SL Uradni list Evropske unije C 227/27

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju v sporazumih EU o prosti trgovini

(mnenje na lastno pobudo)

(2018/C 227/04)

Poročevalka: Tanja BUZEK

Sklep plenarne skupščine 19. 10. 2017 Pravna podlaga člen 29(2) poslovnika mnenje na lastno pobudo Pristojnost strokovna skupina za zunanje odnose Datum sprejetja mnenja strokovne skupine 26. 1. 2018 Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 14. 2. 2018 Plenarno zasedanje št. 532 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 133/1/9

1. Sklepi in priporočila

1.1 Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) pozdravlja pobudo Evropske komisije, da v neformalnem dokumentu ( 1 ) oceni izvajanje poglavij o trgovini in trajnostnem razvoju v sporazumih EU o prosti trgovini in se o tem vprašanju posvetuje s civilno družbo.

1.2 EESO ima pomembno vlogo pri ozaveščanju civilne družbe glede trgovinske politike EU tako v EU kot zunaj nje. Člani EESO si prizadevajo in si bodo tudi v prihodnje prizadevali za krepitev sodelovanja s civilno družbo v tretjih državah pri spremljanju pogajanj in izvajanju trgovinskih sporazumov EU.

1.3 EESO spodbuja Komisijo, naj okrepi dialog s civilno družbo, da bi razvila delovanje poglavij o trgovini in trajnostnem razvoju v sedanjih in prihodnjih trgovinskih sporazumih, kar naj se zlasti odraža v pregledu poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju celovitega gospodarskega in trgovinskega sporazuma (CETA) med EU in Kanado.

1.4 Evropski ekonomsko-socialni odbor poziva Komisijo, naj bo v svojem pristopu ambicioznejša, zlasti v zvezi s krepitvijo učinkovite izvršljivosti zavez iz poglavij o trgovini in trajnostnem razvoju, ki je za EESO ključnega pomena. Poglavjem o trgovini in trajnostnem razvoju je treba dati enak pomen kot poglavjem o trgovinskih, tehničnih ali tarifnih vprašanjih.

1.4.1 EESO priporoča, da se notranje svetovalne skupine pooblastijo za spremljanje učinkov vseh delov trgovinskih sporazumov na človekove in okoljske pravice ter pravice delavcev, med delovne naloge pa je treba uvrstiti tudi interese potrošnikov.

1.4.2 EESO obžaluje, da poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju tako ozko obravnavajo interese potrošnikov, in bi v okviru za trgovino in trajnostni razvoj pozdravil posebno poglavje o potrošnikih, ki bi vsebovalo ustrezne mednarodne potrošniške standarde in okrepilo sodelovanje na področju izvrševanja pravic potrošnikov.

1.5 Trgovina za vse Izkoriščanje globalizacije EESO meni, da imajo poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju ključno vlogo pri doseganju ciljev Komisije, zastavljenih v strategijah ( 2 ) in ( 3 ) . Nadalje meni, da je vzpostavitev notranjih svetovalnih skupin ključni dosežek iz poglavij o trgovini in trajnostnem razvoju, saj se z njimi krepi vpliv civilne družbe v tretjih državah, spodbuja te države k prizadevanjem za dosego vrednot, sorodnih tistim, ki jih priznavamo kot „vrednote EU“, vključno s socialnimi, potrošniškimi in okoljskimi standardi in kulturno raznolikostjo, skrbi za javno prepoznavnost EU v teh državah ter zagotavlja pomembno platformo za spremljanje zavez pri uresničevanju človekovih in okoljskih pravic ter pravic delavcev v trgovinskih sporazumih.

1.6 EESO pozdravlja pooblastilo, da imenuje nekaj članov in zagotovi sekretariat notranjih svetovalnih skupin, vendar poudarja, da financiranje in viri ostajajo ključno vprašanje pri delovanju sedanjih in prihodnjih notranjih svetovalnih skupin, ter poziva Komisijo, pa tudi Svet in Parlament, naj sodelujejo z EESO, da bodo nujno uvedene sistemske rešitve na tem področju.

1.7 EESO meni, da mora Komisija z ukrepi izboljšati učinkovitost poglavij o trgovini in trajnostnem razvoju ter zlasti notranjih svetovalnih skupin kot organov, katerih naloga je spremljanje teh zavez. Številna praktična priporočila bi se lahko izvedla brez spreminjanja besedila obstoječih poglavij o trgovini in trajnostnem razvoju, zato bi bilo treba to nemudoma storiti.

1.7.1 Ugotovljene pomanjkljivosti vključujejo neuravnoteženo članstvo in zamude pri ustanavljanju notranjih svetovalnih skupin, potrebo po skupnih sestankih notranjih svetovalnih skupin EU in partnerskih držav, pri čemer bi se morali predsedniki teh skupin udeleževati sestankov odborov za trgovino in trajnostni razvoj in imeti pravico predstavitve stališča svojih skupin, ter pomanjkanje ustreznega financiranja notranjih svetovalnih skupin tako na ravni EU kot v partnerskih državah.

1.7.2 EESO zato predlaga, da se v besedilo sporazumov vključijo skupni sestanki notranjih svetovalnih skupin EU in partnerskih držav in se jim tako omogočita izmenjava izkušenj o skupnih projektih in priprava skupnih priporočil.

1.7.3 EESO odločno poziva, naj se podpira krepitev zmogljivosti civilne družbe v EU in zlasti v partnerskih državah, preden sporazum začne veljati, ter naj se s potrebno politično, finančno in logistično podporo spodbudi hitra ustanovitev notranjih svetovalnih skupin, ob tem pa poskrbi za uravnoteženo članstvo.

1.7.4 Odbor želi poleg tega opozoriti Komisijo na odprti vprašanji, ki povzročata nejasnost v lokalni civilni družbi: prvo je posledica horizontalne povezanosti med pridružitvenimi sporazumi EU ter poglobljenimi in celovitimi sporazumi o prosti trgovini z Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino, drugo pa se nanaša na širšo vlogo, ki se pripisuje forumom civilne družbe, zlasti v Latinski Ameriki, kar je povzročilo oslabitev temeljnih sporočil notranjih svetovalnih skupin obeh strani.

1.7.5 Poleg tega je EESO nezadovoljen z nezadostnim odzivanjem Komisije na pritožbe notranjih svetovalnih skupin. Mehanizmi spremljanja bi torej morali omogočati neodvisno sprožanje preiskav v zvezi s kršitvami jasnih zavez o trgovini in trajnostnem razvoju.

1.8 EESO poziva Komisijo, naj vzpostavi preglednejši in poenostavljen pritožbeni mehanizem, in tudi priporoča, da predsedujoči notranjim svetovalnim skupinam sodelujejo na sestankih Odbora za trgovino in trajnostni razvoj in da se temu odboru naloži obveznost, da na vprašanja in priporočila notranjih svetovalnih skupin odgovori v razumnem roku. Priporoča reden dialog med notranjimi svetovalnimi skupinami EU, Komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje, Evropskim parlamentom in državami članicami EU.

1.9 Glede ciljev trajnostnega razvoja EESO priporoča, da se v vse prihodnje mandate v zvezi s poglavji o trgovini in trajnostnem razvoju vključi posebno določilo o spodbujanju teh ciljev.

1.10 V zvezi s trdno zavezo Evropske komisije, da okrepi določbe o delu, bi morale partnerske države pred sklenitvijo trgovinskega sporazuma dokazati, da v celoti spoštujejo osem temeljnih konvencij Mednarodne organizacije dela. Če partnerska država teh konvencij ne ratificira ali jih ne izvaja ustrezno oziroma ne dokaže enakovredne ravni zaščite, EESO priporoča, da se določi časovni načrt izpolnjevanja trdnih zavez, ki se vključi v poglavje o trgovini in trajnostnem razvoju, s čimer se zagotovi njihova pravočasna uresničitev;

1.11 EESO ugotavlja, da je v neformalnem dokumentu obravnavano vprašanje sankcij. Komisijo spodbuja, da prouči druge obstoječe mehanizme sankcij v trgovinskih sporazumih in njihovo dosedanjo uporabo ter se skuša učiti iz njihovih morebitnih omejitev. S tem bo mogoče oceniti in izboljšati učinkovitost izvršljivega mehanizma za zagotavljanje skladnosti, ki bi ga lahko razvili v poglavjih o trgovini in trajnostnem razvoju. Pri tem bi morala Komisija ustrezno upoštevati, da so skupine civilne družbe izrazile podporo uporabi teh mehanizmov, pa tudi resne pomisleke.

1.12 EESO je pripravljen pomagati pri razvoju novih zamisli, da bi Komisiji pomagal povečati učinkovitost neodvisnih mehanizmov izvrševanja v poglavjih o trgovini in trajnostnem razvoju, tudi s pravico, da se odzove, kadar njeni pomisleki niso upoštevani. Vsaka morebitna uporaba sankcij, kadar bi bila ta potrebna, mora biti podrobneje opredeljena, če želimo, da bodo potencialni trgovinski partnerji takšnemu pristopu naklonjeni: za razliko od GSP+ (splošni sistem preferencialov) tu ni mogoče enostransko odstopiti od nobenih določb v primeru spora.

2. Ozadje mnenja

2.1 Od prve vključitve določb o trajnostnem razvoju v sporazum o gospodarskem partnerstvu Cariforum-EU in začetka veljavnosti sporazuma o prosti trgovini med EU in Korejo leta 2011 vsi trgovinski sporazumi EU vključujejo poglavje o trgovini in trajnostnem razvoju. Trenutno ima EU sporazume, ki vključujejo takšna poglavja, sklenjene s Srednjo Ameriko, Kolumbijo in Perujem, Gruzijo, Moldavijo ter Ukrajino, vključena pa bodo tudi v prihodnje nove sporazume.

