(1)Svet je 7. junija 2016 pooblastil Komisijo, da začne pogajanja z Državo Katar o Sporazumu o zračnem prevozu med Državo Katar na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum). Pogajanja so bila uspešno zaključena s parafiranjem Sporazuma 4. marca 2019.

o podpisu, v imenu Unije, in začasni uporabi Sporazuma o zračnem prevozu med Državo Katar na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi strani

Sporazum sestavljajo osrednje besedilo, ki vključuje temeljna načela, in dve prilogi: Priloga I o prehodnih določbah in Priloga II o geografski veljavnosti prometnih pravic pete svoboščine za tovorni prevoz.

Komisija se je v skladu s členom 218(4) PDEU pogajala ob posvetovanju s posebnim odborom. Med pogajanji so bila opravljena posvetovanja tudi z zainteresiranimi stranmi iz celotne vrednostne verige v letalstvu in socialnimi partnerji, vključno zlasti s sindikati. Pripombe, zbrane v tem postopku, so bile upoštevane.

Ustanovljen bo skupni odbor za obravnavo zadev, povezanih z izvajanjem Sporazuma. Skupni odbor bo spodbujal izmenjave na strokovni ravni in bo lahko proučil možna področja za nadaljnji razvoj Sporazuma. Skupni odbor bodo sestavljali predstavniki Komisije in držav članic ter predstavniki Katarja.

Postopna odprava omejitev dostopa na trg med Unijo in Katarjem ne bo le privabila novih udeležencev na trg in ustvarila priložnosti za opravljanje storitev zračnega prevoza na manj prometna letališča, ampak bo tudi omogočila združevanje med letalskimi prevozniki Unije.

Po prehodnem obdobju bodo lahko letalski prevozniki neovirano opravljali storitve potniškega in tovornega prevoza iz katerega koli kraja v Evropski uniji v Katar znotraj enotnega regulativnega okvira Sporazuma, kar trenutno ni mogoče. Letalski prevozniki bodo lahko opravljali tudi tovorni prevoz v kraje, za katere ne veljajo geografske omejitve in omejitve glede števila letov.

Sporazum nadalje zagotavlja dostop vsem letalskim prevoznikom Unije do poslovnih priložnosti, kot so tiste, povezane z zemeljsko oskrbo, leti pod skupno oznako, intermodalnostjo in možnostjo prostega določanja cen, ter odpravlja zahtevo, da letalski prevozniki Unije sodelujejo z lokalnim sponzorjem pri ustanavljanju lokalnih poslovalnic v Katarju. Vključuje tudi določbe o socialnih zadevah, ki so skladne z določbami, vključenimi v mednarodne trgovinske sporazume EU, ter zavezujejo pogodbenici k izboljšanju socialnih politik in politik dela v skladu z njunimi mednarodnimi zavezami, zlasti v okviru Mednarodne organizacije dela (MOD).

Sporazum omogoča hkratno razširitev pogojev na 27 držav članic, pri čemer se uporabljajo ista pravila brez diskriminacije, koristi pa imajo vsi letalski prevozniki Unije ne glede na svoje državljanstvo. Vključuje obsežne določbe o subvencijah, protikonkurenčnih praksah in preglednosti ter zanesljive mehanizme za njihovo uveljavitev, s čimer prispeva k enakim konkurenčnim pogojem za storitve zračnega prevoza med EU in Katarjem ter med EU in drugimi namembnimi državami, na primer v Aziji, v katero potekajo leti prek Katarja.

Določbe Sporazuma bodo prevladale nad ustreznimi določbami obstoječih dogovorov, ki so jih sklenile posamezne države članice. Sporazum sočasno za vse letalske prevoznike Evropske unije določa enake in enotne pogoje za dostop na trg ter vzpostavlja nove ureditve za regulativno sodelovanje in zbliževanje med Evropsko unijo in Katarjem na področjih, ki so bistvena za varno, zanesljivo in učinkovito opravljanje storitev zračnega prevoza. Take ureditve se lahko dosežejo le na ravni Unije.

Določbe Sporazuma prevladajo nad ustreznimi določbami obstoječih dvostranskih sporazumov o storitvah zračnega prevoza med državami članicami in Katarjem. Vendar se lahko obstoječe prometne pravice, ki izhajajo iz teh dvostranskih sporazumov in niso zajete v tem sporazumu, še naprej uresničujejo, če ni diskriminacije med državami članicami in njihovimi državljani.

Sklenitev sporazuma EU o zračnem prevozu je ključni element razvoja zunanje letalske politike EU, kot je opisano v sporočilih Komisije COM(2012) 556 final „Zunanja letalska politika EU – reševanje prihodnjih izzivov“ in COM(2015) 598 final „Letalska strategija za Evropo“. Katar je eden od najhitreje rastočih trgov zunaj EU, na katerem se je število potnikov povečalo na več kot šest milijonov (Eurostat 2019). Skoraj vse države članice so na podlagi svojih obstoječih dvostranskih sporazumov s Katarjem o storitvah zračnega prevoza že zagotovile poln dostop do trga. Vendar ti sporazumi ne vsebujejo ustreznih določb o bistvenih elementih za preprečevanje zlorab na liberaliziranem trgu, kot so poštena konkurenca, preglednost ali socialne zadeve.

V pogajalskih smernicah je določen splošni cilj, da se na podlagi pogajanj doseže celovit sporazum o zračnem prevozu za postopno in vzajemno odpiranje dostopa na trg, izboljšanje regulativnega sodelovanja in zbliževanja ter zagotovitev poštene konkurence in preglednosti.

– postopno odpiranje trga v smislu dostopa do rut in zmogljivosti;

Del zunanje letalske politike Unije je s pogajanji doseči celovite sporazume o storitvah zračnega prevoza, kadar se dokažejo dodana vrednost in gospodarske koristi takih sporazumov. Cilji Sporazuma so zlasti:

Storitve zračnega prevoza med Unijo in Katarjem se zdaj opravljajo na podlagi dvostranskih sporazumov med posameznimi državami članicami in Katarjem, če ti obstajajo.

o podpisu, v imenu Unije, in začasni uporabi Sporazuma o zračnem prevozu med Državo Katar na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi strani

EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 8.4.2021 COM(2021) 157 final PRILOGA

k predlogu sklepa Sveta o podpisu, v imenu Unije, in začasni uporabi Sporazuma o zračnem prevozu med Državo Katar na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi strani















SPORAZUM O ZRAČNEM PREVOZU

MED DRŽAVO KATAR

NA ENI STRANI

TER EVROPSKO UNIJO IN NJENIMI DRŽAVAMI ČLANICAMI

NA DRUGI STRANI KAZALO ČLEN 1: Opredelitev pojmov NASLOV I: GOSPODARSKE DOLOČBE ČLEN 2: Podelitev pravic ČLEN 3: Operativno dovoljenje ČLEN 4: Zavrnitev, preklic, začasni odvzem in omejitev dovoljenja ČLEN 5: Liberalizacija lastništva in nadzora ČLEN 6: Skladnost z zakoni in drugimi predpisi ČLEN 7: Poštena konkurenca ČLEN 8: Poslovne priložnosti ČLEN 9: Carine ČLEN 10: Pristojbine za uporabnike ČLEN 11: Prevoznine in tarife

ČLEN 12: Statistični podatki NASLOV II: REGULATIVNO SODELOVANJE ČLEN 13: Varnost v letalstvu ČLEN 14: Varovanje v letalstvu ČLEN 15: Upravljanje zračnega prometa ČLEN 16: Okolje ČLEN 17: Odgovornost letalskih prevoznikov ČLEN 18: Varstvo potrošnikov ČLEN 19: Računalniški sistemi rezervacij ČLEN 20: Socialni vidiki NASLOV III: INSTITUCIONALNE DOLOČBE ČLEN 21: Razlaga in izvrševanje ČLEN 22: Skupni odbor ČLEN 23: Reševanje sporov in arbitraža ČLEN 24: Razmerje do drugih sporazumov ČLEN 25: Spremembe

ČLEN 26: Pristop novih držav članic Evropske unije ČLEN 27: Odpoved ČLEN 28: Registracija Sporazuma ČLEN 29: Začetek veljavnosti, začasna uporaba in depozitar PRILOGA 1: Prehodne določbe PRILOGA 2: Geografska uporabnost prometnih pravic pete svoboščine za tovorni prevoz DRŽAVA KATAR (v nadaljnjem besedilu: Katar) na eni strani ter KRALJEVINA BELGIJA, REPUBLIKA BOLGARIJA,

ČEŠKA REPUBLIKA, KRALJEVINA DANSKA, ZVEZNA REPUBLIKA NEMČIJA, REPUBLIKA ESTONIJA, IRSKA, HELENSKA REPUBLIKA, KRALJEVINA ŠPANIJA, FRANCOSKA REPUBLIKA, REPUBLIKA HRVAŠKA, ITALIJANSKA REPUBLIKA,

REPUBLIKA CIPER, REPUBLIKA LATVIJA, REPUBLIKA LITVA, VELIKO VOJVODSTVO LUKSEMBURG, MADŽARSKA, MALTA, KRALJEVINA NIZOZEMSKA, REPUBLIKA AVSTRIJA, REPUBLIKA POLJSKA, PORTUGALSKA REPUBLIKA,

ROMUNIJA, REPUBLIKA SLOVENIJA, SLOVAŠKA REPUBLIKA, REPUBLIKA FINSKA, KRALJEVINA ŠVEDSKA, kot pogodbenice Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu skupaj: Pogodbi EU) ter kot države članice Evropske unije (v nadaljnjem besedilu skupaj: države članice EU ali posamično: država članica EU), in EVROPSKA UNIJA na drugi strani, Katar in države članice EU kot pogodbenice Konvencije o mednarodnem civilnem letalstvu, ki je bila na voljo za podpis v Čikagu 7. decembra 1944, SO SE skupaj z Evropsko unijo – V ŽELJI, da bi spodbujale svoje interese v zvezi z zračnim prevozom kot sredstvom za prispevanje k tesnejšim političnim in gospodarskim odnosom med pogodbenicama;

OB PRIZNAVANJU, da je učinkovita povezljivost zračnega prevoza pomembna za spodbujanje trgovine, turizma, naložb ter gospodarskega in družbenega razvoja; V ŽELJI, da bi se izboljšale storitve zračnega prevoza in spodbujal mednarodni letalski sistem na podlagi nediskriminacije ter poštenih in enakih možnosti za konkuriranje letalskih prevoznikov; V ŽELJI, da bi se zagotovila najvišja stopnja varnosti in varovanja v zračnem prevozu in ob potrditvi resne zaskrbljenosti nad dejanji ali grožnjami varnosti zrakoplovov, ki ogrožajo varnost oseb ali premoženja, negativno vplivajo na upravljanje zrakoplovov in spodkopavajo zaupanje potnikov v varnost civilnega letalstva; OB UPOŠTEVANJU Konvencije o mednarodnem civilnem letalstvu, ki je bila na voljo za podpis v Čikagu 7. decembra 1944; Z ODLOČENOSTJO, da povečajo morebitne koristi regulativnega sodelovanja; OB PRIZNAVANJU pomembnih morebitnih koristi, ki jih lahko omogočijo konkurenčne storitve zračnega prevoza in uspešne dejavnosti zračnega prevoza; V ŽELJI, da bi spodbujale pošteno konkurenco, ob priznavanju, da lahko nekatere subvencije negativno vplivajo na konkurenco in ogrožajo osnovne cilje tega sporazuma, ter ob priznavanju, da morebitnih koristi ni mogoče uresničiti, če letalski prevozniki nimajo enakih konkurenčnih pogojev; Z NAMERO po vzpostavitvi okvira obstoječih sporazumov in dogovorov med pogodbenicama s ciljem odpreti dostop do trgov ter povečati koristi za potnike, špediterje, letalske prevoznike ter letališča in njihove zaposlene, skupnosti ter druge, ki imajo od tega posredne koristi; OB POTRDITVI pomena varstva okolja pri razvoju in izvajanju mednarodne letalske politike; OB POTRDITVI potrebe po nujnih ukrepih za obravnavanje podnebnih sprememb in po nadaljnjem sodelovanju za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v letalskem sektorju, v skladu z mednarodnimi obveznostmi v zvezi s tem, vključno z instrumenti Mednarodne organizacije civilnega letalstva (ICAO);

OB POTRDITVI pomena zaščite interesov potrošnikov in sodelovanja za doseganje visoke stopnje varstva potrošnikov; OB PRIZNAVANJU, da večje poslovne priložnosti niso namenjene spodkopavanju delovnih ali z delom povezanih standardov pogodbenic, ter ob ponovni potrditvi pomena upoštevanja učinkov tega sporazuma na delo, zaposlovanje in delovne pogoje ter koristi, ki izhajajo iz visokih gospodarskih dobičkov na odprtih in konkurenčnih trgih v povezavi z visokimi delovnimi standardi; OB UPOŠTEVANJU želje po proučitvi načinov za omogočanje boljšega dostopa sektorja zračnega prevoza do kapitala za nadaljnji razvoj zračnega prevoza; V ŽELJI po sklenitvi sporazuma o zračnem prevozu, ki bo dopolnjeval Konvencijo – DOGOVORILE O NASLEDNJEM: ČLEN 1 Opredelitev pojmov Če ni določeno drugače, v tem sporazumu: 1. „Sporazum“ pomeni ta sporazum, vse njegove priloge in morebitne spremembe; 2. „zračni prevoz“ pomeni ločen ali kombiniran prevoz potnikov, prtljage, tovora in pošte z zrakoplovom, ki je na voljo javnosti za plačilo ali najem ter vključuje storitve rednega in posebnega zračnega prevoza;

