SL    SL SL 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 11.6.2008 
SEC(2008) 2014 kon č. 
  
POROČILO KOMISIJE 
Združeno kraljestvo 
 
Poročilo, pripravljeno v skladu s členom 104(3) Pogodbe 
 
(predložila Komisija) 
 
{SEC(2008) 2016} 
SL 2   SL POROČILO KOMISIJE 
Združeno kraljestvo 
 
Poročilo, pripravljeno v skladu s členom 104(3) Pogodbe 
 
1. U VOD 
To poročilo ocenjuje nedavni in sedanji prora čunski razvoj v Združenem kraljestvu in 
pregleduje kratkoro čna in srednjero čna pričakovanja z vidika skupnih gospodarskih pogojev 
ter političnih ukrepov, ki jih je sp rejela vlada. Pripra vljeno je v skladu s členom 104(3) 
Pogodbe in sledi objavi Združenega kraljestva o načrtovanem  primanjkljaju, ki presega 
referenčno vrednost. 
Člen 104 Pogodbe dolo ča postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Ta postopek je 
podrobneje opredeljen v Uredbi Sv eta (ES) št. 1467/97 „o pospeš itvi in razjasnitvi izvajanja 
postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem“1, ki je del Pakta stabilnosti in rasti. Medtem 
ko se zgornje dolo čbe nanašajo na Združeno kraljestvo na enak na čin kot na druge države, ki 
ne sodelujejo v euroobmo čju, je treba opozoriti, da se obveznost po členu 104(1) Pogodbe o 
izogibanju čezmernemu javnofinan čnemu primanjkljaju v skladu s členom 5 Protokola o 
nekaterih dolo čbah, ki se nanašajo na Združeno kralje stvo Velike Britanije in Severne Irske, 
ne uporablja za Združeno kraljestvo, dokler ne pristopi k tretji fazi EMU. Namesto tega je Združeno kraljestvo v skladu s členom 116(4) Pogodbe zavezano, da „se izogne čezmernemu 
primanjkljaju“, dokler je v drugi fazi EMU. 
Komisija mora po členu 104(2) Pogodbe spremljati izpolnjevanje obveznosti iz prora čunske 
discipline na podlagi dveh kriterijev, in sicer: (a) ali razmerje med na črtovanim ali dejanskim 
javnofinan čnim primanjkljajem in bruto doma čim proizvodom (BDP) presega referen čno 
vrednost 3 % (razen če se ni to razmerje znatno in stal no zmanjševalo ter doseglo ravni blizu 
referenčne vrednosti); oziroma če ni preseganje referen čne vrednosti le izjemno in za časno, 
razmerje pa ostaja blizu referen čne vrednosti); in (b) ali razm erje med javnim dolgom in BDP 
presega referen čno vrednost 60 % (razen če se razmerje ne znižuje zadosti in ne približuje 
dovolj hitro referen čni vrednosti).  
Člen 104(3) Pogodbe dolo ča, da Komisija pripravi poro čilo, če država članica ne izpolnjuje 
zahtev enega ali obeh navedenih meril. Poro čilo „upošteva tudi, ali javnofinan čni primanjkljaj 
presega javne investicijske odhodke ter vse dr uge pomembne dejavnike, tudi srednjero čno 
gospodarsko in prora čunsko stanje države članice“.  
Predhodni postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Združeno kraljestvo (njegov tretji 
tak postopek
2) je bil razveljavljen oktobra 2007. Za čel se je septembra 2005, ko je Komisija 
                                                 
1 UL L 209, 2.8.1997, str. 6. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1056/2005 (UL L 174, 
7.7.2005, str. 5). Poro čilo prav tako upošteva „Podroben opis izvajanja Pakta stabilnosti in rasti ter 
smernice o obliki in vsebini programov stabilnosti in konvergen čnih programov“, ki ga je potrdil 
Ekonomsko-finan čni svet dne 11. oktobra 2005, na voljo na  
http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. 
2 Prvi postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem pr oti Združenemu kraljestvu je bil razveljavljen leta 
1998. Po izidu primanjkljaja v višini 3,2 % BDP v letu 2002/2003 je Komisija aprila 2004 s poro čilom 
po členu 104(3) Pogodbe za čela drugi postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Glede na 
pričakovanja, do se bo čezmerni primanjkljaj v prihodnjem letu vrnil pod vrednost praga, sta Komisija 
SL 3   SL sprejela poro čilo v skladu s členom 104(3) Pogodbe po obvestilu o postopku v zvezi s 
čezmernim primanjkljajem iz avgusta 2005, ki je poro čalo o razmerju javnofinan čnega 
primanjkljaja v višini 3,2 % v finan čnem letu 2004/20053. Januarja 2006 je Svet na 
priporočilo Komisije odlo čil, da ima Združeno kraljestvo v skladu s členom 104(6) Pogodbe4 
čezmerni primanjkljaj. Isto časno in prav tako na podlagi priporo čila Komisije je Svet v 
skladu s členom 104(7) Pogodbe naslovil priporo čila na Združeno kraljestvo z namenom 
odprave stanja čezmernega javnofinan čnega primanjkljaja najkasneje do leta 2006/2007. 
Komisija je 12. septembr a 2007 sprejela priporo čilo za odlo čbo Sveta o odpravi postopka. 
Svet je 9. oktobra 2007 odlo čil, da v skladu s členom 104(12) Pogodbe odpravi postopek v 
zvezi s čezmernim primanjkljajem. 
Po podatkih postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki so jih marca 20085 sporočili 
organi Združenega kraljestva, je bi lo predvideno, da bo javnofinan čni primanjkljaj dosegel 
3,2 % BDP v letu 2008/2009 in tako presegel referen čno vrednost 3 % BDP, medtem ko bo 
bruto javnofinan čni dolg znašal 43,0 % BDP6, torej bo pod referen čno vrednostjo 60 % BDP, 
vendar z naraš čajočim trendom; ta razmerja so enaka razmerjem, objavljenim marca 2008 v 
proračunu Združenega kraljestva. Posledi čna objava politike z dne 13. maja o znižanju 
dohodnine v letu 2008/2009, kar se bo financiral o z dodatnim zadolževanjem (glej poglavje 
2), ima za posledico višja razmerja predvidene ga primanjkljaja in dolga, kot so tista v 
obvestilu. 
Tabela 1 : Javnofinan čni primanjkljaj in dolg a 
 2004/05 2005/06 2006/07 2007/08 2008/09 2009/10 
 
