1.Uvod

Azbest je zelo nevarna rakotvorna snov. Znano je, da okoljska in poklicna izpostavljenost azbestu prispevata k veliki obremenitvi zaradi rakavih obolenj v Evropi in povzročata številne smrtne primere, ki bi jih bilo mogoče preprečiti. Z azbestom je povezanih 78 % rakavih obolenj, ki so v EU priznana kot poklicna rakava obolenja, in 88 % poklicnih pljučnih rakavih obolenj. Leta 2019 je poklicna izpostavljenost azbestu v EU27 terjala več kot 70 000 življenj. Čeprav je to predvsem posledica pretekle izpostavljenosti, povezane z delom, potrjuje resne posledice izpostavljenosti azbestu.

EU je v zadnjih 40 letih sprejela ukrepe za omejitev in nato prepoved vsakršne uporabe azbesta. Med letoma 1983 in 1985 je omejila uporabo šestih vrst azbestnih vlaken. Leta 1991 je prepovedala dajanje v promet in uporabo petih od teh vrst ter uporabo krizotilnega azbesta v izdelkih, ki se med drugim pogosto uporabljajo v gradbenem sektorju. Leta 1999 je prepovedala vseh šest vrst azbestnih vlaken, prepoved azbesta v EU pa je začela veljati leta 2005. Prepoved velja za blago, proizvedeno v EU in uvoženo vanjo.

Boj proti raku je prednostna naloga EU. Komisija se je v okviru evropskega načrta za boj proti raku in akcijskega načrta za ničelno onesnaževanje zavezala k učinkovitemu zmanjševanju izpostavljenosti rakotvornim snovem, kot je azbest. Ker je azbest še vedno mogoče najti v številnih stavbah, tudi v zasebnih domovih, je za odpravo te zapuščine potreben celovit in celosten pristop na več področjih politike. Nadaljnji ukrepi za obvladovanje tveganj izpostavljenosti azbestu bodo ljudi zaščitili pred boleznimi, spodbujali dobro počutje in prispevali h krepitvi evropske zdravstvene unije.

Nadaljnja zaščita prebivalstva pred izpostavljenostjo azbestu je še posebno pomembna, saj EU uvaja evropski zeleni dogovor, ki vključuje cilj povečanja stopnje prenove stavb. Stavbe povzročajo 36 % z energijo povezanih emisij toplogrednih plinov. Ker se ocenjuje, da bo leta 2050 še vedno v uporabi več kot 85 % obstoječih stavb, bodo prenove za izboljšanje energijske učinkovitosti bistvene pri doseganju ciljev evropskega zelenega dogovora. V zvezi s tem je cilj strategije za val prenove podvojiti letno stopnjo energijske prenove do leta 2030. S specializiranimi prenovami za zmanjšanje porabe energije se lahko izboljšajo zdravje in življenjski pogoji za prebivalce ter kakovost zraka, ublaži energijska revščina in spodbudi socialna vključenost. Prav tako se lahko poveča dolgoročna vrednost nepremičnin, ustvarijo delovna mesta in spodbudijo naložbe, ki pogosto temeljijo na lokalnih dobavnih verigah. Ker pa so bile številne stavbe s slabo energijsko učinkovitostjo zgrajene z uporabo azbesta, bi se lahko s pospešitvijo stopnje prenove stavb tudi znatno povečalo število ljudi, izpostavljenih zdravstvenim tveganjem, povezanim z azbestom, saj bi se lahko med prenovitvenimi deli sproščal azbest, prisoten v stavbah. Število izpostavljenih delavcev, trenutno 4,1–7,3 milijona, naj bi se v naslednjih desetih letih povečalo za 4 % letno.

Evropski parlament je oktobra 2021 sprejel resolucijo, v kateri je pozval k evropski strategiji za odstranitev vsega azbesta. V njej je pozval k nadaljnjim ukrepom EU za varstvo delavcev in državljanov pred zdravstvenimi tveganji, povezanimi z izpostavljenostjo azbestu, zlasti v okviru prehoda na čisto energijo. Evropski ekonomsko-socialni odbor je prav tako pozval k odstranitvi vsega azbesta, pri tem pa poudaril, da dela na področju energijske prenove ustvarjajo sinergijo z odstranjevanjem škodljivih snovi. V priporočilih državljanov v okviru Konference o prihodnosti Evrope je bil poudarjen tudi pomen poštenih delovnih pogojev, zlasti revizije direktive o izpostavljenosti azbestu pri delu, in celostnega pristopa k zdravju.

Za varovanje zdravja ljudi in okolja je potreben evropski pristop k azbestu, zlasti pri izvajanju evropskega zelenega dogovora in evropskega načrta za boj proti raku. Za dosego tega cilja to sporočilo predstavlja pristop življenjskega cikla, ki temelji na splošnem cilju javnega zdravja. Zajema ukrepe, potrebne za odkrivanje azbesta, prisotnega v stavbah, in evidentiranje takih informacij, da se po potrebi zagotovita varno odstranjevanje ali obdelava azbesta in obdelava odpadkov, ki vsebujejo azbest, hkrati pa čim bolj poveča varstvo delavcev in zagotovi ustrezno spremljanje bolezni, povezanih z azbestom. V tem sporočilu je EU postavljena v vodilno vlogo na mednarodni ravni na področju boja proti tveganjem, ki jih predstavlja azbest. V njem so poudarjena tudi finančna sredstva EU, ki so na voljo za varno odstranjevanje azbesta na nacionalni, regionalni in lokalni ravni na podlagi že obstoječih ali načrtovanih programov. Sprejeti ukrepi bi prispevali tudi k doseganju ciljev trajnostnega razvoja.

2.Podpora žrtvam: izboljšanje diagnosticiranja in zdravljenja bolezni, povezanih z azbestom

Močna in ambiciozna politika o azbestu bi prinesla znatne koristi za zdravje in dobro počutje ljudi. Izpostavljenost azbestu lahko povzroči bolezni, kot so mezoteliom, azbestoza in pljučni rak. Rakava obolenja, ki jih povzroča azbest, so resna in imajo nizke stopnje preživetja. Za mezoteliom ni zdravila, povprečna pričakovana življenjska doba bolnikov pa je od štiri do 18 mesecev. Izpostavljenost azbestu je vzrok za 92 % vseh primerov mezotelioma. Pljučni rak, ki je druga najpogosteje diagnosticirana oblika rakavih obolenj pri moških in tretja pri ženskah, ima razmeroma nizko stopnjo preživetja po diagnosticiranju v primerjavi z drugimi pogostimi vrstami rakavih obolenj.

Bolezni, povezane z azbestom, imajo dolgo latentno dobo. Ker lahko od trenutka izpostavljenosti do prvih znakov bolezni v povprečju traja 30 let, se pričakuje, da bo do smrtnih primerov oziroma bolezni, povezanih z azbestom, zaradi izpostavljenosti, ki se je zgodila pred prepovedjo iz leta 2005, prišlo v poznih dvajsetih in tridesetih letih tega stoletja.

Presejalni pregledi in zgodnje diagnosticiranje so bistvenega pomena za preprečevanje rakavih obolenj. Komisija se je v okviru evropskega načrta za boj proti raku zavezala, da bo predlagala nov program s podporo EU za presejalne preglede za odkrivanje raka, da bi državam članicam pomagala izboljšati dostop do zgodnjega diagnosticiranja. Ključni elementi tega novega programa so predlog Komisije za posodobitev Priporočila Sveta o presejalnih pregledih za odkrivanje raka iz leta 2003, ki vključuje razširitev presejalnih pregledov med prebivalstvom za odkrivanje pljučnega raka. Poleg tega bo program podprla evropska pobuda za slikanje raka. Pobuda bo na podlagi „atlasa“ slik in podatkov v zvezi z rakom ter novih orodij, kot sta visokozmogljivostno računalništvo in umetna inteligenca, zagotovila ekosistem za razvoj novih presejalnih metod in algoritmov. Naložbe v presejalne preglede in zgodnje diagnosticiranje lahko znatno pomagajo žrtvam izpostavljenosti azbestu, saj bosta hitro diagnosticiranje in zdravljenje ublažila učinke bolezni, povezanih z azbestom, vključno z rakavimi obolenji. Poleg tega je več ključnih ukrepov v okviru načrta za boj proti raku osredotočenih na optimizacijo diagnosticiranja, zdravljenja in oskrbe bolnikov z rakavimi obolenji, vključno z zapletenimi rakavimi obolenji s slabo prognozo, kot so tisti, ki jih povzroča izpostavljenost azbestu. Z vzpostavitvijo evropske mreže, ki bo povezovala priznane nacionalne celovite onkološke centre v vsaki državi članici, se bo na primer izboljšal dostop do visokokakovostnega diagnosticiranja in oskrbe, s pobudo „diagnosticiranje in zdravljenje raka za vse“ se bo izboljšal dostop do inovativnega zdravljenja rakavih obolenj, s „programom medspecialističnega usposabljanja“, ki se osredotoča na onkologijo, kirurgijo, radiologijo in zdravstveno nego, pa se bodo izboljšali znanja in spretnosti delavcev na področju oskrbe rakavih obolenj.

Tveganje izpostavljenosti azbestu je največje v poklicnem okolju. Leta 2016 je bilo po ocenah 66 808 smrti v EU27 posledica pretekle poklicne izpostavljenosti azbestu. Leta 2019 se je ta številka povečala na 71 750 . Da bi imeli ti delavci dostop do ustreznih odškodninskih shem, je treba priznati poklicni izvor bolezni, povezanih z azbestom. Ker Pogodba Komisiji ne omogoča, da bi predlagala pravno zavezujoč dokument na tem področju, je glavna podlaga za spodbujanje priznavanja poklicnih bolezni na ravni EU Priporočilo Komisije 2003/670/ES . To priporočilo trenutno zajema rakava obolenja in druge bolezni, ki jih povzroča poklicna izpostavljenost azbestu. Komisija se bo s tristranskim Svetovalnim odborom za varnost in zdravje pri delu posvetovala o potrebi po posodobitvi tega priporočila glede na najnovejše znanstvene ugotovitve.

Komisija bo: ·začela izvajati evropsko pobudo za slikanje raka (2022); ·opravila posvetovanje s tristranskim Svetovalnim odborom za varnost in zdravje pri delu o potrebi po posodobitvi Priporočila Komisije o evropskem seznamu poklicnih bolezni z vključitvijo dodatnih bolezni, povezanih z azbestom.

3.Varstvo delavcev pred izpostavljenostjo azbestu

Tveganje izpostavljenosti azbestu je večinoma povezano z ravnanjem z azbestom in širjenjem vlaken med gradbenimi deli, kot sta prenova in rušenje. Po ocenah je azbestu izpostavljenih 4,1 do 7,3 milijona delavcev. 97 % teh delavcev deluje v gradbenem sektorju, vključno s povezanimi poklici, kot so krovci, vodovodni inštalaterji, tesarji ali polagalci talnih oblog, 2 % pa v industriji ravnanja z odpadki. Poklicna rakava obolenja so v EU glavni vzrok smrti, povezanih z delom, in 78 % poklicnih rakavih obolenj, priznanih v državah članicah, je povezanih z azbestom . Zato je obravnavanje izpostavljenosti azbestu pri delu ena od prednostnih nalog Strateškega okvira EU za varnost in zdravje pri delu za obdobje 2021–2027.

Znižanje mejne vrednosti za poklicno izpostavljenost azbestu