EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 30.9.2020 SWD(2020) 308 final DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE Poročilo o stanju pravne države za leto 2020



Poglavje o stanju pravne države v Španiji Spremni dokument K SPOROČILU KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ Poročilo o stanju pravne države za leto 2020

Stanje pravne države v Evropski uniji

{COM(2020) 580 final} - {SWD(2020) 300 final} - {SWD(2020) 301 final} - {SWD(2020) 302 final} - {SWD(2020) 303 final} - {SWD(2020) 304 final} - {SWD(2020) 305 final} - {SWD(2020) 306 final} - {SWD(2020) 307 final} - {SWD(2020) 309 final} - {SWD(2020) 310 final} - {SWD(2020) 311 final} - {SWD(2020) 312 final} - {SWD(2020) 313 final} - {SWD(2020) 314 final} - {SWD(2020) 315 final} - {SWD(2020) 316 final} - {SWD(2020) 317 final} - {SWD(2020) 318 final} - {SWD(2020) 319 final} - {SWD(2020) 320 final} - {SWD(2020) 321 final} - {SWD(2020) 322 final} - {SWD(2020) 323 final} - {SWD(2020) 324 final} - {SWD(2020) 325 final} - {SWD(2020) 326 final}



Povzetek Španski pravosodni sistem se srečuje z izzivi glede učinkovitosti, saj so sodni postopki vse dolgotrajnejši. Za obravnavanje te težave se pripravljata nov zakonik o kazenskem postopku, namenjen pospešitvi kazenskih postopkov, ter osnutek zakona o postopkovnih in tehnoloških ukrepih. Uporaba elektronskih sredstev je v pravosodnem sistemu dobro uveljavljena, izvajajo pa se tudi nadaljnje izboljšave, čeprav nekatere težave ostajajo, zlasti v zvezi z interoperabilnostjo med sistemi, ki se uporabljajo v različnih regijah države. Položaj sodnega sveta je še en izziv, zlasti ker njegovi novi člani še niso bili imenovani. Povezava med generalnim državnim tožilcem in izvršilno vejo oblasti je predmet razprav, zlasti ureditev imenovanja in mandat generalnega državnega tožilca, pa tudi evidentiranje komuniciranja z ministrom za pravosodje. Španija je v zadnjih letih okrepila svoj protikorupcijski okvir tako z vidika preprečevanja korupcije kot tudi njenega zatiranja. Medtem ko celovita protikorupcijska strategija ne obstaja, pa je cilj nacionalne strategije proti hudim kaznivim dejanjem in organiziranemu kriminalu, sprejete februarja 2019, izboljšati preiskovalne zmogljivosti, dostop do zbirk finančnih podatkov in medagencijsko sodelovanje. Čeprav sta bila kazenski zakonik in zakonik o kazenskem postopku revidirana februarja 2019, se pripravlja nov osnutek zakonodaje o spremembah zakonika o kazenskem postopku. Španija je torej vzpostavila izboljšan pravni okvir za integriteto v javnem sektorju, s čimer se krepijo mehanizmi za zagotavljanje integritete v parlamentu ter utrjuje ureditev prijave premoženja, navzkrižja interesov in nezdružljivosti funkcij visokih uradnikov v centralni državni upravi. Zastaralni rok za huda kazniva dejanja je zdaj podaljšan, kazniva dejanja, povezana s korupcijo, pa se lahko kaznujejo strožje, vključno z daljšo prepovedjo opravljanja javne funkcije. Zakonodajne spremembe v zvezi z lobiranjem in večjo zaščito žvižgačev ter celovit predlog protikorupcijskega zakona so bili vloženi, ne pa še sprejeti. Aprila 2019 je bil sprejet nov etični kodeks za poslance, ki za nadzor nad njegovim izvajanjem določa ustanovitev parlamentarnega urada za navzkrižja interesov. V ustavi so zapisane pravici do svobode izražanja in svobode medijev ter pravica do obveščenosti. Čeprav za televizijski in radijski sektor veljajo strožje zahteve glede preglednosti lastništva, pa to ne velja za sektor tiskanih medijev. Informacije, ki so na voljo v poslovnem registru („registro mercantil“), so enake kot za katero koli drugo podjetje v Španiji in širši javnosti težko razumljive. Izraženi so bili pomisleki glede nove zakonodaje o javni varnosti, s katero naj bi se domnevno omejevali svoboda obveščanja in svoboda izražanja. V postopku sprejemanja zakonov so predvidena zagotovila glede preglednosti in vključevanje deležnikov, zlasti z javnimi posvetovanji. Okvir za preglednost se še naprej izvaja, vsaka španska regija pa ima zdaj na tem področju svoj pravni okvir. Zakonodajno pobudo vlade in njeno pravico do sprejemanja uredb z zakonsko močjo nadzorujeta parlament in ustavno sodišče. Varuh človekovih pravic ima široka pooblastila, ki jih lahko izvršuje za varstvo pravic državljanov. Vlada oblikuje politike odprte vlade, da bi državljane bolj vključila v oblikovanje javnih politik.