3. „ugotovitev državljanstva“ pomeni ugotovitev, da letalski prevoznik, ki namerava opravljati storitve zračnega prevoza v skladu s tem sporazumom, izpolnjuje zahteve iz člena 3 tega sporazuma v zvezi z lastništvom, dejanskim nadzorom in glavnim krajem poslovanja; 4. „pristojni organi“ pomenijo vladne agencije ali subjekte, ki so pristojni za upravne naloge na podlagi tega sporazuma; 5. „računalniški sistem rezervacij“ ali „CRS“ pomeni računalniški sistem, ki med drugim vsebuje informacije o voznih redih, razpoložljivih sedežih ter prevozninah več kot enega letalskega prevoznika z zmogljivostmi za rezervacijo ali izdajanje vozovnic ali brez njih, kadar so naročnikom na voljo nekatere ali vse te storitve. V tem sporazumu se razume, da izraz CRS vključuje „globalne distribucijske sisteme“ ali „GDS“, če ti vključujejo proizvode v zračnem prevozu; 6. „Konvencija“ pomeni Konvencijo o mednarodnem civilnem letalstvu, ki je bila na voljo za podpis v Čikagu 7. decembra 1944, in vključuje: (a) vse spremembe, ki so začele veljati v skladu s členom 94(a) Konvencije ter so jih ratificirali Katar in država članica EU ali države članice EU, kot je ustrezno v posameznem primeru, ter (b) vse priloge ali spremembe prilog, ki so bile sprejete v skladu s členom 90 Konvencije, če se take priloge ali spremembe kadar koli uporabijo za Katar in državo članico EU ali države članice EU, kot je ustrezno v posameznem primeru; 7. „diskriminacija“ pomeni kakršno koli razlikovanje brez objektivne utemeljitve; 8. „prevoznine“ pomenijo cene, ki jih je treba plačati letalskim prevoznikom ali njihovim zastopnikom ali drugim prodajalcem kart za zračni prevoz potnikov (vključno s kakršnim koli drugim načinom prevoza v povezavi z njim), in pogoje, pod katerimi takšne cene veljajo, vključno s plačili in pogoji, ki so ponujeni agenciji in drugim pomožnim službam; 9. „ugotovitev sposobnosti“ pomeni ugotovitev, da ima letalski prevoznik, ki namerava opravljati storitve zračnega prevoza v skladu s tem sporazumom, zadostne finančne zmožnosti ter ustrezno upravljavsko znanje in izkušnje za opravljanje takih storitev ter je pripravljen upoštevati zakone, druge predpise in zahteve, ki urejajo opravljanje takih storitev; 10. „celotni stroški“ pomenijo stroške opravljene storitve in razumno pristojbino za upravne režijske stroške;

11. „mednarodni zračni prevoz“ pomeni zračni prevoz, ki poteka v zračnem prostoru nad ozemljem več kot ene države; 12. „pogodbenici“ pomenita Katar na eni strani ter Evropsko unijo in njene države članice na drugi strani; 13. „glavni kraj poslovanja“ pomeni upravo ali registrirani sedež letalskega prevoznika na ozemlju pogodbenice, na katerem se izvajajo glavne finančne naloge in operativni nadzor letalskega prevoznika, vključno z upravljanjem stalne plovnosti; 14. „tarife“ pomenijo cene, ki jih je treba plačati za zračni prevoz tovora (vključno s kakršnim koli drugim načinom prevoza v povezavi z njim), in pogoje, pod katerimi takšne cene veljajo, vključno s plačili in pogoji, ki so ponujeni agenciji in drugim pomožnim službam; 15. „samooskrba“ pomeni stanje, v katerem uporabnik letališča neposredno zase opravlja eno ali več vrst storitev zemeljske oskrbe in ne sklene pogodbe o opravljanju takih storitev s tretjo osebo. Za namene te opredelitve se uporabniki letališč v medsebojnem odnosu ne štejejo za tretje osebe, kadar: (a) ima eden večinski delež drugega ali (b) ima en sam organ večinski delež vsakega; 16. „resne motnje v gospodarstvu Katarja ali države članice EU“ pomenijo izjemno, začasno (kratko- ali dolgoročno) hudo krizo, ki vpliva na celotno gospodarstvo Katarja ali države članice EU in ne na določeno regijo ali gospodarski sektor; 17. „pristanek v nekomercialne namene“ pomeni pristanek v kakršen koli namen razen vkrcavanja ali izkrcavanja potnikov, prtljage, tovora in/ali pošte v zračnem prevozu; 18. „subvencija“ pomeni kakršen koli finančni prispevek, ki ga dodeli vlada ali kateri koli drug javni organ na kateri koli ravni in vključuje: I.neposredni prenos sredstev in morebitni neposredni prenos sredstev ali obveznosti; II.odpoved ali nepobiranje prihodkov, ki bi sicer zapadli v plačilo;

III.zagotavljanje blaga ali opravljanje storitev, ki niso splošna infrastruktura, ali nakup blaga ali storitev ali IV.plačila v mehanizem financiranja ali pooblastitev zasebnega organa oziroma navodilo njemu, da ta izvede eno ali več dejavnosti iz točk (i), (ii) in (iii), ki so običajno v pristojnosti vlade ali drugega javnega organa, pri čemer se ta praksa dejansko ne razlikuje od običajnih praks vlad, ki so pravno ali dejansko omejene na določene letalske prevoznike in pomenijo ugodnost za letalskega prevoznika ali prevoznike. Finančni prispevek vlade ali drugega javnega organa se ne šteje za dodeljeno ugodnost, če bi zasebni udeleženec na trgu na podlagi poslovnih premislekov izvedel enak finančni prispevek; 19. za Državo Katar ima „ozemlje“ pomen, kot je opredeljen v členu 2 Konvencije; za Evropsko unijo in njene države članice „ozemlje“ pomeni kopensko ozemlje, celinske vode in teritorialno morje držav članic, kjer se uporabljata Pogodba o Evropski uniji in Pogodba o delovanju Evropske unije, v skladu s pogoji iz navedenih pogodb, ter zračni prostor nad njimi; 20. „pristojbina za uporabnike“ pomeni pristojbino, ki se zaračuna letalskim prevoznikom za uporabo letaliških, letaliških okoljskih in navigacijskih objektov ali storitev ali storitev varovanja v letalstvu, vključno s povezanimi storitvami in objekti. NASLOV I GOSPODARSKE DOLOČBE ČLEN 2 Podelitev pravic Pregled rut 1. Vsaka pogodbenica letalskim prevoznikom druge pogodbenice dovoli, da opravljajo prevoze na rutah, opredeljenih v nadaljevanju: (a) za katarske letalske prevoznike:

kateri koli kraj v Katarju – kateri koli kraj vmesnega pristanka – kateri koli kraj v Evropski uniji –kateri koli naslednji kraji; (b) za letalske prevoznike Evropske unije: kateri koli kraj v Evropski uniji – kateri koli kraj vmesnega pristanka – kateri koli kraj v Katarju –kateri koli naslednji kraji. Za namene uporabe zgoraj navedenega pregleda rut: „kateri koli kraj“ pomeni enega ali več krajev; „kateri koli kraj v Evropski uniji“ pomeni enega ali več krajev v isti državi članici EU ali različnih državah članicah EU, ločeno ali v kombinaciji, v katerem koli vrstnem redu. Prometne pravice 2. Vsaka pogodbenica podeli drugi pogodbenici naslednje pravice za opravljanje mednarodnega zračnega prevoza letalskih prevoznikov druge pogodbenice na nediskriminatorni podlagi: (a) pravico do preleta njenega ozemlja brez pristanka; (b) pravico do pristanka na njenem ozemlju v nekomercialne namene;

(c) pravico do opravljanja rednega in posebnega mednarodnega zračnega prevoza za storitve potniškega, kombiniranega in tovornega prevoza: (i) za katarske letalske prevoznike: pravico do opravljanja mednarodnega zračnega prevoza med katerim koli krajem v Katarju in katerim koli krajem v Evropski uniji s (A) prometnimi pravicami tretje in četrte svoboščine, brez omejitve glede rut, zmogljivosti in/ali števila letov ter (B) prometnimi pravicami pete svoboščine za storitve tovornega prevoza med Evropsko unijo in naslednjimi kraji iz oddelka 1 Priloge 2, če izvajanje prometnih pravic pete svoboščine ne presega sedmih (7) letov na teden na državo članico EU; (ii) za letalske prevoznike Evropske unije: pravico do opravljanja mednarodnega zračnega prevoza med katerim koli krajem v Evropski uniji in katerim koli krajem v Katarju s (A) prometnimi pravicami tretje in četrte svoboščine, brez omejitve glede rut, zmogljivosti in/ali števila letov ter (B) prometnimi pravicami pete svoboščine za storitve tovornega prevoza med Katarjem in naslednjimi kraji iz oddelka 2 Priloge 2, če izvajanje prometnih pravic pete svoboščine ne presega sedmih (7) letov na teden na državo članico EU. Za izvajanje teh prometnih pravic veljajo prehodne določbe iz Priloge 1 k temu sporazumu; ter v izogib dvomom bo za države članice EU, ki imajo v skladu z veljavnimi dvostranskimi sporazumi in dogovori s Katarjem o storitvah zračnega prevoza sedem (7) ali manj tedenskih letov s prometnimi pravicami pete svoboščine za storitve tovornega prevoza, skupno število tedenskih letov, ki bodo na voljo prevoznikom obeh pogodbenic ob koncu prehodnega obdobja, sedem (7); (d) pravice, ki so drugače določene v tem sporazumu. Operativna prožnost 3. Letalski prevozniki vsake pogodbenice lahko na katerem koli ali na vseh letih po svoji izbiri na rutah, določenih v odstavku 1:

(a) opravljajo lete v eni ali v obeh smereh; (b) kombinirajo različne številke letov v okviru ene operacije zrakoplova; (c) opravljajo prevoze med kraji vmesnega pristanka, naslednjimi kraji in kraji na ozemlju pogodbenic v kateri koli kombinaciji in katerem koli vrstnem redu v skladu z določbami odstavka 2; (d) izpustijo pristanke v katerem koli kraju ali krajih; (e) kadar koli preusmerijo promet s katerega koli svojega zrakoplova na kateri koli drug svoj zrakoplov (zamenjava zrakoplova brez zamenjave številke leta); (f) pristajajo v katerih koli krajih, ne glede na to, ali so znotraj ali zunaj ozemlja ene ali druge pogodbenice; (g) opravljajo tranzitni promet čez ozemlje druge pogodbenice; (h) kombinirajo promet na istem zrakoplovu, ne glede na to, od kod tak promet izvira, in (i) pri enem prevozu letijo v več kot en kraj znotraj iste države članice EU ali Katarja (koterminalizacija). Operativna prožnost iz točk (a) do (i) tega odstavka se lahko izvaja brez omejevanja smeri ali geografske omejitve in brez izgube katere koli pravice do opravljanja prevoza, ki je sicer dovoljen v skladu s tem sporazumom, če:

(i) katarski letalski prevozniki opravljajo prevoze v kraj v Katarju; (ii) letalski prevozniki Evropske unije opravljajo prevoze v kraj v Evropski uniji. 4. Vsaka pogodbenica omogoči vsakemu letalskemu prevozniku druge pogodbenice, da določi pogostost in zmogljivost mednarodnega zračnega prevoza, ki ga ponuja na podlagi poslovnih premislekov na trgu. V skladu s to pravico nobena pogodbenica enostransko ne omejuje obsega prometa, pogostosti ali rednosti storitev, usmerjanja, izvora in namembnega kraja prevoza ali tipa zrakoplova ali zrakoplovov, ki jih uporabljajo letalski prevozniki druge pogodbenice, razen zaradi carinjenja, varnega upravljanja zračnega prometa ali varovanja zdravja ali iz tehničnih, operativnih ali okoljskih razlogov in razen če ni v tem sporazumu določeno drugače. 5. Nobena določba v tem sporazumu ne podeljuje letalskim prevoznikom: (a) Katarja pravice, da za plačilo ali najem v kateri koli državi članici EU vkrcajo potnike, prtljago, tovor in/ali pošto za prevoz do drugega kraja na ozemlju iste države članice EU; (b) Evropske unije pravice, da za plačilo ali najem v Katarju vkrcajo potnike, prtljago, tovor in/ali pošto za prevoz do drugega kraja v Katarju. ČLEN 3 Operativno dovoljenje 1. Ko pristojni organi ene pogodbenice od letalskega prevoznika druge pogodbenice prejmejo zahtevek za izdajo operativnega dovoljenja, po najkrajšem postopku izdajo ustrezna operativna in tehnična dovoljenja, če: (a) v primeru katarskega letalskega prevoznika:

(i) ima letalski prevoznik svoj glavni kraj poslovanja v Katarju in veljavno operativno licenco v skladu s katarskim pravom; (ii) Katar izvaja in vzdržuje učinkovit regulativni nadzor letalskega prevoznika ter (iii) je letalski prevoznik v neposredni ali večinski lasti Katarja ter pod učinkovitim nadzorom Katarja in/ali njegovih državljanov; (b) v primeru letalskega prevoznika Evropske unije: (i) ima letalski prevoznik svoj glavni kraj poslovanja na ozemlju Evropske unije v skladu s Pogodbama EU in veljavno operativno licenco v skladu s pravom Evropske unije; (ii) država članica EU, ki je pristojna za izdajo spričevala letalskega prevoznika, izvaja in vzdržuje učinkovit regulativni nadzor letalskega prevoznika in je pristojni organ jasno opredeljen ter (iii) je letalski prevoznik v neposredni ali večinski lasti ter pod učinkovitim nadzorom države članice ali držav članic Evropske unije ali Evropskega združenja za prosto trgovino in/ali državljanov teh držav; (c) se upoštevajo določbe iz členov 13 in 14 tega sporazuma ter (d) letalski prevoznik izpolnjuje pogoje, določene v zakonih in drugih predpisih, ki jih pogodbenica, ki obravnava zahtevek, običajno uporablja pri opravljanju storitev mednarodnega zračnega prevoza. 2. Pri podeljevanju operativnih in tehničnih dovoljenj vsaka pogodbenica nediskriminatorno obravnava vse prevoznike druge pogodbenice.

