P6_TA(2005)0219

Akcijski načrt EU za boj proti terorizmu

Priporočilo Evropskega parlamenta Evropskemu svetu in Svetu o akcijskem načrtu Evropske unije za boj proti terorizmu (2004/2214(INI))

Evropski parlament,

- ob upoštevanju predloga priporočila Svetu, ki ga vlaga Antoine Duquesne v imenu skupine ALDE o revidiranem akcijskem načrtu/delovnem programu Evropske unije za boj proti terorizmu (B6-0071/2004),

- ob upoštevanju Pogodbe o Ustavi za Evropo, predvsem členov I-3, I-2, I-9, II-62, II-63, II-64, II-67, II-82, II-107, II-108, II-109, II-110,III-257, III-261, III-271, III-272, III-273, III-275 in III-276,

- ob upoštevanju členov 6 in 7 ter naslova V Pogodbe o Evropski uniji,

- ob upoštevanju naslova VI Pogodbe o Evropski uniji, zlasti členov 29, 30, 31, 32, 34, 39 in 42 Pogodbe,

- ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, podpisane 4. novembra 1950 v Rimu in spremenjene s Protokolom št. 11, zlasti členov 3, 5, 6, 8, 9 in 10 Konvencije,

- ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, podpisane 10. decembra 1948, zlasti členov 1, 2, 3, 5, 7, 12, 13 in 19 Deklaracije,

- ob upoštevanju dvanajstih konvencij Združenih narodov o boju proti terorizmu,

- ob upoštevanju Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča, ki ga je 17. julija 1998 sprejela diplomatska konferenca Združenih narodov,

- ob upoštevanju akcijskega načrta za boj proti terorizmu, sprejetega 21. septembra 2001 na izrednem Evropskem svetu v Bruslju,

- ob upoštevanju izjav voditeljev držav in vlad na neuradnem srečanju 19. oktobra 2001 v Gentu,

- ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 14. in 15. decembra 2001 v Laekenu,

- ob upoštevanju Sklepa Sveta 2002/187/PNZ z dne 28. februarja 2002 o ustanovitvi Eurojusta za okrepitev boja proti težjim oblikam kriminala [1],

- ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2002/584/PNZ z dne 13. junija 2002 o evropskem nalogu za prijetje in postopkih predaje med državami članicami [2],

- ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2002/475/PNZ z dne 13. junija 2002 o boju proti terorizmu [3],

- ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2002/465/PNZ z dne 13. junija 2002 o ustanovitvi skupnih preiskovalnih skupin [4],

- ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2003/577/PNZ z dne 22. julija 2003 o izvrševanju sklepov o zamrznitvi lastnine ali dokazov v Evropski uniji [5],

- ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta v Bruslju z dne 25. in 26. marca 2004,

- ob upoštevanju sklepnih ugotovitev mednarodnega vrha o demokraciji, terorizmu in varnosti, ki ga je organiziral Madridski klub v španskem glavnem mestu med 8. in 11. marcem 2005,

- ob upoštevanju izjave Evropskega sveta z dne 25. marca 2004 o boju proti terorizmu,

- ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta v Bruslju z dne 17. in 18. junija 2004,

- ob upoštevanju spremenjenega akcijskega načrta/delovnega programa Evropske unije za boj proti terorizmu, ki ga je Evropski svet sprejel na zasedanju z dne 17. in 18. junija 2004,

- ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta v Bruslju z dne 4. in 5. novembra 2004,

- ob upoštevanju Haaškega programa za krepitev svobode, varnosti in pravice v Evropski uniji [6], ki ga je sprejel Evropski svet na zasedanju v Bruslju z dne 4. in 5. novembra 2004,

- ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta v Bruslju z dne 16. in 17. decembra 2004,

- ob upoštevanju členov 114(3) in 94 svojega Poslovnika,

- ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve in mnenja Odbora za zunanje zadeve (A6-0164/2005),

