[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 21.9.2010

COM(2010) 495 konč.

SPOROČILO KOMISIJE SVETU

Ocena ukrepov, ki sta jih sprejeli Litva in Romunijakot odziv na priporočila Sveta z dne 16. februarja 2010 za odpravo stanja čezmernega javnofinančnega primanjkljaja

SPOROČILO KOMISIJE SVETU

Ocena ukrepov, ki sta jih sprejeli Litva in Romunijakot odziv na priporočila Sveta z dne 16. februarja 2010 za odpravo stanja čezmernega javnofinančnega primanjkljaja

1. Uporaba Pakta za stabilnost in rast v sedanjih kriznih razmerah

Velika večina držav članic EU ima trenutno javnofinančni primanjkljaj, ki presega referenčno vrednost 3 % BDP, določeno v Pogodbi o delovanju Evropske unije (PDEU). Vzroke za pogosto izrazito povečanje primanjkljaja in dolga je treba obravnavati ob upoštevanju doslej najhujše svetovne finančne krize in upada gospodarske rasti v obdobju 2008/2009. Pri tem je pomembnih več dejavnikov. Prvič, zaradi upada gospodarske rasti so se zmanjšali davčni prihodki in povečali odhodki za socialne prejemke (npr. nadomestila za brezposelnost). Drugič, države članice se zavedajo, da so v sedanjih izrednih gospodarskih razmerah proračunske politike pomembne, zato so sprejele evropski načrt za oživitev gospodarstva. Načrt izrecno določa, da mora biti spodbuda prilagojena vzdržnosti javnih financ posameznih držav članic in njihovemu konkurenčnemu položaju. Nazadnje, več držav članic je sprejelo ukrepe za stabilizacijo finančnega sektorja, med katerimi so nekateri vplivali na stanje dolga ali pomenijo tveganje za večji primanjkljaj in dolg v prihodnosti, čeprav bi se del stroškov državne podpore v prihodnosti lahko povrnil.

Evropski svet je oktobra 2009 potrdil fiskalno izhodno strategijo, pri čemer se je oprl na prve znake okrevanja. Strategija temelji na naslednjih načelih: (i) Države bi morale strategijo uskladiti, in sicer z doslednim izvajanjem Pakta za stabilnost in rast. (ii) Fiskalne spodbude je treba pravočasno umakniti. Če se bo po napovedih Komisije gospodarsko okrevanje še naprej krepilo in bo postalo samo po sebi vzdržno, bi morale vse države članice EU fiskalno konsolidacijo začeti najpozneje leta 2011. Pri tem je treba upoštevati posebnosti razmer v posameznih državah članicah, več držav članic pa mora javne finance konsolidirati že prej. (iii) Glede na izzive mora biti načrtovana dinamika fiskalne konsolidacije ambiciozna, saj mora v večini držav članic v strukturnem smislu znatno preseči merilo 0,5 % BDP na leto. (iv) Kot je poudarjeno v Paktu za stabilnost in rast, morajo fiskalno izhodno strategijo podpreti pomembne spremljevalne politike, ki bodo vključevale okrepljene nacionalne proračunske okvire za večjo verodostojnost konsolidacijskih strategij ter ukrepe za podporo dolgoročni fiskalni vzdržnosti. Poleg tega je treba okrepiti prizadevanja za izvedbo strukturnih reform, da bi se povečala produktivnost in podprle dolgoročne investicije. Ta načela za fiskalno izhodno strategijo so bila upoštevana v priporočilih, objavljenih v okviru postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ter v zadnjem krogu letne ocene programov za stabilnost in konvergenčnih programov. Ob upoštevanju specifičnih razmer v posameznih državah članicah so bili določeni ustrezni roki za odpravo čezmernega primanjkljaja in izvedbo zahtevanih strukturnih ukrepov.

Spodbujevalni ukrepi, sprejeti v okviru evropskega načrta za oživitev gospodarstva, podprti z ukrepi za stabilizacijo finančnega sektorja, so preprečili gospodarski razkroj in postavili temelje za okrevanje. Službe Komisije v napovedi iz pomladi 2010 in zlasti tudi v vmesni napovedi iz septembra 2010 potrjujejo, da je postopno okrevanje združljivo z umikom fiskalnih spodbud.

Svet je 16. februarja 2010 na Litvo in Romunijo naslovil (revidirani) priporočili v skladu s členom 126(7) PDEU z namenom, da se stanje čezmernega primanjkljaja odpravi do leta 2012[1]. Ti priporočili sta temeljili na napovedi služb Komisije iz jeseni 2009 in dogovorjenih načelih za fiskalno izhodno strategijo. Svet je določil datum 16. avgust 2010 za sprejetje učinkovitih ukrepov kot odgovor na priporočili.