     COM proraču
n 2008 
b COM  proračun 
2008 b  
Javnofinan čni saldo 
Bruto javnofinan čni dolg  3,5 
 
39,7 3,1 
 
41,7 2,6 
 
42,5 2,9 
 
43,2 3,3 
 
46,2 3,2 
 
45,2 3,3 
 
47,5 2,8 
 
46,1 
Opomba : 
a V odstotkih BDP. 
b Napovedi, sporo čene marca 2008, so enake napo vedim, objavljenim v prora čunu za leto 2008. 
Vir: Eurostat, Napoved služb Komi sije iz pomladi 2008 in prora čun za leto 2008  
Številka za primanjkljaj v letu  2008/2009 v obvestilu zagotavlja dokaze prima facie  
predvidenega čezmernega primanjkljaja v Združenem kraljestvu v smislu Pogodbe in Pakta 
stabilnosti in rasti, medtem ko je kasnejša ob java politike dodaten dokaz. Zato se je Komisija 
odločila, da s sprejetjem tega poro čila začne postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem za 
Združeno kraljestvo. Poglavje 2 poro čila preučuje merilo glede primanjkljaja, poglavje 3 pa 
merilo glede dolga. Poglavje 4 se ukvarja z javnimi naložbami in drugimi pomembnimi 
dejavniki. Tehni čna analiza, ki podpira zaklju čke poročila, je podana v bolj podrobnem 
                                                                                                                                                        
