ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.7.6

Direktiva o statusu državljanov tretjih držav, rezidentov za daljši čas, vsebuje določene posebne pravice za te osebe, zlasti pravico do trajne nastanitve ter možnosti gibanja in bivanja v drugih državah EU. EESO se je v svojem mnenju (20) že opredelil glede novih pravic. Nedvomno so najpomembnejše državljanske in politične pravice. V omenjenem mnenju je EESO predlagal, da se rezidentom za daljši čas in prebivalcem Skupnosti da pravico, da volijo na občinskih in evropskih volitvah. EESO je sprejel tudi mnenje na lastno pobudo (21), naslovljeno na Konvencijo, z zahtevo po uvedbi novega merila za dodelitev državljanstva Unije: „ki ne bi bilo vezano le na državljanstvo ene od držav članic, pač pa tudi na stalno bivališče v EU“ ter da bi „podelili državljanstvo Unije (…) tudi vsem osebam, ki stalno in že dolgo živijo v EU“. EESO je Komisiji predlagal, da sprejme nove pobude za dosego tega cilja.
5.6.1

Odbor je posebej opozoril na potrebo, da se te dejavnosti ne omejujejo na kmetijske projekte, in odobrava poudarek na infrastrukturi, telekomunikacijah, novih gospodarskih dejavnostih, povezavah med mestnimi in podeželskimi območji ter na spodbujanju turizma. Kljub temu pa bi seznam moral vključevati tudi dostop do storitev splošnega interesa, inovacij in ustanov visokošolskega izobraževanja, ker za vse naštete velja, da imajo pomembno vlogo pri diverzifikaciji podeželja. Odbor pozdravlja tudi prvotno jamstvo Komisije, da bodo novi instrumenti „vključeni v skupno kmetijsko politiko“ (18). Predlog za uredbo zahteva od držav članic, da določijo „jasne razmejitvene kriterije“ med ukrepi, ki jih financira ESRR in tistimi, ki jih financirata EKSRP in ESR, ter da zagotovijo povezljivost in skladnost med ukrepi, ki se financirajo iz teh skladov. Odbor odobrava to točko in dodaja, da je to temo podrobneje obravnaval v okviru EKSRP.
3.11

Komisija po mnenju EESO pravilno ugotavlja, da gre pri varstvu narave v prvi vrsti pogosto za zagotovitev nadaljevanja tistih tradicionalnih metod gospodarjenja, ki so nujno potrebne za nastanek in ohranjanje življenjskih prostorov. Pogosto so to načini gospodarjenja, ki so danes za podjetnike nerentabilni, katerih ohranitev pa je družbeno- in naravovarstvenopolitično gledano zaželena. Primer: le redkokatera raba ustreza trajnostnemu načelu bolj kot nekdanji ekstenzivni pašni sistem v „dehezah“ na Iberskem polotoku, vključno z odgonom živine (sezonskim premikom čred) spomladi po poteh, tako imenovanih „canadas“, na letne pašnike gorskih območij, ki so se v toku desetletij izoblikovali v dragocena naravna območja.
SL Uradni list Evropske unije C 157/149

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta za spremembo Uredbe (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS) na podlagi pristopa Češke republike, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške k Evropski uniji

COM(2004) 592 final — 2004/0202 (COD)

(2005/C 157/27)

Svet je 10. decembra 2004 sklenil, da v skladu s členom 262 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni Odbor zaprosi za mnenje o: predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta za spremembo Uredbe (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS) na podlagi pristopa Češke republike, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške k Evropski uniji

Glede na nujnost del je Evropski ekonomsko-socialni odbor na 413. plenarnem zasedanju dne 15. in 16. decembra 2004 sklenil imenovati gospoda Tótha za glavnega poročevalca ter soglasno sprejel naslednje mnenje:

1. Odbor podpira pobudo Komisije za spremembo Uredbe (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS) na podlagi pristopa Češke republike, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške k Evropski uniji.

