SL Uradni list Evropske unije C 84/7

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o poročilu Komisije – Poročilo o politiki konkurence za leto 2009

(COM(2010) 282 konč.)

2011/C 84/02

Poročevalec: g. CHIRIACO

Evropska komisija je 3. junija 2010 sklenila, da v skladu s členom 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Poročilo Komisije – Poročilo o politiki konkurence za leto 2009

COM(2010) 282 konč.

Strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 17. decembra 2010.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 468. plenarnem zasedanju 19. in 20. januarja 2011 (seja z dne 19. januarja) s 154 glasovi za, 2 glasovi proti in 4 vzdržanimi glasovi.

1. Sklepi in priporočila

1.1 Leta 2009 sta na politiko konkurence močno vplivala svetovna gospodarska kriza in upravljanje njenih posledic.

1.2 EESO izraža željo po čim večji sinergiji, ne samo med strategijo Evropa 2020 in strategijo za trajnostni razvoj (1), kot je že priporočil (2), ampak tudi med tema strategijama in politiko konkurence, da bi se izognili prekrivanju ukrepov ali – kar bi bilo še slabše – nasprotujočim si ukrepom.

1.3 Odbor želi znova poudariti tveganje, da bi lahko v teh težkih gospodarskih časih zlasti pri finančnih storitvah prišlo do sistematičnih neravnovesij, ki bi negativno vplivala na konkurenco in spodbudila škodljivo prakso. Tudi če Komisija, kot se je pokazalo (3), ne more prevzeti upravljanja vseh vprašanj, povezanih z gospodarsko krizo, jo poziva, naj delovanje pristojnih oblasti, zlasti Evropske centralne banke in drugih pristojnih organov, podpre z usmerjevalno in nadzorno politiko EU.

1.4 To je še toliko bolj potrebno med sedanjo revizijo Baselskega sporazuma (4). Če se po eni strani s takšno revizijo povečajo jamstvene zahteve, ki jih morajo banke spoštovati, da bi omejili nevarnost novih finančnih kriz zaradi pomanjkanja likvidnosti, pa bodo po drugi strani nova pravila podjetjem otežila dostop do kredita, zaradi česar se lahko tveganje s finančnih trgov prenese na realno gospodarstvo. S to revizijo bi se evropske banke lahko tudi znašle v slabšem položaju od ameriških, zaradi česar bi upadli dobički, povečala pa bi se konkurenca pri tveganih naložbah.

1.5 Odbor podpira Komisijo tudi pri nadaljnjem spremljanju nacionalnih načrtov za oživitev gospodarstva, da bi dobili pregled nad stanjem pri izvajanju posameznih programov, povzeli instrumente, ki so na voljo za pospešitev napredka pri izvajanju takšnih ukrepov in preverjanje, da usklajevanje pravilno deluje (5).

1.6 V zvezi z možnostjo pretresa, povezanega z obveznicami, zaradi višine dolga, zlasti v državah, kot so Portugalska, Irska, Grčija in Španija, je treba opozoriti na nevarnost špekulacij na škodo blagovnih borz. Zato Odbor Komisijo poziva, naj posveti pozornost težavam, ki bi jih to prineslo glede cen in plač, zlasti za MSP, ter ustrezno ukrepa.

1.7 Odbor predlaga redno objavljanje poročila o spremljanju državne pomoči, ki bo podrobno povzelo stanje pri izvajanju ukrepov ter količinsko opredelilo njihove posledice za trge. Na podlagi tega bi nastal načrt za povečanje vrednosti industrijskega sektorja, ki je potreben za oživitev gospodarstva EU z okrepitvijo podjetij, zlasti MSP, in s tem povezanih stopenj zaposlitve.

