[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 22.7.2009

COM(2009) 384 konč.

2009/0107 (AVC)

Predlog

UREDBA SVETA

o spremembi Uredbe (ES) št. 1083/2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu glede poenostavitve nekaterih zahtev in glede nekaterih določb, povezanih s finančnim poslovodenjem

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. ozadje predloga

- Razlogi za predlog in njegovi cilji

Zaradi sedanje finančne in gospodarske krize se Evropska unija srečuje z novimi večjimi izzivi. Zato se je Svet Evropske unije 11. in 12. decembra 2008 dogovoril o evropskem načrtu za oživitev gospodarstva, ki predvideva uvedbo prednostnih ukrepov, s katerimi bi se evropskim gospodarstvom omogočila hitrejša prilagoditev sedanjim izzivom.

Ker so se številni pomembni ukrepi za uravnavanje negativnih učinkov krize že upoštevali na ravni Skupnosti in na nacionalni ravni, vključno s spremembami zakonodajnega okvira Skupnosti, ki ureja kohezijsko politiko, se dejanski vpliv finančne krize na realno gospodarstvo in trg dela šele zdaj začenja čutiti širše. Komisija je 3. junija 2009 predložila Sporočilo „Skupna zaveza za zaposlovanje“, v katerem se predlagajo dodatni ukrepi za povečanje števila delovnih mest in boj proti učinkom krize na delovna mesta.

Pritisk na nacionalna finančna sredstva se povečuje, zato je treba sprejeti dodatne ukrepe za ublažitev tega pritiska z boljšo uporabo finančnih sredstev Skupnosti ter sprostitvijo in hitrejšo uporabo vseh dostopnih skladov za odpravo krize, zlasti z uporabo Evropskega socialnega sklada za svežnje za hitro oživitev gospodarstva, kot je poudarjeno v navedenem sporočilu.

V zvezi s sedanjo krizo je pomembno zlasti zagotavljanje nemotenega izvajanja kohezijskih programov, ker so najmočnejši in najpomembnejši vzvod za pomoč realnemu gospodarstvu. S finančnimi sredstvi, ki znašajo skupaj 347 milijard EUR, za obdobje 2007–2013 zagotavlja kohezijska politika močno podporo proračunski stabilnosti in javnim naložbam v državah članicah in regijah Evropske unije.

Izkušnje kažejo, da je potrebno večje prizadevanje za lažje upravljanje finančnih sredstev Skupnosti, da se zagotovi hitrejši tok finančnih sredstev za upravičence, ki jih je gospodarska recesija najbolj prizadela. Evropski svet je decembra 2008 podprl predloge za „poenostavitev postopkov in pospešitev izvajanja programov, financiranih iz kohezijskega sklada, strukturnih skladov“. Ta predlog zato vključuje dodatne elemente poenostavitve s splošnim ciljem hitrejšega izvajanja sofinanciranih naložb v državah članicah in regijah ter večjega vpliva finančnih sredstev na gospodarstvo kot celoto.

- Splošno ozadje

Sedanja kriza znatno vpliva na realno gospodarstvo zaradi težav, ki so jih imele banke, in zaradi zaostrovanja kreditne politike, zaradi česar bi se lahko zmanjšale potrošnja gospodinjstev ter poslovne naložbe, podpora za inovacije, tehnološki razvoj in razvoj industrije z negativnimi učinki na BDP in zaposlovanje.

Kriza vpliva negativno tudi na proračune držav članic, pri čemer je pomemben dejavnik v zvezi s tem večja brezposelnost, ki je opisana v nadaljevanju. Večje število oseb, ki so upravičene do prejemkov, lahko samodejno povzroči obremenitev za proračunska sredstva. Istočasno se povečuje potreba po izvajanju aktivnih ukrepov na trgu dela za ohranitev zaposlitev ali ponovno zaposlitev. Ob upoštevanju splošnih proračunskih omejitev se lahko pojavijo resne težave z denarnim tokom pri virih javnih finančnih sredstev v državah članicah za izvajanje aktivnih ukrepov na trgu dela. Zato se lahko taki ukrepi na škodo državljanov odložijo, ravno ko so čedalje potrebnejši.

Najnovejše gospodarske napovedi Komisije predvidevajo velik padec rasti v Evropski uniji, ki naj bi se leta 2008 znižala na 1,4 % (oziroma na polovico stopnje iz leta 2007), na 0,2 % leta 2009 in na 1,1 % leta 2010. Te slabe gospodarske napovedi bodo verjetno znatno vplivale na javne finance. Ob nespremenjeni politiki se lahko proračunski primanjkljaj poveča z 1 % BDP leta 2007 na 2,6 % leta 2010. Vendar je težko zanesljivo napovedati prihodnje dogajanje v zvezi z javnimi financami, zlasti kar zadeva javni dolg, zaradi negotovosti proračunskih posledic ukrepov za reševanje, ki so jih že sprejele vlade.

Pri tem si je Komisija prizadevala prispevati k razpravi v Evropski uniji in razpravi z mednarodnimi partnerji o najboljšem odzivu na sedanjo finančno krizo ter njene družbeno-gospodarske posledice. Komisija je zlasti v okviru svežnja za oživitev gospodarstva decembra 2008 predlagala več regulativnih sprememb, da bi poenostavila izvedbene določbe za kohezijsko politiko in povečala vnaprejšnje financiranje (vnaprejšnja plačila) za programe ESRR in ESS. Z dodatnimi vnaprejšnjimi plačili se je zagotovil takojšnji denarni vložek v znesku 6,25 milijarde EUR v letu 2009 za vnaprejšnje financiranje naložb v finančnem okviru, ki je bil dogovorjen za vsako državo članico za obdobje 2007–2013. Zaradi te spremembe bodo vnaprejšnja plačila za leto 2009 znašala skupaj 11,25 milijarde EUR. Predlog Komisije je Svet sprejel maja 2009, državam članicam pa so zdaj izplačana že vsa vnaprejšnja plačila. Komisija je večkrat spodbudila države članice, naj prenesejo dodatna vnaprejšnja plačila na organe, ki so vključeni v upravljanje projektov, da se lahko predvidijo izdatki za projekte kohezijske politike.

- Obstoječe določbe na področju, na katero se nanaša predlog

Zaradi trenutnih hudih posledic v evropskem gospodarstvu se pričakuje, da se bo potencialna stopnja rasti srednjeročno zmanjšala, realna rast v letih 2009 in 2010 pa bo bistveno počasnejša. Po zadnjih razpoložljivih napovedih je več nacionalnih gospodarstev v recesiji. Te slabe gospodarske napovedi imajo zelo negativen vpliv na javne finance držav članic. Zato se lahko zgodi, da bodo pogoji izvajanja kohezijske politike, ki zahtevajo nacionalno sofinanciranje za uporabo sredstev strukturnih skladov, zelo moteni.

Poleg tega zadnji podatki, ki zajemajo prve mesece leta 2009, kažejo, da se trgi dela EU odzivajo še močneje, kot se je pričakovalo glede na trenutno gospodarsko recesijo, pri čemer objavljajo družbe znatno zmanjšanje števila delovnih mest v več sektorjih, zaupanje potrošnikov pa se še naprej zmanjšuje. Več kot 20 milijonov Evropejcev je brezposelnih, kar je 4 milijone več kot pred enim letom, pri čemer je število brezposelnih vedno večje.

