Resolucija Evropskega parlamenta

z dne 22. aprila 2008

s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer za proračunsko leto 2006

EVROPSKI PARLAMENT,

ob upoštevanju zaključnega letnega računa Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer za proračunsko leto 2006 [1],

ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem letnem računu Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer za proračunsko leto 2006, skupaj z odgovori fundacije [2],

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 12. februarja 2008 (5843/2008 – C6-0084/2008),

ob upoštevanju Pogodbe ES in zlasti člena 276 Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti [3], in zlasti člena 185 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EGS) št. 1365/75 Sveta z dne 26. maja 1975 o ustanovitvi Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer [4] ter zlasti člena 16 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 [5] in zlasti člena 94 Uredbe,

upoštevanju člena 71 in Priloge V svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A6-0111/2008),

A. ker je Računsko sodišče navedlo, da je prejelo zadostno zagotovilo o zanesljivosti zaključnega letnega računa za proračunsko leto 2006 ter o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij;

B. ker je Parlament 24. aprila 2007 direktorju Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer podelil razrešnico glede izvrševanja proračuna fundacije za proračunsko leto 2005 [6], in v resoluciji, ki spremlja sklep Parlamenta o razrešnici, med drugim

- - pozval fundacijo, naj bo bolj pozorna na prenose v letu 2005 pri odhodkih za upravo (Naslov II) in poslovanje (Naslov III), ki sta še vedno visoki in znašata 37 % oziroma 44 %;

- - pozval fundacijo, naj predstavi delovni program, ki izraža njen prispevek v operativnem in izmerljivem smislu;

- - izrazil zaskrbljenost, da za leto 2005 ni bilo dokumenta, ki bi vseboval izčrpno analizo tveganj v finančnem in operativnem smislu dejavnosti fundacije, niti potrditev postopkov, ki jih je uvedel odredbodajalec za zagotovitev natančnosti in izčrpnosti finančnih informacij, ki se pošljejo računovodji, razen kar zadeva obdelavo podatkov;

Splošne točke, ki so povezane s horizontalnimi vprašanji agencij EU in so tako pomembne tudi za postopek razrešnice posamezne agencije

1. ugotavlja, da so v letu 2006 proračuni 24 agencij in drugih decentraliziranih organov, za katere je Računsko sodišče opravilo revizijo, znašali 1080,5 milijona EUR (najvišji proračun v višini 271 milijonov EUR je imela Evropska agencija za obnovo, najnižjega pa Evropska policijska akademija (CEPOL) v višini 5 milijonov EUR);

2. poudarja, da med zunanje organe EU, vključene v postopek revizije in razrešnice, sedaj ne sodijo le tradicionalne regulativne agencije, ampak tudi izvajalske agencije, ki so ustanovljene za izvajanje posebnih programov, v prihodnje pa bodo vključena tudi skupna podjetja, ustanovljena kot javno-zasebna partnerstva (skupne tehnološke pobude);

3. ugotavlja, da se je število agencij, vključenih v postopek razrešnice, kar zadeva Parlament, spreminjalo na naslednji način: proračunsko leto 2000: 8; 2001: 10; 2002: 11; 2003: 14; 2004: 14; 2005: 16; 2006: 20 regulativnih in 2 izvajalski agenciji (nista upoštevani agenciji, za kateri sicer Računsko sodišče opravi revizijo, vendar zanju velja notranji postopek razrešnice);

4. zato meni, da je postopek revizije in razrešnice postal preveč okoren in neustrezen glede na sorazmerno velikost proračunov agencij/decentraliziranih organov; naroči svojemu pristojnemu odboru, naj opravi obsežen pregled postopka za podelitev razrešnice agencijam in decentraliziranim organom z namenom oblikovanja enostavnejšega in smotrnejšega pristopa ob upoštevanju vse večjega števila organov, za katere bo v prihodnje treba pripraviti ločena poročila o razrešnicah;