V skladu z Uredbo (ES) št. 1467/97[2] in revidiranim kodeksom ravnanja[3] se šteje, da so države članice sprejele učinkovite ukrepe, če so ravnale v skladu s priporočilom po členu 126(7) PDEU. Kodeks ravnanja navaja, da je pri oceni učinkovitosti ukrepov treba zlasti presoditi, ali je zadevna država članica dosegla letno izboljšanje svojega ciklično prilagojenega salda, brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, ki ga je prvotno priporočil Svet. Če se izkaže, da je ugotovljena prilagoditev nižja, kot je bilo priporočeno, je treba skrbno proučiti razloge za odstopanje. Kodeks ravnanja obenem navaja, da je treba v primeru večletnega prilagajanja pri oceni proučiti zlasti ukrepe, ki so bili sprejeti za ustrezno fiskalno prilagoditev v letu, ki sledi ugotovitvi glede čezmernega primanjkljaja.

Glede na navedeno je Komisija ocenila ukrepe, ki sta jih Litva in Romunija sprejeli v odgovor na priporočila Sveta[4].

Romunija je tako z izvajanjem dodatnih ukrepov za fiskalno konsolidacijo v letni višini približno 5 % BDP na dobri poti k uresničitvi ciljnega javnofinančnega primanjkljaja za leto 2010, ki je bil dogovorjen v okviru programa večstranske finančne pomoči. Obsežni prenosi iz konsolidacijskih ukrepov iz leta 2010 in načrtovani dodatni prihranki na strani odhodkov bi morali omogočiti dodatno zmanjšanje primanjkljaja na manj kot 5 % BDP v letu 2011. Sprejeti ukrepi so pomemben korak k ponovni vzpostavitvi vzdržnega fiskalnega položaja in makroekonomske stabilnosti. Hkrati pa obstajajo velika tveganja. Pomembno bo zlasti, da bodo ukrepi za fiskalno konsolidacijo ostali v veljavi in da se njihovi učinki ne bodo izničili z drugimi politikami. Poleg tega bi morali organi še naprej strogo izvajati reforme, ki so bile dogovorjene v okviru programa večstranske finančne pomoči.

Litva je uvedla pomembne korektivne fiskalne ukrepe, ki so bili načrtovani v proračunu za leto 2010 in s katerimi naj bi se ustvarili prihranki v višini več kot 3 % BDP. Organi so sprejeli tudi številne ukrepe za leto 2011 in podrobneje opredelili konsolidacijsko strategijo, potrebno za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja do leta 2012, kot je priporočil Svet. V prihodnjih letih pa bodo še vedno potrebne znatne prilagoditve. Proračun za leto 2011 bi moral vključevati nadaljnje pomembne ukrepe, s katerimi bi se tudi začasni ukrepi nadomestili z bolj trajnimi in strukturnimi. Če se bodo gospodarske in proračunske razmere izkazale za boljše od predhodno pričakovanih, bi si bilo pomembno prizadevati za pospešitev konsolidacije in preseganje ciljev. Predlogi za okrepitev izvršljivosti srednjeročnega fiskalnega okvira in nadzora izvajanja proračuna ter tudi strukturne reforme (zlasti sistema socialne varnosti) so dobrodošli, vendar se organi pozivajo, naj pospešijo svoja prizadevanja na teh področjih.

Glede na zgornjo oceno Komisija meni, da trenutno niso potrebni nadaljnji ukrepi v postopku zvezi s čezmernim primanjkljajem.

2. Litva

2.1. Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem in najnovejša priporočila

Svet je 7. julija 2009 v skladu s členom 104(6) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (PES) odločil, da ima Litva čezmeren primanjkljaj. Zadnje priporočilo Sveta na podlagi člena 126(7) PDEU je bilo sprejeto 16. februarja 2010[5].

Svet je Litvi priporočil, naj čezmeren primanjkljaj odpravi do leta 2012. Organi Litve bi morali javnofinančni primanjkljaj z ukrepi v srednjeročnem obdobju znižati pod 3 % BDP na verodostojen in trajen način. Zato bi morali litovski organi zlasti: (a) strogo izvajati korektivne ukrepe, načrtovane v proračunu za leto 2010, in po potrebi sprejeti dodatne ukrepe, da bi se dosegla predvidena konsolidacija; (b) zagotoviti povprečno letno fiskalno prizadevanje v višini vsaj 2¼ % BDP v obdobju 2010–2012, zlasti z omejitvijo primarnih tekočih odhodkov; (c) določiti in sprejeti dodatne ukrepe, potrebne za odpravo presežnega primanjkljaja do leta 2012, če to omogočajo ciklični pogoji, in za hitrejše zmanjševanje primanjkljaja, če se gospodarske ali proračunske razmere izkažejo za boljše od sedanjih pričakovanj; v ta namen sprejeti in hitro izvesti načrtovane strukturne reforme, ki prinašajo občutne proračunske prihranke.