Da bi se programi izvajali in pomoč za odpravo navedenih težav zagotavljala še naprej, se predlaga dodatni ukrep za zmanjšanje sedanjih pritiskov in omogočanje čim boljše uporabe sredstev Skupnosti, s katerimi se financirajo ukrepi, potrebni v boju proti krizi, pri čemer bo dodana vrednost za državljane, zlasti za brezposelne ali državljane, ki bodo morda postali brezposelni, najvišja. Zaradi tega ukrepa bo potrebna sprememba Uredbe Sveta št. 1083/2006 o splošnih določbah, ki urejajo kohezijsko politiko, vključno z začasno spremembo načinov za izračun vmesnih plačil za programe, ki jih sofinancira Evropski socialni sklad, kot je predlagano v Sporočilu „Skupna zaveza za zaposlovanje“. To vključuje uvedbo začasne možnosti za države članice, v katerih obstajajo resne težave z denarnim tokom pri financiranju ukrepov na trgu dela, potrebnih v boju proti krizi, in ki so v okviru ESS upravičene, da zahtevajo povračila, ki jih Komisija izplača v letih 2009 in 2010 v višini 100 %, s čimer se odpravi potreba po zagotavljanju nacionalnega sofinanciranja v tem obdobju. Cilj je povečati učinkovitost pomembne vloge, ki je dodeljena ESS v navedenem sporočilu, pri izvajanju aktivnih ukrepov na trgu delovne sile, kot je usposabljanje pri skrajšanem delovnem času, napovedovanje in upravljanje prestrukturiranja, nadgrajevaje strokovnega znanja in tudi zagotavljanje visokokakovostnih pripravništev za mlade do konca leta 2010. S tem predlogom so povezani številni ukrepi poenostavitve, zaradi katerih je prav tako potrebna sprememba Uredbe Sveta.

- Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije

Se ne uporabi.

2. Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi in ocena učinka

- Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi

Predlagani ukrepi, zlasti ukrepi v zvezi s poenostavitvijo, temeljijo na razpravah iz leta 2008 v okviru posebne delovne skupine, ki je vključevala zainteresirane strani iz držav članic. Poleg tega sta Evropski parlament in Evropsko računsko sodišče večkrat izrazila željo po poenostavitvi uredb, ki urejajo sklade.

- Zbiranje in uporaba izvedenskih mnenj

Zunanje izvedensko mnenje ni bilo potrebno.

- Analiza učinka

Ta predlog dopolnjuje vrsto regulativnih in neregulativnih prilagoditev, katerih cilj je spodbuditi izvajanje kohezijskih programov na terenu.

Predlog, s katerim bi imele države članice v primeru operativnih programov, ki jih sofinancira ESS, možnost povrnitve zahtevkov za vmesna plačila v višini 100 % za omejeno obdobje (do konca leta 2010), bi namesto uporabe stopenj povračil iz operativnih programov zagotovil, da se lahko vsi potrjeni izdatki iz let 2009 in 2010 povrnejo brez ustvarjenega primanjkljaja v nacionalnih proračunih, vendar ob polnem upoštevanju nacionalnih obveznosti sofinanciranja v celotni življenjski dobi programov. Povračilo v višini 100 % bo temeljilo na dejanskem izvajanju na terenu v letih 2009 in 2010. Začasno povišanje povračila ne bo spremenilo finančnega okvira, za katerega so decembra 2005 potekala pogajanja na zasedanju Sveta.

Dodatna poenostavitev in razjasnitev pravil o kohezijski politiki bosta nedvomno pozitivno vplivali na hitrost izvajanja programov, zlasti zaradi jasnejših in manj birokratskih pravil za nacionalne, regionalne in lokalne organe, ki bodo omogočila večjo prilagodljivost programov novim izzivom.

3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA

- Povzetek predlaganih ukrepov

Predlagane spremembe se lahko razdelijo v dve skupini:

1. Sprememba, povezana s pravili o finančnem poslovodenju, da se dodatno pospeši izvajanje programov na terenu, ki jih sofinancira ESS. Ta sprememba zadeva naslednje določbe:

2. Cilj predlagane spremembe člena 77 o izračunu vmesnih plačil za operativne programe, ki jih sofinancira ESS, je olajšati in pospešiti izvajanje protikriznih ukrepov na terenu ter zagotoviti hitrejšo pomoč za državljane, zlasti za državljane, ki jo najbolj potrebujejo, tj. za brezposelne ali osebe, ki bodo morda postale brezposelne. To pomeni, da se zahtevki za vmesna plačila do konca leta 2010, tj. v obdobju, v katerem so lahko nacionalna sredstva zaradi recesije zelo omejena, povrnejo v višini 100 % javnega prispevka glede na razvojno prioriteto, če država članica izrazi željo po uporabi te možnosti. Dodatni znesek, ki se tako izplača za vsak program, se bo upošteval pri izračunu mejne vrednosti 95 % in ob zaključitvi programa. Tako se z odstopanjem ne spremenijo nacionalne obveznosti sofinanciranja, ki veljajo za operativne programe v celotnem programskem obdobju, poleg tega pa se ne spremeni niti finančni okvir za obdobje financiranja. Ob upoštevanju potrebe po iskanju ravnovesja med omejitvami proračuna Skupnosti in pomembnostjo usmerjanja skladov k državljanom, ki jih je kriza najbolj prizadela, se predlaga, da se ta določba uporablja le za operativne programe, ki jih sofinancira ESS, zlasti programe z ukrepi za boj proti krizi. ESS je dejansko glavna evropska institucija za vlaganje v državljane in boj proti učinkom krize na zaposlovanje, saj izkoristi podporo vsako leto neposredno iz ESS približno devet milijonov ljudi. Ta podpora je skoraj v celoti namenjena izvajanju lizbonske strategije in evropske strategije zaposlovanja.

3. Spremembe, povezane z izvajanjem programa, da olajšajo, poenostavijo in razjasnijo pravila o kohezijski politiki. Te spremembe zadevajo naslednje določbe:

4. Predlagane spremembe členov 39–41 so dvoplastne. Zaradi uredb, ki so specifične za sklade, vključujejo ESRR, Kohezijski sklad in v ESRR cilji konvergence, regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja različne opredelitve, kaj so „okoljski“ in „drugi“ projekti[1]. Zaradi dvojne mejne vrednosti iz člena 39 prihaja do samovoljne izbire; za isti projekt veljajo različne mejne vrednosti, kar je odvisno od sklada in cilja. Zato se predlaga, da se v člen 39 vključi enotna mejna vrednost 50 milijonov EUR, ki velja za vse velike projekte. Vendar bo Komisija ob upoštevanju pomembnosti naložb v okolje za Skupnost pozvala države članice, (1) naj zagotovijo ustrezno spremljanje vseh naložb, vključno z naložbami pod mejno vrednostjo iz Uredbe, in (2) naj Komisijo obvestijo o napredku pri izvajanju z letnimi poročili o operativnih programih.

5. Druga sprememba v členih 39, 40 ter členu 41(1) in (2) je sestavljena iz možnosti, da se posamezen velik projekt sofinancira iz več kot enega programa. To je pomembno zlasti za projekte, ki se izvajajo na ravni držav članic ali so pomembni za Skupnost ter ki zajemajo več regij in bi bili brez te možnosti umetno ločeni v več projektov.

6. Predlagana sprememba člena 44 izraža poudarek evropskega načrta za oživitev gospodarstva na spodbujanju porabe za energetsko učinkovitost in uporabo obnovljivih virov energije v Evropski uniji. Omogoča vzpostavitev namenskih instrumentov finančnega inženiringa za podporo takim ukrepom poleg že obstoječih instrumentov finančnega inženiringa na drugih področjih.