2.2 V zadnjih letih se je zanimanje za določbe o delu, okolju in potrošnikih v trgovinskih sporazumih okrepilo. Razprave o tem potekajo v Evropskem parlamentu in Svetu, v državah članicah in med deležniki civilne družbe, vključno z EESO.

2.3 Ta je v zadnjih letih pripravil več mnenj, ki zajemajo različne vidike trgovine in trajnostnega razvoja v trgovinski politiki EU, ter priporočil v zvezi s tem, zlasti mnenja o strategiji Trgovina za vse ( 4 ) , o vlogi trgovine in naložb glede na cilje trajnostnega razvoja ( 5 ) in zelo konkretno o poglavju o trgovini in trajnostnem razvoju v sporazumu o prosti trgovini med EU in Korejo ( 6 ) . EESO je julija 2017 organiziral konferenco na temo, kako s poglavji o trgovini in trajnostnem razvoju v prostotrgovinskih sporazumih doseči dejanske učinke, na kateri so sodelovali zlasti člani različnih notranjih svetovalnih skupin ( 7 )

2.4 Trgovina za vse Obstaja več ocen učinka in presoj učinkovitosti poglavij o trgovini in trajnostnem razvoju. Čeprav se v EU na splošno močno podpira vključevanje ambicioznih zavez na področju pravic delavcev, varstva okolja in potrošnikov ter dejavne vloge civilne družbe v obstoječe in prihodnje sporazume o prosti trgovini, je treba tudi dokazati, da je mogoče s poglavji o trgovini in trajnostnem razvoju uresničiti ambicije, določene v sporočilu ( 8 ) in nedavnem razmisleku Komisije o izkoriščanju globalizacije ( 9 )

2.5 V okviru odobritve sporazuma CETA s strani Evropskega parlamenta je komisarka EU za trgovino Cecilia Malmström poslancem Evropskega parlamenta ( 10 ) obljubila, da bo odprla široko javno posvetovanje z evropskimi poslanci in civilno družbo, vključno z EESO, o poglavjih o trgovini in trajnostnem razvoju. Razmislek o izvajanju poglavij o trgovini in trajnostnem razvoju je potreben tudi v okviru trgovinskih pogajanj z Mehiko in Mercosurjem, ki trenutno potekajo, ter za določitev stališča EU o morebitni reviziji poglavja v sporazumu CETA ( 11 ) , kot sta se obe strani dogovorili v skupnem interpretativnem instrumentu k sporazumu CETA ( 12 )

2.6 Namen neformalnega dokumenta Komisije, objavljenega 11. julija 2017 ( 13 ) , je bil sprožiti razpravo z Evropskim parlamentom, Svetom in deležniki iz civilne družbe, ki bi sledila v naslednjih mesecih. Dokument vsebuje opis in oceno sedanjih praks. Poleg tega sta v njem predstavljeni dve možnosti za izboljšanje izvajanja poglavij o trgovini in trajnostnem razvoju, zastavljenih pa je tudi več vprašanj za deležnike. EESO želi s svojim mnenjem prispevati k temu procesu in razmišljati o teh vprašanjih.

2.7 Države članice so neformalni dokument prejele in bodo podale pripombe in predloge. Evropski parlament je o tem razpravljal na plenarnem zasedanju januarja 2018.

3. Splošne ugotovitve

3.1 EESO pozdravlja pobudo Evropske komisije, da pripravi pregled izvajanja poglavij o trgovini in trajnostnem razvoju v sporazumih EU o prosti trgovini ( 14 ) , in neformalni dokument GD za trgovino, s katerim sta se začela razprava in posvetovanje s civilno družbo o njegovem izboljšanju.

3.2 EESO meni, da imajo poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju ključno vlogo pri uresničitvi namere Komisije glede spodbujanja ciljev trajnostnega razvoja OZN iz njene strategije Trgovina za vse in razmisleka o izkoriščanju globalizacije. Poglavja so enako pomembna kot spoštovanje mednarodnih zavez, kot so zaveze o podnebnih spremembah iz Pariškega sporazuma in o trgovini s fosilnimi gorivi.

3.3 V okviru ciljev trajnostnega razvoja želi EESO opozoriti na sklepe in priporočila iz svojega mnenja ( 15 ) , zlasti na poziv, naj vsi prihodnji mandati za poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju vsebujejo „posebno klavzulo, ki od akterjev vsakega mehanizma civilne družbe za spremljanje zahteva sodelovanje pri spodbujanju ciljev trajnostnega razvoja“, ter na to, da je treba poglavjem o trgovini in trajnostnem razvoju „dati enak pomen kot poglavjem o trgovinskih, tehničnih ali tarifnih vprašanjih“.

3.3.1 Odbor je že ugotovil ( 16 ) , da se cilj trajnostnega razvoja št. 17 izrecno nanaša na vlogo civilne družbe, saj navaja, da „uspešen program trajnostnega razvoja zahteva partnerstva med vladami, zasebnim sektorjem ter civilno družbo“. V teh ciljih je poleg tega prvič v zgodovini OZN določeno, da vlade odgovarjajo ljudem.

3.4 Trgovina za vse je posebej poudarjeno zaupanje potrošnikov v varne proizvode, smernice OZN o varstvu potrošnikov EESO pa obžaluje, da je pristop v sedanji razpravi o poglavjih o trgovini in trajnostnem razvoju ter celotnem področju njihove uporabe z vidika interesov potrošnikov tako ozek. V strategijije posebej poudarjeno zaupanje potrošnikov v varne proizvode, smernice OZN o varstvu potrošnikov ( 17 ) pa zagotavljajo veliko širše razumevanje, vključno z zaščito zasebnosti potrošnikov, njihovimi pravicami na področju e-trgovanja in pravico do učinkovitega uveljavljanja pravic. Glede na vpliv liberalizacije trgovine na potrošnike bi EESO v okviru za trgovino in trajnostni razvoj želel videti posebno poglavje o trgovini in potrošnikih, ki bi vključevalo ustrezne mednarodne potrošniške standarde in okrepilo sodelovanje na področju uveljavljanja pravic potrošnikov.

3.5 EESO bi pozdravil tudi zavezo, da se v trgovinsko politiko, natančneje v poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju, vključi razsežnost spola. V številnih državah, ki trgujejo z EU, so ženske večinski del delovne sile v nekaterih sektorjih, kot je tekstilna industrija, zato se neenakost med spoloma zaradi trgovinskih sporazumov z EU ne bi smela povečevati. Evropska komisija bi morala zagotoviti popolno spoštovanje mednarodnih standardov dela v zvezi z enakostjo spolov in pravicami delavk na delovnem mestu. EESO zlasti poziva k spoštovanju Konvencije MOD št. 100 o enakem plačilu moških in žensk, Konvencije št. 111 o diskriminaciji pri zaposlovanju in delu, ki spodbuja preprečevanje diskriminacije na delovnem mestu, in Konvencije št. 183 o varstvu materinstva.

3.6 EESO spodbuja Komisijo, naj okrepi dialog s civilno družbo, namenjen razvoju delovanja poglavij o trgovini in trajnostnem razvoju v sedanjih in prihodnjih trgovinskih sporazumih, kar naj se zlasti odraža v reviziji poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju v sporazumu CETA ( 18 ) . EESO pozdravlja predčasni pregled določb tega sporazuma o trgovini in delu ter trgovini in okolju, ki ga je obljubila komisarka Cecilia Malmström, ter želi pri njem sodelovati.

3.7 EESO ima pomembno vlogo pri ozaveščanju civilne družbe glede trgovinske politike EU tako v EU kot zunaj nje. Člani EESO si prizadevajo in si bodo tudi v prihodnje prizadevali za krepitev sodelovanja s civilno družbo v tretjih državah pri spremljanju pogajanj in izvajanju trgovinskih sporazumov EU. To proaktivno delovanje EESO je bilo odločilno za krepitev vloge organizacij civilne družbe v tujini in nadaljnjo demokratizacijo postopkov odločanja na področju trgovine.

3.8 Čeprav je od začetka izvajanja določb o trgovini in trajnostnem razvoju minil razmeroma kratek čas (šest let od začetka veljavnosti prvega prostotrgovinskega sporazuma nove generacije, sporazuma o prosti trgovini med EU in Korejo), je EESO opredelil več dosežkov in pomanjkljivosti, ki bi jih bilo treba analizirati in upoštevati pri prihodnjem pregledu poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju v sporazumu CETA, pa tudi v drugih trgovinskih sporazumih.

3.9 Eden od ključnih dosežkov poglavij o trgovini in trajnostnem razvoju je vzpostavitev notranjih svetovalnih skupin, ki zagotavljajo pomembno platformo, prek katere civilna družba spremlja zaveze k spoštovanju človekovih in okoljskih pravic ter pravic delavcev v trgovinskih sporazumih. Vendar EESO meni, da je pomembno njihove delovne naloge razširiti tudi na interese potrošnikov.

3.9.1 EU bi si morala v okviru svojih pristojnosti prav tako prizadevati za več sinergij med besedili poglavij o trgovini in trajnostnem razvoju in 27 zavezujočimi okoljskimi konvencijami in konvencijami MOD, ki se nanašajo na njeno shemo GSP+ (ter na zahteve iz ureditve Vse razen orožja za najmanj razvite države).

3.10 EESO je zadovoljen s pooblastilom, da je lahko imenoval nekaj članov in zagotovil sekretariat šestih notranjih svetovalnih skupin, ki so bile doslej vzpostavljene v skladu z naslednjimi sporazumi: sporazum o prosti trgovini med EU in Korejo, sporazum o prosti trgovini med EU ter Kolumbijo in Perujem, sporazum o pridružitvi med EU in Srednjo Ameriko, poglobljeni in celoviti sporazum o prosti trgovini med EU in Gruzijo, poglobljeni in celoviti sporazum o prosti trgovini med EU in Moldavijo, poglobljeni in celoviti sporazum o prosti trgovini med EU in Ukrajino, kakor tudi posvetovalnega odbora za sporazum o gospodarskem partnerstvu med EU in Karibskim forumom afriških, karibskih in pacifiških držav (CARIFORUM). Poleg tega se EESO veseli, da bo nadaljeval delo v prihodnjih notranjih svetovalnih skupinah, kot sta skupini za sporazum CETA in za sporazum o prosti trgovini med EU in Japonsko.

3.10.1 Odbor želi poleg tega opozoriti Komisijo na odprti vprašanji, ki povzročata nejasnost: prvo je posledica horizontalne povezanosti med pridružitvenimi sporazumi EU ter poglobljenimi in celovitimi sporazumi o prosti trgovini z Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino, ki jih lokalna družba težko razlikuje, drugo pa se nanaša na širšo vlogo, ki se pripisuje forumom civilne družbe, zlasti v Latinski Ameriki, kar je povzročilo izgubo osredotočenosti in oslabitev temeljnih sporočil notranjih svetovalnih skupin obeh strani.

3.11 Vseeno pa ključno vprašanje ostaja financiranje in zagotavljanje virov. Ker je vzpostavljenih sedem mehanizmov za spremljanje (šest prostotrgovinskih sporazumov in sporazum o gospodarskem partnerstvu s Cariforumom) ter so predvideni novi, vključno s ključnima sporazumoma s Kanado in Japonsko, bo EESO brez dodatnih sredstev težko učinkovito zagotavljal delovanje sedanjih in dodatnih prihodnjih notranjih svetovalnih skupin. Komisija bi morala v sodelovanju z EESO nujno oblikovati sistemske rešitve ter skupaj s Parlamentom in Svetom zagotoviti razpoložljivost ustreznih virov za delovanje teh mehanizmov spremljanja in polno udejstvovanje predstavniških skupin v civilni družbi.

3.12 Učinkoviti mehanizmi izvrševanja poglavij o trgovini in trajnostnem razvoju so za EESO ključnega pomena, kot je navedeno v številnih njegovih mnenjih ( 19 ) . Notranje svetovalne skupine imajo zaradi svoje pristojnosti spremljanja pomembno vlogo pri zagotavljanju, da se kršitve zavez o trgovini in trajnostnem razvoju odkrijejo in učinkovito obravnavajo. EESO kot aktivni član notranjih svetovalnih skupin EU veliko prispeva k njihovemu delu, zato poziva Komisijo, naj učinkovit mehanizem izvrševanja ambiciozneje zastavi. V primeru Južne Koreje EESO ugotavlja, da je notranja svetovalna skupina EU pozvala Komisijo ( 20 ) , naj sproži postopek za rešitev spora, vendar Komisija tega še ni storila kljub njenim poskusom za razrešitev tega vprašanja. EESO je v zvezi s tem poudaril, da „[u]resničevanje vidikov trajnostnega razvoja iz sporazuma o prosti trgovini, zlasti vprašanj s področja dela, […] ostaja nezadovoljivo“ ( 21 )

3.13 EESO meni, da imajo lahko podjetja pomembno vlogo pri zagotavljanju spoštovanja pravic delavcev in socialnih pravic, če podpirajo in izvajajo zakone, ki varujejo pravice delavcev, in vzpostavijo socialni dialog s sindikati, da bi se dogovorili o dostojnih standardih, tako v svojem neposrednem poslovanju kot vzdolž svojih dobavnih verig. EESO poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo trgovinski sporazumi podpirali dobro poslovno ravnanje ter preprečevali socialni dumping in nižanje socialnih standardov, in sicer s pripravo določb o družbeni odgovornosti podjetij, ki bi vključevale trdne zaveze, v skladu s smernicami OECD o podjetjih in človekovih pravicah, vključno z nacionalnimi kontaktnimi točkami ( 22 ) . Te bi morale biti neodvisne in zasnovane tako, da bi socialni partnerji sodelovali kot njeni člani ali pa da bi imele nadzorni odbor. Nacionalnim kontaktnim točkam bi bilo treba zagotoviti ustrezno osebje, usposabljanje in financiranje.

3.14 EESO je pripravljen pomagati pri razvoju novih zamisli, da bi Komisiji pomagal povečati učinkovitost neodvisnih mehanizmov izvrševanja iz poglavij o trgovini in trajnostnem razvoju, tudi s pravico, da se odzove, kadar njegovi pomisleki niso upoštevani. Vsaka morebitna uporaba sankcij, kadar bi bila ta potrebna, bi morala temeljiti na podrobno opredeljenem pristopu.

4. Posebne ugotovitve

4.1 EESO meni, da mora Komisija z ukrepi izboljšati učinkovitost poglavij o trgovini in trajnostnem razvoju, da bi zagotovila spoštovanje socialnih, okoljskih in potrošniških pravic ter pravic delavcev. Ključni del je povezan z izboljšanjem učinkovitosti notranjih svetovalnih skupin kot organov, ki jim je zaupano spremljanje teh zavez.

4.1.1 EESO ugotavlja, da je več deležnikov podalo predloge za izboljšanje neodvisnosti in učinkovitosti poglavij o trgovini in trajnostnem razvoju v trgovinskih sporazumih, in se strinja, da je treba uresničevanje zavez o trgovini in trajnostnem razvoju odločno spodbujati. Kar zadeva določbe o delu, te vključujejo predlog za neodvisen sekretariat za delo ( 23 ) in mehanizem za skupinske pritožbe, ki je predlagan v vzorčnem poglavju o delu ( 24 )

4.2 EESO je ocenil svoje izkušnje v zvezi s poglavji o trgovini in trajnostnem razvoju. Ugotovil je naslednje pomanjkljivosti in Komisijo poziva, naj jih odpravi: — neuravnoteženo članstvo v notranjih svetovalnih skupinah EU in partnerskih držav; — pomanjkanje politične volje za pravočasno vzpostavitev notranjih svetovalnih skupin v nekaterih partnerskih državah; — pomanjkanje ustreznega financiranja notranjih svetovalnih skupin v EU in partnerskih državah; — v besedilo sporazumov je treba vključiti nujnost skupnih sestankov notranjih svetovalnih skupin EU in partnerskih držav, da se jim omogočita izmenjava izkušenj o skupnih projektih in priprava skupnih priporočil; — potrebno je sodelovanje predsednikov notranjih svetovalnih skupin na sestankih odborov za trgovino in trajnostni razvoj, pri čemer bi ti morali imeti pravico predstaviti stališča svojih skupin, da bi lahko sporočila civilne družbe prenesli vladam; — pomanjkanje odzivnosti Evropske komisije na pritožbe notranjih svetovalnih skupin v zvezi s kršitvami zavez o trgovini in trajnostnem razvoju.

4.3 Člani EESO, ki sodelujejo v notranjih svetovalnih skupinah, in druge organizacije, ki zastopajo podjetja, delavce in prostovoljni sektor, so podali številna priporočila za ukrepe Komisije, da bi odpravili pomanjkljivosti trgovinskih sporazumov in izboljšali učinkovitost notranjih svetovalnih skupin pri zagotavljanju tega, da se spoštujejo zaveze o uveljavljanju socialnih pravic, pravic delavcev in okoljskih določb. Komisija bi morala ta priporočila podrobno proučiti. Priporočila vključujejo: — podpiranje krepitve zmogljivosti ter izboljšanje promocije in predstavitve vsebine poglavij o trgovini in trajnostnem razvoju, namenjenih civilni družbi v EU in partnerskim državam pred začetkom veljavnosti sporazuma, — ustanovitev neodvisnega sekretariata za delo in mehanizma za skupinske pritožbe, — zagotavljanje ustreznega financiranja in virov za notranje svetovalne skupine EU in partnerskih držav, da bodo lahko predstavniki civilne družbe sodelovali v polni meri, ter zagotavljanje financiranja za upravičene dejavnosti, vključno z analizami ali delavnicami, ki spremljajo skupne letne sestanke, — spodbujanje vlad partnerskih držav, naj notranje svetovalne skupine vzpostavijo hitro in jim zagotovijo potrebno politično in logistično podporo, ob tem pa poskrbijo za uravnoteženost njihovega članstva, — vzpostavitev preglednejšega in poenostavljenega pritožbenega mehanizma, — vzpostavitev rednega dialoga med notranjimi svetovalnimi skupinami EU, Komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje, Evropskim parlamentom in državami članicami EU, — poziv, naj se Odbor za trgovino in trajnostni razvoj odzove na vprašanja in priporočila notranjih svetovalnih skupin v razumnem časovnem okviru, — pooblastilo notranjim svetovalnim skupinam za spremljanje učinkov vseh delov trgovinskih sporazumov, ne samo poglavij o trgovini in trajnostnem razvoju, na človekove, okoljske in potrošniške pravice ter pravice delavcev (EESO z zadovoljstvom ugotavlja, da je Komisija ta predlog upoštevala v svojem poročilu o izvajanju sporočila Trgovina za vse), — dokazano popolno spoštovanje osmih temeljnih konvencij Mednarodne organizacije dela pred sklenitvijo trgovinskega sporazuma. Če partnerska država teh konvencij ne ratificira ali jih ne izvaja ustrezno oziroma ne dokaže enakovredne ravni zaščite, je treba v okviru poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju določiti časovni načrt izpolnjevanja trdnih zavez, da se zagotovi njihova pravočasna uresničitev, — zahtevo, da vlade držav in podjetja, ki poslujejo na njihovih ozemljih, spoštujejo standarde iz agende MOD za dostojno delo (25), ki presega temeljne delovne standarde, saj so v njej določene tudi zaveze v zvezi z drugimi pravicami, kot so pravice do enakosti med spoloma, zdravja in varnosti.