Temeljni razmisleki

5. od Komisije zahteva, da pred ustanovitvijo nove ali prenovo obstoječe agencije jasno obrazloži naslednje elemente: vrsta agencije, njeni cilji, struktura notranjega upravljanja, izdelki, storitve, ključni postopki, ciljna skupina, stranke in deležniki agencije, uradni odnosi z zunanjimi akterji, proračunske obveznosti, finančno načrtovanje, kadrovska politika in politika zaposlovanja;

6. zahteva, da mora delovanje vsake agencije urejati sporazum o letni uspešnosti, ki ga pripravita agencija in pristojni generalni direktorat in ki bi moral vključevati glavne cilje za prihodnje leto, finančni okvir in jasne kazalnike za merjenje uspešnosti;

7. zahteva, da Računsko sodišče ali drug neodvisni revizor redno (in ad hoc) opravlja revizije uspešnosti agencij; meni, da se pri tem ne bi smeli omejiti na običajne dejavnike finančnega upravljanja in pravilne uporabe javnega denarja, ampak bi morali vključiti tudi upravno učinkovitost in uspešnost ter oceno finančnega upravljanja vsake agencije;

8. meni, da je treba pri agencijah, ki nenehno precenjujejo svoje proračunske potrebe, upoštevati tehnični pavšalni odbitek na podlagi prostih delovnih mest; meni, da se bodo zato namenski prejemki agencij dolgoročno zmanjšali, upravni stroški pa posledično znižali;

9. ugotavlja, da so bile mnoge agencije tarča kritik, ker niso spoštovale pravil za javna naročila, Finančne uredbe, kadrovskih predpisov ipd., in opozarja na resnost te težave; meni, da je glavni razlog za takšno stanje dejstvo, da je večina predpisov, tudi Finančna uredba, sestavljenih za večje institucije, večina manjših agencij pa nima kritične mase, ki bi jim omogočala izpolnjevanje predpisanih zahtev; zato poziva Komisijo, naj poišče hitro rešitev in poveča učinkovitost z združitvijo upravnih funkcij različnih agencij, s čimer bi bila dosežena potrebna kritična masa (pri tem je treba upoštevati tudi potrebne spremembe v osnovnih predpisih, ki urejajo delovanje agencij in njihovo proračunsko samostojnost), ali pa obvezno pripravi osnutek specifičnih predpisov za agencije (zlasti izvedbena pravila za agencije), ki bi omogočali popolno izpolnjevanje zahtev;

10. zahteva, da Komisija pri pripravi predhodnega predloga proračuna upošteva, kako so posamezne agencije izvrševale proračun v prejšnjih letih, še posebej v letu n-1, in na podlagi tega ustrezno revidira proračun, ki ga zahteva agencija; poziva svoj pristojni odbor, naj spoštuje revizijo in – če tega ne bo storila Komisija – sam revidira zadevni proračun na realistično raven, ki ustreza zmožnostim črpanja sredstev in izvrševanja zadevne agencije;

11. opozarja na svoj sklep v zvezi z razrešnico za proračunsko leto 2005, v katerem je Komisijo pozval, naj vsakih pet let predloži študijo o dodani vrednosti za vse agencije; poziva ustrezne institucije, naj v primeru negativne ocene o dodani vrednosti agencije sprejmejo vse potrebne ukrepe, tako da spremenijo mandat zadevne agencije ali pa jo zaprejo; ugotavlja, da Komisija v letu 2007 ni opravila niti enega ocenjevanja; vztraja pri tem, da mora Komisija pred podelitvijo razrešnice za proračunsko leto 2007 predložiti vsaj pet takšnih ocen, začenši z najstarejšimi agencijami;

12. meni, da je treba čim prej upoštevati priporočila Računskega sodišča in uskladiti raven subvencij, izplačanih agencijam, z dejanskimi finančnimi potrebami; prav tako meni, da je treba predloge sprememb k splošni Finančni uredbi vnesti tudi v okvirne finančne uredbe in posebne finančne uredbe agencij;