1.8 EESO (6) je že izrazil zaskrbljenost zaradi morebitnih posledic medsebojnega vpliva med sistemom pravic industrijske lastnine in politiko konkurence. Zato priporoča, da v letu 2010 evropska politika konkurence tudi na tem področju zagotavlja pravične in nediskriminatorne pogoje ter spodbuja k pridobivanju pravic industrijske lastnine zlasti mala in srednje velika podjetja, katerih težave priznavata tako EESO kot Komisija. Kar zadeva predlog uredbe Evropske komisije o jezikovni ureditvi za patente EU kot tudi zahtevo nekaterih držav članic po okrepljenem sodelovanju, EESO priporoča, da se poišče način za spodbujanje konkurenčnosti, inovacij in krepitve notranjega trga pod enakimi pogoji. Zato pri patentu EU ne bi smelo biti diskriminacije do posameznih gospodarskih subjektov in držav, saj bi to povzročilo konkurenčno slabši položaj.

1.9 EESO meni, da bi morali trg kmetijskega sektorja trdno vključiti v vse druge politike EU, od politike konkurence naprej.

1.10 Pri energetskem sektorju je zaznati veliko nezadovoljstvo potrošnikov iz različnih držav članic glede trgov z električno energijo in plinom. Visoke cene in slabe storitve neposredno prinašajo večje stroške za potrošnike in podjetja, kar očitno izkrivlja konkurenco.

1.11 Ob spoštovanju načela tehnološke nevtralnosti je treba povečati raven znanja in sposobnosti ponudnikov in končnih uporabnikov storitev elektronske komunikacije, če naj ima tehnologija pozitiven vpliv na gospodarski razvoj, tudi z vidika čim boljšega izvajanja načel digitalne agende (7).

1.12 EESO se strinja z opredelitvijo pravice do informacij kot kombinacije svobode informacij, pravice do obveščanja in pravice do obveščenosti (8). Iz tega izhaja, da pluralistično obveščanje nikakor ne sme biti pomanjkljivo, vodeno ali nadzorovano. Komisija bi lahko ne samo kaznovala podjetja, ki pluralizem omejujejo na škodo svobodne konkurence, ampak tudi ponudila čim več predlogov za spodbujanje svobode informacij.

1.13 EESO meni, da po sklepu o popolnem odprtju trga poštnih storitev za konkurenco s 1. januarjem 2011 gospodarska kriza trajno ogroža finančno stabilnost uveljavljenih ponudnikov poštnih storitev, ki opravljajo storitve splošnega pomena. Da bi zagotovili polno izvajanje nalog teh ponudnikov ter ohranili stopnjo zaposlenosti in kakovost delovnih mest v tem sektorju, EESO poziva institucije EU k vzpostavitvi podpornega sistema, ki bi upošteval te nove razmere, katerih razsežnost in morebitne posledice ni bilo mogoče predvideti v času sprejetja tretje direktive o trgu poštnih storitev (2008/6/ES) z dne 20. februarja 2008. V sedanji krizi EESO na splošno poziva h krepitvi in nadaljnjemu razvoju storitev splošnega pomena, da bi povečali ekonomsko, socialno, teritorialno in kulturno kohezijo EU.

1.14 Glede varstva potrošnikov EESO pozdravlja napredek za bolj strukturirane odnose med GD za konkurenco in drugimi generalnimi direktorati, ki se ukvarjajo s potrošniškimi zadevami, na eni strani in potrošniškimi organizacijami na drugi strani, obenem pa obžaluje, da je minilo še eno leto brez vsakršnega napredka pri dejanski „zasebni“ uveljavitvi izvajanja protimonopolnih pravil EU.

1.14.1 Komisija kljub podpori, ki jo je prejela od Evropskega parlamenta in EESO, ni zmogla nadaljevati pobude, ki jo je sprožila z zeleno knjigo leta 2005 in z belo knjigo leta 2008, da bi zagotovila učinkovitost protimonopolnih odškodninskih tožb EU, zaradi česar potrošniki ostajajo brez zaščite v primerih, ko so njihove pravice kršene zaradi nespoštovanja protimonopolnih pravil.

1.14.2 Evropsko sodišče je že dolgo tega potrdilo, da bo ogrožena popolna učinkovitost protimonopolnih pravil, če vsak posameznik ne bo mogel zahtevati odškodnine za izgubo, nastalo zaradi kršitve pravil.

