o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Republiko Turčijo o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Turčije za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PRIPOROČILA

V globaliziranem svetu, v katerem so huda kazniva dejanja in terorizem vedno bolj nadnacionalni in raznovrstni, bi morali biti organi kazenskega pregona v celoti opremljeni za sodelovanje z zunanjimi partnerji, da bi lahko zagotovili varnost svojih državljanov. Zato bi morala biti Europolu omogočena izmenjava osebnih podatkov z organi kazenskega pregona iz tretjih držav v obsegu, ki je potreben za izpolnjevanje njegovih nalog.

Komisija je od 1. maja 2017, ko se je začela uporabljati Uredba (EU) 2016/794, in v skladu s Pogodbo odgovorna za pogajanja v imenu Unije o mednarodnih sporazumih s tretjimi državami o izmenjavi osebnih podatkov z Europolom. Če je to potrebno za opravljanje njegovih nalog, lahko Europol vzpostavi in vzdržuje sodelovanje z zunanjimi partnerji z delovnimi in upravnimi dogovori, ki sami po sebi ne morejo biti pravna podlaga za izmenjavo osebnih podatkov.

Ob upoštevanju politične strategije, kot je bila začrtana v evropski agendi za varnost, sklepih Sveta in globalni strategiji, ter ob upoštevanju operativnih potreb organov kazenskega pregona iz vse EU in morebitnih koristi tesnejšega sodelovanja na tem področju Komisija meni, da je treba kmalu začeti pogajanja z osmimi državami, ki so bile opredeljene v 11. poročilu o napredku pri vzpostavljanju učinkovite in prave varnostne unije.

Komisija je pri svoji oceni prednostnih držav upoštevala operativne potrebe Europola. V strategiji Europola za obdobje 2016–2020 je kot prednostna regija za okrepljeno partnerstvo opredeljeno sredozemsko območje. Tudi v zunanji strategiji Europola za obdobje 2017–2020 je poudarjena potreba po tesnejšem sodelovanju med Europolom in državami Bližnjega vzhoda in severne Afrike, in sicer zaradi trenutne teroristične grožnje in izzivov, povezanih z migracijami.

To priporočilo se nanaša posebej na pogajanja s Turčijo, vendar je treba sodelovanje s katero koli državo upoštevati z vidika regije kot celote. Trenutna nestabilnost na tem območju, zlasti razmere v Siriji in Iraku, je pomembna dolgoročna varnostna grožnja za EU, ki jo je treba nujno obravnavati. To pomeni tako učinkovit boj proti terorizmu in povezanemu organiziranemu kriminalu kot tudi reševanje izzivov, povezanih z migracijami, kot sta omogočanje nedovoljenih migracij in trgovina z ljudmi. Turčija je prav tako izrazila zanimanje za sodelovanje z organi kazenskega pregona iz EU na področju boja proti terorizmu, zlasti za skupno usposabljanje, ki ga organizira CEPOL. Za obravnavanje teh izzivov je ključnega pomena sodelovanje z lokalnimi organi kazenskega pregona.

Trenutno sodelovanje Europola s Turčijo temelji na sporazumu o strateškem sodelovanju, sklenjenem leta 2004. Ta sporazum omogoča sodelovanje pri izmenjavi strateških in tehničnih informacij vzajemnega interesa, izkušenj s kazenskim pregonom, zakonodaje, priročnikov, tehnične literature ter drugega gradiva in usposabljanj na področju kazenskega pregona. V skupnem akcijskem načrtu EU in Turčije iz novembra 2015 je bilo dogovorjeno, da Turčija še okrepi sodelovanje z Europolom z napotitvijo turškega uradnika za zvezo. Europol in Turčija sta tako 21. marca 2016 podpisala sporazum o zvezi, ki omogoča okrepljeno sodelovanje. Tako je bil maja 2016 v Europol napoten uradnik za zvezo turške nacionalne policije, kar je prineslo nekaj pozitivnih sprememb in novih stikov. Vendar ta sporazuma ne dovoljujeta izmenjave podatkov, ki se nanašajo na identificirane posameznike ali posameznike, ki jih je mogoče identificirati.

Politični okvir

Turčija je ključna partnerica Evropske unije. Od leta 1964, ko ju je povezal pridružitveni sporazum, se je sodelovanje s Turčijo izboljšalo. Evropski svet je decembra 1999 Turčiji odobril status države kandidatke, oktobra 2005 pa so se začela pristopna pogajanja. Poglobitev sodelovanja z Europolom je pomembna zaradi izpolnjevanja vseh še nedoseženih referenčnih meril v okviru načrta za liberalizacijo vizumskega režima. Na srečanju na vrhu EU-Turčija 29. novembra 2015 je bilo dogovorjeno, da se politični dialog na vseh področjih razširi in okrepi, vključno z zunanjo in varnostno politiko, migracijami in bojem proti terorizmu.