in Ekonomsko-finan čni odbor nato zaklju čila, da za Združeno kraljestvo ne velja, da ima stanje 
čezmernega primanjklj aja, kot je dolo čeno v Pogodbi. 
3 Finan čno leto Združenega kraljestva traja od aprila do marca. Postopek v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem se upor ablja za Združeno kraljestvo na podlagi finan čnega leta (Priloga k Uredbi št. 
1467/97).  
4 Vsi dokumenti za Združeno kraljestvo, ki se nanašajo na postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, 
so na voljo na spletni strani: 
 http://ec.europa.eu/economy_finance/netsta rtsearch/pdfsearch/pdf.cfm?mode=_m2.  
5 Po Uredbi Sveta (ES) št. 3605/93 morajo države članice dvakrat letno poro čati Komisiji o stopnjah 
svojih predvidenih in dejanskih javnofinan čnih primanjkljajev in dolgov. Najnovejše obvestilo 
Združenega kraljestva je na voljo na: 
 http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_p ageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal. 
6 Uporablja verzijo BDP, prilagojeno s FISIM. 
SL 4   SL delovnem dokumentu osebja Komisije, ki  je objavljeno vzporedno s tem poro čilom7. Oba 
dokumenta upoštevata napovedi služb Komisije iz pomladi 2008, ki so bile objavljene 28. 
aprila.  
2. MERILO GLEDE PRIMANJKLJAJA   
Za leto 2008/2009 je bilo v obvestilu iz marca 2008 predvideno, da bo javnofinan čni 
primanjkljaj dosegel 3,2 % BDP. 
• Čeprav predvideni primanjkljaj presega 3 % BDP, je blizu  referenčne vrednosti iz 
Pogodbe. 
• Načrtovani presežek preko referen čne vrednosti v višini  3 % BDP ni izjemen . Zlasti: 
i) ni posledica izrednega dogodka v smislu P ogodbe ter Pakta stabilnosti in rasti;  
ii) ni posledica resnega gospodarskega upada v smis lu Pogodbe ter Pakta stabilnosti in rasti. 
Rast BDP v letih 2006 in 2007 je bila nad poten cialom, z letnim izidom  2,9 % oziroma 3,0 %. 
Za leti 2008 in 2009 se lahko napoved služb Komi sije iz pomladi 2008 šteje kot najnovejša 
ocena gospodarskih pri čakovanj v Združenem kraljestvu. Ta napoved predvideva, da se bo 
rast v Združenem kraljestvu v letih 2008 in 2009 upo časnila na letne st opnje pod potencialom 
zaradi oslabljenja doma čega povpraševanja pod vplivom neugodnih kreditnih pogojev, ki so 
posledica pretresa na finan čnih trgih, šibkejšega stanovanjskega trga in višje inflacije, ki bo 
poslabšala realne razpoložljive dohodke. Napoved iz pomladi 2008 je glede vra čanja tržnih 
kreditnih pogojev, vklju čno za zavarovano in nezavarovano zadolževanje prebivalstva, za 
katerega pomladna napoved pri čakuje, da se bo nadaljevalo v leto 2009, bolj previdna kot 
proračunska napoved Združenega kraljestva. Pri čakovano izboljšanje neto izvoza ne more v 
celoti nadomestiti pomanjkanja v doma čem povpraševanju. Nenazadnje se pri čakuje, da bo 
četrtletna rast BDP ostala pozitivna, letna rast  BDP pa bo dosegla 1,7 % v letu 2008 in 1,6 % 
v letu 2009. Te stopnje rasti so enake povpre čju neodvisnih napovedi iz  maja 2008, kot jih je 
pripravila Zakladnica Združenega kraljestva8. Napoved iz pomladi na podlagi finan čnega leta 
pričakuje rast BDP v višini 1,4 % v le tu 2008/2009 in 1,8 % v letu 2009/2010.  
• Načrtovani presežek prek referen čne vrednosti 3 % BDP ni za časen v smislu Pogodbe ter 
Pakta stabilnosti in rasti. Ob predpos tavki, da bo vlada upoštevala necikli čne primarne 
načrte izdatkov, ki so bili objavljeni v prora čunu za leto 2008, je napoved služb Komisije 
iz pomladi 2008 v letu 2009/2010 predvidela, da  bo primanjkljaj ostal na 3,3 % BDP, s 
slabim gospodarskim okvirom, ki bo prešel skozi po časno rast prihodkov. V jasnem 
nasprotju je prora čunska napoved iz marca 2008 s primanjkljajem v višini 2,8 % BDP v 
letu 2009/2010 z ve čjim optimizmom vlade, ki te melji na hitrejšem in mo čnejšem 
gospodarskem okrevanju kot napoved služb Komis ije iz pomladi: rast v višini 1,75 % v 
letu 2008/2009, ki ji bo sledil  vzpon na 2,5 % v letu 2009/2010. 
                                                 
