SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 13.6.2007 
COM(2007) 323 kon č. 
2007/0109 (CNS)   
POROČILO KOMISIJE SVETU 
o rezultatih pomo či, odobrene na Finskem za dolo čene količine semen 
in določene količine semen žit 
Predlog 
UREDBA SVETA 
o spremembi Uredbe (ES) št. 1947/2005 
glede nacionalne pomo či, ki jo dodeli Finska za semena in semena žit 
(predložila Komisija)  
  
{SEC(2007) 799} 
 
SL 2   SL KAZALO 
1. U VOD ............................................................................................................................3 
2. S ISTEM NACIONALNE POMO ČI ZA PROIZVODNJO SEMENA ..............................................3 
2.1. Pomo č za semena žit.....................................................................................................3 
2.2. Pomo č za semena trav/detelje.......................................................................................4 
2.2.1. Proizvodnja............................................................................................................. ......4 
2.2.2. Izvajanje............................................................................................................... .........5 
2.2.3. Sprememba pomo či ......................................................................................................5 
2.2.4. Diferenciacija pomo či na regijo ...................................................................................5 
2.2.5. Sorte semen vsake vrste, ki je upravi čena do pomo či (Priloga V)...............................6 
2.2.6. Črna detelja ( Trifolium pratense L. ) – Priloga VI, tabela 1..........................................6 
2.2.7. Travniški ma čji rep ( Phleum pratense L. ) – Priloga VI, tabela 2.................................6 
2.2.8. Travniška bilnica ( Festuca pratensis huds. ) – Priloga VI, tabela 3 .............................8 
2.2.9. Navadna pasja trava ( Dactilis glomerata L. ) – Priloga VI, tabela 4 ............................7 
2.2.10. Trpežna ljuljka ( Lolium perenne L. ) – Priloga VI, tabela 5 .........................................7 
3. U VOZ SEMENA NA FINSKO .............................................................................................9 
3.1. Uvoz semena žit – Priloga VII, tabeli 1 in 2 ................................................................7 
3.2. Uvoz semena trav/detelje – Priloga VII, tabela 3.........................................................8 
4. D RUGE SHEME POMO ČI NA FINSKEM ..............................................................................8 
5. P ROIZVODNJA SEMENA TRAV /DETELJE V EU-15  KOT CELOTI .........................................9 
6. S HEMA ENOTNEGA PLA ČILA..........................................................................................9 
7. P OVZETEK IN PRIPOMBE .................................................................................................9 
7.1. Pravna podlaga ...........................................................................................................1 0 
7.2. Izvajanje sistema......................................................................................................... 10 
7.3. Druge sheme pomo či..................................................................................................10 
7.4. Shema enotnega pla čila ..............................................................................................10 
7.5. Razmnoževanje v drugih državah...............................................................................10 7.6. Proizvodnja semena žit...............................................................................................10 
7.7. Trgovina.................................................................................................................. ....11 
8. P
REDLOG .....................................................................................................................11 
Opomba: Priloge, ki so navedene v tem poro čilu, je mogo če najti v delovnem dokumentu 
osebja Komisije, priloženem k temu poro čilu  
(http://ec.europa.eu/agriculture /markets/seeds/index_en.htm ). 
 
SL 3   SL POROČILO KOMISIJE SVETU 
o rezultatih pomo či, odobrene na Finskem za dolo čene količine semen 
in določene količine semen žit 
1. UVOD 
V skladu s členom 8 Uredbe Sveta (EGS) št. 2358/711 je z Odlo čbo 
Komisije 2001/60/ES z dne 9. januarja 20012 dovoljeno Finski, da dodeljuje pomo č 
za semena žit do 31. decembra 2005 (glej Prilogo I), in z Odlo čbo 
Komisije 2001/61/ES z dne 9. januarja 20013 je dovoljeno Fins ki, da dodeljuje 
pomoč za semena črne detelje, travniškega ma čjega repa, travniške bilnice, navadne 
pasje trave in trpežne ljuljke do 31. decembra 2005 (glej Prilogo II). 
V skladu s členom 8(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1947/2005 Komisija do 
1. januarja 2006 na podlagi informacij, ki jih pravo časno dostavi Finska, posreduje 
Svetu poro čilo o rezultatih pomo či, odobrene za dolo čene količine semen in 
določene količine semen žit skupaj z morebitnimi potrebnimi predlogi. 
To poročilo temelji na informacijah, ki jih redno zagotavljajo finski organi. 
2. SISTEM NACIONALNE POMO ČI ZA PROIZVODNJO SEMENA  
Obe odobritvi zajemata izklju čno sorte žit in sorte trav/detelje, ki so naštete v 
finskem katalogu in se razen manjših koli čin, ki se gojijo v regijah, ki mejijo na 
Finsko, pridelujejo izklju čno v tej državi članici. 
Odobritev pomo či za semena žit dolo ča zgornjo mejo upravi čene količine 
100 000 ton in najvišjo stopnjo pomo či 2 523 EUR na 100 kilogramov, kar pomeni 
najvišji znesek 2 523 milijonov EUR (glej Prilogo I). 
Odobritev pomo či za proizvodnjo semen trav/detelje za posamezno vrsto dolo ča 
zgornjo mejo pomo či na hektar in na upravi čeno obmo čje, kar pomeni najvišji 
znesek 1 814 milijonov EUR (glej Prilogo II). 
2.1. Pomoč za semena žit 
V obdobju 2000–2005 se je proizvodnja semen žit pove čala za 23 % s 57 309 ton na 
70 531 ton. 
V istem obdobju se je proizvodnja semena je čmena pove čala za 62 %, spomladanske 
pšenice za 163 % in jesenske pšenice za 70 %. Proizvodnja semena ovsa se je po 
                                                 
