Mednarodni svet za žito ima 30 članic, med katerimi je veliko največjih proizvajalk in uvoznic žita na svetovni ravni. Poleg Evropske unije so članice Mednarodnega sveta za žito med drugimi tudi Argentina, Avstralija, Kanada, Egipt, Indija, Japonska, Rusija, Ukrajina, Združeno kraljestvo in ZDA. Vendar Kitajska in Brazilija nista članici.

Ti cilji se poskušajo doseči z izboljšanjem preglednosti trgov z izmenjavo informacij ter analizami in posvetovanji o razvoju trgov in politike.

Materialna pravna podlaga za sklep iz člena 218(9) PDEU je odvisna predvsem od cilja in vsebine predvidenega akta, glede katerega se v imenu Evropske unije zastopa stališče. Če ima predvideni akt dva cilja ali elementa in je eden od teh ciljev ali elementov glavni, drugi pa postranski, mora sklep po členu 218(9) PDEU temeljiti na samo eni materialni pravni podlagi, in sicer na tisti, ki se zahteva za glavni ali prevladujoči cilj ali element.

Evropska unija je bila vedno dejavna članica Mednarodnega sveta za žito in ponovno podaljšanje Konvencije za največ dve leti je v njenem interesu. Unija je ena od glavnih proizvajalk žita, vodilna izvoznica pšenice in ječmena ter največja uvoznica koruze.

Evropska unija je s Sklepom Sveta 96/88/ES sklenila Konvencijo o trgovanju z žitom iz leta 1995, in sicer za obdobje do 30. junija 1998, od takrat pa se je Konvencija redno podaljševala. Vsakokrat se Konvencija v skladu s členom 33 Konvencije podaljša za največ dve leti. Nazadnje je bila podaljšana s sklepom Mednarodnega sveta za žito junija 2019 in je veljavna do 30. junija 2021.

4.2.2.Uporaba v obravnavanem primeru

Glavni cilj in vsebina predvidenega akta se nanašata na trgovanje s kmetijskimi proizvodi.

Materialna pravna podlaga za predlagani sklep je torej prvi pododstavek člena 207(4) PDEU.

4.3.Zaključek

Pravna podlaga predlaganega sklepa bi moral biti prvi pododstavek člena 207(4) PDEU v povezavi s členom 218(9) PDEU.

5.Objava predvidenega akta

Ker bo akt Mednarodnega sveta za žito podaljšal trajanje Konvencije, je primerno, da se sklep Sveta po sprejetju objavi v Uradnem listu Evropske unije.

2021/0065 (NLE)

Predlog

SKLEP SVETA

o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v Mednarodnem svetu za žito glede podaljšanja Konvencije o trgovanju z žitom iz leta 1995

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 207(4) v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

(1)Konvencijo o trgovanju z žitom iz leta 1995 (v nadaljnjem besedilu: Konvencija) je Unija sklenila s Sklepom Sveta 96/88/ES in je začela veljati 1. julija 1995. Konvencija je bila sklenjena za obdobje treh let.

(2)V skladu s členom 33 Konvencije lahko Mednarodni svet za žito Konvencijo podaljša za zaporedna obdobja, vsako podaljšanje pa ne sme biti daljše od dveh let. Od njene sklenitve se je Konvencija redno podaljševala za nadaljnja obdobja dveh let. Nazadnje je bila podaljšana s sklepom Mednarodnega sveta za žito 10. junija 2019 in je veljavna do 30. junija 2021.

(3)Mednarodni svet za žito bo na 53. zasedanju, ki bo potekalo 7. junija 2021, odločil o podaljšanju Konvencije za nadaljnje obdobje do dveh let, in sicer od 1. julija 2021 do 30. junija 2023.

(4)Primerno je določiti stališče, ki se v imenu Unije zastopa na 53. zasedanju Mednarodnega sveta za žito, saj je podaljšanje konvencije v interesu Unije –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP: