega na črta, ki 
ga je predložila vlada v 
odhajanju. Toda 
strategija dav čne 
politike za obdobje 
2015–2017 vklju čuje 
načrte za pove čanje 
minimalne pla če in 
neobdavčenega 
minimalnega dohodka 
LU Skladen 2014: srednjero čni cilj 
presežen 
2015: ni odklona od srednjeročnega cilja Določen napredekNi priporo čil v zvezi z 
davčnim primežem 
 
16 
  
MT13 Tveganje za 
neskladnost 2014: v postopku v 
zvezi s čezmernim 
primanjkljajem 
2015: znaten odklon od 
poteka prilagoditve proti 
srednjeročnemu cilju; 
skladnost z referen čno 
vrednostjo za dolg Določen napredekNi priporo čil v zvezi z 
davčnim primežem 
NL Skladen 2014: ni odklona od 
srednjeročnega cilja; 
skladnost z referen čno 
vrednostjo za dolg 
2015: ni odklona od 
srednjeročnega cilja; 
skladnost z referen čno 
vrednostjo za dolg Določen napredekPriporočila v zvezi z 
davčnim primežem 
 
Reforma dav čne 
olajšave za zaposlene, 
ki bo zmanjšala 
obremenitev za 
zaposlitve z ni žjimi in 
srednjimi dohodki. 
Zmanjšanje stopnje 
dohodnine v najnižjem 
dohodninskem razredu 
AT Tveganje za 
neskladnost 2014: dolo čen odklon 
od poteka prilagoditve 
proti srednjero čnemu 
cilju skladnost z 
referenčno vrednostjo za 
dolg 
2015: znaten odklon od 
poteka prilagoditve proti 
srednjeročnemu cilju; 
skladnost z referen čno 
vrednostjo za dolg Omejen napredekPriporočila v zvezi z 
davčnim primežem 
 
Glede splošne napovedi 
reforme za zmanjšanje 
davčnega primeža naj bi 
bilo odločeno marca 
2015 
SK Skladen 2014: ni odklona od 
poteka prilagoditve proti 
srednjeročnemu cilju 
2015: ni odklona od 
poteka prilagoditve proti 
srednjeročnemu cilju Omejen napredekNi priporo čil v zvezi z 
davčnim primežem 
FI Večinoma skladen 2014: dolo čen odklon 
od srednjero čnega cilja 
2015: dolo čen odklon 
od poteka prilagoditve 
proti srednjero čnemu 
cilju Določen napredekNi priporo čil v zvezi z 
davčnim primežem 
 
Tabela 2b: Pregled posameznih mnenj Komisije o osnutkih prora čunskih na črtov – države 
članice, za katere velja korektivni del Pakta za stabilnost in rast 
Država   Splošna skladnost osnutka 
proračunskega na črta s Paktom   
Splošna skladnost s fiskalno-strukturnimi 
                                                            
13  Za Malto trenutno velja korektivni del Pakta, vendar bi lahko zanjo z letom 2015 za čel veljati preventivni del Pakta, če 
bi dosegla pravo časno in vzdržno odpravo primanjkljaja.  
 
17 
 reformami, predlaganimi v priporo čilih za 
posamezne države iz leta 2014 
Splošen sklep na 
osnovi napovedi 
Komisije iz jeseni 
2014 Skladnost s 
postopkom v zvezi 
s čezmernim 
primanjkljajem v 
obdobju 2014–
2015 Splošen sklep glede 
napredka pri 
fiskalno-strukturnih 
reformah  
Glavni ukrepi iz osnutka 
proračunskega na črta za 
obravnavo dav čnega 
primeža 
ES Tveganje za 
neskladnost 2014: nominalni cilj 
dosežen 
2015: če ne bodo 
sprejeti dodatni 
ukrepi, skladnost ni 
zagotovljena Določen napredek Priporočila v zvezi z 
davčnim primežem 
 
Zmanjšanje dohodninskih 
stopenj. Za časno 
zmanjšanje socialnih 
prispevkov za nove 
pogodbe, podpisane v letu 
2014. 
FR Tveganje za 
neskladnost 2014: tveganje, da 
učinkoviti ukrepi ne 
bodo sprejeti 
2015: če ne bodo 
sprejeti dodatni 
ukrepi, skladnost ni 
zagotovljena Omejen napredek Priporočila v zvezi z 
davčnim primežem 
 
Od leta 2014 nova dav čna 
olajšava za pla če do 2,5-
kratnika minimalne pla če. 
Zmanjšanje prispevkov 
delodajalcev za socialno 
varnost. Zmanjšanje 
dohodnine za zaposlene z 
nizkimi pla čami 
IE Skladen 2014: učinkoviti 
ukrepi 
2015: pričakovana 
pravočasna odprava Določen napredek Ni priporo čil v zvezi z 
davčnim primežem 
PT Tveganje za 
neskladnost 2014: tveganje, da 
učinkoviti ukrepi ne 
bodo sprejeti 
2015: če ne bodo 
sprejeti dodatni 
ukrepi, skladnost ni 
zagotovljena Omejen napredek Ni priporo čil v zvezi z 
davčnim primežem 
SI Večinoma skladen 2014: tveganje, da 
učinkoviti ukrepi ne 
bodo sprejeti 
2015: pričakovana 
pravočasna odprava Omejen napredek Ni priporo čil v zvezi z 
davčnim primežem 
 
 
 
18 
 PRILOGA 1: Ocena osnutkov prora čunskih na črtov posameznih držav 
 
Države članice, za katere velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast  
Načrti, ki so skladni z obveznostmi države 
Komisija meni, da je osnutek prora čunskega na črta Nemčije, za katero trenutno veljajo preventivni 
del Pakta in prehodne dolo čbe glede dolga, skladen z dolo čbami Pakta. Vendar precejšen fiskalni 
manevrski prostor, potrebe po naložbah in zelo ni zke obrestne mere, ki kažej o, da družbe ni donos v 
veliki meri odtehta stroške najemanja posojil, omogo čajo spodbujanje javnih naložb. Poleg tega mora 
Nemčija zagotoviti, da se vzpostavi neodvisen orga n, pristojen za pripravo ali potrjevanje 
makroekonomskih napovedi. Komisija  prav tako meni, da je Nem čija dosegla omejen napredek v 
zvezi s strukturnim delom priporo čil glede javnih financ, ki jih je izdal Svet v sklopu Evropskega 
semestra leta 2014, zato poziva nemške  organe, naj pospešijo izvajanje. 
Komisija meni, da je osnutek prora čunskega na črta Luksemburga , za katerega trenutno velja 
preventivni del Pakta, skladen z dolo čbami Pakta. Luksemburg zlasti na črtuje, da bo v letu 2015 
porabil razliko do srednjero čnega prora čunskega cilja, saj naj bi se strukturni presežek poslabšal, 
vendar bo pri tem vsee no spoštoval priporo čeni srednjero čni proračunski cilj. Zmanjšanje 
strukturnega presežka je v prvi vrsti povezano z zmanjšanjem prihodkov iz naslova DDV zaradi 
spremembe zakonodaje na podro čju elektronskega trgovanja (okoli 1,5 % BDP), kar se bo le delno 
uravnotežilo z novimi ukrepi, na črtovanimi v osnutku prora čunskega na črta. Vendar se lahko zgodi, 
da bodo izgube prihodkov iz naslova DDV ve čje od pričakovanih. Komisija zato poziva pristojne 
organe, naj bodo pripravljeni na  sprejetje dodatnih ukrepov, če se bo to tveganje uresni čilo. Komisija 
prav tako meni, da je Luksemburg dosegel dolo čen napredek v zvezi s strukturnim delom priporo čil 
glede javnih financ, ki jih je izdal Svet v sklopu evropskega semestra leta 2014, in poziva pristojne 
organe, naj zagotovijo nadaljnji napredek. 
Komisija meni, da je osnutek prora čunskega na črta Nizozemske , za katero trenutno veljajo 
preventivni del Pakta in prehodne dolo čbe glede dolga, skladen z dolo čbami Pakta. Komisija 
nacionalne organe poziva, na j dosledno izvršujejo prora čun za leto 2015. Komisija prav tako meni, da 
je Nizozemska dosegla dolo čen napredek v zvezi s strukturnim delom priporo čil glede javnih financ, 
ki jih je izdal Svet v sklopu evropskega sem estra leta 2014, in poziva nacionalne organe, naj 
zagotovijo nadaljnji napredek. 
Komisija meni, da je osnutek prora čunskega na črta Slovaške , za katero trenutno velja preventivni del 
Pakta, skladen z dolo čbami Pakta. Na podlagi trenutno razpol ožljivih informacij primanjkljaj sektorja 
država ne bo presegel referen čne vrednosti iz Pogodbe, čeprav obstaja nekaj negotovosti glede 
gibanja primanjkljaja v letu 2014. Slovaški je bila za leto 2014 priznana pravica do naložbene 
klavzule, kar ji omogo ča začasno odstopanje od zahtevanega poteka prilagoditve za dosego 
srednjeročnega cilja v tem letu. Leta 2015, ko bo treba to za časno odstopanje nadomestiti, se 
predvideva, da bo Slovaška uspešno napr edovala v smeri izpolnitve srednjero čnega cilja. Ob 
upoštevanju navedenega in  dejstva, da se pri čakuje, da omejitev doma čega zadolževanja, na kateri 
temelji osnutek prora čunskega na črta, ne bo ve č veljala, Komisija slovaške organe poziva k 
pripravljenosti, da z ustreznimi ukrepi v okviru nacionalnega prora čunskega postopka zagotovijo, da 
bo proračun za leto 2015 še naprej skladen s Paktom. Po leg tega Komisija meni, da je Slovaška 
dosegla omejen napredek v zvezi s strukturnim delom priporo čil glede javnih financ, ki jih je izdal 
Svet v sklopu Evropskega semestra leta 2014, zato poziva slovaške organe, naj pospešijo izvajanje. 
 