7 Tehni čni dokument služb Komisije, priložen poro čilu o Združenem kraljestvu, ki je pripravljeno v 
skladu s členom 104(3) Pogodbe [ECFIN/G1/2008/REP 52966]. 
8 Zakladnica Združenega kraljestva (2008): Napovedi za gospodarstvo Združenega kraljestva – 
primerjava neodvisnih napovedi, maj 2008  
http://www.hm-treasury.gov.uk/m edia/0/C/200805forcomp.pdf. 
SL 5   SL Tabela 2 : Makroekonomski in prora čunski razvoj  a 
  2004/05 2005/06 2006/07 2007/08 2008/09 2009/10 
     COM  proraču
n 2008  COM  proraču
n 2008  
Realni BDP (spremembe v %) 
b 3,3 1,8 2,9 3,0 1,7 2,0 1,6 2,5 
Potencialni BDP (spremembe v 
%) b,c 2,7 2,7 2,8 2,7 2,4 2,5 2,3 2,5 
Proizvodna vrzel (v % potencialnega BDP) 
b,c 0,7 –0,1  0,0 0,4 –0,3 –0,6 –1,0 –0,6 
Javnofinan čni saldo  3,5 3,1 2,6 2,9 3,3 3,2 3,3 2,8 
Primarni saldo  –1,4 –1,0 –0,4 –0,7 –1,1 –1,2 –1,2 –0,8 
Enkratni in drugi za časni 
ukrepi  - 0,3 - - - - - - 
Bruto javne investicije v osnovna sredstva
 1,8 0,6 1,8 1,9 2,0 2,0 1,9 2,0 
Ciklično prilagojeni saldo c,d –3,7 –3,0 –2,7 –3,0 –3,1 –2,9 –2,9 –2,6 
Ciklično prilagojeni primarni 
saldo –1,7 –0,9 –0,6 –0,8 –0,9 –0,9 –0,8 –0,6 
Strukturni saldo d,e –3,7 –3,3 –2,7 –3,0 –3,1 –2,9 –2,9 –2,6 
Strukturni primarni saldo  –1,7 –1,2 –0,6 –0,8 –0,9 –0,9 –0,8 –0,6 
Opombe : 
a V odstotkih BDP, razen če ni določeno druga če. 
b Podatki na podlagi koledarskega leta. Številke v stolpcu 2004/2005 se nanašajo na koledarsko leto 2004.  
c Potencialna rast BDP, proizvodne vrzeli in cikli čno prilagojeni sladi, pripisani prora čunu za leto 2008, so sporo čeni, kakor 
so jih prera čunale službe Komisije na podlagi informacij v prora čunu. 
d Načrt proračuna za leto 2008 za cikli čno prilagojene in strukturne salde v letu 2007/2008 (kakor so jih prera čunale službe 
Komisije) znaša 2,8 % BDP. 
e Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih za časnih ukrepov. 
Vir: Eurostat in napovedi služb Komisije iz pomladi 2008.  
Vendar so prora čunske napovedi Komisije iz pomladi 2008 (in prora čunsko poro čilo za leto 
2008) nastale pred izjavo vlade z dne 23. apri la 2008, da je sedaj predvidela elemente 
nadomestila za nekatere izmed tistih, na katere je negativno vplivala odstranitev 10 % za četne 
stopnje davka na prihodek iz aprila 2008 (eden izmed ukrepov, objavljenih v prora čunu iz 
marca 2007). Za četni ukrep, objavljen 13. maja 2008, je  znižanje dohodnine v letu 2008/2009, 
ki se bo financirala z dodatnim zadolževanjem, kar bo vodilo v pove čanje primanjkljaja v letu 
2008/2009 za 0,2 odstotne to čke BDP in s tem v povišanje napovedi služb Komisije glede 
primanjkljaja na 3,5 % BDP. Vlada je v svoji iz javi objavila, da v prihodnjih letih namerava 
„nadaljevati z enako stopnjo podpore za  tiste, ki imajo nižje prihodke “9. Izjava ne zavezuje 
vlade, da podaljša nadomestil o, financirano z dolgom, ki ga  je ponudila v letu 2008/2009, na 
leto 2009/2010 (in s tem odpre možnost kompe nzacije ukrepov v zvezi z davki in odhodki10). 
Nenazadnje vsebuje za leto 2009/2010 veliko tveganje za prekora čitev primanjkljaja v 
primerjavi z na črti proračuna iz marca 2008, pod enakimi pogoji s podobnim vplivom na 
napoved iz pomladi.  
Če povzamemo, je na črtovani primanjkljaj blizu referen čne vrednosti 3 % BDP, vendar 
načrtovani presežek preko referen čne vrednosti ni niti izjemen niti za časen v smislu Pogodbe 
ter Pakta stabilnosti in rasti. Analiza kaže, da merilo glede primanjkljaja iz Pogodbe ni 
izpolnjeno.  
                                                 