Da bi omejili tveganja pri prilagoditvi, morajo litovski organi poleg tega izboljšati srednjeročni proračunski okvir, vključno z okrepitvijo fiskalnega upravljanja in preglednosti, okrepiti disciplino pri odhodkih z uvedbo izvršljivih zgornjih mej ter povečati nadzor nad izvajanjem proračuna čez vse leto. Srednjeročni proračunski okvir je treba izboljšati z uvedbo potrebnih v prihodnost usmerjenih elementov in mehanizmov za izogibanje procikličnosti.

Svet je določil rok 16. avgust 2010, do katerega mora litovska vlada sprejeti učinkovite mehanizme za izvajanje priporočene fiskalne konsolidacije v letu 2010, kot je bilo načrtovano v proračunu za leto 2010, in opredeliti potrebno konsolidacijsko strategijo za odpravo čezmernega primanjkljaja. Pri oceni učinkovitih ukrepov se bo upošteval gospodarski razvoj v primerjavi z gospodarskimi izgledi iz napovedi služb Komisije iz jeseni 2009.

2.2. Ocena sprejetih učinkovitih ukrepov

Glede na napoved služb Komisije iz pomladi 2010 so obeti za realno gospodarstvo v Litvi ugodnejši, kot se je pričakovalo februarja 2010, ko je Svet izdal svoja priporočila. Po zelo strmi recesiji v letu 2009, ko se je realni BDP zmanjšal za 14,8 %, se v letu 2010 pričakuje zmanjšanje realnega BDP za 0,6 %, v letu 2011 pa njegovo povečanje za 3,2 %, medtem ko so službe Komisije jeseni 2009 napovedale zmanjšanje za 3,9 % in povečanje za 2,5 %. Pričakovano okrevanje gospodarstva Litve se je nedavno potrdilo s pozitivno letno rastjo v drugem četrtletju leta 2010 (+1,3 %).

Javnofinančni primanjkljaj je v letu 2009 zaradi zelo globoke recesije in kljub znatnim konsolidacijskim ukrepom, ki so znašali približno 8 % BDP in so bili sprejeti med letom 2009, dosegel 8,9 % BDP, kar je še vedno boljši rezultat od 9,8 % BDP, ki so ga službe Komisije in organi pričakovali jeseni 2009. To je mogoče pojasniti z za skoraj 3 odstotne točke BDP nižjim deležem odhodkov, ki se je delno izravnal z za 2 odstotni točki nižjim deležem prihodkov od pričakovanega.

V letu 2010 so organi na splošno izvajali ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, ki so bili načrtovani v proračunu za leto 2010, kot je priporočil Svet. Med letom so organi uvedli tudi obsežen varčevalni sveženj, ki je znašal več kot 3 % BDP in je bil vključen v proračun za leto 2010. Tako so se odhodki po pričakovanjih izrazito zmanjšali, zlasti kar zadeva tekočo javnofinančno porabo (1,7 % BDP), vključno zlasti s prejemki zaposlenih v javnem sektorju, ter socialne prejemke, vključno s pokojninami in dajatvami za materinstvo (1,3 % BDP). Na strani prihodkov so spremembe omejene na celoleten učinek povečanja stopnje DDV septembra 2009 (0,7 % BDP), zmanjšanje stopnje davka na dohodek pravnih oseb in nekatera povečanja nedavčnih prihodkov. Nekatere druge odhodkovne postavke, npr. plačila obresti in kapitalski odhodki, pa naj bi se zaradi nacionalnega sofinanciranja sredstev EU povečale. Ciljni primanjkljaj za leto 2010 v višini 9,5 %, prvotno predviden v proračunu za leto 2010, se je v konvergenčnem programu iz februarja 2010 spremenil na 8,1 % BDP, kar jasno kaže na ugodnejši gospodarski razvoj, kot je bil predviden v proračunu. Po napovedih služb Komisije iz pomladi 2010 bo primanjkljaj nekoliko višji, in sicer 8,4 % BDP. Odstopanje od novega uradnega cilja je predvsem posledica nižje nominalne rasti, napovedane v spomladanski napovedi. Na splošno se zdi, da so proračunski rezultati nekoliko boljši od načrtovanih in proračunski cilj, ki so ga litovski organi določili v konvergenčnem programu iz februarja 2010, se zdi dosegljiv.