19 
 Načrti, ki so ve činoma skladni  
Komisija meni, da je osnutek prora čunskega na črta Estonije , za katero trenutno velja preventivni del 
Pakta, ve činoma skladen z dolo čbami Pakta. Zlasti se na podlagi napovedi Komisije v letu 2015 
pričakuje dolo čeno odstopanje od poteka prilagoditve za dosego srednjero čnega prora čunskega cilja. 
Komisija estonske organe poziva, naj z us treznimi ukrepi v okviru nacionalnega prora čunskega 
postopka zagotovijo, da bo prora čun za leto 2015 skladen s Paktom. Po leg tega Komisija meni, da 
Estonija ni dosegla napredka pri strukturnem delu priporo čil glede javnih financ, ki jih je izdal Svet v 
sklopu Evropskega semestra leta 2014, zato poz iva estonske organe, naj pospešijo izvajanje. 
Latvija  je 15. oktobra predložila osnutek prora čunskega na črta, ki temelji na scenariju 
nespremenjenih politik. Komisija meni, da je osnutek prora čunskega na črta Latvije, za katero trenutno 
velja preventivni del Pakta, ve činoma skladen z dolo čbami Pakta. Komisija la tvijske organe poziva, 
naj z ustreznimi ukrepi v prora čunu za leto 2015 zagotovijo, da bo ta  skladen s Paktom. Poleg tega 
Komisija meni, da je Latvija dosegla omejen napredek v zvezi s strukturnim delom priporo čil glede 
javnih financ, ki jih je izdal Svet v sklopu Evr opskega semestra leta 2014,  zato latvijske organe 
poziva, naj pospešijo izvajanje. Potem ko je nova  vlada 22. novembra 2014 predložila posodobljeni 
osnutek prora čunskega na črta, Komisija namerava sprejeti mnenje o njem, še preden naj bi bil zakon 
o predlogu prora čuna sprejet v nacionalnem parlamentu. 
Komisija meni, da je osnutek prora čunskega na črta Finske , za katero trenutno velja preventivni del 
Pakta, večinoma skladen z dolo čbami Pakta. Komisija finske orga ne poziva, naj z ustreznimi ukrepi v 
okviru nacionalnega prora čunskega postopka zagot ovijo, da bo prora čun za leto 2015 skladen s 
Paktom. Poleg tega bi morala Finska vzpostaviti ustrezen pravni  okvir za zagotavljanje, da so 
makroekonomske napovedi, na ka terih temelji predlog prora čuna, neodvisno potrjene  ali pripravljene. 
Komisija prav tako meni, da je Finska dosegla dolo čen napredek v zvezi s strukturnim delom 
priporočil glede javnih financ, ki jih je izdal Svet v sk lopu evropskega semestra leta 2014, in poziva 
finske organe, naj zagot ovijo nadaljnji napredek. 
Načrti, pri katerih obstaja tveganje neskladnosti 
Na splošno Komisija meni, da pri osnutku prora čunskega na črta Belgije , za katero trenutno veljajo 
preventivni del Pakta in pravilo glede višine dolga, obstaja tveganje neskladnosti z dolo čbami Pakta. 
Komisija belgijske organe zato poziva, naj z ustreznimi ukrepi v okviru nacionalnega prora čunskega 
postopka zagotovijo, da bo prora čun za leto 2015 skladen s Paktom. Ko misija prav tako meni, da je 
Belgija dosegla dolo čen napredek v zvezi s strukturnim delom priporo čil glede javnih financ, ki jih je 
izdal Svet v sklopu evropskega semestra leta  2014, in poziva belgijske  organe, naj zagotovijo 
nadaljnji napredek. Komisija bo v za četku marca 2015 preu čila svoje stališ če glede obveznosti Belgije 
v okviru Pakta v zvezi z dokon čanjem zakona o prora čunu in pri čakovane priprave programa 
strukturnih reform, ki so ga belgijski organi napovedali v dopisu z dne 21. novembra, podpisanem s 
strani ministrskega predsednika Michela ter ministrov van Overtveldta in Jamara. 
Komisija meni, da pri posodobljenem osnutku prora čunskega na črta Italije , za katero trenutno veljajo 
preventivni del Pakta in pravilo glede višine dolga , obstaja tveganje neskla dnosti z zahtevami Pakta. 
Komisija italijanske organe zato poziva, naj z ustreznimi ukrepi v okviru nacionalnega prora čunskega 
postopka zagotovijo, da bo prora čun za leto 2015 skladen s Paktom. Ko misija prav tako meni, da je 
Italija dosegla dolo čen napredek v zvezi s strukturnim delom priporo čil glede javnih financ, ki jih je 
izdal Svet v sklopu evropskega semestra leta 2014, vendar poziva nacionalne organe, naj zagotovijo 
nadaljnji napredek. V zvezi s tem bi politike za s podbujanje potenciala za rast, ohranjanje strogega 
 
