1.UVOD

Obdavčitev predstavlja bistveni vidik prizadevanj EU za oblikovanje močnejšega, konkurenčnejšega in pravičnejšega gospodarstva z jasno socialno razsežnostjo. Evropa potrebuje davčni sistem, ki ustreza njenemu notranjemu trgu, podpira gospodarsko rast in konkurenčnost, privablja naložbe, prispeva k ustvarjanju novih delovnih mest, spodbuja inovacije ter ohranja evropski socialni model. Obdavčitev bi morala zagotavljati stabilne prihodke za javne naložbe in politike, ki spodbujajo rast. Poleg tega bi morala vsem podjetjem zagotavljati enake konkurenčne pogoje, pravno varnost in čim manjše ovire pri čezmejnem poslovanju. Umeščena bi morala biti v širši davčni sistem, ki mu državljani zaupajo, ker je pravičen in zadovoljuje socialno-ekonomske potrebe družbe. Zato se prednostne naloge EU na področju obdavčitve osredotočajo na te cilje.

2.TAKOJŠNJE UKREPANJE ZA TAKOJŠNJE POTREBE: REFORMA OBDAVČITVE DOHODKOV PRAVNIH OSEB

Komisija si je zastavila ambiciozen načrt za pravičnejšo in učinkovitejšo obdavčitev dohodkov pravnih oseb, ki bi bila bolje prilagojena sodobnemu gospodarstvu ter bolj odzivna na nove izzive na tem področju. Uresničevanje tega načrta hitro napreduje, številni pomembni mejniki pa so že doseženi. Vse pobude, napovedane v akcijskem načrtu Komisije za pravično in učinkovito obdavčevanje, so že uvedene, države članice pa so že sprejele številne nove predloge. Poleg tega Komisija širi obseg svojega dela tudi onkraj akcijskega načrta. Kot je razvidno iz sporočila o nadaljnjih ukrepih za povečanje preglednosti in boju proti davčnim utajam in izogibanju davkom, ki je sledilo razkritjem panamskih dokumentov, je pripravljena oblikovati hitre in učinkovite odgovore na vprašanja, ki se pojavljajo . Poleg tega je Komisija z namenom varstva poštenega in konkurenčnega okolja za vsa podjetja v EU izvedla preiskave o državni pomoči v zvezi s tem, ali so nekatere države članice izbranim multinacionalnim podjetjem dodelile davčne ugodnosti .

Prvo področje ukrepanja Komisije je bila večja davčna preglednost kot temelj za vse nadaljnje reforme. Države članice so se v 12 mesecih dogovorile o predlogih za avtomatično izmenjavo podatkov o davčnih stališčih in poročil po državah glede davčnih informacij o multinacionalkah . S tem se bo vzpostavila nova, do zdaj še nedosežena raven preglednosti in sodelovanja med davčnimi organi na področju obdavčitve dohodkov pravnih oseb. Komisija je predlagala tudi javno poročanje po državah za multinacionalke, ki bi državljanom omogočilo boljši pregled nad davčnimi praksami podjetij. Ta predlog, o katerem trenutno razpravljata Svet in Evropski parlament, bi moral prispevati k povrnitvi zaupanja javnosti v obdavčitev dohodkov pravnih oseb in zagotoviti, da se podjetja ne bodo soočala s paleto nacionalnih pravil o javnem razkritju. Do konca tega leta se pričakuje tudi dogovor o predlogu glede dostopa davčnih organov do nacionalnih informacij o preprečevanju pranja denarja . Evropski parlament in Svet sta tudi začela pripravljati svoja stališča glede predlaganih sprememb četrte direktive o preprečevanju pranja denarja, kar naj bi potekalo hitro, da bi se trialogi lahko začeli v začetku leta 2017. Poleg tega je Komisija začela s preučevanjem najprimernejšega okvira za izvajanje avtomatične izmenjave informacij o dejanskem lastništvu na evropski ravni, išče pa tudi najboljši način za povečanje nadzora nad tistimi, ki omogočajo in spodbujajo agresivno davčno načrtovanje. Ta večja davčna preglednost po vsej Evropi bo v pomoč pri razkrivanju snovalcev agresivnega davčnega načrtovanja, odkrivanju škodljivih davčnih praks in stabilizaciji okolja za obdavčitev dohodkov pravnih oseb, ki temelji na odprtosti in zaupanju.