Na izračun fiskalnih prizadevanj litovskih organov so močno vplivali obsežni popravki potencialne rasti po močni rasti litovskega gospodarstva pred krizo. Zadnje ocene na podlagi standardnih metodologij bodo verjetno zelo podcenile strukturna prizadevanja v teh izjemnih razmerah, saj ustvarjajo razmeroma majhno poslabšanje v proizvodni vrzeli v letu 2010 in verjetno ne odražajo v celoti delovanja komponent proračuna v tem zelo izjemnem ciklu. To pomeni, da je samo zanemarljiv del trenutnega poslabšanja javnih prihodkov in odhodkov mogoče pripisati ciklični komponenti. Glede na majhno izboljšanje nominalnega uravnoteženega proračuna, ki se pričakuje v letu 2010, bodo zgoraj opisani učinki v letu 2010 povzročili spremembo strukturnega salda za samo ⅓ % BDP. Vendar najnovejše ocene razvoja prihodkov kažejo na zmanjšanje blizu 2 % BDP v letu 2010, čeprav je vlada sprejela številne diskrecijske ukrepe za povečanje prihodkov, da bi omejila primanjkljaj. Hkrati je vlada kljub cikličnemu povečanju odhodkov za brezposelnost uspela zmanjšati skupne odhodke. Zgornje ugotovitve in ocenjeno fiskalno prizadevanje (z uporabo metode od spodaj navzgor) v zvezi s konsolidacijskimi ukrepi, ki so bili sprejeti v proračunu za leto 2010 in se trenutno izvajajo, kažejo, da bi lahko bila strukturna prizadevanja v letu 2010 blizu ali celo višja od 2¼ % BDP (povprečje v obdobju 2010–2012), ki ga je priporočil Svet.

Kljub obsežni fiskalni konsolidaciji, izvedeni v letih 2009 in 2010, so v prihodnjih letih potrebne nadaljnje bistvene prilagoditve, da bi se do leta 2012 čezmerni primanjkljaj odpravil. Glede tega je proračun za leto 2011 pomemben korak k zagotovitvi bistvenega dela potrebne konsolidacije. Organi so že pred pripravo proračuna za leto 2011 sprejeli številne ukrepe, ki bodo vplivali na leto 2011, vendar gre pri večini za nadaljevanje obstoječih ukrepov in nekateri ostajajo začasni. Zmanjšanje plač v javnem sektorju, ki so se v letu 2009 večkrat znižale, pri čemer so se zmanjšali tako osnova kot tudi koeficienti, se je podaljšalo na leto 2011, s čimer so se podaljšali ocenjeni prihranki v višini 0,5 % BDP, doseženi v predhodnem letu, ostajajo pa dvomi glede nadaljevanja tega trenda v prihodnje, če se bodo gospodarske razmere izboljšale. Tudi zmanjšanje prenosov na drugi steber pokojninskih skladov, ki je bilo predhodno načrtovano samo za obdobje 2009–2010, je bilo podaljšano, in sicer do izboljšanja gospodarskih razmer. To predstavlja prihranke v višini približno 0,6 % BDP v kratkoročnem obdobju, čeprav negativno vpliva na dolgoročno vzdržnost javnih financ in kot začasen ukrep ne prispeva k strukturni konsolidaciji. Podaljšalo se je tudi zmanjšanje bolniških nadomestil (0,1 % BDP). Poleg podaljšanja ukrepov, ki so bili sprejeti že v predhodnih letih, bi se prihranki ustvarili tudi z nekaterimi strukturnimi spremembami, ki vključujejo zmanjšanje nadomestil za materinstvo od julija 2011. Popoln učinek te spremembe naj bi ustvaril prihranke v višini približno 0,35 % BDP v letu 2011 in približno 0,7 % BDP letno v naslednjih letih. Ker so bili navedeni ukrepi, ki podaljšujejo veljavnost prejšnjih zmanjšanj, razen zmanjšanja prenosov na drugi steber pokojninskih skladov, že vključeni v spomladansko napoved služb Komisije, se napovedi Komisije glede primanjkljaja za leto 2011 zaradi do zdaj sprejetih ukrepov niso bistveno spremenile in zdi se, da so še vedno potrebni dodatni ukrepi v višini približno 1⅔ % BDP, da bi se v letu 2011 dosegla zahtevana konsolidacija. Zato bi proračun za leto 2011 moral vključevati dodatne konsolidacijske ukrepe, da bi se dosegel primanjkljaj pod 6 % BDP v skladu s cilji konvergenčnega programa iz februarja 2010 in upoštevalo priporočilo Sveta.

Nadomestitev začasnih ukrepov z bolj trajnimi in strukturnimi ukrepi bi prispevala k izboljšanju kakovosti konsolidacije ter tako podprla dolgoročno vzdržnost javnih financ. Poleg tega bi bilo glede na obsežno prilagoditev v prihodnjih letih pomembno, da si vlada prizadeva za pospešitev konsolidacije in preseganje ciljev, če bi se gospodarske in proračunske razmere izkazale za boljše od predhodno pričakovanih. V naslednjem konvergenčnem programu bi morale biti navedene bistvene podrobnosti v zvezi s fiskalno strategijo, ki bo podprla potrebno konsolidacijo do leta 2012.

