[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 16.5.2007

SEC(2007) 621 konč.

Priporočilo

ODLOČBA SVETA

o razveljavitvi Odločbe 2005/186/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja na Malti

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. OZADJE

Člen 104 Pogodbe določa, da se morajo države članice izogibati čezmernemu primanjkljaju, ter opredeljuje postopek za njegovo odkrivanje in zmanjševanje. Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem natančneje določa Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 o „pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem“[1], ki je del Pakta za stabilnost in rast. Komisija mora v skladu s členom 104(2) Pogodbe spremljati upoštevanje proračunske discipline na podlagi dveh meril, in sicer: (a) ali načrtovani ali dejanski javnofinančni primanjkljaj presega referenčno vrednost 3 % BDP (razen če se je delež primanjkljaja bistveno in nenehno zmanjševal in dosegel stopnjo, ki je blizu referenčni vrednosti; oziroma če je preseganje referenčne vrednosti le izjemno in začasno, delež pa ostaja blizu referenčne vrednosti); in (b) ali javni dolg presega referenčno vrednost 60 % BDP (razen če se delež dolga ustrezno zmanjšuje in se z zadovoljivo hitrostjo približuje referenčni vrednosti).

V skladu s Protokolom o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priložen Pogodbi, Komisija zagotovi podatke za izvajanje tega postopka. Države članice morajo v okviru uporabe tega protokola v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 3605/93[2],[3] dvakrat na leto sporočiti podatke o javnofinančnem primanjkljaju in dolgu ter drugih povezanih spremenljivkah, in sicer pred 1. aprilom in pred 1. oktobrom.

Komisija je 12. maja 2004 s sprejetjem poročila v skladu s členom 104(3) začela izvajati postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Malto na podlagi javnofinančnega primanjkljaja, ki je leta 2003 znašal 9,7 % BDP, in javnega dolga, ki je leta 2003 znašal 72 % BDP[4] Svet je 5. julija 2004 na priporočilo Komisije sklenil, da ima Malta čezmerni primanjkljaj v skladu s členom 104(6)[5]. Svet je hkrati, tudi na podlagi priporočila Komisije, na Malto naslovil priporočila v skladu s členom 104(7), da se čim prej in najpozneje do leta 2006 odpravi čezmerni javnofinančni primanjkljaj[6].

Svet je malteškim organom na podlagi člena 104(7) priporočil, naj:

„ – čimprej končajo sedanje stanje čezmernega primanjkljaja;

– izvajajo ukrepe, ki so bili predvideni v srednjeročnem programu, da bi verodostojno in trajnostno dosegli cilj zmanjšanja primanjkljaja pod 3 % BDP v letu 2006, v skladu s potekom za zmanjšanje primanjkljaja, kot je določen v Mnenju Sveta z dne 5. julija 2004 o konvergenčnem programu, predloženem v maju 2004;

– odločno izvaja ukrepe, ki so bili predvideni v konvergenčnem programu iz maja 2004, zlasti strukturne ukrepe, namenjene racionalizaciji in zmanjšanju odhodkov;

– do 5. novembra 2004 učinkovito ukrepajo, da bi dosegli ciljni primanjkljaj za leto 2005;

– zagotovijo, da se v letu 2005 ustavi naraščanje deleža javnega dolga in da se zatem trend obrne, kakor je navedeno v Mnenju Sveta o konvergenčnem programu, predloženem v maju 2004“.

Poleg tega je Svet pozval malteške organe, naj „po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja zagotovijo ohranjanje konsolidacije proračuna v smeri srednjeročnega proračunskega stanja blizu ravnovesja ali v presežku“.

Tabela 1: Prilagoditev, ki jo je odobril Svet 5. julija 2004

% BDP, razen če je navedeno drugače | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |

Javnofinančni saldo Bruto javnofinančni dolg p.m.: realna rast BDP (%) | –9,7 72,0 –1,7 | –5,2 72,1 1,1 | –3,7 72,4 1,7 | –2,3 70,5 2,1 | –1,4 70,4 2,1 |

Vir: Priporočilo Sveta Malti na podlagi člena 104(7) in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Malte iz maja 2004, oba sprejeta 5. julija 2004.