20 
 nadzora nad primarnimi odhodki ob pove čanju splošne u činkovitosti javne porabe ter na črtovana 
privatizacija prispevali k zmanjševanju deleža javne ga dolga v BDP v skladu s pravilom glede višine 
dolga v naslednjih letih. Komisija bo v za četku marca 2015 preu čila svoje stališ če glede obveznosti 
Italije v okviru Pakta v zvezi z dokon čanjem zakona o prora čunu in pri čakovane priprave programa 
strukturnih reform, ki so ga italijanski organi  napovedali v dopisu z dne 21. novembra, podpisanem s 
strani ministra Padoana. 
Komisija meni, da pri osnutku prora čunskega na črta Malte  obstaja tveganje neskladnosti z dolo čbami 
Pakta. Za Malto trenutno velja korekti vni del, vendar lahko zanjo z letom 2015 za čne veljati 
preventivni del Pakta, če doseže pravo časno in vzdržno odpravo prim anjkljaja. Napoved Komisije 
kaže, da je strukturni napor v letu  2014 precej manjši, kot je priporo čil Svet v svojem priporo čilu, 
izdanem v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, zato se lahko zgodi, da čezmerni 
primanjkljaj ne bo odpravljen, saj strukturni napor o čitno ne bo zadosten. Glede ne napoved Komisije 
je tudi izpolnjevanje pravila glede višine dolga v letu 2014 nekoliko pod na črtovanim. Poleg tega se v 
nasprotju z osnutkom prora čunskega na črta v napovedi Komisije za leto 2015 pri čakuje znatno 
odstopanje od poteka prilagoditve za doseganje srednjero čnega prora čunskega cilja, in sicer tako pri 
strukturnem saldu kot referen čni vrednosti za odhodke. Komisija ma lteške organe zato poziva, naj z 
ustreznimi ukrepi v okviru nacionalnega prora čunskega postopka zagot ovijo, da bo prora čun za leto 
2015 skladen s Paktom. Komisija ugot avlja, da je Malta dosegla dolo čen napredek pri strukturnem 
delu priporo čil glede javnih financ, ki jih je izdal Svet  v sklopu evropskega semestra leta 2014. 
Vendar malteške organe poziva, naj pospešijo napredek pri na črtovanih prizadevanjih za izboljšanje 
fiskalne vzdržnosti zdravstvenega sistema, omogo čijo sprejetje nadaljnjih ukrepov v okviru 
pokojninske reforme ter zagotovijo, da bodo pri zadevanja za izboljšanje izpolnjevanja dav čnih 
obveznosti in prizadevanja v boju proti dav čnim utajam dala pri čakovane rezultate. 
Komisija meni, da pri osnutku prora čunskega na črta Avstrije , za katero trenutno veljajo preventivni 
del Pakta in prehodne dolo čbe glede dolga, obstaja tveganje neskladnosti z dolo čbami Pakta. Komisija 
po upoštevanju oktobra napovedanih ukre pov zlasti meni, da osnutek prora čunskega na črta za leto 
2015 kaže na znatno odstopanje od poteka prilagoditve za doseganje srednjero čnega prora čunskega 
cilja v obdobju 2014–2015, in sicer tako pri strukturnem saldu kot referen čni vrednosti za odhodke. 
Komisija zato avstrijske organe poziva, naj z ustreznimi ukrepi v okviru nacionalnega prora čunskega 
postopka zagotovijo, da bo prora čun za leto 2015 skladen s Paktom. Poleg tega Komisija meni, da je 
Avstrija dosegla omejen napredek v zvezi s strukturnim delom priporo čil glede javnih financ, ki jih je 
izdal Svet v sklopu Evropskega semestra leta 2014, zato nacionalne organe poziva, naj pospešijo 
izvajanje. 
Države članice, za katere velja korektivni del Pakta za stabilnost in rast  
Načrti, ki so skladni z obveznostmi države 
Komisija meni, da je osnutek prora čunskega na črta Irske , za katero trenutno velja korektivni del 
Pakta, skladen z dolo čbami Pakta. Vendar Komisija poz iva Irsko, naj izkoristi okrevanje 
gospodarstva, ki je preseglo pri čakovanja, za pospešeno zmanjšanje deleža javnega dolga v BDP. 
Medtem ko bi bilo v skladu s trenutnimi napovedmi mogo če pravočasno odpraviti čezmerni 
primanjkljaj, bi ambicioznejši cilj glede priman jkljaja za leti 2015 in 2016 pripomogel k doslednemu 
zmanjševanju zelo visokega deleža javnega dolga  v BDP. Komisija nazadnje poziva Irsko, naj bo 
pripravljena, da po potrebi sprejm e ustrezne ukrepe za zagotovitev pravo časne odprave čezmernega 
primanjkljaja v letu 2015. Komisija pr av tako meni, da je Irska dosegla dolo čen napredek v zvezi s 
 
21 
 strukturnim delom priporo čil glede javnih financ, ki jih je izdal Svet v sklopu evropskega semestra 
leta 2014, in poziva irske organe, naj zagotovijo nadaljnji napredek. 
Načrti, ki so ve činoma skladni 
Komisija meni, da je osnutek prora čunskega na črta Slovenije , za katero trenutno velja korektivni del 
Pakta, ve činoma skladen z dolo čbami Pakta. Čeprav je v osnutku prora čunskega na črta predvidena 
pravočasna odprava čezmernega primanjkljaja, saj naj bi se  nominalni saldo leta 2015 znižal pod 3 % 
BDP, se ne pri čakuje, da bo priporo čeni fiskalni napor v strukturnem smislu dosežen. Komisija 
slovenske organe poziva, naj bodo pripravljeni, da z ustreznimi ukrepi v okviru nacionalnega 
proračunskega postopka zagot ovijo, da bo prora čun za leto 2015 skladen s Paktom. Poleg tega 
Komisija meni, da je Slovenija dosegla omejen  napredek v zvezi s strukturnim delom priporo čil glede 
javnih financ, ki jih je izdal Svet v sklopu Evr opskega semestra leta 2014, zato poziva slovenske 
organe, naj pospešijo izvajanje. 
Načrti, pri katerih obstaja tveganje neskladnosti 
Komisija meni, da pri osnutku prora čunskega na črta Španije , za katero trenutno velja korektivni del 
Pakta, obstaja tveganje neskladnosti z dolo čbami Pakta. Zlasti se pri čakuje, da osnutek prora čunskega 
načrta ne bo zagotovil izpolnitve prora čunskih ciljev, dolo čenih v priporo čilu, izdanem v okviru 
postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Komisija zato španske organe poziva, naj z ustreznimi 
ukrepi v okviru nacionalnega prora čunskega postopka zagot ovijo, da bo prora čun za leto 2015 
skladen s Paktom. Komisija prav tako meni, da je Španija dosegla dolo čen napredek pri doseganju 
skladnosti v zvezi s strukturnim delom priporo čil glede javnih financ, ki jih je izdal Svet v sklopu 
evropskega semestra leta 2014, in poziva šp anske organe, naj zagotovijo nadaljnji napredek.  
Komisija meni, da pri osnutku prora čunskega na črta Francije , za katero trenutno velja korektivni del 
Pakta, obstaja tveganje neskladnosti z dolo čbami Pakta. Upoštevajo č dodatni sveženj, predstavljen 27. 
oktobra, naj bi prilagoditev strukturnega salda zn ašala 0,3 % BDP, medtem ko je Svet leta 2013 
priporočil prilagoditev v višini 0,8 % BDP. Komisija francoske organe zato poz iva, naj z ustreznimi 
ukrepi v okviru nacionalnega prora čunskega postopka zagot ovijo, da bo prora čun za leto 2015 
skladen s Paktom. Poleg tega Komisija meni, da je Francija dosegla omejen napredek v zvezi s 
strukturnim delom priporo čil glede javnih financ, ki jih je izda l Svet v sklopu Evropskega semestra 
leta 2014, zato nacionalne organe poz iva, naj pospešijo izvajanje. Na splošno do zdaj razpoložljive 
informacije kažejo, da Francija  na tej stopnji ni sprejela u činkovitih ukrepov za leto 2014. Komisija 
bo v začetku marca 2015 preu čila svoje stališ če glede obveznosti Francije v okviru Pakta v zvezi z 
dokončanjem zakona o prora čunu in pri čakovano pripravo programa strukturnih reform, ki so ga 
francoski organi napovedali v dopisu z dne 21. novembra, podpisanem s strani ministrskega 
predsednika Vallsa. 
Komisija meni, da pri osnutku prora čunskega na črta Portugalske , za katero trenutno velja korektivni 
del Pakta, obstaja tveganje neskladnosti z dolo čbami Pakta. Zlasti obstaja  tveganje, da osnutek 
proračunskega na črta ne bo zagotovil izpolnitve priporo čila Sveta glede odprave čezmernega 
primanjkljaja do leta 2015. To tveganje izha ja predvsem iz ugodnih predpostavk glede u činka 
makroekonomskih gibanj na prora čun ter iz odsotnosti strukturnih ukrepov, s katerimi bi moral biti 
načrt podprt. Fiskalni napor je ob čutno pod priporo čenim obsegom, kar kaže na potrebo po znatnih 
dodatnih strukturnih konsolidac ijskih ukrepih za leto 2015, ki bodo zagotovili verodostojno in 
vzdržno odpravo čezmernega primanjkljaja. Komisija zat o portugalske organe poziva, naj z 
ustreznimi ukrepi v okviru nacionalnega prora čunskega postopka zagot ovijo, da bo prora čun za leto 
 
22 
 2015 skladen s Paktom. Poleg tega Ko misija meni, da je Portugalska dosegla omejen napredek v zvezi 
s strukturnim delom priporo čil glede javnih financ, ki jih je izda l Svet v sklopu Evropskega semestra 
leta 2014, zato portugalske organe poziva, naj pospešijo izvajanje. 
 