9 Glej odstavek 35 izjave finan čnega ministra:  
http://www.hm-
treasury.gov.uk/newsroom_and_s peeches/speeches/sta tement/Speech_statement_130508.cfm. 
10 Nadaljnje objave politike se pri čakujejo v jesenskem predprora čunskem poro čilu za leto 2008.  
SL 6   SL 3. MERILO GLEDE DOLGA  
Razmerje bruto javnofinan čnega dolga v Združenem kraljestvu bo v srednjero čnem obdobju 
ostalo pod referen čno vrednostjo 60 % BDP, tudi če se predvideva naraš čajoči trend do leta 
2009/2010. Napoved iz pomladi 2008 ocenjuje, da se je bruto dolg ob koncu leta 2007/2008 
povišal na 43,2 % BDP, napoveduje pa nadaljnje  povišanje razmerja dolga na 46,2 % BDP v 
letu 2008/2009 ter na 47,5 % v letu 2009/2010 (g lej tabelo 1); po objavi 13. maja se 
pričakujejo rahlo višja razmerja. Pospešitev kopi čenja javnofinan čnega dolga je delno 
posledica poslabšanja primarnega salda. Venda r napoved zvišanja razmerja dolga za 3 
odstotne to čke v predhodnem letu v letu 2008/2009 prav tako odraža u činek imenovalca iz 
nižje rasti realnega BDP ter defl ator BDP kot tudi prilagoditev  pretoka delnic za skoraj 1 % 
BDP zaradi pri čakovane zamenjave posojila banki Bank of England  na Northern Rock bank , 
ki se je z neposrednim javnim financiranje m postopno podaljševal od  septembra 2007 (glej 
poglavje 4.4 spodaj). 
Analiza kaže, da je merilo glede dolga iz Pogodbe izpolnjeno. 
4. POMEMBNI DEJAVNIKI  
Člen 104(3) Pogodbe dolo ča, da poro čilo Komisije „upošteva  tudi, ali javnofinan čni 
primanjkljaj presega javne inve sticijske odhodke, in vse druge  pomembne dejavnike, tudi 
srednjeročno gospodarsko in prora čunsko stanje države članice“. Ti dejavniki so bolj 
podrobno razloženi v členu 2(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97, ki prav tako dolo ča, da se 
„vsi dejavniki, ki so po  mnenju zadevne države članice pomembni za cel ovito kvalitativno 
ocenjevanje presežka preko referen čne vrednosti in ki jih je država članica predložila 
Komisiji in Svetu“ primerno upoštevajo.  
Naslednja štiri podpog lavja ob upošteva nju zgornjih dolo čb po vrsti upoštevajo (1) 
srednjeročni gospodarski položaj; (2) srednjero čno proračunsko stanje (vklju čno z javnimi 
naložbami); (3) druge dejavnike, ki jih je predložila država članica; in (4) druge dejavnike, za 
katere Komisija meni, da so pomembni.  
4.1 Srednjero čni gospodarski položaj 
Ciklični pogoji in potencialna rast   
Ker je gospodarstvo Združeneg a kraljestva v letih 2006 in 2007 raslo po stopnjah, ki so 
nekoliko nad potencialom, napoved iz poml adi 2008 kaže, do bo gospodarstvo Združenega 
kraljestva v letih 2008 in 2009 dož ivelo obdobje slabe gospodarske rasti glede na potencial. 
To popuš čanje je predvsem posledica ši roko zasnovanega poslabšanja doma čega 
povpraševanja, čeprav ga spremlja izboljšanje zunanjeg a povpraševanja zaradi precejšnjega 
razvrednotenja šterlinga. Sl ednje bo pomagalo popraviti trenutni primanjkljaj na teko čem 
računu Združenega kraljestva, ki je dosegel 4,2 % BDP v letu 2007. S potencialnimi 
stopnjami rasti, ki so ocenjene rahlo pod 2,5 %, bo pri čakovana rast BDP v višini 1,7 % v letu 
2008 in 1,6 % v letu 2009 do konca obdobja napovedi vodila v negativno proizvodno vrzel okrog 1 % BDP. Ta profil proizvodne vrzeli kaže na slabe gospodarske razmere v letih 2008 
in 2009, vendar ne predstavlja mo čnega gospodarskega upada.  
Nedavne strukturne reforme 
Kljub razmeroma mo čnemu rezultatu rasti v zadnjih letih in zelo prožnemu trgu dela, kapitala 
ter proizvodnemu trgu se še vedno zdi, da se Združeno kraljestvo sre č
uje s težavami na 
področju produktivnosti. Leta 2006 je BDP na opravl jeno uro v Združenem kraljestvu znašal 
4 % pod povpre čjem euroobmo čja. Vendar je Združeno kraljestvo nekoliko nadoknadilo s 
povprečno letno rastjo na podro čju produktivnosti dela v letih 2001–2006 z 2,1 % v 
