Ta predlog za države članice nima novih finančnih posledic. Svet sprejme to uredbo vsako leto, javna in zasebna sredstva za njeno izvajanje pa že obstajajo.

Zadevna uredba Sveta dodeljuje ribolovne možnosti državam članicam. Ob upoštevanju člena 16(6) in (7) ter člena 17 Uredbe (EU) št. 1380/2013 lahko države članice po lastni presoji dodelijo takšne možnosti regijam ali gospodarskim subjektom v skladu z merili iz navedenih členov. Zato imajo države članice na voljo obsežen manevrski prostor za odločitve v zvezi z družbenim/gospodarskim modelom za izkoriščanje dodeljenih ribolovnih možnosti, ki so ga same izbrale.

Predlagani ukrepi so oblikovani v skladu s cilji in pravili skupne ribiške politike ter so skladni s politiko Unije o trajnostnem razvoju.

Cilj tega predloga je določiti ribolovne možnosti za države članice za tržno najpomembnejše staleže rib v Baltskem morju za leto 2016. Zaradi poenostavitve in pojasnitve odločitev o letnih TAC in kvotah so ribolovne možnosti v Baltskem morju od leta 2006 določene v ločeni uredbi.

V skladu z Uredbo (EU) št. 1380/2013 z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki se izkoriščanje živih morskih bioloških virov izvaja na način, ki dovoljuje obnavljanje in ohranjanje populacij lovljenih vrst nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos. Pomembno orodje za dosego tega cilja je letno določanje ribolovnih možnosti v obliki celotnih dovoljenih ulovov (TAC) in kvot.

Ta uredba poenostavlja upravljanje ribištva, saj ribištva ne omejuje več z uvajanjem določenega števila dni, ko so ribiška plovila lahko lovila na morju v prejšnjih letih. To bo zmanjšalo upravno obremenitev držav članic. Kot so ugotovili znanstveniki, brez omejitve ribolovnega napora ne bo ogroženo stanje staleža, saj učinkovito spremljanje izkoriščanja kvot zadošča za nadzorovanje ribolovnega pritiska na staleže.

Predlog ne odraža zgolj kratkoročnih interesov, temveč je del dolgoročnejšega pristopa, s katerim se stopnja ribolova postopno znižuje in ohranja na dolgoročnih trajnostnih ravneh. Posledice pristopa, uporabljenega v predlogu, bodo zato srednje- do dolgoročno stabilen ribolovni napor in višje kvote. Dolgoročne posledice takega pristopa pa bodo predvidoma bolj trajnostne ribiške dejavnosti in povečanje iztovorjenega ulova.

Na podlagi povprečnih cen iztovorjenih rib v letu 2013 v osmih državah regije Baltskega morja bo vrednost ribolovnih možnosti v letu 2016 znašala približno 256 milijonov EUR. To pomeni 19-odstotno zmanjšanje. Največje zmanjšanje je opaziti pri TAC sleda v Botnijskem zalivu, in sicer z 62 milijonov EUR v letu 2015 na 38 milijonov EUR v letu 2016. Vendar bo ob upoštevanju dejstva, da kvota za sled v letu 2014 ni bila v celoti izkoriščena, in ob predpostavki, da bo stopnja ulova v letu 2016 enaka, zmanjšanje vrednosti kvote manj pomembno. Čeprav naj bi se kvota za papalino zmanjšala za 14 %, se bo vrednost kvote povečala za približno 100 tisoč EUR. Razlog za to je 17-odstotno zvišanje cene ki je v letu 2013 znašala 289 EUR/tono.

Ko se kvote izračunajo na podlagi staleža, je opaženo povečanje pri kvotah dveh staležev sleda (v povprečju za 10 %), lososa v osrednjem morskem bazenu (10 %) in morske plošče (18 %), medtem ko je opaženo zmanjšanje za staleže sleda v Botnijskem in Riškem zalivu (v povprečju za 28 %), za lososa v Finskem zalivu (za 24 %), vzhodni stalež trske (za 20 %) in papalino (za 14 %).

Skupna količina ribolovnih možnosti v Baltskem morju, izražena v tonah, ki se predlaga za leto 2016, se bo v primerjavi z letom 2015 zmanjšala za 15 % in bo določena na ravni približno 570 tisoč ton. Navedene ribolovne možnosti, izražene v številu posameznih rib, se bodo povečale za 6 % in bodo znašale 115 874 posameznih rib.

Posvetovanja s Svetovalnim svetom za Baltsko morje (BSAC) so potekala na srečanju skupne delovne skupine za ribolov pridnenih in pelagičnih vrst rib junija 2015 na osnovi Sporočila Komisije v zvezi s posvetovanjem o ribolovnih možnostih za leto 2016 v okviru skupne ribiške politike (COM(2015) 239 final). Znanstveno osnovo predloga je pripravil Mednarodni svet za raziskovanje morja (ICES). V predlogu so bila obravnavana in v čim večji meri upoštevana predhodna stališča o vseh zadevnih staležih rib, in sicer tako, da niso v nasprotju z obstoječimi politikami in ne povzročajo poslabšanja stanja ranljivih virov.

Predlog ne vpliva na proračun EU.

5.DRUGI ELEMENTI

•Izvedbeni načrti in ureditve spremljanja, ocenjevanja in poročanja

Spremljanje izrabe ribolovnih možnosti v obliki celotnih dovoljenih ulovov (TAC) in kvot je bilo vzpostavljeno z Uredbo Sveta (ES) št. 1224/2009.