1.15 Poleg tega EESO poziva k spremljanju procesov koncentracije v gospodarstvu, k analizi socialnih in kulturnih posledic v industriji, trgovini, obrti in kmetijstvu ter k pripravi ustreznih priporočil za aktivno in trajnostno gospodarsko politiko ter uravnotežene gospodarske strukture.

1.16 Tako kot v prejšnjih mnenjih o politiki konkurence želi EESO pozornost Komisije usmeriti na vprašanje socialnega dumpinga. Po eni strani ceni prizadevanja Komisije glede okolja, ki jih potrjujejo tudi številni ukrepi, sprejeti v boju proti krizi, po drugi strani pa poudarja potrebo, da se v večji meri in konkretno upoštevajo še vedno velike razlike med nacionalnimi zakonodajami glede enakih možnosti in varstva delavcev. EESO meni, da bi bilo treba te vidike v celoti vključiti ne samo v okvir politik zaposlovanja, ampak tudi politike konkurence, saj gre za dejavnike, ki lahko bistveno vplivajo na smer dinamike trgov.

1.17 EESO pozdravlja dejstvo, da se je Komisija tudi v letu 2009 trudila za dodatno razjasnitev razmerja med sistemi socialnega in zdravstvenega varstva ter gospodarstvom, in podpira njena prizadevanja za krepitev socialne infrastrukture, ki se financira po načelu solidarnosti, ter za krepitev civilne družbe in usmerjenosti v skupne interese v Evropi. EESO meni, da bi morali biti javni sistemi socialnega varstva, ki jih ureja socialna zakonodaja držav članic, brez kakršnekoli diskriminacije dostopni vsem ponudnikom in upravičencem do storitev ter da bi bilo treba olajšati izvajanje čezmejnih storitev, v kolikor država ali lokalne in regionalne oblasti teh storitev ne ponujajo. Razmerja med pravno in gospodarsko samostojnimi ponudniki, ki poslujejo v okviru javnega naročila, bi morala urejati predvsem nacionalna socialna zakonodaja.

2. Vsebina poročila o konkurenci za leto 2009

2.1 Letno poročilo o politiki konkurence za leto 2009 opisuje razvoj in uporabo instrumentov politike konkurence, dejavnosti v dobro potrošnikov ter sodelovanje na evropski, mednarodni in medinstitucionalni ravni.

2.2 V uvodnem poglavju Izbrana tema je tokrat poglobljeno obravnavana Politika konkurence in finančno-gospodarska kriza.

2.3 Politika konkurence in finančno-gospodarska kriza

2.3.1 Vloga politike konkurence v okviru krize

2.3.1.1 Komisija je zaradi hude gospodarske krize poskušala oblikovati politike, s katerimi bi čim bolj zmanjšali vpliv krize na realno gospodarstvo, stabilizirali finančni sistem in preprečili podobno krizo v prihodnosti, s ciljem ohraniti notranji trg.

2.3.2 Odgovor politike Komisije

2.3.2.1 Komisija je morala obravnavati številne priglasitve nujnih ukrepov pomoči, ki so jih predložile države članice. Odzivala se je izjemno hitro.

2.3.3 Dokapitalizacija bank

2.3.3.1 Že konec leta 2008 je Komisija sprejela sporočilo o dokapitalizaciji (9), ki razlikuje med zdravimi bankami in bankami v težavah ter določa smernice za oceno kapitalskih vložkov, ki predstavljajo pomoč.

2.3.3.2 Komisija je odobrila jamstvene sheme za 12 držav članic (10). Sedem držav članic je uvedlo čiste dokapitalizacijske sheme (11), sedem pa jih je pripravilo mešane/celostne sheme (12). Španija, Slovenija, Združeno kraljestvo, Madžarska in Nemčija so uvedle tudi druge oblike shem pomoči. Kar zadeva pomoč posameznim subjektom, je Komisija odobrila dokapitalizacijske in druge ukrepe pomoči 29 subjektom (13).

2.3.4 Oslabljena sredstva

2.3.4.1 Februarja je Komisija sprejela sporočilo o oslabljenih sredstvih (14), v katerem je pojasnila, kako bo ocenjevala ukrepe finančne pomoči za oslabljena sredstva za finančne institucije v skladu s pravili o državni pomoči.