I.Pravosodni sistem Španski pravosodni sistem sestavljajo sodišča splošne pristojnosti in specializirana sodišča , strukturiran pa je v skladu z ozemeljsko ureditvijo države. Vrhovno sodišče je najvišji pravosodni organ na vseh področjih prava. Ustavno sodišče je pristojno za ustavne zadeve in zahtevke posameznikov v zvezi s polnim spoštovanjem temeljnih pravic. Splošni sodni svet, ustanovljen v skladu s špansko ustavo, je organ samoupravljanja sodstva ter zagotavlja neodvisnost sodišč in sodnikov . Kot tak ni del samega sodstva. Izvršuje disciplinske ukrepe in je pristojen za imenovanje, premeščanje in napredovanje sodnikov, odgovoren pa je tudi za njihovo usposabljanje in zaposlovanje. Državno tožilstvo je funkcionalno neodvisen del sodstva ter opravlja nalogo spodbujanja pravičnosti na področju pravnega varstva, varstva pravic državljanov in splošnega interesa. Generalnega državnega tožilca na predlog vlade imenuje predsednik države po posvetovanju s splošnim sodnim svetom . Lokalne odvetniške zbornice so javnopravne organizacije strokovnjakov, ki so neodvisne od javne uprave in niso vezane na proračune javnih organov, prav tako njihova sredstva niso javna. Pristojne so za ureditev poklica in poklicno deontologijo ter sprejemajo svoj etični kodeks. Neodvisnost Sodni svet svoje funkcije izvaja začasno od decembra 2018. V skladu z ustavo svet sestavljajo predsednik vrhovnega sodišča (ki mu tudi predseduje) in 20 posameznikov – 12 sodnikov in osem odvetnikov ali drugih priznanih pravnikov z več kot petnajstletno poklicno prakso . Naloga parlamenta je, da imenuje člane sodnega sveta , potem ko od njega prejme seznam kandidatov, ki so dobili podporo sodniškega združenja ali 25 sodnikov . Za imenovanje novih članov sodnega sveta je potrebna kvalificirana večina treh petin. V okviru dvojnih splošnih volitev, ki so potekale leta 2019, navedena večina ni bila dosežena in člani sodnega sveta začasno ostajajo na svojih položajih do izvolitve novega sodnega sveta. Poklicna združenja so pozvala k obnovitvi sodnega sveta in zakonito izpodbijala pristojnost začasnega sveta, da še naprej imenuje na najvišje položaje v sodstvu . Čeprav zakon predvideva, da sodni svet še naprej v celoti deluje do imenovanja novega , se je sodni svet januarja 2020 odločil, da bo začasno ustavil imenovanja na položaje v sodstvu . Vendar je maja 2020 sodni svet vnovič začel imenovanja . Začasni predsednik sodnega sveta je parlament večkrat opozoril, da je treba nadaljevati imenovanje članov sodnega sveta . Poleg tega je sedanje okoliščine označil za „institucionalno anomalijo“ in posvaril, da bi lahko podaljševanje takega stanja omajalo ugled sodnega sveta . Svet Evrope je opozoril, da tak razvoj dogodkov potrjuje, kako pomembno je zagotoviti, da se sodnemu svetu ne pripisuje dovzetnosti za politizacijo . Stopnja neodvisnosti sodstva je glede na mnenje povprečna. Od leta 2016 je mnenje državljanov in podjetij glede neodvisnosti sodišč in sodnikov precej nihalo. Leta 2020 je bilo zabeleženo rahlo izboljšanje v primerjavi s predhodnim letom tako med širšo javnostjo (44 % jih meni, da je „zelo dobra“ ali „dokaj dobra“) kot tudi med podjetji (42 % jih meni, da je „zelo dobra“ ali „dokaj dobra“) . Povezava med generalnim državnim tožilcem in izvršilno vejo oblasti je predmet razprav. Na predlog vlade predsednik države imenuje generalnega državnega tožilca izmed uglednih španskih pravnikov z več kot petnajstletno uspešno prakso. Preden vlada predlaga kandidata, se mora posvetovati s splošnim sodnim svetom, primernost kandidata pa mora oceniti tudi ustrezni odbor poslanskega kongresa . Vrhovno sodišče lahko izvede naknadni nadzor nad zakonitostjo imenovanja. Vlada nima nobenih pooblastil za razrešitev generalnega državnega tožilca. Vendar pa mandat generalnega državnega tožilca preneha istočasno kot mandat vlade . Ta sistem je bil deležen kritik, zlasti ker lahko sovpadanje mandatov vpliva na mnenje glede neodvisnosti . Svet Evrope je poudaril, da je za zaupanje javnosti ključnega pomena ne le, da je tožilstvo nepristransko, objektivno in pod nikakršnim vplivom, zlasti političnim, ampak je ključno tudi, da daje tak vtis . Svet Evrope je potrdil, da se to vprašanje ustrezno obravnava, vendar je organe pozval, naj poskrbijo za bolj utemeljene izboljšave, da se zagotovi večja neodvisnost tožilstva, zlasti glede preglednosti komuniciranja z vlado . Generalni državni tožilec deluje neodvisno in nepristransko ter ne sme prejemati navodil ali ukazov vlade ali katerega koli drugega upravnega ali pravosodnega organa. Lahko pa vlada generalnega državnega tožilca opozori na ustrezno ukrepanje pri varovanju javnega interesa . Čeprav zakon določa, da mora celotna komunikacija med izvršilno vejo oblasti in tožilstvi potekati med ministrom za pravosodje in generalnim državnim tožilcem , pa ne zahteva, da se ta komunikacija objavi, niti ne nalaga obveznosti evidentiranja take komunikacije v pisni obliki. Pomislek v zvezi s tem je izrazila tudi Skupina držav proti korupciji (GRECO) . Vendar se zdi, da obstaja praksa objavljanja dela take komunikacije s sporočili za javnost na spletišču ministrstva za pravosodje . Deležniki opozarjajo na pomembnost zagotavljanja teh objav, da se razblini sleherni vtis