SL    SL SL 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 5.2.2009 
SEC(2009) 104 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
priložen 
 
SPOROČILU KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU 
  
o akcijskem na črtu Evropske skupnosti za ohranjanje in  
upravljanje morskih psov 
 
POVZETEK OCENE U ČINKA
 
{COM(2009) 40 final} 
{SEC(2009) 103} {SEC(2009) 106} 
SL 2   SL 1. POSTOPKOVNA VPRAŠANJA IN POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI  
Ta ocena u činka se nanaša na predlog sporo čila Komisije Evropskemu parlamentu in 
Svetu o akcijskem na črtu Evropske skupnosti za ohranjanje in upravljanje morskih psov. 
Pri pripravi poro čila so se upoštevali rezultati javnega  in institucionalnega posvetovanja 
ter študije na to temo, ki je bila naro čena pri zasebnem svetovalcu. 
2. OPREDELITEV PROBLEMA  
2.1. Vprašanja, ki zahtevajo ukrepanje 
Čeprav je znano, da so hrustan čnice (morski psi, raže in morske podgane) zelo hitro 
ogrožene zaradi prekomernega ribolova, se je lov nanje v zadnjih desetletjih zelo 
povečal. Na to vplivajo številni dejavniki, zara di katerih se je pomembnost morskega psa 
kot ribolovnega vira pove čala. 
Populacije morskega psa postanejo ob nereguliranem ribolovu na splošno ob čutljive, 
zaradi česar prihaja do velikih niha nj v njihovi velikosti. Pove čanju ulova sledi hiter upad 
populacij, ki se zelo po časi obnavljajo, ko se nato staleži zaš čitijo. Po ocenah 
Mednarodne zveze za ohranitev na rave (IUCN) približno tretjini  evropskih vrst morskega 
psa v vodah EU grozi izumrtje.  
Organizacija za prehrano in kmetijstvo (FAO) je na podlagi Kodeksa odgovornega 
ribištva leta 1999 sprejela mednarodni akcijski na črt za ohranjanje in upravljanje morskih 
psov (IPOA SHARKS). Ta mednarodni na črt temelji na prostovoljni podlagi, vendar se 
vse zadevne države spodbuj a, da ga izvajajo. 
Zato namerava Komisija v za četku leta 2009 sprejeti sporo čilo o akcijskem na črtu 
Skupnosti za ohranjanje in upravljanje morskih psov. 
2.2. Razlogi za problem 
Za hrustan čnice so na splošno zna čilni majhna rodnost, veliki mladi či, počasna rast, 
pozna spolna zrelost, dolga življenjska doba  in visoka stopnja preživetja pri vseh 
starostnih razredi h. Zaradi teh zna čilnosti imajo nizek reproduk tivni potencial in majhno 
zmožnost pove čanja populacije, kar omejuje njihovo sposobnost, da si opomorejo od 
prekomernega ribolova in drugih negativnih u činkov. 
Možnosti upravljanja s staleži hrustan čnic v evropskih vodah in tudi drugje so mo čno 
omejene zaradi pomanjkanja podrobnih info rmacij o ulovu, zavržkih in  iztovoru. Ne le, 
da so prijavljene koli čine ulova, zavržkov in iztovora obi čajno manjše od dejanskih, pa č 
pa je tudi trgovina s proizvodi iz  morskih psov slabo poznana, statisti čni podatki o njej pa 
so pomanjkljivi. 
Eden glavnih problemov pri upravljanju morskih psov v vodah EU je mešani zna čaj 
pridnenega ribolova, zaradi česar je zelo težko sprejeti ukrepe, ki bi zaš čitili morske pse 
in ne bi imeli negativnih posledic za druge  ulovljene vrste. Pomemben dejavnik pri 
problemih upravljanja morskih psov na tem obmo čju je tudi znatna presežna zmogljivost 
SL 3   SL ladjevja, pri katerem manjši morski psi, skati in raže pomenijo prilov pri pridnenem 
ribolovu. 