1 UL L 246, 5.11.1971, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1782/2003 
(UL L 270, 21.10.2003, str. 1). Razveljavljena in nadomeš čena z Uredbo Sveta (ES) št. 1947/2005 
(UL L 312, 29.11.2005, str. 3). 
2 UL L 21, 23.1.2001, str. 17. 
3 UL L 21, 23.1.2001, str. 18. 
 
SL 4   SL drugi strani zmanjšala za 32 %, kakor tudi  proizvodnja semena rži, ki je upadla za 
10 %. 
Tabela 1 vklju čuje informacije, ki so jih poslali  finski organi. Zajema obdobje 2000–
2005. 
Tabela 1 Certificirana proizvodnja semen žit (v tonah) na Finskem v letih od 
2000 do 2005 
Žito 2000 2001 2002 2003 2004 2005 % spremembe 
2000/2005  
Ječmen 24 638 24 206 25 578 26 074 36 551 39 912 62 % 
Oves 27 510 24 889 25 635 24 209 20 431 18 665 –32 % 
Rž 660 569 887 1 394 315 592 –10 % 
Spomladanska pšenica  3 976 4 909 7 023 11 362 10 252 10 471 163 % 
Jesenska pšenica  525 861 1 056 1 141 1 552 892 70 % 
Skupaj  57 309 55 434 60 179 64 180 69 101 70 531 23 % 
Vir: sporo čilo Finske  
Medtem ko je stopnja pomo či določena na 100 kg, je ocenjena povpre čna pomoč na 
hektar za obdobje od 2000 do 2005 približno 68 EUR/ha in se nagiba k naraš čanju, 
kot prikazuje tabela 2. 
Tabela 2 Ocenjena stopnja pomo či za semena žit na  hektar na podlagi 
povprečnih preteklih pridelkov in stopnje pomo či 2 523 EUR na 100 kg 
 2000 2001 2002 2003 2004 2005 Povprečje 
2000 do 2005
Proizvodnja (kg)  57 308 772 55 434 443 60 178 667 64 179 629 67 723 135 70 531 482 62 559 355 
Površina (ha)  27 324 24 436 20 639 21 379 21 699 23 341 23 136 
Pridelek (kg/ha) (1) 2 097 2 269 2 916 3 002 3 121 3 022 2 704 
Stopnja pomo či 
(EUR/ha)  52,9 57,2 73,6 75,7 78,7 76,2 68,2 
(1) Povpre čni pridelek je čmena, ovsa, rži, zimske in spomladanske pšenice  
V obdobju 2000–2005 se je povpre čna stopnja pridelka za proizvodnjo semen žit 
povečala za 44 %, posledi čno pa je bil enak tudi  razvoj stopnje pomo či na hektar. 
Sorte semen žit, ki so dobivale nacionalno pomo č od leta 2000 do 2005, so vklju čene 
v Prilogo III. Iz seznama postane o čitno, da se je število sort, zlasti pri je čmenu, 
znatno pove čalo. 
2.2. Pomoč za semena trav/detelje 
2.2.1.  Proizvodnja 
Večinoma zaradi vremenskih sprememb je proizvodnja semen trav/detelje v obdobju 
2000 do 2005 upadla z najvišje vr ednosti 4 685 ton v letu 20 01 na najnižjo vrednost 
1 654 ton v letu 2004. Kot je mogo če videti iz tabele 3, je bila proizvodnja leta 2004 
pod šestletnim povpre čjem, ki je približno 3 163 ton. Najpomembnejša vrsta je 
travniški ma čji rep. 
 