23 
 PRILOGA 2: Metodologija in predpo stavke, na katerih temelji napoved 
Komisije iz jeseni 2014 
 
V skladu s členom 7(4) Uredbe (EU) št. 473/2013 se „[s]ploš ni oceni [...] priložijo metodologija [...] 
in predpostavke najnovejših gospodarskih na povedi služb Komisije za posamezne države članice, 
vključno z ocenami vpliva skupnih prora čunskih ukrepov na gospodarsko rast.“ Predpostavke, na 
katerih temelji napoved Komisije iz jeseni 2014, ki jo neodvisno pripravijo  službe Komisije, so 
obrazložene v samem dokumentu z napovedjo14. 
Proračunski podatki do leta 2013 temeljijo na podatkih, ki so jih države članice uradno sporo čile 
Komisiji do 1. oktobra 2014 in jih je 21. oktobra potrd il Eurostat. Eurostat je umaknil pridržek glede 
kakovosti podatkov o javnofinan čnem primanjkljaju, ki jih je predložila Nizozemska; pridržek je 
Eurostat izrazil v novici z dne 23. aprila 2014 zaradi negotovosti glede statisti čnega učinka vladnega 
posredovanja v zvezi z nacionalizacijo in prestru kturiranjem SNS Reaal v letu 2013, saj so 
nizozemski statisti čni organi pojasnili obseg tega u činka. Eurostat ni imel popravkov na podatke, ki so 
jih predložile države članice v jesenskem ciklu poro čanja za leto 2014. 
Za potrebe napovedi so bili ukrepi v podporo finan čni stabilnosti evidentirani v skladu s sklepom 
Eurostata z dne 15. julija 200915. Dovolj natan čno znane kapitalske injekcije so bile vklju čene v 
napoved kot finan čne transakcije, kar pomeni, da se je zaradi njih pove čal dolg, ne pa primanjkljaj, 
razen če ni zadevna država članica sporo čila drugače. Državna jamstva za obveznosti bank in ban čne 
vloge niso vklju čena kot odhodki države, razen če obstajajo dokazi, da so bila unov čena pred 
zaključkom napovedi. Vendar je treba opozoriti, da po sojila, ki jih bankam odobrijo vlada ali drugi 
subjekti iz javnega sektorja, ponavadi pove čajo javni dolg. 
Za leto 2015 so bili upoštevani sprejeti prora čuni ali predlogi prora čunov, predloženi nacionalnim 
parlamentom, in vsi drugi dovolj natan čno znani ukrepi. Zlasti so v tej napovedi upoštevane vse 
informacije iz osnutkov prora čunskih na črtov, ki so bili predloženi do sredine oktobra. Predpostavka 
nespremenjene politike, ki je bila uporabljena  pri napovedih za leto 2016, implicira ustrezno 
ekstrapolacijo gibanja prihodkov in odhodkov ter vklju čitev dovolj natan čno znanih ukrepov.  
Evropski agregati za dolg sektorja država v napovedih za leta 2014–2016 so objavljeni na 
nekonsolidirani osnovi (tj. medvl adna posojila niso upoštevana). Zaradi zagotovitve doslednosti v 
časovnih vrstah so tudi pretekli podatki objavljeni na  enaki osnovi. Za leto 2013 to pomeni, da je 
razmerje med javnim dolgom in BDP v euroobmo čju za 2,2 odstotne to čke (1,7 odstotne to čke v EU) 
višje od konsolidiranega deleža dolga sektorja država,  ki ga je objavil Eurostat v novici št. 158/2014 z 
dne 21. oktobra 201416. V projekcijah dolga sektorja država za posamezne države članice v 
letih 2014–2016 so upoštevani u činek jamstev za evropski instrument za finan čno stabilnost17, 
dvostranska posojila drugim državam članicam in udeležba v kapitalu evropskega mehanizma za 
stabilnost, na črtovana na prese čni dan napovedi. 
                                                            
14  Metodološke predpostavke, na kate rih temelji napoved Ko misije iz jeseni 2014, so na voljo na: 
http://ec.europa.eu/economy_finance/publicatio ns/european_economy/forecasts/index_en.htm ). 
15  Na voljo na: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ ITY_PUBLIC/2-15072009-BP/EN/2-15072009-BP-EN.PDF . 
16  Na voljo na: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ ITY_PUBLIC/2-21102014-AP/EN/2-21102014-AP-EN.PDF . 
17  V skladu s sklepom Eurostata z dne 27. januarja 2011 o statisti čnem evidentiranju dejavnosti, izvedenih v okviru 
evropskega instrumenta za finan čno stabilnost, ki je na voljo na: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_PUBLIC/2-
27012011-AP/EN/2-27012011-AP-EN.PDF.  
 
24 
 Glede na napoved Komisije iz jeseni 2014 znašajo skupni prora čunski ukrepi za leto 2015, navedeni v 
osnutkih prora čunskih na črtov, okoli 0,2 % BDP. Prihranki pri odhodkih so ocenjeni na 0,25 % BDP, 
medtem ko ukrepi na strani odhodkov v celoti gledano vplivajo na rahlo pove čanje primanjkljaja. 
Skupni avtomatski u činek na rast bi kratkoro čno znašal okoli 0,15 odstotne to čke. 
Pri razlagi te ocene je potrebna previdnost, kajti:  
• Neukrepanje v zvezi z javnofinan čnimi neravnotežji bi lahko pove čalo krhkost finan čnih sredstev 
ter povzro čilo večje razmike in višje posojilne obrestne me re, kar bi negativno vplivalo na rast.  
• Cilj uredbe je oceniti u činke ukrepov, sprejetih v osnutkih prora čunskih na črtov. Zato sprejeti 
ukrepi, ki so za čeli veljati pred pripravo osnutkov prora čunskih na črtov, niso vklju čeni v oceno 
(čeprav lahko vplivajo na napoved).  
• Ukrepi z u činkom v letu 2015 lahko izravnajo tudi obstoje če ukrepe z enkratnim u činkom v 
letu 2014 in trendno pove čanje odhodkov. Na skupni ravni EO-16 Komisija ocenjuje u činek 
enkratnih ukrepov v letu 2014 na 0,0 % BDP, trendno pove čanje odhodkov (merjeno s 
spremembo cikli čno prilagojenega deleža  odhodkov) brez ukrepov politik pa na 0,25 % BDP. 
 
