Objava vloge za spremembo specifikacije proizvoda na ravni Unije za ime v vinskem sektorju v skladu s členom 97(3) Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

(2022/C 295/05)

V skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo v dveh mesecih od datuma te objave.

VLOGA ZA SPREMEMBO SPECIFIKACIJE PROIZVODA NA RAVNI UNIJE

„BIANCO DI CUSTOZA“/„CUSTOZA“

PDO-IT-A0468-AM03

Datum vloge: 9. Julij 2019

1. Vložnik in pravni interes

Consorzio Tutela Vino Custoza DOC (združenje za zaščito vina „Custoza“ DOC)

Združenje za zaščito – stranka s pravnim interesom za vložitev te vloge

2. Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

☒ Ime proizvoda

☐ Kategorije proizvoda vinske trte

☐ Povezava

☒ Omejitve trženja

3. Opis spremembe in razlogi zanjo

3.1. Sprememba imena zaščitene označbe porekla iz „Bianco di Custoza“/„Custoza“ v „Custoza“

Sprememba imena zaščitene označbe porekla iz „Bianco di Custoza“/„Custoza“ v „Custoza“.

Specifikacija proizvoda že več kot 10 let omogoča, da so vina poleg tradicionalnega imena „Bianco di Custoza“ znana tudi pod imenom „Custoza“. „Custoza“ je zdaj edino ime, ki ga uporabljajo pridelovalci vin in prepoznavajo potrošniki, zato ni več razloga, da se ohrani dvojna označba.

Ta sprememba zajema spremembo imena v točkah 1.1 (Ime), 1.4 (Opis vina), 1.5.2 (Največji donosi), 1.6 (Razmejeno geografsko območje), 1.8 (Povezava z geografskim območjem) in 1.9 (Dodatni pogoji) enotnega dokumenta.

3.2. Dodajanje omejitve pri območju polnjenja

(a) Uvedena je bila zahteva po polnjenju (in postopku sušenja grozdja samo za proizvodnjo vina „passito“) na območju proizvodnje, kot je določeno v členu 3, ohranjene pa so obstoječe pravice tistih proizvajalcev, ki vino tradicionalno polnijo zunaj opredeljenega območja pridelave. Uvedba omejitve pri polnjenju vina z ZOP „Custoza“ – kot pri drugih priznanih imenih vin – pomeni tudi velik korak naprej pri izboljšanju kakovosti, ki jo predstavlja ime, s čimer naj bi se „Custoza“ uvrstila med najpomembnejša zgodovinska imena. Posebne lastnosti in kakovosti, ki jih območje porekla daje vinom z ZOP „Custoza“, so bolje zaščitene, če se vino polni na območju proizvodnje, saj to pomeni, da so za uvajanje in izvajanje vseh tehničnih pravil o prevozu in polnjenju odgovorni strokovno usposobljeni pridelovalci vin iz istega razmejenega območja. S to obveznostjo se preprečijo možna tveganja zaradi prevoza z vinorodnega območja, kot so oksidacija in temperaturni stres zaradi visokih ali nizkih temperatur in kvarjenja proizvoda, kar negativno vpliva na njegove kemično-fizikalne lastnosti (vsebnost kislin, polifenolov in barvil) in organoleptične lastnosti (barva, vonj, okus) ter obstojnost. Zmanjšano je tudi tveganje mikrobiološke kontaminacije (z bakterijami, virusi, glivicami, plesnijo ali kvasovkami). Ta zahteva je koristna za izvajalce, ki se zavedajo tveganj in so odgovorni za ohranjanje kakovosti ZOP, potrošnikom pa daje jamstvo glede porekla in kakovosti vin ter njihove skladnosti s specifikacijo proizvoda. Poleg tega so pregledi, ki jih izvajajo pristojni organi, učinkovitejši na manjšem območju. Izjemo pri tem pravilu za izvajalce, ki tradicionalno polnijo vina „Custoza“, je upravičen s tem, da so dokazali svojo usposobljenost in poznavanje označbe, s čimer prispevajo k zagotavljanju kakovosti, ki se za to vino zahteva.

(b) Določeno in sprejeto je bilo, da mora pridelava vrste peneče vino, vključno z vrenjem v steklenicah in polnjenjem, potekati na območju proizvodnje in v pokrajinah Brescia, Mantua, Trento, Treviso in Vicenza. Po istih načelih zaščite in usposobljenosti iz prejšnjega odstavka ostaja območje proizvodnje penečih vin zaradi zaščite tradicionalnih izvajalcev nespremenjeno. Sprememba se nanaša na točko 1.9 enotnega dokumenta in člen 5 specifikacije proizvoda.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

Custoza

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

5. Kakovostno peneče vino

15. Vino iz sušenega grozdja

4. Opis vina

„Custoza“ kategorije 1: vino

Barva: slamnato rumena, včasih z bledo zelenimi odsevi

Vonj: saden, prepoznaven, rahlo aromatičen

Okus: poln, nežen, z ravno pravšnjim telesom

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 17 g/l

Ostanek reducirajočih sladkorjev: največ 7 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

„Custoza riserva“ kategorije 1: Vino

Barva: slamnato rumena do zlata različne intenzivnosti

Vonj: intenziven, prepoznaven in rahlo aromatičen

Okus: skladen, poln, z ravno pravšnjim telesom

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,5 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 20 g/l

Ostanek reducirajočih sladkorjev: največ 7 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

„Custoza superiore“ kategorije 1: Vino

Barva: slamnato rumena, ki s staranjem prehaja v zlato

Vonj: prijeten, prepoznaven, rahlo aromatičen

Okus: skladen, polno telo

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,50 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 20 g/l

Ostanek reducirajočih sladkorjev: največ 7 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

„Custoza“ kategorije 5: kakovostno peneče vino

Pena: fina, dolgotrajna

Barva: slamnato rumena različne intenzivnosti z mogočimi zlatimi odsevi

Vonj: dišeč, saden in rahlo aromatičen, kadar je vino pridelano po metodi charmat; prefinjen, eleganten in prepoznaven, kadar je pridelano z vrenjem v steklenici

Okus: svež, poln, fin in skladen; popolnoma suho do polsladko

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,5 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 15 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 5,0 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

„Custoza passito“ kategorije 15: vino iz sušenega grozdja

Barva: zlatorumena

Vonj: intenziven in saden

Okus: prijeten do sladek, skladen, telesen, rahlo aromatičen

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 15 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 22 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 12,00 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

