STALIŠČE SVETA (EU) št. 30/2021 V PRVI OBRAVNAVI

z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Sklada za notranjo varnost

Svet sprejel 14. junija 2021

2021/C 268/01

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 82(1), 84 in 87(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Čeprav nacionalna varnost ostaja v izključni pristojnosti držav članic, sta za njeno varstvo potrebna sodelovanje in usklajevanje na ravni Unije. Cilj Unije, ki je zagotoviti visoko raven varnosti na območju svobode, varnosti in pravice na podlagi člena 67(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), bi bilo treba med drugim doseči z ukrepi za preprečevanje kriminala in boj proti njemu ter z ukrepi za usklajevanje in sodelovanje med organi pregona in drugimi nacionalnimi organi držav članic, vključno z usklajevanjem in sodelovanjem z zadevnimi agencijami Unije in drugimi zadevnimi organi Unije ter zadevnimi tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, ter ob pomoči zasebnega sektorja in civilne družbe.

(2) Komisija, Svet Evropske unije in Evropski parlament so za obdobje 2015–2020 opredelili skupne prednostne naloge, kakor so določene v evropski agendi za varnost iz aprila 2015 in ki jih je Svet potrdil v prenovljeni strategiji notranje varnosti iz junija 2015, Evropski parlament pa v svoji resoluciji iz julija 2015, in sicer preprečevanje terorizma in radikalizacije, hudih kaznivih dejanj in organiziranega kriminala ter kibernetske kriminalitete in boj proti njim. Te skupne prednostne naloge so bile za obdobje 2020-2025 ponovno potrjene v Sporočilu Komisije z dne 24. julija 2020 Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom: Strategija EU za varnostno unijo.

(3) V Rimski izjavi, podpisani 25. marca 2017, so voditelji 27 držav članic, Evropski svet, Evropski parlament in Evropska komisija potrdili svojo zavezanost trudu za varno Evropo in za Unijo, v kateri se bodo vsi državljani počutili varne in se bodo lahko prosto gibali, z varnimi zunanjimi mejami, z učinkovito, odgovorno in trajnostno migracijsko politiko, ki bo spoštovala mednarodne standarde, ter Evropo, ki se bo odločno borila proti terorizmu in organiziranemu kriminalu.

(4) Evropski svet je na zasedanju 15. decembra 2016 pozval k nadaljnjemu napredku glede interoperabilnosti informacijskih sistemov in podatkovnih zbirk. 23. junija 2017 je Evropski svet poudaril, da je treba izboljšati interoperabilnost med podatkovnimi zbirkami, 12. decembra 2017 pa je Komisija sprejela predlog uredbe o vzpostavitvi okvira za interoperabilnost informacijskih sistemov EU (Policijsko in pravosodno sodelovanje, azil in migracije).

(5) Države članice morajo zaradi ohranitve schengenskega pravnega reda in prispevanja k zagotavljanju visoke ravni varnosti v Uniji od 6. aprila 2017 sistematično preverjati podatke o državljanih Unije, ki prehajajo zunanje meje Unije, v ustreznih podatkovnih zbirkah. Komisija je prav tako izdala priporočilo državam članicam, naj bolje izkoristijo policijske kontrole in čezmejno sodelovanje. Solidarnost med državami članicami, jasna razdelitev nalog, spoštovanje temeljnih pravic in svoboščin ter pravne države, močna osredotočenost na svetovno perspektivo in potrebna skladnost z zunanjo razsežnostjo varnosti bi morala biti ključna načela ukrepanja Unije in držav članic v smeri vzpostavitve učinkovite in prave varnostne unije.

(6) Za dosego tega cilja bi bilo treba na ravni Unije sprejeti ukrepe za zaščito ljudi, javnih prostorov in kritične infrastrukture pred vse bolj nadnacionalnimi grožnjami in za podporo delu, ki ga opravljajo pristojni organi držav članic. Terorizem, huda kazniva dejanja in organizirani kriminal, potujoče kriminalne združbe, trgovina s prepovedanimi drogami in nedovoljena trgovina z orožjem, korupcija, pranje denarja, kibernetska kriminaliteta, spolno izkoriščanje, vključno s spolnim izkoriščanjem otrok, hibridne grožnje ter kemične, biološke, radiološke in jedrske grožnje ter trgovina z ljudmi, med drugim, še naprej ogrožajo notranjo varnost Unije. Notranja varnost je skupno prizadevanje, h kateremu bi morale skupaj prispevati institucije Unije, ustrezne agencije Unije in države članice.

(7) Da bi lahko države članice prispevale k razvoju in izvajanju učinkovite in prave varnostne unije, katere namen je zagotavljati visoko raven notranje varnosti v celotni Uniji, bi bilo treba vzpostaviti in upravljati Sklad za notranjo varnost (v nadaljnjem besedilu: Sklad), da se državam članicam zagotovi ustrezno finančno podporo Unije.

(8) Financiranje iz proračuna Unije bi moralo biti usmerjeno v ukrepe, za katere je mogoče s posredovanjem Unije zagotoviti večjo dodano vrednost v primerjavi s samostojnim ukrepanjem držav članic. V skladu s členom 84 in členom 87(2) PDEU bi moral Sklad podpirati ukrepe za spodbujanje in podpirati ukrepe držav članic na področju preprečevanja kriminala, skupnega usposabljanja osebja in policijskega sodelovanja ter pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, ki vključujejo pristojne organe držav članic in agencije Unije, zlasti v zvezi z izmenjavo informacij, okrepljenim operativnim sodelovanjem in podporo nujnim prizadevanjem za krepitev zmogljivosti za preprečevanje terorizma, hudih kaznivih dejanj in organiziranega kriminala ter boj proti njim. Sklad bi moral podpirati tudi usposabljanje ustreznega osebja in strokovnjakov, v skladu s splošnimi načeli evropskega programa usposabljanja na področju kazenskega pregona (v nadaljnjem besedilu: program LETS). Sklad ne bi smel podpirati operativnih stroškov in dejavnosti, povezanih z bistvenimi funkcijami držav članic glede vzdrževanja javnega reda in miru ter zagotavljanja notranje in nacionalne varnosti, kot je navedeno v členu 72 PDEU.

(9) Sklad bi se moral izvajati ob popolnem spoštovanju vrednot, ki so zapisane v členu 2 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), pravic in načel iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina) in mednarodnih obveznosti Unije v zvezi s človekovimi pravicami. Sklad bi se moral zlasti izvajati ob polnem spoštovanju temeljnih pravic, kot so pravica do človekovega dostojanstva, pravica do življenja, prepoved mučenja in nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja, pravica do varstva osebnih podatkov, pravice otroka in pravica do učinkovitega pravnega sredstva ter tudi ob polnem spoštovanju načela nediskriminacije.

(10) V skladu s členom 3 PEU bi moral Sklad podpirati dejavnosti, s katerimi se zagotavlja zaščita otrok pred nasiljem, zlorabo, izkoriščanjem in zanemarjanjem. Sklad bi moral podpirati tudi jamstva in podporo za otroke, ki so priče in žrtve, zlasti za otroke brez spremstva ali otroke, ki kako drugače potrebujejo skrbništvo.

(11) V skladu z na ravni Unije opredeljenimi skupnimi prednostnimi nalogami za zagotovitev visoke ravni varnosti v Uniji bi moral Sklad podpirati ukrepe, namenjene obravnavanju glavnih varnostnih groženj, zlasti preprečevanju terorizma in radikalizacije, hudih kaznivih dejanj in organiziranega kriminala ter kibernetske kriminalitete in boju proti njim, pa tudi pomoči žrtvam kaznivih dejanj in njihovi zaščiti. Sklad bi moral zagotoviti, da so Unija in njene države članice dobro opremljene tudi za obravnavanje razvijajočih se in na novo pojavljajočih se groženj, kot so nezakonita trgovina, tudi prek spletnih poti, hibridne grožnje ter kemične, biološke, radiološke in jedrske grožnje, z namenom vzpostavitve prave varnostne unije. V ta namen bi bilo treba zagotoviti finančno podporo za boljšo izmenjavo informacij, okrepljeno operativno sodelovanje ter izboljšanje nacionalnih in skupnih zmogljivosti.

(12) Finančna pomoč iz Sklada bi morala zlasti podpirati izmenjavo informacij, policijsko sodelovanje, pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah ter preprečevanje na področjih hudih kaznivih dejanj in organiziranega kriminala, nedovoljene trgovine z orožjem, korupcije, pranja denarja, trgovine s prepovedanimi drogami, okoljske kriminalitete, terorizma, trgovine z ljudmi, izkoriščanja beguncev in migrantov brez urejenega statusa, hudih oblik izkoriščanja delovne sile, spolnega izkoriščanja in zlorabe, tudi spolnega izkoriščanja in zlorabe otrok in žensk, razširjanja podob zlorabe otrok in otroške pornografije ter kibernetske kriminalitete. Sklad bi moral podpirati tudi zaščito ljudi, javnih prostorov in kritične infrastrukture pred z varnostjo povezanimi incidenti ter bi moral podpirati pripravljenost na varnostna tveganja in krize in njihovo učinkovito obvladovanje, tudi s skupnim usposabljanjem, razvijanjem skupnih politik kot so strategije, cikli politik, programi in akcijski načrti ter zakonodaje in praktičnega sodelovanja.

(13) Sklad bi moral zagotoviti finančno podporo za obravnavo nastajajočih izzivov, ki jih v preteklih letih predstavlja znatno povečanje obsega nekaterih vrst kaznivih dejanj, ki so storjena preko interneta kot so goljufije v zvezi s plačilnimi sredstvi, spolno izkoriščanje otrok in nedovoljena trgovina z orožjem.

(14) Sklad bi moral nadgrajevati rezultate in naložbe njegovih predhodnikov: programa Preprečevanje kriminala in boj proti njemu (ISEC) ter programa Preprečevanje, pripravljenost in obvladovanje posledic v zvezi s terorizmom ter drugimi tveganji, povezanimi z varnostjo (CIPS) za obdobje 2007–2013 in Instrumenta za finančno podporo na področju policijskega sodelovanja, preprečevanja kriminala in boja proti njemu ter obvladovanja kriz v okviru Sklada za notranjo varnost za obdobje 2014–2020, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 513/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (3). Obseg Sklada bi moral dovoliti tudi, da se upošteva nov razvoj dogodkov.

(15) Z mobilizacijo, združevanjem in večanjem vpliva javnih in zasebnih finančnih sredstev je treba zagotoviti čim večji učinek financiranja s sredstvi Unije. Sklad bi moral spodbujati in podpirati dejavno in tehtno udeležbo civilne družbe, vključno z nevladnimi organizacijami, ter evropskega industrijskega sektorja pri razvoju in izvajanju varnostne politike, po potrebi tudi z udeležbo drugih zadevnih akterjev, agencij Unije in drugih organov Unije ter mednarodnih organizacij, v zvezi s ciljem Sklada. Vendar bi bilo treba zagotoviti, da se podpora iz Sklada ne uporablja za prenos zakonskih ali javnih nalog na zasebne akterje.

(16) Čezmejna narava terorizma in hudih kaznivih dejanj ter organiziranega kriminala zahteva usklajen odziv in sodelovanje znotraj držav članic in med njimi ter s pristojnimi organi, uradi in agencijami Unije. Vsi pristojni organi držav članic, vključno s specializiranimi službami kazenskega pregona, imajo lahko informacije, ki so dragocene za učinkovit boj proti terorizmu in hudim kaznivim dejanjem ter organiziranemu kriminalu. Za pospešitev izmenjave informacij in izboljšanje kakovosti izmenjanih informacij je ključno vzpostaviti medsebojno zaupanje. Preiskati in preučiti bi bilo treba nove pristope k sodelovanju in izmenjavi informacij, vključno v zvezi z analizo nevarnosti, pri tem pa upoštevati obstoječe okvire znotraj in zunaj okvira Unije, kot so Obveščevalni in situacijski center EU (INTCEN), Europolov Evropski center za boj proti terorizmu (ECTC), evropski koordinator za boj proti terorizmu in skupina za boj proti terorizmu. Sklad bi moral podpirati pristojne organe držav članic, odgovorne za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj iz člena 87 PDEU, kolikor njihove dejavnosti spadajo na področje uporabe Sklada. Vse financirane dejavnosti bi morale v celoti spoštovati pravni status različnih pristojnih organov in evropskih struktur ter zahtevana načela lastništva informacij.