25 
 PRILOGA 3: Analiza ob čutljivosti 
 
V skladu s členom 7 Uredbe (EU) št. 473/2013 „[c]elovita ocena vklju čuje analize ob čutljivosti, ki 
prikazujejo tveganja za vzdržnost javnih fi nanc v primeru neugodnega  ekonomskega, finan čnega ali 
proračunskega dogajanja“. V tej prilogi je zato predstavljena analiza ob čutljivosti gibanja javnega 
dolga na morebitne makroekonomske šoke (za rast in obrestne mere), ki se opira na rezultate 
stohastičnih projekcij dolga18. Analiza omogo ča oceno možnega vpliva negativnih in pozitivnih 
tveganj za nominalno rast BDP na dinamiko javnega  dolga (upošteva tudi njihov vpliv na cikli čno 
komponento prora čunskega salda prek delovanja avtomatskih stabilizatorjev) ter u činkov 
ugodnih/neugodnih dogajanj na finan čnih trgih, kar se odraža v nižjih/višjih stroških izposojanja za 
vlade. 
Z uporabo stohasti čnih projekcij se negotovost prihodnjih makroekonomskih razmer vklju či v analizo 
dinamike javnega dolga okrog „osrednjega“ scenarija projekcij dolga, ki v spodnjih dveh grafih 
ustreza scenariju iz napovedi Komisije iz je seni 2014 oziroma scenariju iz osnutkov prora čunskih 
načrtov, pri čemer se rezultati poro čajo za države EO-16 (v obeh primerih se za leta po obdobju, ki ga 
zajema napoved, uporabi obi čajna predpostavka nespremenjene fiskalne politike)19. Za 
makroekonomske razmere (kratkoro čne in dolgoro čne obrestne mere na državne obveznice; stopnja 
rasti), predpostavljene v osrednj em scenariju, se simulirajo šoki, da se dobi „stožec“ (porazdelitev) 
možnih potekov dolga, ki je predstavljen v spodnjem  grafu. Stožec ustreza širokemu razponu možnih 
izhodiščnih makroekonomskih razmer, pri čemer se za rast in obrestne  mere simulira tudi do 2 000 
šokov. Velikost in korelacija šokov odr ažata preteklo gibanje spremenljivk20. To pomeni, da 
metodologija ne zajame negotovosti v realnem času, ki je lahko v sedanjem trenutku višja, zlasti za 
proizvodno vrzel. Pri simulirani dinamiki dolga je  upoštevano dejstvo, da šoki za rast povratno 
vplivajo na „prora čunske šoke“, saj delovanje avtomats kih stabilizatorjev vpliva na cikli čno 
komponento prora čunskega salda. Pahlja časta diagrama v spodnjem graf u tako dajeta verjetnostno 
informacijo o dinamiki dolga za EO-16, pri čemer so upoštevani možni šoki  za rast in obrestne mere v 
obsegu in korelaciji, kot sta bila zabeležena v preteklosti. 
V pahljačastih diagramih je predvideni potek dolga po osrednjem scenariju (okrog katerega so 
simulirani makroekonomski šoki) ozna čen s prekinjeno črto, potek projekcije dolga, ki razpolavlja niz 
vseh možnih potekov, dobljenih s simulac ijo šokov (mediana), pa z neprekinjeno črno črto v sredini 
stožca. Sam stožec zajema 80 % vseh možnih potekov dolga, dobljenih s simulacijo 2 000 šokov za 
rast in obrestne mere (spodnja in zgornja črta, tj. meji stožca, predstavljata 10. oziroma 90. percentil 
porazdelitve) in s tem iz osen čenega obmo čja izključuje simulirane poteke dolga (20 % vseh), ki so 
posledica skrajnejših (manj verjet nih) šokov (ekstremni dogodki (ang.  „tail events“ )). Različno 
osenčena obmo čja znotraj stožca predstavljajo razli čne deleže v celotni porazdelitvi možnih potekov 
dolga. Temno modro obarvano obmo čje (med 40. in 60. percentilom) vklju čuje 20 % vseh možnih 
potekov dolga, ki so b ližje osrednjemu scenariju. 
                                                            
18  Uporabljena metodologija za stohasti čne projekcije javnega dolga je predstavljena v oddelku 3.3.3 poro čila Evropske 
komisije o fiskalni vzdržnosti za leto 2012  ter v prispevku Berti K. (2013), „Stochas tic public debt proj ections using the 
historical variance-cova riance matrix approach for EU countries“, European Economy Economic Paper  št. 480. 
19  To vklju čuje predpostavko, da bo primarni strukturni saldo za države EO-16 ostal nespreme njen pri zadnji napovedani 
vrednosti, tj. presežku v višini 1,4 % v letu 2015 po scenariju iz osnutkov prora čunskih na črtov oziroma presežku v 
višini 1,2 % v letu 2016 po scenariju Komisije. 
20  Predpostavlja se, da šoki sledijo skupni normalni porazdelitvi.  
 
26 
 Graf A3.1: Pahlja časta diagrama na podlagi stohasti čnih projekcij javnega dolga okrog 
scenarija iz napovedi Komisije (KOM) in scenarija iz osnutkov prora čunskih na črtov (OPN) 
828486889092949698
2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019(v % BDP)Scenarij Komisije
p10 p10_p20
p20_p40 p40_p60
p60_p80 p80_p90
p50 Scenarij iz napovedi KOM  
 
828486889092949698
2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019(v % BDP)Scenarij na podlagi OPN
p10 p10_p20
p20_p40 p40_p60
p60_p80 p80_p90
p50 Scenarij na podlagi OPN  
 
Diagrama po scenariju Komisije oziroma scenariju na podlagi osnutkov prora čunskih na črtov kažeta 
približno 40- oziroma 50-odstotno verjetnost, da bo  razmerje med javnim dolgom in BDP za države 
EO-16 v letu 2015 zaradi neugodnih makr oekonomskih šokov slabše od napovedanega21. Če 
upoštevamo tako negativna kot  pozitivna tveganja za rast  in razmere na finan čnih trgih v obeh 
scenarijih, se dolg v EO-16 v letu 2015 giblje  med 90–91 % oziroma 94–95 % BDP z 80-odstotno 
                                                            
21  V letu 2015 prekinjena črta, ki predstavlja napovedi za osrednji scenarij v obeh pahlja častih diagramih, v scenariju na 
podlagi osnutkov prora čunskih na črtov in scenariju Komisije, sovpada s črto, ki ozna čuje 50. oziroma60. percentil 
porazdelitve (kar pomeni,da bi bilo 50 % oziroma  40 % vseh  možnih vrednosti za delež javnega dolga v BDP v letu 
2015 nad napovedano vrednostjo). 
 
27 
 verjetnostjo (ker stožec predstavlja 80 % vseh možn ih simuliranih potekov dolga). Spodnja in zgornja 
meja intervala deleža dolga v letu  2015 bi bila višja za scenarij Komisije kot za scenarij na podlagi 
osnutkov prora čunskih na črtov zaradi razlike v višini 1 odstotne to čke med zadevnima osrednjima 
napovedma, pri katerih so se simulirali šoki (delež dolga v višini približno 93,5 % po scenariju 
Komisije v primerjavi z 92,5 % po scenariju na podlag i osnutkov prora čunskih na črtov).  
Po letu 2015, tj. v obdobju, ki ga zajemajo veljavni osnutki prora čunskih na črtov, rezultati simulacije 
pri scenariju Komisije in scenariju na podlagi osnutkov prora čunskih na črtov kažejo na pove čanje 
razlike med napovedanimi deleži dolga v pr imeru šokov. Na koncu obdobja, ki ga zajemajo 
projekcije, upoštevane v pahlja častih diagramih (2019), bi po scenariju Komisije obstajala 50-
odstotna verjetnost, da bo delež dolga višji od 89 % BDP, po scenariju na podlagi osnutkov 
proračunskih na črtov pa 50-odstotna verjetnost, da bo del ež dolga višji od 87 % BDP. Do razlike 
prihaja predvsem zato, ker se strukturni primar ni saldo ohranja nespreme njen na ravni zadnjega 
napovedanega presežka iz osnutka prora čunskega na črta, ki je višji kot v scenariju Evropske komisije. 
To vodi k ve čjemu zmanjšanju simuliranih deležev dolga  po letu 2015 v scenariju na podlagi osnutka 
proračunskega na črta. 
Ob tem velja opozoriti, da metodolog ija ne zajame negotovosti v realnem času, kot so lahko zna čilne 
zlasti za oceno proizvodne vr zeli, ker velikost in korelacija šokov odražata preteklo gibanje 
spremenljivk. Glede na pretekle izkušnje z obsežnimi popravki ocen proizvodne vrzeli, pri katerih je 
bila potencialna proizvodnja pogosto  ocenjena nižje kot v realnem času, to pomeni dodaten vir 
tveganj za prihodnje poteke dolga, ki v zgornji analizi niso upoštevana. 
 
