ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
P6_TA(2005)0307

Izvozna nadomestila za živo govedo tretjim državam

Izjava Evropskega parlamenta o izvoznih nadomestilih za živo govedo tretjim državam

Evropski parlament,

- ob upoštevanju člena 116 svojega Poslovnika,

A. ob upoštevanju, se vsako leto izvozi približno 200000 glav živega goveda iz EU v Libanon in Egipt,

B. ob upoštevanju, da je bilo v zadnjih letih za te živali plačanih približno 60 milijonov EUR izvoznih nadomestil in ker je v letu 2005 za izvozna nadomestila na razpolago 77 milijonov EUR,

C. zaskrbljen, ker lahko trajajo prevozi tudi do 10 dni, ker se ob prihodu z živalmi ravna in se klanje izvaja na načine, ki so v EU nezakoniti in ker so posledično živali izpostavljene hudemu trpljenju,

D. zaskrbljen, ker se obstoječa zakonodaja ne izvaja in je tudi neustrezna za zaščito dobrobiti živali,

1. potrjuje, da EU obravnava živali kot čuteča bitja;

2. poziva Svet in Komisijo, da takoj in trajno ukineta sistem plačil izvoznih nadomestil za izvoz goveda v tretje države;

3. poziva, da se javna sredstva namesto tega uporabijo za postopke, ki spodbujajo in ščitijo dobrobit živali;

4. naroči svojemu predsedniku, naj to izjavo skupaj z imeni podpisnikov posreduje Svetu in Komisiji:

--------------------------------------------------
5.

ugotavlja, da so bili od 1 425 000 000 EUR v prispevkih v naravi in denarnih prispevkih, ki jih za operativne dejavnosti Skupnega podjetja IMI 2 prispevajo predstavniki industrije, sporočeni in potrjeni prispevki v naravi v znesku 317 206 000 EUR in denarni prispevki v znesku 20 717 000 EUR, dodatno pa še 7 064 000 EUR denarnih prispevkov in 34 972 000 EUR prispevkov v naravi pridruženih članov; ugotavlja, da so posledično prispevki predstavnikov industrije in pridruženih partnerjev Skupnemu podjetju IMI 2 za dejavnosti programa Obzorje 2020 konec leta 2020 znašali skupno 379 959 000 EUR, medtem ko so skupni denarni prispevki Unije znašali 643 180 000 EUR; priznava, da so pravila o vnaprejšnjem financiranju določena v finančni uredbi in vzorčnem sporazumu o nepovratnih sredstvih, ter pričakuje, da bodo prispevki industrije do konca delovanja Skupnega podjetja IMI 2 ustrezali prispevku Unije na ravni programa; ugotavlja, da stopnja izvrševanja sredstev za prevzem obveznosti in sredstev za plačila v okviru proračuna, ki je bil za leto 2020 na voljo za projekte programa Obzorje 2020, znaša 100 % oziroma 99,7 %; ugotavlja, da se je leta 2020 v Skupnem podjetju IMI 2 izvajalo 92 projektov, od katerih se jih je šest zaključilo do 31. decembra 2020; ugotavlja, da so se leta 2020 zaradi sklenitve 19 novih sporazumov o nepovratnih sredstvih za Skupno podjetje IMI 2, vključno z 8 projekti za izredni razpis za zbiranje predlogov v zvezi z zdravljenjem in diagnostiko koronavirusa, prevzete obveznosti povečale za 200 400 000 EUR (financiranje Unije) in 182 300 000 EUR (prevzete obveznosti industrije in pridruženih partnerjev);
80.

pozdravlja, da je ESZD po izstopu Združenega kraljestva iz Unije 31. januarja 2020 končno odprla delegacijo EU v Londonu in oddelek za Združeno kraljestvo v strukturi svojega sedeža; vendar obžaluje zamudo pri podelitvi diplomatskega statusa uslužbencem Parlamenta, ki delajo v pisarni za stike v Londonu, in začetno zavrnitev ESZD, da bi to vprašanje zadovoljivo rešila; razume, da sporazum o ustanovitvi nadomešča vse začasne določbe in zagotavlja, da imajo delegacija v Londonu, njeni uslužbenci in nepremičnine privilegije in imunitete, ki so enakovredne tistim iz Dunajske konvencije, na podoben način kot drugih 144 delegacij in uradov; obžaluje, da se je ESZD pogajala o osnutku sporazuma o ustanovitvi z organi Združenega kraljestva, ne da bi se posvetovala s Parlamentom; poudarja, da pošiljanje rednih posodobitev Parlamentu namesto ustreznega posvetovanja s Parlamentom ne izpolnjuje obveznosti ESZD glede ustrezne podpore in sodelovanja, kot je določeno v členu 3(4) sklepa o ustanovitvi ESZD; ugotavlja, da je bilo do konca leta 2020 zasedenih skoraj 40 (vključno z osebjem na delu v tujini in lokalnimi uslužbenci) od 43 delovnih mest, ki so bila na voljo skupaj; se zaveda, da delegacija deluje v stavbi, ki pripada Uniji in sta jo v preteklosti uporabljala predstavništvo Evropske komisije in pisarna Evropskega parlamenta za stike;
5.

v zvezi z nadaljnjimi ugotovitvami iz prejšnjih let ugotavlja, da je inštitut opredelil priložnosti za izmenjavo virov, razvoj sinergij in povečanje sodelovanja z drugimi agencijami Unije, da bi se izboljšala učinkovitost; zlasti pozdravlja, da so bili leta 2020 podpisani trije memorandumi o soglasju v zvezi s storitvami usposabljanja, praksami javnega naročanja, izmenjavo vsebin in upravljanjem človeških virov z Uradom Evropske unije za intelektualno lastnino, Evropskim organom za zavarovanja in poklicne pokojnine ter Agencijo Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj; poleg tega ugotavlja, da inštitut želi sodelovati v projektu, ki ga izvaja madžarska vlada in katerega cilj je zagotoviti skupne pisarniške prostore za vse mednarodne organizacije s sedežem v Budimpešti; poziva inštitut, naj organu za podelitev razrešnice poroča o napredku pri teh partnerstvih;
9.

poudarja, da ima organ pomembno vlogo pri razvoju regulativnega in praktičnega okvira Unije za trajnost, ki je potreben za izpolnitev političnih ambicij in spoštovanje tesnega časovnega razporeda evropskega zelenega dogovora; v zvezi s tem ugotavlja, da se sprememba Uredbe (EU) št. 1093/2010, uvedena z Uredbo (EU) 2019/2175 Evropskega parlamenta in Sveta, ki organu nalaga, da upošteva trajnostne poslovne modele in vključevanje okoljskih, socialnih in upravljavskih dejavnikov na področju dejavnosti kreditnih institucij, finančnih konglomeratov, investicijskih podjetij, plačilnih institucij in institucij elektronskega denarja, v obsegu, potrebnem za zagotovitev učinkovitega in doslednega izvajanja njegovega mandata, uporablja od 1. januarja 2020; v zvezi s tem ugotavlja, da je Komisija organ pooblastila, da oceni, ali bi bila upravičena namenska bonitetna obravnava izpostavljenosti, povezanih s sredstvi in dejavnostmi z okoljskimi ali socialnimi cilji ali obema vrstama ciljev, izda smernice za upravljanje okoljskih, socialnih in upravljavskih tveganj s strani bank ter oceni, kako bi lahko podprli zelena posojila za prebivalstvo in zelene hipoteke; poziva organ, naj v okviru svojega mandata in v določenih rokih hitro obravnava vse zgoraj navedene vidike;
9.

v zvezi z nadaljnjim ukrepanjem na podlagi poročila o razrešnici za leto 2019 ugotavlja, da ima agencija nekaj težav pri tem, kako zaposliti, pritegniti in obdržati ustrezno usposobljeno osebje; ugotavlja, da je glavni problem pri zapolnjevanju prostih delovnih mest v agenciji nizek korekcijski koeficient, ki se uporablja za plače uslužbencev v Grčiji, in primanjkljaj strokovnjakov na trgu informacijske varnosti v Uniji; pozdravlja socialne ukrepe, ki jih je agencija uvedla za povečanje privlačnosti in zmanjšanje letne fluktuacije zaposlenih; poziva agencijo, naj to vprašanje ohrani na dnevnem redu in ga po potrebi obravnava prek mreže agencij EU;
30.

obžaluje dolgotrajne zamude pri imenovanju uradnika in opazovalcev za temeljne pravice s strani izvršnega direktorja, na katere je opozorila delovna skupina, sploh ker je izvršni direktor razširil svoj kabinet; ugotavlja, da je uradnik za temeljne pravice v agenciji nastopil funkcijo 1. junija 2021; poudarja, da se je kadrovski načrt agencije zmanjšal s 377 delovnih mest AD na 275 delovnih mest AD v letu 2020; priznava, da je to vplivalo na celotno kadrovsko strukturo, tudi na zaposlitev 40 opazovalcev za temeljne pravice; je seznanjen z izjavo izvršnega direktorja agencije, da je bilo zaposlenih prvih 20 opazovalcev za temeljne pravice in da se bodo začeli usposabljati 1. junija 2021, poteka pa tudi že imenovanje preostalih 20 opazovalcev; je zaskrbljen, ker je bilo pet izmed teh 20 opazovalcev zaposlenih v razredu AD 7, preostalih 15 pa v razredu AST 4; opozarja, da je Parlament v poročilu delovne skupine za nadzor Frontexa poudaril, da lahko nižji razred vpliva na pooblastila, neodvisnost opazovalcev ter dostop do tajnih in občutljivih informacij ter s tem na njihovo učinkovitost; opozarja, da bi morala agencija vseh 40 opazovalcev zaposliti v razredu AD, da bi zagotovila najboljše znanje in veščine ter njihovo ustrezno vključitev v operacije; opozarja, da korekcijski količnik za zaposlene v več agencijah ostaja nizek, in se zaveda, da lahko nižje plače odvrnejo evropske kandidate in povzročijo težave pri zaposlovanju v nekaterih agencijah; je seznanjen, da je delovna skupina za nadzor Frontexa izrazila ostro kritiko na račun nepotrebnega zavlačevanja pri zaposlovanju opazovalcev za temeljne pravice, ki ga je povzročil izvršni direktor; ponavlja, da Uredba (EU) 2019/1896 določa, da je treba do 5. decembra 2020 zaposliti vsaj 40 opazovalcev za temeljne pravice; je zelo zaskrbljen, ker ta obveznost ostaja neizpolnjena, in vztraja, da mora agencija pravočasno in brez nadaljnjega odlašanja zaposliti še preostalih 20 opazovalcev v razredu AD, da bodo imeli ustrezen položaj za neodvisno opravljanje svojih nalog; zlasti opominja na ugotovitev delovne skupine, da je treba opazovalcem nujno omogočiti neomejen in nenapovedan dostop do ustreznih točk, sredstev in informacij; poudarja tudi, da morajo države članice v celoti sodelovati z uradnikom za temeljne pravice in predložiti dokaze o primerih, ki se preiskujejo; želi pojasnilo o izjavi agencije, da bo preostalih 20 opazovalcev za temeljne pravice zaposlila z rezervnega seznama kandidatov v razredu AD 7, ko bo dobila ustrezna dodatna delovna mesta zanje, medtem ko je Komisija zatrdila, da ji je potrebna delovna mesta v razredu AD 7 že dodelila;
10.

ugotavlja, da so upravni odhodki Nizozemske za izvajanje ESPG začeli teči 1. februarja 2021 in da so torej odhodki za priprave, upravljanje, informiranje in obveščanje javnosti ter nadzor in poročanje med 1. februarjem 2021 in 1. avgustom 2023 upravičeni do finančnega prispevka iz ESPG;
A.

ker je Unija vzpostavila zakonodajne in proračunske instrumente za dodatno podporo delavcem, ki so jih prizadele posledice globalizacije ter tehnoloških in okoljskih sprememb, kot so spremembe v svetovnih trgovinskih tokovih, trgovinski spori, znatne spremembe v trgovinskih odnosih Unije ali sestavi notranjega trga ter finančna ali gospodarska kriza, pa tudi prehod na nizkoogljično gospodarstvo, ali posledice digitalizacije ali avtomatizacije;
54.

poudarja, da v institucijah Unije po koncu zaposlitve v javnem sektorju vedno znova prihaja do nasprotja interesov v zvezi s pojavom „vrtljivih vrat“; poziva ESZD, naj učinkovito in dosledno uporablja kadrovske predpise, zlasti člen 16 in druga veljavna pravila, da bi preprečila nasprotja interesov, zlasti – vendar ne izključno – pri višjih uradnikih in napotenih nacionalnih strokovnjakih; je zaskrbljen zaradi nedavnih primerov pojava „vrtljivih vrat“ in poziva ESZD, naj sistematično pregleduje potencialno problematične prehode v zasebni sektor ali organizacije iz tretjih držav in naj še naprej spremlja zaposlitev nekdanjega višjega uradnika do konca obveznega prehodnega obdobja;
57.

poziva Računsko sodišče, naj posreduje informacije o izidu treh pritožb o nadlegovanju, ki so bile vložene in raziskane v letu 2019; ugotavlja, da so bile obravnavane v skladu s postopki, določenimi v politiki za ohranjanje zadovoljivega delovnega okolja ter boj proti psihološkemu in spolnemu nadlegovanju; kar zadeva odhodke priznava, da so preiskave teh primerov potekale interno in da zato niso nastali dodatni stroški; pozdravlja namero, da se politika Računskega sodišča o zaščiti zaposlenih pred nadlegovanjem oceni vsake tri leta in da naj bi bilo to narejeno leta 2020;
12.

na podlagi poročila Računskega sodišča ugotavlja, da je skupno podjetje do konca leta 2019 izvršilo 76 % sredstev za plačila, ki so bila na voljo za projekte v okviru programa Obzorje 2020, in da je vnaprejšnje financiranje projektov, izbranih na javnem razpisu v letu 2018, predstavljalo 62 % vrednosti plačil za operativne dejavnosti v proračunskem letu; ugotavlja, da je izvrševanje sredstev za plačila leta 2019 v primerjavi z letom 2018 napredovalo, čeprav so bila nekatera redna poročila oddana z zamudo, zneski nekaterih zahtevkov za povračilo stroškov pa so bili nižji od pričakovanj; ugotavlja, da vsakoletna priprava večletne napovedi operativnih sredstev za plačila in zadnjega letnega razpisa v letu 2020 prinaša več izzivov in večji obseg transakcij, saj več projektov poteka vzporedno; poziva skupno podjetje, naj to pozorno spremlja, da ne bi prišlo do zaostankov, zamud pri plačilih in pomanjkanju osebja, kar bi lahko resno vplivalo na delovno obremenitev; poziva skupno podjetje, naj izdela strategijo za zvišanje stopnje izvrševanja sredstev za plačila;
59.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da nekatere agencije na svojih spletnih mestih še vedno niso objavile življenjepisov in izjav o interesih članov upravnih odborov, vodilnih uslužbencev in napotenih strokovnjakov; obžaluje, da nekatere agencije še vedno objavljajo izjave o neobstoju nasprotij interesov; poudarja, da člani uprave in vodilni uslužbenci ne bi smeli sami potrjevati, da nimajo nasprotij interesov; ponovno poziva, naj začnejo vse agencije uporabljati enoten vzorec izjav o interesih; poudarja, da je treba poostriti obstoječa pravila, izboljšati njihovo izvajanje in spodbujati poenotenje pri ocenjevanju in reševanju nasprotij interesov in izmeničnega zaposlovanja v javnem in zasebnem sektorju v vseh institucijah, agencijah in drugih organih Unije; poziva države članice, naj poskrbijo, da bodo vsi napoteni strokovnjaki objavili svoje izjave o interesih in življenjepise na ustreznih spletnih mestih agencij;
3.

je seznanjen, da agencija uporablja nekatera orodja, kot so ključni kazalniki uspešnosti, da bi ocenila dodano vrednost, ki jo zagotavljajo njene dejavnosti in druga orodja za izboljšanje upravljanja proračuna, kot so povečanje števila sklicevanj na agencijo v dokumentih Unije, odstotek pisnih formalnih in neformalnih prispevkov k osnutku zakonodaje Unije, ki so jih sprejele institucije Unije, ter izvrševanje proračuna; je seznanjen, da je agencija v letnem delovnem programu za leto 2019 opredelila 90 ključnih kazalnikov uspešnosti, kar pomeni 24-odstotno zmanjšanje teh kazalnikov v primerjavi s kazalniki, opredeljenimi v letnem delovnem programu za leto 2018; je seznanjen, da je bila stopnja uspešnosti 65 ključnih kazalnikov uspešnosti, ki so bili ustrezni, merljivi in jih je bilo mogoče oceniti, 71-odstotna in da preostalih 29 % ni bilo doseženih zaradi razlogov, na katere agencija ni mogla vplivati, zato bo ponovna ocena uporabe teh ključnih kazalnikov uspešnosti opravljena v prihodnjih letnih delovnih programih;
32.

ugotavlja, da je upravni odbor novembra 2018 sprejel novi okvir notranje kontrole organa, ki se uporablja od januarja 2019; ugotavlja, da je bila za organ v novem okviru notranje kontrole opravljena prva letna ocena celotnega sistema, pri kateri je bilo ugotovljeno, da se vsi sestavni deli in načela izvajajo in delujejo, kot je bilo predvideno; poziva organ, naj poroča, kako so bile pri oceni upoštevane napake pri izračunu prispevkov pristojnih nacionalnih organov držav članic Unije in držav Efte ter zakaj to ni privedlo do ugotovitve pomanjkljivosti v načelih notranje kontrole 12 oziroma 13;
—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (1) in zlasti člena 44 Uredbe,
A.

ker je namen predloga spremembe proračuna št. 10/2020 povečati odobrena plačila v skladu s posodobljeno napovedjo in ob upoštevanju prerazporeditev, predlaganih v „globalni prerazporeditvi“ (DEC 16/2020), prilagoditi prihodkovni del tako, da bo vključeval učinek tečajnih razlik in dodatnih izterjanih glob, ter predvideti dodatne bolj omejene prilagoditve odhodkov v zvezi s sredstvi Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in nekaterih decentraliziranih agencij (ESMA, EIOPA, EBA in ELA);
4.

pozdravlja, da je agencija prenesla računovodske storitve na Komisijo in deli vire z drugimi agencijami na področjih kadrovskega upravljanja, upravljanja informacijskih in komunikacijskih tehnologij, proračuna in financ, javnih naročil in upravljanja objektov; meni, da je ta pobuda posnemanja vreden zgled, po katerem bi se morale ravnati tudi druge institucije Unije; poziva agencijo, naj pri prekrivajočih se nalogah razmisli o delitvi virov z drugimi agencijami, ki imajo podobne dejavnosti; odločno jo spodbuja, naj dejavno išče možnosti za nadaljnje in tesnejše sodelovanje z vsemi agencijami Unije;
—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (2) in zlasti točke 12,
2.

ugotavlja, da center za ocenjevanje rezultatov svojih dejavnosti kot ključne kazalnike uspešnosti uporablja kazalnike vložkov in izložkov ter več kazalnikov za izboljšanje upravljanja proračuna; je seznanjen z revidirano predhodno oceno in naknadno oceno (ki se trenutno izvaja) programov in dejavnosti centra; poziva ga, naj še naprej razvija ključne kazalnike uspešnosti, da bi ocenil rezultate in vpliv svojih dejavnosti ter tako pridobil kvalitativne nasvete o tem, kako zagotoviti večjo dodano vrednost za svoje izložke in izboljšati svoj poslovni model;
7.

opominja na dejstvo, da je število novih primerov kakor tudi število tekočih primerov (tj. tistih, ki zahtevajo obsežno preiskavo in se lahko vlečejo več let) v zadnjih letih naraščalo in da naj bi se delovne obremenitve z novimi nalogami, ki jih je Eurojust dobil konec leta 2019, še povečale, ob tem pa je treba upoštevati tudi dodatne vire, ki jih bo Eurojust potreboval, če bo hotel pri delu pomagati Evropskemu javnemu tožilstvu; poudarja, da za varnost državljanov Unije niso bistvene le aretacije, ampak tudi uspešen kazenski pregon hudih čezmejnih kaznivih dejanj; prav tako opozarja, da je leta 2018 enako kot leto prej delovalo 17 koordinacijskih središč, kar priča o priljubljenosti in uporabnosti tega operativnega orodja; poudarja, da ima Eurojust temeljno vlogo v varnostni verigi Unije in da bi moral njegov proračun ustrezati njegovim nalogam in prednostnim, da bo lahko izpolnil svoj mandat; je zato zelo zaskrbljen zaradi korenitih proračunskih rezov, ki jih Komisija predlaga za večletni finančni okvir 2021–2027, saj bo zato delo Eurojusta ovirano, lahko pa bi nastala celo varnostna tveganja v državah članicah; poziva pristojni odbori Parlamenta za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, da upravnega direktorja Eurojusta povabi, naj predstavi predvidene dolgoročne finančne potrebe te agencije, pa tudi pojasni, v kakšni meri se lahko pričakovane prihodnje naloge pokrijejo z večjo učinkovitostjo, do kakšnih operativnih pomanjkljivosti bi lahko prišlo zaradi pomanjkanja sredstev in kakšne posledice bi utegnile nastati za boj proti čezmejnemu kriminalu;
izraža zaskrbljenost zaradi informacij, o katerih poročajo evropski mediji in ki se nanašajo na korporacijsko sponzorstvo držav članic, ki predsedujejo Svetu, in se strinja s pomisleki, ki so jih izrazili državljani Unije in poslanci Parlamenta; potrjuje, da se od držav članic pričakuje, da predsedovanje financirajo same, in obžaluje, da je uporaba korporacijskega sponzorstva za kritje nekaterih njihovih stroškov v zvezi s tem v zadnjih letih postala običajna praksa; je zelo zaskrbljen, da bi lahko ta praksa škodovala ugledu Unije, njenih institucij in zlasti Sveta ter povzročila izgubo zaupanja med evropskimi državljani; predlaga, da Svet sprejme smernice za spodbujanje finančne preglednosti in neodvisnosti predsedstev; Svetu močno priporoča, naj predsedstva vključi v proračun; bo pozorno spremljal izsledke preiskave evropske varuhinje človekovih pravic v zvezi s to zadevo; poziva Svet, naj o teh pomislekih obvesti države članice, zlasti sedanjo trojko predsedstev;
4.

meni, da bi moral imeti predlog spremembe proračuna samo en namen; ugotavlja, da ima predlog spremembe proračuna št. 4/2019 dva, namreč sprostiti sredstva za prevzem obveznosti in sredstva za plačila iz proračunskih vrstic podrazdelkov 1a „Konkurenčnost za rast in delovna mesta“ in 1b „Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija“, razdelkov 3 „Varnost in državljanstvo“ in 4 „Evropa v svetu“ ter Solidarnostnega sklada Evropske unije, prav tako pa povečati proračun nekaterih institucij zaradi preložitve izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije na 31. oktober 2019; ugotavlja, da je najpomembnejši namen predloga spremembe proračuna št. 4/2019 prilagoditi proračun nekaterih institucij za leto 2019 zaradi preložitve izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije na 31. oktober 2019; zato sklene odobriti te prilagoditve, zavrača pa predlagano sprostitev sredstev za prevzem obveznosti;
5.

ceni, da so prizadevanja fundacije za pridobivanje in širjenje znanja prispevala k načrtovanju in vzpostavljanju boljših življenjskih in delovnih razmer v Uniji; priznava, da ima fundacija dejavno vlogo kot osrednji akter pri oblikovanju politike in kot vir informacij o tekočih pobudah EU, kot so izvajanje evropskega stebra socialnih pravic, usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, dostop do socialne zaščite in izboljšanje delovnih pogojev; pozdravlja analizo trendov kakovosti življenja ob spreminjajočem se socialnem in ekonomskem profilu ter prispevek k politiki na tem področju, ki ju je fundacija vključila v poročilo o pregledu v okviru četrte evropske raziskave o kakovosti življenja;
23.

ugotavlja, da bo agencija do konca prehodnega obdobja (16. junija 2019) spremenila svojo vlogo, saj je doslej zgolj pripravljala politike in razširjala informacije, odslej pa bo v vlogi organa neposredno sodelovala s sektorjem na področju odobritev varnostnih spričeval in tirnih vozil; poziva upravo agencije, naj se še naprej osredotoča na pripravo novih nalog v okviru tehničnega stebra četrtega železniškega svežnja, in priporoča, naj posebno prednost nameni upravljanju človeških virov; je seznanjen z napredkom v zvezi s pripravljalnimi sklepi za sprejetje okvira za revizijo priglašenih organov ter z enotno kontaktno točko in politiko o spremljanju uspešnosti in odločanja nacionalnih varnostnih organov; poziva agencijo, naj organu za podelitev razrešnice poroča, s katerimi ukrepi namerava zagotoviti, da bo ta prehod uspešen in da bo prinesel zmanjšanje stroškov;
10.

poudarja, da je treba dodeliti več sredstev za preprečevanje pranja denarja, da bo lahko organ izpolnjeval svoje nadzorne funkcije in preiskoval nacionalne institucije; poziva organ, naj poskrbi, da bodo pristojni organi ter kreditne in finančne institucije učinkovito in dosledno uporabljali evropsko zakonodajo za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma; poziva ga tudi, naj v sodelovanju z Evropskim organom za vrednostne papirje in trge (ESMA) in Evropskim organom za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA) pripravi skupne smernice o tem, kako tveganja glede pranja denarja in financiranja terorizma vključiti v bonitetni nadzor; je seznanjen s predlogom Komisije za razširitev nadzornih pooblastil organa v povezavi s pranjem denarja in financiranjem terorizma z bančnega na celotni finančni sektor, s čimer bo dobil vodilno vlogo pri pomembnih nalogah in nadzornih pooblastilih; pozdravlja tudi sprejetje politike o prijavljanju nepravilnosti in poudarja, da bi morali državni nadzorni organi sprejeti podobno politiko;
19.

ugotavlja, da se upravni odbor agencije strinja s predlagano prihodnjo vlogo agencije in Eioneta v zvezi z upravljanjem energetske unije, spremljanjem emisij CO 2 pri novih težkih vozilih in poročanjem o njih ter ukrepi Komisije za racionalizacijo okoljskega poročanja, in pozdravlja predlog Komisije, da se agenciji z ozirom na predlagane nove naloge dodelijo dodatni viri v smislu pogodbenih uslužbencev in sredstev;