(17) Da bi izkoristili znanje in strokovno znanje decentraliziranih agencij Unije s pristojnostmi na področju sodelovanja in usposabljanja na področju kazenskega pregona, spremljanja drog in odvisnosti od drog, temeljnih pravic, pravosodnih zadev in obsežnih informacijskih sistemov, bi morala Komisija v delo odbora Sklada za notranje zadeve, ustanovljenega z Uredbo (EU) 2021/… Evropskega parlamenta in Sveta (4) (1), vključiti ustrezne decentralizirane agencije, zlasti na začetku in na sredini faze načrtovanja programov. Komisija bi lahko po potrebi v spremljanje in ocenjevanje vključila tudi ustrezne decentralizirane agencije, zlasti za zagotovitev, da so ukrepi, ki jih podpira Sklad, skladni z ustreznim pravnim redom Unije in dogovorjenimi prednostnimi nalogami Unije.

(18) Znotraj celovitega okvira strategije Unije za boj proti drogam, ki zagovarja uravnotežen pristop, temelječ na hkratnem zmanjšanju ponudbe in povpraševanja, bi bilo treba s finančno pomočjo iz Sklada podpirati dejavnosti za preprečevanje trgovine z drogami in boj proti njej, preko ponudbe in povpraševanja, zlasti pa ukrepe zoper proizvodnjo, izdelavo, pridobivanje, prodajo, prevoz, uvoz ali izvoz prepovedanih drog, ter posedovanje in nakup z namenom opravljanja dejavnosti trgovine s prepovedanimi drogami. Sklad bi moral tudi zajemati preventivne vidike politike proti drogam. Da bi se dosegla nadaljnja sinergija in večja skladnost na področju drog bi morali biti ti elementi ciljev, povezanih z drogami, ki so bili v obdobju 2014–2020 zajeti s programom za pravosodje, vključeni v Sklad.

(19) Da bi zagotovili, da bo Sklad uspešno prispeval k višji ravni notranje varnosti v celotni Uniji in s tem k razvoju prave varnostne unije, bi bilo treba Sklad uporabljati tako, da bo dodal kar največjo dodano vrednost Unije k ukrepom držav članic.

(20) Sklad bi moral podpirati naložbe v opremo, prevozna sredstva in objekte le, kadar imajo te naložbe jasno dodano vrednost za Unijo in le kolikor so te naložbe potrebne za doseganje ciljev Sklada. Take naložbe na primer vključujejo naložbe v opremo, potrebno za forenziko, prikrit nadzor, odkrivanje eksplozivov in drog ter kateri koli drug poseben namen, ki je v okviru ciljev Sklada. Sklad ne bi smel financirati naložb, ki so izključno nacionalnega pomena ali naložb, ki bi bile potrebne za vsakodnevno delo pristojnih organov, kot so uniforme, avtomobili, avtobusi, skiroji, policijske postaje, nespecializirani centri za usposabljanje in pisarniška oprema.

(21) Kadar se ugotovijo pomanjkljivosti ali tveganja, zlasti po schengenskem ocenjevanju, bi morala zadevna država članica zaradi solidarnosti v Uniji in v skladu z načelom deljene odgovornosti za varnost v Uniji ugotovljene pomanjkljivosti ustrezno obravnavati, tako da bi sredstva v okviru svojega programa uporabila za izvedbo priporočil, sprejetih na podlagi Uredbe Sveta (EU) št. 1053/2013 (5).

(22) Da bi države članice prispevale k doseganju cilja politike Sklada, bi morale zagotoviti, da se prednostne naloge njihovih programov nanašajo na vse specifične cilje Sklada, da so izbrane prednostne naloge v skladu z izvedbenimi ukrepi iz Priloge II in da so sredstva razporejena med cilji sorazmerno z izzivi in potrebami ter tako, da se lahko doseže cilj politike.

(23) V skladu z načelom učinkovitosti, bi si bilo treba prizadevati za sinergije in skladnost z drugimi skladi Unije ter se izogibati prekrivanju med ukrepi.

(24) Z namenom, da bi čim bolj učinkovito dosegli cilje politike, izkoristili ekonomije obsega in se izognili prekrivanjem med ukrepi, bi moral Sklad biti skladen z drugimi finančnimi programi Unije na področju varnosti in bi jih moral dopolnjevati. Sinergije bi se zlasti morale zagotavljati s Skladom za azil, migracije in vključevanje ter Skladom za integrirano upravljanje meja, ki ga sestavljata Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/… (2), in Instrument za finančno podporo za opremo za carinske kontrole, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/… Evropskega parlamenta in Sveta (6) (3), ter z drugimi skladi kohezijske politike, zajetimi z Uredbo (EU) 2021/… Evropskega parlamenta in Sveta (7) (4), s tistim delom programa Obzorje Evropa, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/695 Evropskega parlamenta in Sveta (8), ki se nanaša na raziskave na področju varnosti, s programom Državljani, enakost, pravice in vrednote, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/692 Evropskega parlamenta in Sveta (9), programom Pravosodje, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/693 Evropskega parlamenta in Sveta (10), programom Digitalna Evropa, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/694 Evropskega parlamenta in Sveta (11) ter Programom InvestEU, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/523 Evropskega parlamenta in Sveta (12). Sinergije bi bilo treba iskati zlasti glede varnosti infrastrukture in javnih prostorov, kibernetske varnosti, zaščite žrtev in preprečevanja radikalizacije.

(25) Da bi se Sklad in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko med seboj bolje dopolnjevala, bi moralo biti mogoče večnamensko opremo in sisteme IKT, katerih osnovna uporaba je v skladu s to uredbo, uporabiti za doseganje ciljev Instrumenta za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko.

(26) Ukrepe, ki jih podpira Sklad in ki so glede tretjih držav, bi bilo treba izvajati v sinergiji in skladnosti z drugimi ukrepi zunaj Unije, ki jih podpirajo instrumenti Unije, ter bi morali dopolnjevati navedene druge ukrepe. Pri izvajanju takšnih ukrepov bi bilo treba zlasti zagotoviti popolno skladnost z načeli in splošnimi cilji zunanjega delovanja Unije, njene zunanje politike in politike razvojne pomoči, ki se nanašajo na zadevno državo ali regijo. V zvezi z zunanjo razsežnostjo Sklada bi moral Sklad okrepiti sodelovanje s tretjimi državami na področjih, ki so v interesu notranje varnosti Unije. V tem okviru bi se financiranje iz tematskega instrumenta moralo uporabljati za podporo ukrepom v tretjih državah ali v zvezi z njimi v okviru ciljev Sklada, zlasti za prispevanje k boju proti kriminalu in njegovemu preprečevanju, vključno s trgovino s prepovedanimi drogami ter trgovino z ljudmi in za prispevanje k boju proti čezmejnim kriminalnim tihotapskim mrežam.

(27) Komisija bi morala pri izvajanju tematskega instrumenta zagotavljati, da se s financiranjem obravnavajo izzivi in potrebe za izpolnitev ciljev Sklada.

(28) Financiranje iz proračuna Unije bi moralo biti usmerjeno v ukrepe, pri katerih lahko za razliko od samostojnega ukrepanja držav članic intervencija Unije zagotovi dodano vrednost. Varnost je neločljivo povezana z čezmejno razsežnostjo, zato je potreben odločen in usklajen odziv Unije. Finančna podpora na podlagi te uredbe bi morala prispevati zlasti h krepitvi nacionalnih zmogljivosti in zmogljivosti Unije na področju varnosti.

(29) Za državo članico se lahko šteje, da ne spoštuje zadevnega pravnega reda Unije, kar zadeva uporabo operativne podpore v okviru Sklada, če ni izpolnila svojih obveznosti na podlagi Pogodb na področju varnosti, če obstaja očitno tveganje, da bi ta država članica pri izvajanju pravnega reda na področju varnosti lahko huje kršila vrednote Unije, ali če so bile v ocenjevalnem poročilu v okviru schengenskega ocenjevalnega in spremljevalnega mehanizma, določenega v Uredbi (EU) No 1053/2013, ugotovljene pomanjkljivosti na zadevnem področju.

(30) Sklad bi moral obravnavati potrebo po večji prožnosti in poenostavitvi, pri tem pa upoštevati zahteve v zvezi s predvidljivostjo ter zagotoviti pravično in pregledno razdelitev virov za doseganje ciljev iz te uredbe. Izvajanje Sklada bi morala usmerjati načela učinkovitosti, uspešnosti, pomembnosti, skladnosti, dodane vrednosti za Unijo in kakovosti porabe. Poleg tega bi bilo treba Sklad izvajati kar najbolj uporabnikom prijazno.

(31) Za čim boljši izkoristek dodane vrednosti iz naložb, ki se v celoti ali deloma financirajo iz proračuna Unije, bi bilo treba iskati sinergije zlasti med Skladom in drugimi programi Unije, vključno s tistimi v okviru deljenega upravljanja. Da bi čimbolj povečali te sinergije, bi bilo treba zagotoviti ključne omogočitvene mehanizme, vključno s kumulativnim financiranjem za ukrep iz Sklada in drugega programa Unije. Takšno kumulativno financiranje ne bi smelo presegati skupnih upravičenih stroškov tega ukrepa. V ta namen bi bilo treba v tej uredbi določiti ustrezna pravila, zlasti glede možnosti, da se enaki stroški ali izdatki v okviru Sklada in drugega programa Unije prijavijo sorazmerno.

(32) Prejemniki sredstev Unije bi morali pri spodbujanju ukrepov, ki se podpirajo iz Sklada, zagotoviti informacije v jeziku ali jezikih ciljnega občinstva. Za zagotavljanje prepoznavnosti financiranja Unije bi morali prejemniki teh sredstev pri obveščanju o ukrepu navesti izvor sredstev. V ta namen bi morali prejemniki zagotoviti, da je na vsem komunikacijskem gradivu, namenjenem medijem in javnosti, razviden emblem Unije in izrecno navedena finančna podpora Unije.

(33) Komisija bi morala imeti možnost, da uporabi finančna sredstva v okviru Sklada za spodbujanje najboljših praks in izmenjavo informacij v zvezi z izvajanjem Sklada.

(34) Komisija bi morala pravočasno objaviti informacije o podpori, ki se zagotavlja iz tematskega instrumenta v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja, in bi morala te informacije po potrebi posodabljati. Podatke bi moralo biti mogoče razvrstiti po specifičnem cilju, imenu upravičenca, znesku prevzetih pravnih obveznosti ter naravi in namenu ukrepa.

(35) V tej uredbi bi bilo treba določiti začetne zneske za programe držav članic, ki se izračunajo na podlagi meril iz Priloge I.

(36) Začetni zneski za programe držav članic bi morali biti podlaga za dolgoročne naložbe držav članic v varnost. Da bi se upoštevale spremembe notranjih in zunanjih varnostnih groženj ali izhodiščnega stanja, bi bilo treba državam članicam na sredini programskega obdobja dodeliti dodaten znesek, ki bi moral temeljiti na statističnih podatkih, v skladu s Prilogo I, ob upoštevanju stanja izvajanja njihovih programov.

(37) Ker se izzivi na področju varnosti nenehno spreminjajo, je treba dodeljevanje financiranja prilagoditi spremembam notranjih in zunanjih varnostnih groženj ter financiranje usmeriti v prednostne naloge z največjo dodano vrednostjo Unije. Za odzivanje na nujne potrebe ter spremembe politike in prednostnih nalog Unije in za usmerjanje financiranja v ukrepe z visoko dodano vrednostjo Unije bi se moral del financiranja, prek tematskega instrumenta redno dodeljevati posebnim ukrepom, ukrepom Unije in nujni pomoči.

(38) Države članice bi bilo treba spodbujati, da del dodeljenih programskih sredstev uporabijo za financiranje ukrepov iz Priloge IV in s tem pridobijo večji prispevek Unije, zlasti zaradi njihove visoke dodane vrednosti Unije ali njihovega velikega pomena za Unijo.

(39) Del razpoložljivih sredstev v okviru Sklada bi lahko dodelili programom držav članic za izvajanje posebnih ukrepov, pri katerih je potrebno sodelovanje med državami članicami, ter za izvajanje posebnih ukrepov v primerih, v katerih je treba zaradi novega razvoja dogodkov v Uniji zagotoviti dodatno financiranje za eno ali več držav članic. Komisija bi morala te posebne ukrepe določiti v svojih programih dela.

(40) Sklad bi moral prispevati h kritju operativnih stroškov za notranjo varnost, da bi državam članicam omogočil ohranjanje zmogljivosti, ki so ključne za Unijo kot celoto. Taka podpora bi morala biti v obliki celotnega kritja specifičnih stroškov, povezanih s cilji Sklada, in bi morala tvoriti sestavni del programov držav članic.

(41) Za dopolnjevanje izvajanja cilja politike v Sklada na nacionalni ravni prek programov držav članic, bi moral Sklad zagotavljati tudi podporo za ukrepe na ravni Unije. Taki ukrepi bi morali služiti splošnim strateškim namenom v okviru področja intervencije Sklada v zvezi z analizo politik in inovacijami v politikah, transnacionalnim vzajemnim učenjem in partnerstvi ter preskušanjem novih pobud in ukrepov po vsej Uniji ali med nekaterimi državami članicami. Sklad bi moral podpirati prizadevanja držav članic, tudi na lokalni ravni, za izmenjavo najboljših praks in spodbujanje skupnega usposabljanja, vključno z ozaveščanjem osebja organov kazenskega pregona o radikalizaciji in vseh oblikah diskriminacije, ki bi lahko vodile v nasilje, kot so antisemitizem, anticiganizem in druge oblike rasizma. V ta namen bi se lahko financirali specializirani programi izmenjav za nižje uradnike na področju kazenskega pregona.

(42) Za okrepitev zmogljivosti Unije za hiter odziv na varnostne incidente ali na novo pojavljajoče se grožnje za Unijo bi moralo biti mogoče zagotoviti nujno pomoč v skladu z okvirom iz te uredbe. Taka pomoč se ne bi smela namenjati za podporo zgolj ukrepom ob nepredvidljivih dogodkih ali dolgoročnim ukrepom ali za obravnavanje okoliščin, v katerih nujnost ukrepanja izhaja iz pomanjkanja načrtovanja in ustreznega odzivanja s strani pristojnih organov.

(43) Za zagotovitev potrebne prožnosti pri ukrepanju in odzivu na nastajajoče potrebe bi moralo biti mogoče dati decentraliziranim agencijam na voljo ustrezna dodatna finančna sredstva za izvedbo določenih nujnih nalog. Decentralizirane agencije bi morale biti v primerih, ko so naloge, ki jih je treba opraviti, tako nujne, da ni mogoče pravočasno prilagoditi njihovih proračunov, upravičene do nujne pomoči, tudi v obliki nepovratnih sredstev, v skladu s prednostnimi nalogami in pobudami, ki jih institucije Unije opredelijo na ravni Unije.

(44) Glede na transnacionalno naravo ukrepov Unije in za spodbujanje usklajenega ukrepanja za izpolnitev cilja zagotavljanja najvišje ravni varnosti v Uniji so lahko decentralizirane agencije izjemoma upravičene, da nastopajo kot upravičenke do ukrepov Unije, tudi v obliki nepovratnih sredstev, kadar pomagajo pri izvajanju ukrepov Unije, ki spadajo v pristojnosti zadevnih decentraliziranih agencij, in se ti ukrepi ne krijejo iz prispevka Unije v proračun teh decentraliziranih agencij v okviru letnega proračuna. Za zagotovitev dodane vrednosti za Unijo bi morala biti takšna podpora skladna s prednostnimi nalogami in pobudami, ki jih na ravni Unije opredelijo institucije Unije.

(45) Cilj politike v okviru Sklada bi moral biti zasledovan tudi s finančnimi instrumenti in proračunskimi jamstvi v okviru oddelkov politik Programa InvestEU, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/523. Tako finančno podporo bi bilo treba uporabiti za sorazmerno odpravo tržnih nepopolnosti in naložbenih okoliščin, ki niso optimalne in ne bi smeli podvajati ali v celoti nadomestiti zasebnega financiranja ali izkrivljati konkurence na notranjem trgu. Ukrepi bi morali imeti jasno dodatno vrednost Unije.

(46) Operacije mešanega financiranja so prostovoljne narave in so operacije, podprte iz proračuna Unije, ki združujejo nepovratne oblike podpore, povratne oblike podpore, ali oboje iz proračuna Unije s povratnimi oblikami podpore iz spodbujevalnih, razvojnih ali drugih javnih finančnih institucij, pa tudi podpora iz komercialnih finančnih institucij in od vlagateljev.

(47) Ta uredba za Sklad določa finančna sredstva, ki za Evropski parlament in Svet pomenijo prednostni referenčni znesek v letnem proračunskem postopku v smislu točke 18 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev (13).

(48) Za Sklad se uporablja Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (14) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba). Finančna uredba določa pravila za izvrševanje proračuna Unije, vključno s pravili o nepovratnih sredstvih, nagradah, javnih naročilih, posrednem upravljanju, finančnih instrumentih, proračunskih jamstvih, finančni pomoči in o povračilu zunanjim strokovnjakom.

(49) Za izvajanje ukrepov v okviru deljenega upravljanja bi moral biti Sklad del skladnega okvira, ki ga sestavljajo ta uredba, finančna uredba in Uredba (EU) 2021/… (5).

(50) Uredba (EU) 2021/… (5) določa okvir za ukrepe Evropskega sklada za regionalni razvoj, Evropskega socialnega sklada plus, Kohezijskega sklada, Evropskega sklada za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo, Sklada za pravični prehod, Sklada za azil, migracije in vključevanje, Sklada za notranjo varnost ter Instrumenta za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja ter določa zlasti pravila o načrtovanju, spremljanju in ocenjevanju, upravljanju in nadzoru skladov Unije, ki se izvajajo v okviru deljenega upravljanja. Poleg tega je treba v tej uredbi določiti cilje Sklada ter posebne določbe glede ukrepov, ki se lahko financirajo v okviru Sklada.

(51) Shema predhodnega financiranja za Sklad je določena v Uredbi (EU) 2021/… (5), posebna stopnja predhodnega financiranja pa je določena v tej uredbi. Poleg tega je za zagotovitev hitrega odziva na izredne razmere primerno, da se določi posebna stopnja predhodnega financiranja za nujno pomoč. Shema predhodnega financiranja bi morala zagotoviti, da imajo države članice dovolj sredstev, s katerimi lahko upravičence podpirajo od začetka izvajanja njihovih programov.

(52) Vrste financiranja in metode izvajanja na podlagi te uredbe bi bilo treba izbrati glede na njihovo zmožnost uresničevanja specifičnih ciljev ukrepov in doseganja rezultatov, pri čemer se upoštevajo zlasti stroški kontrol, upravno breme in tveganje neskladnosti. Pri tej izbiri bi bilo treba upoštevati uporabo pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj in stroškov na enoto ter financiranje, ki ni povezano s stroški, kot je določeno v členu 125(1) finančne uredbe.

(53) Da bi se kar najbolje izkoristilo načelo enotne revizije, je ustrezno določiti specifična pravila za kontrolo in revizijo projektov, pri katerih so upravičenci mednarodne organizacije, katerih sisteme notranje kontrole je Komisija pozitivno ocenila. Pri takih projektih bi morali imeti organi upravljanja možnost omejiti svoja upravljalna preverjanja, če upravičenec pravočasno predloži vse potrebne podatke in informacije o napredku projekta in upravičenosti povezanih izdatkov. Poleg tega, kadar je projekt, ki ga izvaja takšna mednarodna organizacija, del revizijskega vzorca, bi moralo biti revizijskemu organu omogočeno, da svoje delo opravlja v skladu z načeli Mednarodnega standarda storitev (ISRS) 4400 „Obveznosti izvajanja dogovorjenih postopkov v zvezi s finančnimi informacijami“.

(54) V skladu s členom 193(2) finančne uredbe se nepovratna sredstva lahko dodelijo za ukrep, ki se je že začel izvajati, pod pogojem, da vložnik lahko dokaže, da je bilo treba ukrep začeti izvajati pred podpisom sporazuma o nepovratnih sredstvih. Vendar pa stroški, nastali pred datumom vložitve vloge za nepovratna sredstva, niso upravičeni do financiranja Unije, razen v ustrezno utemeljenih izjemnih primerih. Da pri zagotavljanju podpore Unije ne bi prihajalo do motenj, ki bi lahko škodovale interesom Unije, bi bilo treba za omejeno časovno obdobje na začetku večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 mogoče stroške, nastale v zvezi z ukrepi, ki se podpirajo na podlagi te uredbe v okviru neposrednega upravljanja in so se že začeli izvajati, šteti za upravičene do financiranja Unije od 1. januarja 2021, tudi če so ti stroški nastali pred vložitvijo vloge za nepovratna sredstva ali zahtevka za pomoč.

(55) V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (15) ter uredbami Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 (16), (Euratom, ES) št. 2185/96 (17) in (EU) 2017/1939 (18) se finančni interesi Unije zaščitijo s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo ukrepe v zvezi s preprečevanjem, odkrivanjem, odpravljanjem in preiskovanjem nepravilnosti, med drugim goljufij, z izterjavo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi z naložitvijo upravnih sankcij. Zlasti je v skladu z Uredbama (Euratom, ES) št. 2185/96 in (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) pooblaščen za izvajanje upravnih preiskav, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali kakršnegakoli drugega nezakonitega ravnanja, ki škodi finančnim interesom Unije. Evropsko javno tožilstvo ( EJT) je v skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 pooblaščeno za preiskovanje in pregon kaznivih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (19). V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije ter Komisiji, OLAF, Računskemu sodišču in za tiste države članice, ki so vključene v okrepljeno sodelovanje na podlagi Uredbe (EU) 2017/1939, EJT podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje strani, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice. Države članice bi morale v celoti sodelovati in zagotavljati vso potrebno pomoč institucijam, organom, uradom in agencijam Unije v zvezi z zaščito finančnih interesov Unije.

(56) Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih Evropski parlament in Svet sprejela na podlagi člena 322 PDEU. Ta pravila so navedena v finančni uredbi in določajo zlasti postopek za pripravo in izvrševanje proračuna prek nepovratnih sredstev, javnih naročil, nagrad in posrednega izvrševanja ter urejajo nadzor odgovornosti finančnih akterjev. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEU, zajemajo tudi splošni režim pogojenosti za zaščito proračuna Unije.

(57) V skladu s Sklepom Sveta 2013/755/EU (20) so osebe in subjekti s sedežem v čezmorskih državah ali ozemljih upravičeni do financiranja v skladu s pravili in cilji Sklada ter ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero sta zadevna čezmorska država ali ozemlje povezana.

(58) V skladu s členom 349 PDEU in sporočilom Komisije z dne 24. oktobra 2017 z naslovom „Trdnejše in prenovljeno strateško partnerstvo z najbolj oddaljenimi regijami EU“, ki ga je Svet potrdil v sklepih z dne 12. aprila 2018, bi morale zadevne države članice zagotoviti, da njihovi programi obravnavajo posebne izzive, s katerimi se soočajo najbolj oddaljene regije. Sklad bi moral te države članice podpirati z ustreznimi viri za primerno pomoč najbolj oddaljenim regijam.

(59) Na podlagi odstavkov 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (21) bi bilo treba Sklad oceniti na podlagi informacij, zbranih v skladu s posebnimi zahtevami glede spremljanja, pri tem pa se izogibati nalaganju upravnega bremena, zlasti državam članicam, in pretiranemu urejanju. Te zahteve bi morale po potrebi vključevati merljive kazalnike kot podlago za ocenjevanje dejanskih rezultatov Sklada. Za merjenje uspešnosti Sklada, bi bilo treba za vsak specifični cilj Sklada določiti kazalnike in povezane cilje. Ti kazalniki bi morali vključevati kvalitativne in kvantitativne kazalnike.

(60) Komisija in države članice bi morale s pomočjo kazalnikov in finančnega poročanja spremljati izvajanje Sklada v skladu z ustreznimi določbami Uredbe (EU) 2021/… (6) in te uredbe. Države članice bi morale od leta 2023 Komisiji predložiti letna poročila o smotrnosti, ki zajemajo zadnje obračunsko leto. Ta poročila bi morala vsebovati informacije o napredku pri izvajanju programov držav članic. Države članice bi morale povzetke teh poročil predložiti Komisiji. Komisija bi morala te povzetke prevesti v vse uradne jezike Unije in jih objaviti na svojem spletnem mestu skupaj s povezavami do spletnih mest držav članic iz Uredbe (EU) 2021/… (6).

(61) Glede na pomen obvladovanja podnebnih sprememb v skladu z zavezami, ki jih je Unija prevzela v zvezi z izvajanjem Pariškega sporazuma, sprejetega na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (22), in zavezanostjo ciljem Združenih narodov glede trajnostnega razvoja bi morali ukrepi na podlagi te uredbe prispevati k doseganju skupnega cilja, da se 30 % vseh odhodkov iz večletnega finančnega okvira porabi za širše upoštevanje podnebnih ciljev, ter, ob upoštevanju obstoječih prekrivanj med podnebnimi cilji in cilji na področju biotske raznovrstnosti, k prizadevanjem za izpolnitev ambicije, da se v letu 2024 za odhodke na področju biotske raznovrstnosti nameni 7,5 % proračuna, v letih 2026 in 2027 pa po 10 %. Sklad bi moral podpirati dejavnosti, ki spoštujejo podnebne in okoljske standarde ter prednostne naloge Unije in ki ne bi bistveno škodovale okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (23).

(62) Uredba (EU) št. 514/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (24) in kateri koli akt, ki se uporablja za programsko obdobje 2014–2020, bi se moral še naprej uporabljati za programe in projekte, ki so v programskem obdobju 2014–2020 podprti v okviru instrumenta za finančno podporo na področju policijskega sodelovanja, preprečevanja kriminala in boja proti njemu ter obvladovanja kriz v okviru Sklada za notranjo varnost. Ker obdobje izvajanja Uredbe (EU) št. 514/2014 delno sovpada s programskim obdobjem, ki ga zajema ta uredba, in da se pri izvajanju nekaterih projektov, odobrenih z navedeno uredbo, zagotovi kontinuiteta, bi bilo treba določiti določbe o fazah projektov. Vsaka posamezna faza projekta bi se morala izvajati v skladu s pravili programskega obdobja, v katerem prejema finančna sredstva.

(63) Ker ciljev te uredbe države članice same ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 PEU. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

(64) Za dopolnitev in spremembo nebistvenih elementov te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s seznamom ukrepov, upravičenih do višje stopnje sofinanciranja iz Priloge IV, operativno podporo na podlagi Priloge VII ter nadaljnjim razvojem okvira za spremljanje in ocenjevanje. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

(65) Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (25). Za sprejetje izvedbenih aktov, ki določajo skupne obveznosti držav članic, zlasti v zvezi z obveznostmi zagotavljanja informacij Komisiji, bi se moral uporabiti postopek pregleda, za sprejetje izvedbenih aktov, povezanih s podrobnimi ureditvami zagotavljanja informacij Komisiji v okviru načrtovanja in poročanja, pa bi se moral zaradi njihove popolnoma tehnične narave uporabiti svetovalni postopek. Komisija bi morala sprejeti izvedbene akte, ki se začnejo uporabljati takoj, kadar je to potrebno iz izredno nujnih razlogov v ustrezno utemeljenih primerih v zvezi s sprejetjem sklepov o podelitvi nujne pomoči, določene v tej uredbi.

(66) V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen PEU in PDEU, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja.

(67) V skladu s členom 3 Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen PEU in PDEU, je Irska podala uradno obvestilo, da želi sodelovati pri sprejetju in uporabi te uredbe.

(68) Obdobje uporabe te uredbe je primerno uskladiti z obdobjem uporabe Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 (26).

(69) Da bi se zagotovila kontinuiteta pri zagotavljanju podpore na zadevnem področju politike in omogočilo, da se izvajanje začne z začetkom večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027, bi morala ta uredba nujno začeti veljati čim prej in se uporabljati z retroaktivnim učinkom od 1. januarja 2021 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1 Predmet urejanja 1. S to uredbo se vzpostavi Sklad za notranjo varnost (v nadaljnjem besedilu: Sklad) za obdobje trajanja večletnega finančnega okvira 2021–2027. 2. V tej uredbi so določeni: (a) cilj politike Sklada; (b) specifični cilji Sklada in ukrepi za uresničevanje teh specifičnih ciljev; (c) proračun za obdobje od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027; (d) oblike financiranja Unije in pravila zagotavljanja takega financiranja.

Člen 2 Opredelitev pojmov V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (1) „operacija mešanega financiranja“ pomeni ukrep, ki se podpira iz proračuna Unije, med drugim v okviru mehanizmov mešanega financiranja v smislu točke 6 člena 2 finančne uredbe, ki združujejo nepovratne oblike podpore in/ali finančne instrumente iz proračuna Unije s povratnimi oblikami podpore iz razvojnih institucij ali drugih javnih finančnih institucij, pa tudi iz komercialnih finančnih institucij in od vlagateljev; (2) „pristojni organi“ pomeni organe države članice, pristojne za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj, kakor so navedeni v členu 87(1) PDEU, vključno s policijo, carino in drugimi specializiranimi službami kazenskega pregona; (3) „preprečevanje“ v zvezi s kriminalom, pomeni vse ukrepe, ki naj bi zmanjšali ali kako drugače pripomogli k zmanjšanju kriminala ter občutka negotovosti državljanov, kot je navedeno v členu 2(2) Sklepa Sveta 2009/902/PNZ (27); (4) „kritična infrastruktura“ pomeni zmogljivost, omrežje, sistem ali njegov del, ki je bistvenega pomena za ohranitev ključnih družbenih funkcij, zdravja, varnosti, zaščite in gospodarske ali družbene blaginje ljudi, katerega oviranje, kršitev ali uničenje bi imelo hude posledice za državo članico ali Unijo zaradi nezmožnosti vzdrževanja teh funkcij; (5) „kibernetska kriminaliteta“ pomeni kazniva dejanja, ki jih je mogoče storiti le z uporabo sistemov informacijske in komunikacijske tehnologije (sistemi IKT), bodisi kot orodje za storitev kaznivega dejanja bodisi kot glavna tarča kaznivega dejanja (kibernetsko pogojena kazniva dejanja), ali klasična kazniva dejanja, katerih obseg ali doseg se lahko poveča z uporabo računalnikov, računalniških omrežij ali drugih sistemov IKT (kibernetsko omogočena kazniva dejanja); (6) „operativni ukrepi iz cikla politike EU/EMPACT“ pomeni ukrepe, ki se izvajajo v okviru cikla politike EU proti organiziranemu kriminalu in hudim oblikam mednarodnega kriminala, prek evropske večdisciplinarne platforme proti grožnjam kriminala (EMPACT); cilj katerih je boj proti najbolj ogrožajočim hudim kaznivim dejanjem in organiziranemu kriminalu za Unijo s spodbujanjem sodelovanja med državami članicami, institucijami, organi, uradi in agencijami Unije ter po potrebi zadevnimi tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami; (7) „izmenjava informacij“ pomeni varno zbiranje, hrambo, obdelavo, analizo in prenos ter dostop do informacij, pomembnih za organe iz člena 87 PDEU in za Europol ter za druge zadevne agencije Unije pri preprečevanju, odkrivanju, preiskovanju in pregonu kaznivih dejanj, zlasti čezmejnih in hudih kaznivih dejanj ter organiziranega kriminala in terorizma; (8) „organizirani kriminal“ pomeni kaznivo ravnanje v zvezi s sodelovanjem v hudodelski združbi, kot je opredeljeno v točki 1 člena 1 Okvirnega sklepa Sveta 2008/841/PNZ (28); (9) „pripravljenost“ pomeni vse ukrepe, posebej namenjene preprečevanju ali zmanjševanju tveganj, povezanih z morebitnimi terorističnimi napadi ali drugimi z varnostjo povezanimi incidenti, ki spadajo na področje uporabe te uredbe; (10) „schengenski ocenjevalni in spremljevalni mehanizem“ pomeni ocenjevalni in spremljevalni mehanizem, kakor je določen v Uredbi (EU) št. 1053/2013; (11) „terorizem“ pomeni katero koli naklepno ravnanje in kaznivo dejanje iz Direktive (EU) 2017/541 Evropskega parlamenta in Sveta (29); (12) „izredne razmere“ pomeni vsak z varnostjo povezan incident, na novo pojavljajoče se grožnje ali na novo odkrite ranljivosti s področja uporabe te uredbe, ki imajo ali bi lahko imeli večji negativen vpliv na varnost ljudi, javnih mest ali kritične infrastrukture v eni ali več državah članicah; (13) „razkazani denar“ pomeni pravo gotovino, ki se med kazensko preiskavo osumljencem ali katerim koli drugim osebam, ki imajo informacije o razpoložljivosti ali dostavi ali ki delujejo kot posredniki, pokaže kot dokazilo o likvidnosti in solventnosti, da se opravi navidezni nakup, ki je namenjen prijetju osumljencev, identifikaciji nezakonitih proizvodnih obratov ali razbitju organiziranih kriminalnih združb na kak drug način; (14) „radikalizacija“ pomeni postopen in kompleksen proces, ki vodi v nasilni ekstremizem in terorizem, v katerem posameznik ali skupina posameznikov sprejme radikalno ideologijo ali prepričanje, ki sprejema, uporablja ali dopušča nasilje, vključno s terorističnimi dejanji, za dosego določenega političnega, verskega ali ideološkega cilja; (15) „posebni ukrepi“ pomeni transnacionalne ali nacionalne projekte, ki v skladu s cilji Sklada ustvarjajo dodano vrednost Unije in v zvezi s katerimi lahko ena, več ali vse države članice prejmejo dodatno dodelitev za svoje programe; (16) „operativna podpora“ pomeni del dodelitve državi članici, ki se lahko uporabi za podporo javnim organom, odgovornim za izvajanje nalog in opravljanje storitev, ki predstavljajo javno storitev za Unijo, če prispevajo k zagotavljanju visoke ravni varnosti v Uniji; (17) „ukrepi Unije“ so transnacionalni projekti ali projekti v posebnem interesu Unije, ki se izvajajo v skladu s cilji Sklada.

Člen 3 Cilji Sklada 1. Cilj politike Sklada je prispevati k zagotavljanju visoke ravni varnosti v Uniji, zlasti s preprečevanjem terorizma in radikalizacije, hudih kaznivih dejanj in organiziranega kriminala ter kibernetske kriminalitete in bojem proti njim, s pomočjo žrtvam kaznivih dejanj in njihovo zaščito ter s pripravami na z varnostjo povezane incidente, tveganja in krize, zaščito pred njimi in njihovim učinkovitim obvladovanjem v okviru področja uporabe te uredbe. 2. V okviru cilja politike iz odstavka 1 Sklad prispeva k naslednjim specifičnim ciljem: (a) izboljšati in olajšati izmenjave informacij med pristojnimi organi in ustreznimi organi, uradi in agencijami Unije in znotraj njih ter po potrebi s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami; (b) izboljšati in okrepiti čezmejno sodelovanje, vključno s skupnimi operacijami med pristojnimi organi v zvezi s terorizmom ter hudimi kaznivimi dejanji in organiziranim kriminalom s čezmejno razsežnostjo, ter (c) podpirati krepitve zmogljivosti držav članic v zvezi s preprečevanjem kriminala, terorizma in radikalizacije ter bojem proti njim ter obvladovanjem incidentov, tveganj in kriz, povezanih z varnostjo, tudi z okrepljenim sodelovanjem med javnimi organi, ustreznimi organi, uradi ali agencijami Unije, civilno družbo in zasebnimi partnerji v različnih državah članicah. 3. V okviru specifičnih ciljev iz odstavka 2 se Sklad izvaja z izvedbenimi ukrepi iz Priloge II.

Člen 4 Spoštovanje temeljnih pravic Ukrepi financirani v okviru Sklada se izvajajo ob polnem spoštovanju temeljnih pravic in človekovega dostojanstva. Zlasti morajo biti takšni ukrepi v skladu z Listino, s pravom Unije o varstvu podatkov in z Evropsko konvencijo o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (EKČP). Pri izvajanju ukrepov v okviru Sklada so države članice, kadar je to mogoče, še posebej pozorne na nudenje pomoči in varstvo ranljivih oseb, zlasti otrok in mladoletnikov brez spremstva.

Člen 5 Področje uporabe podpore 1. V okviru njegovih ciljev in v skladu z izvedbenimi ukrepi iz Priloge II Sklad podpira zlasti ukrepe, kot so tisti iz Priloge III. 2. Za doseganje njegovih ciljev lahko Sklad v skladu s prednostnimi nalogami Unije in ob upoštevanju ustreznih zaščitnih ukrepov, podpira ukrepe, kakor so določeni v Prilogi III in v zvezi s tretjimi državami, kadar je to ustrezno, v skladu s členom 19. 3. Kar zadeva ukrepe v tretjih državah in v zvezi z njimi Komisija in države članice skupaj z Evropsko službo za zunanje delovanje v skladu s svojimi pristojnostmi zagotavljajo usklajenost z relevantnimi politikami, strategijami in instrumenti Unije. Kar zadeva ukrepe v tretjih državah in v zvezi z njimi, še zlasti zagotovijo, da: (a) se izvajajo v sinergiji in v skladu z drugimi ukrepi zunaj Unije, ki se podpirajo v okviru drugih instrumentov Unije; (b) so skladni z zunanjo politiko Unije, upoštevajo načelo skladnosti politike za razvoj in so skladni z dokumenti za strateško načrtovanje za zadevno regijo ali državo; (c) so osredotočeni na ukrepe, ki niso usmerjeni v razvoj, in (d) služijo interesom notranjih politik Unije in so skladni z dejavnostmi, ki se izvajajo znotraj Unije. 4. Oprema in sistemi IKT, ki se financirajo v okviru Sklada, se lahko uporabijo na dopolnilnem področju iz Uredbe (EU) 2021/… (7). Takšna oprema in sistemi IKT so še naprej na voljo in jih je še naprej mogoče uporabljati za cilje Sklada. Uporaba opreme na dopolnilnem področju iz prvega pododstavka ne presega 30 % celotnega časa uporabe te opreme. Sistemi IKT, ki se uporabljajo na dopolnilnem področju, kakor je določeno v prvem pododstavku, zagotavljajo podatke in storitve za preprečevanje, odkrivanje in preiskavo kaznivih dejanj. Države članice v svojih letnih poročilih o smotrnosti Komisijo obvestijo o vsaki taki dodatni uporabi in kraju uporabe opreme in sistemov IKT. 5. Naslednji ukrepi niso upravičeni: (a) ukrepi, omejeni na ohranjanje javnega reda na nacionalni ravni; (b) ukrepi z vojaškim ali obrambnim namenom; (c) oprema, ki je predvsem namenjena carinski kontroli; (d) prisilna sredstva, vključno z orožjem, strelivom, eksplozivi in policijskimi palicami, razen za namene usposabljanja; (e) nagrade za informatorje in razkazani denar zunaj okvira operativnih ukrepov iz cikla politike EU/EMPACT. Z odstopanjem od prvega pododstavka se v izrednih razmerah lahko ukrepi iz točke (a) prvega pododstavka štejejo za upravičene.

POGLAVJE II

FINANČNI IN IZVEDBENI OKVIR

ODDELEK 1

SKUPNE DOLOČBE

Člen 6 Splošna načela 1. Podpora, zagotovljena v okviru Sklada, dopolnjuje nacionalno, regionalno in lokalno ukrepanje in je osredotočena na to, da doseganje ciljev Sklada ustvarja dodano vrednost Unije. 2. Komisija in države članice zagotovijo, da je podpora, zagotovljena v okviru Sklada in s strani držav članic, skladna z ustreznimi ukrepi, politikami in prednostnimi nalogami Unije ter da dopolnjuje podporo, zagotovljeno v okviru drugih instrumentov Unije. 3. Sklad se izvaja v okviru deljenega, neposrednega ali posrednega upravljanja v skladu s točkami (a), (b) in (c) prvega pododstavka člena 62(1) finančne uredbe.

Člen 7 Proračun 1. Finančna sredstva za izvajanje Sklada za obdobje od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027 znašajo 1 931 000 000 EUR v tekočih cenah. 2. Finančna sredstva se uporabijo na naslednji način: (a) 1 352 000 000 EUR se dodeli za programe držav članic; (b) 579 000 000 EUR se dodeli za tematski instrument iz člena 8. 3. Na pobudo Komisije se do 0,84 % finančnih sredstev dodeli za tehnično pomoč iz člena 35 Uredbe (EU) 2021/… (8) za izvajanje Sklada. 4. V skladu s členom 26 Uredbe (EU) 2021/… (8) se lahko do največ 5 % začetnih nacionalnih dodelitev državi članici iz katerega koli sklada na podlagi navedene uredbe v okviru deljenega upravljanja na zahtevo te države članice prerazporedi na Sklad v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja. Komisija ta sredstva izvršuje neposredno v skladu s točko (a) prvega pododstavka člena 62(1) finančne uredbe ali posredno v skladu s točko (c) navedenega pododstavka. Ta sredstva se uporabijo v korist zadevne države članice.

Člen 8 Splošne določbe o izvajanju tematskega instrumenta 1. Znesek iz točke (b) člena 7(2) se dodeljuje prožno prek tematskega instrumenta v okviru deljenega, neposrednega in posrednega upravljanja, kot je določeno v programih dela. Finančna sredstva iz tematskega instrumenta se uporabijo za njegove elemente, ki so naslednji: (a) posebni ukrepi; (b) ukrepi Unije; ter (c) nujna pomoč, kot je opredeljena v členu 25. Iz zneska iz točke (b) člena 7(2) te uredbe se podpira tudi tehnična pomoč na pobudo Komisije, kakor je določeno v členu 35 Uredbe (EU) 2021/… (8). 2. Finančna sredstva iz tematskega instrumenta se uporabijo za obravnavanje prednostnih nalog z visoko dodano vrednostjo Unije ali za odzivanje na nujne potrebe v skladu z dogovorjenimi prednostnimi nalogami Unije iz Priloge II. Financiranje iz tematskega instrumenta se uporabi za podporo ukrepom v tretjih državah ali v zvezi z njimi v okviru ciljev Sklada, zlasti za prispevanje k boju proti kriminalu in njegovemu preprečevanju, vključno s trgovino s prepovedanimi drogami, trgovino z ljudmi in bojem proti čezmejnim kriminalnim tihotapskim mrežam. Dodelitev sredstev tematskega instrumenta med različne prednostne naloge je čim bolj sorazmerna z izzivi in potrebami, da se zagotovi doseganje ciljev Sklada. 3. Komisija sodeluje z organizacijami civilne družbe in ustreznimi mrežami, zlasti z namenom priprave in ocenjevanja delovnih programov za ukrepe Unije, ki se financirajo v okviru Sklada. 4. Kadar se finančna sredstva iz tematskega instrumenta zagotovijo državam članicam v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja, Komisija zagotovi, da projekti, ki so predmet obrazloženega mnenja Komisije v zvezi s postopkom ugotavljanja kršitev na podlagi člena 258 PDEU, ki povzroči dvom o zakonitosti in pravilnosti odhodkov ali smotrnosti navedenih projektov, niso izbrani. 5. Kadar se sredstva iz tematskega instrumenta izvršujejo v okviru deljenega upravljanja, zadevna država članica za namene člena 23 in člena 24(2) Uredbe (EU) 2021/… (9) zagotovi da, Komisija pa oceni, če na predvidene ukrepe ne vpliva obrazloženo mnenje Komisije v okviru postopka ugotavljanja kršitev na podlagi člena 258 PDEU, ki povzroči dvom o zakonitosti in pravilnosti odhodkov ali smotrnosti ukrepov. 6. Komisija določi skupni znesek, ki se da na voljo za tematski instrument v okviru letnih dodeljenih sredstev iz proračuna Unije. 7. Komisija za tematski instrument z izvedbenimi akti sprejme sklepe o financiranju, kot so navedeni v členu 110 finančne uredbe, v katerih določi cilje in ukrepe, ki se podprejo, ter zneske za vsakega od elementov iz drugega pododstavka odstavka 1 tega člena. V takšnih sklepih o financiranju se po potrebi določi skupni znesek, namenjen za operacije mešanega financiranja. Sklepi o financiranju so lahko letni ali večletni in lahko zajemajo enega ali več elementov tematskega instrumenta iz drugega pododstavka odstavka 1 tega člena. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 33(3) te uredbe. 8. Komisija lahko po sprejetju sklepa o financiranju iz odstavka 7 ustrezno spremeni programe držav članic.

ODDELEK 2

PODPORA IN IZVAJANJE V OKVIRU DELJENEGA UPRAVLJANJA

Člen 9 Področje uporabe 1. Ta oddelek se uporablja za znesek finančnih sredstev iz točke (a) člena 7(2) in dodatna sredstva, ki se izvršujejo v okviru deljenega upravljanja v skladu s sklepom o financiranju za tematski instrument iz člena 8. 2. Podpora na podlagi tega oddelka se izvaja v okviru deljenega upravljanja v skladu s členom 63 finančne uredbe in Uredbe (EU) 2021/… (9).

Člen 10 Proračunska sredstva 1. Znesek iz točke (a) člena 7(2) se programom držav članic, dodeli okvirno na naslednji način: (a) 1 127 000 000 EUR v skladu s Prilogo I; (b) 225 000 000 EUR za prilagoditev dodelitev programom držav članic iz člena 14(1). 2. Kadar se znesek iz točke (b) odstavka 1 tega člena ne dodeli v celoti, se preostali znesek lahko doda znesku iz točke (b) člena 7(2).

Člen 11 Predhodno financiranje 1. Predhodno financiranje za Sklad se v skladu s členom 90(4) Uredbe (EU) 2021/… (9) izvrši v letnih obrokih pred 1. julijem vsako leto, odvisno od razpoložljivosti sredstev, na naslednji način: (a) 2021: 4 % (b) 2022: 3 % (c) 2023: 5 % (d) 2024: 5 % (e) 2025: 5 % (f) 2026: 5 % 2. Kadar je program držav članic sprejet po 1. juliju 2021, se obroki, ki bi morali biti izplačani pred tem, izplačajo v letu njegovega sprejetja.

Člen 12 Stopnje sofinanciranja 1. Prispevek iz proračuna Unije ne presega 75 % skupnih upravičenih izdatkov za projekt. 2. Prispevek iz proračuna Unije se lahko poveča na 90 % skupnih upravičenih izdatkov za projekte, ki se izvajajo v okviru posebnih ukrepov. 3. Prispevek iz proračuna Unije se lahko poveča na 90 % skupnih upravičenih izdatkov za ukrepe iz Priloge IV. 4. Prispevek iz proračuna Unije se lahko poveča na 100 % skupnih upravičenih izdatkov za operativno podporo. 5. Prispevek iz proračuna Unije se lahko poveča na 100 % skupnih upravičenih izdatkov za nujno pomoč iz člena 25. 6. Prispevek iz proračuna Unije se lahko poveča na 100 % skupnih upravičenih izdatkov za tehnično pomoč na pobudo držav članic v okviru omejitev iz točke (b)(vi) člena 36(5) Uredbe (EU) 2021/… (10). 7. V sklepu Komisije o odobritvi programa države članice se določita stopnja sofinanciranja in največji znesek podpore iz Sklada za vrste ukrepa, za katere se uporabijo prispevki iz odstavkov 1 do 6. 8. V sklepu Komisije o odobritvi programa države članice se za vsako vrsto prispevka določi, ali se stopnja sofinanciranja uporabi v zvezi s: (a) skupnim prispevkom, vključno z javnim in zasebnim prispevkom; ali (b) samo javnim prispevkom.

Člen 13 Programi držav članic 1. Vsaka država članica zagotovi, da so prednostne naloge, obravnavane v njenem programu, skladne s prednostnimi nalogami Unije in izzivi na področju varnosti in se ustrezno odzivajo nanje ter da so v celoti skladne z ustreznim pravnim redom Unije in dogovorjenimi prednostnimi nalogami Unije. Države članice pri opredelitvi prednostnih nalog v okviru svojih programov zagotovijo, da so izvedbeni ukrepi, navedeni v Prilogi II ustrezno obravnavani v njihovih programih. Komisija programe držav članic oceni v skladu s členom 23 Uredbe (EU) 2021/… (10). 2. Za namene odstavka 1 in brez poseganja v odstavek 3 tega člena vsaka država članica dodeli: (a) najmanj 10 % sredstev, ki so jim bila dodeljena na podlagi člena 10(1), za specifični cilj iz točke (a) člena 3(2) ter (b) najmanj 10 % sredstev, ki so jim bila dodeljena na podlagi člena 10(1), za specifični cilj iz točke (b) člena 3(2). 3. Država članica lahko dodeli manj kot minimalni odstotek iz odstavka 2, le če v svojem programu podrobno pojasni, zakaj dodelitev sredstev pod to ravnjo ne bi ogrozila uresničitve zadevnega cilja. 4. Komisija zagotovi, da se znanje in strokovne izkušnje ustreznih decentraliziranih agencij Unije v zgodnji fazi in pravočasno upoštevajo pri oblikovanju programov držav članic. 5. Da bi se izognile prekrivanju, se države članice posvetujejo z ustreznimi organi, uradi in agencijami Unije o zasnovi svojih ukrepov, zlasti pri izvajanju operativnih ukrepov iz cikla politike EU/EMPACT ali ukrepov, ki jih usklajuje projektna skupina za skupno ukrepanje na področju kibernetske kriminalitete, ter o zasnovi dejavnosti usposabljanja. 6. Komisija lahko ustrezne decentralizirane agencije unije po potrebi vključi v naloge spremljanja in ocenjevanja, določene v oddelku 5, zlasti da se zagotovi, da so ukrepi, izvedeni s podporo Sklada, skladni z zadevnim pravnim redom Unije in dogovorjenimi prednostnimi nalogami Unije. 7. Za nakup opreme, prevoznih sredstev ali izgradnjo za varnost pomembnih zmogljivosti se lahko uporabi največ 35 % sredstev, dodeljenih programu države članice. Ta zgornja meja se lahko preseže le v ustrezno utemeljenih primerih. 8. Države članice v svojih programih prednostno obravnavajo: (a) dogovorjene prednostne naloge in pravni red Unije na področju varnosti, zlasti učinkovito izmenjavo relevantnih in natančnih informacij ter izvajanje sestavnih delov okvira za interoperabilnost informacijskih sistemov EU; (b) priporočila, ki imajo finančne posledice in so bila izdana v okviru Uredbe (EU) št. 1053/2013 ter spadajo na področje uporabe te uredbe; (c) pomanjkljivosti po posameznih državah, ki imajo finančne posledice in so bile ugotovljene v okviru ocen potreb, kot so priporočila v okviru evropskega semestra na področju korupcije. 9. Zadevni program držav članic se po potrebi spremeni v skladu s členom 24 Uredbe (EU) 2021/… (11), da se upoštevajo priporočila iz točke (b) odstavka 8 tega člena. 10. Države članice v svojih programih izvajajo zlasti ukrepe iz Priloge IV. Za obravnavanje nepredvidenih ali novih razmer in za zagotovitev učinkovitega izvrševanja financiranja se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 32 za spremembo Priloge IV. 11. Kadar koli se država članica odloči, da bo s tretjo državo, v njej ali v zvezi z njo izvedla projekt, ki ga podpira Sklad, se pred odobritvijo projekta posvetuje s Komisijo. 12. Načrtovanje, kakor je določeno v členu 22(5) Uredbe (EU) 2021/… (11), temelji na vrstah ukrepanja iz razpredelnice 2 Priloge VI k tej uredbi in vključuje okvirno razčlenitev načrtovanih sredstev glede na vrsto ukrepanja v okviru posameznega specifičnega cilja iz člena 3(2) te uredbe.

Člen 14 Vmesni pregled 1. Komisija leta 2024 dodeli programom zadevnih držav članic dodatni znesek iz točke (b) člena 10(1) v skladu z merili iz odstavka 2 Priloge I. Financiranje velja od 1. januarja 2025. 2. Kadar zahtevki za vmesna plačila, predloženi v skladu s členom 91 Uredbe (EU) 2021/… (12), ne zajemajo vsaj 10 % začetne dodelitve programu iz točke (a) člena 10(1) te uredbe, zadevna država članica ni upravičena do dodatnih sredstev za svoj program, iz točke (b) člena 10(1) te uredbe. 3. Komisija pri dodeljevanju sredstev iz tematskega instrumenta iz člena 8 te uredbe od 1. januarja 2025 upošteva napredek, ki so ga države članice dosegle pri doseganju mejnikov okvira smotrnosti, kakor je opredeljen v členu 16 Uredbe (EU) 2021/… (12), in ugotovljene pomanjkljivosti pri izvajanju.

Člen 15 Posebni ukrepi 1. Država članica lahko prejme sredstva za posebne ukrepe, poleg svojih dodelitev na podlagi člena 10(1), če so nato ta sredstva v njenem programu označena za ta namen in se uporabijo za prispevanje k uresničevanju ciljev Sklada, tudi za zajemanje na novo pojavljajočih se groženj. 2. Sredstva za posebne ukrepe se ne uporabijo za druge ukrepe programa države članice, razen v ustrezno utemeljenih okoliščinah in kot jih odobri Komisija s spremembo programa države članice.

Člen 16 Operativna podpora 1. Država članica lahko uporabi do 20 % zneska, ki ga v okviru Sklada prejme za svoj program, za financiranje operativne podpore javnim organom, odgovornim za izvajanje nalog in opravljanje storitev, ki predstavljajo javno storitev za Unijo. 2. Država članica pri uporabi operativne podpore ravna skladno s pravnim redom Unije glede varnosti. 3. Država članica v svojem programu in letnih poročilih o smotrnosti iz člena 30 pojasni, kako bo uporaba operativne podpore prispevala k doseganju ciljev Sklada. Komisija pred odobritvijo programa države članice oceni izhodiščno stanje v državah članicah, ki so izrazile namero za uporabo operativne podpore, pri čemer upošteva informacije, ki so jih predložile navedene države članice, ter priporočila mehanizmov za nadzor kakovosti in ocenjevanje, kakršni so schengenski ocenjevalni in spremljevalni mehanizem ali drugi mehanizmi za nadzor kakovosti in ocenjevanje, kot je ustrezno. 4. Operativna podpora je osredotočena na ukrepe, ki jih krijejo izdatki, kot so opredeljeni v Prilogi VII. 5. Za obravnavo nepredvidenih ali novih okoliščin ali za zagotovitev učinkovitega izvrševanja financiranja je Komisija pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 32 za spremembo Priloge VII v zvezi z izdatki, ki so upravičeni do operativne podpore.

Člen 17 Upravljalna preverjanja in revizije projektov, ki jih izvajajo mednarodne organizacije 1. Ta člen se uporablja za mednarodne organizacije ali njihove agencije, navedene v točki (c)(ii) prvega pododstavka člena 62(1) finančne uredbe, katerih sisteme, pravila in postopke Komisija v skladu s členom 154(4) in (7) navedene uredbe pozitivno oceni kot ustrezne za namene posrednega izvrševanja nepovratnih sredstev, ki se financirajo iz proračuna Unije (v nadaljnjem besedilu: mednarodne organizacije). 2. Brez poseganja v točko (a) prvega odstavka člena 83 Uredbe (EU) 2021/… (13) in člen 129 finančne uredbe organu upravljanja v primeru, da je mednarodna organizacija upravičenec, kakor je opredeljeno v točki 9 člena 2 Uredbe (EU) 2021/… (13), ni treba izvajati upravljalnih preverjanj iz točke (a) prvega pododstavka člena 74(1) Uredbe (EU) 2021/… (13), če mu mednarodna organizacija predloži dokumente iz točk (a), (b) in (c) prvega pododstavka člena 155(1) finančne uredbe. 3. Brez poseganja v točko (c) prvega pododstavka člena 155(1) finančne uredbe se z izjavo o upravljanju, ki jo predloži mednarodna organizacija, potrdi, da je projekt skladen z veljavnim pravom in pogoji za podporo projekta. 4. Kadar je treba stroške povrniti v skladu s točko (a) člena 53(1) Uredbe (EU) 2021/… (13), se z izjavo o upravljanju, ki jo predloži mednarodna organizacija, potrdi, da: (a) so bili računi in dokazila, da jih je upravičenec plačal, preverjeni; (b) so bile računovodske evidence, ki jih upravičenec vodi za transakcije, povezane z izdatki, prijavljenimi organu upravljanja, ali računovodske kode, ki jih uporablja za te transakcije, preverjene. 5. Kadar je treba stroške povrniti na podlagi točke (b), (c) ali (d) člena 53(1) Uredbe (EU) 2021/… (13), se z izjavo o upravljanju potrdi, da so pogoji za povračilo izdatkov izpolnjeni. 6. Dokumenti iz točk (a) in (c) prvega pododstavka člena 155(1) finančne uredbe se organu upravljanja predložijo skupaj s posameznim zahtevkom za plačilo, ki ga predloži upravičenec. 7. Upravičenec organu upravljanja vsako leto do 15. oktobra predloži obračun. Obračunu priloži mnenje neodvisnega revizijskega telesa, ki je bilo pripravljeno v skladu z mednarodno sprejetimi revizijskimi standardi. V tem mnenju se navede, ali obstoječi kontrolni sistemi delujejo pravilno in so stroškovno učinkoviti ter ali so osnovne transakcije zakonite in pravilne. V tem mnenju se tudi navede, ali se je pri revizijskem delu pojavil dvom glede trditev v izjavah o upravljanju, ki jih predloži mednarodna organizacija, vključno z informacijami o sumu goljufije. To mnenje pomeni zagotovilo, da so izdatki, vključeni v zahtevke za plačilo, ki jih mednarodna organizacija predloži organu upravljanja, zakoniti in pravilni. 8. Brez poseganja v obstoječe možnosti za opravljanje nadaljnjih revizij iz člena 127 finančne uredbe organ upravljanja pripravi izjavo o upravljanju iz točke (f) prvega pododstavka člena 74(1) Uredbe (EU) 2021/… (13). Organ upravljanja se pri tem zanaša na dokumente, ki mu jih je predložila mednarodna organizacija v skladu z odstavki 2 do 5 in 7 tega člena, namesto da bi se zanašal na upravljalna preverjanja iz člena 74(1) navedene uredbe. 9. Dokument, v katerem so navedeni pogoji za podporo iz člena 73(3) Uredbe (EU) 2021/… (13), vključuje zahteve iz tega člena. 10. Odstavek 2 se ne uporablja in mora organ upravljanja zato opraviti upravljalna preverjanja, kadar: (a) ta organ upravljanja v zvezi s projektom, ki ga začne ali izvaja mednarodna organizacija, ugotovi, da obstaja posebno tveganje za nepravilnost ali da so prisotni znaki goljufije; (b) mednarodna organizacija organu upravljanja ne predloži dokumentov iz odstavkov 2 do 5 in 7; (c) so dokumenti iz odstavkov 2 do 5 in 7, ki jih je predložila mednarodna organizacija, nepopolni. 11. Kadar je projekt, v katerem je mednarodna organizacija upravičenec, kakor je opredeljen v točki 9 člena 2 Uredbe (EU) 2021/… (14), vključen v vzorec iz člena 79 navedene uredbe, lahko revizijski organ svoje delo opravi na podlagi podvzorca transakcij, ki se nanašajo na ta projekt. Kadar se v podvzorcu odkrijejo napake, lahko revizijski organ, če je ustrezno, zahteva, da revizor mednarodne organizacije oceni celotni obseg in skupni znesek napak v tem projektu.

ODDELEK 3

PODPORA IN IZVAJANJE V OKVIRU NEPOSREDNEGA ALI POSREDNEGA UPRAVLJANJA

Člen 18 Področje uporabe Komisija podporo na podlagi tega oddelka izvaja bodisi neposredno v skladu s točko (a) prvega pododstavka člena 62(1) finančne uredbe ali posredno v skladu s točko (c) navedenega pododstavka.

Člen 19 Upravičeni subjekti 1. Do financiranja Unije so upravičeni naslednji subjekti: (a) pravni subjekti s sedežem v: (i) državi članici ali z njo povezani čezmorski državi ali ozemlju; (ii) tretji državi, navedeni v programu dela, pod pogoji iz odstavka 3; (b) pravni subjekti, ustanovljeni v skladu s pravom Unije, ali vse mednarodne organizacije, relevantne za namene Sklada. 2. Fizične osebe niso upravičene do financiranja Unije. 3. Subjekti iz točke (a)(ii) odstavka 1 sodelujejo v sklopu konzorcija, ki ga sestavljata vsaj dva neodvisna subjekta, od katerih ima vsaj eden sedež v državi članici. Subjekti, ki sodelujejo v sklopu konzorcija iz prvega pododstavka tega odstavka, zagotovijo, da so ukrepi, pri katerih sodelujejo, skladni z načeli iz Listine in prispevajo k doseganju ciljev Sklada.

Člen 20 Ukrepi Unije 1. Na pobudo Komisije se lahko Sklad uporabi za financiranje ukrepov Unije, ki se nanašajo na cilje Sklada. 2. Z ukrepi Unije se lahko zagotovi financiranje v kateri koli obliki, določeni v finančni uredbi, zlasti v obliki nepovratnih sredstev, nagrad in javnih naročil. Zagotovijo se lahko tudi sredstva v obliki finančnih instrumentov v okviru operacij mešanega financiranja. 3. Izjemoma so lahko do sredstev v okviru ukrepov Unije upravičene tudi decentralizirane agencije Unije, ko pomagajo pri izvajanju ukrepov Unije, ki spadajo v pristojnost teh decentraliziranih agencij, in se ti ukrepi ne krijejo iz prispevka Unije v proračun teh agencij v okviru letnega proračuna. 4. Nepovratna sredstva, ki se izvršujejo v okviru neposrednega upravljanja, se dodeljujejo in upravljajo v skladu z naslovom VIII finančne uredbe. 5. Člani komisije za ocenjevanje predlogov iz člena 150 finančne uredbe so lahko zunanji strokovnjaki. 6. S prispevki v mehanizem vzajemnega zavarovanja se lahko krije tveganje v zvezi s povračilom sredstev, ki jih dolgujejo prejemniki, in ti prispevki se štejejo za zadostno jamstvo na podlagi finančne uredbe. Uporablja se člen 37(7) Uredbe (EU) 2021/695.

Člen 21 Operacije mešanega financiranja Operacije mešanega financiranja v okviru Sklada se izvajajo v skladu z Uredbo (EU) 2021/523 in naslovom X finančne uredbe.

Člen 22 Tehnična pomoč na pobudo Komisije V skladu s členom 35 Uredbe (EU) 2021/… (15)lahko Sklad tehnično pomoč, ki se izvaja na pobudo Komisije ali v njenem imenu, podpira s 100 % stopnjo financiranja.

Člen 23 Revizije Revizije uporabe prispevkov Unije, ki jih opravijo osebe ali subjekti, vključno z osebami ali subjekti, ki jih niso pooblastile institucije, organi, uradi ali agencije Unije, so osnova za splošno zagotovilo v skladu s členom 127 finančne uredbe.

Člen 24 Informiranje, komuniciranje in oglaševanje 1. Prejemniki sredstev Unije z zagotavljanjem skladnih, učinkovitih, smiselnih in sorazmernih informacij različnim ciljnim skupinam, tudi medijem in javnosti, navedejo izvor teh sredstev in zagotovijo prepoznavnost financiranja Unije, zlasti pri promoviranju ukrepov in njihovih rezultatov. Prepoznavnost financiranje Unije in take informacije se zagotovijo, razen v ustrezno utemeljenih primerih, kadar takih informacij ni mogoče ustrezno javno prikazati ali kadar je razkritje takih informacij zakonsko omejeno, zlasti zaradi varnosti, javnega reda, kazenskih preiskav ali varstva osebnih podatkov. Za zagotavljanje prepoznavnosti financiranja Unije prejemniki sredstev Unije pri javnem komuniciranju o zadevnem ukrepu navedejo izvor teh sredstev in prikažejo emblem Unije. 2. Da bi Komisija dosegla čim širše občinstvo, izvaja ukrepe informiranja in komuniciranja v zvezi s Sladom, ukrepi na podlagi Sklada in doseženimi rezultati. Finančna sredstva, dodeljena Skladu, prispevajo tudi h korporativnemu komuniciranju o političnih prednostnih nalogah Unije, kolikor so te prednostne naloge povezane s cilji Sklada. 3. Komisija objavi programe dela za tematski instrument iz člena 8. Komisija informacije iz člena 38(2) finančne uredbe v zvezi s podporo, zagotovljeno v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja, objavi na javno dostopnem spletnem mestu in jih redno posodablja. Te informacije se objavijo v odprtem, strojno berljivem formatu, ki omogoča, da se podatki razvrščajo, iščejo, izpišejo in primerjajo.

ODDELEK 4

PODPORA IN IZVAJANJE V OKVIRU DELJENEGA, NEPOSREDNEGA ALI POSREDNEGA UPRAVLJANJA

Člen 25 Nujna pomoč 1. Sklad zagotavlja finančno pomoč za obravnavanje nujnih in posebnih potreb v ustrezno utemeljenih izrednih razmerah. Komisija lahko v odziv na takšne ustrezno utemeljene izredne razmere zagotovi nujno pomoč v okviru razpoložljivih sredstev. 2. Nujna pomoč je lahko v obliki nepovratnih sredstev, dodeljenih neposredno decentraliziranim agencijam. 3. Programom držav članic se poleg dodelitve na podlagi člena 10(1), lahko dodeli nujna pomoč, če je kasneje v programih držav članic označena v ta namen. Ta sredstva se ne uporabijo za druge ukrepe programa države članice, razen v ustrezno utemeljenih okoliščinah in kot jih odobri Komisija s spremembo programa države članice. Predhodno financiranje za nujno pomoč lahko znaša 95 % prispevkov Unije, odvisno od razpoložljivosti sredstev. 4. Nepovratna sredstva, ki se izvršujejo v okviru neposrednega upravljanja, se dodeljujejo in upravljajo v skladu z naslovom VIII finančne uredbe. 5. Kadar je to potrebno za izvajanje ukrepa, se lahko z nujno pomočjo krijejo odhodki, ki so nastali pred datumom predložitve vloge za nepovratna sredstva ali prošnje za pomoč za ta ukrep, pod pogojem, da izdatek ni nastal pred 1. januarjem 2021. 6. V ustrezno utemeljenih nujnih primerih in da se zagotovi pravočasna razpoložljivost sredstev za nujno pomoč, lahko Komisija z izvedbenim aktom, ki se začne uporabljati takoj za nujno pomoč ločeno sprejme sklep o financiranju iz člena 110 finančne uredbe, v skladu s postopkom iz člena 33(4). Takšen akt ostane v veljavi za obdobje, ki ni daljše od 18. mesecev.

Člen 26 Kumulativno in alternativno financiranje 1. Ukrep, ki je prejel prispevek v okviru Sklada, lahko prejme prispevek tudi iz katerega koli drugega programa Unije, vključno s skladi v okviru deljenega upravljanja, pod pogojem, da ti prispevki ne krijejo istih stroškov. Za zadevni prispevek k ukrepu se uporabljajo pravila ustreznega programa Unije. Kumulativno financiranje ne sme presegati skupnih upravičenih stroškov ukrepa. Podpora iz različnih programov Unije se lahko izračuna sorazmerno v skladu z dokumenti, ki določajo pogoje za podporo. 2. V skladu s členom 73(4) Uredbe (EU) 2021/… (16), Evropski sklad za regionalni razvoj ali Evropski socialni sklad plus lahko podpirata ukrepe, ki jim je bil v podeljen pečat odličnosti, kakor je opredeljen v točki 45 člena 2 navedene uredbe. Za podelitev pečata odličnosti morajo ukrepi izpolnjevati naslednje kumulativne pogoje: (a) bili so ocenjeni v sklopu razpisa za zbiranje predlogov v okviru Sklada; (b) izpolnjujejo minimalne zahteve glede kakovosti za navedeni razpis za zbiranje predlogov; in (c) ne morejo biti financirani v okviru navedenega razpisa za zbiranje predlogov zaradi proračunskih omejitev.

ODDELEK 5

SPREMLJANJE, POROČANJE IN OCENJEVANJE

Pododdelek 1

Skupne določbe

Člen 27 Spremljanje in poročanje 1. Komisija skladno z zahtevami glede poročanja na podlagi točke (h)(iii) prvega pododstavka člena 41(3) finančne uredbe Evropskemu parlamentu in Svetu predloži informacije o glavnih kazalnikih smotrnosti, ki so našteti v Prilogi V k tej uredbi. 2. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 32 za spremembo Priloge V, da se ustrezno prilagodijo glavni kazalniki smotrnosti, našteti v navedeni Prilogi. 3. Kazalniki za poročanje o napredku Sklada pri doseganju specifičnih ciljev iz člena 3(2) so določeni v Prilogi VIII. Za kazalnike učinka so izhodiščne vrednosti določene na nič. Mejniki za leto 2024 in cilji za leto 2029 so kumulativni. 4. Sistem za poročanje o smotrnosti zagotavlja, da se podatki za spremljanje izvajanja in rezultatov programa zbirajo uspešno, učinkovito in pravočasno. V ta namen se prejemnikom sredstev Unije in, kadar je ustrezno, državam članicam naložijo sorazmerne zahteve glede poročanja. 5. Za zagotovitev učinkovite ocene napredka Sklada pri doseganju njegovih ciljev se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 32 za spremembo Priloge VIII, da pregledajo ali dopolnijo kazalnike, kadar je to potrebno, ter da se ta uredba dopolni z določbami o vzpostavitvi okvira za spremljanje in ocenjevanje, vključno o informacijah o projektih, ki jih predložijo države članice. Vsakršna sprememba Priloge VIII se uporablja samo za projekte, izbrane po začetku veljavnosti navedene spremembe.

Člen 28 Poročanje o tematskem instrumentu Komisija poroča o uporabi tematskega instrumenta iz člena 8 in razdelitvi na njegove elemente, vključno o podpori za ukrepe v tretjih državah ali v zvezi z njimi v okviru ukrepov Unije. Kadar Evropski parlament na podlagi informacij, ki so mu bile predložene, pripravi priporočila za ukrepe, ki naj se podprejo v okviru tematskega instrumenta, si Komisija prizadeva ta priporočila upoštevati.

Člen 29 Ocenjevanje 1. Komisija do 31. decembra 2024 opravi vmesno oceno te uredbe. V vmesni oceni poleg tega, kar je navedeno v členu 45(1) Uredbe (EU) 2021/… (17), oceni naslednje: (a) uspešnost Sklada, vključno z napredkom pri doseganju njegovih ciljev, pri čemer se upoštevajo vse ustrezne že razpoložljive informacije, zlasti letna poročila o smotrnosti iz člena 30 ter kazalniki učinka in rezultatov iz Priloge VIII; (b) učinkovitost uporabe sredstev, dodeljenih Skladu, ter učinkovitost upravljalnih in nadzornih ukrepov, uvedenih za njegovo izvajanje; (c) nadaljnjo ustreznost in primernost izvedbenih ukrepov, navedenih v Prilogi II; (d) usklajevanje, skladnost in dopolnjevanje ukrepov, ki se podpirajo v okviru Sklada, in podpore iz drugih skladov Unije; (e) dodano vrednost Unije pri ukrepih, ki se izvajajo v okviru Sklada. Pri tej vmesni oceni se upoštevajo rezultati retrospektivne ocene učinkov Sklada za notranjo varnost za obdobje 2014–2020. 2. Retrospektivna ocena poleg tega, kar je določeno v členu 45(2) Uredbe (EU) 2021/… (18) vsebuje elemente iz odstavka 1 tega člena. Oceni se tudi učinek Sklada. 3. Vmesna ocena in retrospektivna ocena se opravita pravočasno, da bi prispevali k postopku odločanja, po potrebi tudi k revizijam te uredbe. 4. Komisija zagotovi, da ocene ne vključujejo informacij, katerih razširjanje bi lahko ogrozilo varnostne operacije. 5. Komisija v vmesni oceni in retrospektivni oceni v skladu s členom 13(11) ter členom 19 posebno pozornost nameni oceni ukrepov, izvedenih v tretjih državah ali v zvezi z njimi.

Pododdelek 2

Pravila za deljeno upravljanje

Člen 30 Letna poročila o smotrnosti 1. Države članice do 15. februarja 2023 in do 15. februarja vsakega naslednjega leta do vključno leta 2031 Komisiji predložijo letno poročilo o smotrnosti, kot je navedeno v členu 41(7) Uredbe (EU) 2021/… (18). Obdobje poročanja zajema zadnje obračunsko leto, kot je opredeljeno v točki 29 člena 2 Uredbe (EU) 2021/… (18), ki je predhodno letu predložitve poročila. Poročilo, predloženo do 15. februarja 2023, zajema obdobje od 1. januarja 2021. 2. Letna poročila o smotrnosti vsebujejo zlasti informacije o: (a) napredku pri izvajanju programa držav članic ter doseganju mejnikov in ciljev iz njenega programa ob upoštevanju najnovejših podatkov, kot so določeni na podlagi člena 42 Uredbe (EU) 2021/… (18); (b) morebitnih vprašanjih, ki vplivajo na smotrnost programa države članice, in ukrepih, sprejetih za njihovo obravnavo, vključno z informacijami o morebitnih obrazloženih mnenjih, ki jih Komisija izda v zvezi s postopkom ugotavljanja kršitev na podlagi člena 258 PDEU, povezanih z izvajanjem Sklada; (c) dopolnjevanju med ukrepi, ki jih podpira Sklad, in podpore iz drugih skladov Unije, zlasti tistih ukrepov, ki se izvajajo v tretjih državah ali v zvezi z njimi; (d) prispevku programa države članice k izvajanju ustreznega pravnega reda Unije in njenih akcijskih načrtov; (e) izvajanju ukrepov v zvezi s komuniciranjem in prepoznavnostjo; (f) izpolnjevanju veljavnih omogočitvenih pogojev in njihovi uporabi v celotnem programskem obdobju, zlasti spoštovanje temeljnih pravic; (g) izvajanju projektov v tretji državi ali v zvezi z njo. Letna poročila o smotrnosti vsebujejo tudi povzetek, ki zajema vse točke iz prvega pododstavka tega odstavka. Komisija zagotovi, da so povzetki, ki jih predložijo države članice, prevedeni v vse uradne jezike Unije in javno dostopni. 3. Komisija lahko poda pripombe na letna poročila o smotrnosti v dveh mesecih od datuma njihovega prejema. Kadar Komisija v navedenem roku ne poda pripomb, se poročilo šteje za sprejeto. 4. Komisija na svojem spletnem mestu navede povezave do spletnih mest iz člena 49(1) Uredbe (EU) 2021/… (18). 5. Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja tega člena Komisija sprejme izvedbeni akt, v katerem določi predlogo za letno poročilo o smotrnosti. Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 33(2).

Člen 31 Spremljanje in poročanje v okviru deljenega upravljanja 1. Pri spremljanju in poročanju v skladu z naslovom IV Uredbe (EU) 2021/… (19) se, kakor je ustrezno, uporabijo kode za vrste ukrepanja iz Priloge VI k tej uredbi. Za obravnavo nepredvidenih ali novih okoliščin in za zagotovitev učinkovitega izvrševanja financiranja se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 32 za spremembo Priloge VI. 2. Kazalniki, določeni v Prilogi VIII k tej uredbi, se uporabljajo v skladu s členom 16(1) in členoma 22 in 42 Uredbe (EU) 2021/…. (19)

POGLAVJE III

PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 32 Izvajanje prenosa pooblastila 1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu. 2. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 13(10), člena 16(5), člena 27(2) in (5) ter člena 31(1) se prenese na Komisijo do 31. decembra 2027. 3. Prenos pooblastila iz člena 13(10), člena 16(5), člena 27(2) in (5) ter člena 31(1) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. 4. Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. 5. Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet. 6. Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 13(10), člena 16(5), člena 27(2) in (5) ali člena 31(1), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 33 Postopek v odboru 1. Komisiji pomaga Odbor za sklade za notranje zadeve, ustanovljen s členom 32 Uredbe (EU) 2021/… (20). Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011. 2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011. 3. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011. Kadar odbor ne poda mnenja, Komisija osnutka izvedbenega akta ne sprejme in se uporabi tretji pododstavek člena 5(4) Uredbe (EU) št. 182/2011. 4. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 8 Uredbe (EU) št. 182/2011 v povezavi s členom 5 navedene uredbe.

Člen 34 Prehodne določbe 1. Ta uredba ne vpliva na nadaljevanje ali spremembo ukrepov, začetih na podlagi instrumenta za finančno podporo na področju policijskega sodelovanja Sklada za notranjo varnost za obdobje 2014-2020 (v nadaljnjem besedilu Sklad za notranjo varnost - Policija), vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 513/2014. Uredba (EU) št. 513/2014 se še naprej uporablja za te ukrepe do njihovega zaključka. 2. Finančna sredstva za sklad lahko krijejo tudi odhodke za tehnično in upravno pomoč, ki so potrebni za zagotovitev prehoda med skladom in ukrepi, sprejetimi na podlagi Sklada za notranjo varnost - Policija. 3. V skladu s točko (a) drugega pododstavka člena 193(2) finančne uredbe se lahko ob upoštevanju zapoznelega začetka veljavnosti te uredbe in za zagotovitev kontinuitete stroški, nastali v zvezi z ukrepi, ki se podpirajo na podlagi te uredbe v okviru neposrednega upravljanja in ki so se že začeli izvajati, za omejeno obdobje štejejo za upravičene do financiranja od 1. januarja 2021, tudi če so ti stroški nastali pred vložitvijo vloge za nepovratna sredstva ali zahtevka za pomoč. 4. V skladu z Uredbo (EU) št. 514/2014 lahko države članice po 1. januarju 2021 še naprej podpirajo projekt, ki je bil izbran in začet na podlagi Uredbe (EU) št. 513/2014, če zagotovijo, da so izpolnjeni vsi naslednji pogoji: (a) projekt ima dve, s finančnega vidika določljivi fazi z ločenimi revizijskimi sledmi; (b) skupni stroški projekta presegajo 500 000 EUR; (c) plačila upravičenem, ki jih odgovorni organ izvrši za prvo fazo projekta, se vključijo v zahtevke za plačilo, predložene Komisiji, na podlagi Uredbe (EU) št. 514/2014 in izdatki za drugo fazo projekta se vključijo v zahtevke za plačilo na podlagi Uredbe (EU) 2021/… (21); (d) druga faza projekta je v skladu z veljavnim pravom in upravičena do podpore iz sklada na podlagi te uredbe in Uredbe (EU) 2021/… (21); (e) država članica se zaveže, da bo projekt dokončala, poskrbela, da bo operativen, in o njem poročala v letnem poročilu o smotrnosti, ki ga bo predložila do 15. februarja 2024. Določbe te uredbe in Uredbe (EU) 2021/… (21) se uporabljajo za drugo fazo projekta, kot je določeno v prvem pododstavku tega odstavka. Ta odstavek se uporablja samo za projekte, ki so bili izbrani v okviru deljenega upravljanja na podlagi Uredbe (EU) št. 514/2014.

Člen 35 Začetek veljavnosti in uporaba Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od 1. januarja 2021.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama. V …, Za Evropski parlament predsednik … Za Svet predsednik …

(1) UL C 62, 15.2.2019, str. 189.

(2) Stališče Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 (UL C 23, 21.1.2021, str. 452) in stališče Sveta v prvi obravnavi z dne 14. junija 2021. Stališče Evropskega parlamenta z dne … (še ni objavljeno v Uradnem listu).

(3) Uredba (EU) št. 513/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o vzpostavitvi instrumenta za finančno podporo na področju policijskega sodelovanja, preprečevanja kriminala in boja proti njemu ter obvladovanja kriz v okviru Sklada za notranjo varnost in o razveljavitvi Sklepa Sveta 2007/125/PNZ (UL L 150, 20.5.2014, str. 93).

(4) Uredba (EU) 2021/… (+) Evropskega parlamenta in Sveta z dne … o vzpostavitvi instrumenta za finančno podporo za upravljanje meja in vizume v okviru Sklada za integrirano upravljanje (UL L …, …, str. …).

(1) Številka uredbe iz dokumenta st 6487/21 (2018/0249(COD)).

(5) Uredba Sveta (EU) št. 1053/2013 z dne 7. oktobra 2013 o vzpostavitvi ocenjevalnega in spremljevalnega mehanizma za preverjanje uporabe schengenskega pravnega reda in razveljavitvi Sklepa Izvršnega odbora z dne 16. septembra 1998 o ustanovitvi stalnega odbora o ocenjevanju in izvajanju Schengenskega sporazuma (UL L 295, 6.11.2013, str. 27).

(2) Številka uredbe iz dokumenta st 6487/21 (2018/0249(COD)).

(6) Uredba (EU) 2021/… (++) Evropskega parlamenta in Sveta z dne … o vzpostavitvi instrumenta za finančno podporo za opremo za carinske kontrole v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja (UL L …, …, str. …).

(3) Številka uredbe iz dokumenta ST 7234/21 (2018/0258 (COD)).

(7) Uredba (EU) 2021/… (+++) Evropskega parlamenta in Sveta z dne … o skupnih določbah za Evropski sklad za regionalni razvoj, Evropski socialni sklad plus, Kohezijski sklad, Sklad za pravični prehod in Evropski sklad za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančna pravila za ta sredstva in za Sklad za azil, migracije in integracije, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizume (UL L …, …, str. …).

(4) Številka uredbe iz dokumenta ST 6674/21 (2018/0196 (COD)).

(8) Uredba (EU) 2021/695 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. aprila 2021 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa, določitvi pravil za sodelovanje in razširjanje rezultatov ter razveljavitvi uredb (EU) št. 1290/2013 in (EU) št. 1291/2013 (UL L 170, 12.5.2021, str. 1).

(9) Uredba (EU) 2021/692 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. aprila 2021 o vzpostavitvi programa Državljani, enakost, pravice in vrednote in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1381/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe Sveta (EU) št. 390/2014 (UL L 156, 5.5.2021, str. 1).

(10) Uredba (EU) 2021/693 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. aprila 2021 o vzpostavitvi programa Pravosodje in razveljavitvi Uredbe (EU) št 1382/2013 (UL L 156, 5.5.2021, str. 21).

(11) Uredba (EU) 2021/694 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2021 o vzpostavitvi programa Digitalna Evropa in razveljavitvi Sklepa (EU) 2015/2240 (UL L 166, 11.5.2021, str. 1).

(12) Uredba (EU) 2021/523 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. marca 2021 o vzpostavitvi Programa InvestEU in spremembi Uredbe (EU) 2015/1017 (UL L 107, 26.3.2021, str. 30).

(13) UL L 433 I, 22.12.2020, str. 28.

(14) Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

(5) Številka uredbe iz dokumenta ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

(15) Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

(16) Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2988/1995 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (UL L 312, 23.12.1995, str. 1).

(17) Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

(18) Uredba Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (UL L 283, 31.10.2017, str. 1).

(19) Direktiva (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2017 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (UL L 198, 28.7.2017, str. 29).

(20) Sklep Sveta 2013/755/EU z dne 25. novembra 2013 o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski uniji (Sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj) (UL L 344, 19.12.2013, str. 1).

(21) UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

(6) Številka uredbe iz dokumenta ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

(22) UL L 282, 19.10.2016, st. 4.

(23) Uredba (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb ter spremembi Uredbe (EU) 2019/2088 (UL L 198, 22.6.2020, str. 13).

(24) Uredba (EU) št. 514/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o splošnih določbah o Skladu za migracije, azil in vključevanje ter o instrumentu za finančno podporo na področju policijskega sodelovanja, preprečevanja kriminala in boja proti njemu ter obvladovanja kriz (UL L 150, 20.5.2014, str. 112).

(25) Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

(26) Uredba Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje od 2021 do 2027 (UL L 433 I, 22.12.2020, str. 11).

(27) Sklep Sveta 2009/902/PNZ z dne 30. novembra 2009 o ustanovitvi Evropske mreže za preprečevanje kriminala (EUCPN) in razveljavitvi Sklepa 2001/427/PNZ (UL L 321, 8.12.2009, str. 44).

(28) Okvirni sklep Sveta 2008/841/PNZ z dne 24. oktobra 2008 o boju proti organiziranemu kriminalu (UL L 300, 11.11.2008, str. 42).

(29) Direktiva (EU) 2017/541 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2017 o boju proti terorizmu in nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/475/PNZ ter o spremembi Sklepa Sveta 2005/671/PNZ (UL L 88, 31.3.2017, str. 6).

(7) Številka uredbe iz dokumenta st 6487/21 (2018/0249(COD)).

(8) Številka uredbe iz dokumenta ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

(9) Številka uredbe iz dokumenta ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

(10) Številka uredbe iz dokumenta ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

(11) Številka uredbe iz dokumenta ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

(12) Številka uredbe iz dokumenta ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

(13) Številka uredbe iz dokumenta ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

(14) Številka uredbe iz dokumenta ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

(15) Številka uredbe iz dokumenta ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

(16) Številko uredbe iz dokumenta ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

(17) Številka uredbe iz dokumenta ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

(18) Številka uredbe iz dokumenta ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

(19) Številka uredbe iz dokumenta ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

(20) Številka uredbe iz dokumenta st 6487/21 (2018/0249(COD)).

(21) Številka uredbe iz dokumenta ST 6674/21 (2018/0196(COD)).