3. Ko pogodbenica prejme zahtevek za operativno dovoljenje, ki ga vloži letalski prevoznik druge pogodbenice, prizna vsako ugotovitev o sposobnosti in/ali državljanstvu druge pogodbenice v zvezi z zadevnim letalskim prevoznikom, kot če bi tako ugotovitev sprejeli njeni lastni pristojni organi, in takih zadev ne obravnava dalje, razen kot je določeno v členu 4(2) tega sporazuma. V izogib dvomom ta odstavek ne zajema priznanja ugotovitev v zvezi z varnostnimi spričevali ali licencami, ureditvami varovanja ali zavarovalnim kritjem. ČLEN 4 Zavrnitev, preklic, začasni odvzem in omejitev dovoljenja 1. Katera koli pogodbenica lahko zavrne, prekliče, začasno odvzame, pogojuje ali omeji operativna ali tehnična dovoljenja ali kako drugače zavrne, začasno odvzame, pogojuje ali omeji opravljanje prevozov letalskega prevoznika druge pogodbenice, če: (a) v primeru katarskega letalskega prevoznika: (i) letalski prevoznik nima svojega glavnega kraja poslovanja v Katarju ali nima veljavne operativne licence v skladu s katarskim pravom; (ii) Katar ne izvaja ali ne vzdržuje učinkovitega regulativnega nadzora letalskega prevoznika ali (iii) letalski prevoznik ni v neposredni ali večinski lasti ali pod učinkovitim nadzorom Katarja in/ali njegovih državljanov; (b) v primeru letalskega prevoznika Evropske unije:

(i) letalski prevoznik nima svojega glavnega kraja poslovanja na ozemlju Evropske unije v skladu s Pogodbama EU ali nima veljavne operativne licence v skladu s pravom Evropske unije; (ii) država članica EU, ki je pristojna za izdajo spričevala letalskega prevoznika, ne izvaja ali ne vzdržuje učinkovitega regulativnega nadzora letalskega prevoznika ali pristojni organ ni jasno opredeljen ali (iii) letalski prevoznik ni v neposredni ali večinski lasti ali pod učinkovitim nadzorom države članice ali držav članic Evropske unije ali Evropskega združenja za prosto trgovino in/ali državljanov takih držav; (c) letalski prevoznik ne spoštuje zakonov in drugih predpisov iz člena 6 tega sporazuma in/ali zakonov in drugih predpisov, ki jih pogodbenica, ki obravnava zahtevek, običajno uporablja pri opravljanju storitev mednarodnega zračnega prevoza. 2. Če pogodbenica utemeljeno domneva, da je letalski prevoznik druge pogodbenice v katerem koli od položajev iz odstavka 1, lahko zahteva posvetovanja z drugo pogodbenico. 3. Taka posvetovanja se začnejo najpozneje trideset (30) dni po prejemu take zahteve. Če se zadovoljiv sporazum ne sprejme v tridesetih (30) dneh ali v dogovorjenem roku od datuma začetka takih posvetovanj ali če se ne izvedejo dogovorjeni popravni ukrepi, je to razlog za pogodbenico, ki je zahtevala posvetovanja, da zavrne, prekliče, začasno odvzame, pogojuje ali omeji operativna ali tehnična dovoljenja letalskega prevoznika druge pogodbenice, da zagotovi skladnost z določbami tega člena. 4. Ne glede na odstavek 3 lahko pogodbenica ob upoštevanju odstavka 1(c) sprejme takojšnje ali nujne ukrepe, če je to nujno potrebno ali da prepreči nadaljnjo neskladnost. V izogib dvomom nadaljnja neskladnost pomeni, da so vprašanje neskladnosti že obravnavali pristojni organi pogodbenic. ČLEN 5 Liberalizacija lastništva in nadzora Pogodbenici priznavata morebitne koristi postopne liberalizacije lastništva in nadzora svojih letalskih prevoznikov. Pogodbenici se strinjata, da je treba v skupnem odboru ob primerni priložnosti proučiti vzajemno liberalizacijo lastništva in nadzora letalskih prevoznikov. Na podlagi te proučitve lahko skupni odbor predlaga spremembe tega sporazuma v skladu s členom 25 tega sporazuma.

ČLEN 6 Skladnost z zakoni in drugimi predpisi 1. Zakoni in drugi predpisi ene pogodbenice, ki se uporabljajo za prihod zrakoplova, ki opravlja mednarodni zračni prevoz, na njeno ozemlje, opravljanje dejavnosti na njem in odhod z njega, veljajo tudi za letalske prevoznike druge pogodbenice, ki vstopajo na ozemlje prve pogodbenice, se na njem nahajajo ali odhajajo z njega. 2. Zakoni in drugi predpisi ene pogodbenice, ki se uporabljajo za prihod potnikov, članov posadke, prtljage, tovora in/ali pošte na zrakoplovu na njeno ozemlje, opravljanje dejavnosti na njem in odhod z njega (vključno s predpisi v zvezi z vstopom, mejno kontrolo, imigracijo, potnimi listinami, carino, karanteno ali za pošto s poštnimi predpisi), veljajo tudi za potnike, člane posadke, prtljago, tovor in/ali pošto prevoznikov druge pogodbenice in kogar koli, ki deluje v njihovem imenu, ki vstopajo na ozemlje prve pogodbenice, se na njem nahajajo ali odhajajo z njega. 3. Pogodbenici dovolita, da letalski prevozniki druge pogodbenice na njunem ozemlju sprejmejo ukrepe za zagotovitev, da se prevažajo samo osebe s potnimi listinami, ki se zahtevajo za vstop na ozemlje druge pogodbenice ali tranzit prek njega. ČLEN 7 Poštena konkurenca 1. Pogodbenici se strinjata, da imajo njuni letalski prevozniki pravične in enake možnosti za konkuriranje pri opravljanju storitev zračnega prevoza. 2. Pogodbenici:

(a) prepovesta in, če obstajajo, v svojih jurisdikcijah ter z uporabo ustreznih notranjih postopkov in procesov odpravita vse oblike diskriminacije ali nepoštene prakse, ki bi negativno vplivale na pravične in enake možnosti letalskih prevoznikov druge pogodbenice za konkuriranje pri opravljanju storitev zračnega prevoza; (b) ne dodelita ali ne dovolita subvencij za letalske prevoznike, če te subvencije negativno vplivajo na pravične in enake možnosti letalskih prevoznikov druge pogodbenice za konkuriranje pri opravljanju storitev zračnega prevoza. 3. Ne glede na odstavek 2(b) se lahko dodelijo: (a) podpora insolventnim letalskim prevoznikom ali letalskim prevoznikom v težavah, če: (i) je ta podpora pogojena z verodostojnim načrtom prestrukturiranja, ki temelji na realnih predpostavkah, da se v razumnem času zagotovi ponovna vzpostavitev dolgoročne sposobnosti preživetja insolventnega letalskega prevoznika ali letalskega prevoznika v težavah, in (ii) zadevni letalski prevoznik, njegovi vlagatelji ali delničarji sami znatno prispevajo k stroškom prestrukturiranja; (b) začasna likvidnostna podpora letalskemu prevozniku v težavah v obliki posojil ali jamstev za posojila, ki so omejena na znesek, potreben zgolj za ohranjanje poslovanja zadevnega letalskega prevoznika v času, potrebnem za pripravo načrta prestrukturiranja ali likvidacije; (c) če so omejene na najnižje zneske, potrebne za uresničitev cilja, in so učinki na opravljanje storitev zračnega prevoza čim manjši: (i) subvencije za povrnitev škode, ki so jo povzročile naravne nesreče; (ii) v primeru Katarja subvencije za odpravo resne motnje v njegovem gospodarstvu ter v primeru EU in njenih držav članic subvencije za odpravo resne motnje v gospodarstvu ene ali več držav članic EU;

(d) subvencije letalskim prevoznikom, ki morajo izpolnjevati jasno opredeljene obveznosti javne službe, potrebne za zadovoljitev osnovnih potreb prebivalstva po prevozih, ki jih tržne sile same ne morejo zadovoljiti, če so te subvencije omejene na razumno nadomestilo za opravljanje zadevnih storitev zračnega prevoza. 4. Pogodbenici zagotovita, da vsi njuni letalski prevozniki, ki opravljajo storitve zračnega prevoza v skladu s tem sporazumom, vsaj enkrat letno javno objavijo finančno poročilo in spremni računovodski izkaz, ki je notranje revidiran v skladu z mednarodno priznanimi računovodskimi standardi in standardi za finančno razkritje poslovanja, kot so mednarodni standardi računovodskega poročanja, in da je v primeru, da pogodbenica zagotovi subvencijo, ta subvencija ločeno navedena v finančnem poročilu. 5. Vsaka pogodbenica drugi pogodbenici na njeno zahtevo v 30 dneh, razen če se pogodbenici ne dogovorita drugače, predloži finančna poročila in morebitne druge informacije, ki so razumno razpoložljive, tudi o zadevah, zajetih v odstavku 4, saj lahko druga pogodbenica razumno zahteva, da preveri, ali se upoštevajo določbe tega člena. Pogodbenica, ki zahteva poslovno občutljive informacije, te informacije obravnava zaupno. 6. Vsaka pogodbenica z uporabo svojih ustreznih notranjih postopkov in procesov izvaja in uporablja ukrepe, ki učinkovito prepovedujejo in preprečujejo njenim letalskim prevoznikom, da bi: (a) sodelovali pri usklajenih ravnanjih, ki izhajajo iz eksplicitnega ali implicitnega sporazuma ali sklepa konkurentov in katerih cilj ali rezultat je preprečevanje, zmanjšanje ali izkrivljanje konkurence. Ta prepoved se ne uporablja, če taki sporazumi, sklepi ali ravnanja prispevajo k izboljšanju opravljanja ali distribucije storitev ali k pospeševanju tehničnega ali gospodarskega napredka, pri čemer zagotavljajo potrošnikom pravičen delež doseženih koristi, in: (i) zadevnim podjetjem ne določajo omejitev, ki za doseganje teh ciljev niso nujne; (ii) takšnim podjetjem glede znatnega dela zadevnih storitev ne dajejo možnosti izključitve konkurence; (b) zlorabljali svoj prevladujoči položaj tako, da bi to lahko vplivalo na opravljanje storitev zračnega prevoza v zadevno pogodbenico ali iz nje, in (c) ustvarjali koncentracije letalskih prevoznikov, ki bi znatno ovirale učinkovito konkurenco, zlasti kot rezultat vzpostavitve ali okrepitve prevladujočega položaja. 7. Če pogodbenica (v nadaljnjem besedilu: pogodbenica, ki ukrepa) meni, da na pravične in enake možnosti njenih prevoznikov negativno vplivajo: (a) diskriminacija ali nepoštena praksa, ki je prepovedana v skladu z odstavkom 2(a); (b) subvencija, ki je prepovedana v skladu z odstavkom 2(b), razen subvencij, navedenih v odstavku 3;

(c) neizpolnjevanje obveznosti glede preglednosti, določenih v odstavkih 4 in 5, ali (d) neizpolnjevanje obveznosti, določenih v odstavku 6, s strani druge pogodbenice, lahko ravna v skladu z odstavki 8 do 10. 8. Pogodbenica, ki ukrepa, predloži pisni zahtevek za posvetovanja z drugo pogodbenico, ki so mu priloženi pisno poročilo z njenimi ugotovitvami in materialni dokazi. Posvetovanja se začnejo v roku tridesetih (30) dni po prejemu zahtevka, razen če se pogodbenici ne dogovorita drugače. Posvetovanja se lahko zahtevajo prek skupnega odbora. 9. Če se pogodbenica, ki ukrepa, in druga pogodbenica ne sporazumeta o zadevi v šestdesetih (60) dneh od začetka posvetovanj ali v roku, o katerem se dogovorita pogodbenici ali skupni odbor, lahko pogodbenica, ki ukrepa, sprejme ukrepe zoper letalske prevoznike, ki so sodelovali pri spornem ravnanju ali imeli koristi od zadevne diskriminacije ali zadevnih nepoštenih praks ali subvencij. Pogodbenica, ki ukrepa, pisno obvesti drugo pogodbenico o ukrepih, ki jih je treba sprejeti najpozneje petnajst (15) dni pred začetkom izvajanja vsakega takega ukrepa. 10. Ukrepi, sprejeti v skladu s prejšnjim odstavkom, so ustrezni, sorazmerni ter omejeni glede obsega in trajanja na tisto, kar je nujno potrebno, da bi se ublažila škoda za prevoznike pogodbenice, ki ukrepa, in odpravila neupravičena prednost, ki so jo pridobili prevozniki, zoper katere so ukrepi sprejeti. 11. Noben ukrep, sprejet v skladu z odstavkom 9, ne vpliva na pravico katere koli od pogodbenic, da uporabi postopek reševanja sporov iz člena 23 tega sporazuma. 12. Če se za zadeve, ki se nanašajo na ta člen, uporabi postopek reševanja sporov iz člena 23 tega sporazuma, se roki, navedeni v odstavkih 10, 11 in 12 navedenega člena prepolovijo. 13. Nobena določba v tem sporazumu ne vpliva na pristojnost ali pooblastila organov pogodbenic, pristojnih za konkurenco, ali sodišč, ki pregledujejo sklepe navedenih organov, jih omejuje ali na kakršen koli način ogroža. Noben ukrep, ki ga pogodbenica sprejme v skladu z odstavkom 9 tega člena, ne vpliva na morebitne ukrepe, ki jih sprejmejo navedeni organi in sodišča, vključno s tistimi v pogodbenici, ki ukrepa. Odločbe sodišč, ki pregledujejo ukrepe navedenih pristojnih organov, so izključene iz mehanizma reševanja sporov iz člena 23 tega sporazuma.

ČLEN 8 Poslovne priložnosti Poslovanje 1. Pogodbenici se strinjata, da bi ovire pri poslovanju, s katerimi se srečujejo komercialni prevozniki, zmanjšale koristi, ki jih je mogoče doseči s tem sporazumom. Zato izvajata učinkovit in vzajemni postopek odpravljanja ovir pri poslovanju komercialnih prevoznikov obeh pogodbenic, kadar bi take ovire onemogočale poslovne dejavnosti, izkrivljale konkurenco ali vplivale na enake možnosti za konkuriranje. 2. Skupni odbor v skladu s členom 22 tega sporazuma razvije postopek sodelovanja v zvezi s poslovanjem in poslovnimi priložnostmi. Pogodbenica lahko v skladu s členom 22 tega sporazuma zahteva sestanek skupnega odbora za obravnavanje vseh vprašanj, povezanih z uporabo tega člena. Zastopniki letalskih prevoznikov 3. Letalski prevozniki vsake pogodbenice imajo pravico, da svobodno ustanovijo poslovalnice in vzpostavijo zmogljivosti na ozemlju druge pogodbenice, ki so potrebne za opravljanje zračnega prevoza ter za promocijo in prodajo zračnega prevoza in povezanih dejavnosti, vključno s pravico do prodaje in izdaje vseh vozovnic in/ali letalskih tovornih listov, ki jih prodajo ali izdajo sami ali kateri koli drug letalski prevoznik. 4. Letalski prevozniki vsake pogodbenice imajo v skladu z zakoni in drugimi predpisi druge pogodbenice v zvezi z vstopom, prebivanjem in zaposlitvijo pravico, da na ozemlje druge pogodbenice pripeljejo in tam obdržijo upravno, prodajno, tehnično, operativno in drugo strokovno osebje, katerega naloga je podpirati zagotavljanje zračnega prevoza. Obe pogodbenici omogočata in pospešita izdajo delovnih dovoljenj, kadar je to potrebno, za osebje, zaposleno v poslovalnicah iz tega odstavka, vključno z osebjem, ki opravlja nekatere začasne naloge, katerih trajanje ne presega devetdeset (90) dni, v skladu z ustreznimi veljavnimi zakoni in drugimi predpisi. Letalski prevozniki vsake pogodbenice se lahko svobodno odločijo, ali bodo na ozemlju druge pogodbenice poslovali s splošnim prodajnim zastopnikom po svoji izbiri ali brez njega. Zemeljska oskrba 5. Vsak letalski prevoznik ima v zvezi z zemeljsko oskrbo na ozemlju druge pogodbenice:

(a) pravico opravljati svojo lastno zemeljsko oskrbo (samooskrba) ali (b) pravico izbirati med konkurenčnimi izvajalci, vključno z drugimi letalskimi prevozniki, ki v celoti ali delno opravljajo storitve zemeljske oskrbe, če je takim izvajalcem dovoljen dostop na trg na podlagi zakonov in drugih predpisov vsake pogodbenice ter če so taki izvajalci prisotni na trgu. Za pravice iz točk (a) in (b) tega odstavka se uporabljajo le posebne omejitve razpoložljivega prostora ali zmogljivosti, ki izhajajo iz potrebe po ohranjanju varnega delovanja letališča. Če take omejitve omejujejo, preprečujejo ali izključujejo samooskrbo in če ni učinkovite konkurence med izvajalci, ki opravljajo storitve zemeljske oskrbe, ustrezna pogodbenica zagotovi, da so vse take storitve vsem letalskim prevoznikom na voljo na enakovredni in zadostni podlagi; cene takih storitev se določijo glede na ustrezna, objektivna, pregledna in nediskriminatorna merila. Dodeljevanje slotov na letališčih 6. Vsaka pogodbenica zagotovi, da se njeni predpisi, smernice in postopki za dodeljevanje slotov na letališčih na njenem ozemlju izvajajo pregledno, učinkovito, nediskriminatorno in pravočasno. Operativni načrti, programi in vozni redi 7. Pogodbenica lahko priglasitev operativnih načrtov, programov ali voznih redov za zračni prevoz, ki se izvaja na podlagi tega sporazuma, zahteva le za informativne namene. Če pogodbenica zahteva tako priglasitev, čim bolj zmanjša upravno obremenitev posrednikov zračnega prevoza in letalskih prevoznikov druge pogodbenice, ki jo povzročajo zahteve in postopki glede priglasitve. Prodaja, lokalni izdatki in prenos sredstev 8. Vsak letalski prevoznik posamezne pogodbenice lahko prodaja storitve zračnega prevoza in povezane storitve na ozemlju druge pogodbenice neposredno in/ali, po presoji letalskega prevoznika, prek prodajnih zastopnikov, drugih posrednikov, ki jih imenuje letalski prevoznik, , interneta ali katerega koli drugega razpoložljivega kanala. Vsak letalski prevoznik ima pravico do prodaje takih storitev prevoza in povezanih storitev, pri čemer lahko vsaka oseba neovirano kupi take storitve prevoza in povezane storitve v lokalni ali kateri koli prosto zamenljivi valuti. 9. Letalski prevozniki vsake pogodbenice lahko na ozemlju druge pogodbenice lokalne stroške, ki vključujejo nakup goriva, poravnajo v lokalni valuti. Letalski prevozniki vsake pogodbenice lahko na ozemlju druge pogodbenice po lastni presoji poravnajo take stroške v prosto zamenljivih valutah po tržnem menjalnem tečaju.

10. Vsak letalski prevoznik ima pravico, da na zahtevo pretvori lokalne prihodke v prosto zamenljive valute in kadar koli na kakršen koli način prenese denar z ozemlja druge pogodbenice v državo po svoji izbiri. Pretvorba in prenos sta dovoljena takoj, brez omejitev ali obdavčenja v zvezi z njima, po tržnem menjalnem tečaju, ki velja za tekoče transakcije in prenos na dan, ko prevoznik predloži prvi zahtevek za prenos, pri čemer se ne zaračunajo pristojbine, razen tistih, ki jih banke običajno zaračunajo za tako pretvorbo in prenos. Dogovori o sodelovanju glede trženja 11. Pri opravljanju ali zagotavljanju storitev v skladu s tem sporazumom lahko vsak letalski prevoznik pogodbenice sklene dogovore o sodelovanju glede trženja, kot so dogovori o rezervaciji prostora ali letih pod skupno oznako, s: (a) katerim koli letalskim prevoznikom ali letalskimi prevozniki pogodbenic; (b) katerim koli letalskim prevoznikom ali letalskimi prevozniki tretje države in/ali (c) izvajalcem storitev površinskega (kopenskega ali pomorskega) prevoza iz katere koli države, če (i) ima prevoznik, ki opravlja let, ustrezne prometne pravice; (ii) prevozniki, ki tržijo let, zagotavljajo ustrezen prevoz na rutah iz pregleda rut in (iii) dogovori izpolnjujejo regulativne zahteve, ki običajno veljajo za takšne dogovore. 12. Pri opravljanju ali zagotavljanju storitev v skladu s tem sporazumom lahko vsak letalski prevoznik pogodbenice sklene dogovore o sodelovanju glede trženja, kot so dogovori o rezervaciji prostora ali letih pod skupno oznako, s prevoznikom, ki opravlja prevoz v domačem sektorju, če (i) je to del mednarodnega potovanja in (ii) dogovori izpolnjujejo zahteve, ki običajno veljajo za take dogovore. V tem odstavku domači sektor v primeru, da je prevoznik, ki opravlja lete, prevoznik Evropske unije, pomeni ruto na ozemlju države članice EU, in v primeru, da je prevoznik, ki opravlja lete, prevoznik Katarja, ruto na ozemlju Katarja. 13. Pri prodaji potniškega prevoza, ki vključuje dogovore o sodelovanju glede trženja, se kupca ob prodaji ali v vsakem primeru ob prijavi ali pred vkrcanjem, če za povezovalni let ni potrebna prijava, obvesti, kateri ponudniki prevoza bodo opravili posamezen del prevoza. Intermodalni prevoz

14. Kar zadeva prevoz potnikov, za ponudnike površinskega prevoza ne veljajo zakoni in drugi predpisi, ki urejajo zračni prevoz, izključno zato, ker take prevoze zagotavlja letalski prevoznik pod svojim imenom. 15. Ne glede na katero koli drugo določbo tega sporazuma je letalskim prevoznikom in posrednim izvajalcem prevoza tovora pogodbenic brez omejitve dovoljeno, da v zvezi z mednarodnim zračnim prevozom uporabljajo kateri koli površinski prevoz tovora do ali iz vseh krajev na ozemljih pogodbenic ali v tretjih državah, vključno s prevozom do ali z vseh letališč s carinskimi objekti ter vključno s, kadar je ustrezno, pravico prevoza tovora pod carinskim nadzorom po veljavnih zakonih in drugih predpisih. Tak tovor ima ne glede na to, ali se premika po površini ali po zraku, dostop do letaliških carinskih postopkov in objektov. Letalski prevozniki se lahko odločijo, da sami opravljajo površinski prevoz ali da ga zagotavljajo na podlagi dogovorov z drugimi ponudniki površinskega prevoza, vključno s površinskim prevozom, ki ga opravljajo drugi letalski prevozniki in posredni izvajalci tovornega zračnega prevoza. Taki intermodalni prevozi tovora se lahko zagotovijo po enotni direktni ceni za kombinirani zračni in površinski prevoz, če špediterji niso zavajani glede dejstev o takem prevozu. Franšizing/trženje blagovne znamke 16. Letalski prevozniki obeh pogodbenic imajo pravico, da sklenejo dogovore o franšizingu ali trženju blagovne znamke z družbami, vključno z letalskimi prevozniki, posamezne pogodbenice ali tretjih držav, če imajo letalski prevozniki ustrezno pooblastilo in izpolnjujejo pogoje, predpisane v zakonih in drugih predpisih, ki jih pogodbenici običajno uporabljata pri takih dogovorih, zlasti pogoje, ki zahtevajo razkritje identitete letalskega prevoznika, ki opravlja storitev. Zakup 17. Vsaka pogodbenica letalskim prevoznikom druge pogodbenice podeli pravico opravljanja storitev v skladu s tem sporazumom z: (a) zrakoplovom, zakupljenim brez posadke pri katerem koli zakupodajalcu; (b) zrakoplovom, zakupljenim s posadko pri drugih letalskih prevoznikih pogodbenice, iz katere prihaja zakupnik; (c) zrakoplovom, zakupljenim s posadko pri letalskih prevoznikih države, ki ni pogodbenica, iz katere prihaja zakupnik, če je zakup utemeljen na podlagi izrednih potreb, sezonskih potreb po zmogljivostih ali operativnih težav zakupnika in ni daljši, kot je nujno potrebno za zadovoljitev takih potreb ali odpravo takih težav. Zadevni pogodbenici lahko zahtevata, da pogodbe o zakupu odobrijo njuni pristojni organi, da se preveri, ali so izpolnjeni pogoji iz tega odstavka ter veljavne zahteve glede varnosti in varovanja. Če pogodbenica zahteva tako odobritev, si prizadeva za pospešitev postopkov odobritve in zmanjšanje upravnega bremena za zadevne prevoznike. V izogib dvomom določbe tega odstavka ne posegajo v zakone in druge predpise pogodbenice v zvezi z zakupom zrakoplova s strani letalskih prevoznikov navedene pogodbenice.

ČLEN 9 Carine 1. Zrakoplovi, ki jih v mednarodnem zračnem prevozu upravljajo letalski prevozniki ene pogodbenice, njihova običajna oprema, gorivo, maziva, potrošne tehnične zaloge, oprema na letališču, nadomestni deli (vključno z motorji), druge zaloge na zrakoplovu (ki med drugim vključujejo hrano, pijačo, tobačne in druge izdelke, namenjene za prodajo potnikom ali njihovo uporabo v omejenih količinah med letom) ter drugi predmeti, ki so namenjeni za upravljanje ali servisiranje zrakoplovov v mednarodnem zračnem prevozu ali se uporabljajo izključno v zvezi s tem, so po prihodu na ozemlje druge pogodbenice, na podlagi vzajemnosti ter če taka oprema in zaloge ostanejo na zrakoplovih, oproščeni vseh uvoznih omejitev, davkov na premoženje in dajatev na kapital, carin, trošarin, inšpekcijskih pristojbin, davka na dodano vrednost (DDV) ali podobnih posrednih davkov ter podobnih taks in pristojbin, ki: (a) jih uvedejo nacionalni ali lokalni organi ali Evropska unija in (b) ne temeljijo na stroških opravljenih storitev. 2. Oprostitev davkov, prelevmanov, dajatev, taks in pristojbin iz odstavka 1 tega člena na podlagi vzajemnosti, razen plačila stroškov za opravljene storitve, velja tudi za: (a) zaloge na zrakoplovu, vnesene na ozemlje ali dobavljene na ozemlju ene pogodbenice in natovorjene v razumnih količinah, namenjene za uporabo na zrakoplovu letalskega prevoznika druge pogodbenice, ki opravlja mednarodni zračni prevoz, tudi če se te zaloge uporabljajo na delu poti čez zadevno ozemlje pogodbenice; (b) opremo na letališču in nadomestne dele (vključno z motorji), ki so vneseni na ozemlje ene pogodbenice za servisiranje, vzdrževanje ali popravilo zrakoplova letalskega prevoznika druge pogodbenice, ki se uporablja v mednarodnem zračnem prevozu; (c) gorivo, maziva in potrošne tehnične zaloge, vnesene na ozemlje ali dobavljene na ozemlju ene pogodbenice, namenjene za uporabo na zrakoplovu letalskega prevoznika druge pogodbenice, ki opravlja mednarodni zračni prevoz, tudi če se te zaloge uporabljajo na delu poti čez zadevno ozemlje; (d) tiskovine, kot jih določa carinska zakonodaja vsake pogodbenice, vnesene na ozemlje ali dobavljene na ozemlju ene pogodbenice in natovorjene za uporabo na zrakoplovu letalskega prevoznika druge pogodbenice, ki opravlja mednarodni zračni prevoz, tudi če se te zaloge uporabljajo na delu poti čez zadevno ozemlje, ter