2.3.5 Prestrukturiranje

2.3.5.1 V sporočilu o prestrukturiranju (15) se je Komisija lotila vprašanja moralnega tveganja ter jasno opredelila pogoje, ki jih morajo izpolniti upravičenci pomoči, da bi preprečili nagrajevanje tveganega ravnanja, kot se je dogajalo v preteklosti.

2.3.6 Več kot le državna pomoč

2.3.6.1 Komisija je preučila pogoje za „nezmožnost plačila“ v primeru plačevanja glob, ki jih nalaga Komisija v skladu s protimonopolnimi pravili. Komisija je ocenila zahtevke za vsak primer posebej.

2.3.7 Posledice krize za realno gospodarstvo

2.3.7.1 V začasnem okviru (16), ki velja do konca leta 2010, je poudarek na dveh ciljih: prvič, zagotavljanju stalnega dostopa podjetij do financiranja in drugič, spodbujanju podjetij, da še naprej vlagajo v „trajnostno prihodnost“.

2.3.8 Rezultati in stroški

2.3.8.1 Zaradi finančne in gospodarske krize se je celoten obseg pomoči leta 2008 povečal s približno 0,5 % BDP na 2,2 % BDP ali 279,6 milijarde EUR. Pomoč, povezana s krizo, je predstavljala približno 1,7 % celotnega obsega.

2.4 Instrumenti

2.4.1 Nadzor državnih pomoči

2.4.1.1 V letu 2009 se je nadaljevalo izvajanje akcijskega načrta državnih pomoči (17) s sprejemom smernic o pomoči za usposabljanje (18) in pomoči za invalide in prikrajšane delavce (19). Sprejete so bile tudi smernice o podrobni oceni regionalne pomoči za velike naložbene projekte (20).

2.4.1.2 Komisija je veljavnost sedanjih Smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (21) podaljšala do oktobra 2012.

2.4.1.3 1. septembra 2009 je začel veljati poenostavitveni sveženj, katerega namen je izboljšanje učinkovitosti, preglednosti in predvidljivosti postopkov Komisije za dodeljevanje državnih pomoči (22).

2.4.2 Protimonopolna pravila

2.4.2.1 Komisija je sprejela šest odločb proti kartelom (23) z globami za 43 podjetij, ki so znašale 1,62 milijarde EUR.

2.4.2.2 Komisija je končne odločbe sprejela v energetskem sektorju (RWE in GdF) in sektorju IT (Intel, Microsoft in Rambus). Odločila se je tudi sprožiti postopke v sektorjih za elektronske komunikacije (poljski in slovaški operaterji na širokopasovnem trgu) in finančne storitve (Standard & Poor's in Thomson Reuters).

2.4.3 Nadzor združitev

2.4.3.1 Število priglašenih združitev je bilo leta 2009 pod rekordnimi ravnmi prejšnjih let. Skupaj je bilo Komisiji priglašenih 259 transakcij, sprejetih pa je bilo 243 končnih odločb. Odločbe o prepovedi med letom niso bile sprejete, niti niso bili začeti novi postopki v skladu s členom 21 uredbe o združitvah.

2.5 Razvoj dogodkov po sektorjih

2.5.1 Finančne storitve

2.5.1.1 Komisija je še naprej spremljala čezmejne medfranšizne provizije, posebno pozornost pa je pri tem posvetila družbama VISA Europe in MasterCard.

2.5.1.2 Pregledala je delovanje sedanje uredbe o splošni skupinski izjemi v zavarovalništvu, ki je prenehala veljati 31. marca 2010. Osnutek nove uredbe, objavljen za javno posvetovanje oktobra, ohranja izvzetje za dve vrsti sporazumov: skupne zbirke podatkov, tabele in študije ter sporazumi o sozavarovalnih poolih ali sozavarovalnih poolih pozavarovanja.

2.5.2 Energetika in okolje

2.5.2.1 Aprila sprejeti podnebno-energetski zakonodajni sveženj vsebuje direktivo o energiji iz obnovljivih virov, ki vzpostavlja trajnostna merila za biogoriva in biotekočine (24), ki so prav tako pomembna za ocenjevanje državne pomoči na tem področju. Poleg tega sta Evropski parlament in Svet sprejela direktivo, ki spreminja sistem trgovanja z emisijami EU (ETS) za toplogredne pline (25).

2.5.2.2 Glede energetskega trga sta Evropski parlament in Svet julija sprejela sveženj ukrepov za notranji energetski trg (26), Komisija pa je sprejela predlog uredbe, ki zadeva ukrepe za zagotovitev varnosti oskrbe s plinom.

2.5.2.3 Komisija je prvič naložila globe zaradi kršenja protimonopolnih pravil v energetskem sektorju: družbama E.ON in GDF Suez je za delitev trga (27) izrekla globi, ki sta skupaj znašali 1 106 milijarde EUR.

2.5.3 Elektronske komunikacije

2.5.3.1 Do leta 2009 je Komisija ocenila in odobrila uporabo državne pomoči in drugih vrst javnega financiranja v višini približno 2 milijard EUR (28), s ciljem zagotoviti dostop vseh evropskih državljanov do širokopasovnega omrežja.

2.5.4 Informacijska tehnologija

2.5.4.1 Leta 2009 je Komisija sprejela dve odločbi, s katerima so zaveze, ki sta jih predlagali družbi Microsoft in Rambus zaradi očitanih kršitev, postale pravno zavezujoče, ter tretjo odločbo, ki je družbi Intel naložila globo v višini 1,06 milijarde EUR, kar je najvišja globa, ki jo je Komisija kdajkoli naložila posameznemu podjetju (29).

2.5.5 Mediji

2.5.5.1 Komisija je še naprej podrobno spremljala prehod od analogne k digitalni prizemni radiodifuziji v državah članicah, zlasti v Italiji in Nemčiji.

2.5.6 Farmacevtska industrija in zdravje

2.5.6.1 Po koncu preiskave farmacevtskega sektorja je Komisija poudarila nujnost uvedbe patenta Skupnosti ter enotnega in specializiranega sistema za reševanje sporov v zvezi s patenti v Evropi.

2.5.6.2 Ukrepi Komisije na področju storitev zdravstvenega varstva so bili usmerjeni na državne pomoči, saj je prejela veliko pritožb od zasebnih bolnišnic zaradi domnevno nepoštene obravnave ali prekomernih nadomestil javnim bolnišnicam v različnih državah članicah (30).

2.5.7 Promet

2.5.7.1 V sektorju železniškega prometa je Komisija odobrila prevzem poljskega železniškega podjetja PCC Logistics s strani Deutsche Bahn AG (31), Franciji pa je predala presojo koncentracije, s katero bi SNCF prevzel skupni nadzor nad Keolisom, podjetjem, ki je dejavno na področju javnega potniškega prometa (32).

2.5.7.2 Na področju pomorskega prometa je Komisija sprejela Sporočilo o usmerjanju državnih pomoči za družbe za upravljanje ladij (33). Sprejela je tudi pozitivne odločbe glede državnih pomoči za pomorščake v Italiji (34) in na Finskem (35), zaključila formalni postopek glede režima DIS na Danskem ter rešila vprašanja v zvezi z davkom na tonažo na Irskem (36), Danskem (37), Nizozemskem (38), v Sloveniji (39) in na Poljskem (40).

2.5.7.3 Komisija spremlja sektor letalskega prometa, ki doživlja konsolidacijo s sporazumi o skupnih podjetjih za čezatlantske linije (41), združitvami mrež in nizkocenovnih prevoznikov (42) ter prevzemi manjših regionalnih akterjev s strani velikih prevoznikov v mreži (43).

2.5.8 Poštne storitve

2.5.8.1 Glede uporabe pravil o državni pomoči v sektorju poštnih storitev je Komisija sprejela več odločb, da bi zagotovila, da izvajalci poštnih storitev, ki spadajo med storitve splošnega gospodarskega pomena, in njihove podružnice ne uživajo neupravičeno dodeljenih prednosti.