Turčija in EU sta ponovno izrazili svojo zavezanost boju proti grožnji, ki jo predstavljajo Daiš in tuji teroristični bojevniki, pa tudi grožnji, ki jo je predstavljala in jo še predstavlja Kurdska delavska stranka (PKK), ki jo je EU opredelila kot teroristično organizacijo. Na dialogu med EU in Turčijo o boju proti terorizmu, ki je potekal junija 2016, sta se obe strani strinjali, da bosta preučili načine za poglobitev sodelovanja pri izmenjavi informacij in kazenskem pregonu ter pravosodnega sodelovanja, tudi na področju deportacij, povezanih s terorizmom, in na področju financiranja terorizma. Zanimanje za okrepitev sodelovanja pri izmenjavi informacij je bilo ponovno izraženo na dialogu med EU in Turčijo o boju proti terorizmu novembra 2017, načrtuje pa se tudi seminar na visoki ravni pri Europolu o sodelovanju na področju boja proti terorizmu in nedovoljeni trgovini z orožjem.

Turčija in EU sta tudi ponovno potrdili, da bosta sodelovali pri spodbujanju napredka pri mednarodnih prizadevanjih, kot so Globalni forum za boj proti terorizmu (GCTF), svetovna koalicija za boj proti Islamski državi/Daišu in Projektna skupina za finančno ukrepanje (FATF).

Sodelovanje na področju migracij je bilo okrepljeno na podlagi skupnega akcijskega načrta, ki je bil aktiviran na vrhu EU-Turčija 29. novembra 2015, in Izjave EU in Turčije z dne 18. marca 2016, da bi se zaustavile nedovoljene migracije iz Turčije v EU ob popolnem spoštovanju standardov EU in mednarodnih standardov. V okviru izjave EU in Turčije so bili kljub težkim okoliščinam doseženi oprijemljivi rezultati. Od aktivacije izjave se je število nedovoljenih prehodov meje opazno zmanjšalo in se še zmanjšuje, omejilo pa se je tudi število smrtnih žrtev.

Operativne potrebe

Sodelovanje s Turčijo je na podlagi podatkov iz ocene SOCTA 2017 in poročila TE-SAT 2017, prej navedenih razprav ter, med drugim, Europolovega internega strokovnega znanja potrebno zlasti zaradi boja proti naslednjim oblikam kriminala:

Terorizem: nedavni teroristični napadi ponazarjajo teroristično grožnjo, s katero se soočata tako Turčija kot tudi EU. Skupna grožnja je islamski terorizem, zlasti organizacija Daiš, pa tudi Al-Kaida. Kar zadeva evropske tuje teroristične bojevnike, je Turčija glavno tranzitno vozlišče za potovanja v Sirijo in Irak ter vrnitev iz njiju. Tako EU kot tudi Turčija sta se ponovno zavezali, da bosta ta pretok bojevnikov zajezili. Turški organi so v to že vložili znatna prizadevanja, vendar so opozorili na pomen prejemanja predhodnih informacij o sumljivih potnikih. Nedavni incidenti so pokazali, da lahko tudi nezadostna, zapoznela ali neusklajena izmenjava informacij prijetim potnikom omogoči, da se neodkrito vrnejo v Evropo.

Čeprav se grožnja, ki jo PKK predstavlja za Evropo, ocenjuje kot majhna, EU priznava, da za Turčijo pomeni resno grožnjo. EU je stranko PKK opredelila kot teroristično organizacijo.

Z izmenjavo operativnih informacij se bo podprlo skupno delo za boj proti tej teroristični grožnji, med drugim za obravnavo zbiranja sredstev, propagandnih dejavnosti in novačenja v EU.

Tihotapljenje migrantov: tihotapci Turčijo uporabljajo za tihotapljenje migrantov iz Azije, Afrike in Bližnjega vzhoda v Evropo. Migranti brez urejenega statusa v Turčijo prispejo prek njenih vzhodnih kopenskih meja z Iranom, Irakom in Sirijo, pa tudi prek zračnih meja, zlasti s tranzitom prek letališča v Istanbulu. Istanbul ima vlogo vozlišča za migrante brez urejenega statusa, preden ti nadaljujejo pot do kopenskih meja z Bolgarijo in Grčijo ali obale Egejskega morja.