(e) varnostno in zaščitno opremo, namenjeno za uporabo na letališčih ali tovornih terminalih. 3. Nobena določba v tem sporazumu ne preprečuje pogodbenici, da na nediskriminatorni podlagi uvede davke, prelevmane, dajatve, takse ali pristojbine za gorivo, dobavljeno na njenem ozemlju za uporabo na zrakoplovu letalskega prevoznika, ki opravlja prevoze med dvema krajema na njenem ozemlju. 4. Običajna oprema na zrakoplovih ter material, zaloge in nadomestni deli iz odstavkov 1 in 2 tega člena, ki so običajno na zrakoplovih letalskega prevoznika ene od pogodbenic, se lahko raztovorijo na ozemlju druge pogodbenice le, če to odobrijo carinski organi zadevne pogodbenice, pri čemer se lahko zahteva, da so pod nadzorom ali kontrolo navedenih organov, dokler se ne izvozijo ponovno ali drugače odstranijo v skladu s carinskimi predpisi. 5. Izjeme iz tega člena so mogoče tudi, kadar so letalski prevozniki ene pogodbenice sklenili pogodbo z drugim letalskim prevoznikom, ki je prav tako upravičen do takih izjem pri drugi pogodbenici, za posojilo ali prenos predmetov iz odstavkov 1 in 2 tega člena na ozemlje druge pogodbenice. 6. Nobena določba v tem sporazumu ne preprečuje pogodbenicama, da bi zaračunali davke, prelevmane, dajatve, takse ali pristojbine za blago, ki se potnikom ne prodaja za porabo na zrakoplovu na delu zračnega prevoza med dvema krajema na njunem ozemlju, kjer je dovoljeno vkrcanje ali izkrcanje. 7. Prtljaga in tovor v neposrednem tranzitu prek ozemlja pogodbenice sta oproščena davkov, carin, taks in drugih podobnih pristojbin, ki ne temeljijo na stroških opravljenih storitev. 8. Za opremo in zaloge iz odstavkov 1 in 2 tega člena se lahko zahteva, da so pod nadzorom ali kontrolo pristojnih organov. 9. Ta sporazum ne vpliva na določbe zadevnih konvencij, ki veljajo med državo članico EU in Katarjem ter preprečujejo dvojno obdavčevanje dohodkov in kapitala. ČLEN 10

Pristojbine za uporabnike 1. Vsaka pogodbenica zagotovi, da so pristojbine za uporabnike, ki jih lahko zaračunajo njeni pristojni organi ali telesa letalskim prevoznikom druge pogodbenice za uporabo navigacijskih služb zračnega prometa in storitev kontrole zračnega prometa, vezane na stroške in nediskriminatorne. V vsakem primeru se take pristojbine za uporabnike proučijo pri letalskih prevoznikih druge pogodbenice po pogojih, ki niso manj ugodni od najugodnejših pogojev, ki so na voljo kateremu koli drugemu letalskemu prevozniku. 2. Vsaka pogodbenica zagotovi, da pristojbine za uporabnike, ki jih lahko zaračunajo njeni pristojni organi ali telesa letalskim prevoznikom druge pogodbenice za uporabo letaliških objektov in storitev, varovanja v letalstvu ter s tem povezanih objektov in storitev, razen pristojbin, ki se zaračunajo v zvezi s storitvami, opisanimi v členu 8(5) tega sporazuma, niso nepravično diskriminatorne in so pravično razdeljene med kategorijami uporabnikov. Te pristojbine izražajo celotne stroške pristojnih organov ali teles pri zagotavljanju ustreznih letaliških objektov in storitev ter varovanja v letalstvu na zadevnem letališču ali letališčih, na katerih se uporablja skupen sistem obračunavanja pristojbin, vendar teh stroškov ne smejo presegati. Te pristojbine lahko vključujejo ustrezno donosnost po amortizaciji. Objekti in storitve, za katere se zaračunajo pristojbine za uporabnike, se zagotavljajo učinkovito in ekonomično. V vsakem primeru se te pristojbine zaračunajo letalskim prevoznikom druge pogodbenice po pogojih, ki niso manj ugodni od najugodnejših pogojev, ki so na voljo kateremu koli drugemu letalskemu prevozniku v trenutku, ko se pristojbine zaračunajo. 3. Vsaka pogodbenica zahteva, da se organi ali telesa, pristojni za pristojbine na njenem ozemlju, in letalski prevozniki, ki uporabljajo storitve in objekte, posvetujejo in si izmenjajo informacije, ki so potrebne za omogočanje natančne ocene razumnosti pristojbin v skladu z načeli iz odstavkov 1 in 2 tega člena. Organi ali telesa, pristojni za pristojbine, uporabnike dovolj zgodaj obvestijo o vseh predlaganih spremembah pristojbin za uporabnike, da lahko uporabniki izrazijo svoja stališča in predložijo pripombe pred morebitnimi spremembami. ČLEN 11 Prevoznine in tarife 1. Pogodbenici svojim letalskim prevoznikom dovolita, da prosto določajo prevoznine in tarife na podlagi svobodne in poštene konkurence. 2. Vsaka pogodbenica lahko na nediskriminatorni podlagi zahteva, da letalski prevozniki obeh pogodbenic njenim pristojnim organom poenostavljeno in le za informativne namene priglasijo prevoznine in tarife, ponujene za prevoz z odhodom z njenega ozemlja. To se lahko od letalskih prevoznikov zahteva šele ob začetni ponudbi prevoznine ali tarife. ČLEN 12 Statistični podatki

1. Pogodbenici sodelujeta v okviru skupnega odbora, da se omogoči izmenjava statističnih podatkov, povezanih z zračnim prevozom v skladu s tem sporazumom. 2. Na zahtevo vsaka pogodbenica na nediskriminatorni podlagi in kot se lahko razumno zahteva, drugi pogodbenici predloži razpoložljive statistične podatke, ki niso zaupni in poslovno občutljivi ter so povezani z zračnim prevozom v skladu s tem sporazumom, kot zahtevajo ustrezni zakoni in drugi predpisi pogodbenic. NASLOV II REGULATIVNO SODELOVANJE ČLEN 13 Varnost v letalstvu 1. Pogodbenici potrjujeta pomen tesnega sodelovanja na področju varnosti v letalstvu. V zvezi s tem pogodbenici po potrebi dodatno sodelujeta v zvezi s preiskavami nesreč, regulativnim razvojem, izmenjavo varnostnih informacij, možnim sodelovanjem pri medsebojnih dejavnostih nadzora ali izvajanjem dejavnosti skupnega nadzora ter pripravo skupnih projektov in pobud. 2. Spričevala o plovnosti, spričevala o usposobljenosti in licence, ki jih je izdala ali potrdila ena pogodbenica in ki so še veljavni, druga pogodbenica in njeni letalski organi priznajo kot veljavne za namene opravljanja storitev zračnega prevoza, če so bili takšna spričevala ali licence izdani ali potrjeni najmanj na podlagi standardov ter priporočenih praks in postopkov za navigacijske službe zračnega prometa, določenih po Konvenciji, in v skladu z njimi. 3. Vsaka pogodbenica lahko kadar koli zahteva posvetovanja o varnostnih standardih in zahtevah, ki jih ohranja in uporablja druga pogodbenica na področjih, povezanih z letalskimi objekti, letalsko posadko, zrakoplovom in upravljanjem zrakoplova. Taka posvetovanja se začnejo v tridesetih (30) dneh po prejemu zahteve. 4. Če po posvetovanjih pogodbenica, ki je predložila zahtevo, ugotovi, da druga pogodbenica ne ohranja in uporablja učinkovito varnostnih standardov in zahtev na področjih iz odstavka 3 tega člena, ki so, če ni odločeno drugače, vsaj enaki minimalnim standardom, določenim v skladu s Konvencijo, se drugo pogodbenico obvesti o takih ugotovitvah.

Druga pogodbenica v tridesetih (30) dneh predloži načrt popravnih ukrepov, ki vključuje časovni okvir za izvajanje. O načrtu popravnih ukrepov in njegovem časovnem okviru se pogodbenici dogovorita pred začetkom njunega izvajanja. Če druga pogodbenica ne sprejme ustreznega načrta popravnih ukrepov v razumnem času, je to razlog za pogodbenico, ki je predložila zahtevo, da zavrne, prekliče, začasno odvzame, pogojuje ali omeji operativna ali tehnična dovoljenja ali kako drugače zavrne, prekliče, začasno odvzame, pogojuje ali omeji operacije letalskega prevoznika, ki je pod varnostnim nadzorom druge pogodbenice. 5. Pogodbenici se strinjata, da lahko za vse zrakoplove, ki jih upravlja letalski prevoznik ene pogodbenice ali se upravljajo v njegovem imenu, medtem ko so na ozemlju druge pogodbenice, pristojni organi druge pogodbenice izvedejo preverjanje na ploščadi, da se preverita veljavnost zadevnih dokumentov zrakoplova in članov posadke zrakoplova ter vidno stanje zrakoplova in njegove opreme, če takšen pregled ne povzroči neupravičene zamude pri upravljanju zrakoplova. 6. Če ena pogodbenica po preverjanju na ploščadi ugotovi, da zrakoplov ali upravljanje zrakoplova ni v skladu z minimalnimi standardi in postopki za navigacijske službe zračnega prometa, določene v skladu s Konvencijo, ta pogodbenica obvesti operatorja zrakoplova o takšni neskladnosti in zahteva načrt popravnih ukrepov, če se ji to zdi primerno. Kadar je ustrezno, se od pristojnih organov druge pogodbenice, ki so odgovorni za varnostni nadzor nad letalskim prevoznikom, ki upravlja zrakoplov, lahko zahteva, da odobrijo popravne ukrepe, ki jih sprejme operator zrakoplova. Ne glede na to vsaka pogodbenica dovoli dostop do rezultatov preverjanj na ploščadi, ki jih izvedejo operaterji zrakoplovov, ki so pod varnostnim nadzorom druge pogodbenice. 7. Vsaka pogodbenica ima pravico do takojšnjega ukrepanja, vključno s pravico do preklica, začasnega odvzema ali omejitve operativnih ali tehničnih dovoljenj ali drugačnega začasnega odvzema ali omejitve operacij letalskega prevoznika druge pogodbenice, če ugotovi, da je to potrebno zaradi neposredne nevarnosti za varnost v letalstvu. Pogodbenica, ki sprejme take ukrepe, nemudoma obvesti drugo pogodbenico, pri čemer navede razloge za ukrepanje. 8. Vsak ukrep pogodbenice v skladu z odstavkom 4, 6 ali 7 tega člena je nujen in sorazmeren za obravnavanje ugotovitve glede varnosti ter se preneha izvajati, ko ni več podlage za njegovo izvajanje. ČLEN 14 Varovanje v letalstvu 1. Pogodbenici poudarjata svojo zavezanost doseganju najvišjih ravni standardov varovanja v letalstvu ter lahko po potrebi nadaljujeta dialog in sodelovanje na tem področju. 2. Pogodbenici ponovno potrjujeta svoje medsebojne obveznosti varovanja v civilnem letalstvu pred nezakonitim vmešavanjem ter zlasti svoje obveznosti v skladu s Konvencijo, Konvencijo o kaznivih dejanjih in nekaterih drugih dejanjih, storjenih na letalih, podpisano 14. septembra 1963 v Tokiu, Konvencijo o zatiranju nezakonite ugrabitve zrakoplovov, podpisano 16. decembra 1970 v Haagu, Konvencijo o zatiranju nezakonitih dejanj zoper varnost civilnega letalstva, podpisano 23. septembra 1971 v Montrealu, Protokolom o zatiranju nezakonitih nasilnih dejanj na letališčih za mednarodno civilno zrakoplovstvo, podpisanim 24. februarja 1988 v Montrealu, in Konvencijo o označevanju plastičnih razstreliv zaradi njihovega odkrivanja, podpisano 1. marca 1991 v Montrealu, če sta pogodbenici podpisnici teh konvencij, ter vsemi drugimi konvencijami in protokoli, ki se nanašajo na varovanje v civilnem letalstvu in katerih podpisnici sta.

