[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 23.1.2007

SEC(2007) 70 konč.

Priporočilo

MNENJE SVETA

v skladu s členom 9(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi konvergenčnega programa Cipra, 2006–2010

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

SPLOšNO OZADJE

Pakt stabilnosti in rasti, ki je začel veljati 1. julija 1998, temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje razmer za stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki pospešuje ustvarjanje delovnih mest. Reforma Pakta iz leta 2005 je potrdila njegovo koristnost pri utrjevanju proračunske discipline, je pa poskusila okrepiti njegovo učinkovitost in gospodarsko podlago ter zavarovati dolgoročno vzdržnost javnih financ.

Uredba Sveta (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1], ki je del Pakta stabilnosti in rasti, določa, da morajo države članice Svetu in Komisiji predložiti programe stabilnosti ali konvergenčne programe ter njihove letne dopolnitve (države članice, ki so že sprejele enotno valuto, predložijo programe stabilnosti ali njihove dopolnitve, države članice, ki je še niso sprejele, predložijo konvergenčne programe oziroma njihove dopolnitve). Prvi konvergenčni program Cipra je bil predložen maja 2004. V skladu z Uredbo je Svet na podlagi priporočila Komisije in po posvetovanju z Ekonomsko finančnim odborom podal mnenje 5. julija 2004. V skladu z istim postopkom Komisija oceni dopolnitve programov stabilnosti in konvergenčnih programov, preuči jih prej navedeni odbor, po potrebi pa jih preuči še Svet.

OZADJE OCENE NOVEGA PROGRAMA

Komisija je preučila najnovejšo dopolnitev konvergenčnega programa Cipra, predloženo 6. decembra 2006, in sprejela priporočilo za zadevno mnenje Sveta (glej okvir z glavnimi točkami ocene).

Kot ozadje za oceno proračunske strategije v novem konvergenčnem programu naslednji odstavki povzemajo:

1. gospodarsko in proračunsko uspešnost zadnjih desetih let,

2. najnovejšo oceno stanja države pri preventivnem delu Pakta stabilnosti in rasti (povzetek mnenja Sveta o predhodni dopolnitvi konvergenčnega programa) in

3. oceno Komisije o nacionalnem programu reform iz oktobra 2006.

Nedavna ekonomska in proračunska uspešnost

Ciper je majhno, odprto gospodarstvo in zato zelo izpostavljeno zunanjim šokom. Z EU doživlja uspešen postopek nominalne in realne konvergence. Letna porast je v zadnjih desetih letih 3,5 %, rast BDP je krepka, medtem ko je inflacija nizka. Inflacija po HICP je skoraj celo desetletje ostala pod 3 %. Ciprsko gospodarstvo uživa pogoje skoraj polne zaposlenosti. Dolgoročna brezposelnost je na nizkih ravneh, rast produktivnosti pa je po mednarodnih standardih visoka. Vseeno so nominalna rast plač in stroškov dela na enoto naraščali relativno hitreje kakor pri njenih trgovinskih partnerjih. Vendar pa storitveni sektorji, usmerjeni v izvoz, ki so odgovorni za večji del celotnega izvoza, dobro delujejo, čeprav veliki presežki trgovine s storitvami niso popolnoma odpravili primanjkljaja v trgovini z blagom. Tako je ciprska bilanca tekočega računa zadnjih deset let negativna. Kljub temu njegovo financiranje s portfeljem in prilivi neposrednih tujih naložb ter bančnih vlog s sedežem izven države na finančnih institucijah s sedežem v državi ni problematično. Program proračunske konsolidacije, ki je trenutno v uporabi, je v letu 2006 zmanjšal primanjkljaj na 2 %, zmanjšuje se tudi javni dolg.

Ocena v mnenju Sveta o predhodnem programu

Svet je 14. marca 2006 sprejel mnenje o predhodni dopolnitvi konvergenčnega programa, ki zajema obdobje 2005–2009. Svet je pozdravil „strukturno prilagoditev, načrtovano v programskem obdobju po zmanjšanju primanjkljaja pod 3 % BDP v letu 2005“. Svet je pozval Ciper, naj „z ukrepi trajne narave zagotovi, da se po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja nadaljuje konsolidacija proračuna glede na srednjeročni cilj programa“. Svet je prav tako pozval Ciper, naj „nadzoruje javne pokojninske odhodke in izvaja nadaljnje reforme na področju pokojninskega sistema in sistema zdravstvenega varstva, da bi izboljšal dolgoročno vzdržnost javnih financ“.