o političnem vmešavanju izvršilne veje oblasti v tožilstvo in se okrepi javno zaupanje v kazensko pravosodje . Kakovost V pripravi je osnutek zakonodaje o spremembah zakonika o kazenskem postopku. Ministrstvo za pravosodje je aprila 2020 začelo postopek revizije zakonika o kazenskem postopku. Natančneje, obravnava se pomembna sprememba faze preiskave, ki bo omogočila, da bodo sodne preiskave vodili tožilci. V obstoječem sistemu ima pooblastila za vodenje preiskave preiskovalni sodnik, tožilci pa lahko od sodnika zahtevajo le sprejetje ukrepov zavarovanja in preiskovalnih ukrepov . Deležniki grajajo obstoječi sistem, saj ga povezujejo z neučinkovitostjo kazenskih postopkov . Julija 2020 je bil že revidiran člen 324 zakonika o kazenskem postopku, da bi se podaljšali roki za preiskave. K tej reviziji so pozvali deležniki, saj naj bi bili strogi roki za preiskavo nezdružljivi s potrebno skrbnostjo pri preiskovanju kompleksnejših zadev . Uporaba orodij IKT je v pravosodnem sistemu dobro uveljavljena, še naprej pa se vlaga v digitalizacijo. Natančneje, projekt „Justicia Digital“ z močnim poudarkom na upravni posodobitvi in uporabi digitalnih rešitev pri upravljanju sodstva se v celoti izvaja. Vendar je interoperabilnost med sistemi vodenja, ki se uporabljajo v različnih avtonomnih regijah, še vedno težava. S projektom „Justicia 2030“ naj bi se storitve IKT učinkoviteje vključile na področje pravosodja . Namen tega projekta je določiti nov model komuniciranja z državljani, s katerim se bodo storitve zagotavljale samodejno in proaktivno. Projekt vključuje tudi razvoj alternativnih načinov za reševanje sporov. Čeprav je treba digitalno preobrazbo pravosodja v Španiji še dodatno izboljšati, ima država visoko stopnjo razpoložljivosti IKT za vodenje zadev . Španija je tudi med državami članicami, ki so vzpostavile večino ureditev za pripravo strojno berljivih sodnih odločb . Od Evropske komisije je prejela podporo za povečanje dostopnosti in kakovosti pravosodja s spodbujanjem uvedbe kibernetskega pravosodja s strateškim in v znanje usmerjenim pristopom, pa tudi s celovito spremembo vodenja in poenotenjem ali popolno interoperabilnostjo ustreznih sistemov IKT, ki jih uporabljajo ministrstvo za pravosodje in avtonomne regije. Poleg tega je Španija od Evropske unije in Sveta Evrope prejela podporo za izboljšanje zbiranja sodne statistike in krepitev zmogljivosti pristojnega urada za podporo žrtvam (IKT in institucionalna podpora) . V drugi in sedanji fazi projekta bo Svet Evrope podprl nekatere projekte „Justicia 2030“, kot sta izvedljivost elektronskih postopkovnih standardov in priročnik o izvajanju digitalnih projektov. Pandemija COVID-19 vpliva na delovanje pravosodnega sistema. Španija je 14. marca razglasila izredne razmere . Posledično je bila dejavnost sodišč tri mesece, ko so veljale izredne razmere, omejena, pri čemer so se procesna dejanja izvajala le v nujnih postopkih, procesni roki pa so bili začasno prekinjeni. Deležniki so izrazili pomisleke, da so ti ukrepi morda vplivali na zmogljivost pravosodnega sistema za obvladovanje nastalih zaostankov in predvidljivega povečanja števila sodnih postopkov, zlasti ob upoštevanju izzivov glede učinkovitosti, s katerimi se je sistem že srečeval . Prizadevanja za čim večje zmanjšanje vpliva pandemije COVID-19 na pravosodni sistem že potekajo. Natančneje, sprejeta je bila nova zakonodaja, ki predvideva posebne postopkovne in organizacijske ukrepe , pa tudi posebna pravila za stečajne postopke . Predvideni ukrepi vključujejo tudi širšo uporabo digitalnih tehnologij za procesna dejanja. Učinkovitost Trajanje sodnih postopkov v Španiji se podaljšuje. Čas, potreben za izdajo sodne odločbe v civilnih, gospodarskih in upravnih zadevah na prvi stopnji, se od leta 2016 podaljšuje . Še posebno dolgotrajne so civilne in gospodarske zadeve, ki se rešujejo pred vrhovnim sodiščem, kjer ta čas presega 600 dni . Poleg tega se znižuje tudi stopnja reševanja zadev. Leta 2018 se je stopnja rešenih civilnih in gospodarskih pravdnih zadev znižala na 86,7 % . Znižuje se tudi stopnja rešenih zadev pred prvostopenjskimi upravnimi sodišči, ki znaša manj kot 100 %. Ker v sistem prihaja več novih zadev, kot pa jih je rešenih, to ustvarja sodne zaostanke, ki se povečujejo . Španija ima na nekaterih posebnih področjih prava EU dobro stopnjo učinkovitosti. Natančneje, leta 2018 se je trajanje postopkov v zadevah v zvezi s kršitvami blagovne znamke EU skrajšalo za polovico . Na področju varstva potrošnikov je povprečno trajanje sodnega nadzora kratko in se ne spreminja . Španija sprejema ukrepe za povečanje učinkovitosti na sodiščih. Natančneje, potekajo postopki za uveljavitev novega zakonika o kazenskem postopku, katerega cilj je pospešiti kazenske postopke. Ministrstvo za pravosodje pripravlja tudi osnutek zakona o postopkovnih in tehnoloških ukrepih ter izvajanju postopkov alternativnega reševanja sporov. Namen teh ukrepov je pospešiti sodne postopke, izboljšati njihovo uspešnost in uvesti ukrepe, na podlagi katerih se bo lahko obstoječi sistem upravljanja sodstva razumno in koristno odzival na zahteve državljanov po sodnem varstvu . II. Protikorupcijski okvir

Pristojnosti in odgovornosti za oblikovanje in izvajanje protikorupcijskih politik ter preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje in pregon korupcije so razdeljene med več organov kazenskega pregona. Urad za navzkrižja interesov, ustanovljen leta 2015, je odgovoren za nadzor nad prijavami premoženja, svet za preglednost in dobro upravljanje, ustanovljen leta 2014, pa spremlja dostop do informacij, izpolnjevanje obveznosti glede preglednosti in dobro upravljanje. Španski indeks zaznave korupcije, ki ga objavlja organizacija Transparency International, je leta 2019 znašal 62/100, s čimer se Španija uvršča na 10. mesto v Evropski uniji in 30. mesto na svetu . Iz raziskave o korupciji Special Eurobarometer iz leta 2020 izhaja, da 94 % anketirancev meni, da je korupcija močno razširjena (povprečje v EU: 71 %) , 58 % pa jih meni, da korupcija vpliva nanje osebno v vsakodnevnem življenju (povprečje v EU: 26 %). 34 % posameznikov meni, da je dovolj uspešnih primerov pregona, ki ljudi odvračajo od koruptivnih ravnanj (povprečje v EU: 36 %). Skoraj devet desetin španskih podjetij (88 %) meni, da je korupcija močno ali dokaj razširjena (povprečje v EU: 63 %). Več kot polovica podjetij, vključenih v raziskavo (52 %), meni, da je korupcija težava pri poslovanju (povprečje v EU: 37 %), 21 % pa jih meni, da so posamezniki in podjetja, ki so bili zaloteni pri podkupovanju visokega uradnika, ustrezno kaznovani (povprečje v EU: 31 %). Španija je okrepila svoj pravni okvir, da bi izčrpno zajela inkriminacijo in pregon kaznivih dejanj, povezanih s korupcijo, pa tudi kazensko odgovornost pravnih subjektov zaradi podkupovanja in korupcije v mednarodnih trgovinskih poslih. V zvezi s spremembami kazenskega zakonika je v zadnjih petih letih prišlo do dveh večjih reform. Spremenjena je bila opredelitev trgovanja z vplivom v zvezi s tujimi javnimi uslužbenci, obseg kaznivega dejanja podkupovanja v zasebnem poslovanju pa je bil razširjen na osebe, ki sprejmejo obljubo nagrade ali koristi . Poleg tega je bila kazenska odgovornost gospodarske družbe razširjena na kaznivo dejanje poneverbe javnih virov , s tem pa na tiste pravne subjekte, ki upravljajo javna sredstva ali so zanje odgovorni. Zastaralni rok za huda kazniva dejanja je zdaj podaljšan, kazniva dejanja, povezana s korupcijo, pa se lahko kaznujejo strožje, vključno z daljšo prepovedjo opravljanja javne funkcije. Posebne splošne protikorupcijske strategije ni. Vendar je v strategiji proti organiziranemu kriminalu in hudim kaznivim dejanjem, sprejeti februarja 2019, boj proti korupciji določen kot prednostna naloga. V strategiji je med drugim opredeljena potreba po krepitvi dostopa do finančnih podatkov, sodelovanja in usklajevanja med različnimi akterji, vključenimi v boj proti tej vrsti kaznivih dejanj, ter po izvajanju ukrepov, določenih v Kazenskopravni konvenciji o korupciji. To težavo je izpostavila tudi skupina GRECO, ki je opozorila, da bi lahko organi kazenskega pregona, zlasti policija in civilna straža, izboljšali svoje usklajevanje in skupaj razvili protikorupcijsko strategijo, namenjeno krepitvi mehanizmov za notranjo skladnost . Preiskovanje in pregon kaznivih dejanj korupcije sta razdeljena med več organov kazenskega pregona. Med glavne pristojnosti urada posebnega tožilstva za boj proti korupciji in organiziranemu kriminalu (ACPO), ki deluje pod okriljem državnega tožilstva, spada preiskovanje vseh pomembnejših zadev, povezanih z gospodarskimi kaznivimi dejanji ali katerimi koli kaznivimi dejanji, ki jih javni uslužbenci storijo pri opravljanju svojih uradnih dolžnosti in so povezana s korupcijo . Poleg tega, da ACPO izvaja tožilske preiskave, lahko tudi posreduje neposredno v kazenskih postopkih v konkretnih zadevah kaznivih dejanj korupcije, kot so poneverba javnih sredstev, kazniva dejanja trgovanja z vplivom in čezmejnega podkupovanja, ki spadajo v njegovo pristojnost . Preiskovalno delo je dobro podprto z analitskimi zmogljivostmi štirih enot, ki vključujejo davčne inšpektorje, kontrolorje, agente kazenskega pregona in specializirane policijske uradnike. Preostale zadeve obravnavajo drugi oddelki tožilstva in ozemeljske enote . Kar zadeva vire, ima ACPO 29 tožilcev, vključno z glavnim tožilcem. Glede na pomanjkanje virov, ki je bilo ugotovljeno v letnem poročilu za leto 2018 , je vlada aprila 2019 zmogljivost ACPO okrepila z dodatnimi devetimi delovnimi mesti . Kar zadeva dodeljevanje osebja, je skupina GRECO izrazila pomisleke glede samostojnosti tožilstva in protikorupcijskega tožilstva, saj o dodeljevanju osebja odloča ministrstvo za pravosodje . Po podatkih, ki jih je objavil splošni sodni svet, je bilo leta 2019 v zadevah kaznivih dejanj korupcije izdanih 91 (71 %) obsodilnih sodb in 26 (29 %) oprostilnih sodb. Pravila o prijavi premoženja, navzkrižju interesov in nezdružljivosti niso skladna po različnih ravneh upravljanja in kategorijah uslužbencev. V zvezi s preprečevanjem korupcije na regionalni in lokalni ravni ni prilagojenih preprečevalnih strategij. Ureditev prijave premoženja je vzpostavljena, zahteve v zvezi s prijavo premoženja, interesov in nezdružljivosti za višje uradnike in člane vlade pa določa zakon 3/2015 z dne 30. marca 2015. Urad za navzkrižje interesov (Oficina de Conflictos de Intereses – OCI) je bil ustanovljen leta 2006 in okrepljen leta 2015. Pristojen je za nadzor nad prijavo premoženja, nezdružljivostmi in navzkrižjem interesov pri političnih imenovanjih, pa tudi za upravljanje ureditve nezdružljivosti funkcij državnih javnih uslužbencev. OCI je del ministrstva za ozemeljsko politiko in javno upravo, v skladu z zakonodajo pa deluje funkcionalno popolnoma samostojno . Z leti so se pristojnosti urada za navzkrižje interesov povečale. Na regionalni ravni ni stalnega mehanizma rednega sodelovanja s podobnimi strukturami. Vendar pa OCI na zahtevo pomaga regionalnim uradom . Svet za preglednost in dobro upravljanje spremlja dostop do informacij, izpolnjevanje obveznosti glede preglednosti in dobro upravljanje. Kot je opozorila skupina GRECO, se svet srečuje z izzivi v zvezi s finančnimi in človeškimi viri . Z nekaterimi regionalnimi zakonodajnimi akti se od visokih uradnikov zahteva, da objavijo svoje programe. V zvezi z vlado in višjimi uradniki so bile uvedene določbe o etiki in navzkrižju interesov. Vendar pa razen teh določb ni samostojnega kodeksa, ki bi veljal za vse izvoljene uradnike. Skupina GRECO je v zvezi s tem opozorila na potrebo po enotnem kodeksu ravnanja, ki bi bil dostopen javnosti in bi med drugim vključeval praktične ukrepe za izvajanje . Kongres je 28. februarja 2019 odobril svoj prvi kodeks ravnanja . Kodeks ravnanja določa načela, ki urejajo ravnanje poslancev, in opredeljuje, da morajo poslanci sprejeti vse potrebne ukrepe, da se izognejo položajem navzkrižja interesov. Parlamentarni urad za navzkrižja interesov je pristojen za preverjanje vsebine izjav v registru interesov. Ena od sprememb, vključenih v ta kodeks ravnanja, je, da mora vsak poslanec svoj institucionalni program objaviti na portalu kongresa za preglednost . To vključuje srečanja s predstavniki katerega koli subjekta, ki ima status interesne skupine. Kodeks vsebuje tudi postopek za izrekanje sankcij poslancem v primeru kršitev. Pozornost je treba nameniti zaščiti žvižgačev in ureditvi lobiranja. Čeprav zaščita prič in izvedencev določa jamstva za vse, ki se čutijo fizično ogroženi, pa Španija kljub nekaterim sektorskim predpisom nima splošnega okvira za zaščito žvižgačev. Leta 2019 je bilo z novim zakonodajnim predlogom predvideno, da se bodo nekatere sistemske pomanjkljivosti odpravile z zakonom o zaščiti žvižgačev, ki pa še ni bil sprejet. Junija 2020 je vlada začela pripravljati nov osnutek zakonodaje za zaščito žvižgačev. Kar zadeva lobiranje, Španija na tem področju nima posebne zakonodaje. Vendar pa so nekatere avtonomne regije in občine sprejele posebne predpise o praksah lobiranja . To težavo je izpostavila tudi skupina GRECO . III.Pluralnost medijev V ustavi sta zapisani pravici do svobode izražanja in svobode medijev. Poleg tega je Španija sprejela napredno zakonodajo in razvila celovit pravni okvir za zagotavljanje pluralnosti medijev. Vlogo regulativnega organa za avdiovizualne medije opravlja neodvisen večregulativni organ. Španija ima nacionalni register ponudnikov storitev avdiovizualnih komunikacij, do katerega lahko javnost prosto dostopa in ki vsebuje informacije o lastnikih s pomembnim deležem v kapitalu ponudnikov storitev. Regulativne pristojnosti za avdiovizualne medijske storitve ima CNMC (nacionalna komisija za trge in konkurenco). CNMC je večregulativni organ, ustanovljen z zakonom iz leta 2013, da bi se več obstoječih regulativnih organov združilo v en subjekt, pristojen za nadzor več področij (konkurenca, energetika, telekomunikacije, poštne storitve, avdiovizualni mediji ter železnice in letališča). S to združitvijo naj bi se okrepila neodvisnost zadevnih organov ter zagotovila pravna varnost in institucionalno zaupanje, tako da se zavzame vključujoče stališče, ki upošteva regulativni in konkurenčni vidik, da se spodbudi posodobitev gospodarstva v korist potrošnikov. CNMC ima štiri preiskovalne direktorate (konkurenca, energetika, telekomunikacije in avdiovizualni sektor ter prometni in poštni sektor), ki poročajo predsedniku. Zadevni preiskovalni direktorat praktično obravnava zadeve v zvezi z avdiovizualnimi mediji. CNMC sestavljata dva upravljavska organa: svet in predsednik, ki predseduje svetu. Svet je organ CNMC za skupno odločanje. Sestavlja ga deset članov, ki jih vlada imenuje izmed posameznikov, ki na področju delovanja CNMC uživajo ugled in so strokovno usposobljeni. Njihovo imenovanje mora na podlagi ocene njihove primernosti in morebitnih navzkrižij interesov odobriti parlament. Njihov mandat traja šest let in ni obnovljiv, v zvezi z njim pa veljajo stroge zahteve za izpolnjevanje pogojev. Razlogi za prenehanje mandata so navedeni v členu 23 zakona iz leta 2013 . V skladu z zakonom iz leta 2013 je regulativni organ samostojen in popolnoma neodvisen od vlade, javnih organov ter vseh poslovnih in gospodarskih interesov . CNMC je pridobil trden ugled in šteje se, da je pri svojem delu popolnoma uspešen in neodvisen. Tako je v poročilu orodja za spremljanje pluralnosti medijev Media Pluralism Monitor za leto 2020 (MPM 2020) za Španijo ugotovljeno zelo nizko tveganje za neodvisnost in uspešnost organa za medije. Določbe v zvezi s preglednostjo lastništva medijev so vključene v splošni zakon za avdiovizualne komunikacije . S tem zakonom je vzpostavljen nacionalni register ponudnikov storitev avdiovizualnih komunikacij , do katerega lahko javnost prosto dostopa . V zvezi z lastništvom delnic člen 33.2 tega zakona določa, da morajo biti v registru vpisani tudi lastniki pomembnega deleža v podjetjih ponudnikov storitev, skupaj z navedbo odstotka lastniškega kapitala. Informacije so na voljo tudi v poslovnem registru (registro mercantil), vendar niso izčrpne. V poročilu MPM 2020 je ugotovljeno, da si celo strokovnjaki težko ustvarijo jasno sliko o tem, kdo točno stoji za vsakim podjetjem, in v okviru tega kazalnika je opredeljeno srednje tveganje za pluralnost medijev . Sklepanje pogodb o državnem oglaševanju in institucionalnih kampanjah urejajo zakonodajne določbe . Državni sekretar za komunikacije preveri, ali medijski načrti izpolnjujejo objektivna merila pri razporeditvi in pomembnosti različnih medijev. Generalni direktorat ministrstva za finance za racionalizacijo in centralizacijo javnih naročil (DGRCC) centralizira naročila medijskih načrtov in kampanj, ki jih predlagajo različni upravni organi in agencije centralne državne uprave. Občasno se lahko glede na posebnosti v zvezi s ciljno javnostjo ali cilji kampanje določijo drugačna merila, če ta ne povzročajo neenakosti, in sicer v skladu z načeli, določenimi z odločbama ustavnega sodišča 104 in 130/2014. Svoboda medijev je zaščitena z zakonom. V zvezi z okvirom za zaščito novinarjev je izhodišče ustava, saj določa svobodo tiska, pravico do svobode izražanja in tudi pravico do dostopa do dokumentov javnih organov. Poleg tega je Španija sprejela napredno zakonodajo in razvila celovit pravni okvir za zagotavljanje pluralnosti medijev. Med predvidenimi sankcijami za hudo obrekovanje nekaterih članov kraljeve družine med opravljanjem dolžnosti, povezanih s funkcijo, je zaporna kazen . Poleg tega so bili v zadnjih letih evidentirani primeri sovražnosti do novinarjev, vključno s primeri, ko so bili novinarji tarča groženj in nasilja . Civilna družba je izrazila pomisleke v zvezi z zaščito svobode obveščanja. Nevladne organizacije nasprotujejo vidikom reforme kazenskega zakonika iz leta 2015 , organskega zakona 2/2015 in organskega zakona o zaščiti javne varnosti kot omejevanju svobode obveščanja . Poleg tega organizacija Novinarji brez meja poudarja, da se pravosodni organi in policija vse pogosteje ne menijo za zaščito novinarskih virov in ovirajo raziskovalno novinarstvo . Ovire za uspešen dostop do informacij, kot so ciljno odrekanje medijske akreditacije s strani politične stranke in primeri ogrožanja varnosti novinarjev, na primer s fizičnimi napadi, se odražajo tudi v opozorilih glede Španije na platformi Sveta Evrope za spodbujanje zaščite novinarstva in varnosti novinarjev . Leta 2019 je bilo objavljenih šest opozoril, leta 2020 pa tri . IV.Druga institucionalna vprašanja, povezana s sistemom zavor in ravnovesij Španija je parlamentarna monarhija z dvodomnim parlamentom (Cortes Generales) . Je decentralizirana unitarna država, v kateri imajo država in avtonomne regije (Comunidades Autónomas) izključne in tudi deljene pristojnosti . Ustavno sodišče je pristojno za presojo ustavnosti zakonov. Oba parlamentarna domova – kongres in senat – imata zakonodajno pristojnost, ki jo lahko preneseta na vlado, pri čemer veljajo nekatere omejitve . Pravico do zakonodajne pobude imajo vlada, oba parlamentarna domova, skupščine avtonomnih regij in skupina najmanj 500 000 državljanov. Španija ima mešano ureditev za ustavno presojo zakonov. Ustavno sodišče je izključno pristojno za presojo ustavnosti zakonov. Na splošno velja, da če ustavno sodišče razglasi neustavnost, to povzroči ničnost zakona erga omnes in retroaktivne učinke. Redna sodišča lahko izvršujejo tudi nadzor nad ustavnostjo podzakonskih pravnih aktov, kot so vladne uredbe. V tem primeru je učinek presoje omejen na razglasitev neuporabe predpisa v konkretni zadevi. Vendar pa obstaja tudi poseben sodni postopek, ki v nekaterih okoliščinah omogoča razglasitev ničnosti predpisa. Ustavno presojo pred ustavnim sodiščem lahko zahtevajo predsednik vlade, varuh človekovih pravic, 50 poslancev, 50 senatorjev, državno tožilstvo, avtonomne regije in sodišča. Posamezniki lahko začnejo postopek pri ustavnem sodišču, vendar pa se zoper zakonodajo ne morejo pritožiti. . Možnost zahtevati ustavno presojo je maja 2020 uporabila skupina več kot 50 poslancev, ki so pred ustavnim sodiščem izpodbijali ustavnost več zakonskih določb, sprejetih v okviru razglasitve izrednih razmer za obvladovanje zdravstvene krize, ki jo je povzročila pandemija COVID-19 . Deležniki so vključeni v zakonodajni postopek in uvedena so jamstva za preglednost. Natančneje, z zakonom so predvidena obvezna javna posvetovanja, ki morajo trajati najmanj 15 dni . Poleg tega mora biti osnutku zakonodaje priloženo poročilo o oceni učinka predpisov, ki mora vsebovati povzetek stališč, prejetih v okviru javnega posvetovanja. Zakon določa tudi konkretne zadeve, v katerih se je treba med zakonodajnim postopkom posvetovati s splošnim sodnim svetom in tožilskim svetom. Kongres in senat objavita vse informacije v zvezi z zakonodajnimi pobudami in predlogi na zadevnih portalih. Vse španske regije imajo svoj pravni okvir za preglednost .