7. Predlagana sprememba člena 48 razjasnjuje, katero vrsto dokumenta je treba izbrati, in določa minimalne informacije, ki jih je treba predložiti pri spremembi operativnega programa, da se prepreči zahteva po vrednotenju, ko so okoliščine take, da izključujejo potrebo po njem.

8. Predlagane spremembe člena 55 o projektih, ki ustvarjajo prihodek, so namenjene poenostavitvi spremljanja prihodkov in uskladitvi tega s celotnim obdobjem izvajanja programov. Zato se trajanje določb o spremljanju prihodka zdaj omeji na datum predložitve dokumentov o zaključku programa. Tako se preprečijo razmere, v katerih bi se taki prihodki morali po zaključitvi programa spremljati več let, s čimer bi se bistveno zmanjšalo upravno breme organov v državah članicah in Komisiji. Poleg tega se tako zagotavlja, da sredstva, ki se povrnejo programu zaradi višjih prihodkov od pričakovanih, niso dokončno izgubljena, ampak se lahko ponovno uporabijo v okviru programa. Poleg tega je treba v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja in veljavnih nacionalnih pravil prav tako opozoriti, da je treba v vseh primerih pri izračunu javnega prispevka upoštevati prihodke, ki jih ustvarijo operacije.

9. Cilj predlagane spremembe člena 56(3) je razjasniti, da velja novi datum za upravičenost izdatkov le za novo kategorijo izdatka, ki se doda med spremembo operativnega programa, pri čemer se lahko kadar koli doda novi izdatek iz že upravičene kategorije in brez takojšnje spremembe programa.

10. Cilj predlagane spremembe člena 57 je razjasniti področje uporabe tega člena o trajanju operacij. Na koncu sedanje različice (v točki b) člena 57(1) je navedeno le, da velja ta člen za infrastrukture in proizvodne dejavnosti. Zdaj se predlaga, da se ta opredelitev področja uporabe vključi v prvi del odstavka. Poleg tega se v zvezi z ESS predlaga, da se določbe omejijo na operacije, za katere veljajo pravila o državni pomoči, pri čemer je treba ohraniti naložbe in delovna mesta v obdobju, ki je določeno v veljavnem pravilu o državni pomoči. Prav tako se predlaga izključitev uporabe te določbe v primerih stečaja, ki ni posledica goljufij. Zato so operacije, za katere se od upravnega organa ali upravičenca ne more razumno pričakovati, da bo lahko zagotovil trajanje operacij, izključene iz področja uporabe tega člena.

11. Člen 67 je treba spremeniti zaradi razjasnitve in poenostavitve informacij, ki so potrebne za letno poročanje o finančnem izvajanju operativnega programa. Cilj predlagane spremembe sta uskladitev finančnih informacij, potrebnih v letnem poročilu o izvajanju operativnega programa, z informacijami, ki jih je treba navesti v zahtevkih za plačilo, ter primerljivost finančnih informacij z informacijami o fizičnem napredku programa. Zaradi tega je breme poročanja za organe upravljanja, posredniška telesa in končne upravičence manjše, poleg tega pa to zagotavlja Komisiji splošno bolje primerljive podatke o izvajanju programa.

12. Cilj predlagane spremembe člena 78(2)(a) je razjasniti, da sprejemljiva jamstva pri vnaprejšnjih plačilih državne pomoči vključujejo ne le jamstva bank ali drugih finančnih institucij, ampak tudi instrument, ki ga za ta namen zagotovijo javne ustanove in same države članice. Tako se bolje upoštevajo različni instrumenti jamstva, ki se uporabljajo, in različne institucionalne ureditve v državah članicah.

13. Predlagana sprememba odstavkov 6 in 7 člena 78 temelji neposredno na navedeni spremembi člena 44 o vključitvi instrumentov finančnega inženiringa v zvezi z energetsko učinkovitostjo in obnovljivimi viri energije. Poleg tega bo sprememba odstavka 6(d) omogočila obravnavo pristojbin za upravljanje kot upravičenih izdatkov. To bolje izraža dejansko stanje na terenu, saj so pri instrumentih finančnega inženiringa pristojbine za upravljanje običajno del upravičenih izdatkov pogodbe.

14. Člen 88 zadeva delno zaključitev programov, ki je sama po sebi instrument z možnostjo znatnega zmanjšanja upravnega bremena za organe upravljanja, posredniška telesa in končne upravičence, pri čemer se omeji obdobje za hrambo dokumenta. Vendar je sedanja spodbuda za države članice za uporabo delne zaključitve slaba; za zdaj morajo biti vsi finančni popravki v zvezi z operacijami, za katere velja delna zaključitev, neto popravki, kar pomeni, da je znesek za program izgubljen. To je popolnoma logično, če je popravek potreben na podlagi revizije Komisije, OLAF ali Računskega sodišča ob upoštevanju, da morajo biti operacije, vključene v delno zaključitev, popolnoma zakonite in pravilne. Vendar bi bilo v primeru nepravilnosti, ki jih ugotovijo države članice, skladnejše (in bolj spodbudno za uporabo sistema), da se državam članicam omogoči ponovna uporaba zneskov, ki so jih popravile za operacijo, vključeno v delno zaključitev. Predlagana sprememba bi omogočila državam članicam, da zneske ponovno uporabijo pri nepravilnostih, ki so jih ugotovile in same odpravile za operacije, ki so bili vključene v delno zaključitev. V primeru nepravilnosti, ki jo odkrije institucija EU, se sedanje stanje ne spremeni.

15. Cilj predlagane spremembe člena 94 je zagotoviti večjo prožnost pri izračunu pravila o prenehanju prevzetih obveznosti v primeru velikih projektov. Namesto izračuna obdobja, pomembnega za prenehanje prevzetih obveznosti od datuma odločitve Komisije o takem velikem projektu, je cilj predlagane spremembe, da se uporabljajo pravila o samodejnem prenehanju prevzetih obveznosti za velike projekte od datuma predložitve zahtevka za veliki projekt Komisiji, ki izpolnjuje vse zahteve iz Uredbe.

16. Pravna podlaga

Uredba Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1260/1999 določa splošna pravila, ki se uporabljajo za vse tri sklade. Na podlagi načela deljenega upravljanja med Evropsko komisijo in državami članicami ta uredba uvaja nov postopek programiranja ter nova pravila za upravljanje, vključno s financiranjem, spremljanjem, nadzorom in ocenjevanjem projektov.

- Načelo subsidiarnosti

Predlog je v skladu z načelom subsidiarnosti, saj poskuša državam članicam pomagati pri zmanjšanju negativnih učinkov sedanje finančne krize s spremembami, ki bodo zagotovile večjo vlogo držav članic v okviru skupnega upravljanja skladov.

- Načelo sorazmernosti

Predlog je v skladu z načelom sorazmernosti iz naslednjih razlogov.

Predlagana sprememba pravil o finančnem poslovodenju je ciljne narave, saj je njen cilj spodbuditi ESS, da bi prispeval k ukrepom v boju proti krizi in tako krepil oživitev evropskega gospodarstva brez spreminjanja načel, ki urejajo finančno upravljanje kohezijske politike. Povračilo vmesnih plačil v višini 100 % mora biti časovno omejeno na podlagi domneve, da bo vrh krize presežen do konca leta 2010.

Da bi lahko države članice uživale ugodnosti poenostavljenih ukrepov v celotnem programskem obdobju, je treba nekatere določbe uporabiti retroaktivno. Ker spremenjena Uredba št. 1080/2006[2] zagotavlja upravičenost izdatkov za energetsko učinkovitost in uporabo obnovljivih virov energije v obstoječih stanovanjih v vseh državah članicah, je treba spremembi v zvezi s členom 44 in členom 78(6) uporabljati od dneva začetka veljavnosti navedene uredbe. Drugi ukrepi se morajo začeti izvajati dan po objavi v Uradnem listu ob upoštevanju njihove ključne vloge v zvezi s pomočjo državam članicam pri uravnavanju negativnih učinkov krize.

- Izbira instrumentov

Predlagani instrument: uredba.

Drugi instrumenti ne bi bili primerni zaradi naslednjih razlogov:

Komisija je raziskala manevrski prostor, ki ga zagotavlja pravni okvir, za hitrejše izvajanje projektov, kar bi koristilo gospodarstvom in državljanom držav članic, skupaj z možnostmi za zmanjšanje upravnega bremena za upravičence. Poleg najnovejših sprememb splošne uredbe in uredb, specifičnih za sklade, ter skupaj z neregulativnimi spremembami, predstavljenimi v sporočilih z dne 26. novembra 2008 in 3. junija 2009, je treba po mnenju Komisije glede na dosedanje izkušnje predlagati dodatne spremembe splošne uredbe. Cilj revizije teh aktov je dodatno olajšati dostop do sredstev Skupnosti za začetek izvajanja projektov, s čimer bi se zagotovila hitrejše izvajanje teh projektov in večji vpliv naložb na realno gospodarstvo.

4. PRORAčUNSKE POSLEDICE

Posledic za odobritev za prevzem obveznosti ni, ker za najvišje zneske financiranja ESS iz operativnih programov za programsko obdobje 2007–2013 ni predlagana nobena sprememba.

Če se države članice odločijo, da bodo izkoristile možnost 100-odstotnega povračila v letih 2009 in 2010, bo to vplivalo na odobritve plačil.

Analiza napovedi plačil in odobritev plačil držav članic, ki so na voljo v proračunu za leto 2009 in osnutku proračuna za leto 2010, kaže, da bi znašale najvišje dodatne odobritve plačil, ki jih je treba plačati v okviru možnosti 100-odstotnega povračila za leti 2009 in 2010 za programe ESS, približno 6,6 milijarde EUR. Ta znesek se bo nadomestil z manjšo potrebo po odobritvi plačil pozneje v programskem obdobju.

Komisija bo oblikovala orodje za spremljanje, ki bo namenjeno natančnemu nadzorovanju porabe dodatnih posojil za Evropski socialni sklad. Za zahtevke za plačilo, predložene od 1. januarja 2011, velja običajna stopnja sofinanciranja, o kateri se je doseglo soglasje v sklepu o programu.

Komisija meni, da se lahko s predlaganimi ukrepi za poenostavitev izvajanja bistveno hitreje povečajo izdatki na terenu in zato pospeši predložitev vmesnih plačil Komisiji.

2009/0107 (AVC)

Predlog

UREDBA SVETA

o spremembi Uredbe (ES) št. 1083/2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu glede poenostavitve nekaterih zahtev in glede nekaterih določb, povezanih s finančnim poslovodenjem

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 161 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju soglasja Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora regij,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Zaradi sedanje finančne in gospodarske krize se Skupnost srečuje z večjimi izzivi. Čeprav so bili sprejeti že številni pomembni ukrepi za uravnavanje negativnih učinkov krize, vključno s spremembami zakonodajnega okvira, se dejanski vpliv finančne krize na realno gospodarstvo, trg dela in državljane šele zdaj širše občuti. Pritisk na nacionalne finančne vire je vedno večji, zaradi česar je treba sprejeti dodatne ukrepe za zmanjšanje tega pritiska na podlagi čim večje in čim boljše uporabe finančnih sredstev Skupnosti.

(2) Za lažje upravljanje finančnih sredstev Skupnosti, pomoč v zvezi s pospešitvijo naložb v državah članicah in regijah ter večji vpliv finančnih sredstev na gospodarstvo je treba dodatno poenostaviti pravila, ki urejajo kohezijsko politiko.

(3) Ob upoštevanju razlik med skladi in cilji v zvezi z opredelitvijo okolja je zaradi skladnosti in doslednosti ustrezno, da se za namene opredelitve velikega projekta uporabi le ena mejna vrednost. Ob upoštevanju pomembnosti naložb v okolje, vključno z naložbami znotraj mejne vrednosti iz te uredbe, morajo države članice zagotoviti ustrezno spremljanje vseh teh naložb in v letnih poročilih o izvajanju obvestiti Komisijo o operativnih programih.

(4) Prav tako je treba velikim projektom omogočiti možnost kritja več kot enega operativnega programa, da se omogoči izvajanje takega velikega projekta, ki zajema različne regije in cilje. To je pomembno zlasti za naložbe nacionalnega pomena ali pomena Skupnosti.

(5) Zagotoviti je treba, da so instrumenti finančnega inženiringa na voljo v ukrepih za energetsko učinkovitost in obnovljivo energijo, pri čemer je treba upoštevati pomembnost teh ukrepov v prednostnih nalogah Skupnosti in prednostnih nalogah držav članic.

(6) Za lažje prilagajanje operativnih programov kot odziv na sedanjo finančno in gospodarsko krizo morajo države članice zagotoviti analizo, ki upravičuje spremembo operativnega programa namesto vrednotenja.

(7) V skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja in veljavnimi nacionalnimi pravili je treba pri izračunu javnega prispevka upoštevati prihodke, ki jih ustvarijo operacije. Poenostaviti je treba spremljanje prihodkov, da se uskladi s celotnim programskim obdobjem.

(8) Zaradi pravne varnosti je treba razjasniti, da postanejo izdatki upravičeni od dneva predložitve zahtevka za spremembo operativnega programa Komisiji le, če spadajo v novo kategorijo izdatkov, ki se doda med spremembo zadevnega operativnega programa.

(9) Razjasniti je treba področje uporabe določbe o trajnosti projekta. Ustrezna je zlasti omejitev določb za tiste projekte, ki jih sofinancira ESS in za katere veljajo pravila o državni pomoči z obveznostjo ohranjanja naložb ali delovnih mest. Poleg tega je treba izključiti uporabo navedene določbe za tiste operacije, ki se po koncu izvajanja bistveno spremenijo na podlagi prenehanja proizvodne dejavnosti zaradi stečaja, ki ni posledica goljufij.

(10) Razjasniti in poenostaviti je treba informacije, ki so potrebne za letno poročanje o finančnem izvajanju operativnega programa. Zato je ustrezno uskladiti finančne informacije, ki se zahtevajo v letnem poročilu o izvajanju operativnega programa, z informacijami, ki jih je treba navesti v izkazu o izdatkih, ter razjasniti opredelitev finančnih kazalnikov.

(11) Kot je navedeno v Sporočilu Komisije z dne 3. junija 2009 o skupni zavezi za zaposlovanje, je treba za preprečitev težav z denarnim tokom, ki se pojavljajo v državah članicah kot posledica finančnih omejitev med vrhom krize, in za hitrejše izvajanje aktivnih ukrepov na trgu dela, katerih cilj je podpora državljanom in zlasti brezposelnim ali osebam, ki bi morda lahko postale brezposelne, za omejeno časovno obdobje spremeniti določbe o izračunu vmesnih plačil. Zato je ustrezno, da Komisija brez spreminjanja nacionalnih obveznosti sofinanciranja, ki veljajo za operativne programe v celotnem programskem obdobju, povrne zahtevke za vmesna plačila, kadar tako zahtevajo države članice, v višini 100 % javnega prispevka za vsako razvojno prioriteto v operativnih programih, ki jih sofinancira ESS.

