[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 8.1.2009

COM(2008) 904 konč.

2007/0198 (COD)

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU v skladu z drugim pododstavkom člena 251(2) Pogodbe ES glede

skupnega stališča Sveta o sprejetju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1228/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za dostop do omrežja za čezmejne izmenjave električne energije

2007/0198 (COD)

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU v skladu z drugim pododstavkom člena 251(2) Pogodbe ES glede

skupnega stališča Sveta o sprejetju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1228/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za dostop do omrežja za čezmejne izmenjave električne energije

1. OZADJE

Predlog Evropskemu parlamentu in Svetu predložen (dokument COM(2007) 531 – 2007/0198/COD): | 19. 9. 2007 |

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora podano: | 22. 4. 2008 |

Mnenje Odbora regij podano: | 10. 4. 2008 |

Mnenje Evropskega parlamenta (prva obravnava) podano: | 18. 6. 2008 |

Skupno stališče soglasno sprejeto: | 9. 1. 2009 |

2. CILJ PREDLOGA KOMISIJE

Ta predlog je del tretjega zakonodajnega svežnja za notranji trg EU s plinom in električno energijo („tretji sveženj“), ki vsebuje dve direktivi in tri uredbe.

Glavni cilj svežnja je vzpostaviti regulativni okvir, ki je potreben za popolnoma učinkovito odprtje trga in oblikovanje enotnega trga EU s plinom in električno energijo v interesu državljanov in industrije Evropske unije. To bo prispevalo k ohranjanju čim nižjih cen ter povečanju standardov storitev in zanesljivosti oskrbe.

Za uresničitev tega bodo sprejeti naslednji pomembni ukrepi:

- učinkovitejši regulativni nadzor, ki ga bodo izvajali neodvisni nacionalni regulatorji;

- ustanovitev agencije, da se zagotovi učinkovito sodelovanje med nacionalnimi regulatorji in njihovo sprejemanje odločitev o vseh pomembnih čezmejnih vprašanjih;

- obvezno sodelovanje med operaterji omrežij, da se uskladijo vsi predpisi v zvezi s prenosom energije po Evropi in načrtovanje naložb;

- učinkovito ločevanje pridobivanja in prenosa energije, da se odpravijo vsa navzkrižja interesov, spodbudijo naložbe v omrežja in prepreči diskriminacijsko ravnanje;

- večja preglednost in boljše delovanje maloprodajnega trga;

- večja solidarnost in regionalno sodelovanje med državami članicami, da se zagotovi večja zanesljivost oskrbe.

3. PRIPOMBE NA SKUPNO STALIŠČE

3.1. Splošne pripombe

V skupnih stališčih, ki jih je sprejel Svet glede petih besedil, ki sestavljajo tretji sveženj, so vsi bistveni elementi predloga Komisije, ki so potrebni, da se zagotovi pravilno delovanje notranjega trga s plinom in električno energijo ter na splošno uresničijo zgoraj navedeni bistveni cilji. Komisija se lahko zato z njim na splošno strinja (glej 3.2 spodaj).

V prvi obravnavi je bila glavna pozornost namenjena pridobitvi soglasja Sveta. Spremembe, ki jih je sprejel Evropski parlament, zato niso bile uradno vključene v skupno stališče. Pogajanja v zvezi z njihovo vključitvijo bodo potekala med drugo obravnavo. Nekatere spremembe, ki jih je sprejel Evropski parlament, pa so vseeno upoštevane v skupnem stališču (glej 3.3 spodaj). Komisija meni, da je treba številne neobravnavane spremembe upoštevati v drugi obravnavi (glej 3.4 spodaj).

3.2. Posebne pripombe

Glavne spremembe predloga Komisije so:

3.2.1 Oblikovanje in spreminjanje kodeksov omrežij

Predlog Komisije v zvezi s postopkom oblikovanja in spreminjanja kodeksov omrežij je v skupnem stališču spremenjen. Vpeljan je nov koncept okvirnih smernic, ki jih pripravi agencija in ki jih morajo operaterji prenosnih sistemov uporabiti, ko pripravljajo evropske kodekse omrežij (za oceno Komisije glej 3.3).

3.2.2 Načrt naložb v omrežja

Komisija je predlagala, da mora Evropska mreža operaterjev prenosnih sistemov za električno energijo vsaki dve leti izdelati načrt naložb v omrežja. Svet je to spremenil v nezavezujoči okvirni razvojni načrt omrežij (za oceno Komisije glej 3.3.).

3.2.3 Tarife

Komisija je predlagala, da regulatorji predhodno odobrijo tarife. Svet je vključil možnost, da je treba predhodno določiti samo metodologijo, kar je sprejemljivo za Komisijo.

3.2.4 Smernice

Komisija je predlagala obsežen seznam smernic, ki je zajemal sedanje smernice, nekaj novih tem in smernice, ki bodo temeljile na kodeksih omrežij.

Svet je najprej črtal vsa izrecna sklicevanja na smernice, ki so že navedene na seznamu kodeksov omrežij. Komisija se lahko s strinja z izbranim pravnim besedilom.

Črtal pa je tudi možnost oblikovanja smernic. Komisija je predlagala možnost oblikovanja smernic za maloprodajne trge. Države članice so pozvane, da opredelijo postopke za izmenjavo podatkov in zamenjavo dobavitelja, vendar je Svet ta člen vključil v direktivo. Hkrati je črtal možnost oblikovanja smernic. Komisija se lahko strinja z obema spremembama, vendar meni, da je treba preostale smernice obdržati, da se zagotovi pravilno delovanje sistema določanja pravno zavezujočih pravil za notranji trg z električno energijo.