A. ker so človekove pravice brezpogojne, neodtujljive in neprenosljive in ker je najpomembnejša naloga demokracije zaščita svobode in temeljnih pravic državljanov ter ker boj proti terorizmu ne utemeljuje priprave zakonodaje, ki bi lahko imela posledice v nasprotju s tem ciljem,

B. ker je učinkovito varstvo in učinkovito spodbujanje temeljnih pravic hrbtenica demokracije v Evropi in temeljni predpogoj priprave akcijskega načrta EU za boj proti terorizmu,

C. ker ravno terorizem ogroža temeljne svoboščine, spodbuja usodno socialno razdelitev in je njegov namen nasilno uničiti demokracijo preko ustvarjanja ozračja ogroženosti, v katerem je kratena pravica ljudi do življenja v miru in svobodi,

D. ker teroristična dejanja, ne glede na obliko, večinoma predstavljajo neposreden napad na pravice in svoboščine državljanov, kot so priznane v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah, na demokracijo in pravno državo,

E. ker je terorizem ena izmed najhujših groženj proti demokraciji in ena izmed glavnih težav, s katero se srečujejo evropski državljani, ter ker je nevaren napad na svoboščine iz Listine o temeljnih pravicah Evropske unije,

F. ker grožnja s terorizmom ni omejena le na določeno zemljepisno območje, saj se teroristi za izvajanje nasilja in ustrahovanja lahko poslužujejo čezmejnih mrež ter lahko hkrati sprožijo uničujoče posledice v različnih državah;

G. ker se nobena od držav članic ne more sama spopasti s terorizmom in ker je potrebna skupna vzajemna politika boja proti terorizmu,

H. ker je za boj proti terorizmu potrebno uporabiti vse instrumente pravne države in Evropske unije,

I. ker se morajo politične strategije EU na področju notranje in zunanje varnosti druga drugo dopolnjevati in morajo biti skladne ter ker se mora to kazati v delovanju njenih institucij,

J. ker je spodbujanje človekovih pravic najboljši način boja proti terorizmu in za spopad z ekstremizmom in nestrpnostjo; ker je treba nujno ukrepati proti nasilju kot načinu reševanja političnih, gospodarskih, socialnih ali drugih konfliktov ter hkrati spodbujati pedagoške akcije za širjenje ideje nenasilja,

K. ker v Evropi in po svetu obstajajo različne oblike terorizma, zaradi česar je nujno sprejeti specifične ukrepe za učinkovit boj proti njim,

L. ker je Evropa zavezana načelom in vrednotam demokracije ter ker dinamična civilna družba igra strateško vlogo pri nasprotovanju ekstremističnim ideologijam, pri spodbujanju solidarnosti in spoštovanju kulturne raznolikosti,

M. ker je politika boja proti terorizmu, ki jo vodi španska vlada v sodelovanju s francosko, primer učinkovitega sodelovanja na tem področju,

N. ker je treba nujno uporabiti ukrepe boja proti terorizmu, zlasti s spodbujanjem novih pobud za pomiritev in posredovanje v družbah, ki jih zaznamujejo konflikti in razdeljenost, s sprejetjem dolgoročne politike trgovanja, pomoči in investicij, kar omogoča boj proti revščini in krepi demokratične ustanove in preglednost na nacionalni in svetovni ravni s pobudami, primernimi za ta namen,

O. ker le demokracija in polno spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin lahko zagotovita učinkovit evropski odziv na boj proti terorizmu,

P. ker so umori, mučenja, preganjanja, odvzem svobode in grožnje, ki jih zakrivijo teroristi, obsodbe vredna in nizkotna ravnanja, ki se jih na noben način ne more upravičiti; ker je nujno sredstvo za poraz terorizma njegovo brezpogojno zavračanje in popolna moralna, vzročna ali politična neopravičljivost, kar ne prepoveduje analize in delovanja v zvezi s tem in v okolju, ki lahko povzroči, da posameznik postane terorist,

Q. ker je EU že pokazala solidarnost z žrtvami terorizma, še zlasti z naslednjimi ukrepi:

- deklaracija z dne 25. marca 2004, v kateri je Evropski svet razglasil 11. marec za evropski dan žrtev terorizma,