Predstavitev podatkov iz poročil

13. ugotavlja, da agencije nimajo enotnega pristopa glede predstavitve svojih dejavnosti med obravnavanim proračunskim letom, predstavitve računov in poročil o proračunskem in finančnem upravljanju ter vprašanja, ali bi moral direktor agencije pripraviti izjavo o zanesljivosti; ugotavlja, da nekatere agencije ne razlikujejo jasno med (a) predstavitvijo delovanja agencije javnosti in (b) tehničnim poročanjem o proračunskem in finančnem upravljanju;

14. ugotavlja, da v veljavnih navodilih Komisije za pripravo letnih poročil o dejavnosti ni izrecne zahteve, da mora agencija pripraviti izjavo o zanesljivosti, vendar je kljub temu veliko direktorjev agencij pripravilo takšno izjavo za leto 2006, pri čemer eden od primerov vključuje pomemben pridržek;

15. opozarja na odstavek 23 svoje resolucije z dne 12. aprila 2005 [7], v katerem je direktorje agencij pozval, da od zdaj naprej k letnemu poročilu o dejavnosti, predstavljenemu skupaj s finančnimi podatki in podatki o upravljanju, priložijo izjavo o zanesljivosti glede zakonitosti in pravilnosti poslovanja, ki je podobna izjavam, ki jih podpišejo generalni direktorji Komisije;

16. poziva Komisijo, da v skladu s tem spremeni veljavna navodila za agencije;

17. poleg tega predlaga, da bi si morala Komisija skupaj z agencijami prizadevati za oblikovanje usklajenega modela, ki bi ga uporabljale vse agencije ter vsi decentralizirani organi in bi jasno razlikoval med

- letnim poročilom, namenjenim splošnemu bralcu, o poslovanju, delu in dosežkih organa,

- finančnimi izkazi in poročilom o izvrševanju proračuna,

- poročilom o dejavnosti v skladu s poročili o dejavnosti generalnih direktorjev Komisije,

- izjavo o zanesljivosti, ki jo podpiše direktor organa, skupaj z vsemi pridržki ali pripombami, za katere meni, da je treba nanje opozoriti organ za podelitev razrešnice;

Splošne ugotovitve Računskega sodišča

18. je seznanjen z ugotovitvijo Računskega sodišča (letno poročilo, odstavek 10.29 [8], da črpanje subvencij, ki jih Komisija izplačuje iz proračuna Skupnosti, ne poteka na osnovi ustrezno utemeljenih ocen denarnih potreb agencij, ter da to v povezavi z izdatnimi prenosi sredstev povzroča, da imajo zaradi tega agencije veliko likvidnih sredstev na računu; seznanjen je tudi s priporočilom Računskega sodišča, da bi morala biti raven izplačanih subvencij agencijam v skladu z njihovimi resničnimi denarnimi potrebami;

19. ugotavlja, da 14 agencij konec leta 2006 še ni izvajalo računovodskega sistema ABAC (letno poročilo, opomba odstavka 10.31);

20. upošteva pripombo sodišča (letno poročilo, odstavek 1.25) glede vračunanih stroškov za neizkoriščeni dopust, ki so jih obračunale nekatere agencije; opozarja, da je Računsko sodišče podalo izjavo o zanesljivosti v primeru treh agencij (Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja (CEDEFOP), Evropska policijska akademija (CEPOL) in Evropska agencija za železniški promet) za proračunsko leto 2006 (2005: CEDEFOP, Evropska agencija za varnost hrane, Evropska agencija za obnovo);

Notranja revizija

21. opozarja, da je v skladu s členom 185(3) Finančne uredbe notranji revizor Komisije tudi notranji revizor regulativnih agencij, ki prejemajo nepovratna sredstva iz proračuna EU; poudarja, da notranji revizor poroča upravnemu odboru in direktorju vsake agencije;