V razmerah pandemije COVID-19 so bila uporabljena izredna pooblastila. Izredne razmere je razglasila vlada , ki je nato o tem obvestila poslanski kongres . Poslanski kongres je odobril šest podaljšanj izrednih razmer . Ustava daje vladi tudi pravico, da sprejema zakonodajo z uredbami z zakonsko močjo, in sicer v izrednih razmerah in nujnih primerih ter v okviru opredeljenega stvarnega področja uporabe . Vlada mora tako uredbo z zakonsko močjo predložiti kongresu, ta pa jo ima pravico razveljaviti. Ustavno sodišče lahko tudi preveri, ali je vlada prekoračila svoje polje proste presoje pri opredelitvi nujnosti, na katero se je sklicevala, ter oceni povezavo med okoliščinami, ki to omogočajo, in sprejetimi ukrepi. Varstvo temeljnih pravic zagotavljajo neodvisni organi. Varuh človekovih pravic (Defensor del Pueblo) je v Španiji nacionalna institucija za človekove pravice. Leta 2018 je Global Alliance of National Human Rights Institutions (Svetovna zveza nacionalnih institucij za človekove pravice) (GANHRI) varuhu človekovih pravic znova podelila status A, kar zadeva njegovo skladnost s pariškimi načeli Združenih narodov . Varuha človekovih pravic, ki zagotavlja, da se spoštujejo temeljne pravice vseh državljanov v povezavi z upravljanjem, imenuje parlament . Varuh človekovih pravic je neodvisna institucija; ne prejema navodil nobenega organa in svoje dolžnosti izvaja samostojno. Vsako leto parlamentu posreduje poročilo o svoji dejavnosti , lahko pa predloži tudi poročila o kateri koli temi, ki se mu zdi še posebno resna ali nujna. Varuh človekovih pravic je pristojen tudi za sprožitev ustavne presoje in postopka habeas corpus . Zaradi preglednosti se vse zadevne preiskave in pritožbe v realnem času objavijo na spletišču varuha človekovih pravic. Španija je oblikovala t. i. načrte odprte vlade. Od leta 2013 vlada izvaja pravila odprte vlade , katerih cilj je okrepiti vezi med državljani in organi ter razviti stalni dialog, da bi se državljani bolj vključili v oblikovanje javnih politik. V okviru tega je Španija razvila „načrte odprte vlade“ . Cilj teh načrtov je bil poenostaviti postopke ter izboljšati preglednost informacij in dostop do kakovostnejših informacij za državljane na najrazličnejših področjih politike, vključno s pravosodjem. Posebna pobuda v tem okviru je bila ustanovitev „foruma odprte vlade“. Cilj tega foruma, ki ga sestavljajo predstavniki javnih uprav in civilne družbe, je ohranjati dialog s civilno družbo in omogočati dostop državljanov do informacij. Vsi dogovori, zapisniki in drugi dokumenti zasedanj tega foruma so objavljeni na portalu za preglednost . Cilj četrtega akcijskega načrta odprte vlade, ki naj bi bil sprejet v tretjem trimesečju 2020, je ozaveščati javnost o vrednotah odprte vlade in s tem prispevati k doseganju ciljev trajnostnega razvoja iz agende 2030 . Ta pobuda je pomembna tudi glede na to, da prostor civilne družbe v Španiji velja za omejenega . Priloga I: Seznam virov po abecednem vrstnem redu. * * Seznam prispevkov, prejetih v okviru posvetovanja za Poročilo o stanju pravne države za leto 2020, je na voljo na (spletišče COM). Protikorupcijsko tožilstvo (2018), letno poročilo 2018 – https://www.fiscal.es/documents/20142/183863/memoria2018_fiscalia_anticorrupcion.pdf/f6fb3789-9dde-d9cf-eb39-c7223e13794f . Asociación de Fiscales (2020), Contestación de la Asociación de Fiscales a la sultanski realizada por la Comisión Europea para el „Annual Rule of Law Report – stakeholder consultation“ (Informe Anual sobre el Estado de Derecho). http://asociaciondefiscales.es/images/Pdf/200521%20-%20Cuestionario%20Unión%20Europea.pdf . Asociación de Fiscales (13. januar 2020), sporočilo za javnost. http://asociaciondefiscales.es/index.php/general/actividades-a-f/comunicados?start=14 . Centre for Media Pluralism and Media Freedom (2020), MPM 2020. https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020 . CEPEJ (2018), European judicial systems: efficiency and quality of justice. CIVICUS (2020), Spain country profile. https://monitor.civicus.org/country/spain/ Poslanski kongres (2. april 2019), sporočilo za javnost. http://www.congreso.es/portal/page/portal/Congreso/Congreso/SalaPrensa/NotPre?_piref73_7706063_73_1337373_1337373.next_page=/wc/detalleNotaSalaPrensa?idNotaSalaPrensa=32975&mostrarvolver=N . Consejo General de la Abogacia Española (2020), Prispevek k spletnemu posvetovanju z deležniki za Poročilo o stanju pravne države za leto 2020. Ustavno sodišče Španije (8. maj 2020), sklep o dopustnosti Recurso de inconstitucionalidad n.º 2054-2020, contra los artículos 7, 9, 10 y 11 del Real Decreto 463/2020, de 14 de marzo, por el que se declara el estado de alarma para la gestión de la situación de crisis ocasionada por el COVID-19; el Real Decreto 465/2020, de 17 de marzo; el Real Decreto 476/2020, de 27 de marzo; el Real Decreto 487/2020, de 10 de abril; el Real Decreto 492/2020, de 24 de abril; y la Orden SND/298/2020, de 29 de marzo, por la que se establecen medidas excepcionales en relación con los velatorios y ceremonias fúnebres para limitar la propagación y el contagio por el COVID-19. https://www.boe.es/buscar/doc.php?id=BOE-A-2020-4875 . Council of Europe (1999), Criminal Law Convention on Corruption. Council of Europe, Committee of Ministers (2000), Recommendation Rec(2000)19 of the Committee of Ministers to Member States on the Role of Public Prosecution in the Criminal Justice System. Council of Europe: Committee of Ministers (2010), Recommendation CM/Rec(2010)12 of the Committee of Ministers to member states on judges: independence, efficiency and responsibilities. Council of Europe: Committee of Ministers (2016), Recommendation CM/Rec(2016)4 of the Committee of Ministers to member States on the protection of journalism and safety of journalists and other media actors. Council of Europe, Platform to promote the protection of journalism and safety of journalists – Spain. https://www.coe.int/en/web/media-freedom/spain . Directorate-General for Communication (2016-2020), Eurobarometer: Perceived independence of the national justice systems in the EU among the general public.