Cilj konvergenčnega programa iz februarja 2010 je postopno zmanjšanje primanjkljaja na 3 % BDP do leta 2012, tj. roka za odpravo čezmernega primanjkljaja, ki ga je določil Svet. Za dosego ciljev se načrtujejo količinsko opredeljena konsolidacijska prizadevanja tako na strani prihodkov kot tudi na strani odhodkov, ki pa jih je še vedno treba podpreti z določenimi ukrepi, kot je priporočil Svet.

Glede priporočila Sveta, da je treba okrepiti srednjeročni proračunski okvir, je bil pripravljen nov dokument o reformi okvira za načrtovanje in izvajanje proračuna, o katerem se trenutno razpravlja in naj bi bil predložen jeseni 2010. Razpravlja se zlasti o številnih ukrepih za izboljšanje preglednosti in nadzora nad proračunskim postopkom s predstavitvijo in objavo vladnih proračunskih kazalnikov na podlagi razvrstitev ESA 95. V postopek priprave proračuna je treba vključiti kazalnike fiskalne naravnanosti in fiskalnih spodbud. Za izboljšanje izvršljivosti se predlaga samodejna obveznost izvajanja protiinflacijske fiskalne politike na podlagi kazalnikov proizvodne vrzeli. Pospešiti je treba izvajanje teh ukrepov, zlasti glede nadzora nad izvajanjem proračuna, ter okrepitev večletnega proračunskega okvira, da bi se zagotovila skladnost s priporočilom Sveta v naslednjih letih.

Kot je bilo priporočeno, Litva nadaljuje tudi z izvajanjem strukturnih reform. Junija 2010 je bil sprejet dokument o reformi sistema socialne varnosti; reforma naj bi potekala v dveh fazah. Prva faza je skoraj zaključena in med drugimi ukrepi vključuje tudi postopno zvišanje starosti za upokojitev od leta 2012, da bi se izboljšala dolgoročna vzdržnost javnih financ. Parlament mora jeseni o tem ukrepu še glasovati.

Litovski organi so 27. avgusta 2010 predložili prostovoljno poročilo o ukrepih, ki so jih sprejeli v odgovor na priporočilo Sveta iz februarja 2010. Poročilo se je sklicevalo na ukrepe, ki so bili izvedeni v letu 2010 in naj bi omogočili doseči načrtovano konsolidacijo, ter na opredeljene ukrepe, ki se pripravljajo pred sprejetjem proračuna za leto 2011, in je potrdilo zavezo za sprejetje dodatnih ukrepov za odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2012. Zagotovljene so bile tudi informacije o napredku pri strukturnih reformah in krepitvi srednjeročnega proračunskega okvira.

2.3. Sklepne ugotovitve

Na podlagi trenutnih informacij se zdi, da je Litva sprejela ukrepe, s katerimi je dosegla zadovoljiv napredek pri odpravljanju čezmernega primanjkljaja v roku, ki ga je določil Svet. Litva je v letu 2010 zlasti izvajala pomembne korektivne fiskalne ukrepe, kot je bilo načrtovano v proračunu za leto 2010, s katerimi naj bi se ustvarili prihranki v višini več kot 3 % BDP.

Ker bodo v prihodnjih letih potrebne še znatne prilagoditve, da bi se primanjkljaj znižal pod 3 % BDP v letu 2012, bodo v kasnejših letih potrebni nadaljnji ukrepi v podporo načrtovani konsolidaciji. Litovski organi so že sprejeli številne ukrepe za leto 2011 in podrobneje opredelili konsolidacijsko strategijo, potrebno za napredek pri odpravljanju čezmernega primanjkljaja do leta 2012, tj. do roka, ki ga je priporočil Svet. Proračun za leto 2011, ki bo sprejet jeseni, bi moral vključevati nadaljnje bistvene in trajne ukrepe, ki so potrebni za dosego fiskalnih ciljev iz konvergenčnega programa. Nadomestitev začasnih ukrepov z bolj trajnimi in strukturnimi ukrepi bi prispevala k izboljšanju kakovosti konsolidacije ter tako podprla dolgoročno vzdržnost javnih financ.

Poleg tega bi bilo v skladu s priporočilom Sveta glede na obsežne prilagoditve v prihodnjih letih pomembno, da si vlada prizadeva za pospešitev konsolidacije in preseganje ciljev, če bi se gospodarske in proračunske razmere izkazale za boljše od predhodno pričakovanih. Litovski organi so si začeli prizadevati za krepitev izvršljivosti srednjeročnega fiskalnega okvira in nadzora izvajanja proračuna. Vlada je izvajala tudi strukturne reforme, zlasti na področju sistema socialne varnosti, s katerimi naj bi se izboljšala dolgoročna vzdržnost javnih financ. Ti ukrepi so dobrodošli in organi se pozivajo, naj pospešijo svoja prizadevanja na teh področjih.