3. Pogodbenici si na zahtevo medsebojno pomagata pri obravnavanju morebitne grožnje za varovanje v civilnem letalstvu, vključno s preprečevanjem nezakonitih ugrabitev civilnih zrakoplovov in drugimi nezakonitimi dejanji zoper varnost takih zrakoplovov, njihovih potnikov in članov posadke, letališč, letalskih navigacijskih objektov ter katere koli druge grožnje za varovanje v civilnem letalstvu. 4. Pogodbenici v medsebojnih odnosih ravnata v skladu s standardi varovanja v letalstvu in ustreznimi priporočenimi praksami, ki jih je vzpostavila Mednarodna organizacija civilnega letalstva (ICAO). Od operatorjev zrakoplovov, ki so vpisani v njuna registra ali imajo glavni kraj poslovanja ali stalni naslov na njunem ozemlju, ter od upravljavcev letališč na njunih ozemljih zahtevata, da ravnajo vsaj v skladu s takimi določbami o varovanju v letalstvu. 5. Pogodbenici zagotovita, da se na njunem ozemlju učinkovito izvajajo ukrepi za varovanje v civilnem letalstvu pred nezakonitim vmešavanjem, ki med drugim vključujejo varnostne preglede potnikov, ročne in oddane prtljage ter varnostne preglede in kontrole oseb, ki niso potniki, vključno s člani posadke in njihovimi predmeti, ki se prevažajo, varnostne preglede in kontrole tovora, pošte, zalog za oskrbo med letom in oskrbo na letališču ter kontrole dostopa do nadzorovanega dela letališča in varnostnih območij omejenega gibanja. Navedeni ukrepi se prilagodijo povečanim grožnjam varovanju v civilnem letalstvu. Vsaka pogodbenica se strinja, da je treba spoštovati predpise o varovanju, ki jih zahteva druga pogodbenica za vstop na ozemlje, izstop z njega ali dokler se zrakoplovi nahajajo na ozemlju navedene druge pogodbenice. 6. Ob polnem upoštevanju ter vzajemnem spoštovanju suverenosti lahko posamezna pogodbenica sprejme ukrepe varovanja za vstop na svoje ozemlje in nujne ukrepe za odpravo določene grožnje za varovanje, o katerih mora nemudoma obvestiti drugo pogodbenico. Pogodbenica odobri vsako zahtevo druge pogodbenice za uvedbo razumnih posebnih ukrepov varovanja, pri čemer prva pogodbenica upošteva ukrepe varovanja, ki jih že izvaja druga pogodbenica, in njena morebitna stališča ter morebitne negativne učinke na zračni prevoz med pogodbenicama. Razen kadar v izrednih razmerah to ni mogoče, pogodbenica drugo pogodbenico vnaprej obvesti o nameravani uvedbi posebnih ukrepov varovanja, ki bi lahko imeli znaten finančni ali operativni učinek na storitve zračnega prevoza, ki se opravljajo na podlagi tega sporazuma. Vsaka pogodbenica lahko zahteva čimprejšnji sestanek skupnega odbora, če je ustrezno, za razpravo o takih ukrepih varovanja, kot je določeno v členu 22 tega sporazuma. 7. Vendar pogodbenici priznavata, da ta člen nikakor ne omejuje njune možnosti, da zavrneta vstop na svoje ozemlje letu ali letom, za katere menita, da pomenijo grožnjo za varovanje. 8. Ob nezakoniti ugrabitvi ali grožnji z ugrabitvijo civilnega zrakoplova ali drugih nezakonitih dejanjih zoper varnost zrakoplova, potnikov, članov posadke, letališč ali letalskih navigacijskih objektov si pogodbenici medsebojno pomagata tako, da omogočita komunikacijo in sprejmeta druge ustrezne ukrepe, da bi se tak dogodek ali grožnja hitro in varno končala. 9. Vsaka pogodbenica sprejme vse ukrepe, ki se ji zdijo izvedljivi za zagotovitev, da se zrakoplov, ki je nezakonito ugrabljen ali izpostavljen drugi obliki nezakonitega vmešavanja in je na tleh na njenem ozemlju, tam zadrži, razen če je njegov odhod nujen zaradi prevladujoče dolžnosti varovanja človeških življenj. Kadar je to mogoče, se taki ukrepi sprejmejo na podlagi medsebojnih posvetovanj. 10. Kadar ima pogodbenica razlog za utemeljen sum, da druga pogodbenica krši določbe tega člena, lahko zahteva takojšnja posvetovanja z drugo pogodbenico. Taka posvetovanja se začnejo v tridesetih (30) dneh po prejetju take zahteve ali daljšem obdobju, če je tako dogovorjeno. Če se zadovoljiv sporazum ne sprejme v tridesetih (30) dneh ali v daljšem obdobju, o katerem sta se dogovorili pogodbenici, je to razlog, da pogodbenica, ki je zahtevala posvetovanja, zavrne, prekliče, začasno odvzame, pogojuje ali omeji operativna ali tehnična dovoljenja letalskega prevoznika druge pogodbenice, da zagotovi skladnost z določbami tega člena. Kadar je to nujno potrebno ali da se prepreči nadaljnja neskladnost z določbami tega člena, lahko pogodbenica sprejme takojšnje začasne ukrepe. 11. Vsak ukrep, sprejet v skladu s tem členom, je nujen in sorazmeren za odpravo grožnje za varovanje ter se preneha izvajati, ko druga pogodbenica začne ravnati v skladu z določbami tega člena ali ko tak ukrep ni več potreben. ČLEN 15

Upravljanje zračnega prometa 1. Pogodbenici sodelujeta glede regulativnih zadev v zvezi s storitvami navigacijskih služb zračnega prometa, vključno z njunim nadzorom. Obravnavata vsa vprašanja politik, ki so povezana z učinkovitostjo upravljanja zračnega prometa, da bi optimizirali splošno učinkovitost letov, zmanjšali stroške in vpliv na okolje ter izboljšali varnost in zmogljivost sistemov. 2. Pogodbenici spodbujata svoje pristojne organe in izvajalce storitev navigacijskih služb zračnega prometa, naj sodelujejo pri vprašanjih interoperabilnosti, da bi se sistema obeh pogodbenic dodatno povezala, kadar je to mogoče, da bi se zmanjšal vpliv letalstva na okolje in da bi se po potrebi izmenjavale informacije. 3. Pogodbenici spodbujata sodelovanje med izvajalci storitev navigacijskih služb zračnega prometa za izmenjavo podatkov o letih in koordinacijo prometnih tokov za optimizacijo učinkovitosti letov, da bi se izboljšala uporaba virov ter dosegle predvidljivost, točnost in kontinuiteta storitev. 4. Pogodbenici se strinjata, da bosta sodelovali pri posodabljanju programov, vključno z razvojem, uvajanjem in dobro prakso za gospodarsko učinkovitost, upravljanjem zračnega prometa in ustreznimi vidiki aerodromov, ter da bosta spodbujali medsebojno udeležbo v dejavnostih potrjevanja in predstavitvenih dejavnostih. ČLEN 16 Okolje 1. Pogodbenici podpirata potrebo po varstvu okolja s spodbujanjem trajnostnega razvoja letalstva. Pogodbenici nameravata sodelovati pri opredeljevanju vprašanj, povezanih z vplivi letalstva na okolje. 2. Pogodbenici priznavata pomen sodelovanja za proučitev in čim večje zmanjšanje vplivov letalstva na okolje v skladu s cilji tega sporazuma.

3. Pogodbenici priznavata pomen obravnavanja podnebnih sprememb ter s tem omejitve ali zmanjšanja emisij toplogrednih plinov, povezanih z domačim in mednarodnim zračnim prevozom. Strinjata se, da bosta sodelovali pri teh zadevah, da bi razvili in izvajali instrumente, vključno z izvedbenimi pravili za razvoj sheme za poravnavo in zmanjševanje emisij ogljika za mednarodno letalstvo (CORSIA) in katerim koli drugim vidikom, ki je še posebej pomemben za obravnavanje emisij toplogrednih plinov v letalskem sektorju. 4. Pogodbenici se zavezujeta, da si bosta izmenjevali informacije in se redno posvetovali s strokovnjaki za okrepitev sodelovanja pri obravnavanju vplivov letalstva na okolje, vključno z: (a) raziskavami in razvojem okolju prijazne letalske tehnologije; (b) inovacijami na področju upravljanja zračnega prometa za zmanjšanje vplivov letalstva na okolje; (c) raziskavami in razvojem trajnostnih alternativnih goriv za letalstvo; (d) izmenjavo mnenj o vprašanjih v zvezi z vplivi letalstva na okolje in zmanjševanjem s podnebjem povezanih emisij v letalstvu ter (e) zmanjševanjem in spremljanjem hrupa za zmanjšanje vplivov letalstva na okolje. 5. Pogodbenici v skladu s svojimi pravicami in obveznostmi iz večstranskih okoljskih sporazumov prav tako krepita sodelovanje, tudi na področju financiranja in tehnologije, v zvezi z ukrepi, katerih cilj je obravnavanje emisij toplogrednih plinov, ki jih povzroča mednarodno letalstvo. 6. Pogodbenici priznavata, da je treba sprejeti ustrezne ukrepe za preprečevanje ali drugačno obravnavanje vplivov zračnega prevoza na okolje, če so taki ukrepi v celoti skladni z njunimi pravicami in obveznostmi po mednarodnem pravu. ČLEN 17

Odgovornost letalskih prevoznikov Pogodbenici ponovno potrjujeta svoje obveznosti v skladu s Konvencijo o poenotenju nekaterih pravil za mednarodni letalski prevoz, podpisano v Montrealu 28. maja 1999 (Montrealska konvencija). ČLEN 18 Varstvo potrošnikov Pogodbenici sodelujeta pri zaščititi interesov potrošnikov na področju zračnega prevoza. Cilj tega sodelovanja je doseganje visoke ravni varstva potrošnikov. V ta namen se pogodbenici v okviru skupnega odbora posvetujeta o zadevah, ki so povezane z interesi potrošnikov, vključno z načrtovanimi ukrepi, da bi dosegli čim večje regulativno zbliževanje in čim večjo regulativno skladnost. ČLEN 19 Računalniški sistemi rezervacij 1. Prodajalci računalniških sistemov rezervacij (v nadaljnjem besedilu: sistem CRS), ki delujejo na ozemlju ene pogodbenice, imajo pravico prinesti, ohranjati in dati prosto na voljo svoje sisteme CRS potovalnim agencijam ali turističnim podjetjem, katerih glavna dejavnost je distribucija produktov, povezanih s potovanji, na ozemlju druge pogodbenice, pod pogojem, da so sistemi CRS skladni z vsemi ustreznimi regulativnimi zahtevami druge pogodbenice. 2. Pogodbenici razveljavita vse obstoječe zahteve, ki bi lahko omejevale prost dostop sistema CRS ene pogodbenice do trga druge pogodbenice ali kako drugače omejevale konkurenco. Pogodbenici se vzdržita sprejetja takih zahtev v prihodnosti.

3. Nobena od pogodbenic na svojem ozemlju ne uvede ali dovoli uvedbe zahtev za prodajalce sistemov CRS druge pogodbenice v zvezi s prikazovalniki sistemov CRS, ki se razlikujejo od zahtev, ki veljajo za njihove prodajalce sistemov CRS ali kateri koli drug sistem CRS, ki deluje na njenem trgu. Nobena od pogodbenic ne preprečuje sklepanja sporazumov med prodajalci sistemov CRS, njihovimi ponudniki in njihovimi naročniki v zvezi z izmenjavo informacij o potovalnih storitvah, ki olajšujejo prikaz celovitih in nepristranskih informacij za potrošnike ali izpolnjevanje regulativnih zahtev v zvezi z nevtralnimi prikazovalniki. 4. Lastniki in upravljavci sistemov CRS ene pogodbenice, ki izpolnjujejo ustrezne regulativne zahteve druge pogodbenice, če obstajajo, imajo enako priložnost za lastništvo sistemov CRS na ozemlju druge pogodbenice kot lastniki in upravljavci katerega koli drugega sistema CRS, ki deluje na trgu navedene pogodbenice. ČLEN 20 Socialni vidiki 1. Pogodbenici priznavata pomen proučitve učinkov tega sporazuma na delo, zaposlovanje in delovne pogoje. Pogodbenici se strinjata, da bosta sodelovali pri vprašanjih s področja dela, ki spadajo na področje uporabe tega sporazuma, med drugim v zvezi z vplivi na zaposlovanje, temeljnimi pravicami pri delu, delovnimi pogoji, socialno zaščito in socialnim dialogom. 2. Pogodbenici priznavata pravico vsake od pogodbenic, da določi svojo nacionalno raven zaščite dela, kot se ji zdi ustrezno, in sprejme ali ustrezno spremeni svoje ustrezne zakone in politike v skladu z mednarodnimi obveznostmi. Pogodbenici zagotovita, da pravice in načela v njunih ustreznih zakonih in drugih predpisih niso ogroženi, ampak se učinkovito izvajajo. 3. Vsaka pogodbenica še naprej izboljšuje zakone in politike v skladu z mednarodnimi obveznostmi ter si prizadeva za zagotavljanje in spodbujanje visoke ravni zaščite dela v letalskem sektorju. Pogodbenici priznavata, da kršitve temeljnih načel in pravic pri delu ni mogoče uveljaviti ali kako drugače uporabiti kot legitimno primerjalno prednost in da se delovni standardi ne bi smeli uporabljati za namene protekcionizma. 4. Pogodbenici v skladu z obveznostmi, ki izhajajo iz članstva v Mednarodni organizaciji dela (MOD) in Deklaracije MOD o temeljnih načelih in pravicah pri delu in njene dopolnitve, ki je bila sprejeta na 86. mednarodni konferenci dela leta 1998, potrjujeta zavezo, da bosta spoštovali, spodbujali in učinkovito izvajali ter uporabljali temeljne pravice in načela pri delu. 5. Pogodbenici spodbujata cilje, vključene v agendo MOD za dostojno delo in Deklaracijo MOD o socialni pravičnosti za pravičnejšo globalizacijo iz leta 2008, ki je bila sprejeta na 97. mednarodni konferenci dela.

6. Vsaka pogodbenica se zavezuje, da si bo po najboljših močeh prizadevala za ratifikacijo temeljnih konvencij MOD, če tega še ni storila. Pogodbenici bosta razmislili tudi o ratifikaciji drugih konvencij MOD in posledično o učinkovitem izvajanju ustreznih mednarodnih standardov na področju dela in socialnem področju, ki so pomembni za sektor civilnega letalstva, ob upoštevanju nacionalnih razmer. 7. Vsaka pogodbenica lahko zahteva sestanek skupnega odbora za obravnavanje vprašanj na področju dela, ki jih pogodbenica, ki je predložila zahtevo, opredeli kot pomembna. NASLOV III INSTITUCIONALNE DOLOČBE ČLEN 21 Razlaga in izvrševanje 1. Pogodbenici druga drugi podelita pravice, določene v tem sporazumu. Vsako sklicevanje na pravice, podeljene letalskim prevoznikom pogodbenice, se v tem sporazumu razume zgolj kot sklicevanje na pravice, podeljene tej pogodbenici. Nobena določba v tem sporazumu se ne razlaga kot določba, ki bi bila namenjena podelitvi pravic ali uvedbi obveznosti, na katere se lahko državljani ene pogodbenice neposredno sklicujejo pred sodišči druge pogodbenice. 2. Pogodbenici sprejmeta vse ustrezne ukrepe, bodisi splošne bodisi posebne, da zagotovita izpolnjevanje obveznosti, ki izhajajo iz tega sporazuma. 3. Pogodbenici pri uveljavljanju svojih pravic iz tega sporazuma sprejmeta ukrepe, ki so ustrezni in sorazmerni s cilji navedenih ukrepov. 4. Pogodbenici se vzdržita vseh ukrepov, ki bi lahko ogrozili doseganje ciljev tega sporazuma.

5. Vsaka pogodbenica je na svojem ozemlju odgovorna za pravilno izvrševanje tega sporazuma. 6. Če ena od pogodbenic izraža zaskrbljenost glede morebitne kršitve tega sporazuma, lahko zahteva informacije in pomoč druge pogodbenice. Druga pogodbenica po prejemu take zahteve zagotovi vse potrebne informacije in pomoč v skladu z veljavnimi zakoni in drugimi predpisi. 7. Ta sporazum ne izključuje posvetovanj in razprav med pristojnimi organi pogodbenic zunaj skupnega odbora, kar vključuje tudi področja razvoja zračnega prevoza, varnosti, varovanja, okolja, socialne politike, upravljanja zračnega prometa, letalske infrastrukture, zadev v zvezi s konkurenco in varstva potrošnikov. Pogodbenici obvestita skupni odbor o izidu takih posvetovanj in razprav, ki lahko vpliva na razlago ali uporabo tega sporazuma. 8. Pri sklicevanju na sodelovanje med pogodbenicama v tem sporazumu, med drugim na področjih poslovnih priložnosti, varnosti, varovanja, okolja, upravljanja zračnega prometa in varstva potrošnikov, si pogodbenici prizadevata za dosego soglasja glede skupnih ukrepov za nadaljnji razvoj tega sporazuma in/ali izboljšanje njegovega izvajanja na zadevnih področjih na podlagi vzajemnega soglasja. ČLEN 22 Skupni odbor 1. Skupni odbor, ki ga sestavljajo predstavniki pogodbenic, je odgovoren za nadzor upravljanja tega sporazuma in skrbi za njegovo pravilno izvajanje. 2. Skupni odbor sprejme svoj poslovnik. 3. Skupni odbor se sestaja po potrebi in najmanj enkrat na leto. Katera koli od pogodbenic lahko kadar koli zahteva sklic sestanka skupnega odbora. Tak sestanek se izvede v najkrajšem možnem času in najpozneje dva (2) meseca od datuma prejema zahtevka, razen če se pogodbenici ne dogovorita drugače.

4. Za pravilno izvajanje tega sporazuma skupni odbor: (a) izmenjuje informacije, tudi o spremembah zakonov, drugih predpisov in politik zadevne pogodbenice, ki lahko vplivajo na storitve zračnega prevoza, ter statistične podatke o zračnem prevozu; (b) daje priporočila in sprejema sklepe, če je to izrecno določeno v tem sporazumu; (c) razvija sodelovanje, tudi na področju regulativnih zadev; (d) se posvetuje o vseh vprašanjih v zvezi z uporabo ali razlago tega sporazuma in, če je ustrezno, o vprašanjih v zvezi z zračnim prevozom, ki jih obravnavajo mednarodne organizacije, v odnosih s tretjimi državami in v večstranskih dogovorih, kar vključuje tudi razmislek o sprejetju skupnega pristopa; (e) prouči možna področja za nadaljnji razvoj tega sporazuma, vključno s priporočilom za njegove spremembe zaradi pristopa tretjih držav k temu sporazumu. 5. Priporočila in sklepi skupnega odbora se sprejemajo s soglasjem med pogodbenicama. Sklepi skupnega odbora so za pogodbenici zavezujoči. ČLEN 23 Reševanje sporov in arbitraža 1. Brez poseganja v člen 4 tega sporazuma lahko pogodbenici vsak spor v zvezi z uporabo ali razlago tega sporazuma razrešita z uporabo mehanizma reševanja sporov iz tega člena.

2. Brez poseganja v kakršno koli prejšnje posvetovanje med pogodbenicama v skladu s tem sporazumom pogodbenica, ki želi uporabiti mehanizem reševanja sporov iz tega člena, pisno obvesti drugo pogodbenico o svoji nameri in zahteva sestanek skupnega odbora za posvetovanje. 3. Če se skupni odbor ne sestane v dveh (2) mesecih od prejema zahteve iz prejšnjega odstavka ali do datuma, o katerem se dogovorita pogodbenici, ali če skupni odbor spora ne razreši v šestih (6) mesecih od prejema zahteve, se spor na podlagi dogovora med pogodbenicama predloži v odločanje določeni osebi ali organu. Če se pogodbenici ne moreta dogovoriti o predložitvi spora v odločanje določeni osebi ali organu, se spor na zahtevo katere koli od pogodbenic predloži v arbitražo. 4. Ne glede na odstavek 2 tega člena se lahko spor v primeru, da je pogodbenica sprejela ukrepe za zavrnitev, preklic, začasen odvzem, pogojevanje ali omejitev operativnega dovoljenja ali tehničnih dovoljenj letalskega prevoznika, nemudoma predloži v odločanje določeni osebi ali organu ali v arbitražo. 5. Pogodbenica (v nadaljnjem besedilu: pogodbenica, ki predloži zahtevo) zahtevo za arbitražo predloži v pisni obliki drugi pogodbenici (v nadaljnjem besedilu: pogodbenica, ki se odzove na zahtevo). Pogodbenica, ki predloži zahtevo, v svoji zahtevi navede vprašanja, ki jih je treba razrešiti, opiše zadevni ukrep in pojasni razloge, zakaj je po njenem mnenju tak ukrep neskladen z določbami tega sporazuma. 6. Če se pogodbenica, ki predloži zahtevo, in pogodbenica, ki se odzove na zahtevo, ne dogovorita drugače, arbitražo opravi arbitražno sodišče v sestavi treh arbitrov, ki se ustanovi na naslednji način: (a) v šestdesetih (60) od prejetja zahteve za arbitražo pogodbenica, ki predloži zahtevo, in pogodbenica, ki se odzove na zahtevo, imenujeta vsaka po enega arbitra. V tridesetih (30) dneh po imenovanju teh dveh arbitrov pogodbenica, ki predloži zahtevo, in pogodbenica, ki se odzove na zahtevo, soglasno imenujeta tretjega arbitra, ki predseduje temu arbitražnemu sodišču; (b) če pogodbenica, ki predloži zahtevo, ali pogodbenica, ki se odzove na zahtevo, ne uspe imenovati arbitra ali če tretji arbiter ni imenovan v skladu s pododstavkom (a) tega odstavka, lahko pogodbenica, ki predloži zahtevo, ali pogodbenica, ki se odzove na zahtevo, zaprosi predsednika Sveta ICAO, da imenuje arbitra ali arbitre, kakor je ustrezno, v tridesetih (30) dneh od prejetja navedene zahteve. Če je predsednik Sveta ICAO državljan Katarja ali države članice EU, imenovanje opravi podpredsednik navedenega sveta z najdaljšim stažem, ki ni izločen iz tega razloga. 7. Datum ustanovitve arbitražnega sodišča je datum, ko zadnji od treh arbitrov sprejme imenovanje. 8. Postopki se izvajajo v skladu s poslovnikom, ki ga skupni odbor sprejme čim prej na podlagi določb tega člena in v skladu s členom 22(4)(b) in (5) tega sporazuma. Dokler skupni odbor ne sprejme poslovnika, arbitražno sodišče sprejme svoj poslovnik. 9. Arbitražno sodišče lahko na zahtevo pogodbenice, ki predloži zahtevo, pred sprejetjem končne odločitve pooblasti to pogodbenico za sprejetje začasnih sanacijskih ukrepov ali pozove pogodbenico, ki se odzove na zahtevo, naj sprejme take ukrepe.

10. Arbitražno sodišče najpozneje v devetdesetih (90) dneh od datuma njegove ustanovitve izda vmesno poročilo za pogodbenico, ki predloži zahtevo, in pogodbenico, ki se odzove na zahtevo, v katerem navede ugotovitve o dejstvih, uporabo zadevnih določb in osnovna načela, ki so bila podlaga njegovih ugotovitev in priporočil. Če meni, da tega roka ni mogoče upoštevati, predsednik arbitražnega sodišča o tem pisno obvesti pogodbenico, ki predloži zahtevo, in pogodbenico, ki se odzove na zahtevo, pri čemer navede razloge za odlog ter datum, ko naj bi arbitražno sodišče predvidoma izdalo vmesno poročilo. Arbitražno sodišče v nobenem primeru ne izda vmesnega poročila pozneje kot sto dvajset (120) dni od datuma svoje ustanovitve. 11. Pogodbenica, ki predloži zahtevo, ali pogodbenica, ki se odzove na zahtevo, lahko arbitražnemu sodišču predloži pisno zahtevo za pregled specifičnih vidikov vmesnega poročila v štirinajstih (14) dneh od njegove izdaje. Arbitražno sodišče lahko po proučitvi morebitnih pisnih pripomb pogodbenice, ki predloži zahtevo, in pogodbenice, ki se odzove na zahtevo, na vmesno poročilo spremeni svoje poročilo in opravi morebitna nadaljnja preverjanja, ki se mu zdijo potrebna. Ugotovitve končne odločitve arbitražnega sodišča vključujejo zadovoljivo obrazložitev argumentov iz faze vmesnega pregleda in zagotavljajo jasne odgovore na vprašanja in opažanja pogodbenice, ki predloži zahtevo, in pogodbenice, ki se odzove na zahtevo. 12. Arbitražno sodišče pogodbenici, ki predloži zahtevo, in pogodbenici, ki se odzove na zahtevo, sporoči končno odločitev v sto dvajsetih (120) dneh od datuma svoje ustanovitve. Če meni, da tega roka ni mogoče upoštevati, predsednik arbitražnega sodišča o tem pisno obvesti pogodbenico, ki predloži zahtevo, in pogodbenico, ki se odzove na zahtevo, pri čemer navede razloge za odlog ter datum, ko naj bi arbitražno sodišče predvidoma izdalo odločitev. Arbitražno sodišče v nobenem primeru ne izda odločitve pozneje kot sto petdeset (150) dni od datuma svoje ustanovitve. 13. Če je pogodbenica sprejela ukrepe za zavrnitev, preklic, začasen odvzem, pogojevanje ali omejitev operativnega dovoljenja ali tehničnih dovoljenj letalskega prevoznika druge pogodbenice ali če arbitražno sodišče na zahtevo pogodbenice, ki predloži zahtevo, ali pogodbenice, ki se odzove na zahtevo, odloči, da je zadeva nujna, se zadevni roki iz odstavkov 10, 11 in 12 tega člena prepolovijo. 14. Pogodbenica, ki predloži zahtevo, in pogodbenica, ki se odzove na zahtevo, lahko zahteve za pojasnila končne odločitve arbitražnemu sodišču predložita v desetih (10) dneh od izdaje odločitve, morebitna pojasnila pa se izdajo v petnajstih (15) dneh od take zahteve. 15. Če arbitražno sodišče ugotovi, da je prišlo do kršitve tega sporazuma, in odgovorna pogodbenica ne upošteva končne odločitve arbitražnega sodišča ali se z drugo pogodbenico ne sporazume o obojestransko zadovoljivi rešitvi v šestdesetih (60) dneh od izdaje končne odločitve arbitražnega sodišča, lahko druga pogodbenica začasno prekliče uporabo primerljivih koristi, ki izhajajo iz tega sporazuma, dokler odgovorna pogodbenica ne upošteva končne odločitve arbitražnega sodišča ali dokler se pogodbenica, ki predloži zahtevo, in pogodbenica, ki se odzove na zahtevo, ne sporazumeta o obojestransko zadovoljivi rešitvi. 16. Vsaka pogodbenica sama krije stroške arbitra, ki ga imenuje. Druge stroške arbitražnega sodišča si pogodbenici enakovredno delita. ČLEN 24 Razmerje do drugih sporazumov