a. Posebni enološki postopki

–

b. Največji donosi

1. „Custoza“ 13 000 kilogramov grozdja na hektar

2. „Custoza superiore“ 12 000 kilogramov grozdja na hektar

3. „Custoza riserva“ 13 000 kilogramov grozdja na hektar

4. Kakovostno peneče vino „Custoza“ 13 000 kilogramov grozdja na hektar

5. „Custoza passito“ (kategorija vino iz sušenega grozdja) 5 000 kilogramov grozdja na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Vina „Custoza“ DOC se proizvajajo na območju, ki zajema vse naslednje občine ali njihove dele: Sommacampagna, Villafranca di Verona, Valeggio sul Mincio, Peschiera del Garda, Lazise, Castelnuovo del Garda, Pastrengo, Bussolengo in Sona. Območje je razmejeno, kot sledi: meja se začne južno od Sommacampagne, v okolišu Cesure (nadmorska višina 89 m), gre proti jugozahodu vzdolž namakalnega kanala melioracijske zadruge Alto Agro Veronese vse do naselja Boscone, na kratko poteka po cesti v Villafranco, potem pa se združi z občinsko cesto, ki gre skozi Pozzomoretto in Colombaro. Meja se nato pri Cà Delia pridruži naslednji občinski cesti ter gre po njej mimo naselij C. Nuova Pigno in Le Grattarole do križišča s pokrajinsko cesto Villafranca–Valeggio, po kateri poteka vse do občine Valeggio sul Mincio. Nato gre južno ob občinski cesti proti Pozzolu vse do naselja C. Buse, kjer se združi s cesto, ki prečka namakalni kanal Seriola Prevaldesca in po kateri gre proti severu vse do mostu Ponte Lungo. Potem ko prečka most, gre po namakalnem kanalu Seriosa Serenelli proti jugu vse do meje s pokrajino Mantua in deželo Lombardija (nadmorska višina 63 m). Mejna črta se nato obrne proti severu in gre ob deželni meji skozi naselja Pignolada, Staffalonero, Prandina, Stazione di Salionze, Villa, Dolci in Pontata, nato pa zavije stran od meje in gre na kratko po cesti Broglie–Madonna del Frassino proti severovzhodu vse do točke blizu naselja Pignolini, kjer prečka avtocesto Serenissima. Nato gre po poti, ki gre vzhodno mimo Cà Gozzetto, skozi Cà Serraglio, na zahod do nadmorske višine 101 m in se konča pri Cà Berra Nuova (nadmorska višina 91 m) na bregu jezera Frassino. Meja gre nato na kratko ob jezerskem bregu in se združi s potjo, ki gre skozi Bertoletto, ter prispe do železniške čuvajnice na nadmorski višini 84 m. Potem gre po železnici na vzhod do naslednje čuvajnice na nadmorski višini 84 m, kjer preide na cesto, ki gre skozi Villo Montresor, in se nadaljuje do Cappuccinija na obali Gardskega jezera. Iz Cappuccinija gre mejna črta po vzhodni obali Gardskega jezera, nato zavije v notranjost, gre blizu pristanišča v Pacengu, po poti mimo kot nadmorske višine 93 m in 107 m ter pod Pacengom do Cà Allegri. Nato gre po občinski cesti Pacengo vse do naselja C. Fontana Fredda, kjer se vzpne na drugo pot, ki gre po nadmorski višini 122 m, vse do kraja Le Tende. Od tam gre po cesti Pacengo–Colà vse do naselja C. alle Croci, potem se spusti proti jugovzhodu po poti mimo kot nadmorske višine 118 m in 113 m ter skozi Sarnighe, kjer se sreča z mejo med občinama Lazise in Castelnuovo na nadmorski višini 112 m. Mejna črta se nato znova vzpne in gre proti severu po občinski meji, potem pa se združi z mejo med občinama Lazise in Pastrengo blizu Mirandole. Nato gre po navedeni meji, dokler ne prečka pokrajinske ceste Verona–Lago zahodno od naselja Osteria Vecchia in se ji pridruži v smeri Verone (vzhod), dokler ne pride do točke blizu kraja Bussolengo, kjer se združi z občinsko cesto Cristo blizu nadmorske višine 130 m. Nato poteka vzdolž občinske ceste Palazzolo vse do točke, kjer avtocesta Brenner prečka občinsko mejo Bussolengo–Sona. Mejna črta nato sledi navedeni občinski meji proti jugu vse do Civela, kjer se združi s pokrajinsko cesto Bussolengo–Sommacampagna, po kateri poteka, potem ko prečka občino Sommacampagna, do ceste v Custozo, nato pa gre po tej cesti vse do začetne točke v okolišu Cesure. Zahodno od kraja Broglie območje zajema majhno ozemlje v občini, Peschiera del Garda, vključno z območjem Monte Zecchino, razmejeno pa je na naslednji način: mejna črta gre od poti južno od kraja Broglie (ob stari osnovni šoli) proti zahodu proti Cà Boschetti in Cà Rondinelli, potem pa gre po pokrajinski in deželni meji mimo naselij Cà Boffei, Soregone Cà Nuova Bazzoli. Nato gre po cesti proti kraju Broglie, dokler ne prečka poti, kjer se je začela.

7. Sorte vinske trte

Chardonnay B.

Cortese B. – bianca fernanda

Garganega B. – garganego

Garganega B. – grecanico dorato B.

Malvasia bianca B. – iuvarella

Malvasia bianca B. – malvasia

Malvasia bianca B. – verdina

Manzoni bianco B. – incrocio manzoni 6.0.13 B [hibrid manzonija]

Pinot bianco B.

Pinot bianco B. – pinot

Pinot bianco B. – pinot blanc

Riesling italico B. – riesling [italijanski rizling]

Riesling renano B. – riesling [renski rizling]

Tocai friulano B.

Tocai friulano B. – tuchì

Trebbiano toscano B. – biancame B.

Trebbiano toscano B. – procanico

Trebbiano toscano B. – trebbiano

Trebbiano toscano B. – ugni blanc

8. Opis povezave

Posebne lastnosti geografskega območja

Naravni dejavniki

Vina „Custoza“ so proizvedena na razmeroma majhnem območju, ki zajema večino južnega dela morenskih gričev med obrobjem Verone in Gardskim jezerom.

Območje proizvodnje na jugozahodu meji na reko Mincio.

