DRŽAVNA POMOČ – SLOVAŠKA REPUBLIKA

Državna pomoč SA.52194 (2018/FC) – Slovaški maloprodajni prodajni davek

Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije

(Besedilo velja za EGP)

(2019/C 194/03)

Z dopisom v verodostojnem jeziku z dne 2. aprila 2019 na straneh, ki sledijo temu povzetku, je Komisija uradno obvestila Slovaško republiko o svoji odločitvi, da začne postopek na podlagi člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi z zgoraj navedeno pomočjo/ukrepom.

Zainteresirane strani lahko v enem mesecu od dneva objave tega povzetka in dopisa, ki mu sledi, predložijo svoje pripombe na naslov:

European Commission Directorate-General for Competition State Aid Greffe 1049 Bruxelles/Brussel BELGIQUE/BELGIË Faks +32 22961242 Stateaidgreffe@ec.europa.eu

Te pripombe se pošljejo Slovaški republiki. Zainteresirana stran, ki predloži pripombe, lahko pisno zaprosi za zaupno obravnavo svoje identitete in navede razloge za to.

OPIS UKREPA, V ZVEZI S KATERIM KOMISIJA ZAČENJA POSTOPEK

Slovaški parlament je 13. decembra 2018 sprejel zakon o posebni dajatvi za maloprodajne verige (zakon o maloprodajnem davku) (1), ki uvaja davek na promet trgovcev na drobno, ki prodajajo živila končnim porabnikom (v nadaljnjem besedilu: maloprodajni davek). Maloprodajni davek je začel veljati 1. januarja 2019.

Navedeni cilj maloprodajnega davka je prerazporeditev nesorazmernega dobička v prehranski verigi, ki ga lahko ustvarijo maloprodajne verige z znatno tržno močjo z določanjem cen in izvajanjem pritiska na lokalne proizvajalce.

Maloprodajni davek se uporablja v višini 2,5 % na celotni promet trgovcev na drobno, če se vsaj 25 % njihovega prometa ustvari s prodajo živil končnim porabnikom in če poslujejo v najmanj 15 % vseh slovaških deželnih okrožij. Člani franšiz in trgovinskih združenj se obravnavajo kot ločeni subjekti. Več kategorij trgovcev na drobno in prihodkov je oproščenih plačila maloprodajnega davka.

OCENA UKREPA

Ker maloprodajni davek izhaja iz zakona, ki ga je sprejel slovaški parlament, ga je mogoče pripisati Slovaški republiki. Slovaška republika se odpove sredstvom, do katerih bi sicer bila upravičena, da jih pobere od podjetij, ki so v celoti ali delno oproščena plačila maloprodajnega davka. Zato se ukrep financira iz državnih sredstev. Oprostitve maloprodajnega davka pomenijo ugodnost za izvzeta podjetja, ker so razbremenjena finančnega bremena.

Fiskalni cilj maloprodajnega davka je obdavčiti promet prodajalcev na drobno, ki prodajajo živila, kar je predmet urejanja in obdavčljivi dogodek navedenega davka. Glede na navedeni cilj so vsi trgovci na drobno, ki prodajajo živila, v primerljivem dejanskem in pravnem položaju. Zato Komisija začasno ugotavlja, da popolna ali delna oprostitev davka, ki je na voljo izvzetim trgovcem na drobno, pomeni odstopanje od referenčnega sistema in je zato prima facie diskriminatorna.

Na tej stopnji se lahko sklene, da je dve oprostitvi maloprodajnega davka mogoče utemeljiti. Natančneje, trgovine proizvajalcev (2) in prodajalci na drobno, za katere znesek davka ne presega 5 000 EUR na četrtletje, ne morejo ustvariti nesorazmernega dobička z določanjem cen in izvajanjem pritiska na proizvajalce. Nasprotno pa ni izključeno, da bi druge kategorije trgovcev na drobno, ki so v celoti ali delno oproščene plačila maloprodajnega davka, lahko določale cene in izvajale pritisk na lokalne proizvajalce zaradi svoje tržne moči.