- sprejetje Direktive Sveta 2004/80/ES z dne 29. aprila 2004 o odškodnini za žrtve kaznivih dejanj [7], vključno z žrtvami terorističnih dejanj,

- pilotni program za financiranje psihološke in socialne pomoči žrtvam terorizma in njihovim družinam, uveden leta 2004,

in ker je treba te ukrepe razviti in uresničiti,

R. ker so žrtve terorizma povezane z demokracijo in ker naj bi javni organi upoštevali glas žrtev, poznali njihovo resnico in zagotovili, da jih bodo upoštevali pri sprejemanju odločitev o boju in porazu storilcev terorističnih dejanj,

S. ker Evropski parlament kot predstavnik narodov Evropske unije javno in pregledno preverja učinkovitost ukrepov EU za boj proti terorizmu in si bo v tem smislu prizadeval za okrepljen dialog z nacionalnimi parlamenti,

1. priporoča Evropskemu svetu in Svetu, naj se v zvezi z izvajanjem spremenjenega akcijskega načrta Evropske unije za boj proti terorizmu stori naslednje:

a) ustanovi naj se evropska enota, pristojna za pomoč žrtvam terorizma, pod odgovornostjo in neposredno pristojnostjo osrednjega evropskega koordinatorja za boj proti terorizmu; ta enota bo referenčna točka evropske politike v zvezi s tem in bo sprejemala in obveščala žrtve, jim prisluhnila in pomagala ter spodbujala izvajanje ukrepov, ki so potrebni za zagotavljanje uspešnega vodenja, Komisija in evropski koordinator za boj proti terorizmu vsako leto poročata Evropskemu parlamentu o poteku dejavnosti; Parlament poročilo oceni in po potrebi predlaga potrebne ukrepe,

b) izreče se podporo EU in držav članic v okviru Združenih narodov za čim hitrejše sprejetje svetovne opredelitve terorizma in sklepa Svetovne konvencije o mednarodnem terorizmu; spodbuja se nezastaranje kaznivih dejanj terorizma v državah članicah, z izražanjem obsojanja mednarodne skupnosti, ki jih šteje med najhujše in najbolj nesprejemljive zločine proti človeštvu,

c) skladno z duhom Pogodbe o Ustavi za Evropo se spodbuja sodelovanje med nacionalnimi organi in javnimi tožilstvi ter Eurojustom, da se zagotovi preiskava, pravni pregon in sojenje storilcem čezmejnih hudih kaznivih dejanj, predvsem terorističnih dejanj, in njihovim pomagačem ter da si prizadeva za vzpostavitev pravnih pogojev, ki omogočajo ustanovitev evropskega javnega tožilca za izpolnitev teh ciljev,

d) spodbuja se preoblikovanje Europola v organ Evropske unije pod demokratičnim nadzorom Evropskega parlamenta in Sveta ter v okviru pristojnosti Sodišča; v tem smislu naj se še pred začetkom veljavnosti Pogodbe o Ustavi za Evropo oblikuje skupna pravna podlaga za delovanje Europola,

e) še posebej se krepijo oblike izmenjave preventivnih podatkov med obveščevalnimi službami držav članic in z Europolom, ob stalnem upoštevanju načel zagotavljanja varstva podatkov; spodbuja se mehanizme sodelovanja in izmenjave podatkov med Europolom in Eurojustom ob natančni opredelitvi sodelovanja teh dveh organov,

f) na podlagi predloga Komisije se sprejme sklep, po katerem naj se koordinator EU za boj proti terorizmu priključi Komisiji in ki bo zagotavljal učinkovit parlamentarni nadzor nad dejavnostmi evropskega koordinatorja,

g) od Komisije se zahteva natančno spremljanje prenosa v nacionalne zakonodaje in celovito in dejansko izvajanje vseh pravnih instrumentov, ki jih je za boj proti terorizmu sprejela EU, ter redno obnavljanje seznama držav članic, ki še niso prenesle teh ukrepov v nacionalno zakonodajo,