22. opozarja na pridržek notranjega revizorja v letnem poročilu o dejavnosti za leto 2006, ki pravi:

"Notranji revizor Komisije ne more zadovoljivo izpolnjevati svoje obveznosti notranjega revizorja organov Skupnosti iz člena 185 Finančne uredbe zaradi pomanjkanja osebja.";

23. vendar upošteva pripombo notranjega revizorja v njegovem poročilu o dejavnostih za leto 2006, da se bo od leta 2007 za vse delujoče regulativne agencije vsako leto opravljala notranja revizija z dodatnim osebjem, ki ga je službi za notranjo revizijo odobrila Komisija;

24. ugotavlja naraščajoče število regulativnih in izvajalskih agencij ter skupnih podjetij, ki jih mora služba za notranjo revizijo revidirati v skladu s členom 185 Finančne uredbe; poziva Komisijo, naj pristojni odbor obvesti, ali bo imela služba za notranjo revizijo v prihodnjih letih na voljo dovolj osebja za izvajanje letne revizije vseh takih organov;

25. ugotavlja, da člen 72(5) Uredbe (ES, Euratom) št. 2343/2002 zahteva, da vsaka agencija organu za razrešnice in Komisiji vsako leto predloži poročilo, ki ga pripravi njen direktor, v katerem so povzeti število in vrsta notranjih revizij, ki jih je opravil notranji revizor, njegova priporočila in ukrepi, ki so bili sprejeti v zvezi s temi priporočili; poziva agencije, naj navedejo, ali se to izvaja, in če se, na kak način;

26. je seznanjen s predlogom, ki ga je 14. septembra 2006 notranji revizor podal pristojnemu odboru Parlamenta v zvezi z zmožnostjo agencij, da opravijo notranje revizije, zlasti v povezavi z manjšimi agencijami, in sicer v zvezi s tem, da morajo imeti manjše agencije pooblastilo za nakup storitev notranje revizije v zasebnem sektorju;

Ocenjevanje agencij

27. opozarja na skupno izjavo Parlamenta, Sveta in Komisije [9], dogovorjeno na usklajevanju pred Ekonomsko-finančnim svetom za proračun 13. julija 2007, ki zahteva (i) seznam agencij, ki jih Komisija namerava oceniti, in (ii) seznam že ocenjenih agencij, skupaj s povzetkom pomembnejših ugotovitev;

Disciplinski postopki

28. ugotavlja, da imajo posamezne agencije zaradi svoje velikosti težave pri ustanavljanju ad hoc disciplinskih komisij, ki jih sestavlja osebje iz ustreznih kariernih razredov, in da preiskovalni in disciplinski urad Komisije (IDOC) ni pristojen za agencije; poziva agencije, naj premislijo o medagencijski disciplinski komisiji;

Osnutek Medinstitucionalnega sporazuma

29. opozarja na osnutek Medinstitucionalnega sporazuma o skupnem okviru za evropske regulativne agencije, ki ga je predložila Komisija (KOM(2005)0059), katerega namen je oblikovanje horizontalnega okvira za oblikovanje, strukturo, delovanje, ocenjevanje in nadzor evropskih regulativnih agencij; ugotavlja, da osnutek predstavlja koristno pobudo pri prizadevanju za racionalizacijo ustanavljanja in vodenja agencij; upošteva izjavo Komisije v zbirnem poročilu 2006 (odstavek 3.1, KOM(2007)0274), da so bile razprave o zadevi obnovljene na zasedanju Sveta ob koncu leta 2006, čeprav je napredek pri pogajanjih po objavi osnutka zastal; obžaluje, da pri sprejemanju ni bilo mogoče doseči napredka;

30. zato pozdravlja zavezanost Komisije, da v letu 2008 pripravi sporočilo o prihodnosti regulativnih agencij;