Ocena Komisije o nacionalnem programu reform oktobra 2006

Poročilo o izvajanju nacionalnega programa reform Cipra, ki ga določa prenovljena lizbonska strategija za rast in delovna mesta, je bilo predloženo 17. oktobra 2006. Ciprski nacionalni program reform kot ključne izzive ali prednostne naloge opredeljuje: proračunsko vzdržnost, kakovost javnih financ, R&R, inovacije in IKT, povečanje raznovrstnosti gospodarstva, konkurenco in delovno okolje, okoljsko trajnost, infrastrukturo, človeški kapital in socialno kohezijo.

Ocena Komisije tega programa (sprejeta kot del letnega poročila o napredku [2] z decembra 2006) je pokazala, da Ciper dobro napreduje pri izvajanju nacionalnega programa reform. Na splošno izvajanje večine ukrepov poteka, kot je načrtovano.

Glede na ugotovljene močne in šibke točke se Cipru priporoča, da sprejme ukrepe na področju pokojninskega sistema in sistema zdravstvenega varstva ter zaposlovanja in možnosti usposabljanja mladih.

Okvir: Glavne točke za oceno Kot določa člen 5(1) (za programe stabilnosti) in člen 9(1) (za konvergenčne programe) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97, ocena upošteva naslednje točke: ali so ekonomske predpostavke, na katerih temelji program, verjetne; srednjeročni proračunski cilj, ki ga je predložila država članica, in ali so prilagoditvene poti za njegovo dosego ustrezne; ali ukrepi, sprejeti in/ali predlagani za upoštevanje teh prilagoditvenih poti, zadoščajo za uresničitev srednjeročnega cilja v okviru konjunkturnega cikla; ali so pri oceni prilagoditvenih poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja prizadevanja za usklajevanje večja v času dobrih gospodarskih razmer, medtem ko so lahko prizadevanja v času slabih gospodarskih razmer manjša, in ali si za države članice euroobmočja in MDT II zadevna država članica prizadeva za letno izboljšanje svojega proračunskega stanja, iz katerega so izločeni vplivi konjunkture ter enkratnih in začasnih ukrepov, z 0,5 % BDP kot merilom za dosego srednjeročnega proračunskega cilja; izvajanje večjih strukturnih reform, ki imajo neposredne dolgoročne učinke na prihranek pri izdatkih (vključno s spodbujanjem potencialne rasti) in torej preverljiv učinek na dolgoročno vzdržnost javnih financ (pod pogojem, da se glede referenčne vrednosti 3 % BDP ohrani ustrezna varnostna rezerva in se pričakuje vrnitev proračunskega stanja v programskem obdobju na srednjeročni proračunski cilj), in sicer pri določanju prilagoditvenih poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja (za države članice, ki ga še niso dosegle) ali pri odobritvi začasnega odklona od srednjeročnega proračunskega cilja (za države članice, ki so ga dosegle), pri tem pa se nameni posebna pozornost pokojninskim reformam, ki uvajajo večstebrni sistem, ki vključuje obvezen, v celoti naložbeni pokojninski steber; ali so ekonomske politike zadevne države članice skladne s širšimi smernicami ekonomskih politik. Verjetnost makroekonomskih predpostavk programa se oceni glede na napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 in tudi z uporabo skupno dogovorjene metodologije za ocenjevanje potencialnih rezultatov in ciklično prilagojenih saldov. Skladnost s širšimi smernicami ekonomskih politik se oceni na podlagi širših smernic ekonomskih politik na področju javnih financ, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008. Pri oceni se preučijo tudi: razvoj deleža dolga in obeti za dolgoročno vzdržnost javnih financ, ki jim je treba posvečati „zadostno pozornost pri nadzoru proračunskih stanj“ v skladu s poročilom Sveta z dne 20. marca 2005 o „Izboljšanju izvajanja Pakta stabilnosti in rasti“. Sporočilo Komisije z dne 12. oktobra 2006 določa pristop k oceni dolgoročne vzdržnosti javnih financ[3]; stopnja integracije z nacionalnim programom reform, ki ga predložijo države članice v skladu z lizbonsko strategijo za rast in delovna mesta. V spremni opombi Evropskemu svetu z dne 7. junija 2005 o širših smernicah ekonomskih politik za obdobje 2005–2008 je Svet Ecofin navedel, da morajo biti nacionalni programi reform skladni s programi stabilnosti in konvergenčnimi programi; skladnost s kodeksom ravnanja[4], ki med drugim določa skupno strukturo in vrsto razpredelnic s podatki za programe stabilnosti in konvergenčne programe. |

- Priporočilo

MNENJE SVETA

v skladu s členom 9(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi konvergenčnega programa Cipra, 2006–2010

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[5] in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

4. Dne [27. februarja 2007] je Svet preučil dopolnitev konvergenčnega programa Cipra, ki obravnava obdobje od 2006 do 2010.

5. Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo realna rast BDP s 3,7 % v letu 2006 popravila na povprečno 4,1 % v ostalem programskem obdobju. Zdi se, da ta scenarij, ocenjen na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov, temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti. Videti je, da so v programu tudi napovedi glede inflacije stvarne.

6. V napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 se javnofinančni primanjkljaj za leto 2006 ocenjuje le malo pod 2 % BDP, kar je bil cilj predhodne dopolnitve konvergenčnega programa. Medtem ko je realna rast BDP manjša, kot je bilo predvideno v predhodni dopolnitvi (3,7 % namesto 4,2 %), se ocenjuje, da so skupni odhodki višji od načrtovanih, vendar se tudi ocenjuje, da se bodo izravnali z višjimi skupnimi prihodki.

7. Po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja leta 2005 program predvideva dodatno konsolidacijo javnih financ. Javnofinančni saldo naj bi se leta 2006 izboljšal s primanjkljaja v višini 1,9 % BDP in leta 2010 dosegel splošno uravnotežen položaj samo z omejevanjem odhodkov, medtem ko delež prihodkov v programskem obdobju ostane nespremenjen. Ker se pričakuje, da bodo v programskem obdobju skupni odhodki upadli za 1,75 odstotne točke BDP, od katere ena odstotna točka predstavlja zmanjšanje plačil obresti, se načrtuje, da se bodo socialni transferji zvišali za 1,25 odstotne točke. Predvideva se, da se bo primarni presežek v letih 2006–2007 povečal z 1,75 % BDP na malo nad 2 % BDP v letu 2008 in nato ostal nespremenjen. Glede na splošno podoben makroekonomski scenarij načrtovana konsolidacija poteka malo hitreje kot v predhodni dopolnitvi konvergenčnega programa.

8. Strukturni saldo (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, naj bi se izboljšal z okoli 1,5 % BDP v letu 2006 na presežek okoli 0,25 % BDP ob koncu programskega obdobja. Kot v predhodni dopolnitvi konvergenčnega programa je srednjeročni cilj za proračunski položaj, določen v programu, strukturni primanjkljaj v višini 0,5 % BDP, ki ga program namerava doseči do leta 2008, leto prej kot v predhodni dopolnitvi. Ker srednjeročni cilj presega najnižje merilo (primanjkljaj, ocenjen v višini okoli 1,75 % BDP), bi moral pri doseganju izpolniti cilj zagotovitve varnostne rezerve za preprečitev pojava čezmernega primanjkljaja. Srednjeročni cilj programa se nahaja v obsegu, določenem za države članice euroobmočja in MDT II v Paktu stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja ter ustrezno odraža delež dolga in dolgoročno povprečno rast.

9. Tveganja za proračunske projekcije v programu so na splošno videti uravnotežena. Cilj za leto 2007 se zdi izvedljiv, v primerjavi z napovedjo služb Komisije iz jeseni 2006, za leto 2008, ko naj bi se primarni presežek povišal, so v programu natančni podatki o ukrepih, ki podpirajo prilagoditev. Vendar obstaja tveganje odstopanja pri porabi glede na predvideno visoko omejevanje odhodkov in pomanjkljive podatke o zgornjih mejah porabe in njihovega izvrševanja. Po drugi strani pa so skupni doseženi rezultati pri doseganju proračunskih ciljev dobri.

10. Glede na to oceno tveganja je mogoče, da bo proračunska naravnanost v programu zadostna za zagotovitev, da se bo do leta 2008 dosegel srednjeročni cilj, kot je predviden v programu. Poleg tega zagotavlja tudi dovolj varnostne rezerve, da se v programskem obdobju prepreči prekoračitev praga primanjkljaja v višini 3 % BDP ob običajnih makroekonomskih nihanjih. Ritem prilagoditve za dosego srednjeročnega cilja, ki ga zajema program, je v skladu s Paktom stabilnosti in rasti, ki določa, da mora za države članice v euroobmočju in MDT II kot merilo veljati letno izboljšanje strukturnega salda za 0,5 % BDP in da mora biti prilagoditev višja v času ugodnih gospodarskih razmer ter bi lahko bila nižja v času slabih gospodarskih razmer. Ob izpolnitvi srednjeročnega cilja je naravnanost proračunske politike, ki jo vsebuje program, skladna s Paktom stabilnosti in rasti.

11. Ocenjuje se, da je bruto javni dolg v letu 2006 dosegel 64,75 % BDP, kar je nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. Program predvideva, da naj bi delež dolga padel pod referenčno vrednost, ki znaša 60 % BDP v letu 2008 in bi dosegel malo več kot 46 % BDP do konca programskega obdobja. Tveganja za predvideni razvoj deleža dolga se na splošno zdijo uravnotežena. Glede na to oceno tveganja se delež dolga v začetnem delu programskega obdobja zadovoljivo zmanjšuje proti referenčni vrednosti in naj bi se ji približal do leta 2007 .

12. Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva na Cipru je med največjimi v EU, nanj vpliva znatno povečanje odhodkov za pokojnine v odstotkih BDP. Prvotni proračunski položaj prispeva k olajšanju dela predvidenega znatnega dolgoročnega proračunskega vpliva staranja prebivalstva, vendar ne zadostuje, da bi ga pokril. Poleg tega je trenutna stopnja bruto javnega dolga nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe. Cilj nadaljnje konsolidacije javnih financ hkrati s sprejetjem ukrepov pokojninskih reform, ki je bil znatno povečanje odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, bo pripomogel, kot to priznavajo organi, k zmanjšanju tveganja za dolgoročno vzdržnost javnih financ. Na splošno je Ciper izpostavljen večjemu tveganju, kar zadeva vzdržnost javnih financ.

13. Konvergenčni program vsebuje kvalitativno oceno splošnega učinka poročila o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2006 v okviru srednjeročne davčne strategije. Poleg tega zagotavlja nekatere sistematske informacije glede neposrednih proračunskih stroškov ali prihrankov bistvenih reform, ki so predvidene v nacionalnem programu reform, proračunske napovedi upoštevajo učinek na javne finance, ki ga imajo vsi ukrepi, navedeni v nacionalnem programu reform. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v konvergenčnem programu, so skladni z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform. Oba programa zlasti predvidevata postopno izvajanje pokojninskih reform in reform zdravstvenega varstva, da bi se lotili vpliva staranja prebivalstva, vendar obstaja nejasnost glede vsebine in časovnih okvirov za dokončanje in popolno izvajanje celovite, vseživljenjske strategije.

14. Proračunska strategija v programu je na splošno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008.

15. Kar zadeva zahteve po podatkih, določenih v kodeksu ravnanja za programe stabilnosti in konvergenčne programe, vsebuje program vse obvezne in večino neobveznih podatkov[6].

Splošni zaključek je, da zaradi omejevanja odhodkov in v okviru dobrih možnosti za rast, program v programskem obdobju po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja leta 2005 , dobro napreduje v smeri srednjeročnega cilja. Predvideva se, da se bo splošni bruto javni dolg do leta 2007 približal referenčni vrednosti, ki znaša 60 % BDP, in se bo v naslednjih letih še naprej zmanjševal .

Glede na zgoraj navedeno oceno, zlasti stopnjo dolga in predvidenega povečanja porabe, povezane s staranjem prebivalstva, se Ciper poziva, naj nadzoruje javne pokojninske odhodke in izvaja nadaljnje reforme na področju pokojninskega sistema in sistema zdravstvenega varstva, da bi izboljšal dolgoročno vzdržnost javnih financ.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij

2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |

Realni BDP (spremembe v %) | KP december 2006 | 3,9 | 3,7 | 3,9 | 4,1 | 4,1 | 4,1 |

COM nov. 2006 | 3,8 | 3,8 | 3,8 | 3,9 | ni podatkov | ni podatkov |

KP december 2005 | 4,1 | 4,2 | 4,2 | 4,2 | 4,3 | ni podatkov |

Inflacija po HICP (%) | KP december 2006 | 2,0 | 2,4 | 2,5 | 2,4 | 2,0 | 2,0 |

COM nov. 2006 | 2,0 | 2,4 | 2,0 | 2,4 | ni podatkov | ni podatkov |

KP december 2005 | 2,1 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | ni podatkov |

Proizvodna vrzel (v % potencialnega BDP) | KP december 20061 | -0,9 | -1,0 | -1,1 | -1,1 | -1,1 | -1,1 |

COM nov. 20065 | -1,3 | -1,3 | -1,3 | -1,3 | ni podatkov | ni podatkov |

KP december 20051 | -0,8 | -0,3 | 0,1 | 0,0 | 0,1 | ni podatkov |

Javnofinančni saldo (v % BDP) | KP december 2006 | -2,3 | -1,9 | -1,6 | -0,7 | -0,4 | -0,1 |

COM nov. 2006 | -2,3 | -1,9 | -1,7 | -1,7 | ni podatkov | ni podatkov |

KP december 2005 | -2,5 | -1,9 | -1,8 | -1,2 | -0,6 | ni podatkov |

Primarni saldo (v % BDP) | KP december 2006 | 1,1 | 1,4 | 1,4 | 2,1 | 2,1 | 2,2 |

COM nov. 2006 | 1,1 | 1,4 | 1,4 | 1,4 | ni podatkov | ni podatkov |

KP december 2005 | 0,7 | 1,2 | 1,2 | 1,4 | 1,7 | ni podatkov |

Ciklično prilagojeni saldo (v % BDP) | KP december 20061 | -2,0 | -1,5 | -1,2 | -0,3 | 0,0 | 0,3 |

COM nov. 2006 | -1,8 | -1,4 | -1,2 | -1,2 | ni podatkov | ni podatkov |

KP december 20051 | -2,2 | -1,8 | -1,8 | -1,2 | -0,6 | ni podatkov |

Strukturni saldo2 (v % BDP) | KP december 20063 | -3,3 | -1,9 | -1,0 | -0,3 | -0,1 | -0,1 |

COM nov. 20064 | -2,7 | -1,4 | -1,2 | -1,2 | ni podatkov | ni podatkov |

KP december 2005 | -3,1 | -2,1 | -2,1 | -1,5 | -0,6 | ni podatkov |

Bruto javni dolg (v % BDP) | KP december 2006 | 69,2 | 64,7 | 60,5 | 52,5 | 49,0 | 46,1 |

COM nov. 2006 | 69,2 | 64,8 | 62,2 | 59,6 | ni podatkov | ni podatkov |

KP december 2005 | 70,5 | 67,0 | 64,0 | 56,9 | 53,5 | ni podatkov |

Opombe: 1 Izračuni služb Komisije na podlagi podatkov iz programa. 2 Ciklično prilagojeni saldo (kot v prejšnjih vrsticah) brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. 3 Enkratni in drugi začasni ukrepi iz programa (1,3 % BDP v letu 2005 in 0,4 % v letu 2006; vsi ukrepi so povzročili zmanjšanje primanjkljaja). Vključujejo 0,4 % BDP v letih 2005 in 2006 iz transakcij, povezanih s skladi EU. 4Enkratni in drugi začasni ukrepi iz napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 (0,9% BDP v letu 2005 ter 0,5 % v letu 2006, ki so povzročili zmanjšanje primanjkljaja) v primerjavi s programom (glej opombo 3) službe Komisije niso obravnavala nobene transakcije, povezane s skladi EU, kot enkratne. 5 Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 3,9 %, 3,7 %, 3,9 % in 4,0 % v tem zaporedju v obdobju 2005–2008. Vir: Konvergenčni program (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (COM); izračuni služb Komisije. |

[1] UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Sporočilo Komisije spomladanskemu zasedanju Evropskega sveta, „Izvajanje prenovljene lizbonske strategije za rast in delovna mesta – Leto uresničevanja“, 12.12.2006, COM(2006) 816.

[3] Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu „Dolgoročna vzdržnost javnih financ v EU“, 12.10.2006, COM(2006) 574 konč. in Generalni direktorat za gospodarske in finančne zadeve pri Evropski komisiji (2006), „The long-term sustainability of public finances in the European Union“, European Economy št. 4/2006.

[4] „Posebnosti izvajanja Pakta stabilnosti in rasti ter smernice za obliko in vsebino programov stabilnosti in konvergence “, ki jih je 11. oktobra 2005 potrdil Svet Ecofin.

[5] UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[6] Manjkajo zlasti podatki o „cikličnem razvoju“ (razpredelnica 5) in o dejavnikih, ki vplivajo na potencialno rast BDP (postavka 4).