P6_TA(2005)0299

Vpliv posojilnih dejavnosti ES v državah v razvoju

Resolucija Evropskega parlamenta o vplivu posojilnih dejavnosti Evropske skupnosti v državah v razvoju (2004/2213(INI))

Evropski parlament,

- ob upoštevanju poročila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o aktivnostih Evropskih skupnosti v zvezi z najemanjem in dajanjem posojil v letu 2003 (SEK(2004)1073) in priloženih delovnih dokumentih Komisije (SEK(2004)1074),

- ob upoštevanju letnega poročila za leto 2004 o razvojni politiki ES in zunanji pomoči (KOM(2004)0536) ter spremljajočega delovnega dokumenta Komisije (SEK(2004)1027),

- ob upoštevanju študije sekretariata Commonwealtha z naslovom "Evropska investicijska banka in države AKP: učinkovito partnerstvo?",

- ob upoštevanju dokumenta Evropske investicijske banke (EIB) z naslovom "Development Impact Assessment Framework of investment facility Projects" (Okvir za presojo vpliva na razvoj za projekte investicijskega instrumenta),

- ob upoštevanju potekajočih pogajanj o pregledu zunanjega mandata za posojila Evropske investicijske banke,

- ob upoštevanju zunanje študije z naslovom "Razvojni vpliv kreditnih dejavnosti Evropske investicijske banke (EIB) v okvirnih sporazumih iz Cotonouja in azijskih ter latinskoameriških držav (ALA) [1]", ki jo je naročil njegov Odbor za razvoj,

- ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. januarja 2000 o kršitvah človekovih pravic v zvezi s projektom, povezanim z nafto in plinovodi v Čadu in Kamerunu [2],

- ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. februarja 2002 o letnem poročilu EIB za leto 2000 [3],

- ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. novembra 2002 o letnem poročilu EIB za leto 2001 [4],

- ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. aprila 2004 o poročilu EIB o dejavnostih za leto 2002 [5],

- ob upoštevanju ugotovitev razprave v svojem Odboru za razvoj z dne 18. januarja 2005,

- ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

- ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj (A6-0183/2005),

A. ker je EIB največji svetovni javni posojilodajalec, katerega raven posojil znaša 40 milijard EUR,

B. ker EIB deluje v več kot stotih državah v razvoju, v sredozemskem prostoru, afriških, karibskih in pacifiških državah (AKP), Aziji in Latinski Ameriki (ALA) ter izvaja pomembne razvojne programe Evropske unije (EU) v sredozemskem prostoru in državah AKP, čeprav ureditve za posojila državam v razvoju niso opredeljena s sodobnim političnim mandatom,

C. ob zavedanju, da si je EIB v zadnjih letih močno prizadevala upoštevati konstruktivne predloge Parlamenta,

D. ker EIB trenutno pregleduje svojo politiko o dostopu javnosti do informacij, saj mora upoštevati zahteve, ki izhajajo iz uporabe Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v institucijah EU,

E. ker EIB deluje kot neodvisna banka, ki pa je kljub temu zavezana svojim delničarjem — 25 državam članicam EU,

F. ker je EIB v zvezi s svojimi kreditnimi dejavnostmi zunaj EU v svojem novem okviru za presojo vpliva na razvoj uspešno uresničila podporo vsaj za projekte v okviru Cotonoujskega investicijskega instrumenta, ki jo je leta 2004 v svoji izjavi o okoljskem vplivu izrazila dokumentih z naslovom "UNEP Statement by Financial Institutions on the Environment & Sustainable Development" ter t. i. "Equator Principles",

G. ob upoštevanju posebno tveganih razmer za kreditne dejavnosti v mnogih državah v razvoju, s katerimi se mora znati spopadati uprava EIB,

H. ob upoštevanju prizadevanj EU in mednarodne skupnosti, da v razvojni politiki dosežeta odločilen premik z uresničitvijo razvojnih ciljev tisočletja (RCT),

1. se zahvaljuje EIB za njeno izjemno pripravljenost za dialog in posredovanje podatkov;

2. pozdravlja tako podporo EIB ciljem razvojne politike EU, določenim v sporazumu iz Cotonouja in opredeljenim v skladu z osmimi RCT kot da pogoj za posojilo vključuje ustreznost podprtih projektov za dosego RCT z novim okvirjem za presojo vpliva na razvoj za projekte v okviru investicijskega instrumenta, vendar zahteva razširitev teh meril na podobne projekte, podprte s strani EIB v deželah v razvoju;

3. poziva EIB, da pri ocenjevanju uspešnosti svojih projektov sprejme ključne kazalce, ki jih je Komisija določila v skladu z RCT, in jih vključi v svoj okvir za presojo vpliva na razvoj; priporoča EIB, da vzpostavi neodvisno enoto za ocenjevanje, odgovorno le svetu direktorjev, ter tako izpolni standarde, ki so jih postavile multilateralne razvojne banke;

4. poziva Komisijo, da zagotovi boljšo povezanost EIB in njenega projektnega načrtovanja z načrtovanjem Komisije in držav članic, v skladu z obveznostmi, sprejetimi v Barceloni, v zvezi z boljšo koordinacijo in usklajevanjem ukrepov razvojne politike;

5. izreka pohvalo EIB zaradi podpisa Memoranduma o soglasju s Komisijo in Svetovno banko maja 2004 in poziva EIB, da okrepi usklajevanje ciljev, meril in metod tudi z Evropskimi finančnimi institucijami za razvoj (EDFI) ter sodelovanje v interaktivnem omrežju in tako zagotovi dopolnjevanje financiranja EIB z ukrepi Komisije in držav članic;

6. izreka pohvalo EIB in 10 partnericam EDFI za ustanovitev "European Financing Partners S. A." in poziva EIB, da si prizadeva za nadaljnje projekte financiranja Skupnosti z drugimi finančnimi institucijami za razvoj ter da posebej preveri modele za porazdelitev tveganja s prevzemom "First Loss Tranche";

7. Komisiji in EIB priporoča, da Svetu in Parlamentu predlagata nov integriran pristop in organizacijo za načrtovanje in izvajanje zunanje pomoči EU v okviru priprav za prihodnjo finančno perspektivo EU in naslednje zunanje mandate EIB; ta predlog mora omogočati optimalno izrabo možnih sinergij med človeškimi in finančnimi viri Komisije, EIB in agencij za dvostranski razvoj ter krepiti splošno učinkovitost, skladnost, preglednost in opaznost zunanje pomoči EU, zlasti pri doseganju RCT;

8. izreka pohvalo EIB, ker že v začetni fazi spremljanja projekta upošteva mnenja nevladnih organizacij in javnosti, vendar pa poziva EIB, da še v preizkusni fazi odobritve kredita izvede posvetovanje o večji lokalni udeležbi in sprejemljivosti ter rezultate tega v pisni obliki predloži Komisiji in državam članicam;

9. izreka pohvalo vključitvi "presoje vplivov na okolje" in "izjave o okoljskem vplivu" v projektni cikel EIB, kljub temu pa priporoča, da v katalogu dokumentov, ki se nanašajo na analizo odobritve, nujno upošteva tudi posledice naložbe za socialno in zaposlovalno politiko na način, skladen z RCT;

10. poziva države članice kot delničarke banke, da EIB zagotovijo ustrezen razvojnopolitični mandat za dosego RCT v regiji ALA ter da ne dajejo več prednosti zunanji gospodarski pomoči;

11. poziva Svet, da zviša raven financiranja dejavnosti EIB v regiji ALA; pričakuje od EIB, da bo pri izpolnjevanju svojih obveznosti v tej regiji dala prednost gospodarsko šibkejšim državam;

12. priporoča EIB razširitev njenega strateškega dokumenta "Projekti financiranja in obnove po naravnih nesrečah" na regije zunaj Unije in držav prosilk ter priporoča, da Svet in Komisija za EIB sestavita mandat nujne pomoči, ki bi banki omogočil, da zagotovi učinkovito in regijsko določeno pomoč za izgradnjo, neodvisno od meril, ki jih trenutno določa zunanja gospodarska pomoč, na primer v regiji ALA;

13. poziva Svet in Komisijo, da pripravita potrebna sredstva, tako da se bodo lahko sredstva, ki jih ima EIB na razpolago za obnovo po cunamiju, primerno porazdelila v skladu z merili Mednarodne agencije za razvoj;

