PRILOGI K LETNEMU POROČILU O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA

PRILOGA I

Osnovne informacije o splošnem proračunu

VSEBINA

OSNOVNE INFORMACIJE O PRORAČUNU

1. Zgodovina proračuna

2. Pravna podlaga

3. Proračunska načela, določena v pogodbah in Finančni uredbi

4. Vsebina in sestava proračuna

5. Financiranje proračuna (proračunski prihodki)

6. Vrste odobrenih proračunskih sredstev

7. Izvrševanje proračuna

7.1 Odgovornost za izvrševanje

7.2 Izvrševanje prihodkov

7.3 Izvrševanje odhodkov

7.4 Konsolidirani izkazi o izvrševanju proračuna in določitev salda proračunskega leta

8. Priprava letnih računovodskih izkazov

9. Zunanja revizija

10. Razrešnica in nadaljnje ukrepanje

POJASNILA

Viri finančnih podatkov

Denarna enota

Kratice in znaki

DIAGRAMI

OSNOVNE INFORMACIJE O PRORAČUNU

1. ZGODOVINA PRORAČUNA

Proračun zajema odhodke Evropske skupnosti in Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom). Prav tako zajema upravne odhodke za sodelovanje na področju „pravosodja in notranjih zadev“ ter skupne zunanje in varnostne politike, ter vse druge odhodke, za katere Svet EU meni, da jih je treba pri izvajanju teh politik financirati iz proračuna.

2. PRAVNA PODLAGA

Proračun določajo finančne določbe Rimskih pogodb (1) (2) (členi 268 do 280 ES in členi 171 do 183 Euratom) ter finančnih uredb (3).

3. PRORAČUNSKA NAČELA, DOLOČENA V POGODBAH IN FINANČNI UREDBI

Vsi prihodki in odhodki Skupnosti so navedeni v enotnem proračunu (načelo enotnosti in točnosti). Proračun se odobri le za eno proračunsko leto (načelo enoletnosti). Prihodki proračuna morajo biti enaki odhodkom proračuna (načelo ravnotežja). Proračun se pripravi in izvršuje v EUR, prav tako se v EUR pripravijo računovodski izkazi (načelo obračunske enote). Prihodki se brez razlikovanja uporabljajo za pokrivanje vseh odhodkov in se v proračunu in nato v računovodskih izkazih, tako kot odhodki, izkazujejo v celoti brez neto izravnave (načelo univerzalnosti). Proračunska sredstva so namenjena za posebne namene po naslovih in poglavjih; poglavja pa se naprej delijo na člene in postavke (načelo specifikacije). Proračunska sredstva se porabljajo v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja, se pravi, v skladu z načeli gospodarnosti, učinkovitosti in uspešnosti (načelo dobrega finančnega poslovodenja). Proračun se pripravi in izvršuje v skladu z načelom preglednosti, prav tako se v skladu z načelom preglednosti pripravijo računovodski izkazi (načelo preglednosti). Vendar pa je pri teh splošnih načelih tudi nekaj manjših izjem.

4. VSEBINA IN SESTAVA PRORAČUNA

Proračun je sestavljen iz „Povzetka izkaza prihodkov in odhodkov“ in oddelkov, razdeljenih na „Izkaze prihodkov in odhodkov“ za vsako posamezno institucijo. Proračun ima osem oddelkov: (I) Parlament; (II) Svet; (III) Komisija, (IV) Sodišče Evropskih skupnosti; (V) Računsko sodišče; (VI) Ekonomsko-socialni odbor; (VII) Odbor regij; (VIII) Varuh človekovih pravic in Evropski nadzornik za varstvo podatkov.

V vsakem oddelku so prihodki in odhodki razvrščeni po proračunskih postavkah (naslovi, poglavja, členi in, kjer je ustrezno, postavke) v skladu z njihovo vrsto ali namenom.

5. FINANCIRANJE PRORAČUNA (PRORAČUNSKI PRIHODKI)

Proračun se financira predvsem iz lastnih sredstev Skupnosti: lastnih sredstev iz naslova BND in DDV, carin, kmetijskih dajatev ter prelevmanov za sladkor in izoglukozo (4).

Poleg lastnih sredstev so še drugi obrobni viri prihodkov (glej Diagram I ).

