[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 20.4.2009

COM(2009) 184 konč.

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO–SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

Nova obzorja IKT – strategija za raziskovanja na področju prihodnjih in nastajajočih tehnologij v Evropi

KAZALO

1. Ozadje in cilji 3

2. Raziskovanje FET je bistvenega pomena pri spodbujanju odličnosti in inovacij 3

2.1. Program FET – pionir na področju najnovejših informacijskih tehnologij 3

2.2. Program FET, podpiranje odličnosti in spodbujanje inovacij na področju IKT v Evropi 4

2.3. Izzivi in priložnosti za vodilno vlogo na področju raziskovanja FET v svetu 6

2.3.1. Nezadostno vlaganje v visoko tvegano transformativno raziskovanje v Evropi 6

2.3.2. Spopadanje z družbenimi izzivi zahteva odprto raziskovanje povsem novih idej 7

2.3.3. Veliki znanstveni izzivi zahtevajo sodelovanje med področji 7

2.3.4. Premagovanje razdrobljenosti in razvoj skupne strateške vizije za povečanje vpliva evropskih raziskovalnih prizadevanj 7

2.3.5. Pomanjkanje usposobljenih raziskovalcev in multidisciplinarnih strokovnih znanj v Evropi 7

2.3.6. Boljše izkoriščanje rezultatov temeljnih raziskav 8

2.3.7. Neizkoriščen potencial za mednarodno sodelovanje 8

3. Kako Evropo spremeniti v vodilno svetovno silo na področju raziskovanja FET 8

3.1. Strategija in cilji 8

3.2. Predlogi za nadaljnje postopanje 9

3.2.1. Krepitev FET v okviru teme IKT 9

3.2.2. Začenjanje vodilnih pobud na področju FET 9

3.2.3. Udejstvovanje pri skupnem načrtovanju in FET ERA pobudah 10

3.2.4. Povečanje udejstvovanja mladih raziskovalcev v raziskovanju FET 10

3.2.5. Omogočanje hitrejše kapitalizacije znanstvenih spoznanj in pospeševanje inovacij 11

3.2.6. Omogočanje sodelovanja z vodilnimi v svetu na področju raziskovanja in privabljanje svetovnih talentov v Evropo 11

4. Sklepne ugotovitve 12

1. OZADJE IN CILJI

V skladu s cilji Evropskega načrta za oživitev gospodarstva[1] Komisije se s tem sporočilom predlaga dolgoročno spodbujanje konkurenčnosti Evrope in njenega inovacijskega ekosistema s povečanjem vlaganj v raziskovanje z večjim tveganjem na strateško pomembnem področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT).

To sporočilo poudarja uspeh ter strateško pomembnost raziskovanja prihodnjih in nastajajočih tehnologij (FET[2]) za postavitev temeljev prihodnje IKT in ustvarjanje pogojev za razvoj inovacij[3]. Opisane so dolgoročna strategija in posebne dejavnosti, ki se bodo izvajale v okviru 7. Okvirnega programa (OP7), s katerimi se bo Evropi omogočilo doseči vodilno vlogo v raziskovanju FET s krepitvijo njene evropske in svetovne razsežnosti. Navedena strategija in dejavnosti dopolnjujejo in krepijo dejavnost, opisano v sporočilu Komisije o strategiji za raziskave, razvoj in inovacije na področju IKT v Evropi[4], predvsem glede povečanja vlaganj v raziskave, določanja prioritet in zmanjšanja razdrobljenosti. Obravnavane so tudi ugotovitve Ahovega poročila iz leta 2006 o raziskavah, razvoju in inovacijah[5] glede vloge vrhunske znanosti in potrebe po centrih odličnosti za ustvarjanje kritične mase dejavnosti na strateških področjih.

Komisija izdaja to sporočilo v času, ko je svetovno gospodarstvo v krizi. Da bi Evropi zagotovili trden položaj na področju inovacij v prihodnosti, so še posebej v času, ko se kažejo omejitve prevladujočih paradigem, potrebna vlaganja v nove temelje.

2. RAZISKOVANJE FET JE BISTVENEGA POMENA PRI SPODBUJANJU ODLIčNOSTI IN INOVACIJ

2.1. Program FET – pionir na področju najnovejših informacijskih tehnologij

Od svojih začetkov v letu 1989 je evropsko raziskovanje FET utiralo pot k odkrivanju in oblikovanju najnovejših informacijskih tehnologij. S sedanjim letnim proračunom približno 100 milijonov EUR podpira znanstvenike in inženirje, ki se podajajo v neznano, onkraj meja tradicionalne IKT, s pospeševanjem sodelovanja na področju multidisciplinarnih raziskav na najvišji ravni pri novih raziskovalnih idejah in temah. To raziskovanje radikalno spreminja načrte raziskovanja IKT in spodbuja pomembne tehnološke, industrijske in družbene inovacije v Evropi. Oblikuje nove prakse, ki spreminjajo načine izvajanja raziskovanj.

Razumevanje in izrabljanje samoorganizacije ter razvoja družbenih in bioloških sistemov na primer odpira pot k razvoju novih zmožnosti za tehnologijo programske opreme in omrežij naslednje generacije. Razumevanje delovanja človeških možganov ne vodi le k inovacijam v medicini, temveč zagotavlja tudi nove paradigme za prilagodljive računalniške tehnologije z nizko porabo in sposobnostjo preskakovanja napak.

Evropski program raziskav FET na edinstven način kombinira naslednje značilnosti:

- Temeljen. Postavlja temelje prihodnjim IKT z raziskovanjem novih nekonvencionalnih idej in znanstvenih paradigem, ki so preveč dolgoročne ali tvegane za industrijske raziskave.

- Preobrazben. Spodbujajo ga ideje, ki so kritične do našega razumevanja znanstvenih konceptov obstoječe informacijske tehnologije in ga lahko radikalno spremenijo.

- Visoko tvegan. Vendar ta tveganja uravnoteži z visokimi potencialnimi donosi in možnostjo revolucionarnih prodorov.

- Ciljno naravnan. Njegov namen je, da vpliva na prihodnje programe raziskav na področju IKT.

- Multidisciplinaren. Gradi na sinergijah in medsebojnem bogatenju različnih strok, kot so biologija, kemija, nano–, nevro– in kognitivne znanosti, etologija, družbene vede ali ekonomija.

- Sodelovalen. Za sodelovanje pri skupnih raziskovalnih temah zbira najboljše skupine v Evropi in vse bolj tudi po svetu.

FET se izvaja s tematskim raziskovanjem na nastajajočih področjih (FET Pro–active) in z odprtim, neoviranim raziskovanjem novih idej (FET Open).

2.2. Program FET, podpiranje odličnosti in spodbujanje inovacij na področju IKT v Evropi

Program FET spodbuja odličnost s sodelovanjem in združevanjem najboljših znanstvenikov in inženirjev. Odličnost raziskovanj FET v svetovnem merilu potrjujejo Nobelove nagrade in druga prestižna priznanja. Projekti FET ustvarijo 2,5 krat toliko člankov in publikacij, kot je njihov delež programa IKT, ob tem pa ustvarijo enakovredno število patentov[6]. | Projekti FET privabljajo najprodornejše mislece, vključno z dobitniki Nobelovih nagrad Nobelovi nagrajenci za fiziko, Theodor Hänsch (DE) skupaj z Albertom Fertom (FR) v letu 2005 ter Peter Grünberg (DE) v letu 2007, so sodelovali pri več projektih FET. |

Raziskovanje FET spodbuja inovacije. Z ustvarjanjem popolnoma novih področij gospodarske aktivnosti, novih industrij in visokotehnoloških malih in srednje velikih podjetij (MSP) vpliva na dolgoročno konkurenčnost evropske industrije IKT.

FET je predhodnik rednih in industrijskih raziskovalnih programov v svetu in vpliva na način podpore in organizacije temeljnega multidisciplinarnega raziskovanja. FET je spodbudil tudi sheme financiranja, kot so Agence Nationale de la Recherche (ANR)[7] v Franciji ali NEST Adventure and Pathfinder programme[8] in njen naslednik Evropski raziskovalni svet[9]. FET je podprl tudi nove oblike multidisciplinarnih raziskovalnih organizacij, npr. European Center for Living Technology[10].

Po zaslugi te pionirske vloge je program FET dosegel velike uspehe pri odkrivanju in preučevanju novih raziskovalnih področij , ki so postala uveljavljene raziskovalne teme IKT.

Podpora FET je bila na primer ključna za raziskovanje kvantnih informacijskih tehnologij v Evropi. Te tehnologije obetajo ogromno računalniško zmogljivost, onkraj zmožnosti katerega koli običajnega računalnika, ter stoodstotno varne komunikacije. Z zgodnjim vlaganjem na tem področju je bil FET ključen za to, da je Evropa vodilna v svetu[11] ter je spodbudil pet– do sedemkratno večje vlaganje v državah članicah. Nadaljnji pričakovani učinki obsegajo nove tehnologije, kot so kvantne ure in kvantno slikovno obdelovanje. FET je sprožil prve evropske raziskovalne projekte na področju informacijskih sistemov na podlagi biologije in nevroznanosti. Biologi, nevroznanstveniki in računalniški znanstveniki skupaj raziskujejo načine, na katere možgani obdelujejo podatke. Vpliv teh raziskovanj, ki sega daleč preko IKT, vključuje nove nevronske vsadke za invalidne osebe, nove modele nevronskih sistemov, nove nevromorfne računalniške sisteme ali robustna samorazvijajoča vezja in mreže. V zelo zgodnji fazi programa Esprit[12] je FET podpiral raziskave na področjih mikro–, nano– in optoelektronike, mikrosistemov ter fotonike. Napredne raziskovalne teme, ki se jih je raziskovalo v devetdesetih letih[13], so bile široko sprejete v raziskovanja IKT, ki jih spodbuja industrija. | Stoodstotno varne komunikacije Raziskovanje FET na področju kvantnih tehnologij je odprlo pot za 100 % varne komunikacije, česar so se lotile družbe, kot so Siemens, Thales in visokotehnološko MSP idQuantique SA, vodilno na področju te tehnologije. Premikanje z močjo misli za povrnitev mobilnosti paraliziranih ljudi Projekt MAIA je razvil novo tehnologijo, osnovano na neinvazivnih vmesnikih med možgani in računalnikom, ki omogoča invalidni osebi upravljanje invalidskega vozička z miselnimi ukazi. Posnemanje popolnosti možganov Projekt FACETS za nove računalniške sisteme nizke porabe in preskakovanja napak raziskuje in posnema način, na katerega možgani obdelujejo podatke. Kognitiven hišni robot Projekt COGNIRON je razvil hišnega robota, ki razume človekovo dejavnost, je z njim sposoben interakcije ter se uči novih spretnosti in nalog. |

Raziskovanje FET na področju kompleksnih sistemov je ustvarilo novo raziskovalno področje in odprlo nove poti mnogim vedam. To raziskovanje je z oblikovanjem kompleksnih tehnološko–socialnih sistemov in zagotovitvijo orodij IKT za obvladovanje nastajajočih groženj takšnim sistemom (npr. pri finančnih trgih ali širjenju nalezljivih bolezni) prispevalo k boljšemu, znanstveno osnovanemu oblikovanju politik, ob popolnoma novih konceptih čustveno inteligentnih in zanesljivih IKT sistemov.

Prav FET je v evropske načrte raziskovanja IKT vnesel napredno robotiko . V času, ko je evropska industrija zasnovala strategije za servisno robotiko, je FET prvi uvajal ključna področja raziskovanja. FET je prispeval h konsolidaciji evropske raziskovalne skupnosti s področja robotike in k ustanovitvi evropske tehnološke platforme[14] za servisno robotiko.

Poleg tega je FET prvi raziskoval nove ideje, kot so umetne žive celice, sintetična biologija, kemična komunikacija, kolektivna inteligenca ali obojesmerni vmesniki za komunikacijo med možgani in stroji.

2.3. Izzivi in priložnosti za vodilno vlogo na področju raziskovanja FET v svetu

2.3.1. Nezadostno vlaganje v visoko tvegano transformativno raziskovanje v Evropi

Raziskovanje FET spodbuja inovacije in je bistvenega pomena za trajnost evropske industrije IKT, saj se ukvarja z ovirami na mejah trenutnih tehnologij. Te vključujejo spopadanje s „poplavo podatkov“ in vedno večjo kompleksnostjo svetovnih sistemov, nadaljnjo miniaturizacijo komponent IKT preko omejitev trenutnih tehnologij ter okoljsko naravnanost IKT. Za pripravo naslednje generacije tehnologij IKT in odpravo teh ovir je treba preučiti nove paradigme in oceniti radikalne nove možnosti.

Glavni tekmeci Evrope so spoznali pomen temeljnega raziskovanja za doseganje in vzdrževanje vodilne vloge na področju IKT. V Združenih državah je bil predlagan rebalans zveznega programa za raziskovanje ter razvoj mrežne in informacijske tehnologije, tako da bi vključil več multidisciplinarnih dejavnosti velikega obsega in potencialno visoko donosnih prodornih raziskovanj[15]. Da bi zadovoljila glavne državne strateške potrebe je Kitajska vključila informacijsko tehnologijo v svoj osnovni raziskovalni program[16].

Evropska podjetja v težkih gospodarskih okoliščinah bolj kot kadar koli doslej osredotočajo svoja notranja vlaganja na kratkoročne raziskovalne prednostne naloge, ki jih določa trg, in ne vlagajo toliko v raziskave IKT z visokim tveganjem. To težnjo je treba preusmeriti s pomočjo večjega javnega in zasebnega vlaganja v raziskovanje z visokim tveganjem.

2.3.2. Spopadanje z družbenimi izzivi zahteva odprto raziskovanje povsem novih idej

IKT je znana po svoji bistveni vlogi pri spreminjanju gospodarstva in družbe. Družbeni izzivi, kot so trajnostni razvoj, podnebne spremembe, zdravje, staranje prebivalstva, družbena in gospodarska vključenost ter varnost zahtevajo nove rešitve, ki presegajo paradigme, pri čemer ima IKT ključno vlogo.

Da bi se lahko zgodile te spremembe, mora biti raziskovalcem dana svoboda, da odkrito raziskujejo nove nekonvencionalne ideje in prebojne pristope ter najbolj obetavne izmed teh tudi pustijo dozoreti.

Temeljno transformativno raziskovanje bo skupaj z novim odnosom do podjetništva postavilo Evropo v dober položaj za polno izkoriščanje novih tržnih priložnosti, ko se pojavijo.

2.3.3. Veliki znanstveni izzivi zahtevajo sodelovanje med področji

Da bi se spopadla z današnjimi družbenoekonomskimi izzivi in pridobila tehnološko konkurenčne prednosti, potrebuje Evropa stalen znanstveni napor na mejnem področju med IKT in drugimi področji. Vzpostaviti je treba kritično maso, razdrobljena znanstvena prizadevanja pa je treba združiti okoli multidisciplinarnih znanstveno podprtih vodilnih raziskovalnih pobud, ki so ciljno usmerjene in velikega obsega.

Nedavno začeta pobuda Navidezna človeška fiziologija (VPH – Virtual Physiological Human[17]) in projekt „Blue brain[18]“ potrjujeta umestnost takšnih prizadevanj. VPH cilja na individualno posnemanje človeškega telesa, kar obeta napredek brez primere na področju preprečevanja bolezni in zdravstvenega varstva. Združuje prizadevanja iz celotnega okvirnega programa[19] s sodelovanjem na svetovni ravni, predvsem z ZDA. Blue brain je prvi izčrpen poskus vzvratnega inženiringa možganov sesalca, s čimer bi se s pomočjo podrobnih simulacij omogočilo razumevanje možganskih funkcij in disfunkcij.

Evropa mora podpirati vodilne pobude, ki presegajo raven sedanjih dejavnosti FET.

2.3.4. Premagovanje razdrobljenosti in razvoj skupne strateške vizije za povečanje vpliva evropskih raziskovalnih prizadevanj

Danes v Evropi ostaja temeljno raziskovanje IKT na večini področij razdrobljeno, kar povzroča podvajanje prizadevaj, razcepljanje prednostnih nalog in neizkoriščanje potencialov. Evropa mora razviti skupne raziskovalne načrte, ki temeljijo na skupni viziji temeljnega raziskovanja, pridobila pa bi tudi z uporabo modela FET v sodelovanju z državami članicami.

2.3.5. Pomanjkanje usposobljenih raziskovalcev in multidisciplinarnih strokovnih znanj v Evropi

Pomanjkanje usposobljenih raziskovalcev in svetovna konkurenca za strokovna znanja na visoki ravni na nastajajočih raziskovalnih področjih ovirata prizadevanja Evrope za doseganje in ohranjanje odličnosti pri raziskovanju IKT.

Evropa mora z večjimi vlaganji v odličnost privabiti najboljše raziskovalce na svetu in omogočiti nadarjenim mladim raziskovalcem, da se potegujejo za vodilna raziskovalna mesta. Kariere in učne načrte na področju multidisciplinarnega raziskovanja je treba močneje podpreti.

2.3.6. Boljše izkoriščanje rezultatov temeljnih raziskav

Visokotehnološka raziskovalno intenzivna MSP so še posebej ključna pri izkoriščanju izidov temeljnih raziskovanj. Večja udeleženost v raziskovanjih FET bi jim omogočila boljši položaj za izkoriščanje novih poslovnih priložnosti.

Vključitev industrijskih potreb po dolgoročnem raziskovanju IKT bi koristila strateškim razvojnim načrtom evropskih tehnoloških platform in skupnih tehnoloških pobud[20], povezanim z IKT. Sistematično razširjanje rezultatov FET v industrijo bi skrajšalo čas do začetka njihove uporabe.

Da bi se premagale tehnološke ovire in sprostil dolgoročni razvojni potencial industrije, je treba poiskati nove oblike sodelovanja med industrijo in raziskovalno skupnostjo.

2.3.7. Neizkoriščen potencial za mednarodno sodelovanje

Mednarodno sodelovanje predstavlja za FET neizkoriščen potencial. V zbiranju sredstev in spodbujanju odličnosti na svetovni ravni je nedvomno prisotna dodana vrednost. Spopadanje s svetovnimi izzivi, kot so nadzorovanje epidemij, kompleksnost finančnih trgov ali boj proti podnebnim spremembam, zahteva multidisciplinarno znanstveno sodelovanje svetovnega obsega.

Zaradi svoje temeljne narave in svetovne razsežnosti znanstvenih izzivov, s katerimi se sooča, je raziskovanje FET še posebno primerno za mednarodno sodelovanje.

3. KAKO EVROPO SPREMENITI V VODILNO SVETOVNO SILO NA PODROčJU RAZISKOVANJA FET

3.1. Strategija in cilji

Da bi Evropi zagotovili najboljše možnosti za izkoriščanje velikih družbenoekonomskih prednosti prihodnjega razvoja IKT, je nujno sprejeti drzno strategijo, ki bi pospeševala raziskovanje in razvoj temeljev prihodnjih in nastajajočih tehnologij.

Evropa bi si zato morala do leta 2015 zadati naslednje cilje:

- podvojiti vlaganja v transformativno temeljno raziskovanje prihodnjih in nastajajočih tehnologij,

- določiti in začeti z izvajanjem dveh ali treh novih vodilnih iniciativ raziskovanja FET, ki bi vzpodbudile poskuse širše multidisciplinarne raziskovalne skupnosti k doseganju prodorov na novih področjih IKT,

- izvesti tri do pet skupnih razpisov nacionalnih in evropskih programov, s katerimi se podpira raziskovanje FET na področjih skupnih interesov,

- izvesti pobude, s katerimi bi se mladim raziskovalcem omogočilo sodelovanje pri multidisciplinarnih sodelovalnih raziskovalnih prizadevanjih z visokim tveganjem ter njihovo vodenje,

- izvesti pobude za spodbujanje raziskovalno intenzivnih visokotehnoloških MSP k razvijanju in uporabi zgodnjih izidov raziskovanja FET.

Evropa bi morala postaviti temelje za vzdrževanje kritične mase prizadevanj, potrebnih za podporo teh pobud, s sodelovanjem med organi za financiranje raziskovanja iz vse Evrope in držav članic ter po potrebi tudi onkraj tega. Evropa bi morala zagotoviti hitrejšo kapitalizacijo in delitev znanstvenih spoznanj ter tehnoloških temeljev, ki izvirajo iz javno podprtega raziskovanja, ob tem pa spodbujati in podpirati sodelovanje z vodilnimi v znanosti v svetovnem merilu.

3.2. Predlogi za nadaljnje postopanje

3.2.1. Krepitev FET v okviru teme IKT

Evropa bi morala v okviru teme IKT okrepiti podporo raziskovanju FET kot bistvenemu delu sistema raziskovanja in inovacij. Zbrati bi morala kritično maso sredstev za predhodno določene raziskovalne pobude na področju FET (FET Pro-active) z visokim potencialom transformativnih učinkov. Morala bi tudi povečati podporo visoko tveganemu ciljno usmerjenemu raziskovanju, ki ni omejeno s predhodno določenimi načrti (FET Open), kot platformo za ustvarjalnost in nekonvencionalne raziskovalne ideje s potencialno velikim učinkom in kot bistven vir novih raziskovalnih tem.

Evropska komisija podpira letno povečanje proračuna OP7 za raziskovanje v višini 20 % v obdobju med 2011 in 2013. Države članice poziva k podobnemu povečanju.

Evropa bi morala spodbujati raziskovanje z visokim tveganjem, izgraditi in strukturirati nastajajoče multidisciplinarne raziskovalne skupnosti na področju FET ter raziskovati nove oblike multidisciplinarnega sodelovanja pri raziskovanju, ki presega obstoječe organizacijske strukture in modele. Da bi raziskovalno skupnost FET vključila v oblikovanje načrtov evropskega raziskovanja in povezanih prihodnjih raziskovalnih pobud[21], bi morala tudi okrepiti svojo sposobnost stalnega predvidevanja bodočih raziskovalnih trendov na področju IKT.

Evropska komisija bo skupaj z nacionalnimi agencijami za financiranje podprla prizadevanja za vzpostavitev najboljših pogojev za razcvet raziskovanja z visokim tveganjem v Evropi in za oblikovanje sposobnosti stalnega predvidevanja. Raziskovalno skupnost poziva k bolj sistematičnemu razvijanju skupnih evropskih raziskovalnih načrtov.

3.2.2. Začenjanje vodilnih pobud na področju FET

Evropa bi morala pripraviti ambiciozne vseevropske ciljno usmerjene vodilne pobude, ki združujejo velika, trajna evropska raziskovalna prizadevanja glede jasno določenih temeljih izzivov v obsegu, ki je prevelik za trenutne pobude FET. Spodbujati bi morala široko in ambiciozno evropsko in svetovno sodelovanje ter zbirati sredstva s preseganjem obstoječih razdrobljenih pobud in programov. Za te pobude velikega obsega bo potrebno sodelovanje z drugimi temami OP7, usmerjene pa bodo v vzpostavitev trajnostnih vrhunskih evropskih centrov odličnosti in v uveljavitev Evrope kot vodilne gonilne sile inovativnosti na obetavnih področjih, ob tem pa v povečanje donosov vlaganj v ciljno usmerjeno raziskovanje z visokim tveganjem. | Vodilna pobuda FET: Razumevanje življenja utira pot prihodnji IKT Ena izmed vodilnih pobud FET bi lahko oblikovala in izvajala simulacije velikega obsega, s katerimi bi spoznavala način, na katerega podatke obdeluje narava, ter to znanje uporabila pri razvoju prihodnjih bioračunalnikov. Takšno edinstveno prizadevanje bi pritegnilo najboljše računalniške znanstvenike in fizike iz celotne Evrope in širše. |

Evropska komisija bo pri razpoznavanju in določanju vodilnih pobud FET sodelovala z državami članicami in raziskovalno skupnostjo ter do leta 2013 začela vsaj dve taki pobudi.

3.2.3. Udejstvovanje pri skupnem načrtovanju in FET ERA pobudah

Evropa bi morala natančneje uskladiti prizadevanja na nacionalnih ravneh in ravni EU, da se določijo in podprejo skupne raziskovalne prednostne naloge, ki izvirajo iz evropskih raziskovalnih načrtov. To zajema tudi možnosti skupnih pobud držav članic na področjih skupnih interesov, kjer že obstajajo pobude na nacionalni ravni. V začetni fazi bi se osredotočale na področja, kot so kvantne in nevroinformacijske tehnologije, za katere že obstajajo evropski raziskovalni načrti, pozneje pa bi se razširile tudi na druga področja. Taka usklajena delovanja bi na izbranih področjih pripomogla k preseganju razdrobljenosti obstoječih evropskih raziskovalnih prizadevanj in krepitvi evropskega raziskovalnega sodelovanja[22].

Evropska komisija poziva države članice k preučitvi možnosti krepitve sodelovanja na področju FET, predvsem z izkoriščanjem potenciala pobud ERA-NET in ERA-NET plus. Njihov cilj naj bo izdaja treh do petih skupnih razpisov držav članic na področjih FET, kjer obstajajo skupni interesi.

3.2.4. Povečanje udejstvovanja mladih raziskovalcev v raziskovanju FET

Ustvarjalnost in dinamičnost mladih raziskovalcev sta bistvenega pomena, ko gre za preseganje okvirov trenutnega mišljenja, postavljanje temeljev prihodnje IKT in vzdrževanje uspehov tovrstnih prizadevanj skozi čas. Evropa bi morala povečati prizadevanja za privabljanje mladih raziskovalcev, predvsem mladih žensk, k raziskovanju FET ter jim omogočiti vodenje multidisciplinarnega raziskovalnega sodelovanja. Evropa bi morala spodbujati določitev in zgodnje uvajanje učnih načrtov na področju multidisciplinarnih znanosti in vodenja v državah članicah in v okviru EIT[23].

Evropska komisija bo izvajala pobude za krepitev sodelovanja mladih raziskovalcev v raziskavah FET in jih spodbujala k prevzemu vodilnih vlog v multidisciplinarnih raziskovalnih projektih. Raziskovalno skupnost se poziva, da za razvoj in spodbujanje uvedbe novih učnih načrtov s strani nacionalnih in regionalnih oblasti držav članic in v okviru EIT uporablja predvsem usklajevalne in podporne ukrepe[24] ter štipendije Marie Curie[25].

3.2.5. Omogočanje hitrejše kapitalizacije znanstvenih spoznanj in pospeševanje inovacij

Raziskovalna skupnost in evropska industrija bi morali okrepiti dialog, s čimer bi bolje določili gospodarske potrebe in tehnološka ozka grla, ki zahtevajo temeljno raziskovanje, ter zagotovili hiter sprejem zgodnjih raziskovalnih izidov pri uporabno usmerjenemu raziskovanju.

Raziskovalno skupnost in evropsko industrijo se poziva h krepitvi sodelovanja v okviru evropskih tehnoloških platform, povezanih z IKT. Raziskovalno skupnost se poziva, naj omogoči lažje razširjanje izidov raziskovanja FET zainteresiranim stranem.

Spodbujati je treba sodelovanje industrije pri temeljnem raziskovanju. Predvsem bi bilo treba bolj podpreti visokotehnološka in raziskovalno intenzivna MSP, saj so bistvena za pretvorbo zgodnjih raziskovalnih rezultatov v zgodbe o industrijskem uspehu.

Evropska komisija bo izvajala pobude za podporo visokotehnoloških raziskovalno intenzivnih MSP pri udejstvovanju v raziskavah in uporabi zgodnjih rezultatov multidisciplinarnega raziskovanja z visokim tveganjem.

Evropa bi morala spodbujati znanstveno kulturo svobodne izmenjave in razširjanja multidisciplinarnih znanstvenih spoznanj. Spodbujati bi morala tudi nove pristope h kolektivni izgradnji znanstvenih spoznanj, ki izvirajo iz raziskovanja.

Od leta 2009 FET sodeluje pri pilotni pobudi Evropske komisije o „odprtem dostopu“[26] . Raziskovalno skupnost se poziva k nadgradnji pobud, ki krepijo njene prakse komuniciranja, razširjanja in ustvarjanja znanja.

3.2.6. Omogočanje sodelovanja z vodilnimi v svetu na področju raziskovanja in privabljanje svetovnih talentov v Evropo

Če se želi Evropa spopasti z izzivi temeljnega znanstvenega raziskovanja, bo morala vzpostaviti sodelovanje na vrhunski svetovni ravni. K sodelovanju pri raziskovanju FET bi morala privabiti najboljše znanstvenike z vsega sveta ter jih povabiti, da se nastanijo v Evropi. Morala bi se dejavno udejstvovati in, kjer je za Evropo to koristno, tudi finančno podpirati sodelovanje z najboljšimi raziskovalnimi skupinami po svetu.

Na prednostnih področjih bi morala razvijati partnerstva z neevropskimi agencijami za financiranje. Na svetovni ravni bi morala tudi spodbujati in omogočati sodelovanje med raziskovalnimi skupinami ob njihovem nastajanju ob uporabi pristopa „od spodaj navzgor“. Te pobude bi morale okrepiti odličnost Evrope na področju raziskovanja IKT in njeno vlogo svetovne gonilne sile napredka in inovacij.

Evropska komisija bo sodelovala z neevropskimi agencijami za financiranje, npr. iz ZDA, Kitajske in Rusije, da bi oblikovala mehanizme za podpiranje sodelovanja pri raziskovanju in zgradila zavezništva za spopadanje s svetovnimi izzivi.

4. SKLEPNE UGOTOVITVE

To sporočilo poudarja zavezanost Komisije krepitvi raziskovanj FET na področju IKT v Evropi. Predlaga kombinacijo pobud, ki ne obsega zgolj povečanja vlaganj, temveč tudi boljše usklajevanje in sodelovanje med vsemi zainteresiranimi stranmi ter nove ambiciozne vodilne pobude s področja FET. Države članice se poziva, da podprejo predlagane cilje in strategijo ter spodbujajo nacionalne in regionalne oblasti, univerze in javne raziskovalne organizacije ter zasebne zainteresirane strani k sodelovanju pri pripravah prihodnjih ukrepov.

Cilj strategije je v Evropo privabiti najboljše raziskovalce s celega sveta, povečati vlaganja s strani industrije in spodbujati inovacije. Vlaganja v raziskovanje, ki podpira bodočo IKT, se bodo povrnila s povečanjem dolgoročne konkurenčnosti Evrope.

[1] COM(2008) 800: Evropski načrt za oživitev gospodarstva.

[2] Nanaša se na FET v IKT.

[3] Kot je navedeno v poročilu ISTAG o FET iz novembra 2008.

[4] COM(2009) 116: Strategija za raziskave, razvoj in inovacije na področju IKT v Evropi: kako do izboljšav?

[5] http://ec.europa.eu/invest-in-research/action/2006_ahogroup_en.htm.

[6] Podatki Komisije.

[7] www.agence-nationale-recherche.fr/.

[8] http://cordis.europa.eu/nest/home.html.

[9] http://erc.europa.eu/.

[10] http://www.ecltech.org/.

[11] Izda 50 % vseh specializiranih publikacij v svetovnem merilu v letu 2007 (www.qurope.net).

[12] http://cordis.europa.eu/esprit/home.html.

[13] To raziskovanje je položilo temelje za „more–than–Moore“ in post–CMOS dobo v Evropi.

[14] http://ec.europa.eu/information_society/tl/research/priv_invest/etp/index_en.htm.

[15] Poročilo President’s Council of Advisors on Science and Technology (Predsedniškega organa svetovalcev za znanost in tehnologijo) iz avgusta 2007.

[16] http://www.973.gov.cn/English/Index.aspx.

[17] http://www.vph-noe.eu/.

[18] http://bluebrain.epfl.ch/.

[19] http://cordis.europa.eu/fp7/home_en.html.

[20] http://ec.europa.eu/information_society/tl/research/priv_invest/jti/index_en.htm.

[21] Nadgrajevanje metodologij, kot se jih razvija po dejavnostih „s predvidevanjem“ Skupnega raziskovalnega središča in Inštituta za perspektivne tehnološke študije (http://is.jrc.ec.europa.eu)

[22] COM(2008) 468.

[23] Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo.

[24] ftp://ftp.cordis.europa.eu/pub/fp7/docs/wp/cooperation/ict/c_wp_200901_en.pdf.

[25] http://ec.europa.eu/research/fp6/mariecurie-actions/action/fellow_en.html.

[26] http://ec.europa.eu/research/science-society/open_access.