SL 7   SL primerjavi z 1,0 % v euroobmo čju. Ukrepi strukturne polit ike so se v okviru lizbonske 
strategije za rast in  delovna mesta osredoto čili na izboljšanje znanj in spretnosti, R&R in 
inovacij, znanstvene podlage, ureditve, režima konkurence in produkt ivnosti javnih služb, v 
skladu s prednostnimi nalogami, uveljavljenimi v nacionalnem programu reform Združenega 
kraljestva (vklju čno z zadnjim poro čilom o izvajanju iz leta 2007 ). Po celovitem pregledu 
porabe leta 2007 se pri čakuje, da bo poraba za znanost v nasl ednjih treh letih ostala stabilna 
na približno 0,4 % BDP.  Ob celoviti izvedbi bodo reformna prizadevanja dolgoro čno verjetno 
pozitivno vplivala na rast (in s tem na prora čunsko stanje). 
4.2 Srednjero čni gospodarski položaj 
Strukturni primanjkljaj in fi skalna konsolidacija v dobrih časih 
Po izrednih dosežkih fiskalne konsolidacij e konec 90. let 20. stoletja se je prora čunska 
naravnanost v za četku 21. stoletja umirila, predvsem zar adi jasnega cilja politike, da znatno 
dvigne izdatke na javne storitve. Posledi čno se je javnofinan čni saldo Združenega kraljestva 
prestavil iz presežka v poznih 90. letih 20. stolet ja na glavni primanjkljaj v višini 3,5 % BDP 
v letu 2004/2005, kar je enakovredno poslabšanju  strukturnega salda v višini 4,5 odstotne 
točke BDP11 med leti 1999/2000 in 2004/2005. V le tih 2005/2006 in 2006/2007 je mo čna rast 
davkov na dobi ček pravnih oseb, pove čana z višjimi vnosi davkov finan čnega sektorja zaradi 
močne donosnosti trga lastniških vrednostnih papirjev ter dejavnosti združevanja in 
prevzemov, prispevala k izboljšanju ocen glavnega in strukturnega primanjkljaja. Vendar se je 
osnovno prora čunsko stanje kljub gospodarsko dobrim časom v letu 2007/2008 poslabšalo. 
Kot posledica procikli čne fiskalne politike v letu 2007/2008 je  ocenjeno, da se je strukturni 
primanjkljaj v tem letu pove čal za četrtino odstotne to čke na 3 % BDP. Napoved služb 
Komisije iz pomladi 2008 je z naravnanostjo v prihodnost predvidela na daljnje poslabšanje 
proračunskega stanja v letu 2008/2009 z gospodarskim upadom, ki bo prešel v po časnejšo rast 
prihodkov. Vendar fiskalno zmanjšanje, ki ga je objavila vlada maja 2008, pri čakuje, da bo 
glavni primanjkljaj sedaj dosegel 3,5 % BDP z r azmerjem strukturnega primanjkljaja, ki se bo 
povečal za četrtino odstotne to čke. Napoved iz pomladi 2008 je ocenila strukturni 
primanjkljaj na okrog 3 % BDP v letu 2009/2010, tretjino odstotne to čke manj kot zadnja 
ocena strukturnega primanjkljaja v le tu 2008/2009. Slednje delno odraža skupne u činke 
diskrecijskih ukrepov, vklju čno z višjimi davki na alkohol te r motorna vozila, objavljenimi v 
proračunu za leto 2008 ter s stalno po časnejšo rastjo javnofinan čnih odhodkov. Vendar 
zavzetost vlade, da nadalje zagotavlja nedolo čeno stopnjo nadomestila gospodinjstvom z 
nizkimi dohodki preko leta 2008/2009, nosi precejš nje tveganje, da bo znižanje razmerja 
strukturnega primanjkljaja v letu 2009/2010 dejansko zaradi tega nezadovoljivo.  
Javne naložbe   
Bruto javnofinan čne investicije v osnovna sredstva so se pove čale z 1,2 % BDP v letu 
2000/2001 na 1,9 % v letu 2007/2008, kar odseva politiko vlade, da poviša javne investicije z relativno nizkih stopenj v prejšnjih letih. Vendar je razmerje javnofinan čnega primanjkljaja 
od leta 2002/2003 dosledno presegalo razmerje br uto investicij v osnovna sredstva v BDP. Po 
napovedih služb Komisije bo razmerje javnofinan čnega primanjkljaja v celotnem obdobju 
napovedi še naprej presegalo razmerje br uto investicij v osnovna sredstva. Med leti 
2007/2008 in 2008/2009 je predvideno, da se bo razm erje javnih investicij povišalo za 0,1 
odstotne to čke na 2,0 % BDP, medtem ko naj bi se glavni primanjkljaji (pred objavo z dne 
13. maja) pove čali za 0,4 odstotne to čke.  
                                                 