6. VRSTE ODOBRENIH PRORAČUNSKIH SREDSTEV

V proračunu sta za pokrivanje predvidenih odhodkov določeni naslednji vrsti odobrenih sredstev:

(a) diferencirana sredstva (DS) so namenjena financiranju večletnih dejavnosti na nekaterih proračunskih področjih. Sestavljajo jih odobritve za prevzem obveznosti (OO) in odobritve plačil (OP): — odobritve za prevzem obveznosti omogočajo sprejemanje pravnih obveznosti v proračunskem letu za tiste dejavnosti, ki se izvajajo v več proračunskih letih, — odobritve plačil omogočajo pokrivanje odhodkov, ki izhajajo iz obveznosti, sprejetih v tekočem in prejšnjih proračunskih letih;

(b) nediferencirana sredstva (NDS) omogočajo prevzemanje in plačevanje odhodkov za letne dejavnosti v vsakem proračunskem letu.

Zaradi tega je treba za vsako proračunsko leto določiti naslednja dva skupna zneska:

(a) skupna odobrena sredstva za prevzem obveznosti (OSO) (5) = nediferencirana sredstva (NDS) + odobritve za prevzem obveznosti (OO) (5);

(b) skupna odobrena sredstva za plačila (OSP) (5) = nediferencirana sredstva (NDS) + odobritve plačil (OP) (5).

Prihodki, zbrani v proračunu, so namenjeni pokritju skupnih odobrenih sredstev za plačila. Odobritev za prevzem obveznosti ni treba pokriti s prihodki.

Naslednji poenostavljen prikaz (z izmišljenimi zneski) kaže vpliv obeh vrst sredstev v vsakem proračunskem letu.

7. IZVRŠEVANJE PRORAČUNA

7.1 Odgovornost za izvrševanje

Komisija, ki je odgovorna za izvrševanje proračuna, ga izvršuje v skladu s Finančno uredbo in v mejah dodeljenih proračunskih sredstev; prav tako pa na druge institucije prenese potrebna pooblastila za izvrševanje tistih oddelkov proračuna, ki se nanašajo nanje (6). Finančna uredba določa postopke za izvrševanje proračuna in zlasti odgovornosti odredbodajalcev, računovodij, vodij blagajne predplačil in notranjih revizorjev v institucijah. Na dveh največjih področjih odhodkov (Jamstveni oddelek EKUJS in strukturni skladi) je upravljanje s sredstvi Skupnosti deljeno z državami članicami.

7.2 Izvrševanje prihodkov

Ocenjeni prihodki se vnesejo v proračun in so lahko predmet sprememb, ki izhajajo iz sprememb proračuna.

Izvrševanje proračunskih prihodkov pomeni, da je treba ugotoviti, do kakšnih prihodkov sta upravičeni Skupnosti in jih pobrati (lastna sredstva in drugi prihodki). To urejajo nekatere posebne določbe (7). Dejanski prihodki proračunskega leta so opredeljeni kot skupna vsota zneskov, pobranih glede na pravice, določene za tekoče proračunsko leto, in neizterjanih zneskov iz naslova pravic za prejšnja proračunska leta.

7.3 Izvrševanje odhodkov

Ocenjeni odhodki se vnesejo v proračun.

Proračunsko izvrševanje odhodkov, se pravi razvoj in poraba proračunskih sredstev, poteka po naslednjem postopku:

(a) odobrena sredstva za prevzem obveznosti: (i) razvoj proračunskih sredstev: skupna odobrena sredstva za prevzem obveznosti, ki so na voljo v proračunskem letu, sestavljajo: prvotni proračun (NDS in OO) + spremembe proračuna + namenski prejemki + transferji + odobritve za prevzem obveznosti, prenesene iz preteklega proračunskega leta + neavtomatski prenosi iz predhodnega proračunskega leta, za katere obveznosti še niso bile prevzete + sproščene odobritve za prevzem obveznosti iz preteklih proračunskih let, ki so znova na voljo; (ii) poraba proračunskih sredstev: končna odobrena sredstva za prevzem obveznosti so na voljo v danem proračunskem letu za uporabo v obliki prevzetih obveznosti (porabljena odobrena sredstva za prevzem obveznosti = znesek prevzetih obveznosti); (iii) prenosi odobrenih proračunskih sredstev iz enega proračunskega leta v naslednje: sredstva, ki niso bila porabljena v proračunskem letu, v katerem so bila odobrena, se lahko s sklepom zadevne institucije prenesejo v naslednje proračunsko leto. Proračunska sredstva, ki so na voljo kot namenski prejemki, se avtomatsko prenesejo; (iv) razveljavitev odobrenih proračunskih sredstev : saldo se razveljavi;