(12) Za poenostavitev plačil predujmov upravičencem državne pomoči in omejitev finančnih tveganj, povezanih s takim plačilom, je treba ponovno opredeliti področje uporabe sprejemljivih jamstev.

(13) Zahteve za izkaze za izdatke, ki zadevajo instrumente finančnega inženiringa, je treba poenostaviti. Poleg stroškov upravljanja je treba kot upravičene izdatke šteti zlasti pristojbine za upravljanje.

(14) Zaradi skladnosti je ustrezno, da države članice ponovno uporabijo zneske, popravljene za operacijo, vključeno v delno zaključitev, v primeru nepravilnosti, ki jih ugotovijo države članice same.

(15) Na podlagi izkušenj je ustrezno, da se uporabijo znižani zneski, za katere velja pravilo samodejnega prenehanja obveznosti, za zneske, ki zadevajo velik projekt, od dneva predložitve zahtevka Komisiji za navedeni veliki projekt, ki izpolnjuje vse zahteve iz Uredbe.

(16) Da države članice izkoristijo ukrepe poenostavitve v celotnem programskem obdobju in se zagotovi enako obravnavanje, je treba retroaktivno uporabiti spremembe, ki se nanašajo na člen 48(3), člen 56(2) in (3), člen 57, člen 78(2) ter člen 78(6)(d).

(17) Uredba (ES) št. 1080/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1783/1999[3] je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 397/2009[4], ki je uvedla pravila za upravičenost izdatkov za energetsko učinkovitost in uporabo obnovljivih virov energije v obstoječih stanovanjskih objektih v vseh državah članicah. Zato je ustrezno uporabiti spremembe v zvezi z energetsko učinkovitostjo in uporabo obnovljivih virov energije od datuma začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 397/2009.

(18) Po predložitvi zahtevka za velik projekt, ki izpolnjuje vse zahteve iz Uredbe, je treba zneske, ki jih krije zahtevek, zavarovati pred samodejnim prenehanjem prevzetih obveznosti. To zavarovanje mora veljati za vse zahtevke velikih projektov, ki se predložijo od začetka programskega obdobja, in se mora uporabljati retroaktivno, zlasti ob upoštevanju sedanje finančne krize.

(19) Ker je zaradi krize brez primere, ki je prizadela mednarodne finančne trge, potreben hiter odziv, da bi bile posledice za gospodarstvo v celoti čim blažje, bi morale druge spremembe začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

(20) Uredbo Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1260/1999[5] je treba zato ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 1083/2006 se spremeni:

(1) Člen 39 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 39

Vsebina

Kot del operativnega programa ali operativnih programov lahko ESRR in Kohezijski sklad financirata izdatke, ki zajemajo vrsto del, dejavnosti ali storitev, katere namen je samostojno izvajanje nedeljive naloge natančno določene gospodarske ali tehnične narave, ki ima jasno opredeljene cilje in katere skupni stroški presegajo 50 milijonov EUR (v nadaljnjem besedilu: veliki projekti).“

(2) Člen 40 se spremeni:

(a) uvodni stavek se nadomesti z naslednjim:

„Država članica ali organi upravljanja predložijo Komisiji naslednje podatke o velikih projektih:“

(b) točka d se nadomesti z naslednjim:

„(d) časovni razpored za izvedbo velikega projekta in, če je pričakovano obdobje izvajanja daljše od programskega obdobja, faze, za katere je zaprošeno sofinanciranje Skupnosti v programskem obdobju od 2007 do 2013;“

(3) Člen 41(1) in (2) se nadomesti z naslednjim:

„1. Komisija oceni velik projekt, po potrebi po posvetovanju z zunanjimi strokovnjaki, vključno z EIB, glede na dejavnike iz člena 40, skladnost s prednostnimi nalogami operativnega programa ali zadevnih programov, njegov prispevek k doseganju ciljev teh prednostnih nalog in skladnost z ostalimi politikami Skupnosti.

2. Komisija sprejme odločitev takoj, ko je mogoče, vendar ne pozneje kot v treh mesecih po predložitvi velikega projekta s strani države članice ali organa za upravljanje, če je predložitev v skladu s členom 40. Ta odločitev opredeli fizični predmet, znesek, za katerega velja stopnja sofinanciranja za razvojno prioriteto operativnega programa ali zadevnih programov, ter letni načrt ali načrte finančnega prispevka ESRR ali Kohezijskega sklada.“

(4) Člen 44 se spremeni:

(a) prvi odstavek se nadomesti z naslednjim:

„Iz Strukturnih skladov se lahko kot del operativnega programa financirajo izdatki v zvezi s projektom, ki vključujejo prispevke za podpiranje:

a) instrumentov finančnega inženiringa za podjetja, predvsem mala in srednje velika podjetja, kot so skladi tveganega kapitala, jamstveni skladi in posojilni skladi;

b) skladov za razvoj mestnih območij, tj. skladov, iz katerih se vlaga v javno-zasebna partnerstva in druge projekte, ki so vključeni v celovit načrt za trajnostni razvoj mestnih območij; in

c) skladov ali drugih sistemov spodbud, ki zagotavljajo posojila, jamstva za vračljive naložbe ali enakovredne instrumente za energetsko učinkovitost in uporabo obnovljivih virov energije v zgradbah, vključno z obstoječimi stanovanjskimi objekti.“

(b) v drugem odstavku se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:

„Kadar so takšne operacije organizirane prek holdinških skladov, tj. tako, da se vzpostavijo skladi za naložbe v več skladov tveganega kapitala, jamstvene sklade, posojilne sklade, sklade za razvoj mestnih območij, sklade ali druge sisteme spodbud, ki zagotavljajo posojila, jamstva za vračljive naložbe ali enakovredne instrumente za energetsko učinkovitost in uporabo obnovljivih virov energije v zgradbah, vključno z obstoječimi stanovanjskimi objekti, jih država članica ali organ upravljanja izvede v eni ali več naslednjih oblikah:“

(5) Člen 48(3) se nadomesti z naslednjim:

„3. V programskem obdobju izvajajo države članice vrednotenje, povezano s spremljanjem operativnih programov, zlasti kadar se v okviru spremljanja programov odkrije znatno odstopanje od prvotno zastavljenih ciljev. Kadar se pripravijo predlogi za spremembo operativnih programov, kot je določeno v členu 33, je treba izvesti analizo, ki temelji na razlogih za spremembo, vključno z vsemi težavami pri izvajanju, in pričakovane učinke spremembe, vključno z učinkom na strategijo operativnega programa. Rezultati vrednotenja ali analiz se pošljejo nadzornemu odboru operativnega programa in Komisiji.“

(6) Člen 55(3) in (4) se nadomesti z naslednjim:

„3. Kadar prihodkov objektivno ni mogoče določiti vnaprej, se čisti prihodki, ustvarjeni v petih letih od zaključka operacije, odštejejo od izdatkov, predloženih Komisiji.

4. Kadar se ugotovi, da so bili pri operaciji ustvarjeni čisti prihodki, ki niso bili upoštevani v odstavkih 2 in 3, take čiste prihodke organ za potrjevanje odšteje najpozneje do datuma predložitve dokumentov v skladu s točko a člena 89(1) za operativni program. Zahtevek za plačilo končnega zneska se ustrezno popravi.“

(7) V členu 56(3) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Če se je nova kategorija dodala med spremembo operativnega programa iz člena 33, je vsak izdatek, ki spada v to kategorijo, upravičen od datuma, ko prejme Komisija zahtevo po popravku operativnega programa.“

(8) Člen 57 se spremeni:

(a) odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1. Država članica ali organ upravljanja zagotovi, da operacija, ki zajema naložbe v infrastrukturo ali produktivne naložbe, ohrani prispevek iz skladov le, če se v petih letih od njenega zaključka ne spremeni bistveno, kar je posledica spremenjenih značilnosti lastništva dela infrastrukture ali prenehanja proizvodne dejavnosti in kar vpliva na značilnosti ali pogoje izvajanja operacije ali kar podjetju ali javni organizaciji podeli neupravičeno prednost.

Operacije, za katere se dodelijo sredstva iz ESS, se obravnavajo, kot da niso ohranile prispevka, le v primeru, kadar velja zanje obveznost vzdrževanja naložbe po pravilih o državni pomoči v skladu s členom 87 Pogodbe in kadar se bistveno spremenijo zaradi prenehanja proizvodne dejavnosti v obdobju iz navedenih pravil.

Države članice lahko skrajšajo roke iz prvega pododstavka v primeru vzdrževanja naložbe ali delovnih mest, ki so jih ustvarila mala in srednje velika podjetja“

(b) doda se naslednji odstavek 5:

„5. Odstavki 1 do 4 se ne uporabljajo za nobeno operacijo, ki se bistveno spremeni zaradi prenehanja proizvodne dejavnosti na podlagi stečaja, ki ni posledica goljufij.“

(9) V členu 67(2) se točka (b) nadomesti z naslednjim:

„(b) količinska opredelitev finančnih kazalnikov iz člena 66(2), ki izraža kumulativno finančno izvajanje operativnega programa s podrobnimi podatki za vsako razvojno prioriteto o:

(i) skupnem znesku potrjenih upravičenih izdatkov, ki so jih plačali upravičenci, in ustreznem javnem prispevku;

(ii) stopnji skupnega zneska potrjenih upravičenih izdatkov, ki so jih plačali upravičenci, in skupnih finančnih sredstvih programa, vključno s finančnimi sredstvi Skupnosti in nacionalno protipostavko;

po potrebi se finančno izvajanje na območjih, ki prejemajo prehodno pomoč, predstavi ločeno znotraj vsakega operativnega programa;“

(10) Člen 77 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 77

Splošna pravila za izračun vmesnih plačil in končnih plačil

1. Vmesna plačila in končna plačila se izračunajo z uporabo stopnje sofinanciranja iz odločitve o zadevnem operativnem programu za vsako razvojno prioriteto glede upravičenih izdatkov, navedenih v okviru razvojne prioritete, v vsakem izkazu o izdatkih, ki jih potrdi organ za potrjevanje.

Vendar prispevek Skupnosti v obliki vmesnih in končnih plačil ni višji od javnega prispevka in najvišjega zneska pomoči iz skladov za vsako razvojno prioriteto, kot je določeno v odločitvi Komisije o potrditvi operativnega programa.

2. Z odstopanjem od prvega pododstavka odstavka 1 se lahko v primeru operativnih programov, ki jih sofinancira ESS, vmesna plačila Komisije za izkaze o izdatkih, ki jih države članice pošljejo do 31. decembra 2010, če države članice to zahtevajo zaradi lažjega izvajanja protikriznih ukrepov, opravijo s plačilom 100 % javnega prispevka za vsako razvojno prioriteto, kot je navedeno v okviru zadevne razvojne prioritete v izkazu o izdatkih, ki ga potrdi organ za potrjevanje. Kadar izbere država članica to možnost, uporabi Komisija ta sistem za vse zahtevke za vmesna plačila, poslana do 31. decembra 2010 za zadevni operativni program.

Razlika med skupnim zneskom, plačanim v skladu s prvim pododstavkom, in zneskom, izračunanim v skladu s prvim pododstavkom odstavka 1, se ne sme upoštevati pri izračunu vmesnih plačil za izkaze o izdatkih, ki so bili poslani po 31. decembru 2010. Vendar se ta razlika upošteva za namen določbe iz člena 79(1) in izračun plačila končnega zneska.“

(11) Člen 78 se spremeni:

(a) odstavek 2 se spremeni:

(i) točka a se nadomesti z naslednjim:

„(a) zanje velja jamstvo, ki ga zagotovi banka ali druga finančna ustanova, ustanovljena v eni od držav članic;“

(ii) doda se naslednji pododstavek:

„Instrument, ki deluje kot jamstvo osebe javnega prava ali same države članice, se obravnava kot enakovreden jamstvu iz prvega pododstavka točke a.“

(b) odstavek 6 se spremeni:

(i) točka d se nadomesti z naslednjim:

„(d) upravičene stroške upravljanja ali pristojbine; in“

(ii) doda se naslednja točka (e):

„(e) vsa posojila ali jamstva za vračljive naložbe iz skladov ali drugih sistemov spodbud, ki zagotavljajo posojila, jamstva za vračljive naložbe ali enakovredne instrumente za energetsko učinkovitost in uporabo obnovljivih virov energije v zgradbah, vključno z obstoječimi stanovanjskimi objekti.“

(c) odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:

„7. Obresti, ki nastanejo s plačili iz operativnih programov v sklade, kot so določeni v členu 44, se v primeru skladov za razvoj mestnih območij uporabijo za financiranje projektov razvoja mestnih območij, v ostalih primerih pa za financiranje dejavnosti finančnega inženiringa za mala in srednje velika podjetja ali za energetsko učinkovitost in uporabo obnovljivih virov energije v zgradbah, vključno z obstoječimi stanovanjskimi objekti, v primeru skladov ali drugih sistemov spodbud, ki zagotavljajo posojila, jamstva za vračljive naložbe ali enakovredne instrumente.

Sredstva, ki so vrnjena operaciji iz naložb v okviru skladov, kot so določeni v členu 44, ali ki so ostala, ko so bila izplačana vsa jamstva, pristojni organi zadevnih držav članic ponovno uporabijo v korist projektov razvoja mestnih območij, malih in srednje velikih podjetij ali za energetsko učinkovitost in uporabo obnovljivih virov energije v zgradbah, vključno z obstoječimi stanovanjskimi objekti.“

(12) V členu 88(3) se doda naslednji pododstavek:

„Vendar če se z nadzorom držav članic ugotovijo nepravilnosti v operacijah, za katere velja izjava o delni zaključitvi, se uporabi člen 98(2) in (3). Izkaz o izdatkih iz točke (a) odstavka 2 tega člena se ustrezno prilagodi.“

(13) Člen 94(1) se spremeni:

„Ko država članica predloži zahtevek za velik projekt, ki izpolnjuje vse zahteve iz člena 40, se zneski, ki so potencialno predmet samodejnega prenehanja prevzetih obveznosti, zmanjšajo za letne zneske v zvezi s takšnimi velikimi projekti.