Komisija zato začasno ugotavlja, da je prima facie diskriminacija, ki je nastala zaradi popolne ali delne oprostitve naslednjih kategorij trgovcev na drobno iz plačila maloprodajnega davka, neupravičena:

— člani trgovinskih združenj in franšiz,

— trgovci na drobno, ki poslujejo v manj kot 15 % vseh okrožij,

— mala in srednja podjetja,

— trgovci na drobno, pri katerih vsaj 80 % prometa izhaja iz prodaje živil ene vrste,

— obrati javne prehrane,

— trgovci na drobno, ki ustvarijo promet v trgovinah z manj kot 10 zaposlenimi, ki so v najmanj razvitih okrožjih,

— trgovci na drobno, ki ustvarijo promet v trgovinah v občinah, v katerih živila prodajajo največ tri trgovine, in

— trgovci na drobno, ki ustvarijo manj kot 25 % prometa od prodaje živil končnemu porabniku.

Ukrep krepi položaj podjetij, ki so oproščena plačila maloprodajnega davka v primerjavi s podjetji, ki bodo obdavčena in konkurirajo na trgu EU, zato ukrep lahko izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco ter vplival na trgovino znotraj Unije.

Zato Komisija začasno ugotavlja, da davčne oprostitve za zgoraj navedene kategorije trgovcev na drobno pomenijo državno pomoč in da taka pomoč ni združljiva z notranjim trgom.

Ker je maloprodajni davek, vključno z ustreznimi davčnimi oprostitvami, začel veljati nedavno in se uporablja na dan sklepa, Komisija meni, da je treba izdati odredbo o začasnem odlogu v skladu s členom 13(1) Uredbe Sveta (EU) 2015/1589 (3). Odredba o začasnem odlogu je začasni ukrep, ki ga lahko sprejme Komisija in v katerem od države članice zahteva, da začasno odloži vso nezakonito pomoč, dokler Komisija ne sprejme končnega sklepa.

(1) Zakon št. 385/2018 zb. z dne 13. decembra 2018 o posebni dajatvi za maloprodajne verige in o spremembah zakona št. 595/2003 zb. o davku od dohodkov, kakor je bil pozneje spremenjen.

(2) 2 Trgovci na drobno, ki so proizvajalci živil (ali so povezani s proizvajalci živil) in pri katerih vsaj 80 % neto prometa izhaja iz prodaje živil, ki jih proizvedejo za končne porabnike.

(3) 3 Uredba Sveta (EU) 2015/1589 z dne 13. julija 2015 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 248, 24.9.2015, str. 9).

(4) Zákon č. 385/2018 Z. z. z 13. decembra 2018 o osobitnom odvode obchodných reťazcov a o doplnení zákona č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov.

(5) Nariadenie Rady (EÚ) 2015/1589 z 13. júla 2015 stanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Ú. v. EÚ L 248, 24.9.2015, s. 19.

(6) Konkrétne v § 2 ods. 1 písm. a) návrhu zákona o odvode z maloobchodného predaja sa stanovuje, že „obchodným reťazcom sa rozumie zoskupenie obchodných prevádzkarní, ktoré používajú rovnaké alebo vzájomne zameniteľné označenie obchodným názvom alebo ktoré sú prevádzkované tým istým podnikateľom alebo vzájomne majetkovo alebo personálne prepojenými podnikateľmi, alebo obchodná aliancia […]“ (zvýraznené autorom). Okrem toho v § 2 ods. 1 písm. e) návrhu zákona o odvode z maloobchodného predaja sa stanovuje, že obchodnou alianciou je „zoskupenie obchodných prevádzkarní prevádzkovaných viacerými fyzickými osobami alebo právnickými osobami so samostatnou právnou subjektivitou, ktoré nie sú majetkovo alebo personálne prepojenými podnikateľmi, združených na účel spoločného nákupu tovarov, alebo iným spôsobom využívajúce výhody zosúladeného postupu vo vzťahu k dodávateľovi tovarov“.

(7) V znení zákona o odvode z maloobchodného predaja, ktoré prijal slovenský parlament, bolo vymedzenie pojmu obchodný reťazec v § 2 ods. 1 písm. a) zmenené takto: „zoskupenie obchodných prevádzkarní, ktoré používajú rovnaké alebo vzájomne zameniteľné označenie obchodným názvom a ktoré sú prevádzkované tým istým podnikateľom alebo vzájomne majetkovo alebo personálne prepojenými podnikateľmi […]“ (zvýraznené autorom).

(8) Ustanovenie § 2 ods. 1 písm. e) návrhu zákona o odvode z maloobchodného predaja nebolo zahrnuté do konečnej verzie prijatého zákona.

(9) Nariadenie Komisie (EÚ) č. 651/2014 zo 17. júna 2014 o vyhlásení určitých kategórií pomoci za zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článkov 107 a 108 zmluvy (Ú. v. EÚ L 187, 26.6.2014, s. 1 – 78).