(b) odobrena sredstva za plačila: (i) razvoj proračunskih sredstev: skupna odobrena sredstva za plačila, ki so na voljo v proračunskem letu, sestavljajo: prvotni proračun (NDS in OP) + spremembe proračuna + namenski prejemki + transferji + proračunska sredstva, prenesena iz prejšnjega proračunskega leta v obliki avtomatskih ali neavtomatskih prenosov; (ii) poraba proračunskih sredstev v danem proračunskem letu: odobrena sredstva za plačila v proračunskem letu so v istem letu na voljo za plačila. Ne zajemajo proračunskih sredstev, prenesenih iz preteklega proračunskega leta (porabljena proračunska sredstva za plačila = višina plačil, izvedenih iz proračunskih sredstev za proračunsko leto); (iii) prenosi odobrenih proračunskih sredstev iz enega proračunskega leta v naslednje: proračunska sredstva, ki v proračunskem letu niso bila porabljena, se lahko po sklepu zadevne institucije prenesejo v naslednje proračunsko leto. Proračunska sredstva, ki so na voljo kot namenski prejemki, se avtomatsko prenesejo; (iv) razveljavitev odobrenih proračunskih sredstev: saldo se razveljavi; (v) vsa plačila v proračunskem letu : plačila iz odobrenih sredstev za plačila v proračunskem letu + plačila iz odobrenih sredstev za plačila, prenesenih iz preteklega proračunskega leta; (vi) dejanski odhodki v proračunskem letu: odhodki v konsolidiranih izkazih o izvrševanju proračuna (glej odstavek 7.4) = plačila iz odobrenih sredstev za plačila v proračunskem letu + odobrena sredstva za plačila v proračunskem letu, ki se prenesejo v naslednje proračunsko leto.

7.4 Konsolidirani izkazi o izvrševanju proračuna in določitev salda proračunskega leta

Konsolidirani izkazi o izvrševanju proračuna se sestavijo po zaključku vsakega proračunskega leta. V njih se opredeli saldo leta, ki se nato s spremembo proračuna vnese v proračun za naslednje proračunsko leto.

8. PRIPRAVA LETNIH RAČUNOVODSKIH IZKAZOV

Izkazi za dano proračunsko leto se najpozneje do 31. marca naslednjega proračunskega leta pošljejo Parlamentu, Svetu in Evropskemu računskemu sodišču, zajemajo pa izkaze stanja in izkaze o izvrševanju proračuna ter poročilo o proračunskem in finančnem upravljanju.

9. ZUNANJA REVIZIJA

Zunanjo revizijo proračuna od leta 1977 izvaja Računsko sodišče Evropskih skupnosti (8). Računsko sodišče preuči izkaze vseh prihodkov in odhodkov proračuna. Evropskemu parlamentu in Svetu mora predložiti izjavo o zanesljivosti računovodskih izkazov ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij. Prav tako preuči, ali so bili vsi prihodki prejeti, ali so vsi odhodki nastali zakonito in pravilno ter ali je bilo finančno poslovodenje dobro. Revizije lahko izvaja pred zaključkom zadevnega proračunskega leta na podlagi računovodskih evidenc in po potrebi na kraju samem v institucijah Skupnosti, v državah članicah in v tretjih državah. Računsko sodišče za vsako proračunsko leto pripravi letno poročilo in lahko kadar koli predloži svoje ugotovitve o posameznih vprašanjih ter pripravi mnenje na zaprosilo katere koli institucije Skupnosti.

10. RAZREŠNICA IN NADALJNJE UKREPANJE

Od leta 1977 veljajo naslednje določbe (9): Parlament na predlog Sveta najkasneje do 30. aprila v drugem letu, ki sledi zadevnemu proračunskemu letu, podeli Komisiji razrešnico za njeno izvrševanje proračuna. V ta namen Svet in Parlament preučita računovodske izkaze, ki jih je pripravila Komisija, ter letno in posebna poročila Računskega sodišča. Institucije se morajo na ugotovitve, navedene v sklepih o razrešnici, odzvati z ustreznim ukrepanjem in poročati o sprejetih ukrepih.

POJASNILA

VIRI FINANČNIH PODATKOV

V tej prilogi so uporabljeni finančni podatki iz letnih računovodskih izkazov Evropskih skupnosti (10) in drugih računovodskih evidenc, ki jih je zagotovila Komisija. Geografska porazdelitev je v skladu s kodami držav v sistemu računovodskih informacij Komisije (ABAC). Komisija poudarja, da so vsi podatki, ki so jih navedle države članice – tako pri prihodkih kot odhodkih – rezultat izračunov, ki ne odražajo v celoti vseh koristi, ki jih posameznim državam članicam prinaša članstvo v Uniji. Zaradi tega jih je treba razlagati z določeno mero previdnosti.