Agencije, ki se financirajo iz lastnih sredstev

31. opozarja, da direktorjema dveh agencij, ki se financirata iz lastnih sredstev, razrešnico podeli upravni odbor; ugotavlja, da imata obe agenciji zbrane visoke presežke iz prihodkov od nadomestil, ki so bili preneseni iz prejšnjih let:

- Urad za usklajevanje na notranjem trgu, denarna sredstva in njihovi ustrezniki: 281 milijonov EUR [10],

- Urad Skupnosti za rastlinske sorte, denarna sredstva in njihovi ustrezniki: 18 milijonov EUR [11];

Posebni vidiki

32. ugotavlja, da je Računsko sodišče za proračunsko leto 2006 ponovno ugotovilo visoke stopnje prenosa (43 % za administrativne odhodke (Naslov II) in 45 % za poslovanje (Naslov III));

33. čeprav Računsko sodišče potrjuje, da je Evropska fundacija v proračunskem letu 2006 v vseh bistvenih pogledih upoštevala določbe, ki se nanašajo na zanesljivost, opozarja na številne pomanjkljivosti, zlasti glede pravila proračunske enoletnosti, podelitve dveh pogodb, dejstva, da so bili zneski, potrošeni v letu 2007, vneseni v proračun za leto 2006, ter nespoštovanja izbirnega merila za uradnike in s tem vzbujanje suma, da med postopkom nista bili zagotovljeni preglednost in nediskriminacija;

34. upošteva kritiko sodišča, da izbirne komisije pri postopku zaposlovanja niso na začetku določile izbirnih meril niti ta niso bila skladna z objavo prostega delovnega mesta, in odgovor fundacije, da je za vsa delovna mesta jasno navedeno, ali je uspešno opravljen test pogoj za uspešnost na natečaju;

35. ugotavlja, da bilanca stanja fundacije vključuje vrednost zemljišča in stavb v višini 1,8 milijona EUR (čeprav so bili stroški izgradnje leta 1992 7,2 milijona EUR) in akumuliran presežek v višini 4,09 milijona EUR;

36. iz letnega poročila fundacije za leto 2006 ugotavlja, da je fundacija v letu 2006 vzpostavila sistem projektnega vodenja za izboljšanje organizacijske učinkovitosti prek večje preglednosti in boljšega usklajevanja porabe sredstev, poleg tega pa je bil za nadaljnje povečanje učinkovitosti izveden tudi sistem spremljanja uspešnosti; poleg tega pa je bil za zagotovitev večje fleksibilnosti razširjen tudi sistem javnega naročanja;

37. nadalje ugotavlja, da je fundacija leta 2006 začela z naknadnim vrednotenjem delovnega programa za obdobje 2001–2004, ki bo izvedeno v povezavi z začasnim ocenjevanjem izbranih vidikov stalnega dela fundacije, da bi opredelili vpliv, dodano vrednost in učinkovitost organizacije; zahteva, naj ga fundacija o rezultatih vrednotenja obvesti.

[1] UL C 261, 31.10.2007, str. 60.

[2] UL C 309, 19.12.2007, str. 116.

[3] UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

[4] UL L 139, 30.5.1975, str. 1.

[5] UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

[6] UL L 187, 15.7.2008, str. 85.

[7] Resolucija Evropskega parlamenta s pripombami, ki spremljajo sklep o razrešnici direktorju Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2003 (UL L 196, 27.7.2005, str. 75).

[8] UL C 273, 15.11.2007, str. 1.

[9] Dokument Sveta DS 605/1/07 rev1.

[10] Vir: Poročilo o letnih računovodskih izkazih Urada za usklajevanje na notranjem trgu za proračunsko leto 2006 z odgovori Urada (UL C 309, 19.12.2007, str. 141).

[11] Vir: Poročilo o letnih računovodskih izkazih Urada Skupnosti za rastlinske sorte za proračunsko leto 2006 z odgovori Urada (UL C 309, 19.12.2007, str. 135).

--------------------------------------------------