Območje zajema oba dela vzhodnega morenskega amfiteatra proti notranjosti od Gardskega jezera in tesno povezane fluvioglacialne ravnine, ki so sestavljene iz podobne tvarine, ki pa ni nujno istega izvora. Ta morenska sestava tal, ki so bogata z minerali in mikroelementi, prispeva k dobremu donosu in uravnoteženi organoleptični sestavi grozdja.

Natančneje, morenska krajina, ki je značilna za območje proizvodnje vin „Custoza“ DOC, ima obliko gostega niza podolgovatih, istosrediščno postavljenih gričev. Ti so položni, višinske razlike pa znašajo 50 do 100 metrov. Ker so te griče oblikovali sedimenti, ki so jih odložili isti ledeniki, ki so oblikovali bližnje Gardsko jezero, je struktura tal zelo različna z vmesnimi širokimi prodnatimi ravninami.

Majhnost in precejšnja nespremenljivost območja proizvodnje vin „Custoza“ DOC pomenita, da so podnebne razmere povsod pretežno enake. Območje ima vroča poletja, ki pa niso soparna, in razmeroma hladne zime, ki jih blaži bližina Gardskega jezera, zaradi katerega nastaja mikropodnebje, ki ni ugodno le za vinsko trto, temveč tudi za oljke in ciprese, ki so značilne za lokalno okolje.

Padavine so približno enako porazdeljene čez leto.

Zaradi razporeda gričev se pobočja čez dan segrejejo, ponoči pa se lahko nakopiči hladen zrak, kar ustvarja optimalne razmere za razvoj aromatičnih lastnosti belega grozdja. Sveži poletni vetrovi spodbujajo dobro rast vinske trte.

Gibanje dnevnih in nočnih temperatur, zlasti v zadnji fazi zorenja grozdja, prispeva k ohranjanju kislih in aromatičnih snovi.

Zato je na območju proizvodnje vin „Custoza“ DOC razmeroma malo razlik z vidika okolja in podnebja.

Zgodovinski in človeški dejavniki

Vino „Custoza“ se je razvilo na območju z dolgoletno dokumentirano vinogradniško tradicijo.

Prva potrditev udomačitve vinske trte na današnjem območju proizvodnje „Custoza“ DOC je odkritje grozdnih pešk (Vitis sylvestris) iz časov koliščarskih naselbin na območju Pacenga in Peschiere. Obstajajo dokazi o gojenju vinske trte že v rimskih časih (med arheološkimi najdbami na območju so predmeti, ki kažejo, da se je vino uporabljalo pri verskih obredih, ter predmeti za shranjevanje in prevoz vina), poleg tega pa je veliko dokumentov o gojenju vinske trte – zlasti med Pastrengom in Sommacampagno – od 9. stoletja naprej in skozi ves srednji vek.

V drugi polovici 19. stoletja je lokalno vino začelo postajati znano kot „Custoza“ po imenu zaselka v občini Sommacampagna, ki je bila znana po dveh bitkah, ki sta tam potekali med vojnami za združitev Italije. Območje Sona-Custoza je bilo v študiji, ki jo je leta 1939 opravil Poskusni center za vinogradništvo in vino v Coneglianu, navedeno tudi kot eno najboljših vinogradniških območij zahodnega dela pokrajine Verona.

S predsedniškim odlokom, izdanim 8. februarja 1971, je vino „Bianco di Custoza“ DOC kot eno prvih belih vin v Italiji uradno pridobilo označbo porekla. Novo skrajšano ime „Custoza“ je bilo odobreno leta 2005.

Združenje za zaščito vin „Custoza“ je bilo ustanovljeno leta 1972.

V preteklosti se je kot gojitvena oblika vinske trte na območju proizvodnje vin „Custoza“ DOC dolgo časa najpogosteje uporabljal latnik. V davnih časih grozdja niso gojili v namenskih vinogradih, temveč skupaj z drugimi poljščinami, katerih gojenje je bilo poleg tega omejeno z gričastim terenom.

V 80. letih prejšnjega stoletja je na območju proizvodnje vin „Custoza“ začelo prihajati do korenitih sprememb, ki so vplivale na metodo gojenja vinske trte in agronomske prakse ter vinarjem omogočile, da kar najbolje izkoristijo posebnosti domačih sort vinske trte: garganega, tocai friulano (lokalno poznana kot „trebbianello“) in bianca fernanda (lokalni klon sorte cortese). Zaradi postopnih izboljšav tehnologije in sčasoma pridobljenih izkušenj lahko vinarji danes opredelijo in uporabijo najprimernejše vrste usposabljanja in postopke za gojenje visokokakovostnega grozdja ter določijo idealni trenutek za njegovo trgatev, da pridejo do izraza posebne lastnosti, ki jih grozdju s svojimi vplivi v medsebojni povezanosti zagotavljajo sorta, gričevnata tla in mikropodnebje.

Vendar pa so za predelavo grozdja v vino, ko se iz grozdja pridobivajo posebne aromatične note vsake pridelane sorte, ključni strokovno znanje in izkušnje lokalnih proizvajalcev. Ti omogočajo, da mešanica grozdja za vino „Custoza“ izrazi prijetno, cvetlično in sadno cvetico garganege, značilno barvo tocai friulano in rahlo aromatične pridihe biance fernande ter lastnosti drugih sort belega grozdja, ki se goji na območju. Zaradi skupka teh dejavnikov so za vino „Custoza“ značilne močne lokalne konotacije in je zlahka prepoznavno po svojih barvnih odtenkih, svežini in značilni pitnosti.

Vinska tradicija Verone vključuje tudi proizvodnjo vin „passito“ in penečih vin, čeprav samo v majhnih količinah. Starodavna tradicija, pri kateri pustijo grozdje sušiti na trti ali na sušilnih območjih, je značilna za celotno območje okoli Gardskega jezera, medtem ko je bila praksa proizvodnje penečega vina uvedena pred kratkim, in sicer sredi prejšnjega stoletja.

Seznam sort, ki se lahko uporabljajo za proizvodnjo kakovostnega penečega vina „Custoza“, optimizira čas trgatve zgodnejših sort, kot sta chardonnay in pinot bianco, ter poznejših sort, kot sta garganega in trebbiano, kar omogoča nastanek zelo raznolikih in kompleksnih cuvéejev. Peneče vino se lahko proizvaja v avtoklavih po metodi charmat ali v steklenicah po klasični metodi.

Vino „Custoza passito“ se proizvaja tako, da se z vinske trte oberejo popolnoma nepoškodovani ali najredkejši grozdi, ki se položijo v zaboje ali na podlogo, nato pa se postavijo v dobro prezračevana sušilna območja, ki omogočajo učinkovito ohranjanje.

Povprečno obdobje sušenja traja tri do štiri mesece, pri čemer grozdje pred drozganjem in proizvodnjo vina izgubi polovico svoje teže.

Posebnosti proizvoda

Bistvene lastnosti vin „Custoza“ so in so vedno bile svežina, rahla aromatičnost in to, da gre za pitna vina, ki se zlahka kombinirajo z jedmi. Ta vina pa so ob nekaterih posebnih izborih, opravljenih v vinogradih, tudi primerna za staranje.

Vino „Custoza“ je pridelano iz mešanice treh glavnih sort, tj. garganega, tocai friulano (lokalno poznana kot „trebbianello“) in bianca fernanda, ki se jim lahko dodajo tudi druge sorte, gojene na tem območju. To mu daje značilno in zelo aromatično kompleksnost, zaradi katere se razlikuje od sortnih vin s tega območja. Za posledični organoleptični profil so značilne sadne in cvetlične note, ki jih včasih spremlja zeliščni in začimbni pridih. Na kratko, mešanje osnovnih sort daje vinu „Custoza“ identiteto, uporaba dodatnih sort pa jo bogati z izrazitimi cveticami.

Ta pomembna lastnost se odraža v majhni proizvodnji penečega vina „Custoza“, za katerega sta značilni svežina in povečana kislost, ki je dobro uravnotežena z aromatičnimi in sadnimi notami.

Zelo redek proizvod, čeprav tradicionalen, je vino „Custoza passito“ (vino iz sušenega grozdja), ki je zlate barve ter srednje sladkega ali sladkega okusa ter črpa navdih iz vin, ki so se tradicionalno stregla na koncu prazničnih obedov.