DENARNA ENOTA

Vsi finančni podatki so predstavljeni v milijonih EUR. Skupni zneski so zaokrožene vsote natančnih vrednosti in zaradi tega niso vedno enaki vsotam zaokroženih zneskov.

KRATICE IN ZNAKI

OSO odobrena sredstva za prevzem obveznosti OSP odobrena sredstva za plačila AT Avstrija BE Belgija OO odobritve za prevzem obveznosti CY Ciper CZ Češka DS diferencirana sredstva DE Nemčija DIA Diagram, na katerega se sklicujejo drugi diagrami (npr. DIA III) DK Danska ESAE ali Euratom Evropska skupnost za atomsko energijo ES Evropska(-e) skupnost(-i) EE Estonija EGS Evropska gospodarska skupnost EFTA Evropsko združenje za prosto trgovino EL Grčija ES Španija EU Evropska unija EU-25 25 držav članic Evropske unije skupaj FI Finska FR Francija FINUR Finančna uredba z dne 25. junija 2002 BND bruto nacionalni dohodek HU Madžarska IE Irska IT Italija LT Litva LU Luksemburg LV Latvija MT Malta NDS nediferencirana sredstva NL Nizozemska UL Uradni list Evropske unije OP odobritve plačil PL Poljska PT Portugalska Odd. proračunski oddelek SE Švedska SL Slovenija SK Slovaška N. proračunski naslov UK Združeno kraljestvo DDV davek na dodano vrednost 0,0 podatki med nič in 0,05 — ni podatkov

DIAGRAMI

PRORAČUN ZA PRORAČUNSKO LETO 2005 IN IZVRŠEVANJE PRORAČUNA V PRORAČUNSKEM LETU 2005

DIA I Proračun 2005 – Ocenjeni prihodki in končna odobrena sredstva za plačila DIA II Proračun 2005 – Odobrena sredstva za prevzem obveznosti DIA III Odobrena sredstva za prevzem obveznosti na voljo v letu 2005 in njihova poraba DIA IV Odobrena sredstva za plačila na voljo v letu 2005 in njihova poraba DIA V Lastna sredstva v letu 2005, po državah članicah DIA VI Plačila, izvedena v letu 2005, v posameznih državah članicah

PODATKI O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA ZA PREJŠNJA OBDOBJA (2001–2005)

DIA VII Razvoj in poraba odobrenih sredstev za plačila za obdobje 2001–2005, po razdelkih finančne perspektive

(1) Rimska pogodba (25. marec 1957): Pogodba o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti (EGS).

(2) Rimska pogodba (25. marec 1957): Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom).

(3) Predvsem Finančna uredba (FINUR) z dne 25. junija 2002 (UL L 248, 16.9.2002).

(4) Glavni pravni akti v zvezi z lastnimi sredstvi: Sklep Sveta 2000/597/ES, Euratom z dne 29. septembra 2000 (UL L 253, 7.10.2000); Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1150/2000 z dne 22. maja 2000 (UL L 130, 31.5.2000); Uredba Sveta (EGS, Euratom) št. 1553/89 z dne 29. maja 1989 (UL L 155, 7.6.1989); Šesta direktiva Sveta z dne 17. maja 1977, skupni sistem davka na dodano vrednost: enotna ocena osnove DDV (UL L 145, 13.6.1977); Direktiva Sveta 89/130/EGS, Euratom z dne 13. februarja 1989 o usklajevanju načinov za obračunavanje bruto nacionalnega proizvoda po tržnih cenah (UL L 49, 21.2.1989), Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1287/2003 z dne 15. julija 2003 o uskladitvi bruto nacionalnega dohodka po tržnih cenah (UL L 181, 19.7.2003).

(5) Pomembno je razlikovati med „odobrenimi sredstvi za prevzem obveznosti“ in „odobritvami za prevzem obveznosti“ ter med „odobrenimi sredstvi za plačila“ in „odobritvami plačil“. Izraza „odobritve za prevzem obveznosti“ in „odobritve plačil“ se uporabljata samo v zvezi z diferenciranimi sredstvi.

(6) Glej člen 274 Pogodbe ES, člen 179 Pogodbe Euratom in člen 50 FINUR.

(7) Glej člene 69 do 74 FINUR in Uredbo (ES, Euratom) št. 1150/2000.

(8) Glej člene 246, 247 in 248 Pogodbe ES, člene 160a, 160b in 160c Pogodbe Euratom ter člene 139 do 147 FINUR.

(9) Glej člen 276 Pogodbe ES in člen 180b Pogodbe Euratom.

(10) Za proračunsko leto 2005: Letni računovodski izkazi Evropskih skupnosti [SEC(2006) 915 in SEC(2006) 916].