28 
 PRILOGA 4: Izvajanje strukturnih reform: odprava makroekonomskih 
neravnotežij in zmanjšanje dav čnega primeža 
 
Strukturne reforme so klju čne za spodbujanje rasti in delovnih mest v Evropi, in sicer s u činkovitim 
prerazporejanjem virov ter izboljšanjem možnosti za ve čjo produktivnost in konkuren čnost22. Razen v 
ranljivih državah članicah euroobmo čja, ki s finan čno podporo izvajajo program za makroekonomsko 
prilagoditev, so potrebe po reformah najve čje v tistih državah, ki se soo čajo s čezmernimi 
neravnotežji v smislu postopka v zvezi s čezmernim makroekonomskim ne ravnotežjem (Italija in 
Slovenija23) ali z neravnotežji, ki zahtevajo odlo čno ukrepanje politike (F rancija, Irska in Španija24). 
Komisija je v odziv na priporo čila Sveta za euroobmo čje v teh državah članicah uvedla posebno 
spremljanje izvajanja politik.  
Za podrobnejšo oceno u činka konkretnih strukturnih politik na  gospodarsko aktivnost glej „Market 
Reforms at Work“, European Economy , 2014(5). Prispevek kaže, da je potencialni u činek nabora 
takih tržnih reform v štirih najranljiv ejših evropskih gospodarstvih (Italija, Gr čija, Portugalska in 
Španija) lahko znaten in da reformna prizadev anja v teh državah prinašajo prve pozitivne u činke. 
Reformna prizadevanja in njihova uspešnost so v teh štirih državah razli čna; Španija kaže 
najmočnejše znake, da reforme za čenjajo prinašati pozitivne rezultate , sledi ji Portugalska, medtem ko 
se zdi, da Italija in Gr čija zaostajata25. 
Zmanjšanje dav čnega primeža 
Davčna obremenitev dela je v euroobmo čju razmeroma visoka, kar zavira gospodarsko aktivnost in 
zaposlovanje. Svet je v letu 2014 na ve č držav članic euroobmo čja naslovil priporo čila v zvezi s tem 
vprašanjem. Poleg tega je bilo izdano tudi priporo čilo za vse države euroobmo čja, naj „opravljajo 
redne tematske razprave o struktur nih reformah na trgu dela in trgu  proizvodov, pri katerih obstajajo 
močni potencialni u činki prelivanja, pri tem pa se osredoto čijo na zmanjšanje visoke dav čne 
obremenitve dela in reformo storitvenih trgov“. 
Na podlagi priporo čila je Euroskupina julija in septembra  letos razpravljala o visokem dav čnem 
primežu v stroških dela v euroobmo čju. Izrazila je svojo zavezanost u činkovitemu zmanjšanju dav čne 
obremenitve dela v euroobmo čju ter sprejela ve č skupnih na čel za reforme na tem podro čju, zlasti v 
zvezi z njihovo zasnovo, financiranjem, širšim okvirom politik ter politi čno in družbeno podporo za 
reforme. Poudarila je pomen nadaljevanja dela na tem podro čju, vključno z izmenjavo dobrih praks. 
                                                            
22  Za sinteti čne kazalnike skladnosti s priporo čili glede politik glej Deroose, S. in J. Griesse, „Implementing Economic 
Reforms  Are EU Member States Responding  to European Semester Recommendations?“, ECFIN Economic Brief , 
2014(37). 
23  Zunaj euroobmo čja je Komisija ugotovila čezmerna neravnotežja t udi na Hrvaškem. 
24  Poleg tega je Komisija zunaj euroobmo čja tudi na Madžarskem ugotovila čezmerna neravnotežja, ki zahtevajo odlo čno 
ukrepanje politike. 
25  Za ocene potencialnega u činka nabora tržnih reform v izbranih gos podarstvih glej „Market Reforms at Work“, European 
Economy , 2014(5). Za podrobnejšo oceno sektorskih reform glej Turrini A. et al. „A Decade of Labour Market Reforms 
in the EU“, European Economy-Economic Papers , 522; Lorenzani, D. in J. Varga,  „The Economic Impact of Digital 
Structural Reforms“, European Economy-Economic Papers , 529; Lorenzani, D in F. Luci di, „The Economic Impact of 
Civil Justice Reforms“, European Economy-Economic Papers , 530; Connell, W. „Economic Impact of Late Payments“, 
European Economy-Economic Papers , 531; Ciriaci, D. „Business Dy namics and Red Tape Barriers“, European 
Economy-Economic Papers , 532, in Canton E. et al. „The Economic Imp act of Professional Serv ices Liberalisation“, 
European Economy-Economic Papers, 533.  
 
29 
 Visok dav čni primež v stroških dela lahko sam ali v in terakciji s sistemom socialnih nadomestil 
ustvarja pasti brezposelnosti ali neaktivnosti26. Visoki davki na delo pove čujejo vrzel med stroški dela 
in neto pla čami, s tem pa zmanjšujejo povpraševanje po delovni sili in njeno ponudbo. Ti u činki so 
lahko še posebej pomembni za nizkokvalificirane delavce in osebe z nizkimi dohodki ter lahko 
součinkujejo z drugimi zna čilnostmi trga dela, kot je minimalna pla ča. Preusmeritev dav čnega 
bremena z dela bi spodbudila ponudbo delovne sile , saj bi se zmanjšale negativne spodbude za delo, 
povpraševanje po delovni sili pa bi  se pove čalo, ker bi se zmanjšali stroški dela za podjetja. Nižja 
obdavčitev dela prispeva tudi k donosnosti podjetij, kar posledi čno izboljša donos na kapital in 
spodbude za investicije. V ve č državah članicah euroobmo čja je potreba po zmanjšanju stroškov dela, 
ki ne spadajo v pla če, povezana tudi s potrebo po iz boljšanju stroškovne konkuren čnosti in hkrati 
preprečitvi nižanja neto pla č. 
V letih pred krizo je ve č držav članic izvedlo strukturne reforme za zmanjšanje visoke dav čne 
obremenitve dela. Vendar so ti ukrepi me d krizo zvodeneli in številne države članice so povišale 
dohodnino ali prispevke za socialno varnost, da bi  podprle konsolidacijo. Ta trend je prikazan v 
grafu A4.1. Znotraj euroobmo čja obstajajo velike razlike med državami članicami glede obsega 
davčnega primeža in njegove strukture, kot k aže graf A4.2 za posameznega delavca s povpre čno 
plačo.  
Iz osnutkov prora čunskih na črtov je razvidno jasno zavedanje držav članic euroobmo čja glede koristi, 
ki jih prinaša zmanjšanje visoke obdav čitve dela. Reforme potekajo v celotnem euroobmo čju. Naj 
navedemo tri primere:  
• Francija, ki je dobila priporo čilo, naj „sprejme ukrepe za dodatno znižanje prispevkov 
delodajalcev za socialno varnost“ in „zmanjša dav čno obremenitev dela“, je v svojem osnutku 
proračunskega na črta napovedala ve č ukrepov, ki bodo sprejeti kot del pakta za odgovornost 
in solidarnost in so namenjeni zlasti osebam z nizkimi dohodki. Od leta 2014 bo dav čna 
olajšava za konkuren čnost in zaposlovanje zmanjšala stroške dela za pla če v obsegu do 2,5-
kratnika minimalne pla če. Proračunski stroški tega ukrepa, ko bo v celoti za čel veljati, bodo 
znašali 20 milijard EUR. Poleg tega je vlada napovedala zmanjšanje prispevkov za socialno 
varnost, ki jih pla čujejo delodajalci, za 10 milijard EUR do leta 2016. Osnutek prora čunskega 
načrta vključuje tudi ukrep za zmanjšanje dohodnine za gospodinjstva z nizkimi dohodki v 
višini 2,7 milijarde EUR. 
• Estonija, ki je dobila priporo čilo, naj „izboljša spodbude za delo z ukrepi, namenjenimi 
delavcem z nizkimi dohodki“, je v osnutek prora čunskega na črta vključila več ukrepov za 
zmanjšanje dav čne obremenitve dela na vseh ravneh: stopnja dohodnine se bo znižala za eno 
odstotno to čko na 20 %, prispevek za zavarovanje za primer brezposelnosti se bo s sedanjih 3 
% znižal na 2,4 %, neobdav čeni dohodek ali osnovno nadomestilo pa se bo pove čalo za 7 %. 
• Nizozemska, ki je dobila priporo čilo, naj „zmanjša odvra čilne davčne ukrepe na trgu dela“, je 
v osnutek prora čunskega na črta vključila ukrepe za nadaljnje pove čanje davčne olajšave za 
zaposlene. Poleg tega se bo pri dav čni olajšavi za zaposlene poudarek preusmeril na 
izboljšanje spodbud za zaposlitve z nižjimi in srednjimi dohodki. Ta pristop pomeni omejene 
proračunske stroške ukrepa (500 milijonov EUR), hkrati pa ohranja znaten pozitiven u činek, 
ki ga ima olajšava na ponudbo delovne sile iz  gospodinjstev z nižjimi in srednjimi dohodki. 
                                                            
26  Pasti brezposelnosti in neaktivnosti se nanašajo na negativne finan čne spodbude za prehod iz brezposelnosti ali 
neaktivnosti v zaposlitev, ki jih povzro čajo skupni u činki davčnega sistema in sistema socialnih nadomestil.  
 