2.5.9 Avtomobilska industrija

2.5.9.1 Komisija ocenjuje, da so imele sheme odkupa starih vozil na različnih nacionalnih trgih ugoden vpliv na prodajo. Pravilno delovanje mehanizma za zbiranje informacij, ki je bil uveden z Direktivo 98/34/ES, je zagotovilo preglednost, izmenjavo informacij in preprečilo ovire za enotni trg.

2.5.9.2 Komisija je potrdila več shem državne pomoči za razvoj vozil, ki so odziv na vse večje povpraševanje po okolju prijaznejših avtomobilih in zaostrovanje zakonske ureditve na področju okolja.

2.5.9.3 Na protimonopolnem področju je bil za javno posvetovanje decembra objavljen osnutek uredbe o skupinskih izjemah v sektorju motornih vozil.

2.5.10 Živilska industrija

2.5.10.1 Oktobra je Komisija ugotovitve preiskave o živilski industriji objavila v svojem sporočilu Boljše delovanje verige oskrbe s hrano (44).

2.5.10.2 Komisija je sprejela tudi poročilo o razmerah na trgu mlečnih proizvodov (45), ki je bil leta 2009 bolj kot drugi sektorji izpostavljen težavam, ter okrepila dialog z nacionalnimi organi za ta sektor.

2.6 Dejavnosti v zvezi s potrošniki

2.6.1 Komisija je leta 2009 nadaljevala dejavnosti na tem področju, tako z delom enote za odnose s potrošniki, ki jo je GD za konkurenco oblikoval leta 2008, kot podskupine za konkurenco, ki je bila v okviru Evropske posvetovalne skupine za potrošnike (EPSP) ustanovljena leta 2003.

2.7 Evropska mreža za konkurenco in sodelovanje z nacionalnimi sodišči

2.7.1 Na sestanku GD za konkurenco z voditelji vseh nacionalnih organov za konkurenco je bilo soglasno potrjeno poročilo o približevanju programov prizanesljivosti v okviru vzorčnega programa prizanesljivosti Evropske mreže za konkurenco (46).

2.7.2 Komisija je bila obveščena o 129 novih preiskavah zadev, ki so jih začeli nacionalni organi za konkurenco, in o 69 načrtovanih odločbah (47), kar predstavlja 15-odstotno povečanje v primerjavi z letom 2008.

2.8 Mednarodne dejavnosti

2.8.1 GD za konkurenco je nadaljeval sodelovanje z mednarodnimi organizacijami s tega področja (mednarodno mrežo za konkurenco, odborom za konkurenco OECD, medvladno skupino strokovnjakov o konkurenčnem pravu in politiki konference Združenih narodov o trgovini in razvoju (UNCTAD)).

2.8.2 Komisija je ohranila intenzivno sodelovanje z Združenimi državami Amerike, Kanado, Japonsko, Kitajsko in Indijo ter parafirala nova sporazuma o soglasju z Južno Korejo (48) in Brazilijo. Posebne pozornosti je bilo deležno sodelovanje s Hrvaško in Turčijo, ki morata pred začetkom pristopnih pogajanj o poglavju o konkurenci izpolniti določena merila, pa tudi z državami Zahodnega Balkana in Islandijo zaradi morebitnega članstva v Evropski uniji.

2.9 Medinstitucionalno sodelovanje

2.9.1 Evropski parlament je sprejel resolucijo o beli knjigi o odškodninskih tožbah zaradi kršitve protimonopolnih pravil in letno poročilo o konkurenci za leti 2006 in 2007.

2.9.2 Svetu je Komisija dala različne prispevke o politiki konkurence za sklepe, ki so bili sprejeti v različnih sestavah Sveta, kot so ECOFIN, Svet za konkurenčnost, Svet za promet, telekomunikacije in energijo ter Evropski svet.

2.9.3 GD za konkurenco je dejavno sodeloval z EESO pri številnih temah, kot so prilagajanje MSP spresmembam globalnega trga, ladjedelništvo in državne pomoči.

V Bruslju, 19. januarja 2011 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Staffan NILSSON

(1) COM(2001) 264 konč.

(2) UL C 128, 18.5.2010, str. 18.

(3) UL C 228, 22.9.2009, str. 47.