Directorate-General for Communication (2020), Special Eurobarometer 502: Corruption. Directorate-General for Communication (2020), Flash Eurobarometer 482: Businesses' attitudes towards corruption in the EU. El Pais (20. februar 2020), Los jueces exigen al ministro la renovación cuanto antes del Poder Judicial. https://elpais.com/politica/2020/02/19/actualidad/1582142956_826283.html . Europapress (13. november 2019) Vox mantendrá el veto a medios en sus sedes y, si le obligan a rectificar, suspenderá las ruedas de prensa. https://www.europapress.es/nacional/noticia-vox-mantendra-veto-medios-sedes-si-le-obligan-rectificar-suspendera-ruedas-prensa-20191113140316.html . Evropska komisija (2013–2020), Pregled stanja na področju pravosodja v EU. Evropska komisija (2020), Pregled stanja na področju pravosodja v EU – kvantitativni informativni pregled. European Commission (2020), Country report Spain, SWD(2020) 508 final. European Network of Councils for the Judiciary (2020), Prispevek Evropske mreže sodnih svetov za posvetovanje z deležniki o Poročilu o stanju pravne države za leto 2020. European Network on National Human Rights Institutions (2020), The rule of law in the European Union – Reports from National Human Rights Institution. Agencija Evropske unije za temeljne pravice (2020), Predložitev Evropski komisiji v okviru priprave prvega letnega poročila o stanju pravne države. Financial Action Task Force (2014), Anti-money laundering and counter-terrorist financing measures, Mutual Evaluation Report on Spain, 2014. http://www.fatf-gafi.org/media/fatf/documents/reports/mer4/Mutual-Evaluation-Report-Spain-2014.pdf . Splošni sodni svet (23. december 2019), sporočilo za javnost. http://www.poderjudicial.es/cgpj/es/Poder-Judicial/Consejo-General-del-Poder-Judicial/Oficina-de-Comunicacion/Archivo-de-notas-de-prensa/El-presidente-del-TS-y-del-CGPJ-recuerda-de-nuevo-al-Congreso-y-al-Senado-la-necesidad-de-renovar-el-organo-de-gobierno-de-los-jueces . Splošni sodni svet (16. januar 2020), sporočilo za javnost. http://www.poderjudicial.es/cgpj/es/Poder-Judicial/Consejo-General-del-Poder-Judicial/Oficina-de-Comunicacion/Archivo-de-notas-de-prensa/El-CGPJ-decide-paralizar-temporalmente-el-nombramiento-de-cargos-judiciales-en-la-confianza-de-una-pronta-renovacion-de-la-institucion . Splošni sodni svet (15. julij 2020), sporočilo za javnost. http://www.poderjudicial.es/cgpj/es/Poder-Judicial/Consejo-General-del-Poder-Judicial/En-Portada/El-presidente-del-TS-y-del-CGPJ-recuerda-por-cuarta-vez-al-Congreso-y-al-Senado-la-necesidad-de-renovar-el-organo-de-gobierno-de-los-jueces- . GRECO (2013), Fourth Evaluation Round – evaluation report on Spain on preventing corruption in respect of members of Parliament, judges and prosecutors. GRECO (2019), Fourth Evaluation Round – second interim compliance report on Spain on preventing corruption in respect of members of Parliament, judges and prosecutors. GRECO (2019), Fifth Evaluation Round – evaluation report on Spain on preventing corruption and promoting integrity in central Governments (top executive functions) and law enforcement agencies. Juezas y Jueces para la Democracia (18. maj 2020), sporočilo za javnost. http://www.juecesdemocracia.es/2020/05/18/comunicado-jjpd-reclama-la-inmediata-reanudacion-la-actividad-judicial/ . OECD (2008), Specialised Anti-Corruption Institutions – Review of Models, Anti-Corruption Network for Eastern Europe and Central Asia. Reporters without Borders (2019), Alarm about growing violence against reporters in Catalonia. https://rsf.org/en/reports/alarm-about-growing-violence-against-reporters-catalonia .

Reporters without Borders (2020), 2020 RSF Index: Europe’s journalists face growing dangers. https://rsf.org/en/2020-rsf-index-europes-journalists-face-growing-dangers . Španska vlada (2020), Prispevek Španije za Poročilo o stanju pravne države za leto 2020. Vrhovno sodišče Španije, civilni oddelek (5. junij 2019), sklep. https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ES/TXT/PDF/?uri=CELEX:82019ES0605(53)&from=EN . Transparency International Corruption Perceptions Index (2019). https://www.transparency.org/en/cpi/2019/results/esp . Union Progresista de Fiscales (2020), Prispevek k spletnemu posvetovanju z deležniki za Poročilo o stanju pravne države za leto 2020. Virtualni obisk Španije v okviru Poročila o stanju pravne države za leto 2020.

Priloga II: Obisk države: Španija Službe Komisije so se junija 2020 virtualno sestale z: ·akademskimi strokovnjaki, ·združenjem „Abogados del Estado“, ·združenjem tožilcev,

·kolegijem matičarjev, ·nacionalno komisijo za trge in konkurenco, ·računskim sodiščem, ·European Journalists Association, ·FEPA, ·splošnim svetom notarjev, ·splošnim svetom španskih odvetnikov, ·splošnim sodnim svetom, ·neodvisnim pravosodnim forumom, ·združenjem sodnikov „Francisco de Vitoria“, ·sodniki za demokracijo, ·madridsko tiskovno agencijo, ·ministrstvom za zunanje zadeve, ·ministrstvom za pravosodje, ·generalnim državnim tožilstvom, ·platformo za zaščito svobode obveščanja, ·strokovnim in neodvisnim združenjem tožilcev, ·poklicnim združenjem sodnikov, ·napredno zvezo tožilcev, ·tožilskim svetom,

·vrhovnim sodiščem, ·tehničnim kabinetom generalnega državnega tožilstva, ·svetom za preglednost in ·Transparency International Spain. * Komisija se je na več horizontalnih srečanjih sestala tudi z naslednjimi organizacijami: ·Amnesty International, ·Civil Liberties Union for Europe, ·Civil Society Europe, ·Conference of European Churches (Konferenca evropskih Cerkva), ·EuroCommerce, ·European Center for Not-for-Profit Law, ·European Centre for Press and Media Freedom (Evropsko središče za svobodo tiska in medijev), ·European Civic Forum (Evropski forum civilne družbe), ·Free Press Unlimited, ·Front Line Defenders, ·ILGA-Europe, ·International Commission of Jurists (Mednarodna komisija pravnic in pravnikov), ·International Federation for Human Rights (Mednarodna zveza za človekove pravice), ·International Press Institute (Mednarodni inštitut za tisk),