Dne 22. decembra 2004 je Komisija v sporočilu[7] sklenila, da je malteška vlada v odgovor na priporočilo Sveta do roka dne 5. novembra 2004 učinkovito ukrepala, kar zadeva predvidene ukrepe za doseganje ciljnega primanjkljaja za leto 2005, s čimer se je Svet seznanil 18. januarja 2005.

V skladu s členom 104(12) se odločitev Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja na podlagi priporočila Komisije razveljavi, če se je čezmerni primanjkljaj v zadevni državi članici po mnenju Sveta zmanjšal.

2. ZADNJA GIBANJA PRIMANJKLJAJA

Po zadnjih podatkih je javnofinančni primanjkljaj leta 2003 dosegel 10 % BDP, vključno z enkratnim poslom, povezanim s prestrukturiranjem dveh ladjedelnic v državni lasti, ki je zvišal odhodke za 2,9 % BDP. Zato je razmerje med primanjkljajem in BDP sledilo padajoči krivulji in je leta 2004 znašalo 4,9 % BDP, leta 2005 pa 3,1 % BDP.

Na podlagi podatkov, ki jih je zagotovila Komisija (Eurostat)[8] v skladu s členom 8g(1) Uredbe (ES) št. 3605/93 po obvestilu Malte pred 1. aprilom 2007, je javnofinančni primanjkljaj leta 2006 znašal 2,6% BDP[9].

Čeprav je bil rezultat javnofinančnega primanjkljaja v letih 2004 leta 2005 nekoliko boljši od poteka za zmanjšanje primanjkljaja, kakor ga je priporočil Svet v skladu s členom 104(7), je bil ta rezultat za leto 2006 rahlo boljši. Vendar je bilo razmerje med primanjkljajem in BDP za leto 2006 nekoliko boljše od uradnega cilja, kot je določen v posodobljenem konvergenčnem programu januarja 2006 (2,7 %).

Zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja se je začelo v neugodnih pogojih za rast in nadaljevalo z nedavnim preobratom gospodarske rasti. Celotna prilagoditev za obdobje 2003–2006 je znašala 7,4 odstotnih točk BDP. Zmanjšanje deleža primanjkljaja za okoli štiri odstotne točke v obdobju 2003–2006 je rezultat večjih prihodkov, ki so odraz sprememb posredne obdavčitve in tudi odločnosti vlade, da v teh letih izvede bolj učinkovito pobiranje davkov. Manjši delež odhodkov v razmerju do BDP pojasni preostale 3,5 odstotne točke[10], h katerim je prispevalo zmanjšanje celotnih investicijskih odhodkov, pretežno zaradi pogostejšega zatekanja k enkratnim poslom (namreč prodaja zemljišča, kar se običajno beleži kot negativni odhodki).Dejansko je povprečje enkratnih poslov za zmanjševanje primanjkljaja med letoma 2004 in 2006 znašalo okoli 1 % BDP letno. Brez enkratnih ukrepov bi primanjkljaj za leto 2006 ostal nad referenčno vrednostjo, namreč 3,3 % BDP.

V strukturnem smislu, tj. prilagojeno za ciklične in enkratne ter druge začasne ukrepe, se ocenjuje, da se je primanjkljaj popravil z najvišje vrednosti okoli 6½ % BDP leta 2003 na okoli 3¾ % leta 2005. Za leto 2006 se je strukturni primanjkljaj dodatno zmanjšal na 2¾ % BDP[11].

V svojem priporočilu na podlagi člena 104(7) je Svet pozval Malto, da sprejme strukturne ukrepe, namenjene racionalizaciji in zmanjšanju javnih odhodkov. V celotnem obdobju 2004–2006 so se izvajali številni tovrstni ukrepi. Ukrepi so bili zlasti namenjeni zmanjševanju števila zaposlenih v javnem sektorju, izboljšanju delovne prakse in krepitvi splošne učinkovitosti v ključnih javnih podjetjih za zmanjševanje javnih transferjev. Javni subjekti, za katere velja, da imajo bistveno strateško vlogo, so bili prestrukturirani, drugi, opredeljeni kot nebistveni, pa so bili privatizirani. Poleg tega je zaposlovanje v državni upravi potekalo strogo glede na potrebe. Omejeno povečevanje plač, določeno v novi večletni kolektivni pogodbi za zaposlene v državni upravi, ki velja za obdobje 2005–2010, je bil dodatni dejavnik, ki je prispeval k znižanju javnih odhodkov v deležu BDP. Nadzor odhodkov je bil dosežen tudi z omejevanjem upravičencev do socialnih prejemkov in vzpostavitvijo potrebne infrastrukture za zmanjšanje goljufij iz naslova prejemkov.

3. PROJEKCIJE PRIMANJKLJAJA ZA LETO 2007 IN POZNEJE

Glede na spomladansko napoved služb Komisije za leto 2007 se pričakuje, da se bo javni dolg še naprej zmanjševal in leta 2007 dosegel 2,1 % BDP, ob scenariju brez spremembe politik pa 1,6 % BDP leta 2008. Pričakuje se, da bo to doseženo v okviru trajnostne gospodarske rasti v napovedanem obdobju. Manjši javnofinančni primanjkljaj za leto 2007 je posledica zmanjšanja odhodkov za nekoliko manj kot eno odstotno točko BDP. Pričakuje se, da bo znižanje sedanjega deleža odhodkov, ki temelji na manjši javni porabi in odhodkih za obresti, več kot nadomestilo povečanje bruto investicij v osnovna sredstva. Za leto 2008 je zmanjšanje razmerja med primanjkljajem in BDP posledica napovedanega zmanjšanja celotnega deleža odhodkov v BDP, k čemur je v glavnem prispeval strm padec javnih naložb, povezan z dokončanjem večjega objekta za zdravstveno nego. Za leti 2007 in 2008 je napovedano znižanje celotnih prihodkov v deležu BDP, predvsem zaradi manjšega priliva iz neposrednih davkov in socialnih prispevkov. Enkratnih poslov bo v letih 2007 in 2008 po pričakovanju manj od povprečja zadnjih nekaj let[12]. Brez enkratnih ukrepov bi bil glede na spomladansko napoved služb Komisije primanjkljaj v letu 2007 pod referenčno vrednostjo 3 % BDP (2,7 % BDP) in bi se še naprej zmanjševal leta 2008 (1,6 %)[13].

V primerjavi z davčnim obvestilom za april 2007 se po spomladanski napovedi služb Komisije za leto 2007 pričakuje nekoliko previdnejše upadanje javnofinančnega primanjkljaja. Za leto 2007 znaša razlika 0,2 % BDP in je predvsem posledica nižjih socialnih prispevkov, ki se gibljejo v skladu s pričakovanimi spremembami nadomestil za zaposlene. Za leto 2008 znaša razlika razmerja med primanjkljajem in BDP 0,7 % BDP. Tako je predvsem zato, ker nacionalni organi pričakujejo manjšo porabo ne le v zvezi z nadomestili državnim uslužbencem, ampak tudi v zvezi z naročili blaga in storitev.

V skladu s spomladansko napovedjo služb Komisije za leto 2007 se bo strukturni primanjkljaj (tj. ciklično prilagojen primanjkljaj brez enkratnih in začasnih ukrepov) po pričakovanju izboljšal v letih 2007 in 2008. Od nekoliko manj kot 2¾ % BDP leta 2006 je za leto 2007 napovedano marginalno zmanjšanje strukturnega primanjkljaja in sicer do rahlo nad 2½ % BDP leta 2007 in, če ne bo sprememb politike, precej večje leta 2008, in sicer na okoli 1½ %. Kombiniran dosežek samo nekoliko več od ene odstotne točke BDP za obdobje 2006–2008 je na splošno v skladu s priporočilom Sveta na podlagi člena 104(7), ki poziva k „trajnostni konsolidaciji proračuna“ za srednjeročni cilj (MTO) proračunskega stanja (za Malto je uravnoteženo proračunsko stanje v strukturnem smislu) po odpravi čezmernega primanjkljaja. Čeprav je uspeh v letu 2007 omejen, kaže, da je povprečna prilagoditev za obdobje 2007–2008 na splošno v skladu z letnim strukturnim izboljšanjem 0,5 % BDP, kot je določeno v Paktu za stabilnost in rast za euroobmočje in države članice ERM II.

V svojem mnenju z dne 27. februarja 2007 o posodobitvi konvergenčnega programa iz decembra 2006[14] je Svet opozoril, da program ni predvidel doseganja MTO v programskem obdobju (ki se konča leta 2009). Medtem ko se šteje, da je hitrost prilagoditve v smeri MTO, kakor jo predvideva program v letih po odpravi čezmernega primanjkljaja, na splošno v skladu s Paktom za stabilnost in rast, je Svet tudi izjavil, da je v programu nekaj tveganih proračunskih napovedi, zlasti v zvezi s predvidenimi ugodnimi makroekonomskimi pogoji v letih 2008 in 2009.

4. GIBANJE IN NAPOVED DOLGA

Javni dolg je od leta 2001 presegel referenčno vrednost 60 % BDP. Leta 2004 je dosegel vrh s skoraj 74 % BDP. V skladu s priporočilom Sveta po členu 104(7) se je rast javnega dolga zaustavila in obrnila leta 2005, ko je ta dosegel 72,4 % BDP na račun primarnega presežka in prejemkov iz privatizacije. Nadaljnje zmanjšanje je bilo zabeleženo leta 2006, ko je razmerje dolga znašalo 66,5 % BDP predvsem kot rezultat znatnih prihodkov iz privatizacije, ki so znašali okoli 3,5 % BDP.

V skladu s spomladansko napovedjo služb Komisije za leto 2007 se bo razmerje med primanjkljajem in BDP v letih 2007 in 2008 še naprej zmanjševalo. Za leto 2007 je napovedano znižanje javnega dolga pod 66 % BDP, v letu 2008 pa naj bi se ob nespremenjeni politiki nadalje zniževal na 64¼ %.

5. SKLEPI

Javnofinančni primanjkljaj se je znižal z 10 % BDP v letu 2003 na 2,6 % v letu 2006, kar je pod referenčno vrednostjo 3 % BDP. Kljub številnim enkratnim poslom (brez katerih bi primanjkljaj za leto 2006 ostal nad referenčno vrednostjo) so ukrepi, ki so podlaga zmanjšanju primanjkljaja, v glavnem stalni. Leta 2006 se je strukturni saldo, to je ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, izboljšal na nekoliko več od 1% BDP. Glede na spomladansko napoved služb Komisije za leto 2007 se pričakuje, da se bo javni dolg leta 2007 približal 2,1 % BDP in leta 2008 1,6 %, če se politika ne spremeni, pri tem pa ne bo več enkratnih poslov za zmanjševanje primanjkljaja. To kaže, da je bil primanjkljaj na verodostojen in trajnosten način znižan pod referenčno vrednost 3 % BDP.

Bruto javni dolg se je zmanjšal z najvišje vrednosti 73,9 % BDP leta 2004 na 66,5 % leta 2006. Glede na spomladansko napoved služb Komisije za leto 2007 se pričakuje nadaljnje znižanje razmerja med dolgom in BDP na skoraj 64 % BDP do leta 2008 (če se politika ne spremeni).

Iz celovite ocene sledi, da je čezmerni primanjkljaj na Malti odpravljen. V skladu s tem Komisija Svetu priporoča, da razveljavi svojo odločbo o obstoju čezmernega primanjkljaja na Malti.

Tabela 2: proračunski razvoj v obdobju 2003–2008

Priporočilo

ODLOČBA SVETA

o razveljavitvi Odločbe 2005/186/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja na Malti

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 104(12) Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Z Odločbo Sveta 2005/186/EC[15], ki je sledila priporočilu Komisije v skladu s členom 104(6) Pogodbe, je bila sprejeta odločitev, da na Malti obstaja čezmerni primanjkljaj. Svet je opozoril, da je bil javnofinančni primanjkljaj leta 2003 9,7% BDP (od tega je bilo 2,9 % BDP rezultat enkratnega posla), kar je nad referenčno vrednostjo 3 % BDP iz Pogodbe, hkrati je bruto javnofinančni dolg znašal 72 % BDP in je bilo zelo verjetno, da bo leta 2004 presegel referenčno vrednost 60 % BDP iz Pogodbe.

(2) Svet je 5. julija 2004 v skladu s členom 104(7) Pogodbe in členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem[16] po priporočilu Komisije predložil priporočilo, naslovljeno na Malto, v skladu s katerim mora Malta odpraviti stanje čezmernega primanjkljaja najpozneje do leta 2006. Priporočilo je bilo objavljeno.

(3) V skladu s členom 104(12) Pogodbe je treba Odločbo Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljaviti, če se je čezmerni primanjkljaj v zadevni državi članici po njegovem mnenju ustrezno zmanjšal.

(4) V skladu s Protokolom o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priložen Pogodbi, Komisija zagotovi podatke za izvajanje postopka. Države članice morajo v okviru uporabe tega protokola dvakrat na leto sporočiti podatke o javnofinančnem primanjkljaju in dolgu ter drugih s tem povezanih spremenljivkah, in sicer pred 1. aprilom in pred 1 oktobrom, v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 3605/93 z dne 22. novembra 1993 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priložen k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti[17].

(5) Na podlagi podatkov, ki jih je po sporočilu Malte pred 1. aprilom 2007 zagotovila Komisija (Eurostat) v skladu s členom 8g(1) Uredbe (ES) št. 3605/93, in spomladanske napovedi služb Komisije za leto 2007 so utemeljene naslednje ugotovitve:

- Javnofinančni primanjkljaj se je zmanjšal z 10 % BDP leta 2003 na 2,6% BDP leta 2006, kar je pod referenčno vrednostjo dolga 3 % BDP. To je nekoliko bolje od cilja iz posodobitve konvergenčnega programa stabilnosti iz januarja 2006, čeprav nekoliko nad cilji, ki jih je odobril Svet v svojem priporočilu v skladu s členom 104(7).

- Več kot polovica (okoli štiri odstotne točke) od zmanjšanja deleža primanjkljaja za 7,4 odstotnih točk BDP med letoma 2003 in 2006 je rezultat večjih prihodkov, ki so odraz sprememb posredne obdavčitve in učinkovitejšega pobiranja davkov. Nižja vrednost razmerja med primanjkljajem in BDP razloži preostale 3,5 odstotne točke[18], kar delno odraža pogostejše zatekanje k enkratnim poslom (namreč prodaja zemljišča, kar se običajno beleži kot negativni odhodki). Poleg tega je bila dosežena omejitev odhodkov z zmanjševanjem števila zaposlenih in s prestrukturiranjem javnih subjektov, omejitev pri zaposlovanju v javnem sektorju in nadzoru socialnih izplačil. Povprečje enkratnih poslov za zmanjševanje primanjkljaja je bilo okoli 1 % BDP med letoma 2004 in 2006. Brez enkratnih ukrepov (v višini 0,7 % BDP) bi primanjkljaj za leto 2006 ostal nad referenčno vrednostjo in sicer 3,3 % BDP. Izboljšanje strukturnega salda (tj. ciklično prilagojen čisti saldo enkratnih in drugih začasnih ukrepov) leta 2006 je ocenjeno na nekoliko več od 1 % BDP.

- Spomladanska napoved služb Komisije za leto 2007 napoveduje, da se bo primanjkljaj leta 2007 zaradi dodatnih prihrankov pri odhodkih še naprej zmanjševal do 2,1 % BDP. Enkratni ukrepi bodo znašali 0,6 % BDP, kar je na splošno podobno razponu v preteklem letu, tako da bi bil primanjkljaj tudi brez enkratnih ukrepov pod referenčno vrednostjo. To je na splošno v skladu z uradno oceno primanjkljaja 1,9 % BDP, določeno v obvestilu iz aprila 2007. Za leto 2008 spomladanska napoved ob nespremenjeni politiki predvideva nadaljnje zmanjšanje primanjkljaja na 1,6 % BDP (brez enkratnih ukrepov). To kaže, da se je primanjkljaj verodostojno in trajnostno znižal pod zgornjo mejo 3 % BDP. Strukturni saldo se bo po napovedi nekoliko izboljšal v letu 2007 in ob nespremenjeni politiki še za 1 odstotno točko v letu 2008. Pri tem je treba upoštevati potrebo po doseganju srednjeročnega cilja (MTO) za proračunsko stanje, ki je za Malto uravnoteženo proračunsko stanje v strukturnem smislu.

- Javni dolg se je zmanjšal z najvišje vrednosti 73,9 % BDP leta 2004 na 66,5 % leta 2006. Glede na spomladansko napoved služb Komisije za leto 2007 se pričakuje, da se bo javni dolg še naprej zmanjševal in bo do konca leta 2008 znašal okoli 64,3 %, s čemer se bo približal referenčni vrednosti 60 % BDP.

(6) Po mnenju Sveta je bil čezmerni primanjkljaj na Malti odpravljen, zato je treba razveljaviti Odločbo 2005/186/ES –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Iz celovite ocene sledi, da je čezmerni primanjkljaj na Malti odpravljen.

Člen 2

Odločba 2005/186/ES se razveljavi.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na Republiko Malto.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

[1] UL L 209, 2.8.1997, str. 6. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1056/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 5).

[2] UL L 332, 31.12.1993, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2103/2005 (UL L 337, 22.12.2005, str. 1).

[3] Najnovejše obvestilo o Malti je na spletni strani:

http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.

[4] SEC(2004) 580.

[5] UL L 62, 9.3.2005, str. 21.

[6] Vsi dokumenti o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Malto so na voljo na spletni strani:http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/edp_list_en.htm.

[7] SEC(2004) 1630.

[8] Eurostatovo Sporočilo za javnost (News Release) št. 55 z dne 23. aprila 2007.

[9] Deleži primanjkljaja se običajno popravijo – navzgor ali navzdol – po objavi prvega rezultata v spomladanskem obvestilu. Za večino držav članic EU so popravki običajno sorazmerno majhni in v povprečju zanemarljivo večji od nič. V primeru Malte je število obvestil od pristopa še vedno premajhno, da bi bilo na njihovi podlagi možno sprejeti dokončne zaključke glede zanesljivosti finančne statistike malteške vlade. Vendar je glede na razliko med trenutno sporočenim primanjkljajem za leto 2006 in referenčno vrednostjo primanjkljaja malo verjetno, da bi morebitni prihodnji popravki javnih financ delež primanjkljaja iz leta 2006 dvignili na stopnjo 3 % BDP.

[10] Izključitev večjega enkratnega posla, ki je povečal odhodke v letu 2003 za 2,9 % BDP in je povezan s prestrukturiranjem dolga ladjedelnic, bi pomenila manjši padec deleža odhodkov za 0,4 odstotne točke v obdobju 2003–2006.

[11] Treba je poudariti, da obstajajo precejšnje težave pri izračunavanju proizvodne vrzeli in strukturnega salda v številnih državah članicah, zlasti v manjših, kakršna je Malta, v glavnem zato, ker niso na voljo vsi potrebni podatki.

[12] Enkratni posli za leti 2006 in 2007 so bili popravljeni iz posodobitve konvergenčnega programa leta 2006 zaradi upoštevanja posla (prodaja zemljišča), ki je bil zaključen leta 2007 in ustrezno knjižen kot zmanjšanje primanjkljaja v navedenem letu.

[13] Znano je, da malteški organi za leto 2008 načrtujejo enkratne ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja (prodaja zemljišča) v višini 0,2 % BDP.

[14] UL C 72, 29.3.2007, str. 9.

[15] UL L 62, 9.3.2005, str. 21.

[16] UL L 209, 2.8.1997, str. 6. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1056/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 5).

[17] UL L 332, 31.12.1993, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2103/2005 (UL L 337, 22.12.2005, str. 1).

[18] Znižanje deleža odhodkov bi bilo manjše brez upoštevanja enkratnega posla, ki je povečal odhodke in je povezan s prestrukturiranjem dveh ladjedelnic v višini okoli 3 % BDP v letu 2003.