o čezmejni izmenjavi med Unijo in tretjimi državami izvodov v dostopnem formatu določenih del in drugih predmetov urejanja, zaščitenih z avtorsko in sorodnimi pravicami, v korist slepih in slabovidnih oseb ter oseb z drugimi motnjami branja

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Predlagana direktiva bo Uniji omogočila, da izpolni mednarodno obveznost na podlagi Marakeške pogodbe o olajšanem dostopu do objavljenih del za slepe in slabovidne osebe ter osebe z drugimi motnjami branja (v nadaljnjem besedilu: Marakeška pogodba). Marakeška pogodba je bila sprejeta leta 2013 v okviru Svetovne organizacije za intelektualno lastnino, da bi se olajšala razpoložljivost in čezmejna izmenjava knjig ter drugega tiskanega gradiva v dostopnih formatih po vsem svetu. Unija jo je podpisala aprila 2014. Pogodba od pogodbenic zahteva, da določijo izjeme ali omejitve avtorske in sorodnih pravic v korist slepih in slabovidnih oseb ter oseb z drugimi motnjami branja in omogoča čezmejno izmenjavo izvodov knjig v posebnih formatih, vključno z avdio knjigami, in drugim tiskanim gradivom med državami, ki so pogodbenice Marakeške pogodbe.

Unija se je tako politično zavezala k izvajanju pogodbe, kar sta od tedaj potrdila Svet in Evropski parlament. Komisija je ločeno predstavila predlog sklepa Sveta o ratifikaciji Marakeške pogodbe z Unijo oktobra 2014. Svet je maja 2015 Komisiji predložil predlog na podlagi člena 241 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), v katerem je poudaril svojo polno zavezanost k hitremu začetku veljavnosti Marakeške pogodbe in pozval Evropsko komisijo, naj nemudoma predloži zakonodajni predlog za spremembo pravnega okvira Unije v skladu s Pogodbo.

Upravičenci Marakeške pogodbe, tj. slepe in slabovidne osebe ter osebe z drugimi motnjami branja, se soočajo s številnimi ovirami pri dostopu do knjig in drugega tiskanega gradiva, zaščitenega z avtorsko in sorodnimi pravicami. Razpoložljivost knjig v formatih, ki so dostopni osebam z motnjami branja, se ocenjuje na med 7 % in 20 %, čeprav digitalna tehnologija močno olajšuje objavljanje brez ovir pri dostopu. Dostopni formati vključujejo npr. Braillovo pisavo, velik tisk, e-knjige in zvočne knjige s posebnim krmiljenjem, zvočne opise in radijske oddaje.

Marakeška pogodba od pogodbenic po eni strani zahteva, da svoje notranje zakonske določbe uskladijo z Marakeško pogodbo, po drugi strani pa, da omogočijo čezmejno izmenjavo izvodov v dostopnem formatu, izdelanih na podlagi nacionalnih izjem ali omejitev, s tretjimi državami, ki so pogodbenice Marakeške pogodbe. Za izvajanje Marakeške pogodbe v Uniji Direktiva [...] določa, da morajo države članice uvesti obvezno izjemo za določene pravice imetnikov pravic, harmonizirane s pravom Unije, v korist upravičenih oseb in na notranjem trgu zagotoviti čezmejni dostop do izvodov v posebnem formatu. Namen predlagane uredbe je izvajanje obveznosti Unije na podlagi Marakeške pogodbe glede izmenjave izvodov v dostopnem formatu v korist upravičenih oseb med Unijo in tretjimi državami, ki so pogodbenice Marakeške pogodbe.

Ta predlagana uredba zato zagotavlja, da se lahko v tretje države, ki so pogodbenice Marakeške pogodbe, izvozijo izvodi v dostopnem formatu, ki so bili izdelani v kateri koli državi članici v skladu z nacionalnimi določbami na podlagi Direktive [...]. Poleg tega uredba dovoljuje uvoz izvodov v dostopnem formatu, izdelanih v skladu z Marakeško pogodbo v tretjih državah, ki so pogodbenice Marakeške pogodbe, v korist upravičenih oseb v Uniji. Tako upravičenim osebam kot pooblaščenim subjektom s sedežem v Uniji bi moralo biti omogočeno, da pridobijo take izvode, ki bi jim moral biti omogočen obtok na notranjem trgu pod enakimi pogoji kot izvodi v dostopnem formatu, izdelani v Uniji v skladu z nacionalnimi določbami na podlagi Direktive [...].

Predlagana uredba je tudi v skladu z obveznostmi Unije, ki izhajajo iz Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov (v nadaljnjem besedilu: Konvencija o pravicah invalidov). EU v skladu s Sklepom Sveta 2010/48/ES Konvencija o pravicah invalidov zavezuje od januarja 2011. Določbe iz Konvencije o pravicah invalidov so tako postale sestavni del pravnega reda Unije. Pravica invalidov do dostopa do informacij in pravica do sodelovanja v kulturnem življenju pod enakimi pogoji, kot jih imajo drugi, sta zapisani v Konvenciji o pravicah invalidov. Njen člen 30 od pogodbenic Konvencije zahteva, da skladno z mednarodnim pravom sprejmejo vse ustrezne ukrepe, s katerimi preprečujejo, da bi zakoni o varstvu intelektualne lastnine nerazumno ali diskriminatorno ovirali dostop invalidov do kulturnega gradiva. V svojih sklepnih ugotovitvah o začetnemu poročilu Evropske unije, sprejetem 4. septembra 2015, je odbor Združenih narodov za pravice invalidov Unijo spodbudil k sprejetju vseh ustreznih ukrepov za izvajanje Marakeške pogodbe v najkrajšem možnem času.

•Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

Predlagana uredba se nanaša na izmenjavo izvodov v dostopnem formatu nekaterih avtorsko zaščitenih vsebin s tretjimi državami, ki so pogodbenice Marakeške pogodbe. Na podlagi te uredbe in Direktive [...] se uporablja Marakeška pogodba v pravu Unije. Predlagana uredba bo prvi del zakonodaje EU, s katerim bodo uvedene določbe prav za mednarodno izmenjavo izvodov v dostopnem formatu za upravičene osebe.

•Skladnost z drugimi politikami Unije

Predlagana uredba skupaj z Direktivo [...] izpolnjuje zaveze in obveznosti Unije v zvezi z vključevanjem invalidov, kot so navedene zgoraj. Skladna je z drugo zakonodajo in politikami EU na tem področju.

2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

•Pravna podlaga

Pravna podlaga predloga je člen 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

•Sorazmernost

Unija je dolžna izpolnjevati svoje mednarodne obveznosti, ki izhajajo iz Marakeške pogodbe. Na podlagi te uredbe se izvajajo določbe iz Marakeške pogodbe o izmenjavi del v dostopnem formatu s tretjimi državami, ki so pogodbenice Marakeške pogodbe. Taki ukrepi se lahko sprejmejo le na ravni Unije, saj izmenjava izvodov v dostopnem formatu in drugih zaščitenih predmetov urejanja zadeva komercialne vidike intelektualne lastnine. Uredba je zato edini primerni instrument. V skladu z načelom sorazmernosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje tega cilja.

•Izbira instrumenta