30 
 Poleg tega naj bi pove čanje davčne stopnje v prvem dohodninskem razredu (po za časnem 
znižanju v letu 2014) znašalo 475 milijonov EU R, kar je manj od predvidenih prora čunskih 
stroškov v koalicijskem sporazumu. 
 
Graf A4.1: Dav čni primež za posameznega delavca s povpre čno plačo v euroobmo čju 
4040.54141.542
2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 
Vir: OECD in službe Komisije . 
Opomba: povpre čje euroobmo čja je prikazano kot navadna aritmeti čna sredina; za Ciper na jnovejši podatki niso 
na voljo; za Latvijo in Malto so bili uporabljeni podatki za leto 2012.  
 
Graf A4.2: Dav čni primež za posameznega delavca s povpre čno plačo (2013)  
0102030405060
BE DE AT FR IT LV FI SI EL PT SK ES EE LU NL IE MT EO EUDohodnina PSV zaposlenih PSV delodajalcev
 
Vir: OECD in službe Komisije . PSV = prispevki za socialno varnost.  
Opomba: povpre čje EU in euroobmo čja je prikazano kot navadna aritmeti čna sredina; za Ciper in Hrvaško 
najnovejši podatki niso na voljo; za Bolgarijo, Latvijo, Litvo, Malto in Romunijo so bili uporabljeni podatki za 
leto 2012.  
 
 
31 
 PRILOGA 5: Grafi in tabele 
 
Tabela A5.1: Ciljna raven nominalnega prim anjkljaja (v % BDP) za EO-16 v skladu s 
programi stabilnosti (PS), osnutki prora čunskih na črtov (OPN) in napovedjo Komisije iz jeseni 
2014 (KOM) 
  2014 2015 
Država PS OPN KOM PS OPN KOM 
BE –2,1 –2,9 –3,0 –1,4 –2,1 –2,8 
DE 0,1 0,2 0,2 0,1 0,2 0,0 
EE –0,7 –0,3 –0,4 –0,5 –0,5 –0,6 
ES –5,5 –5,5 –5,6 –4,2 –4,2 –4,6 
FR –3,8 –4,4 –4,4 –3,0 –4,3 –4,5 
IE –4,8 –3,7 –3,7 –3,0 –2,7 –2,9 
IT –2,6 –3,0 –3,0 –1,8 –2,6 –2,7 
LV –1,0 –1,5 –1,1 –0,8 –1,0 –1,2 
LU 0,1 0,2 0,2 –0,5 –0,2 –0,4 
MT –2,1 –2,1 –2,5 –1,6 –1,6 –2,6 
NL –2,9 –2,9 –2,5 –2,1 –2,2 –2,1 
AT –2,7 –2,8 –2,9 –1,4 –1,9 –1,8 
PT –4,0 –4,8 –4,9 –2,5 –2,7 –3,3 
SI –4,1 –4,4 –4,4 –2,4 –2,8 –2,9 
SK –2,8 –2,9 –3,0 –2,8 –2,0 –2,6 
FI –2,0 –2,7 –2,9 –1,1 –2,4 –2,6 
EO-16 –2,4 –2,6 –2,6 –1,8 –2,2 –2,4 
 
 
32 
  
Tabela A5.2: Spremembe strukturnega salda (v % BDP) za EO-16 v skladu s programi 
stabilnosti (PS), osnutki prora čunskih na črtov (OPN) in napovedjo Komisije iz jeseni 2014 
(KOM) 
 2014 2015 
Država PS OPN KOM PS OPN KOM 
BE 0,4 0,3 0,1 0,6 0,7 0,4 
DE 0,0 –0,1 0,1 –0,2 –0,2 –0,1 
EE 0,0 0,9 0,4 0,3 0,1 0,1 
ES 0,6 0,4 0,2 0,1 –0,1 –0,2 
FR 0,7 0,2 0,3 0,6 0,1 0,1 
IE 1,5 0,3 1,0 2,0 1,0 0,4 
IT 0,2 –0,3 –0,1 0,4 0,3 0,1 
LV –0,5 –0,5 –0,4 0,0 0,1 –0,2 
LU –0,5 –0,8 –0,9 –1,2 –0,7 –0,7 
MT 0,4 0,4 0,0 0,5 0,1 –0,2 
NL –0,1 –0,3 0,1 0,3 0,1 –0,3 
AT 0,0 0,3 0,2 0,2 –0,1 0,1 
PT 0,5 0,8 0,6 0,8 0,1 –0,3 
SI 0,8 –0,4 –0,7 0,6 0,2 0,3 
SK –0,4 –0,6 –0,7 0,3 1,3 0,8 
FI –0,3 –0,4 –0,4 0,4 –0,2 0,0 
EA-16 0,3 0,0 0,1 0,3 0,1 0,0 
 
 
33 
  
Tabela A5.3: Delež javnega dolga v BDP (v % BDP) za EO-16 v skladu s programi stabilnosti 
(PS), osnutki prora čunskih na črtov (OPN) in napovedjo Komisije iz jeseni 2014 (KOM)  
 2014 2015 
Država PS OPN KOM PS OPN KOM 
BE 101,2 105,6 105,8 99,4 105,1 107,3 
DE 75,8 73,8 74,5 72,6 70,7 72,4 
EE 9,8 9,8 9,9 9,3 9,3 9,6 
ES 99,5 97,6 98,1 101,7 100,3 101,2 
FR 95,6 95,3 95,5 95,6 97,2 98,1 
IE 121,4 110,5 110,5 120,0 108,5 109,4 
IT 134,9 131,6 132,2 133,3 133,1 133,8 
LV 38,8 39,7 40,3 32,9 34,6 36,3 
LU 23,3 23,0 23,0 24,0 24,1 24,3 
MT 69,4 70,1 71,0 68,5 69,0 71,0 
NL 74,6 69,8 69,7 74,7 70,0 70,3 
AT 79,2 86,5 87,0 77,6 85,6 86,1 
PT 130,2 127,2 127,7 128,7 123,7 125,1 
SI 80,9 82,2 82,2 81,1 83,2 82,9 
SK 55,2 54,1 54,1 56,2 54,4 54,9 
FI 59,8 59,6 59,8 61,0 61,2 61,7 
EO-16 94,3 92,7 93,1 93,1 92,5 93,6 
 
 
34 
  
Tabela A5.4: Realna rast BDP (v % BDP) za  EO-16 v skladu s programi stabilnosti (PS), 
osnutki prora čunskih na črtov (OPN) in napovedjo Komisije iz jeseni 2014 (KOM) 
 2014 2015 
Država PS OPN KOM PS OPN KOM 
BE 1,4 1,1 0,9 1,8 1,5 0,9 
DE 1,8 1,8 1,3 2,0 2,0 1,1 
EE 2,0 1,5 1,9 3,5 2,5 2,0 
ES 1,2 1,3 1,2 1,8 2,0 1,7 
FR 1,0 0,4 0,3 1,7 1,0 0,7 
IE 2,1 4,7 4,6 2,7 3,9 3,6 
IT 0,8 –0,3 –0,4 1,3 0,6 0,6 
LV 4,0 2,9 2,6 4,0 2,8 2,9 
LU 3,2 2,8 3,0 3,2 2,7 2,4 
MT 2,3 3,0 3,0 2,1 3,5 2,9 
NL 0,8 0,7 0,9 1,3 1,3 1,4 
AT 1,7 0,8 0,7 1,7 1,2 1,2 
PT 1,2 1,0 0,9 1,5 1,5 1,3 
SI 0,5 2,0 2,4 0,7 1,6 1,7 
SK 2,3 2,4 2,4 3,0 2,6 2,5 
FI 0,5 0,0 –0,4 1,4 1,2 0,6 
EO-16 1,3 1,0 0,8 1,7 1,5 1,1 
 