4.4 EESO meni, da se lahko zgoraj navedena praktična priporočila izvede brez spreminjanja besedila obstoječih poglavij o trgovini in trajnostnem razvoju, zato bi bilo treba to nemudoma storiti.

4.5 Po mnenju EESO je zaradi učinkovitosti ključno, da se lahko z mehanizmi za spremljanje same po sebi sprožijo preiskave o zlorabah zavez o trgovini in trajnostnem razvoju. V primeru odkritja zlorab bi bilo treba nemudoma sprožiti postopek reševanja sporov z namenom vsebinske zagotovitve skladnosti s predpisi. EESO ugotavlja, da pri trgovinskih sporazumih, ki so jih sklenile različne države, na primer ZDA in Kanada, obstaja več različnih modelov, po katerih je možno za kršitev zavez določiti denarne kazni.

4.6 EESO obžaluje, da neformalni dokument nakazuje, da je mogoče smotrnost kazni ali sankcij v trgovinskih sporazumih oceniti zgolj na podlagi edinega sodnega primera v zvezi z Gvatemalo, ki so ga sprožile ZDA v okviru sporazuma CAFTA ( 26 ) . ZDA pa v tej zadevi niso bile neuspešne zaradi vprašanja, ali so sankcije na voljo, temveč zaradi zasnove obveznosti v poglavju o delu iz sporazuma CAFTA. V poglavju o delu je navedena pravna zahteva, da se mora kršitev pravic delavcev zgoditi „na način, ki škodi trgovini“, da je naložitev sankcij upravičena. V tej zadevi je senat menil, da so se zgodile očitne kršitve pravic delavcev glede na standarde MOD, vendar ni dovolj dokazov, da so bile pravice kršene „na način, ki škodi trgovini“. Komisija bi morala proučiti druge obstoječe mehanizme sankcij v trgovinskih sporazumih, njihovo dosedanjo uporabo in njihove morebitne omejitve ter ustrezno upoštevati, da so nekatere skupine civilne družbe izrazile podporo uporabi teh mehanizmov, pa tudi resne pomisleke.

4.7 Pristop ZDA k sankcijam vsebuje še druge omejitve, kar zadeva dopustnost, obseg in trajanje postopka, zato je bilo s pristopom sankcij rešenih zelo malo primerov. Komisija bi se morala učiti iz omejitev mehanizma sankcij v trgovinskih sporazumih ZDA in drugih držav, kot je Kanada, da bi ocenila in izboljšala učinkovitost izvršljivega mehanizma za zagotavljanje skladnosti, ki bi ga lahko razvili v poglavjih o trgovini in trajnostnem razvoju. Ena od možnih omejitev je tveganje, da bi EU lahko odvrnila trgovinske partnerje od začetka pogajanj ali zmanjšala svojo pogajalsko moč v takšnih pogajanjih.

4.8 EESO je pripravljen na podlagi izkušenj drugih držav ter predlogov podjetij in skupin civilne družbe s področja okolja, dela in z drugih področij pomagati Komisiji pri pripravi učinkovitega mehanizma, ki bi izboljšal izvajanje in spremljanje poglavij o trgovini in trajnostnem razvoju v sporazumih o prosti trgovini EU ter zagotavljal popolno skladnost.

V Bruslju, 14. februarja 2018 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Georges DASSIS

(1) http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/july/tradoc_155686.pdf

(2) http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/october/tradoc_153846.pdf

(3) https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/reflection-paper-globalisation_en.pdf

(4) Mnenje EESO Trgovina za vse – Za odgovornejšo trgovinsko in naložbeno politiko, poročevalec: Jonathan Peel (UK-I) (UL C 264, 20.7.2016, str. 123).

(5) REX/486 – Mnenje EESO Osrednja vloga trgovine in naložb pri uresničevanju in izvajanju ciljev trajnostnega razvoja, poročevalec: Jonathan Peel (UK-I), soporočevalec: Christophe Quarez (FR-II) (še ni objavljeno v Uradnem listu).

(6) Mnenje EESO Sporazum o prosti trgovini med EU in Korejo – poglavje o trgovini in trajnostnem razvoju, poročevalec: Dumitru Fornea (RO-II) (UL C 81, 2.3.2018, str. 201).

(7) Konferenca na temo Poglavje o trgovini in trajnostnem razvoju v trgovinskih sporazumih EU – Kako doseči resnični učinek? – povzetek glavnih ugotovitev: http://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/summary_conference_on_tsd_chapters_in_eu_trade_agreements.pdf

(8) Prav tam.

