SL Uradni list Evropske unije C 133/17

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Akcijski načrt o oblikovanju unije kapitalskih trgov

[COM(2015) 468 final]

(2016/C 133/04)

Poročevalec: Daniel MAREELS

Evropska komisija je 30. septembra 2015 sklenila, da v skladu s členom 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Akcijski načrt o oblikovanju unije kapitalskih trgov

[COM(2015) 468 final].

Strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 26. januarja 2016.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 514. plenarnem zasedanju 17. in 18. februarja 2016 (seja z dne 17. februarja) s 179 glasovi za, 1 glasom proti in 4 vzdržanimi glasovi.

1. Sklepi in priporočila

1.1 Oživitev evropskih gospodarstev je počasna in šibka, naložbena raven pa nizka, zato je treba prednostno vložiti vsa sredstva v zdravo in stabilno gospodarsko oživitev v bolj enotnem okolju. EESO meni, da unija kapitalskih trgov lahko prispeva k temu, in pozdravlja Akcijski načrt o oblikovanju unije kapitalskih trgov.

1.2 Odbor odobrava cilje akcijskega načrta. Unija kapitalskih trgov mora pomagati zagotoviti kapital v Evropi in ga usmeriti v vsa podjetja, infrastrukturo in vzdržne dolgoročne projekte s pozitivnimi učinki na zaposlovanje. Vlagatelji morajo biti bolj zaščiteni in imeti več možnosti.

1.3 Razširitev in večja razpršenost finančnih virov sta ključna elementa za več naložb in rast, prav tako pa tudi za ustvarjanje delovnih mest. To je treba uresničiti v okviru enotnega trga kapitala. Odbor meni, da je treba predvsem doseči čim večjo harmonizacijo in poenotenje predpisov. Zato je potrebno, da vse države članice na enak način uvedejo, izvajajo in nadzorujejo različne ukrepe akcijskega načrta.

1.4 Odbor meni, da bo za uspeh unije kapitalskih trgov treba združiti najboljše vidike sedanjega stanja in čim več novih možnosti. Med prioritetami morajo biti enostaven, primeren in razpršen dostop do financiranja ter bolj enakomerno razporejanje kapitala ter nižji stroški kapitala. Treba je tudi zagotavljati privlačnost in konkurenčnost na mednarodni ravni.

1.5 Bančno financiranje bo tudi v prihodnosti pomembno za financiranje gospodarstva. Banke imajo pomembno vlogo ne le kot posojilodajalci, temveč tudi kot posredniki na trgih kapitala. Odbor meni, da je treba določene nove trge, med drugim za slaba posojila, nadalje proučiti, saj lahko prispevajo k povečanju kreditiranja zlasti MSP.

1.6 EESO izjemen pomen pripisuje financiranju MSP, zlasti mikro in malih podjetij, ki so gonilna sila evropskega gospodarstva in so zelo pomembna za zaposlovanje. Odbor se prav tako resno sprašuje glede pomena in učinkovitosti unije kapitalskih trgov za MSP.

1.6.1 Mikro in mala podjetja praviloma nimajo možnosti za dostop do trgov kapitala. Imeti morajo možnost, da izberejo kanale financiranja, ki so zanje najbolj primerni. Zato je treba poskrbeti za čim širši možni nabor struktur in možnosti financiranja in čim bolj raznolik finančni ekosistem.

1.6.2 V zvezi z običajnim bančnim financiranjem, ki ga je treba nadalje podpirati, zlasti glede jamstev, je treba upoštevati, da ima nacionalne posebnosti. Unija kapitalskih trgov ne sme postavljati pod vprašaj dobro delujočih struktur. Pri regulaciji finančnih trgov je treba v prihodnosti bolje upoštevati preizkušene nacionalne prakse, da se ne ogrozi regionalno kreditiranje MSP.

1.6.3 Poleg tega je treba proučiti vse ostale koristne alternative in, kjer je to mogoče, razviti druge poti po vzoru Junckerjevega načrta. Tudi vlogo EIB je mogoče nadalje okrepiti v zvezi z instrumenti (jamstveni sistemi ipd.) za financiranje gospodarstva (1). Predlogi za enostavno, pregledno in standardizirano listinjenje (2) so tudi korak v pravo smer.

1.6.4 Ostala MSP morajo tako kot vsa podjetja imeti učinkovit dostop do trga kapitala. Financiranje mora postati cenejše in njegovi stroški nižji. Treba je odpraviti sedanje resno pomanjkanje informacij in narediti okvir bolj prijazen za MSP. Pri tem bi lahko uporabili obstoječe primere dobre prakse.

