Komisija je že pripravila več pobud v podporo naložbam in za spodbujanje financiranja gospodarstva, kot sta znižanje kapitalskih zahtev za zavarovalnice in pozavarovalnice pri naložbah v infrastrukturo in sprejetje praktičnih smernic o uporabi pravil o državni pomoči v okviru javnega financiranja infrastrukture in javno-zasebnih partnerstev. Poleg tega strategije za energijsko unijo, unijo kapitalskih trgov, enotni trg in enotni digitalni trg ter sveženj o krožnem gospodarstvu vsebujejo specifične ukrepe, ki bodo omogočili odpravo konkretnih ovir in dodatno izboljšali okolje za naložbe, če bodo v celoti izvedeni. Komisija je v okviru evropskega semestra začela tudi strukturiran dialog z državami članicami, da bi jim pomagala odstraniti nacionalne ovire za naložbe na področjih, kot so insolventnost, javna naročila, pravosodni sistemi in učinkovitost javne uprave ali sektorski predpisi.

Evropski portal naložbenih projektov (v nadaljnjem besedilu: projektni portal) – spletna platforma, ki združuje nosilce evropskih projektov in vlagatelje iz EU in od drugod – je bil vzpostavljen ter omogoča večjo opaznost in možnosti financiranja za naložbene projekte po vsej Evropi.

Evropsko svetovalno vozlišče za naložbe (v nadaljnjem besedilu: svetovalno vozlišče), skupna pobuda Komisije in EIB, zagotavlja celostno tehnično pomoč in svetovanje ter je že obravnavalo več kot 160 prošenj. Čeprav je to obetaven začetek, so se začeli izvajati tudi ukrepi, ki naj bi svetovalne storitve približali končnim upravičencem in razširili storitve svetovalnega vozlišča na specifičnih področjih z neizpolnjenimi potrebami (vključno s čezmejnimi projekti).

Komisija je izdala navodila o tem, kako je mogoče za podpiranje dodatnih naložb združevati Evropske strukturne in investicijske sklade (v nadaljnjem besedilu: skladi ESI) in sklad EFSI. V pripravi je prvi sklop projektov, ki kaže, kako to združevanje deluje v praksi. To bo podpiralo tudi v naložbenem načrtu omenjeni cilj v zvezi z večjo uporabo finančnih instrumentov v okviru skladov ESI.

Evropski sklad za strateške naložbe (v nadaljnjem besedilu: EFSI), ki ga izvaja in sopodpira skupina EIB, je na dobri poti, da doseže cilj mobilizacije vsaj 315 milijard EUR dodatnih naložb v realni sektor do sredine leta 2018. Absorpcijska zmogljivost trga je bila še posebej hitra pri delu EFSI za mala in srednja podjetja (MSP), kjer rezultati EFSI zelo presegajo pričakovanja.

Ta pozitivni zagon je treba ohraniti in še naprej si je treba prizadevati, da naložbe ponovno dosežejo dolgoročni vzdržni trend. Mehanizmi naložbenega načrta delujejo in jih je treba še okrepiti, da se bodo v sektorjih, ki so kritični za prihodnost Evrope in na katerih trg še vedno ne deluje pravilno, še naprej mobilizirale zasebne naložbe. Med temi so naložbe na področjih energije, okolja in podnebnih ukrepov, socialnega in človeškega kapitala ter s tem povezanih področjih infrastrukture, zdravstva, raziskav in inovacij, čezmejnega in trajnostnega prometa ter digitalne preobrazbe. EU razpolaga z očitnimi in edinstvenimi prednostmi, ki so bistvenega pomena za naložbe. To so enotni trg, najbolj kvalificirano prebivalstvo na svetu, visoka raven socialne in okoljske zaščite ter stabilni, predvidljivi, učinkoviti in pregledni pravni sistemi. Čeprav ni čudežnega zdravila, ki bi zagotovilo, da se celotni potencial za naložbe v EU uresniči že v nekaj mesecih, spodbudni rezultati, doseženi v kratkem času, nudijo trdno podlago za prihodnje politične pobude v zvezi s porabo proračuna EU in regulativnim okoljem.

V 18 mesecih od predstavitve naložbenega načrta so se pogoji za povečanje naložb izboljšali, zaupanje v evropsko gospodarstvo in rast pa se vrača. Gospodarstvo Evropske unije (EU) že četrto leto zmerno okreva in BDP se je v letu 2015 povečal za 2 %. Medtem ko se je zaradi finančne krize raven naložb v EU močno znižala, se kažejo prvi znaki okrevanja kljub svetovnim in domačim tveganjem za rast. Celovita prizadevanja, ki so se začela z naložbenim načrtom, že prinašajo konkretne rezultate, čeprav makroekonomskih učinkov večjih naložbenih projektov ni mogoče pričakovati takoj. Naložbe naj bi se v letih 2016 in 2017 še naprej postopoma povečevale, čeprav ostajajo pod vzdržnimi ravnmi iz preteklosti (glej diagram 1).

Delovna mesta, rast in naložbe so ena od desetih ključnih prednostnih nalog Junckerjeve Komisije. Z naložbenim načrtom za Evropo, predstavljenim 26. novembra 2014, so se ob podpori Evropske investicijske banke (v nadaljnjem besedilu: EIB) in Evropskega investicijskega sklada (v nadaljnjem besedilu: EIS) – skupaj imenovanih skupina EIB –začeli izvajati usklajeni in ciljno usmerjeni ukrepi za spodbujanje financiranja naložb, ki so del tvornega trikotnika strukturnih reform, odgovorne fiskalne politike in naložb. Namen je trojen: zagotavljanje, da se omejena javna sredstva uporabijo za mobilizacijo zasebnih naložb za učinkovito ciljno odpravljanje nedelovanja trga s privabljanjem financiranja z zasebnim kapitalom, zagotavljanje stekanja naložb v realni sektor in izboljšanje naložbenega okolja na evropski ravni in na ravni posameznih držav članic. Evropski svet je naložbeni načrt in vse njegove sestavne dele podprl decembra 2014 ter pozval k hitremu izvajanju. Skupina EIB se je odzvala na poziv Evropskega sveta in januarja 2015 začela izvajati naložbene dejavnosti v okviru načrta. Nato sta Evropski parlament in Svet julija 2015 izjemno hitro sprejela potrebni zakonodajni predlog. Zdaj je čas za oceno doseženega napredka in pogled v prihodnost.

b.Evropski sklad za strateške naložbe: učinkovitejša uporaba omejenih sredstev

Konkretni in vidni rezultati

EFSI že podpira dodatne naložbe skupine EIB na področjih, ki so ključna za trajnostno rast v EU. Približno 250 transakcij, ki so bile odobrene v okviru EFSI v 26 državah članicah EU in naj bi za naložbe mobilizirale skupno 100 milijard EUR, predstavlja približno 32 % celotnega cilja 315 milijard EUR za nove naložbe v treh letih. Sklad je bil uspešen pri privabljanju znatnih dodatnih finančnih sredstev (85 % vseh mobiliziranih naložb) zasebnih in javnih vlagateljev. Seznam projektov v okviru obeh delov EFSI je dostopen javnosti. EFSI podpira projekte, ki prispevajo k odpravljanju obstoječega nedelovanja trga in neoptimalnih naložbenih razmer ter reševanju mnogih najbolj perečih družbenih izzivov.

Dodatnost je temeljna značilnost jamstva EFSI, ki jo je treba okrepiti pri izbiranju projektov. Projekti EIB, ki prejemajo proračunsko podporo prek EFSI, morajo biti „dodatni“ v smislu, da kažejo na nedelovanje trga ali neoptimalne naložbene razmere, zato jih EIB brez podpore EFSI v istem obdobju načeloma ne bi financirala ali jih ne bi financirala v enaki meri. V ta namen EIB in naložbeni odbor pri oceni meril za upravičenost uporabljata več kazalnikov in vodilnih načel. Stopnja tveganja je bistveni element pri ocenjevanju dodatnosti projektov, ki jih podpira jamstvo EFSI. Vse operacije, ki jih je doslej odobrila EIB, imajo stopnjo tveganja, ki ustreza tako imenovanim posebnim dejavnostim EIB. Zato je EIB lahko povečala obseg svojega portfelja z večjim tveganjem/posebnih dejavnosti, in sicer s približno 4 milijard EUR na več kot 20 milijard EUR na leto doslej. Skupina EIB tudi razvija nove produkte, pri čemer se osredotoča na nove načine sodelovanja z nacionalnimi spodbujevalnimi bankami, naložbenimi platformami in novimi vrstami upravičencev, da bi ustregla potrebam po financiranju v različnih sektorjih.

Geografsko in sektorsko pokritost bi bilo treba povečati. Čeprav EFSI ne dela s kvotami, bi bilo sedanjo sektorsko in geografsko pokritost (glej diagram 2) med nadaljnjim izvajanjem EFSI še povečati. Kombinacija EFSI z drugimi skladi EU in ustanavljanje naložbenih platform bi morala voditi k resnično uravnoteženi geografski pokritosti. Tudi svetovalno vozlišče je lahko učinkovito sredstvo za postopno mobilizacijo potrebnega strokovnega znanja in za pomoč pri razvoju boljših projektov, zlasti za regije ali sektorje, na katerih so morda potrebne učinkovitejša promocija in večje tehnične zmogljivosti.

EFSI podpira Evropski investicijski sklad (EIS), da bi olajšala dostop do financiranja izjemnemu številu evropskih MSP. Del za MSP v okviru EFSI se je začel izvajati še posebej hitro, pri čemer je presegel pričakovanja in potrdil veliko povpraševanje na trgu. EFSI je v enem letu je podprl transakcije EIS, ki bodo po pričakovanjih mobilizirale skupno naložbeno vrednost v višini 49 milijard EUR, kar že presega 65 % cilja 75 milijard EUR, ki naj bi bil dosežen v treh letih. Po pričakovanjih je sredstev iz EFSI danes deležnih že več kot 140 000 MSP in podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo v 26 državah članicah.

Diagram 2: Ključni podatki EFSI konec maja 2016 Sektorska pokritost EFSI (% odobrenega financiranja skupine EIB v okviru EFSI) Geografska pokritost EFSI

Načrti za prihodnost

Potencial sklada EFSI za večjo vlogo na področju trajnostnega financiranja je treba izkoristiti v celoti. Evropa potrebuje znatne nove dolgoročne in trajnostne naložbe, da bo povečala produktivnost in prešla na nizkoogljično in z viri gospodarno gospodarstvo. To vključuje tudi podporo trgu zelenih/trajnostnih obveznic, na katerem je EIB največji svetovni izdajatelj obveznic. EFSI, tudi v kombinaciji z drugimi skladi EU in v okviru unije kapitalskih trgov, daje temu prehodu nov zagon, saj povečuje število in obseg trajnostnih projektov, ki naj bi se financirali v skladu z ambicioznimi cilji pariškega sporazuma o podnebnih spremembah. Tudi tehnična pomoč lahko ima pomembno vlogo v teh in drugih sektorjih, kot je digitalna infrastruktura.

Na podlagi uspeha dela za MSP se razvijajo novi finančni instrumenti za podporo širšemu spektru inovativnih MSP in podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo, vključno s produktom lastniškega kapitala, ki bo inovativnim in hitro rastočim MSP in podjetjem s srednje veliko tržno kapitalizacijo olajšal dostop do lastniškega financiranja. Komisija v tem okviru tudi sodeluje z EIS, da bi se oblikoval vseevropski sklad skladov tveganega kapitala, ki bo združeval javne finance z večjim obsegom zasebnega kapitala, kar naj bi dopolnjevalo obstoječe ukrepe EIS ter omogočilo razmah in zagon podpori najbolj obetavnim novim podjetjem. Ta sklad skladov bo deloval po tržnih pogojih in bo namenjen podpiranju premagovanja razdrobljenosti in omejenosti, ki zdaj ovirata razvoj skupine sredstev tveganega kapitala EU. V skladu z evropsko socialno agendo in programom za spretnosti bodo tudi drugi novi instrumenti usmerjeni v podpiranje socialnih podjetij in mikrofinanciranja. Poleg tega bodo razviti produkti za podporo poslom listinjenja, ki bodo mobilizirali dodatna sredstva za MSP ter povečali dostop inovativnih MSP in malih podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo do sredstev prek jamstev za nezavarovana posojila.

Preučiti bi bilo treba uporabo modela EFSI za mobilizacijo naložb v tretjih državah v razvoju. Uredba (EU) št. 2015/1017 omejuje obseg naložb EFSI na države članice EU in čezmejne naložbe s sosednjimi državami. Vendar bi se lahko ločena, a podobna shema izkazala za koristno tudi za programe EU za zunanje sodelovanje. Komisija bo ocenila možnosti za uporabo podobnega modela, kot je EFSI, za naložbe v tretjih državah, tj. sheme, ki bi mednarodnim finančnim institucijam omogočala odpravljanje ozkih grl za naložbe in posledično privabljanje zasebnih akterjev. Hkrati bi lahko različnim mednarodnim finančnim institucijam omogočila širitev dejavnosti v zahtevnih naložbenih okoljih, na primer v državah, ki so nestabilne oziroma ki so se pred kratkim izvile iz konflikta, ter v projektih, povezanih z migracijami. Komisija bo v svoji oceni upoštevala delovanje in dopolnjevanje z obstoječimi naložbenimi programi na ravni EU (na primer skladom za spodbujanje naložb za afriške, karibske in pacifiške države, ki ga upravlja EIB, skladom za spodbujanje naložb, ki ga upravlja Evropska komisija, in programom EIB za posojila/jamstva).

c.Zagotavljanje dopolnjevanja na vseh ravneh za spodbujanje dodatnih naložb

Dopolnjevanje

Vzajemno dopolnjevanje sklada EFSI in drugih skladov EU je ključni del celovite zaveze Komisije za zagotavljanje boljše uporabe sredstev EU na vseh področjih politike. Kombinacija podpore EFSI in drugih virov financiranja EU lahko zajema različne vrste tveganj pri danem projektu in tako pritegne več vlagateljev. Sovlaganje v projekte EFSI lahko poteka na ravni projekta ali na ravni naložbene platforme. Te platforme lahko prispevajo k financiranju manjših projektov in združevanju sredstev iz različnih virov, kar bi omogočilo bolj raznolike naložbe z geografsko ali tematsko usmeritvijo. Prispevajo lahko tudi k temu, da bodo manjše ali lokalne naložbene priložnosti finančno privlačnejše za nove skupine vlagateljev, na primer za pokojninske sklade ali institucionalne vlagatelje iz držav zunaj EU. Med prvimi primeri platform je sklad, ustanovljen februarja 2015, za spodbujanje produktivnih naložb v Franciji. Namen sklada je skupaj z zasebnimi partnerji in francoskimi državnimi sredstvi podpirati na novo ustanovljena podjetja, da se financira njihov prehod v fazo industrializacije novih tehnologij in novih sektorjev. Cilj je spodbujati razvoj novih industrijskih priložnosti, krepiti konkurenčnost in podpirati razvoj industrijskih grozdov, zlasti glede prehoda na področju okolja in energije. Druge naložbene platforme EFSI so v pripravi.

Združevanje sredstev EU s podporo EFSI

Komisija bo sprejela nadaljnje ukrepe, da bi zagotovila preprosto združevanje sredstev EU s podporo EFSI. Tako združevanje, zlasti v primeru skladov ESI, je lahko še posebej koristno pri zagotavljanju široke geografske pokritosti s skladom EFSI. Komisija je že objavila konkretne smernice o tem in bo še naprej poenostavljala splošni okvir za razvoj tovrstnega združevanja. Tako na primer pripravlja predloge za spremembo uredbe o skupnih določbah, ki ureja združevanje skladov ESI in EFSI, da bi se olajšala njihova uporaba v naložbenih platformah EFSI in združevanje skladov ESI in EFSI v mešanih instrumentih ter spodbujala splošna uporaba finančnih instrumentov. K temu bo dodatno pripomogla vzpostavitev platform pametne specializacije (na primer za modernizacijo industrije).

Komisija poleg skladov ESI v sodelovanju s skupino EIB in svetovalnim vozliščem raziskuje tudi načine za nadaljnje lajšanje kombiniranja in združevanja sredstev, ki so na voljo v okviru drugih programov EU (na primer instrumenta za povezovanje Evrope ali Obzorja 2020), s priložnostmi, ki jih omogoča EFSI, da bi se sprostile dodatne naložbe. To združevanje in kombiniranje bi lahko omogočilo zlasti dodatne naložbe prek naložbenih platform, instrumentov za delitev tveganja za MSP in za projekte z visoko dodano vrednostjo EU.

Mobilizacija sofinanciranja iz držav članic

Nacionalne promocijske banke imajo v partnerstvu s skupino EIB ključno vlogo pri izvajanju načrta zaradi komplementarne ponudbe produktov, poznavanja lokalnih razmer in geografskega dosega. Devet držav članic se je doslej zavezalo sofinanciranju projektov v okviru EFSI, predvsem prek svojih nacionalnih promocijskih bank, v skupni višini 42,5 milijarde EUR.