Glede na zgornjo oceno Komisija meni, da trenutno niso potrebni nadaljnji koraki v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem Litve. Komisija bo zlasti glede na občutljivo situacijo javnih financ še naprej natančno spremljala proračunsko dogajanje v Litvi v skladu s Pogodbo ter Paktom za stabilnost in rast.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi

2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |

Realni BDP (sprememba v %) | KOM | 9,8 | 2,8 | –15,0 | –0,6 | 3,2 | n.r. |

KP | n.r. | 2,8 | –15,0 | 1,6 | 3,2 | 1,2 |

Proizvodna vrzel1 (v % potencialnega BDP) | KOM | 10,1 | 9,0 | –8,2 | –8,6 | –6,4 | n.r. |

KP | n.r. | 8,8 | –7,7 | –5,9 | –2,9 | –1,7 |

Javnofinančni saldo (v % BDP) | KOM | –1,0 | –3,3 | –8,9 | –8,4 | –8,5 | n.r. |

KP | n.r. | –3,2 | –9,1 | –8,1 | –5,8 | –3,0 |

Primarni saldo (v % BDP) | KOM | –0,3 | –2,6 | –7,9 | –6,8 | –6,6 | n.r. |

KP | n.r. | –2,6 | –7,8 | –6,2 | –3,6 | –0,6 |

Ciklično prilagojeni saldo1 (v % BDP) | KOM | –3,7 | –5,7 | –6,7 | –6,1 | –6,8 | n.r. |

KP | n.r. | –5,6 | –7,0 | –6,5 | –5,0 | –2,6 |

Strukturni saldo2 (v % BDP) | KOM | –3,1 | –5,6 | –7,1 | –6,8 | –6,8 | n.r. |

KP | n.r. | –6,0 | –7,2 | –6,8 | –4,8 | –2,3 |

Bruto javni dolg (v % BDP) | KOM | 16,9 | 15,6 | 29,3 | 38,6 | 45,4 | n.r. |

KP | n.r. | 15,6 | 29,5 | 36,6 | 39,8 | 41,0 |

Opombe: 1 Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojeni saldi v skladu s programi, kakor so jih ponovno izračunale službe Komisije na podlagi podatkov v programih. 2 Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. Vir: Spomladanska napoved služb Komisije za leto 2010 (KOM) in posodobitev konvergenčnega programa iz februarja 2010 (KP). |

3. Romunija

3.1. Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem in najnovejša priporočila

Svet je 7. julija 2009 v skladu s členom 104(6) PES odločil, da ima Romunija čezmerni primanjkljaj. Zadnje priporočilo Sveta na podlagi člena 126(7) PDEU je bilo sprejeto 16. februarja 2010[6].

Svet je Romuniji priporočil, naj čezmeren primanjkljaj odpravi do leta 2012. Organi Romunije bi morali javnofinančni primanjkljaj z ukrepi v srednjeročnem obdobju znižati pod 3 % BDP na verodostojen in trajen način. Zato bi morala Romunija: (a) v letu 2010 izvajati fiskalne ukrepe, kot so načrtovani v njenem zakonu o proračunu, ter nadaljevati s konsolidacijo v letih 2011 in 2012; (b) zagotoviti povprečno letno fiskalno prizadevanje v višini 1¾ % BDP v obdobju 2010–2012; (c) določiti ukrepe, potrebne za odpravo presežnega primanjkljaja do leta 2012, če to omogočajo ciklični pogoji, in za hitrejše zmanjševanje primanjkljaja, če se gospodarske ali proračunske razmere izkažejo za boljše od sedanjih pričakovanj.

Za omejitev tveganj v zvezi s prilagoditvami je Svet romunskim organom tudi priporočil, naj nadaljujejo z izvajanjem ukrepov za izboljšanje fiskalnega upravljanja, dogovorjenih v okviru programa večstranske finančne pomoči. Svet je zlasti menil, da bi sprejetje in izvajanje zakona o fiskalni odgovornosti povečala verodostojnost in predvidljivost javnih financ, med drugim zlasti z ustanovitvijo fiskalnega sveta, vzpostavitvijo zavezujočega srednjeročnega fiskalnega okvira, zagotavljanjem previdnejših napovedi glede prihodkov in uvedbo omejitev popravkov proračuna med letom. Svet je Romuniji priporočil, naj sprejme in izvaja osnutek pokojninske reforme, da bi se izboljšala dolgoročna vzdržnost javnih financ, ob tem pa jamčila primerna nadomestila.

Svet je določil rok 16. avgust 2010, do katerega mora Romunija sprejeti učinkovite mehanizme za izvajanje ukrepov fiskalne konsolidacije v letu 2010, kot je bilo načrtovano v proračunu za leto 2010, in opredeliti potrebno konsolidacijsko strategijo za odpravo čezmernega primanjkljaja. Poudaril je, da se bo pri oceni učinkovitih ukrepov upošteval gospodarski razvoj v primerjavi z gospodarskimi izgledi iz napovedi služb Komisije iz jeseni 2009.

3.2. Ocena sprejetih učinkovitih ukrepov

Julija 2010 so službe Komisije posodobile svojo makroekonomsko napoved za Romunijo v okviru izvajanja programa večstranske (EU/MDS/Svetovna banka) finančne pomoči. Po novi napovedi naj bi se realni BDP letos zmanjšal za 1,9 %, kar je velik popravek navzdol v primerjavi s povečanjem za 0,5 % BDP iz napovedi služb Komisije iz jeseni 2009 in povečanjem za 1,3 %, ki se je pričakovalo februarja 2010 v priporočilu Sveta na podlagi člena 126(7) PDEU. Gospodarske razmere, ki so slabše od pričakovanih, so posledica negativnega vpliva finančnih pretresov v regiji v prvih dveh četrtletjih leta 2010, poplav v severnem delu Romunije spomladi ter pričakovanih kratkoročnih vplivov dodatnih ukrepov za fiskalno konsolidacijo, ki jih je vlada izvedla julija 2010, na povpraševanje. Julija 2010 so službe Komisije popravile navzdol tudi napovedi za rast za leto 2011, in sicer na 1,5 % z 2,6 % v času priporočila na podlagi člena 126(7).

Ukrepi za fiskalno konsolidacijo, vključeni v zakon o proračunu iz leta 2010, so se izvajali v skladu z načrti. Vendar ti ukrepi niso prinesli pričakovanih prihrankov in fiskalni položaj se je s slabšanjem gospodarskih razmer še slabšal. Med misijo v zvezi z večstransko finančno pomočjo maja 2010 se je zdelo, da ciljni javnofinančni primanjkljaj za leto 2010 v višini 6,4 % BDP ob nespremenjeni politiki še zdaleč ne bo dosežen (za približno 3 odstotne točke BDP), predvsem zaradi zelo slabih rezultatov na strani prihodkov. Ciljni javnofinančni primanjkljaj je bil v letu 2010 popravljena navzgor na 7,3 % BDP. Za dosego popravljenega cilja so organi sprejeli dodatne konsolidacijske ukrepe, vključno s 25 % znižanjem plač v javnem sektorju, 15 % zmanjšanjem socialnih odhodkov razen pokojnin ter z zvišanjem splošne stopnje DDV z 19 % na 24 %. Poleg tega so se organi odločili zmanjšati odhodke za blago in storitve za 10 %, zgodnje upokojevanje pa je bilo po 1. juniju 2010 zamrznjeno do začetka veljavnosti pokojninske reforme (1. januar 2011). Socialni prispevki in davčne osnove za osebni dohodek fizičnih oseb so se razširili, uveden pa je bil tudi prometni davek za dobavitelje in distributerje medicinskih izdelkov. Poleg tega so se organi zavezali, da bodo v prihajajočih mesecih še dodatno zmanjšali število osebja, poleg odprave več kot 25 000 delovnih mest v prvi polovici leta 2010. Konsolidacijski ukrepi, ki so bili dogovorjeni od sprejetja priporočila Sveta iz februarja 2010, znašajo na letni osnovi približno 5 % BDP in z njihovo pomočjo bi država, če bo še naprej strogo izvajala proračun, lahko dosegla popravljeno ciljno stopnjo javnofinančnega primanjkljaja za leto 2010.

V letu 2011 nameravajo organi dodatno zmanjšati javnofinančni primanjkljaj na manj kot 5 % BDP. Če se bo varčevalni fiskalni sveženj, ki je bil sprejet leta 2010, še naprej v celoti izvajal, bi morali prenosi iz ukrepov za fiskalno konsolidacijo iz leta 2010 (približno 2½ % BDP) in načrtovani dodatni prihranki na strani odhodkov (v letu 2011 nameravajo organi izvesti reformo sistema socialne pomoči, znižati energetske subvencije, zamrzniti nominalne pokojnine ter dodatno zmanjšati število zaposlenih v javnem sektorju) zadostovati za dosego tega cilja, pod pogojem, da se bo proračun strogo izvajal. Na splošno bi morali ob nespremenjeni politiki konsolidacijski ukrepi, ki so jih organi sprejeli ali jih načrtujejo, v letih 2010 in 2011 povzročiti izboljšanje strukturnega salda za približno 3 % BDP, tj. nad povprečjem 1¾ % iz priporočila Sveta.

V srednjeročni proračunski strategiji, ki so jo organi sprejeli za obdobje 2011–2013, je za leto 2012 določen ciljni primanjkljaj v višini 3 % BDP, kar bi bilo v skladu s priporočilom Sveta. Ta cilj se zdi dosegljiv, če se bo sveženj ukrepov za fiskalno konsolidacijo za obdobje 2010–2011 v celoti izvajal in se bodo odhodki v letu 2012 zmerno omejili. Da bi se nominalni javnofinančni primanjkljaj zmanjšal na 3 % BDP bo v letu 2012 na podlagi zgoraj navedenih predvidevanj potrebno fiskalno prizadevanje – merjeno z izboljšanjem strukturnega salda – v višini približno 1 % BDP.