SL 5   SL Tabela 3 Certificirana proizvodnja semen trav/detelje (v tonah) na Finskem v 
letih od 2000 do 2005 
Vrsta 2000 2001 2002 2003 2004 2005 % spremembe 
2000/2005  
Črna detelja  53 125 68 62 4 52 –2 % 
Travniški ma čji rep 2 151 3 781 3 541 2 594 1 319 1 908 –11 % 
Travniška bilnica  423 732 468 454 318 700 66 % 
Navadna pasja trava  6 3 0 2 0 0  
Trpežna ljuljka  45 44 31 38 13 43 –6 % 
Skupaj  2 678 4 685 4 108 3 150 1 654 2 703 1 % 
Vir: sporo čilo Finske  
2.2.2.  Izvajanje 
V obdobju 2000–2005 so finski organi na  lastno pobudo uvedli nekaj popravkov v 
sistemu dodeljevanja pomo či, in sicer spremembo pomo či na hektar v primeru 
prekoračitve najve čjega dovoljenega obmo čja in diferenciacijo stopnje pomo či na 
regijo. 
2.2.3.  Sprememba pomo či 
V obdobju 2000–2005 je obmo čje, ki ga je odobrila Finska in na katerem se je 
pridelovalo seme, v ve č primerih preseglo najve čje območje, navedeno v Odlo čbi 
Komisije 2001/61/ES. 
Za razdelitev pomo či sta se v takem primeru uporabljali dve metodi. 
Najprej, v obdobju od leta 2000 do 2 002, se je okvir sredstev izra čunal tako, da se je 
največje območje pomnožilo z najve čjo pomočjo na hektar, kot je opredeljena v 
Odločbi Komisije. Ta okvir sredstev je bi l potem razdeljen za odobreno nacionalno 
območje, ki je presegalo najve čje dovoljeno obmo čje, zato se je stopnja pomo či na 
hektar zmanjšala.  
Leta 2003 je bil uveden koncept koeficienta enote pomo či in opredeljen kot „tisti 
delež velikosti enot e, ki je upravi čena do pomo či in je predmet uporabe pomo či, za 
katerega se izpla ča pomoč“. 
V primeru, kadar je bilo najve čje nacionalno obmo čje preseženo, se je obmo čje, 
upravičeno do pomo či, izračunalo z uporabo koeficienta enote pomo či in linearno 
zmanjšalo obmo čje, odobreno za vse vlagatelje. 
V praksi uporaba koeficienta enote pomo či, manjšega od ena, na ravni posameznega 
kmeta povzro či, da je pomo č dodeljena le za del vsakeg a prijavljenega hektarja. 
2.2.4.  Diferenciacija pomo či na regijo 
V letih 2004 in 2005 se je stopnja pomo či, dodeljena pridelovalcem semen, po 
regijah razlikovala (glej Prilogo IV). Stopnja pomo či je bila razdeljena v dve 
kategoriji, ena kategorija za regiji A in B v južni Finski in druga kategorija za regije 
C1 do C4 v severnem delu Finske. 
 