Obenem si Komisija prizadeva zagotoviti, da bi vse družbe, ki poslujejo v EU, plačale davke tam, kjer se ustvarijo dobički in vrednost. To načelo je bistvenega pomena za pravično in učinkovito obdavčitev, vendar ga je mogoče na enotnem trgu učinkovito doseči le s skupnimi in usklajenimi ukrepi. Zato je Komisija predlagala novo direktivo proti izogibanju davkom , ki določa pravno zavezujoče ukrepe proti zlorabam za vso EU, da bi se preprečile nekatere najpogostejše oblike erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička. Ta predpis, ki so ga države članice sprejele julija 2016, je tem omogočil, da so hitro, usklajeno in dosledno izpolnile zaveze, ki so jih sprejele v okviru projekta OECD/G20 o eroziji davčne osnove in preusmeritvi dobička. Trenutno se pregledujejo tudi preferencialni režimi držav članic in njihova pravila za transferne cene, da bi se zagotovil skupen pristop EU k novim mednarodnim standardom. To je ključnega pomena za zagotavljanje gotovosti za podjetja ob izvajanju reform in preprečevanje nastajanja novih vrzeli na enotnem trgu.

Komisija je predstavila še ukrepe za spodbujanje dobrega davčnega upravljanja v svetu, da bi zagotovila poštene in enake konkurenčne pogoje za EU in njene mednarodne partnerje. Države članice so podprle novo zunanjo strategijo za učinkovito obdavčenje , ki jo je Komisija predstavila januarja 2016, da bi svoje davčne osnove zaščitile pred tveganji za erozijo davčne osnove iz tujine. Ključni element te strategije je nov postopek za oblikovanje seznama EU, katerega namen je obravnavanje primerov nekooperativnih davčnih jurisdikcij in spodbujanje vseh jurisdikcij tretjih držav k izpolnjevanju mednarodnih standardov dobrega davčnega upravljanja. Prvi koraki v tem procesu oblikovanja seznama so že bili narejeni in skupni seznam EU naj bi bil zaključen leta 2017. S tem bodo države članice pridobile močno orodje za obravnavanje držav, ki v davčnih zadevah ne želijo ravnati pošteno. Zaradi preprečitve usmerjanja sredstev EU prek davčnih oaz je bila pregledana finančna uredba EU, potekajo pa tudi prizadevanja za okrepitev določb o dobrem davčnem upravljanju v sporazumih EU s tretjimi državami.

3.POZITIVEN IN V PRIHODNOST USMERJEN NAČRT

Zgoraj navedene pobude so bistvenega pomena za zaščito davčnih osnov držav članic in zagotavljanje enakih konkurenčnih pogojev za podjetja ter pravične in učinkovite obdavčitve za vse davčne zavezance. Z njimi se rešujejo trenutno najbolj pereče težave v zvezi z obdavčitvijo dohodkov pravnih oseb, vendar bo pri ukrepanju na dolgi rok treba storiti še nadaljnje korake. Kratkoročne rešitve lahko hitro postanejo zastarele, saj se poslovni modeli in tehnike davčnega načrtovanja razvijajo hitreje, kot se lahko oblikujejo novi odzivi. Poleg tega razdrobljeno posodabljanje mednarodnih, evropskih ali nacionalnih davčnih pravil ustvarja pretrese tako za davčne uprave kot za podjetja, ki se jim morajo prilagoditi. Da bi se spodbudili ustvarjanje novih delovnih mest, rast in naložbe, je treba ustvariti ugodno davčno okolje za podjetja, in sicer z zmanjšanjem stroškov izpolnjevanja obveznosti in upravnih bremen ter z zagotavljanjem pravne varnosti na davčnem področju. Nedavno so voditelji držav skupine G20 priznali pomen pravne varnosti na davčnem področju za spodbujanje naložb in rasti, s čimer so to temo postavili v središče na svetovni ravni. Države članice morajo najti ravnovesje med izvajanjem potrebnih reform in zagotavljanjem stabilnega, jasnega in predvidljivega davčnega okolja za podjetja.

EU potrebuje pozitiven in v prihodnost usmerjen okvir za obdavčitev dohodkov pravnih oseb. Ta okvir mora spodbujati rast, biti učinkovit in pošten ter v celoti podpirati širše prednostne naloge politik EU, tako zdaj kot v prihodnosti. To so razlogi za ponoven predlog Komisije o skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb (Common Consolidated Corporate Tax Base – CCCTB). CCCTB lahko izpolni glavni zahtevi podjetij in državljanov v Evropi danes, ki sta trajnostna rast in socialna pravičnost, ter okrepi splošno gospodarsko in socialno agendo EU. Analiza namreč kaže, da bi CCCTB lahko okrepila naložbe v EU za do 3,4 % in povečala rast za 1,2 %.

Komisija je CCCTB prvič predlagala leta 2011 z namenom okrepitve enotnega trga za podjetja. Predlog je bil ambiciozen in odločen, vendar so zaradi njegovega obsega pogajanja v Svetu zastala. Pri tem pa so Evropski parlament, podjetja, zainteresirane strani in številne države članice ohranili močno podporo zamisli o CCCTB zaradi številnih koristi, ki jih lahko ponuja. Poleg tega je v zadnjih letih postalo jasno, da CCCTB ponuja več kot le podjetjem prijazen davčni sistem za močnejši enotni trg.

Zato je Komisija v akcijskem načrtu iz junija 2015 napovedala, da bo ta pomemben projekt obnovila prek bolj obvladljivega dvostopenjskega procesa. Prvi korak je osredotočen na uvedbo skupne osnove. Šele ko se bo to izvedlo, se bo uvedel tudi bolj zapleten vidik konsolidacije. Številne izmed najpomembnejših koristi CCCTB namreč izhajajo iz vidika konsolidacije. Zato se tega drugega koraka v ponovnem zagonu CCCTB ne sme zanemariti ali opustiti. Delo v zvezi s tem svežnjem bo dokončano šele s popolno vzpostavitvijo CCCTB.

Ponovni predlog o CCCTB ponuja priložnost za posodobitev prvotnega predloga in njegovo uskladitev z novimi izzivi, ki se pojavljajo v svetovnem davčnem okolju. Najpomembnejša sprememba je, da bo CCCTB obvezna za vse skupine za namene finančnega računovodenja s skupnimi konsolidiranimi prihodki, višjimi od 750 milijonov EUR. S tem naj bi se čim bolj izkoristil potencial, ki ga ima CCCTB kot orodje za preprečevanje izogibanja davkom. To tudi pomeni, da bodo podjetja seznanjena s svojim položajem glede pravil EU o preprečevanju zlorab in se jim ne bo treba po nepotrebnem prilagajati. CCCTB bo kot taka pripomogla k ustvarjanju bolj predvidljivega okolja za podjetja v EU.

Komisija je v predlog uvrstila tudi dva nova elementa, ki neposredno podpirata širšo gospodarsko agendo EU. Za stroške raziskav in razvoja bo veljal superodbitek, da bi se spodbujali raziskave in razvoj ter inovacije, ki so ključna gonila rasti. Poleg tega bo v podporo malemu in inovativnemu podjetništvu omogočen povečan superodbitek za mala zagonska podjetja brez povezanih podjetij. S CCCTB se bo reševalo tudi vprašanje izkrivljajoče preferencialne obravnave dolga glede na lastna sredstva, kar bo prispevalo k močni uniji kapitalskih trgov in večji finančni stabilnost v EU.

4.SODOBNO, ENOSTAVNO, PRAVNO VARNO: BOLJŠE IN UČINKOVITEJŠE DAVČNO OKOLJE ZA PODJETJA

Podjetja na enotnem trgu za uspešno poslovanje potrebujejo enostavno, stabilno in pravno varno okolje. Pri čezmejnem poslovanju bi se morala srečevati s čim manjšimi davčnimi ovirami in ne bi smela biti obremenjena z nepotrebnimi upravnimi bremeni in stroški. EU potrebuje okvir za davek od dohodkov pravnih oseb, ki je prilagojen poslovnemu okolju 21. stoletja in ki spodbuja podjetnost, privablja vlagatelje ter podpira vsa podjetja, tako mala kot tudi velika.

4.1 Enoten sistem obdavčitve dohodkov pravnih oseb za enotni trg

CCCTB bo znatno izboljšala delovanje enotnega trga z davčnega vidika. Čezmejna podjetja bodo uporabila enotna pravila za izračun obdavčljivega dobička v EU in jim tega ne bo treba urejati v mešanici različnih nacionalnih sistemov. Lahko bodo vložila eno samo davčno napoved za vse svoje dejavnosti v EU prek sistema „vse na enem mestu“, pri čemer bodo to opravila le v eni državi članici namesto pri številnih davčnih organih. Konsolidacija bo pomenila tudi, da bo izgube v eni državi članici mogoče samodejno pobotati z dobički v drugi, s čimer se bo omogočilo enako obravnavanje čezmejnih in izključno domačih podjetij.

Komisija je v ponovnem predlogu direktive o CCCTB ohranila enako ambiciozen pristop h konsolidaciji kot v prvotnem predlogu. Vendar bo dvostopenjski pristop to prednost odložil. Da bi se ta odlog odtehtal, je Komisija predlagala, da naj bi imela podjetja do dogovora o konsolidaciji dostop do enostavnega in učinkovitega začasnega sistema za izravnavo čezmejnih izgub v okviru skupne osnove.