1.1 Odbor poziva Komisijo, naj v vsaki posamezni državi preveri Prilogo I, Prilogo II in Prilogo III Uredbe ES št. 1059/2003, da bo zagotovljena ustrezna uporaba terminologije in jezika držav članic glede NUTS 1, NUTS 2, NUTS 3 in obstoječih ter manjših upravnih enot.

2. Odbor meni, da bodo ti ukrepi prispevali k integraciji klasifikacije teritorialnih enot novih držav članic v statistično klasifikacijo Skupnosti.
6.6

EESO še zmeraj opozarja na čas, ki je okviru trenutnega sistema.potreben za oceno teh snovi. Do začetka veljave zakonskih določb za te snovi bo preteklo skoraj 11 let, nato bo pet let minilo za to, da bo Znanstveni odbor za strupenost, strupenost za okolje in okolje potrdil poročila o opravljeni oceni tveganja. Ko bodo zakonske odločbe končno začeli veljati, ne bodo udeleženi imeli skoraj nikakršnih stroškov – oz. ne bo nobenih merljivih koristi glede na zdravje ali okolje. Ker primanjkuje nadaljnjih informacij je nemogoče reči, ali je to pozitivno (trg se je prilagodil pritisku stalnih ocen tveganj) ali negativno (postopek ni veliko dosegel, in je povzročil znatne stroške za vse udeležene) in kako se lahko dosežejo zaželene izboljšave.
1.4

V Skupnosti je bil ta pristop sprejet na Svetu za splošne zadeve, ki je marca 2002 potekal vzporedno z Evropskim svetom v Barceloni v pripravi na mednarodno konferenco o financiranju za razvoj v Monterreyu. Ugotovljeno je bilo, da bo Evropska unija uresničila priporočilo Odbora za razvojno pomoč o sprostitvi nevezane razvojne pomoči za najmanj razvite države, hkrati pa bo ohranila trenutni sistem cenovnih ugodnosti na podlagi EU-AKP. Svet in posledično Evropski parlament (Poročilo o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o odpravi vezane pomoči: za učinkovitejšo pomoč KOM(2002) 639 končna verzija — 2002/2284 (INI) A5-0190/2003) podpirata odpravo vezane pomoči, če so izpolnjeni trije pogoji: regionalno in medregionalno povezovanje, vzpostavljanje institucij in izgradnja zmogljivosti v državah prejemnicah pomoči in izogibanje izkrivljanju konkurence med državo donatorko in državami prejemnicami. K temu je treba dodati načeli vzajemnosti in sodelovanja z mednarodnimi organizacijami.
1.1

S predloženim predlogom je treba kodificirati Odločbo Sveta 73/391/EGS z dne 3. decembra 1973 o posvetovalnem postopku in postopku priglašanja na področju kreditnega zavarovanja, poroštva in finančnih kreditov. Ta odločba je bila spremenjena z nadaljnjo Odločbo Sveta 76/641/EGS in s pristopnimi akti Španije in Portugalske kot tudi pristopnimi akti Avstrije, Finske in Švedske.
2.7

Nenazadnje je zaradi zahteve, da se programi uporabljajo le za splošne kampanje, uporaba sistema na trgih tretjih držav omejena. Posledica tega je, da podjetja, ki so člani strokovnih združenj, mnogokrat niso pripravljena sodelovati in se vključiti v financiranje programa. Podpora blagovnim znamkam – in s tem posameznim podjetjem – je izključena, toda če naj bi ukrepi občutno vplivali na izvozne trge, mora biti Komisija pri kampanjah in podobnih tveganjih toliko prilagodljiva, da sprejme zmerno število blagovnih znamk kot sestavni del splošne kampanje. Tako je mogoče vzpostaviti zvezo med sporočilom kampanje in proizvodi na trgu v prizadevanju, da se splošno združi s specifičnim in tako nastanejo sinergije. Samo po sebi to ne bo vplivalo na sporočilo kampanje, bo pa pomagalo zagotoviti, da bodo kupci in potrošniki lahko v praksi našli proizvode iz katere koli kampanje. Več pozornosti se namenja tudi temu, da ima proizvod poreklo znotraj EU. Če pa na trgu že prevladujejo blagovne znamke, je promocijska dejavnost EU malo koristna, saj si v takih primerih zasebne blagovne znamke ponavadi intenzivno konkurirajo in v oglaševanje vložijo precejšnja finančna sredstva, da povečajo svoj tržni delež.
(3)

Deutsche Bundesbank je za svojega zunanjega revizorja za poslovna leta 2021 do 2026, z možnostjo podaljšanja mandata do poslovnega leta 2027, izbrala družbo Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft –
(3)

ECB je za svojega zunanjega revizorja za poslovna leta 2018 do 2022, z možnostjo podaljšanja mandata za do dve dodatni poslovni leti (tj. do 2023 ali do 2024), izbrala družbo Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft –
1.

Priporočilo Sveta, ki je bilo predloženo Evropskemu svetu in glede katerega poteka posvetovanje z Evropskim parlamentom in Svetom ECB, priporoča, da se Isabel SCHNABEL imenuje za članico Izvršilnega odbora ECB za mandat osmih let z učinkom od 1. januarja 2020.
1.5

Statistika plačilne bilance in stanja mednarodnih naložb je ključna za opravljanje temeljnih nalog ESCB po Pogodbi, tj. da opredeli in izvaja denarno politiko Unije, opravlja devizne posle ter ima in upravlja uradne devizne rezerve držav članic. Ta statistika je tudi v podporo pri ocenjevanju zunanjih ranljivosti in medsebojne povezanosti za namene finančne stabilnosti ter se uporablja pri kazalnikih v „prikazu tveganja“ Evropskega odbora za sistemska tveganja (ESRB) v skladu z nalogami ESRB po členu 3 Uredbe (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (7) in v „preglednici“ za postopek v zvezi z makroekonomskimi neravnotežji v skladu s členom 4 Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (8). Statistika plačilne bilance in stanja mednarodnih naložb je del „Dodatnega posebnega standarda za objavljanje statističnih podatkov“ Mednarodnega denarnega sklada (MDS) ter je potrebna za „posvetovanje po členu IV“ z euroobmočjem in državami članicami euroobmočja v skladu s členom IV Statuta Mednarodnega denarnega sklada.
1.3

Statistika plačilne bilance in stanja mednarodnih naložb zajema ključne nize podatkov, ki ECSB pomagajo pri opredeljevanju in izvajanju enotne monetarne politike, morebitnem izvajanju deviznih poslov ter vzdrževanju in upravljanju z uradnimi rezervami. Podpirajo tudi oceno zunanjih občutljivosti in medsebojne povezanosti za potrebe finančne stabilnosti, „prikaz tveganja“ Evropskega odbora za sistemska tveganja (ESRB) (5) ter „preglednico“ za postopek v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem (6). Statistika plačilne bilance in stanja mednarodnih naložb je del „Posebnega standarda za objavljanje statističnih podatkov“ in „Dodatnega posebnega standarda za objavljanje statističnih podatkov“ Mednarodnega denarnega sklada (MDS) (7) ter je potrebna za „posvetovanje MDS v okviru člena IV“ z euroobmočjem in državami članicami. ECB in NCB objavljajo statistiko plačilne bilance in stanja mednarodnih naložb mesečno in štirikrat letno.
1.

V monetarni uniji je okrepljen fiskalni in makroekonomski nadzor primeren instrument za to, da se zmanjša tveganje krize državnega dolga takšnih razsežnosti in resnosti, kot se je z njimi nedavno soočila Evropska unija. V ta namen je ECB zahtevala „kvantni preskok“ pri gospodarskem upravljanju ekonomske in monetarne unije (EMU), kar naj bi vodilo k globlji ekonomski uniji, ki je sorazmerna s stopnjo gospodarske vključenosti in medsebojne odvisnosti, ki so jo že dosegle države članice, katerih valuta je euro. ECB je podala predloge za tak „kvantni preskok“ v svojem sporočilu „Okrepitev gospodarskega upravljanja v euroobmočju“ (Reinforcing economic governance in the euro area) z dne 10. junija 2010 in v zvezi s tem podala konkretne pravne predloge v Mnenju ECB CON/2011/13 z dne 16. februarja 2011 o reformi gospodarskega upravljanja v Evropski uniji (2).
1.

Priporočilo Sveta, ki je bilo predloženo Evropskemu svetu in glede katerega poteka posvetovanje z Evropskim parlamentom in Svetom ECB, priporoča, da se Jörg Asmussen imenuje za člana Izvršilnega odbora ECB za mandat osmih let.
SL 
 
 
MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE 
z dne 20. junija 2007  
na zahtevo slovenskega Ministrstva za pravosodje  
o predlogu Zakona o dopolnitvah Zakona o pla čilnem prometu 
(CON/2007/18) 
 
Uvod in pravna podlaga  
Evropska centralna banka (ECB) je dne 1. jun ija 2007 prejela zahtevo slovenskega Ministrstva za 
pravosodje za mnenje o predlogu Za kona o dopolnitvah Zakona o pla čilnem prometu (v nadaljevanju: 
»predlog zakona«). 
Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz člena 105(4) Pogodbe o ustanov itvi Evropske skupnosti in iz 
pete alinee člena 2(1) Odlo čbe Sveta 98/415/ES z dne 29. junija 1998 o posvetovanju nacionalnih 
organov z Evropsko centralno banko glede osnutkov pravnih predpisov1, saj se predlog zakona nanaša na 
plačilne sisteme in sisteme za poravnavo pla čil. V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika 
Evropske centralne banke je to  mnenje sprejel Svet ECB. 
 1.
 Namen predloga zakona 
Predlog zakona dopolnjuje člen 29 Zakona o pla čilnem prometu, ki se nanaša na dostop do podatkov iz 
registra transakcijskih ra čunov. Temeljni cilj predlaganih dopolnite v je odpraviti administrativno oviro. 
Poleg tega je cilj dopolnitev posp ešiti izvršilne postopke in zmanjšati stroške, in sicer na na čin, da se 
sodiščem olajša neposredni dostop do podat kov iz registra transakcijskih ra čunov. Prvi č, dopolnitev člena 
29(3) predloga zakona dolo ča, da lahko sodiš ča v sodnih postopkih dostopijo v register transakcijskih 
računov z imenom, priimkom in naslovom prebivališ ča imetnika transakcijskega ra čuna, brez navedbe 
davčne številke. Izvzetje informacij, povezanih z dav čno številko, naj bi sodiš čem prihranilo dodatne 
poizvedbe in pospešilo izvršilne postopke. Drugi č, predlagana dopolnitev člena 29(5) dolo ča, da bodo 
sodišča, z razliko od ostalih državnih organov in no silcev javnih pooblastil, s katerimi lahko Banka 
Slovenije sklene pogodbo o neposre dnem elektronskem dostopu do poda tkov iz registra transakcijskih 
računov, upravi čena do neposrednega dostopa do podatk ov iz registra transakcijskih ra čunov. Obe 
dopolnitvi naj bi pospešili izvršilne postopke  in zmanjšali preobremenjenost sodiš č.  
   
                                                 
1 UL L 189, 3.7.1998, str. 42. 
2 2. Splošne pripombe 
ECB pozdravlja predlog zakona, od katerega se pri čakuje, da bo z olajšanjem dostopa do podatkov 
fizičnih oseb iz registra transakcijskih ra čunov okrepil in pospešil sodne izvršilne postopke. ECB tudi 
pričakuje, da te dopolnitve ne bodo vplivale na varstvo osebnih podatkov fizi čnih imetnikov 
transakcijskih ra čunov. Zato ECB besedilu predloga zakona ne nasprotuje.  
 To mnenje bo objavljeno na spletni strani ECB.   V Frankfurtu na Majni, 20. junij 2007 
 
[podpis] 
 
Predsednik ECB 
Jean-Claude TRICHET
1.4

Nadalje je za statistične podatke za euroobmočje in Evropsko unijo, ki se pripravljajo na podlagi informacij držav kot glavnega vira, ključna istočasna uveljavitev v državah članicah. Različen urnik uveljavitve NACE Rev. 2 po EU bi imel resne škodljive posledice za kakovost in razpoložljivost agregiranih statističnih podatkov za euroobmočje in EU, dokler ne bi vse države članice v celoti sprejele nove klasifikacije in ustrezno spremenile svojih časovnih vrst. Glede na to ECB predlaga okrepitev uvodne izjave 9 in člena 6(c), s čimer bi se zagotovili popolnoma usklajena uveljavitev NACE Rev. 2 v državah članicah in skladnost med statističnimi področji.
1.

Cilj predlagane uredbe je določiti minimalne standarde za obdobja zbiranja cen znotraj vsakega meseca za izboljšanje primerljivosti harmoniziranih indeksov cen življenjskih potrebščin (v nadaljevanju: „HICP“) v državah članicah in zanesljivosti HICP za euroobmočje. Ker se obdobja zbiranja cen v državah članicah razlikujejo, lahko kratkoročne spremembe cen znotraj meseca pri nekaterih postavkah, zajetih s HICP, privedejo do znatnih razlik v predvidenih spremembah cen. ECB pozdravlja predlagano uredbo, ki zahteva, da se zbiranje cen izvaja v obdobju vsaj enega delovnega tedna na sredini ali približno na sredini meseca in dlje kot en delovni teden za izdelke, pri katerih so spremembe cen v mesecu nenadne in neenakomerne. Ti minimalni standardi predstavljajo kompromis med potrebo po harmoniziranem zbiranju cen v državah članicah na eni strani in stroški, povezanimi s spreminjanjem obstoječih praks zbiranja cen, na drugi strani.
5.

ECB močno podpira predlagano uredbo, ki vsebuje kazalce izrednega pomena za oceno poslovnega ciklusa in vodenje denarne politike. Še več, predstavlja tudi velik korak naprej v smeri oblikovanja nujne mesečne in četrtletne statistike prometa in prodajnih cen za storitve. Predlagana uredba odraža skupne predloge Odbora za statistični program in Odbora za monetarno, finančno in plačilnobilančno statistiko iz februarja 2003.
II –

V skladu s členi od 310 do 325 PDEU in finančnimi uredbami, ki se uporabljajo za 8., 9. in 10. ERS, je poslovodstvo odgovorno za pripravo in predstavitev letnih računovodskih izkazov ERS na podlagi mednarodno sprejetih računovodskih standardov za javni sektor (2) ter za zakonitost in pravilnost z izkazi povezanih transakcij. Ta odgovornost vključuje zasnovo, izvajanje in vzdrževanje notranje kontrole, ki se uporablja za pripravo in predstavitev računovodskih izkazov brez pomembno napačne navedbe zaradi goljufije ali napake. Poslovodstvo je odgovorno tudi za zagotavljanje skladnosti dejavnosti, finančnih transakcij in informacij v računovodskih izkazih s pravili, ki veljajo zanje. Za zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z računovodskimi izkazi ERS, je dokončno odgovorna Komisija (člen 317 PDEU).
C 329/2

Posebno poročilo št. 17/2018

Ukrepi Komisije in držav članic v zadnjih letih programskega obdobja 2007–2013 so obravnavali slabo črpanje sredstev, vendar so bili premalo osredotočeni na rezultate

(2018/C 329/02)

Evropsko računsko sodišče vas obvešča, da je bilo pravkar objavljeno Posebno poročilo št. 17/2018 – Ukrepi Komisije in držav članic v zadnjih letih programskega obdobja 2007–2013 so obravnavali slabo črpanje sredstev, vendar so bili premalo osredotočeni na rezultate.

Poročilo lahko preberete na spletni strani Evropskega računskega sodišča http://eca.europa.eu ali si ga z nje prenesete.
III.

Prva alinea – Cilji srednjeročnega vrednotenja v zvezi z oceno učinkovitosti, uspešnosti in pričakovanih vplivov so bili omejeni na analizo začetnih izidov in rezultatov. Pozen ali počasen začetek številnih programov je otežkočal tovrstno analizo, čeprav je bila ta v nekaterih primerih vendarle opravljena (glej poglavje 5 poročila Komisije Naraščajoča zmogljivost vrednotenja). Kljub temu so drugi vidiki, proučeni med srednjeročnim vrednotenjem, koristno prispevali k odločitvam o dodelitvi rezerve na podlagi doseženih rezultatov in prilagoditvi operativnih programov. Druga alinea – Rezerva na podlagi doseženih rezultatov je bila uporabljena za dodelitev sredstev za programe na podlagi več meril, za katera je Komisija priporočila tri skupine kazalnikov. Pomemben dejavnik je bila finančna absorpcija, vendar so se merila med državami članicami spreminjala in so bila pogosto odvisna tudi od razpoložljivosti zanesljivih podatkov (glej točki 28 in 32). Tretja alinea – Komisija meni, da je srednjeročni pregled močno vplival na splošno uspešnost programov in na to, koliko so upoštevali prednostne naloge politike. Komisija se je hkrati želela izogniti dodeljevanju dodatnih sredstev za področja, ki so imela težave s porabo že obstoječih sredstev.
Obdobje od prvotne zamisli ali zahtevka za financiranje projekta do dejanskega začetka slednjega je bilo zelo dolgo. Sprožitev svetovalnega projekta lahko traja do tri leta, kar je predolgo, saj se potrebe in stanja upravičencev spreminjajo. Zaradi zamud so bili projekti, zlasti tisti v zvezi z razvojem politike ali kriznim upravljanjem, že zastareli, ko so se navsezadnje le začeli. Ko so se prvotne težave razrešile, so morali izvajalci spremeniti projektne pristope, kar je nadalje odložilo izvajanje projektov.

Okvir 2 Komisija je pred zagotovitvijo pomoči na področju dejavnosti za boj proti pranju denarja vztrajala, da je treba izvesti študijo izvedljivosti. Predvsem zaradi težav pri notranjem usklajevanju med službami Komisije, pa tudi zaradi neupravičeno dolgotrajnega postopka odobritve projektne naloge s strani organizacije upravičenke, je bil sam začetek tega pripravljalnega projekta odložen za dve leti. To je na koncu za pet let odložilo izvajanje projekta tehnične pomoči, ki je bil za Rusko federacijo politično in gospodarsko pomemben ter tudi nujen.
Svetovanje

Poleg letnega revizijskega dela, ki ga je Sodišče izvedlo za vse agencije, je v Agenciji opravilo tudi analizo uporabe svetovalnih storitev v zvezi z dvema večjima projektoma.

Parlament in Svet sta Agenciji zaupala nalogo izvajanja uredb o farmakovigilanci (Uredba (EU) št. 1027/2012) in kliničnem preizkušanju (Uredba (EU) št. 536/2014), ki zahtevata uvedbo kompleksnega sistema mrež po vsej EU. To zahteva obsežen tehnični razvoj IT in sodelovanje ter prispevke več deležnikov, še posebej držav članic.

Te naloge so bile dodeljene Agenciji, ko naj bi zmanjšala število zaposlenih v skladu z medinstitucionalnim dogovorom o proračunski disciplini, ki je bil sprejet 2. decembra 2013. Načrt delovnih mest Agencije ni predvideval povečanja, v skladu s katerim bi lahko ta pridobila potrebno strokovno znanje na področjih poslovanja in razvoja IT.