Vzporedno s fiskalno konsolidacijo je Romunija napredovala tudi pri izvajanju strukturnih reform. Parlament je 30. marca 2010 sprejel zakon o fiskalni odgovornosti. Novo ustanovljeni fiskalni svet je zdaj že operativen in je poleti preučil srednjeročni proračunski okvir za obdobje 2011–2013. Vlada je sprejela osnutek pokojninske reforme, ki naj bi bil parlamentu predložen do sredine septembra. Reforma bo zelo izboljšala dolgoročno vzdržnost javnih financ, pri tem pa ohranila minimalne socialne standarde. Napredek je bil dosežen tudi glede reforme plač zaposlenih v javnem sektorju, vendar je pomembno spremljevalno zakonodajo treba še sprejeti.

Nazadnje, organi so na vrh seznama svojih prednostnih nalog postavili izboljšanje črpanja sredstev EU, da bi povečali izjemno nizko stopnjo črpanja (približno 1,5 %). Sprejeti so bili ukrepi za okrepitev upravnih zmogljivosti v zadevnih strukturah, racionalizacijo upravnih postopkov, izboljšanje učinkovitosti javnih naročil ter lajšanje dostopa do sofinanciranja projektov prek posebnih jamstvenih mehanizmov. Učinkovitost teh ukrepov pa je treba še preveriti.

3.3. Sklepne ugotovitve

Na podlagi trenutnih informacij se zdi, da je Romunija sprejela ukrepe, s katerimi je dosegla zadovoljiv napredek pri odpravljanju čezmernega primanjkljaja v roku, ki ga je določil Svet.

Romunija je zlasti zaradi izvajanja dodatnih ukrepov za fiskalno konsolidacijo v višini približno 5 % BDP na letni osnovi (vključno s 25 % znižanjem plač v javnem sektorju, 15 % zmanjšanjem socialnih prejemkov razen pokojnin ter povečanjem stopnje DDV z 19 % na 24 %) na dobri poti k uresničitvi ciljnega javnofinančnega primanjkljaja za leto 2010, ki je bil dogovorjen v okviru programa večstranske finančne pomoči (7,3 % BDP). Poleg tega bi morali obsežni prenosi iz ukrepov za fiskalno konsolidacijo iz leta 2010 in načrtovani dodatni prihranki na strani odhodkov omogočiti dodatno zmanjšanje primanjkljaja na manj kot 5 % BDP v letu 2011. Romunija ostaja tudi zavezana, da bo svoj primanjkljaj zmanjšala pod 3 % BDP v letu 2012, in ta cilj se zdi dosegljiv.

Ukrepi, ki jih je Romunija sprejela na priporočilo Sveta, so pomemben korak k ponovni vzpostavitvi vzdržnega fiskalnega položaja in makroekonomske stabilnosti. Hkrati pa obstajajo velika tveganja. V prihodnosti bo zlasti ključnega pomena, da izvajani ukrepi za fiskalno konsolidacijo ostanejo v veljavi in da se njihovi učinki ne izničijo z drugimi politikami. Poleg tega bi morali organi še naprej strogo izvajati reforme, ki so bile dogovorjene v okviru programa večstranske finančne pomoči. Izogniti se je treba napovedim novih dragih političnih pobud in spremembam paketa konsolidacijskih ukrepov. Te lahko povzročijo negotovost v času, ko mora Romunija pomiriti vlagatelje glede predvidljivosti svojih politik.

Glede na zgornjo oceno Komisija meni, da trenutno niso potrebni nadaljnji koraki v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem Romunije. Komisija bo zlasti glede na občutljivo situacijo javnih financ še naprej natančno spremljala proračunsko dogajanje v Romuniji v skladu s Pogodbo ter Paktom za stabilnost in rast.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi

[1] Pregled vseh preteklih in tekočih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem je na voljo na:http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm

[2] UL L 209, 2.8.1997, str. 6.

[3] „Podrobnosti glede Pakta za stabilnost in rast ter smernice za obliko in vsebino programov za stabilnost in konvergenčnih programov“, ki jih je 7. septembra 2010 potrdil Svet Ecofin, so na voljo na:http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/legal_texts/index_en.htm.

[4] Ob upoštevanju priporočila Sveta Malti, naj stanje čezmernega primanjkljaja odpravi do leta 2011, je bila ocena za Malto, ki je 16. februarja 2010 prav tako prejela priporočila v skladu s členom 126(7) PDEU, preložena na čas po predložitvi proračuna za leto 2011.

[5] Vsi dokumenti za Litvo, povezani s postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem, so na voljo na spletni strani:http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm.

[6] Vsi dokumenti za Romunijo, povezani s postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem, so na voljo na spletni strani:http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm.