SL Uradni list Evropske unije C 396/24

Objava vloge v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2012/C 396/10

V skladu s členom 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo. Izjave o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih od dneva te objave.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„ΜΕΣΣΑΡΑ“ (MESSARA)

ES št. EL-PDO-0005-0973-14.02.2012

ZGO ( ) ZOP ( X )

1. Ime:

„Μεσσαρά“ (Messara)

2. Država članica ali tretja država:

Grčija

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila:

3.1 Vrsta proizvoda:

Skupina 1.5 Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke:

Ekstra deviško oljčno olje, pridobljeno z mehanskimi postopki izključno iz oljk (Olea europea L.) sorte Koroneiki. Ekstra deviško oljčno olje „Messara“ ima ob polnjenju v steklenice naslednje fizikalno-kemijske in organoleptične značilnosti:

Fizikalno-kemijske značilnosti: — kislost (masni odstotek oleinske kisline): ≤ 0,6 — Κ232: ≤ 1,80 — Κ270: ≤ 0,13 — peroksidi (meq O2/kg): ≤ 8,5 — voski: ≤ 130 mg/kg — oleinska kislina: 75–83 % — skupne nenasičene maščobne kisline: ≥ 84 % — razmerje med oleinsko in linolno kislino: ≥ 10 — kampesterol: ≥ 3,8 % ≤ 4 % vseh sterolov — stigmasterol: ≥ 1,5 % vseh sterolov — stigmastadieni: ≤ 0,05 ppm — r ECN42: ≤ 0,1 — polifenoli: ≥ 100 mg/kg oljčnega olja — halogenirana topila: v sledeh

Organoleptične značilnosti: — barva: svetlo zelena, ki po zorenju postane zeleno rumena — mediana napake Md = 0 — mediana sadežnosti Mf > 4,0 — sadežnost: 4,0–5,0 — pikantnost: 3,5–4,0 — grenkoba: 3,0–3,5

3.3 Surovine (samo za predelane proizvode):

Oljčno olje „Messara“ se proizvaja (izključno) iz oljk sorte Koroneiki.

3.4 Krma (samo za proizvode živalskega izvora):

—

3.5 Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju:

Pridelava, prevoz, čiščenje in predelava oljk ter ocenjevanje oljčnega olja morajo biti izvedeni na opredeljenem geografskem območju pridelave.

3.6 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.:

—

3.7. Posebna pravila za označevanje:

—

4. Kratka opredelitev geografskega območja:

Olje se proizvaja v regiji Messara, ki leži južno do jugozahodno od prefekture Heraklion, južno od gore Psiloriti, severno od gore Kofina in se razteza do obale Libijskega morja. Na vzhodu sega vse do geografske meje z občinsko enoto Asterousia, na zahodu pa do zaliva Messara ob meji s prefekturo Heraklion. V skladu z upravnim načrtom naselja Kallikratis zadevno območje vključuje celotno občino Faistos, del občine Gortina (celotne občinske enote Rouva, Gortina in Kofina) in del občine Arhanes – Asterousia (celotno občinsko enoto Asterousia).

5. Povezanost z geografskim območjem:

5.1 Posebnosti geografskega območja:

Posebne geografske značilnosti tega najjužnejšega dela Evrope, kjer se gojijo oljke, so neobičajne in prispevajo k nastanku posebne mikroklime, ki je primerna za razvoj pridelave oljk in je edinstvena ne le na območju Krete, temveč tudi preostale Grčije.

Tla

Zadevno območje je valovita ravnina s povprečno nadmorsko višino 150 m. Tla imajo povprečno sestavo in so opisana kot ilovnata. So apnenčasta, imajo 30–50-odstotno vsebnost CaCO3 in povprečno do majhno vsebnost organskih snovi (0,8–1,2 %). PH je nevtralen do rahlo alkalen.

Podnebje

Podnebje je vroče in suho ter brez zmrzali. Najhladnejši mesec je januar, ko se temperature spustijo na 6,7 do 15,7 °C (povprečna temperatura znaša 11,2 °C), najbolj vroč mesec pa je julij, ko temperature dosežejo 20,3 do 33,1 °C (povprečna temperatura znaša 28,5 °C). Najvišja povprečna temperatura je bila izmerjena julija, in sicer 34 °C, najnižja povprečna temperatura pa januarja, in sicer 6 °C. V poletnih mesecih so pogost pojav vročinski valovi, ko se temperature dvignejo nad 40 °C, pri čemer občasno v tem obdobju iz Afrike piha izjemno vroč in suh veter. Za zadevno območje so značilni veliko nihanje dnevnih temperatur, veliko sončne svetlobe in več kot 150 sončnih dni na leto. Povprečna mesečna relativna vlažnost znaša od 46,8 % (julija) do 74 % (januarja). V zimskih mesecih pade povprečno okrog 100 mm padavin, v poletnih mesecih pa padavin skoraj ni. Poprečno na leto pade 534,9 mm padavin. Zato se šteje, da je za proizvodnjo zadevnega oljčnega olja najprimernejša sorta Koroneiki, saj ta sorta najbolje uspeva na opredeljenem območju, ki leži na nizki nadmorski višini in na katerem ni zmrzali.

5.2 Posebnosti proizvoda:

Srednje močna sadna aroma po oljkah s skladno in uravnoteženo kombinacijo sadnega, pikantnega in grenkega okusa.

Oljčno olje „Messara“ vsebuje nizko raven kislosti, ki ni višja od 0,6. Zelo nizka indeksa absorpcije (Κ232 ≤ 1,80 in Κ270 ≤ 0,13) in razlika v absorpcijskem koeficientu (≤ – 0,001) proizvodu zagotavljajo svežino, nizka vrednost peroksida (≤ 8,5) pa je neposredno povezana z njegovo primernostjo za shranjevanje.

Vsebnost kampesterola je posebej visoka in presega 3,8 % skupnih sterolov, čeprav ne presega omejitve 4 %. To je posebna značilnost, ki je posledica posebno vročih in suhih podnebnih razmer na tem območju.

5.3 Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali značilnostjo proizvoda (pri ZGO):

Kombinacija apnenčastih tal, ki vsebujejo razmeroma malo organskih snovi, in velike izpostavljenosti oljk sončni svetlobi prispeva k večji koncentraciji aromatskih sestavin. Zadostna izpostavljenost hribovitih območij sončni svetlobi je posledica reliefa tal na prehodu med pobočji in ravnino.

Poleg tega zgodnja pridelava sorte pomeni, da se sadeži razvijajo in zorijo v obdobju najdaljše izpostavljenosti sončni svetlobi, kar prispeva k večji vsebnosti aromatskih sestavin v oljčnem olju. Prevladujoče podnebne razmere v zadevnih obdobjih prispevajo zlasti k zgodnjemu cvetenju/razvoju plodov sorte in s tem tudi k zgodnjemu zorenju. Hladno vreme in nizka relativna vlažnost (okrog 60 %), ki sta značilna za zadnjih dvajset dni v aprilu (ko je temperatura zraka okrog 18 °C), spodbujata cvetenje in pozitivno vplivata na opraševanje cvetov. Temperature v obdobju tik za tem so okoli 22 °C, kar omogoča zadovoljiv razvoj plodov. Poudariti je treba, da sta zgodnje cvetenje in razvoj plodov odločilna dejavnika v obdobju rasti in zorenja plodov, ki sovpadata z obdobjem dobrega vremena v regiji, saj so oblačni dnevi omejeni na zimske mesece. To dejstvo skupaj z reliefom tal, ki omogoča kar največjo izpostavljenost oljčnih nasadov sončni svetlobi, ter ustreznim ravnanjem pridelovalcev in predelovalcev med pridelavo, obiranjem in predelavo oljk omogoča proizvodnjo tega izjemnega ekstra deviškega oljčnega olja.

Poleg tega je zaradi posebno vročega in suhega podnebja na tem območju omejena škoda zaradi oljčne muhe, zato je proizvod izjemno kakovosten in ima nizko vsebnost kisline.

Zaradi visokih temperatur, ki so v poletnih mesecih zelo pogoste, ima oljčno olje naravno visoko vsebnost kampesterola, kar je značilno za to regijo. Visoka raven kampesterola je zlasti posledica daljših obdobij visokih temperatur (ki včasih presegajo 40 °C) v poletnih mesecih v Messari in pomanjkanja zadostnih količin vode, ki ga utrpijo drevesa. Visoka vsebnost nenasičenih maščobnih kislin z visoko hranilno vrednostjo je prav tako posledica teh posebnih podnebnih razmer.

Pridelava oljk je neločljivo povezana z zgodovino in kulturo Krete. Najstarejši dokazi o prisotnosti oljk na otoku segajo v obdobje srednjega neolitika (5 400–4 400 BC), ko so iz plodov tudi začeli pridobivati oljčno olje. Za obdobje zgodnje minojske dobe (2 800–2 300 BC) so značilni obsežni gozdovi domačih in divjih oljk, vključno z gozdom v regiji Kapetaniana na ravnini Messara. Gojenje oljčnih dreves in pridobivanje proizvodov iz oljk sta bila tesno povezana s prehrano, gospodarstvom, verskimi obredi in kulturo. Poudariti je treba povezavo med oljkami in oljčnimi proizvodi ter verskimi običaji. Najdbe iz minojske dobe, kot so ovalne/hruškaste kamnite stiskalnice s kanalom za olje in odtočnim kanalom, ki so jih odkrili pri krajih Faistos in Kommos ter so se ohranile do danes, dokazujejo obstoj oljk v zadevnem obdobju.

Oljčno olje „Messara“ je dobilo dve nagradi za kakovost. Na drugem prazniku oljčnega olja in oljk, ki ga je organizirala Evropska mreža za regionalni razvoj (EDPA) in je potekal od 9. do 11. maja 2008 v Atenah, so sodniki oljčnemu olju iz regije Messara, ki je proizvedeno izključno iz sorte Koroneiki in ga je predstavilo združenje kmetijskih zadrug (EAS) v Messari, podelili srebrno medaljo za kakovost. Poleg tega je oljčno olje iz Messare, ki ga je predstavilo združenje kmetijskih zadrug v Messari, na drugem tekmovanju ekstra deviškega oljčnega olja v okviru četrtega praznika oljčnega olja in oljk, ki je potekal od 12. do 14. marca 2010 v Atenah, dobilo bronasto nagrado za okus.

Sklic na objavo specifikacije:

(člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006)

http://www.minagric.gr/images/stories/docs/agrotis/POP-PGE/prodiagrafes_elaioladou_Messara.pdf

(1) UL L 93, 31.3.2006, str. 12.