1.7 Odbor meni, da mora biti prednostna naloga unije kapitalskih trgov ekonomsko-finančna stabilnost EU. Razširitev in večja razpršenost finančnih virov na enotnem trgu bo spodbudila zdravo razpršitev tveganj in evropska gospodarstva morajo postati trdnejša in odpornejša.

1.8 Odbor meni, da mora primeren zakonodajni in nadzorni okvir nuditi vse možnosti za razvoj prednosti trgov kapitala in imeti pod nadzorom slabosti, kot so prekomerna ali nesorazmerna tveganja. Novi sistem mora biti odporen na negativne posledice morebitne nove krize. To zahteva prav tako večjo konvergenco in sodelovanje na področju mikro- in makrobonitetnega nadzora, tako na evropski kot tudi na nacionalni ravni.

1.9 Tudi bančni sistem v senci je treba predvideti v tem okviru in omejiti tveganje regulativne arbitraže. Prav tako je pomembno, da se zagotovijo enaki pogoji za vse ponudnike s primerljivimi finančnimi dejavnostmi na trgih in načelo „enako tveganje, enaka pravila“ mora splošno veljati.

1.10 Trgi kapitala vlagateljem na trgih kapitala nudijo tudi nove možnosti. Odbor to odobrava pod pogojem, da se predvidi ustrezen in boljši okvir za zaščito. Zato so zaželeni večja poenostavitev, preglednost in primerljivost finančnih instrumentov ter prav tako informacije, kar sicer lahko koristi tudi podjetjem, ki iščejo financiranje. Prav tako so potrebna večja prizadevanja za finančno izobraževanje.

1.11 V zvezi z uresničevanjem akcijskega načrta Odbor odobrava pristop od spodaj navzgor in postopnost, vendar meni, da je hkrati treba ukrepati nemudoma in izkoristiti zagon in podporo, izkazanima po zeleni knjigi. EESO meni, da je oblikovanje unije kapitalskih trgov obsežen projekt, katerega uspeh bo v celoti odvisen od podrobnosti in jamstev. Poleg tega poenostavljen dostop do posojil zagotovo ni problem v vseh državah članicah in sprostitev na strani ponudbe ne more nikoli rešiti problema na strani povpraševanja. Zato moramo biti previdni, da se unija kapitalskih trgov ne obravnava kot rešitev za vse probleme, s katerimi se sooča EU.

1.12 Sedaj bo resnično pomembno imeti cilje strogo pred očmi in redno beležiti napredek. Odbor izraža zaskrbljenost, da bo za dosego končnega rezultata potreben čas, že zaradi velikega števila „osnovnih elementov“ načrta, pa tudi ker velike nacionalne razlike ne bodo nemudoma izginile. Odbor odobrava redno vmesno ocenjevanje, pri čemer bo z veseljem pomagal.

2. Ozadje

2.1 Junckerjeva Komisija je za uresničevanje svojih absolutnih prednostnih nalog spodbujanja rasti, zaposlovanja in naložb pripravila naložbeni načrt za Evropo. Sestavljen je iz treh delov, od tega je eden namenjen oblikovanju naložbam prijaznega okolja (3). Postopno prizadevanje za unijo kapitalskih trgov je poleg enotnega digitalnega trga in energetske unije eden od najpomembnejših ciljev tega tretjega dela.

2.1.1 Komisija je konec septembra 2015 po posvetovanju na podlagi zelene knjige, v katerem je sodelovalo veliko število udeležencev in tudi EESO (4), objavila Akcijski načrt o oblikovanju unije kapitalskih trgov (5). V akcijskem načrtu so določeni osnovni elementi za vzpostavitev dobro delujoče in povezane unije kapitalskih trgov, ki zajema vse države članice, do leta 2019.

2.1.2 Ti osnovni elementi, ki jih je 33 in bodo sčasoma objavljeni, se v glavnem nanašajo na naslednja področja in teme (6): — financiranje inovacij, zagonskih podjetij in podjetij, ki ne kotirajo na borzi; — olajševanje vstopa podjetij na javne trge in njihovega zbiranja kapitala na teh trgih; — dolgoročne naložbe, naložbe v infrastrukturo in trajnostne naložbe; — spodbujanje malih in institucionalnih naložb; — spodbujanje bančnih zmogljivosti za podporo širšega gospodarstva; — spodbujanje čezmejnih naložb.

2.1.3 V skladu z akcijskim načrtom ti osnovni elementi posamezno prispevajo k uresničevanju zastavljenih ciljev, vendar bo pomemben tudi njihov kumulativni učinek.

2.2 S kapitalsko unijo, kakor je bila zasnovana, se zasleduje več ciljev, vključno s tesnejšim povezovanjem med varčevanjem in rastjo.

2.2.1 Kapitalska unija naj bi vire financiranja v Evropi razširila na druge vire kot bančno financiranje, pri čemer bi imeli finančni trgi večjo vlogo. Gre torej za razpršitev finančnih virov gospodarstva tudi z uporabo nebančnega financiranja. Unija kapitalskih trgov mora pomagati zagotoviti kapital v Evropi in ga usmeriti v vsa podjetja ter infrastrukturne in dolgoročne vzdržne projekte.

2.2.2 Njen cilj je poglobiti enotni trg finančnih storitev. Oblikovanje unije kapitalskih trgov naj bi privedlo do večje in močnejše finančne integracije in močnejše konkurence. Kapitalski trgi bodo imeli koristi od obsega enotnega trga ter bodo hkrati bolj likvidni in konkurenčni.

2.2.2.1 Unija naj bi prispevala k rasti in finančni stabilnosti. Z olajšanjem dostopa do financiranja za podjetja bo podprla rast in ustvarjanje delovnih mest. Z razpršitvijo tveganj bo celoten sistem postal stabilnejši.

2.2.3 Državljani in potrošniki bodo od tega prav tako imeli pomembne koristi, med drugim prek naložbenih možnosti.

3. Ugotovitve in pripombe

3.1 Predstavitev akcijskega načrta je treba pozdraviti. Dobro je ne le to, da je ta akcijski načrt predstavljen že pol leta po zeleni knjigi, ampak da je poleg tega prednostno vse storjeno za to, da se spodbudi gospodarstvo z razširjanjem in izboljšanjem njegovega financiranja in s tem dajo nove spodbude za rast in dostojna delovna mesta.

3.2 Odbor podpira cilje akcijskega načrta in področja, ki so opredeljena kot prednostna: — zagotovitev več možnosti financiranja za evropska podjetja in zlasti za MSP. Unija kapitalskih trgov mora povečati razpon možnosti financiranja za podjetja. Te možnosti bi morale obstajati in biti na voljo povsod za vse podjetnike in na vseh ravneh „lestvice financiranja“; — zagotovitev ustreznega regulativnega okolja za dolgoročne in vzdržne naložbe in financiranje evropske infrastrukture; — povečanje naložb in možnosti za male in institucionalne vlagatelje v prilagojenem okviru za zaščito naložb; — povišanje posojilne zmogljivosti bank, med drugim s primerno oživitvijo transakcij in trgov listinjenja. To naj bi jim omogočilo, da dajo MSP na razpolago več financiranja; — izvedba celovitega pregleda kumulativnega učinka in skladnosti finančne zakonodaje, sprejete v odziv na finančno krizo, v luči financiranja realnega gospodarstva; — odprava čezmejnih ovir in razvoj kapitalskih trgov za vseh 28 držav članic, med drugim z odpravo številnih obstoječih fiskalnih in drugih ovir. Pomembno je ne le, da so številna prizadevanja, ki so potrebna za oblikovanje unije kapitalskih trgov, združena v enem samem načrtu, temveč tudi, da obstaja jasna volja za razpravo ter pripravljenost za odpravo ovir za nadaljnji razvoj evropskega finančnega sistema.

3.3 Prizadevanja za razpršitev finančnih virov torej ne smejo iti na škodo bančnega sistema. Bančno in tržno financiranje sta povezana in ju je treba obravnavati komplementarno. Banke imajo med drugim tudi vlogo posrednika na trgih kapitala.

3.3.1 Prednostno področje akcijskega načrta je povečanje zmogljivosti bank za kreditiranje gospodarstva. Slaba posojila (7) še vedno zbujajo skrb v EU in zadržujejo kapital, ki bi ga sicer lahko uporabili za odobritev več posojil. Odbor meni, da mora Komisija ukrepati, da se sprostijo zmogljivosti bilanc bank s spodbujanjem listinjenja slabih posojil in ustvarjanjem trgov za oslabljenja sredstva. Bančna posojila bi lahko sprostili z vzpostavitvijo ali oživitvijo že obstoječih razvitih in preglednih trgov za bančne dolgove podjetij v težavah.

3.4 Razviti, likvidni in učinkoviti trgi kapitala lahko prinesejo koristi za vse udeležence in akterje na teh trgih.

3.4.1 Za podjetja, ki iščejo financiranje, lahko torej trgi kapitala izboljšajo dostop do sredstev in jim zagotovijo boljše pogoje ter s tem nižje stroške kapitala zaradi večje konkurence med vlagatelji. Financiranje je bolje zagotovljeno tudi v težkih časih, saj trgi kapitala na splošno bolje obvladujejo negotove razmere in bolj tvegane projekte.

3.4.2 Trgi državnih obveznic so zelo pomembni v zvezi z ocenjevanjem različnih tveganj. Zato je povezovanje teh trgov potrebno za uresničitev unije kapitalskih trgov. To podpira tudi konvergenco stroškov kapitala zasebnih izdajateljev. Zato so ustrezni ukrepi na tem področju dobrodošli.

3.4.3 Oblikovanje unije kapitalskih trgov bo uspešno le, če bodo osnovni elementi dovolj trdni in verodostojni. Treba bo upoštevati posebne značilnosti obstoječega financiranja in hkrati ustvariti tudi zadostno število novih možnosti in priložnosti za financiranje. Rezultat mora tudi zagotavljati privlačnost in konkurenčnost na mednarodni ravni.

3.4.4 Zlasti v zvezi z MSP je izziv velik. Postavlja se vprašanje, kako bo denar prišel do njih. Za MSP bo cel podvig dobiti dostop do trgov kapitala ter možnosti in instrumentov financiranja ter jih izkoristiti. Pogosto tudi nimajo informacij, kar jim dodatno otežuje položaj (8). Zato bo treba preveriti, koliko je novi okvir prijazen za MSP.

3.4.5 Podjetja in MSP, zlasti mikropodjetja, ki nimajo dostopa do trgov kapitala, morajo imeti možnost, da v katerem koli trenutku svojega obstoja izberejo kanale financiranja, ki so zanje najbolj primerni. Za mikro in mala podjetja je zato pomembno, da se doseže čim bolj raznolik finančni ekosistem, da bodo imela na razpolago čim širši možni nabor struktur in možnosti financiranja, tudi zakup. Treba je proučiti vse alternativne možnosti. Rešitve je treba iskati ne le v bančnem in tržnem financiranju, ampak tudi drugod. Junckerjev načrt je že dober začetek. Poleg tega bi si bilo treba prizadevati tudi za dejavnejšo vlogo EIB na tem področju (neposredna ali posredna, npr. jamstvene sheme).

3.4.6 Za vlagatelje se bodo ustvarile dodatne možnosti financiranja. Širša ponudba finančnih produktov jim bo omogočila, da pozornost močneje usmerijo na naložbene cilje, so pozorni na razpršitev in upravljanje tveganj ter izboljšanje svojega profila tveganja in donosa.

3.4.7 Vlagatelji imajo pravico do ustrezne zaščite. Zato so potrebni ustrezen okvir za zaščito in vrsta drugih prizadevanj, na primer na področju finančnega izobraževanja ter več in boljše informacije. V osnovi bi si lahko prizadevali za večjo poenostavitev, preglednost in boljšo primerljivost finančnih instrumentov na trgih, kar med drugim lahko prinese tudi koristi za vse, ki iščejo finančna sredstva.

3.5 Za oblikovanje resnično enotnega trga je treba ne le odpraviti obstoječe čezmejne ovire in obstoječo razdrobljenost, ampak je treba prav tako preprečiti nove ovire. Odbor meni, da je treba predvsem doseči čim večjo harmonizacijo in poenotenje predpisov, pri čemer je treba veliko pozornosti nameniti izbiri uporabljenih instrumentov. Zato je potrebno, da vse države članice na enak način uvedejo, izvajajo in nadzorujejo različne ukrepe akcijskega načrta.

3.6 Unija kapitalskih trgov mora utrditi evropska gospodarstva in povečati njihovo odpornost. Gre za gospodarsko in finančno stabilnost EU. Zato je potreben ustrezen zakonodajni okvir. Pri tem je treba omogočiti, da se prednosti unije kapitalskih trgov, kot je zdrava delitev in razpršitev tveganj, lahko ustrezno razvijajo, slabosti pa je treba imeti trdno pod nadzorom. Celoten finančni sistem je treba narediti odpornejši proti morebitnim novim krizam. Če se pojavijo, je treba njihove posledice hitreje in bolj ciljno obvladati.

3.7 Tako zaradi tveganj, ki se lahko pojavijo, kot tudi zaradi ekonomsko-finančne stabilnosti je treba poleg tega predvideti ustrezen nacionalni in evropski mikro- in makrobonitetni nadzor ustreznih segmentov kapitalskih trgov. Nove kanale financiranja je treba razviti v skladu z načelom „enako tveganje, enaka pravila“.

3.8 Treba je obravnavati tako imenovani bančni sistem v senci. Odbor je v preteklosti že priporočil, naj se ta sistem vključi v zakonodajo (9), in dejal, da je treba preprečiti tveganje regulativne arbitraže (10). Odbor meni, da pravzaprav poslovnih dejavnosti „v senci“ ne bi smelo biti oziroma da morajo za bančni sistem v senci veljati enaka pravila in predpisi glede skrbnega in varnega poslovanja kot za celoten finančni sistem (11). Poleg tega Odbor meni, da je treba priznati, da je bančni sistem v senci tudi dodaten alternativni kanal financiranja, ki je lahko koristen za realno gospodarstvo (12).

3.9 Treba je pozdraviti pristop od spodaj navzgor in postopnost pri izvajanju akcijskega načrta, saj dopuščata smiselno opiranje na prispevke tržnih udeležencev, opredelitev prioritet in delo na podlagi kombinacije kratko- in dolgoročnih pobud in ukrepov.

3.10 Zdaj je pomembno izkoristiti zagon in izkazano vsesplošno podporo za unijo kapitalskih trgov, ki izhajata iz javnega posvetovanja o zeleni knjigi, in nemudoma doseči konkretne rezultate.

3.11 V prihodnjem obdobju bo resnično pomembno imeti cilje strogo pred očmi in redno beležiti napredek. Pomembno je, da se dosegajo konkretni in pozitivni rezultati na vseh področjih, ki so zajeta v akcijskem načrtu. V tem okviru se bo ocenjeval namen Komisije o rednem poročanju o napredku akcijskega načrta in o prehodu na celovito oceno stanja leta 2017, saj bodo morda potrebni dopolnilni ukrepi in prilagoditve časovnega razporeda.

3.12 Lahko bi se vprašali, ali je določeni časovni okvir za oblikovanje unije kapitalskih trgov do leta 2019 realističen in uresničljiv. Dela je še veliko in obstaja bojazen, da obstoječih velikih razlik med državami članicami tudi ne bo tako lahko opustiti in odpraviti. Različni elementi akcijskega načrta so lahko zgolj dobra podlaga, vendar pa bo od trga odvisno, ali bo unija kapitalskih trgov uspešna ali ne.

V Bruslju, 17. februarja 2016 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Georges DASSIS

(1) V zvezi s tem glej tudi dejavnosti EESO o EU industry and monetary policy – The role of the EIB (Industrijska in monetarna politika EU – Vloga EIB): http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.events-and-activities-industry-monetary-policy-eib.

(2) Predlog Komisije za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi skupnih pravil za listinjenje in vzpostavitvi evropskega okvira za enostavno, pregledno in standardizirano listinjenje ter o spremembah direktiv 2009/65/ES, 2009/138/ES in 2011/61/EU ter uredb (ES) št. 1060/2009 in (EU) št. 648/2012 ter predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja. Glej tudi UL C 82, 3.3.2016, str. 1.

(3) Glej spletno mesto Evropske komisije http://ec.europa.eu/priorities/jobs-growth-investment/plan/index_sl.htm.

(4) Glej mnenje EESO o zeleni knjigi o oblikovanju unije kapitalskih trgov (UL C 383 z dne 17.11.2015, str. 64).

(5) Akcijski načrt o oblikovanju unije kapitalskih trgov – sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij, COM(2015) 468 final. Glej http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?qid=1447000363413&uri=CELEX:52015DC0468.

(6) Za podrobnosti glej Prilogo 1 Akcijskega načrta o oblikovanju unije kapitalskih trgov.

(7) Angl. non performing loans.

(8) Glej informativno poročilo EESO Dostop malih in srednje velikih podjetij (MSP) ter podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo do financiranja v obdobju 2014–2020: priložnosti in izzivi, EESC-2014-06006-00-01-RI-TRA, 1.7.2015.

(9) Glej mnenje Po koncu krize: nov finančni sistem za notranji trg (UL C 48, 15.2.2011, str. 38), točka 2.7.2.1.

(10) Glej mnenje EESO o zeleni knjigi Bančni sistem v senci (UL C 11, 15.1.2013, str. 39), točka 1.4.

(11) Glej mnenje EESO o zeleni knjigi Bančni sistem v senci (UL C 11, 15.1.2013, str. 39), točka 1.5.

(12) Glej mnenje EESO o bančnem sistemu v senci – obravnavanje novih virov tveganja v finančnem sektorju (UL C 170, 5.6.2014, str. 55), točka 1.10.