·gradnja zmogljivosti in tehnična pomoč za organizacije gostiteljice in organizacije pošiljateljice,

·krepitev odpornosti in obvladovanje tveganja nesreč v ranljivih ali nestabilnih državah ali državah, ki so jih prizadele nesreče, in v pozabljenih krizah,

Dejavnosti, opisane v tem poročilu, temeljijo na letnem delovnem programu za izvajanje pobude Prostovoljci EU za humanitarno pomoč v letu 2017, ki ga je Komisija sprejela v skladu s členom 21(3) Uredbe (EU) št. 375/2014 in členom 84(2) finančne uredbe. Proračun za izvajanje pobude je bil določen na 20 972 000 EUR, predvideni pa so bili naslednji cilji:

Poročilo temelji na podatkih, ki so bili zbrani in preučeni v skladu z okvirom za spremljanje izvajanja ukrepov v okviru pobude. Okvir sta skupaj pripravili in se o njem dogovorili Komisija ter Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo (EACEA), ki je odgovorna za upravljanje večine dejavnosti pobude.

To poročilo opisuje izvajanje pobude Prostovoljci EU za humanitarno pomoč v letu 2017. Pripravljeno je v skladu s členom 27 Uredbe (EU) št. 375/2014, ki določa, da Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži letna poročila, v katerih preuči napredek pri izvajanju navedene uredbe. Prejšnja poročila so na voljo na spletu.

Kot je predvideno v Lizbonski pogodbi, je Evropska unija (EU) leta 2014 začela pobudo Prostovoljci EU za humanitarno pomoč. Cilj pobude je prispevati h krepitvi zmogljivosti EU za zagotavljanje humanitarne pomoči, ki temelji na potrebah, ter zmogljivosti in odpornosti ranljivih skupnosti oziroma skupnosti, ki so jih prizadele nesreče, v državah nečlanicah EU. Hkrati evropskim državljanom omogoča, da s sodelovanjem pri humanitarnih ukrepih v teh državah izrazijo solidarnost z ljudmi v stiski.

·certificiranje organizacij pošiljateljic in organizacij gostiteljic,

·razvoj ter vzdrževanje platforme za prostovoljce EU za humanitarno pomoč, namenjene registraciji, mreženju, spletnemu prostovoljstvu in učenju, ter izvajanje ukrepov ozaveščanja in komunikacijskih ukrepov,

·izvedba vmesne ocene izvajanja pobude Prostovoljci EU za humanitarno pomoč.

III. Ukrepi, izvedeni leta 2017

Ukrepi, opisani v oddelkih 1–4 spodaj, se prenesejo na Izvajalsko agencijo za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo (EACEA), izvaja pa jih v sodelovanju s Komisijo.

Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo je pristojna za razpise za zbiranje predlogov, razpise za zbiranje ponudb, upravljanje pogodb ter izvrševanje ustreznih proračunskih sredstev v skladu z letnimi delovnimi programi, ki jih sprejme Komisija. Na področju operativnega upravljanja je Komisija še vedno neposredno odgovorna za oblikovanje in vzdrževanje mreže partnerjev in prostovoljcev ter spletne platforme, pa tudi za komuniciranje in vmesno oceno pobude, izvedeno leta 2017.

1.Napotitev

Napotitev prostovoljcev EU za humanitarno pomoč na humanitarne projekte v države, ki so jih prizadele nesreče, državljanom EU in njenim rezidentom za daljši čas ponuja konkretno priložnost, da izrazijo solidarnost z ljudmi v stiski. Napotitve na prostovoljsko delo s polnim delovnim časom v tretje države podpira spletno prostovoljstvo, ki je državljanom na voljo povsod po svetu.

Od razpisa za zbiranje predlogov iz leta 2015 je bilo v okviru dveh projektov napotenih 44 prostovoljcev EU za humanitarno pomoč, od razpisa iz leta 2016 pa je bilo v okviru štirih projektov napotenih 162 prostovoljcev EU za humanitarno pomoč. Tako je bilo do konca leta 2017/začetka leta 2018 v 28 držav napotenih skupaj 206 prostovoljcev EU za humanitarno pomoč. Prostovoljci EU za humanitarno pomoč so bili napoteni v države po vsem svetu razen v tiste, kjer potekajo oboroženi spopadi. Število prostovoljcev kljub povečevanju močno zaostaja za prvotnim ciljem 4 000 prostovoljcev EU za humanitarno pomoč do leta 2020. Eden od razlogov za to so ovire pri sodelovanju, kot je certificiranje organizacij ali potreba po vzpostavitvi partnerstev z drugimi organizacijami, da se lahko zaprosi za financiranje EU. V vmesni oceni pobude Prostovoljci EU za humanitarno pomoč so bile glede tega navedene podrobne ugotovitve.

Prostovoljci EU za humanitarno pomoč imajo različne vrste izobrazbe in so dobro usposobljeni, kar odraža na potrebah temelječ pristop k določitvi napotitev prostovoljcev in izboru potencialnih prostovoljcev EU za humanitarno pomoč. Najpogosteje so bila zahtevana znanja in spretnosti s področja obvladovanja tveganja nesreč, komuniciranja, financ in računovodstva, vodenja projektov in prilagajanja podnebnim spremembam, enakosti spolov in razvoja lokalnih skupnosti.