SL 6   SL Razlog za uvedbo regionalne diferenciacije  je bila uvedba doda tnih nacionalnih 
plačil za kmetijsko okoljsko shemo, ki se je uporabljala le v regijah A in B, ter da se 
zato izogne možni prekomerni kompenzaciji. 
2.2.5.  Sorte semen vsake vrste, ki je upravi čena do pomo či (Priloga V) 
V obdobju 2000–2005 se je seznam sort semen vsake vrste, ki je prejemala odobreno 
nacionalno pomo č, znatno razširil, predvsem za travniški ma čji rep in črno deteljo. 
Za obdobje od 2000 do 2005 so v Prilogi  VI podani razvoj pomo či na posamezno 
vrsto, podrobni podatki o proizvodnji, obmo čje, odobreno po pregledu, pridelek, 
območje, ki ustreza najve čji pomoči, in pomo č na hektar. Analiza teh podatkov vodi 
v pripombe v naslednjih odstavkih.  Analiza se sklicuje na povpre čje stopenj pridelka 
v EU-15, ki je navedeno v tabeli 1 v Prilogi VIII. 
2.2.6.  Črna detelja ( Trifolium pratense L. ) – Priloga VI, tabela 1 
V letih od 2000 do 2005 je skupna koli čina črne detelje, pridelane na Finskem, 
znatno nihala, od 125 ton leta 2001 do 4 tone leta 2004. Vzrok za znižanje je v glavnem v dramati čnem zmanjšanju pridelka (s 188 na 10 kg/ha) in precej manj 
zaradi zmanjšanja obmo čja. 
Povprečna stopnja pridelka v EU-15 v obdobju 2000–2005 se je spreminjala od 
260 kg/ha leta 2004 do 380 kg/ha leta 2000. 
Poleg tega je obmo čje, ki je bilo odobreno po preg ledu, dvakrat preseglo najve čje 
dovoljeno obmo čje, leta 2001 in 2002, in posledica je bilo zmanjšanje stopnje 
pomoči na hektar. 
2.2.7.  Travniški ma čji rep ( Phleum pratense L. ) – Priloga VI, tabela 2 
Tudi pridelava travniškega ma čjega repa je v obdobju od 2000 do 2005 nihala, od 
3 781 ton leta 2001 do 1 319 ton leta 2004. Sp reminjanje obeh, pridelka in obmo čja, 
je povzro čilo odstopanje v pridelani koli čini. Pridelek se je spreminjal od 527 kg/ha 
leta 2001 do 236 kg/ha leta 2004. 
V povpre
čju se je stopnja pridelka v EU -15 v obdobju 2000–2005 spreminjala med 
280 kg/ha in 530 kg/ha. Stopnje pridel ka v pridelavi travniškega ma čjega repa na 
Finskem so kar primerljive s povpre čnimi vrednostmi EU-15 v navedenih letih. 
Poleg tega je obmo čje, odobreno po pregledu, na katerem se je prideloval travniški 
mačji rep, presegalo najve čje obmo čje, ki ga dovoljuje Odlo čba Komisije 
2001/61/ES, v celotnem obdobju, še pos ebno v letih 2001, 2002 in 2003, ko je 
območje preseglo najve čje dovoljeno obmo čje za več kot 40 %. 
Preseganje najve čjega dovoljenega obmo čja je vodilo v zmanjšanje pomo či na ha v 
obdobju 2000–2002. Od leta 2003 se je upor abljal koeficient enote pomo či, ki je bil 
0,70 leta 2003, 0,89 leta 2004 in 0,97 leta 2005. 
2.2.8.  Travniška bilnica ( Festuca pratensis huds. ) – Priloga VI, tabela 3 
Proizvodnja semena travniške bilnice je znašala od visoke 732 ton leta 2001 do 
318 ton leta 2004. 
 
SL 7   SL Vrednosti pridelka v obdobju 2000–2005 kažejo nekaj nestanovitnosti  s pridelki od 
444 kg/ha leta 2001 do približno 200 kg/ha leta 2004. 
Povprečna stopnja pridelka v EU-15 v obdobju 2000–2005 se je spreminjala od 
280 kg/ha do 530 kg/ha. 
Poleg tega je obmo čje, odobreno po pregledu, vsa ko leto pres egalo najve čje 
dovoljeno obmo čje z znatno prekora čitvijo v letu 2003 za ve č kot 44 %. 
V letih 2000–2002 se je zato stopnja pomo či zmanjšala. Leta 2003  je bil uporabljen 
koeficient enote pomo či 0,68, leta 2004 0,75 in leta 2005 0,74. 
2.2.9.  Navadna pasja trava ( Dactilis glomerata L. ) – Priloga VI, tabela 4 
Proizvodnja se je spreminj ala od 6 ton leta 2000 do ni č v letih 2004 in 2005. 
Stopnje pridelka semena navadne pasje trav e so se spreminjale od 339 kg/ha leta 
2003 do 23 kg/ha leta 2002. 
V povpre čju so stopnje pridelka v EU-15 v obdobju 2000–2005 znašale od 790 kg/ha 
do 1 020 kg/ha. 
V obdobju 2000–2003 je obmo čje za proizvodnjo semena  navadne pasje trave, 
odobreno po pregledu, ostalo v okviru najve čjega obmo čja, navedenega v Odlo čbi 
Komisije 2001/61/ES, leta 2004 in 2005 pa ni bilo odobreno nobeno obmo čje. 
Posledica tega je bila, da je stopnja pomo či na hektar v obdobju 2000–2003 ostala 
nespremenjena. 
Interes za proizvodnjo semena navadne pasje trave o čitno slabi. 
2.2.10.  Trpežna ljuljka ( Lolium perenne L. ) – Priloga VI, tabela 5 
Proizvodnja se je gibala od 45 ton leta 2000 do 13 ton leta 2004. 
Pridelek semena trpežne ljuljke na Fins kem se je spreminjal od 651 kg/ha leta 2001 
do 180 kg/ha leta 2004. 
Znotraj EU-15 so povpre čne stopnje pridelka v obdobju 2000–2005 nihale med 
1 090 kg/ha in 1 510 kg/ha. 
V obdobju 2000–2005 je obmo čje, odobreno po pregledu, ostalo povsem v okviru 
največjega obmo čja, določenega v Odlo čbi Komisije. Pomo č, dodeljena na hektar, je 
ostala nespremenjena in je bila na najvišji ravni. 
3. UVOZ SEMENA NA FINSKO  
3.1. Uvoz semena žit – Priloga VII, tabeli 1 in 2 
Uvoz semena žit se je pove čal z 39 ton leta 2000 na 118 ton leta 2004, vendar se je 
leta 2005 zmanjšal na 5 ton (Priloga VII, tabela 1). 
Odstotek uvoza/proizvodnje je bil leta 2000 0,07 %, leta 2005 pa je bil ta odstotek še 
nižji. 
 