(10) Príloha 6 k sťažnosti: Obraty a informácie o trhových podieloch obchodných reťazcov.

(11) Rozsudok Súdneho dvora zo 16. mája 2000, Francúzsko/Ladbroke Racing Ltd a Komisia, C-83/98 P, EU:C:2000:248, body 48 až 51. Podobne opatrenie, ktoré určitým podnikom umožňuje zníženie dane alebo odklad platby normálne splatnej dane, môže predstavovať štátnu pomoc (pozri rozsudok Súdneho dvora z 8. septembra 2011, Paint Graphos a i., spojené veci C-78/08 až C-80/08EU:C:2011:550, bod 46).

(12) Vec C-417/10, 3M Italia, EU:C:2012:184, bod 38.

(13) Vec 173/73, Taliansko/Komisia, EU:C:1974:71, bod 13.

(14) Rozsudok Súdneho dvora z 15. decembra 2005, Taliansko/Komisia, C-66/02, EU:C:2005:768, bod 78; rozsudok Súdneho dvora z 10. januára 2006, Cassa di Risparmio di Firenze a iní, C-222/04, EU:C:2006:8, bod 132; rozsudok Súdneho dvora z 9. októbra 2014, Ministerio de Defensa a Navantia, C-522/13, EU:C:2014:2262, body 21 až 31.

(15) Rozsudok Súdneho dvora z 15. júna 2006, Air Liquide Industries Belgium, C-393/04 a C-41/05, EU:C:2006:403, bod 30 a rozsudok Súdneho dvora z 15. marca 1994, Banco Exterior de España, C-387/92, EU:C:1994:100, bod 14.

(16) Vec C-374/17, A Brauerei, EU:C:2018:1024, bod 35 a citovaná judikatúra.

(17) Vec C-374/17, A Brauerei, EU:C:2018:1024, bod 36 a citovaná judikatúra.

(18) Vec C-374/17, A Brauerei, EU:C:2018:1024, bod 39.

(19) Príloha 6 k sťažnosti: Obraty a informácie o trhových podieloch obchodných reťazcov.

(20) Príloha 2 k sťažnosti: Štúdia INNES o osobitnom odvode obchodných reťazcov – čo bolo uvedené v konečnej verzii (berúc do úvahy zmeny a doplnenia zo 6. decembra 2018).

(21) Príloha 6 k sťažnosti: Obraty a informácie o trhových podieloch obchodných reťazcov.

(22) Maloobchodníci sú oslobodení od maloobchodnej dane, ak spadajú do vymedzenia pojmu v článku 2 ods. 1 prílohy I k nariadeniu č. 651/2014, v ktorom sa stanovuje: „Kategóriu mikropodnikov, malých a stredných podnikov („MSP“) tvoria podniky, ktoré zamestnávajú menej ako 250 osôb a ktorých ročný obrat nepresahuje 50 mil. EUR a/alebo celková ročná súvaha nepresahuje 43 mil. EUR.“

(23) Vec C-374/17, A Brauerei EU:C:2018:1024, bod 48 a citovaná judikatúra.

(24) Spojené veci C-78/08 až C-80/08, Paint Graphos, EU:C:2011:550, body 73 a 75.

(25) CBA Kereskedelmi Kft.

(26) Príloha 6 k sťažnosti: Obraty a informácie o trhových podieloch obchodných reťazcov.

(27) Coop Jednota Slovensko, spotrebné družstvo.

(28) Billa (Rewe Group).

(29) Milk-Agro, spol. s.r.o.

(30) Potraviny FRESH s.r.o a CBA Kereskedelmi Kft.

(31) Pozri údaje uverejnené Štatistickým úradom Slovenskej republiky pre okres Prešov a okres Medzilaborce: https://slovak.statistics.sk/wps/portal/ext/themes/demography/population/indicators/.

(32) Príloha 2 k sťažnosti: Štúdia INNES o osobitnom odvode obchodných reťazcov – čo bolo uvedené v konečnej verzii (berúc do úvahy zmeny a doplnenia zo 6. decembra 2018).