h) do konca leta 2005 se skupaj z Evropskim parlamentom izvede podrobna ocena izvajanja spremenjenega akcijskega načrta/delovnega programa za boj proti terorizmu Evropske unije kot način preverjanja ravni izvedbe in učinkovitosti v dvojni perspektivi: zagotoviti na eni strani kolektivno varnost in na drugi svobodo posameznika; ocena se opravi enkrat na leto,

i) prouči se priprava in uporaba novih pravnih instrumentov za bolj učinkovito odkrivanje pridobljenih in uporabljenih sredstev za financiranje terorističnih dejavnosti, ki potekajo vzporedno z zakonitimi dejavnostmi,

j) od vseh držav članic se zahteva podpis in ratifikacija dvanajstih obstoječih mednarodnih konvencij o boju proti terorizmu, sprejetje osmih posebnih priporočil Organizacije za ekonomsko sodelovanje in razvoj za boj proti finančnemu terorizmu, hkrati pa se enake zahteve postavijo vsem tretjim državam, s katerim Evropska unija vzdržuje odnose,

(k) Komisijo se pozove, da določi in prouči najboljše prakse držav članic in tretjih držav s področja protiterorističih ukrepov in preprečevanja radikalizacije kot možnega temelja strategije Komisije,

l) izvajajo se izobraževalni medijski programi, katerih namen je:

- opozarjanje na vse oblike nasilja, še posebno terorizem,

- spopadanje s socialnimi okolji, ki so lahko središča rasističnega, verskega ali ideološko pogojenega sovraštva,

m) skladno s Pogodbo o Ustavi za Evropo in členom 42 Pogodbe EU se države članice pozove k sprejetju sklepa s ciljem, da se dejanja iz člena 29 Pogodbe EU s področja boja proti terorizmu in čezmejnega kriminala zajamejo v naslov IV Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in so predmet postopka soodločanja z Evropskim parlamentom ter postopka glasovanja s kvalificirano večino v Svetu ter so pod pristojnostjo Sodišča,

n) boj proti terorizmu se opredeli kot prednostna naloga Unije in ključni del njenih zunanjih ukrepov v okviru evropske varnostne strategije ter kot grožnja demokraciji, pravni državi, Listini o temeljnih pravicah Evropske unije in Ustanovni listini Združenih narodov,

o) ta notranja in zunanja prednostna naloga se jasno poudari pri vseh odnosih s tretjimi državami,

p) upošteva se razpršenost kot osnovna značilnost terorizma, nejasnosti glede vpletenih organizacij, držav in nedržavnih akterjev, ki ga podpirajo, financirajo in izvajajo; dejstvo, da je terorizem nastajajoč in povsem nepredvidljiv pojav in nujna potreba po tem, da Unija namesto pasivne razvije dejavno politiko v boju proti terorizmu,

q) sprejme se temeljno načelo, da noben zunanji ukrep proti terorističnim dejanjem, ki jih podpirajo ali izvaja državni ali nedržavni akterji, ne more biti zares učinkovit, če v sami Uniji ne uživa prepričljive in odločne podpore dobro obveščene javnosti,

r) sprejmejo se posebni ukrepi za boj proti vsem terorističnim organizacijam, pri čemer se upošteva dejstvo, da ima vsaka svoje cilje, organizacijsko strukturo in način delovanja;

2. naroči svojemu predsedniku, naj to priporočilo posreduje Evropskemu svetu, Svetu in v vednost Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, Svetu Evrope in Organizaciji združenih narodov in njenim specializiranim agencijam.

[1] UL L 63, 6.3.2002, str. 1.

[2] UL L 190, 18.7.2002, str. 1.

[3] UL L 164, 22.6.2002, str. 3.

[4] UL L 162, 20.6.2002, str. 1.

[5] UL L 196, 2.8.2003, str. 45.

[6] UL C 53, 3.3.2005, str. 1.

[7] UL L 261, 6.8.2004, str. 15.

--------------------------------------------------