(4) Glej izjavo za javnost Baselskega odbora o zvišanju minimalnih kapitalskih zahtev na spletni strani:

http://www.bis.org/press/p100912.pdf.

(5) UL C 228, 22.9.2009, str. 149.

(6) UL C 306, 16.12.2009, str. 7.

(7) COM(2010) 245 konč.

(8) UL C 44, 11.2.2011, str. 62.

(9) UL C 10, 15.1.2009, str. 2.

(10) Ciper, Danska, Finska, Irska, Italija, Latvija, Nizozemska, Poljska, Portugalska, Slovenija, Španija in Švedska.

(11) Danska, Finska, Francija, Italija, Poljska, Portugalska in Švedska.

(12) Nemčija, Združeno kraljestvo, Grčija, Avstrija, Poljska, Madžarska in Slovaška.

(13) ING, KBC, Parex Banka, Anglo Irish Bank, Bank of Ireland, Allied Irish Bank, Fortis, Dexia, Nord LB, IKB, Kaupthing Bank Finland, Ethias, SdB, Banco Privado Portugues, Hypo Real Estate, WestLB, Fionia, HSH Nordbank, Hypo Tirol, LBBW, Kaupthing Luxemburg, Caisse d'Epargne/Banque Populaire, Mortgage Bank of Latvia, Northern Rock, Commerzbank, Lloyds Banking Group, BAWAG, Hypo Group Alpe Adria in RBS.

(14) UL C 72, 26.3.2009, str. 1.

(15) UL C 195, 19.8.2009, str. 9.

(16) UL C 83, 7.4.2009, str. 1.

(17) COM(2005) 107 konč.

(18) UL C 188, 11.8.2009, str. 1.

(19) UL C 188, 11.8.2009, str. 6.

(20) UL C 223, 16.9.2009, str. 3.

(21) UL C 156, 9.7.2009, str. 3.

(22) UL C 136, 16.6.2009, str. 3 (3–12 in 13–20).

(23) Zadeve COMP/39406 Ladijske cevi; COMP/39401 E.on/GDF; COMP/39396 Kalcijev karbid; COMP/37956 Betonske armirne palice (ponovni sprejem); COMP/39129 Električni transformatorji in COMP/38589 Toplotni stabilizatorji.

(24) UL L 140, 5.6.2009, str. 16.

(25) UL L 140, 5.6.2009, str. 63.

(26) UL L 211, 14.8.2009, str. 1.

(27) Zadeva COMP/39401. Glej IP/09/1099, 8.7.2009.

(28) Od tega 1,5 milijarde EUR predstavlja državna pomoč v smislu člena 107 PDEU.

(29) UL C 220, 12.9.2009, str. 41.

(30) Zadeva NN54/2009.

(31) Zadeva COMP/M.5480.

(32) Zadeva COMP/M.5557 SNCF / CDPQ / Keolis / Effia.

(33) UL C 132, 11.6.2009, str. 6.

(34) Zadeva N219/2009 (UL C 196, 20.8.2009).

(35) Zadeve N120/2009 (UL C 232, 26.9.2009), N67/2009 (UL C 232, 26.9.2009) in N300/2009 (UL C 299, 9.12.2009).

(36) Zadeva C2/2008 (UL L 228, 1.9.2009).

(37) Zadeva C5/2007 (UL L 315, 2.12.09).

(38) Zadeva N457/2008 (UL C 106, 8.5.2009).

(39) Zadeva N325/2007 (UL C 53, 6.3.2009).

(40) Zadeva C34/2007.

(41) MEMO/09/168, 20.4.2009.

(42) Zadeva COMP/M.5364 Iberia/Vueling/Clickair.

(43) Zadeve COMP/M.5335, Lufthansa/Brussels Airlines; COMP/M.5403, Lufthansa/Bmi; COMP/M.5440, Lufthansa/Austrian Airlines.

(44) http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/publication16061_en.pdf.

(45) http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2009:0385:FIN:SL:PDF.

(46) http://ec.europa.eu/competition/ecn/documents.html.

(47) Načrtovane odločbe v skladu s členom 11(4) Uredbe št. 1/2003.

(48) UL L 202, 4.8.2009, str. 36.