•Podrobna obrazložitev specifičnih določb predloga

Predlog določa ribolovne možnosti za leto 2016 za nekatere staleže rib ali skupine staležev rib za države članice, ki lovijo v Baltskem morju.

Obveznost iztovarjanja za staleže, ulovljene pri določenih vrstah ribolova, je začela veljati s 1. januarjem 2015. V Baltskem morju ta ribolov zadeva staleže v okviru TAC in kvot iz te uredbe, in sicer: ribolov malih pelagičnih vrst (staleži sleda in papaline), ribolov lososa (staleži lososa) ter ribolov trske (staleži trske), pri čemer vrste opredeljujejo ribištvo. Za ulov vrst, ki ne opredeljujejo ribištva, vendar so zajete s TAC, npr. morska plošča, bo obveznost iztovarjanja v Baltiku začela veljati s 1. januarjem 2017, kot je določeno v Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 1396/2014.

Z uvedbo obveznosti iztovarjanja predlagane ribolovne možnosti v skladu s členom 16(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013 odražajo razliko med iztovorjenimi in ulovljenimi količinami. Takšna razlika je bila izvedena za uredbo o ribolovnih možnostih za leto 2015 in se za zgoraj navedene staleže ne uporablja več.

Ribolovne možnosti bi bilo treba določiti tudi v skladu s členom 16(1) (v zvezi z načelom relativne stabilnosti) in (4) (v zvezi s cilji skupne ribiške politike in pravili iz večletnih načrtov).

V predlaganih številkah se odražata trenutno znanstveno mnenje in posvetovanje z BSAC. Kadar je ustrezno, so se za določitev kvot EU za staleže, ki si jih Unija deli z Rusko federacijo, zadevne količine teh staležev odštele od TAC, ki jih je predlagal ICES.

V skladu z namenom Komisije, da zagotovi trajnostno rabo ribolovnih virov v skladu s politiko Unije in mednarodnimi obveznostmi ter hkrati ohrani stabilne ribolovne možnosti, so letna odstopanja TAC kar se da omejena, pri čemer se upošteva stanje zadevnega staleža.

TAC in kvote, dodeljeni državam članicam, so navedeni v Prilogi k Uredbi.

Vseh pet pelagičnih staležev (štiri staleže sleda in en stalež papaline), morsko ploščo in lososa v osrednjem morskem bazenu v Baltskem morju je treba v letu 2016 loviti na ravneh največjega trajnostnega donosa, zato predlagani TAC ustrezajo umrljivosti rib na ravni največjega trajnostnega donosa. TAC za lososa v Finskem zalivu in vzhodni stalež trske ustrezajo pristopu, ki ga je razvil ICES in ki se uporablja za staleže z omejenimi podatki. ICES mora še pojasniti mnenje in TAC za zahodni stalež trske.

Zaradi sprememb v biologiji vzhodnega staleža trske ICES za ta stalež ni določil bioloških referenčnih točk, tj. dejanske umrljivosti rib. Načrt je bil pripravljen ob predpostavki, da je rast staleža trske še vedno stabilna, čemur pa ni več tako. Kot priznava ICES, se je rast vzhodnega staleža trske v zadnjih letih drastično zmanjšala in bioloških referenčnih točk ni več mogoče določiti. Zato se po mnenju ICES večletni načrt za staleže trske v Baltskem morju ne more več uporabiti kot osnova za mnenje o vzhodnem staležu trske in namesto tega je ICES predlagal TAC na podlagi pristopa z omejenimi podatki. Tako se členi 6, 7 in 8 večletnega načrta v letu 2016 ne uporabljajo za vzhodni stalež trske, saj pravila za določitev TAC iz načrta temeljijo na teh referenčnih točkah. Zato je do sprejetja predloga novega večletnega načrta za Baltsko morje in da bi preprečili prekomerno izkoriščanje vzhodnega staleža trske zaradi nedoločitve TAC, primerno določiti ribolovne možnosti na podlagi pristopa, ki ga je razvil ICES v skladu s členom 5(1) načrta in členom 43(3) Pogodbe.

Z Uredbo Sveta (ES) št. 847/96 so bili določeni dodatni pogoji za upravljanje TAC iz leta v leto, vključno z določbami glede prilagodljivosti iz členov 3 in 4 za previdnostne oziroma analitske staleže. V skladu s členom 2 Uredbe Svet pri določanju TAC odloči, za katere staleže se člena 3 in 4 ne uporabljata, zlasti na podlagi biološkega statusa staležev. Nedavno je bil s členom 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013 uveden mehanizem prilagodljivosti za vse staleže, za katere velja obveznost iztovarjanja. Da bi se torej izognili prekomerni prilagodljivosti, ki bi razvrednotila načelo razumnega in odgovornega izkoriščanja živih morskih bioloških virov ter ovirala doseganje ciljev skupne ribiške politike, bi bilo treba pojasniti, da se člena 3 in 4 Uredbe (ES) št. 847/96 uporabljata le, kadar države članice ne uporabljajo vsakoletne prilagodljivosti iz člena 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013.

2015/0184 (NLE)

Predlog

UREDBA SVETA

o določitvi ribolovnih možnosti za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se za leto 2016 uporabljajo v Baltskem morju

SVET EVROPSKE UNIJE JE –