 
35 
  
Tabela A5.5: Struktura konsolidacije javnih fi nanc v letih 2014 in 2015 za EO-16 v skladu s 
programi stabilnosti (PS), osnutki prora čunskih na črtov (OPN) in napovedjo Komisije iz jeseni 
2014 (KOM) 
2014 2015 v % potencialnega 
BDP, če ni 
navedeno druga če PS OPN KOM PS OPN KOM 
Ciklično 
prilagojeni delež prihodkov  46,9 46,7 46,8 46,7 46,5 
46,8 
sprememba v 
odstotnih to čkah 
glede na prejšnja 
leta 0,0 0,1 0,2 –0,1 –0,1 0,0 
Ciklično 
prilagojeni delež odhodkov 47,8 47,9 48,0 47,5 47,7 
48,0 
sprememba v 
odstotnih to čkah 
glede na prejšnja 
leta –0,3 0,1 0,2 –0,3 –0,2 0,0 
Sprememba 
strukturnega salda  0,3 0,0 0,1 0,3 0,1 0,0 
 
Tabela A5.6: Kratkoro čne elastičnosti, ki so podlaga za projekcije prihodkov v EO-16 za leto 
2015: osnutki prora čunskih na črtov (OPN) v primerjavi z napovedjo Komisije iz 
jeseni 2014 (KOM) in OECD 
Država OPN KOM OECD 
BE 0,7 1,0 1,0 
DE 0,8 1,0 1,0 
EE 1,2 1,4 1,1 
ES 0,1 1,1 1,0 
FR 1,0 1,1 1,0 
IE 0,7 0,4 1,1 
IT 1,5 1,5 1,1 
LV 0,1 1,0 0,9 
LU 0,2 1,0 1,0 
MT 0,7 1,2 1,0 
NL 0,7 1,3 1,1 
AT 0,9 1,1 1,0 
PT 1,5 0,6 1,0 
SI –1,5 0,1 1,0 
SK –0,1 1,0 1,0 
FI 0,7 0,8 0,9 
EO-16 0,8 1,0 1,0 
 
36 
 Opomba: pri primerjavi med elasti čnostmi, ki izhajajo iz osnutkov prora čunskih na črtov in napovedi Komisije, 
ter elastičnostmi iz napovedi OECD je potrebna previdnost.  Elasti čnosti iz prvih dveh virov so neto elasti čnosti 
glede na rast BDP; pri zadnjem viru pa so strogo gledano izra čunane glede na proizvodno vrzel. Na splošno so 
razlike sicer zelo majhne. 
 
Tabela A5.7: Fiskalni napor, merjen kot vsot a diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov brez 
spremembe cikli čno prilagojenega deleža odhodkov: osnutki prora čunskih na črtov (OPN) v 
primerjavi z napovedjo Komisije iz jese ni 2014 (KOM) in programi stabilnosti (PS) 
 2014 2015 
Država PS OPN KOM PS OPN KOM 
BE 1,5 0,8 0,5 0,5 0,8 0,2 
DE 0,5 0,2 0,2 0,2 0,2 –0,1 
EE 0,3 0,3 0,0 –0,2 –0,7 –0,5 
ES 1,1 0,6 0,1 0,2 0,1 –0,1 
FR 0,8 –0,1 0,1 0,4 –0,1 0,0 
IE 2,3 1,1 1,3 2,0 1,1 1,2 
IT 0,1 0,1 0,0 0,1 –0,1 –0,5 
LV 0,8 –0,7 –0,1 1,7 2,0 –0,2 
LU 0,6 –0,3 –0,6 0,4 –0,1 –0,7 
MT –0,3 –0,2 –0,8 0,3 –0,1 –0,6 
NL 0,8 0,6 –0,1 0,4 0,5 –0,6 
AT –1,1 –1,4 –1,4 1,5 0,9 0,8 
PT 0,7 0,2 –0,5 0,5 1,1 1,3 
SI 10,4 10,0 9,8 2,9 2,2 1,7 
SK 1,1 1,7 0,5 1,1 1,9 0,4 
FI –0,2 –0,1 –0,5 0,6 –0,1 0,2 
EO-16 0,6 0,2 0,1 0,4 0,2 –0,1 
 
37 
 Graf A5.1a: Predvidene spremembe deleža  odhodkov za leto 2015 v EO-16: osnutki 
proračunskih na črtov (OPN) v primerjavi z napovedjo Komisije iz jeseni 2014 (KOM) 
0,010,020,030,040,050,060,070,0
-2,5-2,0-1,5-1,0-0,50,00,51,0
BE DE EE ES FR IE IT LV LU MT NL AT PT SI SK FI EO-16Sprememba odhodkov - KOM Sprememba odhodkov - OPN
Delež odhodkov 2015 - KOM Delež odhodkov 2015 - OPN
 
Graf prikazuje spremembe v deležih odhodkov (leva stran) med letoma 20 14 in 2015 in deleže v letu 2015 
(desna stran).  
 
Graf A5.1b: Predvidene spremembe deleža prihodkov za leto 2015 v EO-16: osnutki 
proračunskih na črtov (OPN) v primerjavi z napovedjo Komisije iz jeseni 2014 (KOM) 
0,010,020,030,040,050,060,0
-2,0-1,5-1,0-0,50,00,51,01,5
BE DE EE ES FR IE IT LV LU MT NL AT PT SI SK FI EO-16Sprememba prihodkov - KOM Sprememba prihodkov - OPN
Delež prihodkov 2015 - KOM Delež prihodkov 2015 - OPN
 
Graf prikazuje spremembe v deležih pr ihodkov (leva stran) med letoma 2 014 in 2015 in de leže v letu 2015 
(desna stran). 
 
38 
  
Graf A5.2: Predvidene spremembe glavnih vrst  odhodkov (v % BDP) za leto 2015 v EO-16: 
osnutki prora čunskih na črtov (OPN) v primerjavi z napovedjo Komisije iz jeseni 2014 (KOM) 
-0.5-0.4-0.3-0.2-0.10.00.1
OPN KOMsocialna nadomestila vmesna potrošnja naložbe v osnovna sredstva
sredstva za zaposlene izdatki za obresti subvencije
 
Graf prikazuje prispevke glavnih komponent odhodkov  k predvidenim spremembam deležev odhodkov v BDP.  
 
Graf A5.3:  Predvidene spremembe glavnih vrst dav čnih prihodkov (v % BDP) za leto 2015 
v EO-16: osnutki prora čunskih na črtov (OPN) v primerjavi z napovedjo Komisije iz 
jeseni 2014 (KOM) 
-0.2-0.10.00.10.2
OPN KOM
socialna nadomestila posredni davki neposredni davki
 
Graf prikazuje prispevke glavnih ko mponent prihodkov k predvidenim sp remembam deležev prihodkov v BDP.  
 
39 
  
Graf A5.4: Primerjava nominalnih saldov sektorja država (v % BDP), ki so za leto 2015 
predvideni v napovedi Komisije iz jeseni 2014 (KOM) in v osnutkih prora čunskih 
načrtov (OPN) 
BEDE
EE
ESFRIEITLVLU
MTNLAT
PTSISK FIEA
-7.0-6.0-5.0-4.0-3.0-2.0-1.00.01.02.0
-7.0 -6.0 -5.0 -4.0 -3.0 -2.0 -1.0 0.0 1.0 2.0Nominalni saldo sektorja država iz napovedi KOM
Nominalni saldo sektorja država, na črtovan v OPN 
Graf prikazuje nominalne salde sektorja država za leto 2015 iz napovedi Komisije (vodoravna os) v primerjavi s 
tistimi iz osnutkov prora čunskih na črtov (navpi čna os). Države članice, ki ležijo nad (pod) simetralo kvadranta, 
so tiste, pri katerih je Komisija napovedala višji (nižji) nominalni saldo v primerjavi z osnutki prora čunskih 
načrtov.  
 
40 
  
Graf A5.5: Raz členitev razlike v ciljnih vrednostih dolga (v % BDP) za leto 2015 med 
napovedjo Komisije iz jeseni 2014 in osnutki prora čunskih na črtov 
-2,5-2,0-1,5-1,0-0,50,00,51,0BE DE EE ES FR IE IT LV LU MT NL AT PT SI SK FI EO-16
učinek "snežene kepe" učinek osnove 2014
razlika v primarnem saldu razlika v prilagoditvi stanj in tokov 
V grafu so prikazane predvidene razlik e v deležih javnega dolga v BDP, raz členjene na u činke osnove, primarne 
salde, prilagoditve stanj in tokov ter u činke „snežene kepe“. U činek „snežene kepe“ predstavlja razliko med 
predvidenimi stopnjami rasti in obrestnimi merami.