11 Ocenile službe Komisije z uporabo skupne metodologije za ocenjevanje proizvodnih vrzeli. 
SL 8   SL Kakovost javnih financ   
V prejšnjih letih se je razmerje javnofinan čnih odhodkov do BDP povišalo za ve č kot 5 
odstotnih to čk, z 39 % v letu 1999/2000 na 44 % v letu 2006/2007. Za primerjavo, povpre čje 
EU je bilo okrog 47 % tako leta 1999 kot tudi leta 2006. Dvig v Združenem kraljestvu podpira 
vladna politika zviševanja odhodkov na javne  storitve, s posebnim poudarkom na pove čanju 
javnih investicij iz relativno nizk ih stopenj v prejšnjih letih. Ce lovit pregled porabe (CPP) iz 
leta 2007 – objavljen skupaj s predprora čunskim poro čilom oktobra 2007 – je vzpostavil 
proračunske načrte in prednosti za leta 2008/2009, 2009/2010 in 2010/2011. Na črti porabe v 
obdobju CPP 2007 predvidevajo mo čno nižjo rast v primerjavi s prejšnjimi pregledi porabe. 
Pričakuje se, da bo skupna javna poraba v obdobju CPP 2007 real no narasla za povpre čno 
2,1 % na leto, ob povpre čju 4,0 % za prora čunske preglede, ki zajemajo obdobje od aprila 
1999 do marca 2008. Da bi podprla resorske na črte porabe in omogo čila sprostitev sredstev za 
prednostna podro čja, je vlada v okviru CPP 2007 vpelja la tudi vrsto pobud za nadaljnjo 
krepitev uspešnosti in u činkovitosti javne porabe, vklju čno z vrednostjo za denarni program 
ter okvirom upravljanja stor ilnosti. Še vedno je prezgodaj za sodbo, ali bodo vpeljani ukrepi 
dejansko vodili do realnega izboljšanja v u činkovitosti javne porabe. Obstaja tveganje, da bi 
katera izmed navedenih u činkovitosti pr edstavljala čiste prihranke, kar bi povzro čilo nižji 
kakovostni rezultat javnih storitev. Poleg tega je cilje izre dno težko oceniti. 
Dolgoročna vzdržnost javnih financ  
Zdi se, da se Združeno kraljestvo sre čuje s srednjim tveganjem glede vzdržnosti javnih financ. 
Razmerje bruto dolga je trenutno krepko pod 60 % referen čne vrednosti BDP iz Pogodbe, 
čeprav raste. Dolgoro čni proračunski učinki staranja so blizu povpre čja EU, z javnimi 
pokojninskimi izdatki, ki kažejo neko liko bolj omejeno zv išanje kot povpre čje v EU, delno 
zaradi dejstva, da se Združeno kraljestvo bolj kot druge države EU opira na zasebne 
pokojninske ureditve. Obsežne reforme pokojninske ga sistema, sprejete  leta 2007, ki so 
obravnavale zadevo potencialno neprimerne ga prihodnjega ukrepa, bodo verjetno vklju čevale 
nekoliko višji porast odhodkov, povezanih s starostjo. Analiza Komisije, ki temelji na 
proračunskem stanju v koledarskem letu 2007, navaja , da so trajne javne finance ogrožene; 
sklep, ki se poslabša, če se upošteva tudi dolgoro čni proračunski učinek staranja populacije. 
Doseganje visokih primarnih presežkov bi prispe valo k zmanjševanju tveganj za trajnost 
javnih financ. 
4.3 Drugi dejavniki, ki jih je predložila država članica 
V dopisu z dne 20. maja 2008 so organi Združe nega kraljestva navedli nekaj pomembnih 
dejavnikov v skladu s členom 2(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97. Opozorili so, da so 
napovedi glede javnih financ iz prora čuna za leto 2008 temeljile na previdnih, neodvisno 
revidiranih predpostavkah – princip, namenjen  zagotavljanju dodatnih rezerv pri glavnih 
proračunskih zneskih in zaš čite pred nepredvideni mi dogodki. Napovedi vklju čujejo 
negativne vplive in sprememb e navzdol na številnih podro čjih, vključno z davčnimi prihodki 
iz finančnega sektorja in nepremi čninskega trga. Organi nadalje opozarjajo, da pove čanje 
primanjkljaja, napovedano v prora čunu za leto 2008, kratkoro čno odraža delovanje 
avtomatskih stabilizatorjev kot tudi nedisk recijskih dejavnikov, ki  so posledica neobi čajnih 
motenj na svetovnih finan čnih trgih. V dopisu je navedeno, da napovedi Združenega 
kraljestva kažejo, da se bo prora čunski primanjkljaj Združenega  kraljestva v letu 2009/2010 
zmanjšal pod referen čno vrednost 3 % BDP, kar bo poudarilo izjemno za časno naravo 
presežka nad referen čno vrednostjo 3 % BDP. Ostale to čke, ki jih organi poudarjajo, so: 
stopnje dolga precej pod referen čno vrednostjo, ki po njihovem mnenju omogo čajo prožne 
trajne naložbe v javnem sektorju; zavzemanje za izboljšanje u činkovitosti in cenovne 
primernosti javne porabe; na črti porabe, ki omogo čajo izboljšave v javnih storitvah; mo čna 
SL 9   SL zavzetost za izvajanje lizbonske strategije za rast in delovna mesta, vklju čno s porabo za 
znanost, tehnološkega programa in visokošolskega izobraževanja ter na črtovana poraba za 
uradno razvojno pomo č (Official Development Assistance  – ODA). Zgoraj predstavljena 
analiza zajema postavke, ki so jih predloži le oblasti, razen opažanj oblasti na podro čju 
zavzemanja Združenega kraljestva za mednarodno pomo č. V slednji postavki so organi 
zabeležili program Združenega kraljestva za pove čanje svojih mednarodnih razvojnih 
prispevkov, zlasti v okviru kolektivne obveznosti EU za zagotavljanje povpre čja 0,56 % bruto 
nacionalnega dohodka kot uradno razvojno pomo č do leta 2010. Združeno kraljestvo naj bi to 
stopnjo predvidoma doseglo v letu 2010/2011.  
V letih 2005 in 2006 je razmerje neto uradne razvojne pomo či Združenega kraljestva do bruto 
nacionalnega dohodka (BND) znašalo 0,47 % oziroma 0,51 %12. Številke uradne razvojne 
pomoči za ti dve leti so vklju čevale odpis dolga Nigeriji, o čemer se je dogovorila skupina 
direktorjev Pariškega kluba. Leta  2007 je uradna razvojna pomo č padla na 0,36 %, kar odraža 
nižje stopnje odpisa dolga.  
4.4 Drugi dejavniki, za katere Komisija meni, da so pomembni 
Napoved služb Komisije iz pomladi 2008 predvideva, do se bodo necikli čni primarni 
odhodkovni na črti, ki so bili objavljeni kot del cel ovitega pregleda por abe 2007, upoštevali. 
Vendar so letni rezultati skupnih  odhodkov v šestih letih, med 2002/2003 in 2007/2008, 
presegli prvotna  skupna prora čunska sredstva, ki so bila vzpos tavljena v prejšnjih pregledih 
porabe. Vendar pretekli trendi kažejo, da so obi čajni rezultati odhodkov v prvem letu obdobja 
pregleda porabe manjši, kar nakazuje, da so tveganja odhodkov, ki so višji od na črtovanih, za 
napoved primanjkljaja v letu 2008/2009 ma njša, vendar se bodo v letu 2009/2010 pove čala.  
Nacionalizacija banke Northern Rock bank  z dne 22. februarja 2008, ki  se je od septembra 
2007 srečevala z resnimi likvidnostnimi težavami zaradi  zmanjšanja posojil, trenutno ni imela 
nobenega neposrednega u činka na bilance javnega financiran ja. Ni pa še popolnoma jasno, ali 
bi se moralo posojilo banki Bank of England , ki je ob koncu marca 2008 znašalo 24,1 
milijarde GBP ali 1,7 % BDP, sporo čiti kot javnofinan čni dolg, ker je bilo podeljeno v imenu 
države ter z njenim poroštvom. O tem trenutno r azpravljata Urad Združenega kraljestva za 
državno statistiko (ONS) in Eurost at. Med tem likvidnostna podpora banki Bank of England  
ter poroštva zakladnice drugim upnikom banke (okrog 30 milijard GBP ali 2,0 % BDP) ostajajo pogojna obveznost.  
Računovodska obravnava nekaterih pogodb javno-zas ebnega partnerstva je predmet teko če 
razprave med Eurostatom in Uradom Združenega kraljestva za državno statistiko
13. Komisija 
se zaveda, da želijo oblasti Združenega kraljestva spreje ti mednarodne standarde poro čanja o 
finančnem položaju za pripravo letnih finan čnih izkazov ministrstev in drugih javnih organov 
od leta 2009/2010. Ta korak bi lahko prerazpor edil nekatere trenutne zasebne finan čne 
pobude, ki so zunajbilan čne, v knjige javnega sektorja. Prer azporeditve ne bi nujno negativno 
vplivale na bilance javnega financiranja. Vseeno je mogo če, da bi lahko spremembe v 
računovodski obravnavi, vklju čno z vsemi spremembami za uskladitev s smernicami 
Eurostata za ra čunovodstvo javno-zasebnega partnerstva v bilancah javnega financiranja, 
vodile do majhnega povišanja ocene javnofinan čnega primanjkljaja v letu 2009/2010, kar je 
                                                 