Vzročna povezava med okoljem in proizvodom

Ker je na celotnem območju proizvodnje vin „Custoza“ DOC (ki ni prav veliko) zelo malo razlik med podnebnimi razmerami, različne sorte grozdja, ki se gojijo na tem območju (z različnimi obdobji staranja, od zgodnjih sort, ki se trgajo konec avgusta, do poznih sort, ki se trgajo šele v drugi polovici oktobra), zorijo enakomerno. Ta dejavnik pomembno prispeva k oblikovanju identitete teh belih vin.

Ravno tako je pomemben vpliv velike raznolikosti tal, ki je posledica neenotnih sedimentov, ki so jih na območju odložili različni ledeniški procesi. Ta vidik se udejanja v sveži, mladi, živahni naravi vin „Custoza“.

Zlasti morenska tla zaradi svoje sestave pripomorejo k temu, da je zagotovljena redna kalivost vseh vinskih trt. Medsebojno delovanje tal in podnebja na območju pomaga grozdju in poganjkom, da se pravilno razvijejo in dozorijo.

Vroča poletja, ki pa niso soparna, prispevajo h kopičenju sladkorjev, ustrezno gibanje dnevnih in nočnih temperatur pa pomaga pri nastanku sadnih in cvetličnih aromatičnih snovi v vinih „Custoza“ DOC.

9. Posebne dodatne zahteve (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

(a) Pravni okvir:

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

pakiranje na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Polnjenje na geografskem območju upravičuje potreba po zaščiti kakovosti proizvoda, jamčenju njegovega izvora in učinkovitosti inšpekcijskih pregledov.

Posebne lastnosti in kakovosti, ki jih območje porekla daje vinom z ZOP „Custoza“, so bolje zaščitene, če se vino polni na območju proizvodnje, saj to pomeni, da so za uvajanje in izvajanje vseh tehničnih pravil o prevozu in polnjenju odgovorni strokovno usposobljeni pridelovalci vin iz istega razmejenega območja.

S to obveznostjo se preprečijo možna tveganja zaradi prevoza z vinorodnega območja, kot so oksidacija in temperaturni stres zaradi visokih ali nizkih temperatur in kvarjenja proizvoda, kar negativno vpliva na njegove kemično-fizikalne lastnosti (vsebnost kislin, polifenolov in barvil) in organoleptične lastnosti (barva, vonj, okus) ter obstojnost. Zmanjšano je tudi tveganje mikrobiološke kontaminacije (z bakterijami, virusi, glivicami, plesnijo ali kvasovkami). Ta zahteva je koristna za izvajalce, ki se zavedajo tveganj in so odgovorni za ohranjanje kakovosti ZOP, potrošnikom pa pomeni zagotovilo glede porekla in kakovosti vin ter njihove skladnosti s specifikacijo proizvoda. Poleg tega so pregledi, ki jih izvajajo pristojni organi, učinkovitejši na manjšem območju.

Uvedba omejitve pri polnjenju vina z ZOP „Custoza“ – kot pri drugih priznanih imenih vin – pomeni tudi velik korak naprej pri izboljšanju kakovosti, ki jo predstavlja ime. Namen tega predloga spremembe je, da se vino „Custoza“ uvrsti med najpomembnejša zgodovinska imena, ki označujejo izključno bela vina.

Poleg tega se lahko zadevnim polnilnicam v skladu z ustrezno nacionalno zakonodajo zaradi zaščite obstoječih pravic odobri odstopanje, da lahko še naprej polnijo vino v svojih prostorih zunaj razmejenega območja, če pri ministrstvu za kmetijstvo, prehrano in gozdarstvo vložijo vlogo, skupaj z ustrezno dokumentacijo, ki dokazuje, da so polnili vino z ZOP „Custoza“ vsaj dve (ne nujno zaporedni) leti od petih let pred začetkom veljavnosti spremembe, ki uvaja obveznost polnjenja vina z ZOP „Custoza“ na tem območju.

(b) Pravni okvir:

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

odstopanje od proizvodnje na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Po členu 5(1), točka (b), Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 2019/33 se lahko postopki za proizvodnjo penečega vina, vključno s predelavo vina v peneče vino, stabilizacijo in slajenjem, izvajajo ne le na območju proizvodnje, temveč tudi v pokrajinah Brescia, Mantua, Trento, Treviso in Vicenza.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/16009

(1) UL L 347, 20.12.2013, str. 671.