Ko Komisija sprejme odločitev o odobritvi sheme pomoči, se zneski, ki so potencialno predmet samodejnega prenehanja prevzetih obveznosti, zmanjšajo za letne zneske v zvezi s takšnimi shemami pomoči.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Vendar se točki (5) in (7) člena 1 uporabljata od 1. avgusta 2006, točka (8), točka (11)(a), točka (11)(b)(i) in točka (13) člena 1 se uporabljajo od 1. januarja 2007, točka (4), točka (11)(b)(ii) in točka (11)(c) člena 1 pa se uporabljajo od 10. junija 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, […]

Za Svet

Predsednik

OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA

1. NASLOV PREDLOGA:

Predlog UREDBE SVETA (ES) št. …/2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 1083/2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu glede poenostavitve nekaterih zahtev in glede nekaterih določb, povezanih s finančnim poslovodenjem

2. OKVIR ABM/ABB

Zadevno(-a) področje(-a) in povezana(-e) dejavnost(-i):

regionalna politika, dejavnost 13 03

zaposlovanje in socialne zadeve; dejavnost 04 02

3. PRORAČUNSKE VRSTICE

3.1 Proračunske vrstice (vrstice za poslovanje in z njimi povezane vrstice za tehnično in upravno pomoč (nekdanje vrstice BA)):

Predlagani novi ukrepi se bodo začeli izvajati leta 2009 in 2010 na podlagi naslednjih proračunskih vrstic:

- 04.0217 Konvergenca (ESS),

- 04.0219 Regionalna konkurenčnost in zaposlovanje (ESS).

3.2 Trajanje ukrepa in finančnega vpliva:

Da bi se spodbudilo izvajanje kohezijskih programov, se predlaga dodatna poenostavitev postopkov, ki omogočajo čim večjo uporabo finančnih sredstev Skupnosti ob upoštevanju načela dobrega finančnega poslovodenja.

Med vrsto predlaganih ukrepov bo imela povrnitev zahtevkov za vmesna plačila v višini 100 % za omejeno obdobje (do konca leta 2010) za programe ESS namesto uporabe (nižjih) stopenj povračil iz operativnih programov neposredni vpliv na proračunska sredstva.

Ta ukrep bi imel finančne posledice za proračun za leti 2009 in 2010, ker je treba za njega zagotoviti dodatne odobritve plačil. Povečanje denarnega toka s povišanjem stopenj povračil bi pripomoglo k predvidevanju izdatkov za projekte, katerih cilj je boj proti krizi in podpora državljanom, ki jih je kriza najbolj prizadela v celotni Evropski uniji.

Analiza odobritev plačil, dostopnih v proračunu za leto 2009 in osnutku proračuna za leto 2010, kaže, da bi dodatna plačila za kredite, ki jih je treba plačati v višini 100 % povračila v letih 2009 in 2010 za programe ESS, znašala skupaj približno 6,6 milijarde EUR.

3.3 Značilnosti proračuna:

Proračunska vrstica | Vrsta odhodkov | Novo | Prispevek Efte | Prispevki držav prosilk | Razdelek v finančni perspektivi |

04.0217 | Neobvezni | Dif. | NE | NE | NE | št. 1b |

04.0219 | Neobvezni | Dif. | NE | NE | NE | št. 1b |

4. POVZETEK SREDSTEV

4.1 Finančna sredstva

4.1.1 Povzetek odobritev za prevzem obveznosti (OPO) in odobritev plačil (OP)

Naslednje razpredelnice prikazujejo ocenjeni učinek predlaganih ukrepov za leti 2009 in 2010.

v milijonih EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Vrsta odhodkov | Oddelek | Leto n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n+ 5 in pozneje | Skupaj |

Odhodki iz poslovanja[6] |

Odobritve za prevzem obveznosti (OPO) | 8.1 | a | / | / | / | / | / | / | / |

Odobritve plačil (OP) | b | 2 500 | 4 100 | / | / | / | –6 600 | 0,000 |

Upravni odhodki, ki jih referenčni znesek krije[7] |

Tehnična in upravna pomoč (NS) | 8.2.4 | c | / | / | / | / | / | / | / |

REFERENČNI ZNESEK SKUPAJ |

Odobritve za prevzem obveznosti | a + c | / | / | / | / | / | / | / |

Odobritve plačil | b + c | 2 500 | 4 100 | / | / | / | –6 600 | 0,000 |

Upravni odhodki, ki jih referenčni znesek ne krije[8] |

Človeški viri in z njimi povezani odhodki (NS) | 8.2.5 | d | / | / | / | / | / | / | / |

Upravni stroški, ki jih referenčni znesek ne krije, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (NS) | 8.2.6 | e | / | / | / | / | / | / | / |

Predvideni stroški financiranja ukrepa skupaj

OPO, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | a + c + d + e | / | / | / | / | / | / | / |

OP, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | b + c + d + e | / | / | / | / | / | / | / |

Podrobnosti o sofinanciranju

v milijonih EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Organ, ki sofinancira ukrep | Leto n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 in pozneje | Skupaj |

…………………… | f | / | / | / | / | / | / | / |

OPO, vključno s sofinanciranjem, SKUPAJ | a + c + d + e + f | / | / | / | / | / | / | / |

4.1.2 Skladnost s finančnim načrtovanjem

( Predlog je skladen s sedanjim finančnim načrtovanjem.

( Predlog bo zahteval ponovno načrtovanje ustreznega razdelka v finančni perspektivi.

( Predlog lahko zahteva uporabo določb Medinstitucionalnega sporazuma[9] (tj. instrumenta prilagodljivosti ali spremembe finančne perspektive).

4.1.3 Finančni vpliv na prihodke

( Predlog nima finančnih posledic za prihodke.

( Predlog ima finančni vpliv – učinek na prihodke je naslednji:

OPOMBA: vse podrobnosti in pripombe glede metode izračuna učinka na prihodke je treba navesti v posebni prilogi.

v milijonih EUR (na eno decimalno mesto natančno)

Pred ukrepom [Leto n – 1] | Stanje po ukrepu |

Število potrebnih človeških virov, SKUPAJ | / | / | / | / | / | / |

5. ZNAČILNOSTI IN CILJI

5.1 Potreba, ki jo je treba kratkoročno ali dolgoročno kriti

Začasna 100-odstotna stopnja povračila za operativne programe ESS bi ob upoštevanju, da je povezana z dejanskimi izdatki, ki jih imajo upravičenci, povečala denarni tok nacionalnim, regionalnim in lokalnim organom ter upravičencem, pri čemer se bi spodbujali ukrepi v boju proti krizi in podpora državljanom, ki jih je kriza najbolj prizadela. Razlika med celotnim zneskom, plačanim po pravilu sofinanciranja v višini 100 %, in zneskom, ki se izračuna na podlagi uporabe stopnje sofinanciranja, določene v sklepu o operativnem programu, se ne bo upoštevala, če bo Komisija ponovno začela uporabljati izračun na podlagi stopnje sofinanciranja, ki je določena za program v letu 2011. Vendar se ta razlika upošteva pri izračunu plačila končnega zneska in določbah iz člena 79(1) Uredbe (ES) št. 1083/2006.

5.2 Dodana vrednost zaradi vključitve Skupnosti, skladnost predloga z drugimi finančnimi instrumenti in možne sinergije

Večja prožnost in povečanje plačilne sposobnosti lahko omogočita, da izvajanje operativnih programov bolje vzdrži negativne učinke sedanjega preobrata gospodarskega trenda, in prispevata k oživitvi gospodarske rasti in zaposlovanja.

Predlog v zvezi s povišanjem stopenj povračil v letih 2009 in 2010 bo prispeval k ciljem evropskega načrta za oživitev gospodarstva, ki temeljijo na spodbujanju gospodarske rasti v regijah EU, tako da se podpirata ustvarjanje novih delovnih mest in znanje za prihodnost.