Obsežna uporaba zunanjih svetovalcev

Ker je imela Agencija na oddelku za IT samo 13 zaposlenih, je najela svetovalna podjetja na področjih poslovne analize, informacijske tehnologije, vodenja projektov in zagotavljanja kakovosti. V drugi četrtini leta 2016 je imela Agencija 131 svetovalcev na kraju samem in dodatnih 60 svetovalcev drugod.

Zato že od začetka projektov kritično odvisna od zunanjega znanja, še vedno pa nima politike, ki bi urejala delo svetovalcev. Na primer profili, ki naj bi jih zasedali zaposleni Agencije, niso opredeljeni (vodje projektov, poslovni analitiki, poslovni arhitekti, arhitekti informacijskih rešitev, arhitekti podatkovnih baz itd.). Takšni profili so bili občasno dodeljeni zunanjim svetovalcem.

Neustrezen nadzor nad razvojem in izvajanjem projektov

Ko so bile v letih 2012 in 2014 Agenciji zaupane nove naloge, ta ni imela ustrezne metodologije, na podlagi katere bi lahko upravljala tako obsežne projekte. Leta 2014 je bila uvedena nova metodologija, ki pa jo je bilo potrebno bistveno izpopolniti septembra 2016.

V več primerih je prišlo do sprememb v načrtovanih dejavnostih ali pristopu, prej kot so bile te odobrene na podlagi uradne zahteve za spremembo. Takšna praksa ne le ovira vodstvo pri nadzorovanju in spremljanju razvoja in izvajanja projektov, ampak lahko ogrozi tudi njihovo koherenco.

Do sredine leta 2016 so bili vsi zunanji svetovalci najeti po pogodbah na podlagi porabljenega časa in sredstev, čeprav so bili izložki projektov jasno opredeljeni. Precejšen del svetovalnega dela je bil tudi izveden v drugi državi članici, saj so bili vsi zunanji viri v Londonu izčrpani. To je omejilo sposobnost Agencije za pravočasno spremljanje izvajanja projektov. Ob prejemu končnih izdelkov so bile odkrite težave s kakovostjo, ki so zahtevale popravke, za katere so bili Agenciji zaračunani dodatni stroški.

Zamuda in vse večji stroški

Agencija se je pri razvoju sistemov soočala z zamudami in vse višjimi stroški. Vzrok pogostih sprememb v obsegu projektov, proračunu in rokih je bil v glavnem v spremembah sistemskih zahtev zaradi upoštevanja spreminjajočih se potreb držav članic (256). V zvezi s končnimi stroški in datumi za začetek delovanja še ni nikakršne gotovosti. Glej primere v spodnji tabeli za dva večja projekta:
Leta 2014 je morala Agencija zaradi nekaterih izjemnih okoliščin prestrukturirati svoj informacijski oddelek. Po reorganizaciji je bila njena produktivnost obnovljena in še izboljšana. Organizacijske spremembe so bile izvedene v administrativnem oddelku, in sicer po upokojitvi in odhodu višjih sodelavcev, cilji pa so bili izboljšati učinkovitost poročevalske verige, specializacijo in učinkovitost številnih vključenih oddelkov in služb ter prilagoditi organizacijo skladno z zahtevami iz finančne uredbe v zvezi z načrtovanjem. Agencija meni, da zaradi organizacijskih sprememb ni utrpela nestabilnosti.

V strategiji človeških virov za obdobje 2017–2020 so opredeljeni cilji za bolj strukturiran in sistematični pristop v zvezi z ocenjevanjem znanj in spretnosti, vključno z uvedbo orodja za izboljšanje učinkovitosti znanj in spretnosti ter opredelitvijo kompetenc za analizo vrzeli in v podporo njenih aktivnosti za zaposlovanje. Prva faza se že izvaja.