2.3. Koga to zadeva? 
Akcijski na črt Skupnosti (ANS) bo verjetno im el posledice za veliko število 
zainteresiranih strani. Namen te ocene u činka je dolo čiti gospodarske, okoljske in 
socialne posledice za te zainteresirane strani , in sicer ribolovni in  predelovalni sektor, 
trgovce na drobno, potrošnike ter civilno družbo na splošno. 
2.4. Kako se bo problem razvijal? 
Sprejeti so bili že številni pravni ukrepi za reševanje vprašanj v zvezi z ohranjanjem in 
upravljanjem morskih psov na mednarodni ravni in ravni Skupnosti. Vendar je o čitno, da 
se populacije morskih psov zmanjšujejo. Dejansko stanje ve čine populacij morskih psov 
in skatov je težko oceniti zaradi pomanjkanj a informacij o njihovih staležih, zlasti za 
daljša obdobja. Tako bo verj etno tudi v prihodnje, če ne bodo sprejeti na daljnji ukrepi. 
3. CILJI 
Akcijski na črt ima tri glavne posebne cilje: 
(1) izboljšati poznavanje lova na morske pse in vrst morskih psov ter njihove vloge v 
ekosistemu; 
(2) zagotoviti trajnost usmerj enega lova na morske pse ter ustrezno zakonsko 
ureditev prilova morskih psov pri ribolovu drugih vrst; 
(3) spodbujati usklajenost notranje in zunanj e politike ES v zvezi z morskimi psi. 
Komisija je za doseganje teh posebnih cilje v ANS, kot so dolo čeni v njenem dokumentu 
o posvetovanju, predlagala devet „podro čij ukrepov“ ali op erativnih ciljev. 
4. MOŽNE POLITIKE  
Ocena učinkov v oddelku 5 obravnava tr i glavne možne politike: 
Možna politika A: ohranjanje seda njega stanja brez akcijskega na črta 
Pri tej možni politiki bi se ohranjalo  sedanje stanje brez akcijskega na črta. Še naprej bi se 
uporabljala veljavna zakonodaja Sku pnosti o morskih psih, po potrebi pa bi se prilagodila 
novim okoliš činam ob upoštevanju novih znanstvenih mnenj. 
Možna politika B: številna „podro čja ukrepov“, ki jih je treba obravnavati  
Na podlagi analize u činkov se je število podro čij ukrepov zmanjšalo z devetih, ki so bili 
dani v javno posvetovanje, na pet, ki  združujejo nekatera od prvotnih podro čij. 
Poleg tega so se za vsak ukrep (ali dejavnost) ob ravnavale razli čne možne politike glede 
izvedbe (bolj ali manj stroge). 
SL 4   SL Možna politika C: uporaba strogega previdnostnega na čela 
Sprejetje akcijskega na črta za spremembo sedanjega zakonodajnega okvira Skupnosti z 
uporabo stroge interpreta cije previdnostnega na čela za morske pse in prepovedjo 
kakršnega koli usmerjenega ribolova ali pos rednega ulova morskih psov s strani plovil 
Skupnosti, razen če so bili na podlagi znanstvenega mnenja sprejeti dolo čbe o celotnem 
dovoljenem ulovu in drugi regulativni ukrepi. 
5. ANALIZA U ČINKOV  
5.1. Možna politika A 
Okoljski u činki Če bodo poro čila o vrstah še naprej splošna ali napa čna, ne bo mogo če pripraviti 
usmerjenih na črtov za upravljanje ribištva, s katerimi bi se prepre čil prevelik lov na 
morske pse. 
Kljub večjim prizadevanjem Komisije, ICCAT (Mednarodne komisije za ohranitev 
atlantskega tuna), IOTC (Komisije za tune v Indijskem oceanu) in drugih regionalnih 
organizacij za upravljanje ribištva (RFMO), da se pelagi čni morski psi vklju čijo v oceno 
staležev (zlasti pri lovu na tuna), se lahko z godi, da se bodo nekateri staleži še naprej 
zmanjševali, najob čutljivejšim vrstam pa grozi izumrtje. To bi bilo mogo če preprečiti z 
načrti za obnovitev, ki bi se lahko izvaja li med ohranjanjem sedanjega stanja.  
Z izginotjem klju čnih vrst in poglavitnih predatorjev bi se morski ekosistem omejil, 
biotska raznovrstnost bi se zmanjšala, prav  tako pa tudi funkcionalnost ekosistema.  
Gospodarski 
učinki Špansko, portugalsko in francosko ladj evje za ribolov v oddaljenih vodah so 
gospodarsko najbolj odvisna od lova na morske pse. Zmanjšanje ulova sinjega morskega 
psa, zlasti v Indijskem oceanu, kjer so nje govi staleži „zelo negotovi“ in kjer je „zaradi 
bioloških zna čilnosti …. sinji morski pes ogrožen zaradi prekomernega ribolova“ (IOTC, 
2007), bi lahko imelo u činek zlasti na ladjevja za ribolov s površinskimi parangali. 
Čeprav po ocenah ICCAT ulov sinjega morske ga psa v severnem in južnem Atlantiku 
presega biomaso pri najve čjem trajnostnem donosu (ICCAT, 2005), se ulov na enoto 
napora dolgoro čno zmanjšuje.  
Ladjevje EU ima dolo čene koristi od ulova morskega psa v severnem Atlantiku, čeprav 
te predstavljajo le relativno ma jhen delež celotne proizvodnje. 
Zelo verjetno je, da se bo ulov zaradi okrnitve staležev dolgoro čno zmanjšal, kar bo 
vplivalo na ribolovni in predelovani podsektor. 
Ta možna politika nima posebnega gospodarskega u činka za nadzorne organe držav 
članic EU, čeprav bi se lahko dolgoro čno to spremenilo.  
Socialni u činki Na splošno je za zaposlovanje najpomembne jši mešani ribolov v severnem Atlantiku, 
čeprav je socialna odvisnost (v smislu  vrednosti iztovora na zaposlenega) ve čja pri 
ladjevju za ribolov v oddaljenih vodah. U činki bi bili glede na obseg in verjetnost najbrž 
srednje veliki.  
Nekatere regije NUTS-2 v EU so še posebej odvisne od ribolova, tudi na morske pse, 
zlasti Galicija, Bretanja, severovzhodna Škotska,  Škotsko višavje in otoki ter Algarve, in 
bi jih lahko zmanjšanje ulova morskih psov v socialnem smislu zelo prizadelo. Na takih 
območjih bi bili u činki verjetno veliki tako, kar zadeva obseg kot tudi verjetnost.  
Možnosti za udeleženost zainteresiranih stra ni v sektorskem upravljanju bi ostale 
omejene, zaradi česar bi se stanje staležev verjetno še poslabšalo.  
Tveganja in 
kompromisi  Kratko- in srednjero čno so tveganja minimalna. 
Če ANS ne bo sprejet, bo javno mnenje ne gativno, saj je to vprašanje postalo zelo 
pomembno v mednarodnem tisku, ne katere druge strani, na primer US NMFS, pa so v 
zadnjem času dosegle napredek na tem podro čju. 
SL 5   SL  
5.2. Možna politika B 
okoljski u činki Velik pozitiven u činek na sposobnost upravljanja staležev in izvajanje 
ukrepov, ki se nanašajo na ob čutljive ali ogrožene vrste. 
Verjetno izboljšanje stanja staležev in posledi čne ekološke koristi, 
vendar dolgoro čno. 
Ti učinki bi bili verjetno majhni do srednje veliki glede obsega in veliki 
glede verjetnosti.  
gospodarski 
učinki Mnogi ukrepi bi regulativnim organom verjetno povzro čili neposredne 
stroške, ki pa bi bili pod manj strogimi regulativnimi pogoji nižji (npr. 
3,7 milijona EUR ob opazovanju s 40-odstotnim obsegom ter 9,26 
milijona EUR ob opazovanju s 100-odstotnim obsegom). U činki bi bili 
večinoma srednje veliki do veliki glede na obseg in veliki glede na 
verjetnost.  
Dodatno zbiranje podatkov verj etno ne bi imelo negativnih 
gospodarskih u činkov. 
S tem pristopom bi se ohranile  sedanje gospodarske koristi.  
socialni u činki Vse zainteresirane strani bi imele pozitivne neposredne koristi, in sicer 
kratko-, srednje- in dolgoro čno, dolgoro čno pa tudi posredne socialne 
koristi. U činki bi bili ve činoma srednje veliki glede na obseg in veliki 
glede na verjetnost.  Področje 
ukrepov 1: 
boljše 
prepoznavanj
e in poro čanje 
tveganja in 
kompromisi  Odziv zainteresiranih strani bi bil zelo ugoden, čeprav porazdeljen med 
bolj in manj strogi možni politiki.  
Tveganja so povezana s sprejemlji vostjo in prevzemanjem ukrepov s 
strani pogodbenic regionalnih organizacij za upravljanje ribištva, ki 
niso članice EU (na obmo čjih, ki jih urejajo regionalne organizacije za 
upravljanje ribištva, predstavlja ulov plovil iz EU le delež ulova drugih plovil).
 
okoljski u činki Zelo pozitivni, zlasti za ob čutljive in ogrožene vrste, z majhnim do 
srednje velikim obsegom in srednje veliko do veliko verjetnostjo.  
gospodarski 
učinki Negativni v smislu visokih povezanih stroškov, čeprav večinoma 
kratkoročni, dolgoro čno pa verjetno pozitivni z gospodarskimi koristmi 
za izvajalce. U činki srednje veliki glede na obseg in veliki glede na 
verjetnost.  
Dolgoročen pozitiven posreden gospodarski u činek zaradi ohranjanja 
ali obnove staležev.  
socialni u činki Pozitivni neposredni u činki, in sicer kratko-, srednje- in dolgoro čno, 
zlasti zaradi pove čanja zmogljivosti. Mnogi posredni u činki zaradi 
ohranjanja ali pove čanja dohodkov iz ulova morskih psov. U činki 
srednje veliki glede na obseg in veliki glede na verjetnost.  Področje 
ukrepov 2: 
znanstveno 
utemeljeni 
ukrepi za 
ohranjanje  
tveganja in 
kompromisi  Odziv zainteresiranih strani bi bil zelo ugoden. 
Določeno tveganje v zvezi s sprejemljivostjo in prevzemanjem ukrepov 
s strani pogodbenic regionalnih organizacij za upravljanje ribištva, ki niso članice EU, pri staležih, ki so razširjeni na odprto morje.
 
okoljski u činki Manjša umrljivost zaradi zavržkov in ve čja selektivnost, pa tudi 
natančnejše poro čanje. Učinki bi bili majhni glede na obseg in srednje 
veliki glede na verjetnost.  Področje 
ukrepov 3: 
večja 
ozaveščenost 
zainteresirani
h strani  gospodarski 
učinki Predvsem kratkoro čni neposredni stroški za EU in države članice, 
vendar pozitiven u činek za izvajalce. U činki srednje veliki glede na 
obseg in veliki glede na verjetnost.  
Dolgoročne pozitivne gospodarske koristi za vse zainteresirane strani.  
SL 6   SL socialni u činki Pozitivni neposredni socialni u činki, in sicer kratko-, srednje- in 
dolgoročno, zaradi boljšega znanja zainteresiranih strani in njihove 
udeleženosti v sektorskem upravljanju. 
Mnoge posredne koristi zaradi ohranjanja ali pove čanja dohodkov iz 
ulova morskih psov.  
tveganja in 
kompromisi  Odziv zainteresiranih strani bi bil zelo ugoden. Tveganje izhaja iz sprejemljivos ti in prevzemanja ukrepov s strani 
pogodbenic regionalnih organizacij za upravljanje ribištva, ki niso članice EU, pri staležih, ki se raztezajo na odprto morje.
 
okoljski u činki Zelo pozitiven neposreden u činek v smislu ohranjanja staležev in 
biotske raznovrstnosti. S „strožjimi“ možnimi politikami (npr. takojšnja 
uvedba previdnostnih celotnih dovoljenih ulovov) so mogo če enake 
koristi, vendar v krajšem času. Učinki veliki glede na obseg in 
verjetnost.  
gospodarski 
učinki Negativni kratkoro čni učinki za ribolovni in predelovalni sektor, ki so 
lahko veliki v primeru ladjevja, ki je  zelo odvisno od tega ribištva. 
Večina stroškov bi se dolgoro čno zmanjšala. U činki srednje veliki 
glede na obseg in veliki glede na verjetnost.  
Posredni u činki bi bili dolgoro čno zelo pozitivni, saj bi se staleži 
obnovili, nadzor pa bi popustil.  
socialni u činki Neenakomerni, vendar precejšnji kratko- in srednjero čni negativni 
učinki, zlasti za ribolovni in predelovani sektor. U činki srednje veliki 
glede na obseg in veliki glede na verjetnost.  
Mnoge posredne koristi zaradi ohranjanja ali pove čanja dohodkov iz 
ulova morskega psa, zlasti dolgoro čno. Področje 
ukrepov 4: 
prilagoditev 
ribolovnih 
naporov in 
ulovov 
razpoložljivi
m virom  
tveganja in 
kompromisi  Vse zainteresirane strani  podpirajo ta pristop, čeprav je njihov odziv 
odvisen od zna čaja izvedbenih ukrepov (npr. neposredna ali postopna 
uvedba).  
okoljski u činki Velik učinek za nekatere vrste, zlasti sinjega morskega psa in 
atlantskega maka, pri katerih je trenutno najve č odstopanj v zvezi z 
odstranjevanjem plavuti. U činki srednje veliki glede na obseg in 
verjetnost.  
gospodarski 
učinki Učinek predvsem za ladjevje za ribolov v oddaljenih vodah, ki 
uporabljajo odstopanja iz Uredbe št . 1185/2003. Visoka verjetnost in 
majhen do srednje velik obseg.  
Stroški spremljanja in nadzora bi se pove čali, vendar verjetno ne zelo.  
socialni u činki Kratkoročni negativni u činki srednje velikega obsega, zlasti za ladjevje 
za ribolov v oddaljenih vodah in doma ča pristaniš ča (npr. Galicija).  Področje 
ukrepov 5: 
čim večje 
zmanjšanje 
odpadkov in 
zavržkov  
tveganja in 
kompromisi  Javno mnenje je, da so potrebni ne kateri ukrepi, vendar obstaja 
tveganje, da druge strani ne bodo ukrepale in da se bodo ribolovni 
napori prenesli na druge ob čutljive vrste.  
 
5.3. Možna politika C 
Okoljski 
učinki Podobni kot pri možni politiki B, vendar  v krajšem obdobju. Velik obseg in velik 
učinek. 
Ta možna politika bi bila koristna predvsem za obnovo staležev v severovzhodnem Atlantiku.  
Gospodarski 
učinki Neizogibni bi bili veliki ne gativni kratko- do srednjero čni gospodarski u činki, saj bi 
lahko v nekaterih primerih usmerjeni in mešani ribolov postala nedonosna.  
SL 7   SL Brez dobi čka od lova na morske pse (pribl. 25 %),  bi postalo ladjevje EU za ribolov 
s parangalom v oddaljenih vodah nedonosno (samo v primeru, da ne bi bilo ulova). 
Dolgoročno bi bila lahko ta možna politika pozitivna za vse udeležene strani, če se 
bodo staleži obnovili v taki meri, da bodo mogo či previdnostni celotni dovoljeni 
ulovi. 
Socialni 
učinki Kratko- do srednjero čni negativni socialni u činki na nekaterih obmo čjih severnega 
Atlantika in Sredozemlja, ki so odvisna od ribištva. 
Velik negativen kratko- do srednjero čen socialni u činek za omejeno število doma čih 
pristanišč, ki so zelo odvisna od ribištva, in povezane procese za ladjevje za ribolov 
v oddaljenih vodah. 
Tveganja in 
kompromisi  Zaradi velikih kratkoro čnih učinkov bi tej možni politiki zel o nasprotovala sektor in 
politika. 
Koristi skupnih staležev na odprtem morju in  v vodah tretjih držav  bi bile manjše, če 
države pogodbenice regionalnih organiz acij za upravljanje ribištva ne bi 
izpolnjevale zahtev ali sprejele ukrepov. 
5.4. Primerjava u činkov 
Učinki Možna 
politika  okoljski  gospodarski  socialni  
Možna 
politika 
A • nenehno upadanje 
številčnosti mnogih 
vrst morskih psov ter poslabšanje ekosistema • majhen kratko- do 
srednjeročni učinek, ki 
pa bi se s časoma 
povečal  • majhen kratko- do 
srednjeročni učinek, ki 
pa bi se s časoma 
povečal 
Možna 
politika 
B 
p. o. 1  • boljše upravljanje, 
zlasti ogroženih/ob čutljivih 
vrst • majhen negativen 
učinek na sektor, 
vendar draga izvedba 
 • nekatere neposredne 
koristi za vse, in sicer kratko-, srednje- in dolgoročno 
Možna 
politika 
B 
p. o. 2  • boljše upravljanje, 
zlasti 
ogroženih/ob čutljivih 
vrst • kratkoročno visoki 
neposredni stroški, 
zatem pa posredne koristi  • povečanje zaposlenosti 
in zmogljivosti v 
javnem sektorju 
Možna 
politika 
B 
p. o. 3  • koristi omejene na 
vrste, pri katerih je 
verjetna intervencija  • kratkoročno nekateri 
neposredni stroški, 
zatem pa posredne koristi  • posredne koristi prek 
večjih možnosti 
zainteresiranih strani za sektorsko upravljanje 
Možna 
politika 
B 
p. o. 4  • zelo pozitivni, zlasti pri 
strožjih možnih politikah • negativni kratkoro čni 
učinki na ribolovni in 
predelovalni sektor, ki pa se bodo dolgoro čno 
izboljšali • lokalizirani, vendar 
veliki kratko- do srednjeročni učinki za 
odvisna obmo čja, ki pa 
se bodo dolgoro čno 
izboljšali 
SL 8   SL Možna 
politika 
B 
p. o. 5  • velik u činek za 
nekatere vrste • možni u činki za 
ladjevje za ribolov s 
parangali v oddaljenih vodah  • možni u činki za 
ladjevje za ribolov s 
parangali v oddaljenih vodah  
Možna 
politika 
C • podobni kot pri možni 
politiki B, vendar v 
krajšem obdobju • kratko- in srednjero čno 
veliki negativni u činki • kratko- in srednjero čno 
veliki negativni u činki 
6. PRIMERJAVA MOŽNIH POLITIK  
Proučene so možnosti za uporabo akcijskega na črta za morske pse, skupaj z njihovimi 
učinki. 
Očitno je, da števil čnost mnogih populacij morskih psov upada, zato se EU z uporabo 
možne politike A  ne bi mogla u činkovito in pravo časno sistemati čno lotiti reševanja 
sedanjega stanja, ki bi la hko tako postalo nesprejemljivo. 
Možna politika C  bi bila ob popolni uporabi in upoštevanju zelo u činkovita pri doseganju 
ciljev glede podatkov in upravljanja. Vendar za radi zgoraj navedenih slabosti ta možna 
politika ne more biti najboljša. 
V oceni u činkov je zato kot najboljša možna po litika navedena spremenjena razli čica 
možne politike B.  Glavni elementi te možne politike so ukrepi za zbiranje podatkov in 
znanstvenih mnenj, ukrepi za upravljanje in tehni čni ukrepi ter nadaljnje omejitve v zvezi 
z odstranjevanjem plavuti pri morskih psih. 
7. SKLEPNE UGOTOVITVE  
Če bi se sedanje stanje dolgoro čno ne bo spremenilo, se bodo pove čevali z njim povezani 
negativni u činki. Ukrepi v okviru možne politike B, kot je bila spremenjena, bi morali v 
veliki meri omogo čiti, da se ti u činki odpravijo, zlas ti v vodah Skupnosti, in sicer brez 
nesprejemljivih socialnih in gos podarskih kratko- in srednjero čnih učinkov.