SL 8   SL Skupna koli čina certificiranega semena žit,  na voljo na finskem trgu, doma ča 
proizvodnja in uvoz (seme žit se ni izvaža lo) so bili na ravni 57 347 ton leta 2000 in 
70 536 ton leta 2005 (Priloga VII, tabela 2). 
Uvoz semena žit na Finsko je doživel rahlo rast v delu zajetega obdobja, z za časnim 
vzponom leta 2003, vendar je celo leta 2003 pomenil zelo majhen del celotne 
količine semen žit, ki je bila na voljo na finskem trgu. 
3.2. Uvoz semena trav/detelje – Priloga VII, tabela 3 
Uvoz semena trav/detelje je doživel  v obdobju 2000 – 2005 precejšnje zmanjšanje. 
Celotna koli čina se je zmanjšala za 79 % s 712 ton leta 2000 na 152 ton leta 2005. 
Najnižja stopnja 142 ton je bila dosežena leta 2002. Vzrok za znižanje je v glavnem v zmanjšanju uvoza semena travniškega ma čjega repa in travniške bilnice. 
Proizvodnja certificiranega semena trav  na Finskem je bila v obdobju 2000–2005 na 
ravni 2 678 ton leta 2000 in na ravni 2 703 tone leta 2005. Delež uvoza je bil v letih 
2000, 2003 in 2005 27 %, 5 % in 6 % doma če proizvodnje semena trav/detelje. 
Na podlagi podatkov iz tabele 4 v Prilogi VII postane iz pove čanja uvoza leta 2004 
jasno, da je uvoz delno nadomestil pomanjka nje lokalne proizvodnje v tistem letu. V 
teh okoliš činah je razumno predlagati, da se  sme seme, namenjeno za finski trg, 
gojiti zunaj Finske. 
Nazadnje, dejstvo, da se lahko doma ča proizvodnja semena trav/detelje nadomesti z 
uvozom, kadar je doma ča proizvodnja nizka, kaže, da doma ča proizvodnja konkurira 
uvozu na istih trgih. 
4. D
RUGE SHEME POMO ČI NA FINSKEM  
Sistemi pomo či, ki temeljijo na Aktu o pristopu  
Na podlagi člena 142 Akta o pristopu je oblikovana dolgoro čna nacionalna shema za 
Finsko in Švedsko za nadomestitev podnebnih razmer (nordijska pomo č). Na 
Finskem se ta shema uporablja v reg ijah C1 do C4 (glej Prilogo IV), pomo č pa 
narašča v smeri proti severu. Pla čljiva je na glavo, na hektar ali kot klavna premija v 
regijah C3 in C4. 
Na podlagi člena 141 Akta o pristopu obstaja shema pomo či, ki dovoljuje 
dodeljevanje prehodne in degr esivne nacionalne pomo či v regijah A in B (glej 
Prilogo IV) za sektorja živi ne in hortikulture. Pomo č je sestavljena iz pomo či za 
naložbe, ki je višja od normalne, in dohodkovne pomo či. 
Druge sheme pomo či 
Poleg zgoraj naštetih shem je na Finskem obstajala tudi nacionalna shema kmetijske 
okoljske pomo či. Z Odločbo o podpori na podlagi člena 141 je bila  odobrena dodatna 
kmetijska okoljska pomo č v obliki spodbujevalnih pla čil do 130 % osnovnega 
plačila. Spodbujevalna pla čila so bila dodatek k sofinanciranju kmetijsko okoljskih 
plačil in so se razlikovala gleda na poljš čino. 
 
SL 9   SL Nazadnje je bila marca 2005 odobr ena nacionalna shema za obmo čja z omejenimi 
možnostmi. Ta shema omogo ča dodelitev osnovnega pla čila in v nekaterih primerih 
dodatnega pla čila za obmo čja, ki so upravi čena do sofinanciranja s kompenzacijskim 
nadomestilom. Ta pla čila dopolnjujejo sofinanciranje s kompenzacijskimi 
nadomestili. 
V Prilogi XI je kratek pregled finan čne podpore iz razli čnih programov poleg 
nacionalne pomo či za proizvodnjo semen tr av/detelje in semen ž it, ki jo je lahko 
pridelovalec dobil leta 2005. 
5. VIDIKI PROIZVODNJE SEMENA TRAV /DETELJE NA FINSKEM IN V EU-15 
V Prilogi VIII je podan pr egled proizvodnje, povpre čnih cen in povpre čnega pridelka 
za EU-15 v obdobju 2000–2005. V to prilogo je vklju čena tudi primerjava s finskimi 
podatki. 
Na podlagi pregleda je mogo če ugotoviti, da: 
– je pridelek finskega se mena v glavnem pod povpre čjem EU-15, razen 
travniškega ma čjega repa, ki je v povpre čju podoben (Priloga VIII, tabela 1); 
– so finske povpre čne cene na splošno nad povpre čnimi ravnmi EU-15, zlasti za 
črno deteljo (Priloga VIII, tabela 2); 
– so finski tržni prihodki od proizvodnje semen na splošno pod povpre čjem 
EU-15 (Priloga VIII, tabela 3); 
– finska povpre čna pomoč, vključno z EU in nacionalno pomo čjo v obdobju od 
2000 do 2005 na hektar za proizvod njo semen, precej presega povpre čje EU-15 
z izjemo navadne pasje trave Priloga VIII, tabela 6); 
– so skupni finski prihodki (vklju čno s tržnimi in pomo čjo) za proizvodnjo 
semena v obdobju 2000 do 2004 na hektar v ve čini let nad povpre čjem EU-15 
pri črni detelji in travniškem ma čjem repu, vendar v glavnem pod povpre čjem 
EU-15 pri travniški bilnici in trpežni ljuljki. Podatki za navadno pasjo travo na 
Finskem ne zadoš čajo za primerjavo z vrednostmi EU-15 (Priloga VIII, 
tabela 7). 
6. SHEMA ENOTNEGA PLA ČILA 
Od začetka leta 2006 uporablja Finska shemo enotnega pla čila z uporabo 
dinamičnega hibridnega regionalnega modela. Fi nska je razdeljena  v tri regije in 
približno 80 % podpore SKP se pren ese v regionalna pavšalna pla čila. Hkrati 
nekatera pla čila ostanejo vezana in se izpla čujejo kot dopolnilo k pavšalnim 
plačilom. Cilj je, da bi leta  2016 dosegli pavšalno pla čilo z vklju čitvijo vseh 
sektorjev s postopnim zmanjševanjem stopnje dopolnilnih pla čil. 
Vsa pomo č za poljščine in pomo č Skupnosti za semena je v celoti nevezana, razen za 
proizvodnjo semen travniškega ma čjega repa ( Phleum pratense L. ), za katero ostane 
vezana pomo č v skladu s členom 99 Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003. Ohranitev 
vezane pomo či za proizvodnjo travniškega ma čjega repa bo po vsej verjetnosti 
zagotovila nadaljnjo visoko raven proizvodnje semen travniškega ma čjega repa na 
Finskem. 
 
SL 10   SL 7. POVZETEK IN PRIPOMBE  
7.1. Pravna podlaga 
Določba v osnovni uredbi, uvedena z Ak tom o pristopu, ki Finski omogo ča 
dodeljevanje nacionalne pomo či, se zdi prehodne narave, ker besedilo omogo ča 
Komisiji, da Svetu posreduje ne le poro čilo, temve č tudi „morebitne potrebne 
predloge“ o nacionalni shemi pomo či. 
7.2. Izvajanje sistema 
Finska je pooblaš čena za dodeljevanje pomo či gojiteljem v okviru omejitev obmo čij 
in zneskov, ki jih dolo čata Odločbi 2001/60/ES in 2001/61/ES. 
Zdi se, da je bila pomo č v obdobju 2000–2002 razdeljena na celotnem proizvodnem 
območju, ki je v časih preseglo dovoljeno obmo čje, kar je povzro čilo zmanjšanje 
stopnje pomo či. Po letu 2002 se je uporabljal a metoda koeficienta enote pomo či. 
7.3. Druge sheme pomo či 
Večina shem, naštetih v Poglavju 4, z izjemo sheme, ki temelji na členu 141 Akta o 
pristopu, je v prvi vrsti namenjena nadomestilu za težavne podnebne razmere, v 
katerih morajo delati finski kmetje. 
Zato je spodbuda za uvedbo št evilnih od teh shem in nacionalna proizvodna pomo č 
za semena enaka in je o čitna kumulativna narava shem pomo či, ki so uvedene zaradi 
podnebnih razlogov. Ker služijo sheme pomo či istemu namenu, je treba ponovno 
premisliti o odnosu med nacionalno shemo pomo či za semena in semena žit (ki 
obstaja že 12 let) in drugimi shemami pomo či. 
7.4. Shema enotnega pla čila 
Finska si je izbrala, da bo od  1. januarja 2006 uporabljala dinami čni hibridni 
regionalni model, ki lo čuje plačila pomoči Skupnosti za sektorja poljš čin in semen z 
izjemo semen travniškega ma čjega repa, za katera ostaja pomo č vezana. Neomejeno 
nadaljevanje nacionalne sheme pomo či za proizvodnjo semen in semen žit bi 
pomenilo trajno ponovno povezavo sektorja in bi lahko izni čilo prednosti reforme 
2003. Lahko bi imelo tudi posledice STO. 
Poleg tega se seme travniškega ma čjega repa na Finskem razmnožuje v skoraj 
optimalnih in razmeroma konkuren čnih razmerah. Ohranitev vezane pomo či za 
proizvodnjo travniškega ma čjega repa bo po vsej verjetnosti zagotovila nadaljnjo 
visoko raven proizvodnje semen travniškega ma čjega repa na Finskem. 
7.5. Razmnoževanje v drugih državah 
Na podlagi pove čanja uvoza semena trav/detelje leta 2004, ko je lokalna proizvodnja 
doživela hudo pomanjkanje, in na porast uvoza semen žit v le tu 2003, se zdi, da bi 
bilo semena trav/detelje in semena žit, namenjenih za finski trg in njegove posebne 
podnebne razmere, mogo če razmnoževati zunaj Finske. 
 
SL 11   SL 7.6. Proizvodnja semen žit 
Proizvodnja semen žit v obdobj u 2000–2005 je pokazala rasto či trend. Poleg tega se 
je raven povpre čnega pridelka v proizvodnji semen žit pove čala za 44 %, posledi čno 
pa je bil enak tudi razvoj stopnje pomo či na hektar. 
Poleg tega se je v obdobju 2000–2005 znatno pove čalo število sort, ki so prejemale 
nacionalno pomo č. 
7.7. Uvoz v Finsko 
V obdobju od 2000 do 2005 je bila koli čina uvoženega semena žit zelo majhna. 
Obseg se je v tem obdobju nekoliko pove čal, vendar je leta 2005 padel na zelo nizko 
raven. 
V obdobju od 2000 do 2005 so koli čine uvoženega semena trav/detelje padle za 
79 % in so znašale 6 % doma če proizvodnje. 
Dejstvo, da se lahko doma ča proizvodnja nadomesti z uvozom, kadar je doma ča 
proizvodnja nizka, kaže, da doma ča proizvodnja konkurira uvozu na istih trgih. 
Zato ni mogo če izključiti, da nacionalna pomo č za proizvodnjo semen in semen žit 
deluje kot ovira za uvoz, s tem ko povzro ča, da je finska proizvodnja semena umetno 
konkuren čna uvozu iz drugih držav članic. 
8. PREDLOG  
Na podlagi ugotovitev tega poro čila, je priložen predlog za Uredbo Sveta. 
Predlagani ukrepi nimajo vpliva na splošni prora čun Evropskih skupnosti. 
 
SL 12   SL OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM  
V skladu s členom 8(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1947/2005 Komisija posreduje Svetu poro čilo o 
rezultatih nacionalne pomo či, odobrene na Finskem za dolo čene količine semen in dolo čene 
količine semen žit skupaj z morebitnimi potrebnimi predlogi. 
Ugotovitve o rezultatih pomo či, dodeljene na Finskem za proizvodnjo semen in semen žit, so 
pojasnjene v poro čilu o „rezultatih pomo či, odobrene na Finskem za dolo čene količine semen 
in določene količine semen žit“. Poro čilo opisuje razvoj v okviru se ktorjev semen in semen žit 
na Finskem v obdobju od 2000 do 2005. 
Na podlagi razpoložljivosti drugih programov pomo či, ki dajejo finskim kmetom nadomestilo 
za podnebne razmere, v katerih delajo, potrebe  po izogibanju dvojnemu nadomestilu in 
morebitnemu izkrivljanju konkuren ce z nacionalno shemo pomo či, se predlaga, da se odpravi 
možnost za Finsko, da bi dodeljevala nacionalno pomo č za semena in semena žit z za četkom 
2011, razen za semena travniškega ma čjega repa, za katera je bila pomo č prekinjena leta 
2006. Ustrezno se spremeni člen 8(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1947/2005 o skupni ureditvi trga 
za semena in razveljavitvi Uredb (EGS) št. 2358/71 in (EGS) št. 1674/72. 
 
SL 13   SL 2007/0109 (CNS) 
Predlog 
UREDBA SVETA 
o spremembi Uredbe (ES) št. 1947/2005 
glede nacionalne pomo či, ki jo dodeli Finska za semena in semena žit 
SVET EVROPSKE UNIJE JE – 
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti ter zlasti člena 36 in tretjega 
pododstavka člena 37(2) Pogodbe, 
ob upoštevanju predloga Komisije, ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta
4, 
ob upoštevanju naslednjega: (1) Na podlagi člena 8(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1947/2005 z dne 23. novembra 2005 o 
skupni ureditvi trga za semena in razv eljavitvi Uredb (EGS) št. 2358/71 in (EGS) 
št. 1674/72
5 lahko Finska na podlagi dovo ljenja Komisije dodeli pomo č za določene 
količine semen in dolo čene količine semen žit, proizvedenih na Finskem zaradi 
posebnih podnebnih razmer. 
(2) Na podlagi informacij, ki jih je Finska poslala Komisiji, je Komisija posredovala 
Svetu poro čilo6 v skladu z drugim pododstavkom člena 8(2) Uredbe (ES) 
št. 1947/2005. To poro čilo kaže, da imajo proizvajalci semen in semen žit na Finskem 
dostop in korist od drugih shem pomo či, ki dajejo finskim kmetom nadomestilo za 
podnebne razmere, v katerih delajo. 
(3) Poročilo kaže tudi, da je obseg proi zvodnje semen žit na Finskem naraš čal in da je bila 
uvožena koli čina semen žit majhna v primerjavi z doma proizvedeno koli čino. Poleg 
tega poro čilo kaže, da se je uvoz pove čal, kadar se je doma ča proizvodnja zmanjšala, 
in obratno, kar vodi v sklep, da je nadomestitev doma čega semena z uvoženim možna 
in da bi lahko nacionalna finska pomo č izkrivila konkurenco uvoženih proizvodov. 
(4) Seme travniškega ma čjega repa se na Finskem razmnožuje v skoraj optimalnih in 
konkuren čnih razmerah. Ohranjanje vezane pomo či za proizvodnjo travniškega 
mačjega repa zagotavlja spodbudo za proi zvodnjo semena travniškega ma čjega repa 
na Finskem. Dodeljevanje nacionalne pomo či za seme travniškega ma čjega repa bi se 
torej moralo nehati.  
                                                 
4 UL C ..., ..., str. ... 
5 UL L 312, 29.11.2005, str. 3. 
6 COM(2007) …. 
 
SL 14   SL (5) Iz zgoraj navedenih razlogov in  zaradi pravilnega de lovanja enotnega tr ga je primerno, 
da se prekine možnost za Finsko, da dodeljuje nacionalno pomo č za semena in semena 
žit. Da bi kmetom na Finskem zagotovili mo žnost, da se pripra vijo na stanje brez 
nacionalne pomo či, pa je primerno, da se dodeli pomo č za proizvodnjo semen in 
semen žit razen za semena travniškega ma čjega repa v kon čnem, dodatnem 
prehodnem obdobju, po katerem bo ukinjena. 
(6) Za vmesni pregled nacionalnega sistema pomo či bi Finska morala predložiti podrobno 
poročilo o rezultatih dodeljene nacionalne pomo či 
(7) Uredbo (ES) št. 1947/2005 je zato  treba ustrezno spremeniti – 
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO: 
Člen 1 
V členu 8 Uredbe (ES) št. 1947/91 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim: 
„2. Finska lahko na podlagi dovoljenja Komisije dodeli pomo č za določene količine 
semen razen za semena travniškega ma čjega repa ( Phleum pratense L. ) in za 
določene količine semen žit, proizvedenih samo na Finskem do vklju čno žetve leta 
2010. 
Najpozneje do 31. decembra 2008 Finska pošlje Komisiji podrobno poro čilo o 
rezultatih odobrene pomo či.“ 
Člen 2 
Ta uredba za čne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije . 
Ta uredba je v celoti zavezujo ča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. 
V Bruslju, … 
 Za Svet 
 Predsednik