14. poziva Komisijo in EIB, da z Mednarodnim denarnim skladom začneta pogajanja, da bi se v javnem sektorju v državah v razvoju financiralo izvajanje projektov, ki se nanašajo na storitve v javnem interesu, tako da bi bil dosežen napredek na področju javno financiranih storitev v javnem interesu in bi se ustvarila podlaga za naložbe v zasebnem sektorju;

15. poziva EIB, da bolje uporabi instrument subvencioniranja obresti, predviden s Cotonoujskim sporazumom, in s tem zadolženim državam v razvoju omogoči, da izkoristijo naložbe na področju javnih storitev splošnega gospodarskega pomena;

16. poziva EIB, da posodobi svoje sektorske cilje v zvezi s kreditno politiko pri državah v razvoju, zlasti na področju energije, gozdarstva, prometa, ravnanja z vodo in odpadki ter da v svoji analizi upošteva vzroke za umik zasebnih vlagateljev;

17. priporoča vzpostavitev proračunske postavke EIB za prenos znanja in tehnične podpore;

18. pričakuje od EIB, na podlagi pozitivnih izkušenj iz njenih prvih projektov, da bo znatno povečala svoje udejstvovanje na področju mikroposojil ter da bo pri tem spodbujala predvsem ženske pri ustanavljanju njihovih podjetij; poziva EIB, da pri tem upošteva priporočilo, ki ga je s sodelovanjem Komisije pripravila Svetovalna skupina za pomoč revnim;

19. poziva EIB, da izda več kreditov v lokalnih valutah in da razišče možnosti podpore lokalnim valutam z udejstvovanjem EIB;

20. poziva Komisijo, da še pred koncem leta 2005 izdela študijo, ki bo ocenila, ali bi izdaja evropskih menic ("Eurobonds"), ki so primerljive z ameriškimi zakladnimi menicami, ustvarila znatno več sredstev, kar bi omogočilo EIB večje udejstvovanje pri dosegi razvojnopolitičnih ciljev;

21. naproša EIB, da v kratkem roku izvede študijo izvedljivosti, ali bi se v Afriki, Aziji in Latinski Ameriki lahko vzpostavili regionalni skladi, primerljivi z azijskim razvojnim skladom, katerega vzpostavitev je predlagala japonska vlada, z začetnim financiranjem v eurih in z lastništvom delnic EIB;

22. pričakuje, da bo EIB še naprej razvijala svoje smernice v zvezi s kreditiranjem zasebnega sektorja, ki mora temeljiti na spoštovanju človekovih pravic, upoštevanju okoljskih in družbenih standardov v skladu z mednarodnimi standardi, upoštevanju delovnih norm Mednarodne organizacije dela in, kjer je to primerno, smernic Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj za večnacionalne družbe, ter pričakuje, da bo EIB nadzorovala upoštevanje teh smernic;

23. poziva EIB, da "Okvir za presojo razvojnih vplivov projektov investicijskega instrumenta" uskladi z mednarodnimi standardi presoje vpliva na razvoj in omogoči vključitev pripomb Evropskega parlamenta in mednarodne civilne družbe v ta postopek preverjanja;

24. zlasti poziva EIB, da ne podpira projektov, ki uničujejo naravne življenjske prostore, ki prispevajo k nezakonitemu izkoriščanju naravnih virov, ki vključujejo proizvodnjo prepovedanih snovi ali snovi, ki jih v EU nameravajo prepovedati, ali financiranja gradnje jezov, ki ne ustrezajo merilom Svetovne komisije za jezove (WCD); poziva EIB, da upošteva priporočila Svetovne banke "Pregled ekstraktivne industrije" iz januarja 2004;

25. poziva EIB, da za posojila v regijah ALA in AKP zagotovi ukrepe za izboljšanje okoljske trajnosti posojil, med drugim:

- s financiranjem projektov v vseh štirih okoljskih kategorijah EIB, vključno s projekti za varstvo narave,

- z oceno vseh projektov v zvezi z izkoriščanjem vodne energije v zgodnji fazi projekta v skladu s smernicami WCD,

- skladno z RCT s povečanjem posojil v vodnem sektorju s 3 % za države AKP in 8% za države ALA na vsaj 20 % sredstev za regionalna posojila, zlasti s posojili lokalnim podjetjem za trajnostne mikro projekte,

