[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 20.9.2006

SEC(2006) 1159 konč.

SPOROČILO KOMISIJE SVETU

Ocena ukrepov, ki jih je Združeno kraljestvo sprejelo v odgovor na Priporočilo Sveta z dne 24. januarja 2006 za odpravo čezmernega javnofinančnega primanjkljaja – uporaba člena 104(7) Pogodbe

SPOROČILO KOMISIJE SVETU

Ocena ukrepov, ki jih je Združeno kraljestvo sprejelo v odgovor na Priporočilo Sveta z dne 24. januarja 2006 za odpravo čezmernega javnofinančnega primanjkljaja – uporaba člena 104(7) Pogodbe

1. Postopek v zvezi s čezmernim primankljajem za Združeno kraljestvo

Po obdobju izrazite fiskalne konsolidacije med letoma 1996 in 2000, ko se je splošni javnofinančni saldo izboljšal s primanjkljaja v višini 5 % BDP na zadovoljiv presežek, je za Združeno kraljestvo sledilo obdobje bolj mile davčne politike, predvsem zaradi načrtovanega povečanja razmerja med javnimi odhodki in BDP, ki ga ni spremljalo primerljivo povečanje prejemkov. V proračunskem letu 2003/04 (traja od aprila do marca)[1] je javnofinančni primanjkljaj prvič presegal referenčno vrednost iz Pogodbe, znašal pa je 3,2 % BDP[2]. Bruto javni dolg, ki se je zmanjšal z več kot 50 % BDP v obdobju 1996/97 na manj kot 38 % v obdobju 2002/03, se je v obdobju 2004/05 povečal na 40,2 %.

V proračunskem letu 2004/05 je bil splošni javnofinančni primanjkljaj 3,3 % BDP in je tako ponovno presegal referenčno vrednost 3 % BDP. Svet je na podlagi priporočila Komisije 24. januarja 2006 odločil, da v Združenem kraljestvu obstaja čezmerni primanjkljaj in v skladu s členom 104(7) Pogodbe na Združeno kraljestvo naslovil priporočila, da mora „kar najhitreje odpraviti sedanji čezmerni primanjkljaj in najkasneje do proračunskega leta 2006/2007“ in „splošni javnofinančni primanjkljaj znižati pod 3 % BDP na verodostojen in trajen način in v ta namen zagotoviti izboljšanje strukturnega salda za najmanj 0,5 odstotne točke BDP med proračunskima letoma 2005/2006 in 2006/2007“. Svet je Združenemu kraljestvu določil skrajni rok, tj. 24. julij 2006, da sprejme učinkovite ukrepe v ta namen. Razen tega je Svet pozval organe Združenega kraljestva, „ naj po tem, ko se bo čezmerni primanjkljaj zmanjšal, zagotovijo ohranjanje konsolidacije proračuna v smeri srednjeročnega proračunskega cilja, ki (i) zagotavlja varnostno rezervo glede na prag primanjkljaja v višini 3 % BDP; (ii) ob upoštevanju ekonomskega in proračunskega vpliva staranja prebivalstva ohranja razumne stopnje zadolženosti “; in ob upoštevanju ciljev (i) in (ii) „ omogoča proračunski manevrski prostor, zlasti glede potreb po javnih naložbah “ .

To sporočilo ocenjuje ukrepe, ki jih je Združeno kraljestvo sprejelo v odgovor na priporočila Sveta, v skladu s členom 9(3) Uredbe Sveta 1467/97, kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta 1056/2005[3], ki določa, da po izteku roka države članice za sprejetje ukrepov v skladu s priporočilom iz člena 104(7) „… Komisija obvesti Svet o tem, ali je mnenja, da so sprejeti ukrepi – pod pogojem da se ti v celoti izvedejo ter da gospodarski razvoj poteka po napovedih – zadostni za zagotovitev ustreznega napredka pri zmanjšanju čezmernega primanjkljaja v rokih, ki jih je določil Svet “.