(33) Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o nekalých obchodných praktikách vo vzťahoch medzi podnikmi v potravinovom dodávateľskom reťazci, COM(2018) 173 final – 2018/082 (COD). Pozri aj legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 12. marca 2019 o návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady o nekalých obchodných praktikách vo vzťahoch medzi podnikmi v potravinovom dodávateľskom reťazci [COM(2018) 0173 – C8-0139/2018 – 2018/0082(COD)] uverejnené na webovom sídle Európskeho parlamentu: http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//NONSGML+TA+P8-TA-2019-0152+0+DOC+PDF+V0//SK.

(34) Napr. Tesco (Spojené kráľovstvo), Lidl (Nemecko), Kaufland (Nemecko), Billa (Rakúsko), Terno (Malta), CBA Slovakia (Luxembursko).

(35) Rozsudok Súdneho dvora zo 14. januára 2015, Eventech/The Parking Adjudicator, C-518/13, EU:C:2015:9, bod 65; rozsudok Súdneho dvora z 8. mája 2013, Libert a i., spojené veci C-197/11 a C-203/11, EU:C:2013:288, bod 76.

(36) Rozsudok Súdneho dvora zo 14. januára 2015, Eventech/The Parking Adjudicator, C-518/13, EU:C:2015:9, bod 66; rozsudok Súdneho dvora z 8. mája 2013, Libert a i., spojené veci C-197/11 a C-203/11, EU:C:2013:288, bod 77; rozsudok Všeobecného súdu zo 4. apríla 2001, Friulia Venezia Giulia, T-288/97, EU:T:2001:115, bod 41.

(37) Rozsudok Súdneho dvora zo 14. januára 2015, Eventech/The Parking Adjudicator, C-518/13, EU:C:2015:9, bod 67; rozsudok Súdneho dvora z 8. mája 2013, Libert a i., spojené veci C-197/11 a C-203/11, EU:C:2013:288, bod 78; rozsudok Súdneho dvora z 24. júla 2003, Altmark Trans, C-280/00, EU:C:2003:415, bod 78.

(38) Rozsudok Súdneho dvora z 24. júla 2003, Altmark Trans, C-280/00, EU:C:2003:415, body 77 a 78.

(39) Vec T-68/03, Olympiaki Aeroporia Ypiresies/Komisia, EU:T:2007:253, bod 34.

(40) Vec C-74/76, Ianelli/Meroni, EU:C:1977:51, bod 14.

(41) Pozri, analogicky, rozsudok Súdneho dvora z 5. februára 2014, Hervis Sport-és Divatkereskedelmi Kft. C-385/12, EU:C:2014:47, v ktorom Súdny dvor rozhodol takto: „Články 49 ZFEÚ a 54 ZFEÚ sa majú vykladať v tom zmysle, že bránia právnej úprave členského štátu v oblasti dane z obratu z maloobchodnej činnosti v predajniach, ktorá daňovníkom, ktorí tvoria v rámci určitej skupiny spoločností ‚prepojené podniky‘ v zmysle tejto právnej úpravy, ukladá povinnosť sčítať ich obraty na účely uplatnenia značne progresívnej sadzby dane a následne rozdeliť takto získanú sumu dane medzi nich pomerne podľa ich skutočných obratov, ak – čo prislúcha overiť vnútroštátnemu súdu – daňovníci patriaci do skupiny spoločností a podliehajúci najvyššej sadzbe osobitnej dane sú vo väčšine prípadov ‚prepojení‘ so spoločnosťami, ktoré majú svoje sídlo v inom členskom štáte.“

(42) Nariadenie Rady (EÚ) 2015/1589 z 13. júla 2015 stanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (kodifikované znenie) (Ú. v. EÚ L 248, 24.9.2015, s. 9).

(43) Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1407/2013 z 18. decembra 2013 o uplatňovaní článkov 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na pomoc de minimis. Ú. v. EÚ L 352, 24.12.2013, s. 1 – 8.

(44) Nariadenie Rady (EÚ) 2015/1589 z 13. júla 2015 stanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Ú. v. EÚ L 248, 24.9.2015, s. 19.

(45) Rozsudok Všeobecného súdu z 25. apríla 2018, Maďarsko/Komisia, T-554/15, EU:T:2018:220, bod 27.

(46) Rozsudok Všeobecného súdu z 25. apríla 2018, Maďarsko/Komisia, T-554/15, EU:T:2018:220, bod 30.

(47) Rozsudok Všeobecného súdu z 25. apríla 2018, Maďarsko/Komisia, T-554/15, EU:T:2018:220, bod 70.

(48) Rozsudok Všeobecného súdu z 25. apríla 2018, Maďarsko/Komisia, T-554/15, EU:T:2018:220, bod 136.