- s povečanjem posojil za projekte pridobivanja obnovljive energije v regijah držav AKP in ALA v skladu s svojo globalno zavezo, da do leta 2006 za obnovljivo energijo nameni 15 % sredstev za pridobivanje energije v obliki posojil, do leta 2010 pa 50 %;

26. poziva Komisijo, da podpre povečanje posojil EIB za okoljske projekte v regijah držav ALA in AKP s 3% subvencioniranjem obresti, kar se je izkazalo za uspešno v okviru MEDA, in 5% subvencioniranjem obresti za nove projekte pridobivanja obnovljive energije;

27. zahteva, da EIB učinkovito ukrepa proti korupciji in pranju denarja ter da se v okviru celovite protikorupcijske politike zaveže k podpori pogodb, ki izhajajo iz preglednega in odprtega pogajalskega postopka, ki zavezuje stranke EIB v državah v razvoju, da prikažejo, da imajo sisteme notranje revizije, ki so zmožni prepoznati podkupovanje in korupcijo; nadalje zahteva, da EIB razišče in ustreznim organom posreduje vse obtožbe korupcije ter da tiste, ki so bili spoznani za krive, ustrezno kaznuje;

28. poziva EIB, da svoj generalni inšpektorat nadalje razvije v neodvisen pritožbeni mehanizem, ki bi se lahko uporabil v zvezi s podobnimi merili za odobritev projektov, brez poti prek Evropskega varuha človekovih pravic in bi ne bil tako na razpolago le državljanom EU, ampak tudi ljudem iz držav v razvoju, ki so udeleženi v projektih, financiranih s strani EIB;

29. poziva EIB, da uporabi manj konzervativno strategijo obvladovanja tveganja pri kreditnih dejavnostih v državah v razvoju, ki jo lahko podpira tako, da dobiček iz projektov, financiranih iz sredstev za razvoj, ki jih prispevajo države članice, nameni v sklad za tveganja in s tem omogoči financiranje več projektov z zelo visoko stopnjo tveganja; poziva EIB, da pri skupno financiranih projektih z visoko stopnjo tveganja uporabi instrument tranše druge stopnje;

30. poziva EIB, da svoje dejavnosti v zvezi s finančno podprtimi projekti uskladi z Mednarodno finančno korporacijo;

31. poziva EIB, da zaradi zagotovitve čim boljše podpore malim in srednje velikim podjetjem vzpostavi predstavitev na kraju samem in v ta namen v prihodnosti izkoristi vire, ki so na voljo za upravljanje investicijskega instrumenta, kakor tudi preuči možnost, da za takšne stranke uredi kreditiranje prek ustanov, ki delujejo kot klirinške hiše in v katerih delajo zunanji strokovnjaki, ki pomagajo prejemnikom posojil izkoriščati ugodne pogoje, v resničnem duhu investicijske banke v sektorju rizičnega kapitala, ter da istočasno razvije ločeno kreditno linijo za spodbujanje lokalnega zasebnega bančnega sektorja;

32. priporoča uvedbo stalnega dialoga med svojim Odborom za razvoj in EIB;

33. poziva Komisijo, da vsako leto poroča Parlamentu in Svetu o uspešnosti programov, ki so se v zvezi z RCT izvajali v sodelovanju z EIB;

34. poziva Komisijo, da do septembra 2005 predloži vmesno poročilo o napredku pogajanj o reviziji zunanjega mandata za posojila EIB;

35. poziva Komisijo, da do konca leta 2005 pripravi študijo o finančnih, političnih in pravnih možnostih za krepitev področja razvojne pomoči in posojilnih poslov EIB z vzpostavitvijo ločene posojilnice kot posebne enote v skupini EIB in z upoštevanjem potrebe po ohranjanju bonitetne ocene AAA skupine EIB;

36. poziva Svet in Komisijo, da podpreta zahteve Parlamenta v zvezi z EIB;

37. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, Evropski investicijski banki, Svetu AKP-EU, Združenim narodom in Svetovni banki.

[1] Projekt št. EP/ExPol/B/2004/09/06.

[2] UL C 304, 24.10.2000, str. 211.

[3] UL C 284 E, 21.11.2002, str. 111.

[4] UL C 25 E, 29.1.2004, str. 390.

[5] UL C 104 E, 30.4.2004, str. 1019.

--------------------------------------------------