(9) Prav tam.

(10) Dopis komisarke Malmström predsedniku odbora INTA, Berndu Langeju, januar 2017, https://ec.europa.eu/carol/index-iframe.cfm?fuseaction=download&documentId=090166e5af9d7b2e&title=letter.pdf.

(11) Dopis komisarke Malmström kanadskemu ministru za mednarodno trgovino, François-Philippu Champagnu, oktober 2017, https://ec.europa.eu/carol/index-iframe.cfm?fuseaction=download&documentId=090166e5b568bc60&title=SIGNED_LETTER.pdf.

(12) Skupni interpretativni instrument o celovitem gospodarskem in trgovinskem sporazumu (CETA) med Kanado ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami (UL L 11, 14.1.2017, str. 3).

(13) http://trade.ec.europa.eu/doclib/press/index.cfm?id=1689.

(14) Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o izvajanju sporazumov o prosti trgovini, objavljeno 9. novembra 2017.

(15) REX/486 – Mnenje EESO Osrednja vloga trgovine in naložb pri uresničevanju in izvajanju ciljev trajnostnega razvoja, poročevalec: Jonathan Peel (UK-I), soporočevalec: Christophe Quarez (FR-II) (še ni objavljeno v Uradnem listu).

(16) REX/486 – Mnenje EESO Osrednja vloga trgovine in naložb pri uresničevanju in izvajanju ciljev trajnostnega razvoja, poročevalec: Jonathan Peel (UK-I), soporočevalec: Christophe Quarez (FR-II) (še ni objavljeno v Uradnem listu).

(17) http://unctad.org/en/PublicationsLibrary/ditccplpmisc2016d1_en.pdf.

(18) Dopis komisarke Malmström kanadskemu ministru za mednarodno trgovino, François-Philippu Champagnu, oktober 2017, prav tam.

(19) Mnenje EESO Trgovina za vse – Za odgovornejšo trgovinsko in naložbeno politiko, poročevalec: Jonathan Peel (UK-I) (UL C 264, 20.7.2016, str. 123); mnenje EESO Stališče EESO o specifičnih ključnih vprašanjih v pogajanjih o čezatlantskem partnerstvu za trgovino in naložbe (TTIP), poročevalec: Philippe de Buck, soporočevalka: Tanja Buzek (UL C 487, 28.12.2016, str. 30). Mnenje EESO Sporazum o prosti trgovini med EU in Korejo – poglavje o trgovini in trajnostnem razvoju, poročevalec: Dumitru Fornea (RO-II) (UL C 81, 2.3.2018, str. 201).

(20) Dopis komisarke Malmström o posvetovanjih z vladami v skladu s sporazumom o prosti trgovini med EU in Korejo, december 2016, http://ec.europa.eu/carol/?fuseaction=download&documentId=090166e5af1bf802&title=EU_DAG%20letter%20to%20Commissioner%20Malmstrom_signed%20by%20the%20Chair%20and%20Vice-Chairs.pdf.

(21) Mnenje EESO Sporazum o prosti trgovini med EU in Korejo – poglavje o trgovini in trajnostnem razvoju, poročevalec: Dumitru Fornea (RO-II) (UL C 81, 2.3.2018, str. 201).

(22) Vlade, ki sledijo smernicam OECD, morajo vzpostaviti nacionalno kontaktno točko, katere glavna naloga bo spodbujanje učinkovitosti smernic s promocijskimi dejavnostmi, obravnavo poizvedb in prispevanjem k razreševanju vprašanj, ki se lahko pojavijo zaradi domnevnega neupoštevanja smernic v posameznih primerih. Nacionalna kontaktna točka pomaga podjetjem in njihovim deležnikom pri sprejemanju ustreznih ukrepov za spodbujanje spoštovanja smernic. Zagotavlja platformo za mediacijo in spravo, namenjeno reševanju praktičnih vprašanj, ki se lahko pojavijo pri izvajanju smernic.

(23) Neformalni dokument o skupnem predlogu Evropske konfederacije sindikatov (ETUC) ter ameriškega združenja sindikatov in kongresa industrijskih organizacij (AFL-CIO), september 2016, https://www.etuc.org//en/page/non-paper-introducing-independent-labour-secretariat-ceta.

(24) Osnutek vzorčnega poglavja o delu za trgovinske sporazume EU, ki ga je pripravila ustanova Friedrich-Ebert-Stiftung (FES) v sodelovanju s predsednikom odbora INTA Berndom Langejem, junij 2017, http://www.fes-asia.org/news/model-labour-chapter-for-eu-trade-agreements/.

(25) http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---dgreports/---integration/documents/publication/wcms_229374.pdf.

(26) Glej https://www.ictsd.org/bridges-news/bridges/news/trade-dispute-panel-issues-ruling-in-us-guatemala-labour-law-case.