12 Priloga 1, Letno poro čilo 2008, Ministrstvo za mednarodni razvoj.  
http://www.dfid.gov.uk/pubs/files/depart mental-report/2008/Annexes-bcov.pdf.  
13 Glej poglavje 6.6 poro čila o zadnjem obisku Eurostata v okviru postopka v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem v Združenem kraljestvu:  http://epp.eurostat.ec.europa.eu/pls/portal/doc s/PAGE/PGP_DS_GFS/PGE_ DS_GFS_9/FINDINGS%2
0FROM%20THE%20MISSION%20TO%20THE%20UK%20ON%2025-
26%20JANUARY%202007_WEBSITE.PDF.  
SL 10   SL med drugim odvisno od deleža zunajbilan čnih javno-zasebnih partnerstev, ki bi kon čala na 
bilancah javnega financiranja. 
Svet je v svojem mnenju o najnovejši dopolnitvi konvergen čnega programa14 sklenil, da je 
program potrdil znatno poslabšanje prora čunskega stanja Združenega kraljestva, ki skupaj z 
verjetno še slabšim makroekonomskim stanjem, kot  je predvideno, nosi jasno tveganje, da bi 
javnofinan čni primanjkljaj v bližnji prihodnosti presegel referen čno vrednost primanjkljaja v 
višini 3 % BDP. Zato je Svet pozval Združeno kr aljestvo, da izvede ukrepe, ki so potrebni, da 
primanjkljaj ne bo presegel referen čne vrednosti 3 % BDP.  
5. SKLEPI  
Javnofinan čni primanjkljaj v Združenem kraljestvu, na črtovan za leto 2008/2009, kot je bil 
objavljen marca 2008, znaša 3,2 % BDP, kar je nad, vendar blizu referen čne vrednosti 3 % 
BDP. Za fiskalno zmanjšanje, ki ga  je objavila vlada maja 2008, se pri čakuje, da bo v letu 
2008/2009 povišalo razmerje primanjk ljaja za dodatne 0,2 odstotne to čke. Načrtovan presežek 
preko referen čne vrednosti ne more biti ozna čen kot izjemen v smislu Pogodbe ter Pakta 
stabilnosti in rasti. Poleg tega se ne more šteti kot za časen. To kaže, da merilo glede 
primanjkljaja iz Pogodbe ni izpolnjeno. 
Bruto javnofinan čni dolg ostaja pod referen čno vrednostjo 60 % BDP. Merilo glede dolga po 
Pogodbi je izpolnjeno. 
To poročilo je v skladu s Pogodbo prou čilo tudi „pomembne dejavnike“.  Ker primanjkljaj ne 
izpolnjuje dvojnega pogoja – da ostane blizu referen čne vrednosti in da je njegov presežek 
začasen –, se ti dejavniki v skladu  s Paktom stabilnosti in ra sti ne morejo upoštevati pri 
korakih, ki vodijo do sklepa o obstoju čezmernega primanjkljaja. 
                                                 
14 http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUri Serv.do?uri=OJ:C:2008:049:0025:0028:EN:PDF.