2. Ocena proračunskih projekcij in ukrepi, ki jih je sprejelo Združeno kraljestvo v odgovor na PRIPOROčILO SVETA

Ocena skladnosti s priporočilom Sveta v skladu s členom 104(7) temelji na napovedih služb Komisije iz pomladi 2006, dopolnjenih z makroekonomskimi in proračunskimi podatki, razpoložljivimi po zadnjem datumu, ki ga zajemajo napovedi (24. april 2006), in zlasti na izidih za rast BDP za prvi dve četrtletji 2006, in posodobitvi podatkov o javnih financah, vključno z delnimi proračunskimi podatki za prve mesece 2006/07.

Scenarij makroekonomskega programa na temelju javnofinančnih projekcij v posodobitvi konvergenčnega programa Združenega kraljestva iz decembra 2005, ki se je uporabil v proračunu iz marca 2006, je predvidel pospešitev rasti BDP z 1,75 % v 2005/06 na 2,25 % v 2006/07, na 3 % v 2007/08, na 2,75 % v 2008/09 in nato na 2,25 %. Ta scenarij je bil za prva leta na splošno skladen z napovedjo služb Komisije iz pomladi 2006, ki je predvidevala stopnjo rasti BDP 2,4 % leta 2006 in 2,8 % leta 2007. Po napovedih iz pomladi 2006 se je kratkoročna makroekonomska napoved izboljšala. Vmesna napoved Komisije, objavljena 6. septembra 2006, predvideva gospodarsko rast v Združenem kraljestvu za leto 2006 v višini [2,7 %] v okviru splošnega izboljšanja gospodarstva EU. Po ocenah služb Komisije bi te stopnje rasti pomenile, da se bo negativna proizvodna vrzel iz leta 2006 v naslednjih letih po pričakovanjih zožila[4].

2.1. Javnofinančni saldi

2005/06

Proračun iz marca 2005 je na podlagi projekcije za rast BDP v višini 3 % predvidel splošni javnofinančni primanjkljaj v proračunskem letu 2005/06 v višini 2,7 % BDP. Predvideni primanjkljaj je bil nato v posodobitvi konvergenčnega programa iz decembra 2005 revidiran na 3,1 % BDP, potem ko se je realna rast GDP v obdobju 2005/06 znatno upočasnila, z uradno napovedjo zmanjšanja rasti s 3 % na 1,75 %. Primanjkljaj, zabeležen v obdobju 2005/06, deloma kaže tudi veliko povečanje javnih investicij, čeprav je tudi sedanji proračun zabeležil primanjkljaj. Predhodni izidi iz časa pomladanske napovedi služb Komisije so primanjkljaj ocenjevali na 3,1 % BDP. Najnovejši delni podatki po pomladanski napovedi kažejo majhen popravek izida primanjkljaja navzgor za približno 0,1/0,2 % BDP[5].

2006/07

Proračun iz marca 2006 predvideva za obdobje 2006/07 primanjkljaj v višini 3,0 % BDP. Ta je višji od primanjkljaja v višini 2,8 % BDP, predvidenega v posodobitvi konvergenčnega programa iz decembra 2005, in ga je mogoče pojasniti predvsem z revizijo proizvodnje nafte Združenega kraljestva navzdol, ki bo pričakovanjih zmanjšala prejemke iz sektorja gospodarstva. Pred tem je predproračunsko poročilo iz decembra 2005[6] (na katerem so temeljile projekcije konvergenčnega programa) napovedalo vrsto diskrecijskih ukrepov, ki so se izvajali zaporedno, vključno s povečanjem obdavčitve družb, ki proizvajajo nafto, in za katere se je pričakovalo, da bodo zaostrili fiskalni položaj za 0,1 odstotno točko BDP v obdobju 2006/07 in nato za dodatno 0,1 odstotno točko. Vendar se zdaj na podlagi ocen za proizvodnjo nafte v proračunu iz marca za ukrepe, napovedane v predproračunskem poročilu, pričakuje, da fiskalnega položaja v obdobju 2006/07 ne bodo spremenili, od obdobja 2007/08 pa ga bodo zaostrovali za 0,2 odstotni točki BDP. Po priporočilu Sveta iz januarja ni bil sprejet noben dodaten diskrecijski ukrep za zmanjšanje primanjkljaja, razen izvedbe manjšega zmanjšanja, predvidenega v predproračunskem poročilu iz decembra. Diskrecijski ukrep, napovedan v proračunu iz marca, na splošno ni spremenil fiskalnega položaja in ni se posebej prizadevalo za nadomestitev zmanjšanja prejemkov zaradi popravka navzdol za predvideno proizvodnjo nafte.

Napovedi služb Komisije iz pomladi 2006 so predvidevale primanjkljaj v višini 3,0 % BDP v obdobju 2006/07, podobno kot uradne projekcije, čeprav na podlagi predpostavke o višjih cenah nafte (kar bi kratkoročno koristilo prejemkom od davka na dobiček pravnih oseb). V skladu z izračuni služb Komisije je bila strukturna prilagoditev med letoma 2005 in 2006 (temelji na koledarskem letu) iz pomladanske napovedi približno 0,5 % BDP. Vendar je bila na podlagi teh ocen prilagoditev na podlagi proračunskega leta verjetno manjša in bližje 0,25 odstotne točke[7].

Nedavni podatki o denarnih tokovih za prve štiri mesece obdobja 2006/07 niso v skladu z napovedjo služb Komisije iz pomladi 2006 za primanjkljaj. Prihodki so naraščali intenzivno, v skladu s proračunskimi načrti ali nekoliko bolj, čeprav so hitro naraščali tudi tekoči odhodki. Del hitre rasti tekočih odhodkov se lahko pripiše spremembi makroekonomskih razmer, z brezposelnostjo, višjo od pričakovane, in zato večjim izdatkom za socialne prejemke. Obstaja neposredna nevarnost, da so lahko izdatki na tem področju večji od predvidenih v proračunu iz marca in v pomladanski napovedi služb Komisije. Diskrecijski odhodki, za katere veljajo letni nominalni pragi, so kot kaže prav tako hitro naraščali. Ta element običajno izraža nihanje v časovnem razporejanju odhodkov znotraj letne omejitve za 2006/07 (za kar napoved služb Komisije predvideva, da bo natančno izpolnjeno) in se mora v tem primeru upočasniti v preostalem delu proračunskega leta.

Vendar so mesečni podatki o denarnem toku običajno začasni in večji delež prihodkov se prejme v drugi polovici proračunskega leta. Zato se lahko zaenkrat iz podatkov o denarnem toku oblikujejo le delni sklepi.

Ob upoštevanju najnovejšega makroekonomskega razvoja podatki o narodnogospodarski bilanci kažejo okrepitev gospodarstva, ki je večja od pričakovane v času pomladanske napovedi služb Komisije. Razen tega morajo tudi drugi razvoji podpirati izboljšanje fiskalne napovedi. Povečanje cen nafte mora povišati davčno osnovo davka na dobiček pravnih oseb, kot tudi nadaljnji dobri rezultati finančnega sektorja. Razen tega mora inflacija, ki je višja od pričakovane, pod enakimi pogoji neznatno pozitivno vplivati na splošni javnofinančni saldo, zabeležena okrepitev potrošnje po upočasnitvi leta 2005 pa mora podpirati prihodke iz posrednega obdavčenja.

Vendar še vedno obstajajo velike negotovosti v zvezi s prihodnjim razvojem in možnostjo vplivov izravnave. Sestava rasti se lahko izkaže za manj ugodno za javne finance, ker imajo investicije pomembnejšo vlogo kot v preteklosti. Razen tega so zadnji podatki zabeležili večje zmanjšanje proizvodnje nafte, kot je bilo predvideno v proračunu iz marca, kar bi se lahko izražalo kot manjši prejemki davka na dobiček pravnih oseb pozneje v letu, zaradi veliko učinkov časovnega razporejanja pa lahko pride do precenitve intenzivnosti rasti prihodkov samo na podlagi podatkov za prve mesece proračunskega leta 2006/07. Razen tega je pomemben del fiskalne konsolidacije odvisen od običajno začasnih gibal, kot sta finančni sektor in visoke cene nafte.

Na splošno se glede na začasnost, ki je značilna za fiskalne spremenljivke, in nekatere negotovosti v gospodarski in finančni napovedi zdi, da, čeprav je Združeno kraljestvo ravno na pravi poti, da doseže zmanjšanje primanjkljaja na 3 % BDP v obdobju 2006/07, pa ni varnostne rezerve pred referenčno vrednostjo in obstajajo utemeljene nevarnosti, da bi jo lahko primanjkljaj presegal še naprej.

2007/08 in naslednja leta

Proračun za leto 2006 predvideva zmanjšanje primanjkljaja na 2,4 % BDP v obdobju 2007/08, čemur bo sledilo postopno zaostrovanje do 1,7 % BDP do obdobja 2010/11. Fiskalna konsolidacija v obdobju 2007/08 je predvsem posledica izboljšanja razmerja med prihodki in BDP zaradi pretiranega obdavčevanja in diskrecijskih ukrepov, ki so se izvajali decembra 2005, ter majhnega zmanjšanja rasti odhodkov. Pomladanska napoved služb Komisije predvideva za obdobje 2007/08 nekoliko večji splošni javnofinančni primanjkljaj v višini 2,7 % BDP, predvsem zaradi bolj previdnega predpostavljanja rasti davčnih prejemkov, vseeno pa kaže, da mora biti primanjkljaj v proračunskem letu pod referenčno vrednostjo v višini 3 %.

Proračun za leto 2006 za leta po obdobju 2007/08 predvideva povečanje deleža prihodkov predvsem zaradi ocen pretiranega obdavčenja. Glavno gibalo fiskalne konsolidacije, ki jo načrtujejo organi Združenega kraljestva, je predvideno zmanjšanje rasti tekočih odhodkov s povprečne letne realne stopnje 3,2 % v prejšnjih 10 letih na 1,9 %, tako da se bo primanjkljaj do obdobja 2008/09 predvidoma uporabljal v celoti za financiranje javnih investicij. Delež skupnih odhodkov bo do obdobja 2010/11 tik nad 0,5 odstotne točke pod ravnjo iz obdobja 2007/08. Takšno znatno zmanjšanje rasti tekočih odhodkov bi pripomoglo k ohranjanju primanjkljaja veliko pod referenčno vrednostjo v višini 3 % BDP. Vendar tega predvidenega zmanjšanja odhodkov ne spremljajo posebni oddelčni načrti porabe in ga je treba potrditi v prihodnjem proračunu in celovitem pregledu porabe (Comprehensive Spending Review) za leto 2007, ki bo določil celoten obseg porabe za tri proračunska leta, ki se začnejo z 2008/09.

2.2. Javnofinančni dolg

Splošni bruto javni dolg, ki se je po ocenah iz časa pomladanske napovedi v obdobju 2005/06 povečal na 42,0 % BDP, narašča od obdobja 2002/03. Vendar delež bruto javnega dolga glede na BDP ostaja veliko pod referenčno vrednostjo v višini 60 % BDP. Primarni saldo je v celotnem obdobju pomladanske napovedi služb Komisije v primanjkljaju. V skladu s tem organi Združenega kraljestva pričakujejo, da se bo bruto dolg še naprej povečeval do 44,5 % BDP v obdobju 2007/08 in se nato ustalil na približno tej ravni, potem ko se bo primarni saldo predvidoma vrnil na majhen presežek. Ustalitev dolga v zadnjih letih je zato med drugim odvisna od omejevanja odhodkov v celovitem pregledu porabe.

Tabela 1: Gospodarske in proračunske projekcije

V % BDP | 2005/06 | 2006/07 | 2007/08 |

COM | Proračun za leto 20061 | COM | Proračun za leto 20061 | COM | Proračun za leto 20061 |

Javnofinančni saldo | –3,1 | –3,2 | –3,0 | –3,0 | –2,7 | –2,4 |

Primarni saldo | –1,0 | –1,1 | –1,0 | –0,9 | –0,6 | –0,3 |

Strukturni saldo2 | –2,9 | –3,0 | –2,7 | –2,6 | –2,5 | –2,2 |

Sprememba v strukturnem saldu | +0,5 | +0,5 | + 0,2 | +0,4 | +0,2 | +0,4 |

Strukturni primarni saldo3 | –0,8 | –0,9 | –0.6 | –0,6 | –0,5 | –0,1 |

Javnofinančni bruto dolg | 42,0 | 42,6 | 43,5 | 43,9 | 43,9 | 44,5 |

p.m. realni BDP (letna sprememba v %) 4 | 1,8 | 1 ¾ | 2,4 | 2 ¼ | 2,8 | 3,0 |

p.m. proizvodna vrzel5 | –0,5 | –0,6 | –0,7 | –0,9 | –0,6 | –0,7 |

V % BDP | 2005 (COM) | 2006 (COM) | 2007 (COM) |

Javnofinančni saldo | –3,5 | –3,0 | –2,8 |

Primarni saldo | –1,3 | –1,0 | –0,7 |

Strukturni saldo | –3,3 | –2,7 | –2,5 |

Sprememba v strukturnem saldu | +0,2 | +0,6 | +0,2 |

Strukturni primarni saldo | –1,1 | –0,7 | –0,5 |

Javnofinančni bruto dolg | 42,8 | 44,1 | 44,8 |

p.m. proizvodna vrzel5 | –0,4 | –0,7 | –0,7 |

Opombe: 1 Zneski primanjkljaja v proračunu iz marca 2006, prilagojeni zaradi obravnave prejemkov od UMTS, kot je razloženo v opombi 1 v glavnem besedilu. Podatki za primarni saldo iz proračuna Združenega kraljestva, ki so jih službe Komisije prilagodile v skladu z opredelitvijo ESA primarnega salda z uporabo bruto in ne neto plačil obresti. 2 Ciklično prilagojeni saldo (CAB) brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. V primeru Združenega kraljestva ni enkratnih ukrepov, zato se strukturni saldo ujema s ciklično prilagojenim saldom. Ocene proizvodne vrzeli za proračunska leta so približki in ne temeljijo strogo na skupno dogovorjeni metodologiji (glej opombo 7 v glavnem delu besedila). Proizvodne vrzeli in ciklične prilagoditve v skladu s proračunom iz marca 2006 so ponovno izračunale službe Komisije na podlagi informacij v proračunu; ker informacije niso popolne, je treba ponovne izračune Komisije šteti za približke. 3 Ciklično prilagojeni primarni saldo (CAPB) brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. V primeru Združenega kraljestva ni enkratnih ukrepov. 4 Projekcija Komisije, ki temelji na koledarskem letu. 5 V odstotkih potencialnega BDP. Ocene za proračunsko leto so približki in ne temeljijo strogo na skupno dogovorjeni metodologiji (glej opombo 7 v glavnem delu besedila). Opozoriti je treba, da nedavne revizije narodnogospodarske bilance pomenijo, da bi bile v primerjavi s tukaj navedeno pomladansko napovedjo ocene za nekoliko ožjo negativno proizvodno vrzel v vsakem letu. Vir: Združeno kraljestvo, Finančno in proračunsko poročilo za leto 2006 (2006 Financial Statement and Budget Report) in Poročilo o gospodarski in fiskalni strategiji za leto 2006 (2006 Economic and Fiscal Strategy Report) (proračun za leto 2006) (Budget 2006); Gospodarske napovedi služb Komisije iz pomladi 2006 (COM); izračuni služb Komisije. |

3. SKLEPNE UGOTOVITVE

Glede na sedanje informacije je Združeno kraljestvo na pravi poti, da zmanjša svoj čezmerni primanjkljaj do proračunskega leta 2006/07 v skladu s priporočili Sveta po členu 104(7). Napoved za javne finance se zdaj zdi nekoliko bolj ugodna kot v času priporočila Sveta – med drugim zaradi intenzivnejše rasti in drugih dejavnikov, kot so višje cene nafte in dobri rezultati finančnega sektorja. Vseeno se v skladu z ocenami služb Komisije na podlagi pomladanske napovedi zdi, da se strukturni saldo v obdobju 2006/07 ne bo izboljšal za 0,5 odstotka BDP, kot to priporoča Svet, ampak bo izboljšanje bližje 0,25 odstotne točke. Razen tega je zmanjšanje čezmernega primanjkljaja odvisno od pomembnih negotovosti in je dovzetno celo za relativno majhne neugodne spremembe v makroekonomski in fiskalni napovedi:

- Ker se po priporočilu Sveta iz januarja ni sprejel noben nadaljnji diskrecijski ukrep za zmanjšanje primanjkljaja razen izvedbe majhnega zmanjšanja, predvidenega v predproračunskem poročilu iz decembra, in ker se organi Združenega kraljestva opirajo na ugodne fiskalne trende za zmanjšanje primanjkljaja na referenčno vrednost do 2006/07, ni varnostne rezerve, ki bi preprečevala preseganje referenčne vrednosti v obdobju 2006/07. Zato je zmanjšanje primanjkljaja dovzetno celo za najmanjše negativne presežke. Zato je pomembno, da se spoštujejo letni pragi za diskrecijske odhodke.

- Čeprav se glede na sedanje informacije in nespremenjene politike zdi verjetno, da bo primanjkljaj v obdobju 2007/08 nižji od referenčne vrednosti, pa je to odvisno tudi od negotovosti v zvezi z izidom v obdobju 2006/07.

Komisija glede na zgodnjo oceno na splošno meni, da v Združenem kraljestvu zdaj niso potrebni dodatni ukrepi v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Vseeno pa Komisija poudarja negotovosti pri ocenjevanju sedanjih fiskalnih trendov, kar pomeni, da obstaja možnost, da se fiskalna napoved ne bo zadostno izboljšala ob nespremenjenih politikah, kar zahteva spremljanje kratkoročnega proračunskega razvoja.

Srednjeročno je fiskalna konsolidacija, ki jo predvidevajo organi Združenega kraljestva, odvisna od doseganja pomembnega zmanjšanja rasti odhodkov. V zvezi s tem bodo zelo pomembni srednjeročni načrti odhodkov, napovedani v proračunu za leto 2007 in sledečem celovitem pregledu porabe, ki pokriva tri proračunska leta, ki začnejo z 2008/09.

Komisija bo še naprej natančno spremljala proračunski razvoj v Združenem kraljestvu v skladu s Pogodbo.

[1] Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem se uporablja v Združenem kraljestvu na podlagi proračunskega leta. Pri vseh podatkih o splošnem javnofinančnem saldu v Združenem kraljestvu iz tega sporočila se uporablja odločitev Eurostata z dne 14. julija 2000 o dodelitvi prejemkov od UMTS. Združeno kraljestvo običajno ni uporabljalo te odločitve v domačih objavah svojih podatkov o javnih financah, zaradi česar je splošni javnofinančni saldo na podlagi odločitve Eurostata največ 0,1 odstotne točke BDP na leto nižji od zabeleženega v narodnogospodarski bilanci Združenega kraljestva od 2001/02 naprej.

[2] Ker je primanjkljaj presegal referenčno vrednost, je Komisija aprila 2004 sprožila postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem s sprejetjem poročila, ki ga predvideva člen 104(3) Ker se je takrat ocenilo, da primanjkljaj le malo presega 3 % BDP in je verjetno začasen, Komisija in Ekonomsko-finančni odbor primanjkljaja nista ocenila za čezmernega. Glej: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/country/edp/edprep2004_uk.pdfhttp://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/country/edp/edprep2004_uk.pdf.

[3] UL L 209, 2.8.1997 in UL L 174, 7.7.2005.

[4] Nedavni popravki BDP navzgor pomenijo, da bi imele ocene proizvodne vrzeli v preteklih petih letih nekoliko ožjo negativno proizvodno vrzel ali nekoliko širšo pozitivno proizvodno vrzel v primerjavi z ocenami pomladanske napovedi.

[5] Te podatke je treba šteti kot predhodne in glede na sedanje informacije se zdi, da morajo biti učinki prenosa v obdobje 2006/07 omejeni. Urad za nacionalno statistiko Združenega kraljestva bo 29. septembra 2006 sporočil izid splošnega javnofinančnega salda.

[6] Predproračunsko poročilo, ki se vsako leto novembra ali decembra predloži Parlamentu, opisuje fiskalno strategijo vlade in posodablja predhodne fiskalne in makroekonomske projekcije proračuna. Je posvetovalne narave in je namenjeno spodbujanju javne razprave o strategiji vlade. Vendar je običajno tudi sredstvo za napovedovanje števila proračunskih ukrepov.

[7] Ocene proizvodne vrzeli so izračunane v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo na podlagi koledarskega leta, tako ni mogoča ocena strukturnih saldov (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) v skladu z metodologijo na podlagi proračunskega leta. Glede na manjše izboljšanje nominalnih saldov na podlagi proračunskega leta v primerjavi z nominalnimi skladi na podlagi koledarskega leta, bo nižje tudi strukturno izboljšanje v smislu proračunskega leta. Oceno, ki znaša približno 0,25 odstotne točke, je treba šteti kot približek.