1. S tem sporazumom se začasno prekinejo prejšnji sporazumi in dogovori o isti zadevi med pogodbenicama na podlagi odstavkov 2 in 7 tega člena, razen če pogodbenici ne odpovesta tega sporazuma. 2. Določbe iz prejšnjega sporazuma ali dogovora o storitvah zračnega prevoza med državami članicami EU in Katarjem o vprašanjih iz členov 2, 3, 8 in 11 tega sporazuma se še naprej uporabljajo kot vsebina tega sporazuma, če so ugodnejše in/ali prožnejše za zadevne letalske prevoznike. Vse pravice in ugodnosti, ki jih imajo letalski prevozniki zadevne države članice EU v skladu z navedenimi določbami, veljajo za vse prevoznike Evropske unije. 3. Za namene prejšnjega odstavka se vsi spori med pogodbenicama glede tega, ali so določbe ali obravnava v skladu s prejšnjimi sporazumi ali dogovori med pogodbenicama ugodnejše in/ali prožnejše, rešujejo v okviru mehanizma reševanja sporov iz člena 23 tega sporazuma. 4. Dodatne prometne pravice, ki jih je Katar morda podelil državi članici EU ali obratno, so po datumu začetka veljavnosti tega sporazuma predmet tega sporazuma in ne razlikujejo med letalskimi prevozniki Evropske unije. O teh dogovorih se nemudoma obvesti skupni odbor. 5. Skupni odbor pripravi in posodablja informativni seznam določb in ureditev v zvezi s prometnimi pravicami iz odstavkov 2 in 4 tega člena. 6. Če pogodbenici postaneta pogodbenici v večstranskem sporazumu ali potrdita sklep, ki ga sprejme ICAO na področju zračnega prevoza in obravnava zadeve, zajete v tem sporazumu, se posvetujeta v skupnem odboru v skladu s členom 22 tega sporazuma, da bi ugotovili, ali je treba ta sporazum zaradi upoštevanja takega razvoja dogodkov revidirati. 7. Nobena določba v tem sporazumu ne vpliva na veljavnost in uporabo obstoječih in prihodnjih sporazumov med državami članicami EU in Katarjem v zvezi z ozemlji pod njihovo suverenostjo, ki niso zajeta v opredelitev „ozemlja“ iz člena 1 tega sporazuma. ČLEN 25 Spremembe

Pogodbenici se lahko o vseh spremembah tega sporazuma dogovorita na podlagi posvetovanj, ki potekajo v skladu s členom 22 tega sporazuma. Spremembe začnejo veljati v skladu s pogoji iz člena 29 tega sporazuma. ČLEN 26 Pristop novih držav članic Evropske unije 1. K temu sporazumu lahko pristopijo države, ki postanejo države članice EU po datumu podpisa Sporazuma. 2. V takem primeru zadevna država članica Evropske unije pristopi k Sporazumu tako, da pri generalnem sekretarju Sveta Evropske unije deponira listino o pristopu, s katero uradno obvesti Katar o deponiranju listine o pristopu in o datumu deponiranja. Pristop navedene države članice Evropske unije začne veljati 30. dan po datumu deponiranja listine o pristopu. 3. Odstavki 1, 2, 3 in 7 člena 24 tega sporazuma se smiselno uporabljajo za obstoječe sporazume in dogovore, ki veljajo v času pristopa države članice EU k Sporazumu. ČLEN 27 Odpoved Vsaka pogodbenica lahko kadar koli po diplomatski poti pisno obvesti drugo pogodbenico o svoji odločitvi, da odpove ta sporazum. Tako obvestilo se hkrati pošlje organizaciji ICAO in sekretariatu ZN. Ta sporazum preneha veljati ob polnoči po greenwiškem srednjem času na koncu prometne sezone Mednarodnega združenja letalskih prevoznikov (IATA) eno (1) leto po datumu pisnega obvestila o odpovedi Sporazuma, razen če pogodbenici tega obvestila sporazumno ne umakneta pred iztekom tega roka.

ČLEN 28 Registracija Sporazuma Ta sporazum in vse njegove spremembe se registrirajo pri organizaciji ICAO v skladu s členom 83 Konvencije in sekretariatu ZN v skladu s členom 102 Listine ZN. ČLEN 29 Začetek veljavnosti, začasna uporaba in depozitar 1. Ta sporazum začne veljati prvi dan drugega meseca, ki sledi mesecu, v katerem se pogodbenici medsebojno uradno obvestita, da sta končali svoje veljavne pravne postopke, potrebne za ta namen. 2. Za namene odstavka 1 Katar po diplomatski poti uradno obvesti generalnega sekretarja Sveta Evropske unije, generalni sekretar Sveta Evropske unije pa Katar. 3. Ne glede na odstavek 1 tega člena pogodbenici začasno uporabljata ta sporazum v skladu s svojimi notranjimi postopki in/ali nacionalno zakonodajo, kakor je ustrezno, od datuma podpisa tega sporazuma. 4. Depozitar tega sporazuma je generalni sekretariat Sveta Evropske unije.

V POTRDITEV NAVEDENEGA so spodaj podpisani, ki so za to ustrezno pooblaščeni, podpisali ta sporazum. V [...], dne [...] leta [...] v dvojniku v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, hrvaškem, irskem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem, švedskem in arabskem jeziku, pri čemer je vsako od teh besedil enako verodostojno. V primeru kakršnih koli razlik med jezikovnimi različicami skupni odbor odloči, kateri jezik besedila se uporablja. Za Državo Katar Za Evropsko unijo Za Kraljevino Belgijo, Za Republiko Bolgarijo, Za Češko republiko, Za Kraljevino Dansko, Za Zvezno republiko Nemčijo, Za Republiko Estonijo,

Za Irsko, Za Helensko republiko, Za Kraljevino Španijo, Za Francosko republiko, Za Republiko Hrvaško, Za Italijansko republiko, Za Republiko Ciper, Za Republiko Latvijo, Za Republiko Litvo, Za Veliko vojvodstvo Luksemburg,

Za Madžarsko, Za Malto, Za Kraljevino Nizozemsko, Za Republiko Avstrijo, Za Republiko Poljsko, Za Portugalsko republiko, Za Romunijo, Za Republiko Slovenijo, Za Slovaško republiko, Za Republiko Finsko,

Za Kraljevino Švedsko PRILOGA 1 PREHODNE DOLOČBE 1.Ne glede na člen 2(2) tega sporazuma se za uveljavljanje prometnih pravic tretje in četrte svoboščine za potniški, kombinirani in tovorni prevoz ter prometnih pravic pete svoboščine za tovorni prevoz na določenih rutah uporabljajo prehodne določbe te priloge. 2.Prometne pravice tretje in četrte svoboščine med kraji v Katarju ter kraji v Belgiji, Nemčiji, Franciji, Italiji in na Nizozemskem se postopoma liberalizirajo v skladu z odstavki 4 do 8. 3.Prometne pravice pete svoboščine za tovorni prevoz se postopoma povečajo v skladu z odstavkom 9, da se ob koncu prehodnega obdobja doseže dogovorjeno število upravičenih letov, tj. sedem (7) letov na teden. 4.Za lete v države članice EU ali iz njih iz odstavka 2 imajo letalski prevozniki pogodbenic od datuma podpisa tega sporazuma pravico uveljavljati prometne pravice tretje in četrte svoboščine v skladu s številom tedenskih letov, do katerih so upravičeni, imenovanim „Izhodišče“ v preglednicah v odstavkih 7 in 8, in rutami v zvezi z njimi. 5.Za pravice glede števila letov v države članice EU ali iz njih iz odstavka 2 veljajo koraki iz preglednic v odstavkih 7 in 8. „Korak 1“ se izvede prvi dan zimske sezone IATA 2020/2021, naslednji koraki („koraki 2–5“) pa se izvedejo na ustrezen prvi dan zimskih sezon IATA 2021/2022, 2022/2023, 2023/2024 in 2024/2025. 6.Od prvega dne zimske sezone IATA 2024/2025 („korak 5“) lahko letalski prevozniki vsake pogodbenice uveljavljajo prometne pravice tretje in četrte svoboščine, podeljene v skladu s členom 2(2)(c) tega sporazuma, brez omejitev rut, zmogljivosti in/ali števila letov med kraji v Katarju in kraji v vseh državah članicah EU. 7.Za potniški in kombinirani prevoz v okviru tretje in četrte svoboščine lahko letalski prevozniki pogodbenic opravljajo naslednje število tedenskih letov: a.Med kraji v Katarju in kraji v Belgiji ter obratno

Rute Izhodišče Korak 1 Korak 2 Korak 3 Korak 4 Korak 5 Iz vseh krajev ali v vse kraje 14 19 24 29 34 Neomejeno b.Med kraji v Katarju in kraji v Franciji ter obratno Rute Izhodišče Korak 1 Korak 2 Korak 3 Korak 4 Korak 5 V vse kraje v Katarju in Parizu ali iz njih 21 24 27 30 33 Neomejeno V vse kraje v Katarju in Nici ali iz njih 7 10 14 17 21 Neomejeno V vse kraje v Katarju in Lyonu ali iz njih 7 10 14 17 21 Neomejeno V vse ostale kraje ali iz njih 7 10 14 17 21 Neomejeno c.Med kraji v Katarju in kraji v Nemčiji ter obratno Rute Izhodišče Korak 1 Korak 2 Korak 3 Korak 4 Korak 5 V vse kraje v Katarju in Frankfurtu ali iz njih 14 18 21 24 28 Neomejeno V vse kraje v Katarju in Münchnu ali iz njih 14 18 21 24 28 Neomejeno V vse ostale kraje ali iz njih 7 11 14 17 21 Neomejeno d.Med kraji v Katarju in kraji v Italiji ter obratno Rute Izhodišče Korak 1 Korak 2 Korak 3 Korak 4 Korak 5 Iz vseh krajev ali v vse kraje 81 84 84 89 92 Neomejeno e.Med kraji v Katarju in kraji na Nizozemskem ter obratno Rute Izhodišče Korak 1 Korak 2 Korak 3 Korak 4 Korak 5 V vse kraje v Katarju in Amsterdamu ali iz njih 10 12 14 14 17 Neomejeno V vse ostale kraje ali iz njih 7 7 14 17 21 Neomejeno 8.Za tovorni prevoz v okviru tretje in četrte svoboščine lahko letalski prevozniki pogodbenic opravljajo naslednje število tedenskih letov:

a.Med kraji v Katarju in kraji v Belgiji ter obratno Rute Izhodišče Korak 1 Korak 2 Korak 3 Korak 4 Korak 5 Iz vseh krajev ali v vse kraje 35 39 42 45 49 Neomejeno b.Med kraji v Katarju in kraji v Franciji ter obratno Rute Izhodišče Korak 1 Korak 2 Korak 3 Korak 4 Korak 5 Iz vseh krajev ali v vse kraje 7 10 14 17 21 Neomejeno c.Med kraji v Katarju in kraji v Nemčiji ter obratno Rute Izhodišče Korak 1 Korak 2 Korak 3 Korak 4 Korak 5 Iz vseh krajev ali v vse kraje 10 14 14 17 21 Neomejeno d.Med kraji v Katarju in kraji v Italiji ter obratno Rute Izhodišče Korak 1 Korak 2 Korak 3 Korak 4 Korak 5 Iz vseh krajev ali v vse kraje 19 21 21 24 28 Neomejeno e.Med kraji v Katarju in kraji na Nizozemskem ter obratno Rute Izhodišče Korak 1 Korak 2 Korak 3 Korak 4 Korak 5 Iz vseh krajev ali v vse kraje 10 14 14 17 21 Neomejeno

9.Za tovorni prevoz v okviru pete svoboščine lahko letalski prevozniki pogodbenic od datuma podpisa tega sporazuma uveljavljajo pravice iz člena 2(2)(c) tega sporazuma z opravljanjem treh (3) letov tedensko („Izhodišče“) med vsako državo članico EU in Katarjem. To število letov, do katerih so upravičeni, se izračuna po korakih iz spodnje preglednice, da se doseže končno število letov, tj. skupaj sedem (7) letov na teden. „Korak 1“ se izvede prvi dan zimske sezone IATA 2020/2021, naslednji koraki („koraki 2–4“) pa se izvedejo na ustrezen prvi dan zimskih sezon IATA 2021/2022, 2022/2023 in 2023/2024. Izhodišče Korak 1 Korak 2 Korak 3 Korak 4 3 4 5 6 7 10.V skladu s členom 24(2) tega sporazuma se lahko v primeru, da se geografsko področje uporabe prometnih pravic pete svoboščine za tovorni prevoz, podeljenih pred podpisom Sporazuma, razlikuje od geografskega področja uporabe iz člena 2(2)(c) tega sporazuma, to geografsko področje uporabe še naprej uporablja namesto geografskega področja uporabe iz člena 2(2)(c) tega sporazuma za pravice glede števila letov, podeljene pred podpisom tega sporazuma. PRILOGA 2 GEOGRAFSKA UPORABNOST PROMETNIH PRAVIC PETE SVOBOŠČINE ZA TOVORNI PREVOZ ODDELEK 1 Geografsko področje uporabe člena 2(2)(c)(i)(B) tega sporazuma zajema vsa ozemlja severno- in južnoameriške celine ter otokov, ki mejijo nanje, Bermude, nekatere karibske otoke in havajske otoke (vključno z otokoma Midway in Palmyra). Ob podpisu Sporazuma to vključuje naslednje države: Severna Amerika Kanada, Združene države Amerike, Mehika; Karibski otoki in Bermudi

Angvila, Antigva in Barbuda, Bahami, Barbados, Bermudi, Kajmanski otoki, Kuba, Dominika, Dominikanska republika, Grenada, Haiti, Jamajka, Montserrat, Saint Kitts in Nevis, Sveta Lucija, Saint Vincent in Grenadines, Trinidad in Tobago, otoki Turks in Caicos, Deviški otoki (britanski); Srednja Amerika Belize, Kostarika, Salvador, Gvatemala, Honduras, Nikaragva, Panama; Južna Amerika Argentina, Bolivija, Brazilija, Čile, Kolumbija, Ekvador, Gvajana, Paragvaj, Peru, Surinam, Urugvaj, Venezuela. ODDELEK 2 Geografsko področje uporabe člena 2(2)(c)(ii)(B) tega sporazuma zajema celotno Azijo vzhodno od Irana in vključno z njim ter otoke, ki mejijo nanju, Avstralijo, Novo Zelandijo in otoke, ki mejijo nanje, ter nekatere otoke Tihega oceana. Ob podpisu Sporazuma to vključuje naslednje države: Južna Azija Afganistan, Bangladeš, Butan, Indija (vključno z Andamanskimi otoki), Maldivi, Nepal, Pakistan, Šrilanka; Srednja Azija Kazahstan, Kirgizistan, Mongolija, Rusija, Tadžikistan, Turkmenistan, Uzbekistan; Vzhodna Azija