3.3. Vidiki skupnega stališča, v katerih so upoštevane spremembe Evropskega parlamenta

V skupnem stališču je z enakim besedilom navedenih ali vsebinsko povzetih veliko sprememb Evropskega parlamenta. In sicer:

3.3.1 Pooblastilo agencije, da izdela okvirne smernice in kodekse

Predlog Komisije v zvezi s postopkom oblikovanja kodeksov omrežij je v skupnem stališču Sveta in spremembah Evropskega parlamenta spremenjen (sprememba 32). Vpeljan je nov koncept okvirnih smernic, ki jih pripravi agencija in ki jih morajo operaterji prenosnih sistemov uporabiti, ko pripravljajo evropske kodekse omrežij.

Komisija podpira bolj jasno opredeljeno vlogo agencije v postopku oblikovanja predpisov. Namesto da agencija izrazi mnenje šele potem, ko so operaterji prenosnih sistemov že pripravili kodeks, bo agencija zahteve za kodekse določila predhodno v obliki okvirnih smernic na določenem področju.

Evropski parlament tudi predlaga, da mora agencija sprejeti zavezujoče kodekse omrežij (sprememba 14), Svet pa trdi, da lahko samo Komisija določi kodekse za zavezujoče. Komisija ne more podpreti poskusa Parlamenta, da bi imela agencija okrepljeno vlogo, saj je to v nasprotju s sodbo Sodišča Evropskih skupnosti v zadevi Meroni, v kateri je Sodišče Evropskih skupnosti navedlo, da Komisija ne more prenesti diskrecijskih pravic na drug organ.

3.3.2 Posvetovanje in spremljanje s strani Evropske mreže operaterjev prenosnih sistemov

Predlog Komisije v zvezi s posvetovanjem in spremljanjem s strani Evropske mreže operaterjev prenosnih sistemov za električno energijo je v skupnem stališču in v spremembah Evropskega parlamenta spremenjen. V skupnem stališču je pojasnjena vloga Evropske mreže operaterjev prenosnih sistemov v primerjavi s posvetovanjem in spremljanjem s strani agencije. Spremembe Parlamenta so v enakem smislu, vendar so preveč omejujoče za ohranitev zadostnega obsega posvetovanja in spremljanja s strani Evropske mreže operaterjev prenosnih sistemov.

3.3.3 Stroški Evropske mreže operaterjev prenosnih sistemov

V skupnem stališču in spremembah Evropskega parlamenta je dodana zahteva, da morajo regulativni organi odobriti stroške Evropske mreže operaterjev prenosnih sistemov, če so razumni in sorazmerni.

3.3.4 Uporaba dajatev za prezasedenost

V predlogu Komisije je bila predvidena obvezna uporaba dajatev za prezasedenost za ohranjanje čezmejnih zmogljivosti ali naložbe v omrežje. To je v spremembi 23 predlagal tudi Parlament, ki pa je še dodal, da agencija odobri uporabo dajatev za prezasedenost za zmanjšanje tarife. V skupnem stališču je Svet ponovno uvedel možnost uporabe dajatev za prezasedenost za zmanjšanje tarif.

Komisija meni, da uporaba dajatev za prezasedenost za zmanjšanje tarif zmanjšuje spodbudo za gradnjo nove infrastrukture z dajatvami za prezasedenost. Vendar je v skupnem stališču jasno določeno, da ima uporaba dajatev za prezasedenost za ohranjanje čezmejnih zmogljivosti ali naložbe v omrežje prednost pred uporabo teh dajatev za zmanjšanje omrežnih tarif. Sprememba Parlamenta je tudi v tem smislu. Skupno stališče skupaj s spremembo Parlamenta je sprejemljivo za Komisijo kot kompromisna rešitev.

3.4. Spremembe Evropskega parlamenta, ki jih je odobrila Komisija, Svet pa jih ni potrdil

3.4.1 Pooblastilo agencije v zvezi z naložbenimi načrti

V skladu s skupnim stališče sprejme Evropska mreža operaterjev prenosnih sistemov okvirni 10-letni razvojni načrt omrežij. Agencija ta načrt pregleda ter lahko Komisiji in Evropski mreži operaterjev prenosnih sistemov predlaga spremembe načrta. Evropski parlament predlaga, da mora agencija sprejeti zavezujoči načrt naložb v omrežja, ki ga pripravi Evropska mreža operaterjev prenosnih sistemov. Komisija se ne strinja, da se agenciji dodeli diskrecijska pravica za sprejetje zavezujočega naložbenega načrta. Strinjala pa bi se lahko s tem, da agencija sprejme nezavezujoči naložbeni načrt ali da ima vlogo pri spremljanju usklajenosti nacionalnih naložbenih načrtov, ki jih odobrijo nacionalni regulatorji, in 10-letnega razvojnega načrta omrežij Evropske mreže operaterjev prenosnih sistemov.

3.4.2 Tehnično sodelovanje s tretjimi državami

Parlament v spremembah predlaga, da nacionalni regulativni organi in agencija spremljajo tehnično sodelovanje z operaterji prenosnih sistemov iz tretjih držav.

3.4.3 Odstranitev upravnih ovir za povečanje zmogljivosti

Parlament v spremembah predlaga, da morajo države članice preučiti svoje postopke za odpravo upravnih ovir, s čimer se bodo povečale povezovalne zmogljivosti.

4. SKLEPNE UGOTOVITVE

Komisija meni, da so v skupnem stališču ohranjene glavne točke njenega predloga. Ugotavlja, da je pri vsebinskih vprašanjih skupno stališče na splošno dobro uravnoteženo in da je sprejemljiv kompromis, na podlagi katerega bo lahko notranji trg s plinom in električno energijo nemoteno deloval. Vseeno pa meni, da je treba številne spremembe, ki jih je Evropski parlament sprejel v prvi obravnavi, vključiti šele v drugi obravnavi.