5.3 Cilji in pričakovani rezultati predloga ter z njimi povezani kazalniki v okviru ABM

Dodatna poenostavitev pravil, ki urejajo kohezijsko politiko, bo imela pozitivne učinke na izvajanje programov na terenu. Z večjo prožnostjo se zagotavlja ustrezen odziv na trenutne potrebe držav članic po širšem manevrskem prostoru.

5.4 Metoda izvedbe (okvirno)

Spodaj se prikaže(-jo) izbrana(-e) metoda(-e) izvedbe ukrepa.

Centralizirano upravljanje

ٱ neposredno Komisija

ٱ posredno s prenosom na:

ٱ izvajalske agencije

ٱ organe, ki so jih ustanovile Skupnosti, kakor je navedeno v členu 185 finančne uredbe

ٱ nacionalne javne organe/organe, ki opravljajo javne storitve

Deljeno ali decentralizirano upravljanje

ٱ z državami članicami

ٱ s tretjimi državami

Skupno upravljanje z mednarodnimi organizacijami (treba jih je navesti)

6. NADZOR IN VREDNOTENJE

6.1 Sistem nadzora

Komisija bo oblikovala orodje za spremljanje, ki bo namenjeno natančnemu nadzorovanju porabe dodatnih posojil za Evropski socialni sklad. Za zahtevke za plačila, ki bodo predloženi od 1. januarja 2011, se bo uporabila običajna stopnja sofinanciranja, v zvezi s katero je bilo doseženo soglasje v sklepu o programu.

6.2 Vrednotenje

6.2.1 Predhodno vrednotenje

Zaradi nujnosti primera, ki zahteva zelo hiter odziv, predhodno vrednotenje ni bilo opravljeno.

6.2.2 Ukrepi, sprejeti po vmesnem/naknadnem vrednotenju (na podlagi podobnih preteklih izkušenj): …

Se ne uporablja.

6.2.3 Oblika in pogostnost prihodnjega vrednotenja:

Se ne uporablja.

7. UKREPI PROTI GOLJUFIJAM

SE NE UPORABLJA

8. PODROBNOSTI O SREDSTVIH

8.1 Cilji predloga z vidika stroškov financiranja

Odobritve za prevzem obveznosti v milijonih EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Leto n | Leto n + 1 | Leto n + 2 | Leto n + 3 | Leto n + 4 | Leto n + 5 |

Uradniki ali začasno osebje (XX 01 01) | A*/AD | / | / | / | / | / | / |

B*, C*/AST | / | / | / | / | / | / |

Osebje, financirano iz člena XX 01 02 | / | / | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |

Drugo osebje, financirano iz člena XX 01 04/05 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |

SKUPAJ | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |

8.2.2 Opis nalog, ki izhajajo iz ukrepa

Se ne uporablja.

8.2.3 Človeški viri – viri delovnih mest (po sistemizaciji)

(Pri navedbi več virov delovnih mest se navede število delovnih mest iz vsakega vira)

( Delovna mesta, trenutno dodeljena za upravljanje programa, ki se nadomesti ali podaljša

( Delovna mesta, ki so bila predhodno dodeljena pri izvajanju LSP/PPP za leto n

( Delovna mesta, potrebna v naslednjem postopku LSP/PPP

( Delovna mesta, ki bodo zapolnjena s prerazporeditvijo obstoječih človeških virov znotraj službe (notranja prerazporeditev)

( Delovna mesta, potrebna za leto n, ki niso predvidena pri izvajanju LSP/PPP za zadevno leto

8.2.4 Drugi upravni odhodki, ki jih referenčni znesek krije (XX 01 04/05 – Odhodki za upravno poslovodenje)

v milijonih EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Proračunska vrstica (številka in ime postavke) | Leto n | Leto n + 1 | Leto n + 2 | Leto n + 3 | Leto n + 4 | Leto n + 5 in pozneje | SKUPAJ |

Druga tehnična in upravna pomoč | / | / | / | / | / | / | / |

– notranja | / | / | / | / | / | / | / |

– zunanja | / | / | / | / | / | / | / |

Tehnična in upravna pomoč SKUPAJ | / | / | / | / | / | / | / |

8.2.5 Stroški financiranja človeških virov in z njimi povezani stroški, ki jih referenčni znesek ne krije

v milijonih EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Vrsta človeških virov | Leto n | Leto n + 1 | Leto n + 2 | Leto n + 3 | Leto n + 4 | Leto n + 5 in pozneje |

Uradniki in začasno osebje (XX 01 01) | / | / | / | / | / | / |

Osebje, financirano iz člena XX 01 02 (pomožno osebje, napoteni nacionalni izvedenci, pogodbeno osebje itd.) (navesti je treba proračunsko vrstico) | / | / | / | / | / | / |

Stroški za človeške vire in z njimi povezani stroški (ki jih referenčni znesek NE krije) SKUPAJ | / | / | / | / | / | / |

Izračun – Uradniki in začasni uslužbenci

Po potrebi s sklicem na točko 8.2.1.

/.

Izračun – Osebje, financirano iz člena XX 01 02

Po potrebi s sklicem na točko 8.2.1.

/.

8.2.6 Drugi upravni odhodki, ki jih referenčni znesek ne krije

v milijonih EUR (na tri decimalna mesta natančno) |

Leto n | Leto n + 1 | Leto n + 2 | Leto n + 3 | Leto n + 4 | Leto n + 5 in pozneje | SKUPAJ |

XX 01 02 11 01 – Misije | / | / | / | / | / | / | / |

XX 01 02 11 02 – Sestanki in konference | / | / | / | / | / | / | / |

XX 01 02 11 03 – Odbori | / | / | / | / | / | / | / |

XX 01 02 11 04 – Študije in konzultacije | / | / | / | / | / | / | / |

XX 01 02 11 05 – Informacijski sistemi | / | / | / | / | / | / | / |

2 Drugi odhodki za poslovodenje skupaj (XX 01 02 11) | / | / | / | / | / | / | / |

3 Drugi odhodki upravne narave (opredeliti, vključno s sklicem na proračunsko vrstico) | / | / | / | / | / | / | / |

Upravni odhodki, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (ki jih referenčni znesek NE krije), SKUPAJ | / | / | / | / | / | / | / |

Izračun – Drugi upravni odhodki, ki jih referenčni znesek n e krije

/

[1] Člena 4–5 Uredbe št. 1080/2006 za ESRR in člen 2 Uredbe št. 1084/2006 za Kohezijski sklad.

[2] UREDBA (ES) št. 397/2009 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA z dne 6. maja 2009 o spremembah Uredbe (ES) št. 1080/2006 o Evropskem skladu za regionalni razvoj v zvezi z upravičenostjo naložb v energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije pri stanovanjskih objektih, UL L 126, 21.5.2009, str. 3.

[3] UL L 210, 31.7.2006, str. 1.

[4] UL L 126, 21.5.2009, str. 3.

[5] UL L 210, 31.7.2006, str.25.

[6] Odhodki, ki ne spadajo v poglavje xx 01 zadevnega naslova xx.

[7] Odhodki iz člena xx 01 04 naslova xx.

[8] Odhodki iz poglavja xx 01, razen odhodkov iz člena xx 01 04 ali xx 01 05.

[9] Glej točki 19 in 24 Medinstitucionalnega sporazuma.

[10] Po potrebi, tj. če ukrep traja več kot 6 let, se dodajo stolpci.