SL    SL SL 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 17.10.2008 
SEC(2008) 2620 
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
 
ki spremlja 
SPOROČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU  PARLAMENTU, EVROPSKEMU 
EKONOMSKO-SOCIALNEMU OD BORU IN ODBORU REGIJ 
o boju proti kr čenju gozdov in njihovemu  propadanju za prepre čevanje podnebnih 
sprememb in zmanjševanja biotske raznovrstnosti 
  
POVZETEK OCENE U ČINKA  
{COM(2008) 645 kon čni} 
{SEC(2008) 2618} {SEC(2008) 2619} 
SL 2   SL V zadnjih petih letih je bilo  letno izgubljenih med 11,8 in 13 milijoni ha gozdov. To je 
zaskrbljujo č trend, v zadnjih 20 letih pa ni bilo  zabeleženo nobeno zmanjšanje hitrosti kr čenja 
gozdov.  
Vzroki kr čenja gozdov in njihovega propadanja vsebujejo kombinacijo neposrednih in 
posrednih gospodarskih, institucionalnih, politi čnih, naravnih ali družbenih dejavnikov: na 
primer potrebo po razvoju kmetijstva ali in frastrukture ali nesposobnost vlad, da zaš čitijo te 
dragocene vire. Posledica je, da gozdovi  pogosto izginjajo ali propadajo, celo če to ni v 
dolgoročnem interesu držav.  
Hitro krčenje gozdov ima hude posledice za podnebne  spremembe. Gozdovi imajo bistveno 
vlogo v svetovnem ciklu ogljika, saj skladiš čijo približno polovico svetovnega kopenskega 
ogljika. Leta 2004 je gozdarski sektor prispeval 17,4 % svetovnih letnih emisij toplogrednih plinov. Zato ni verjetno, da  bi dosegli cilje iz sporo čila Komisije „Omejevanje globalnih 
podnebnih sprememb na 2 stopinji Celzija – Pot do leta 2020 in naprej“, ne da bi poleg drugih 
ukrepov tudi zmanjšali emisije toplogrednih plinov, ki so posledica kr čenja gozdov in 
njihovega propadanja. Spopadanje s kr čenjem gozdov in njihovim propadanjem bi prav tako 
moralo kar najbolj varovati biot sko raznovrstnost ter ekosistems ke dobrine in funkcije, ki jih 
lahko ta zagotavlja. To bi koris tilo tudi lokalnemu prebivalst vu in prispevalo k boju proti 
revščini.  
Doseči je treba cilj, da se do najp ozneje leta 2030 zaustavi izginjanje gozdne odeje po vsem 
svetu in do leta 2020 zmanjša grobo kr čenje tropskih gozdov za na jmanj 50 % v primerjavi s 
sedanjimi ravnmi. Da bi dosegli ta cilj, se prou čuje več možnosti.  
Nadaljevati z dosedanjim ravnanjem  bi bilo nezadovoljivo iz ve č razlogov. Prva možnost, pri 
kateri bi se spodbujala sklenitev ve čstranskega okoljskega spor azuma o zaustavitvi in 
preokrenitvi kr čenja gozdov, je opuš čena kot neizvedljiva. Analizira se tudi druga možnost, 
pri kateri bi se okrepile obstoje če politike/instrumenti. Med politikami, ki se prou čujejo kot 
del te druge možnosti, so zlasti izboljšanje  skladnosti politik na ravni EU, krepitev 
institucionalnih in upravljalskih sistem ov v tretjih državah in spodbujanje u činkovitih 
večstranskih rešitev. To  bi lahko imelo ugoden u činek, vendar ne bo doseglo cilja, č
e ne bo 
združeno z dodatnimi ukrepi. 
Zato se prou čuje tretja možnost, to je zbrati n ova denarna sredstva za zaustavitev kr čenja 
gozdov in njihovega propadanja. To bi lahko dosegli na primer  
– z vzpostavitvijo novega „svetovnega  mehanizma za ogljik v gozdu“  
– s preizkusom vklju čitve krčenja gozdov v trge ogljika. 
Proučuje se tudi ve č tehničnih parametrov, povezanih s podro čjem uporabe, merili, 
spremljanjem in pla čilnimi mehanizmi, povezanimi s tako možnostjo.  
Možnost, ki ima prednost do leta 202 0, je kombinacija krepitve obstoje čih 
politik/instrumentov in vzpostavljanja „svetovnega mehanizma za ogljik v gozdu“, pri katerem bi se nova denarna sredstva zbiral a s prihodki iz dražb. Dodatno bi se lahko 
preizkusila vzpostavitev neposredne povezave s trgom ogljika prek dobropisov za zmanjšanje emisij, doseženo z upravljanjem z gozdovi. Te možnosti bi leta 2009 v Kobenhavnu morale 
postati elementi svetovnega s porazuma o podnebnih spremembah, h kateremu bi EU dejavno 
prispevala. 
Vendar je ta ocena u činka le en korak v daljšem procesu. Prednostno možnost je treba 
podrobneje opredeliti in obdelati, zlasti glede zasnove „svetovnega mehanizma za ogljik v 
SL 3   SL gozdu“. To bo storjeno dovolj zgodaj, da bo lahko upoštevano pri zaklju čnih pogajanjih v 
okviru Okvirne konvencije Združenih narodov  o spremembi podnebja (UNFCCC – United 
Nations Framework Convention on Climate Change) decembra 2009.