SL 
 
 
MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE 
z dne 6. aprila 2011  
o davku na bilan čno vsoto bank 
(CON/2011/31) 
 
Uvod in pravna podlaga  
Evropska centralna banka (ECB) je dne 23. mar ca 2011 prejela zahtevo slovenskega Ministrstva za 
finance za mnenje o predlogu zakona o davku na bilan čno vsoto bank (v nadaljnjem besedilu: predlog 
zakona). 
Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz členov 127(4) in 282(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije 
ter šeste alinee člena 2(1) Odlo čbe Sveta 98/415/ES z dne 29. junija 1998 o posvetovanju nacionalnih 
organov z Evropsko centralno banko glede osnutkov pravnih predpisov1, saj predlog zakona vsebuje 
pravila, ki se nanašajo na finan čne institucije, kolikor pomembno vplivajo na stabilnost finan čnih 
institucij in trgov. V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika Evropske centralne banke je to 
mnenje sprejel Svet ECB. 
 1.  Namen predloga zakona  
Izključni namen predloga zakona je spodbuditi kredit no dejavnost bank in s tem zagotoviti, da so 
gospodarstvu v času gospodarske krize na voljo po trebna sredstva. Glavne zna čilnosti davka, ki se 
uvaja s predlogom zakona, so naslednje: (a) za vezanci za davek so banke, ki opravljajo ban čne 
storitve v Republiki Sloveniji; (b) osnova za davek je bilan čna vsota, izra čunana kot povpre čje 
vrednosti na vsak zadnji dan meseca v koledarskem letu; (c) davek se pla čuje letno po stopnji 
0,1 % ; (d) davek se lahko zmanjša za 0,2 % stanja kreditov, danih nefinan čnim družbam in 
samostojnim podjetnikom, izra čunanega v skladu z metodologijo, ki  jo predpiše Banka Slovenije; 
(e) davek je prihode k državnega prora čuna. Predlog zakona naj bi se za čel uporabljati 
1. maja 2011. 
 2. Dolžnost posvetovanja z ECB 
Ministrstvo je zaprosilo, naj ECB izda mnenje v treh tednih. V skladu s členom 3 
Odločbe 98/415/ES organi, ki se posve tujejo, lahko, kadar je to  potrebno, ECB omejijo rok za 
predložitev mnenja, vendar ne na manj kot en mesec. Zaradi izjemne nujnosti se lahko zahteva, da 
se mnenje izda v še krajšem roku. Organi, ki se posvetujejo, morajo to zahtevo omejiti na izredno 
                                                 
1  UL L 189, 3.7.1998, str. 42. 
2 izjemne primere in izrecno navesti razloge za nujnost zadeve. Zahteva za posvetovanje v 
predmetnem postopku ni vsebovala  takšnih razlogov; navedeno je  bilo le, da bi moralo biti 
slovenskemu parlamentu omogo čeno, da še pravo časno sprejme predlog zakona. ECB bi povabila 
ministrstvo, naj preu či, ali lahko na sistemski ravni nameni primeren čas za posvetovanje z ECB na 
zgodnejši to čki v nacionalnem zakonodajnem postopku. S tem se bo pripomoglo k zagotovitvi 
zadostnega časa za pripravo strokovnega nasveta ECB glede osnutkov pravnih predpisov, ki se 
nanašajo na zadeve s podro čij iz njene pristojnosti. 
 3. Posledice predloga zakona za gospodarsko dejavnost in finan čno stabilnost 
3.1 Po razumevanju ECB namerava slovenska vlada spodbuditi banke h kreditiranju nefinan čnega 
sektorja s tem, da je predvidela zmanjšanje davka na bilan čno vsoto bank za dolo čen odstotek 
stanja kreditov, danih nefinan čnim družbam in samostojnim podjetnikom
2. ECB priznava potrebo 
po tem, da se ohrani priliv sredstev temu sektor ju gospodarstva, svari pa pred spodbudami za 
kreditiranje, ki bi lahko vodile v izkrivljanje u činkovitega dodeljevanja kreditov in sektorska 
neravnovesja v realnem gospodarstvu. Ban čni krediti bi morali biti dostopni po merilih, ki temeljijo 
na tveganju in kreditni sposobnosti. 
3.2 ECB je upoštevala namen slove nske vlade, da gospodarstvu v času finan čne krize zagotovi 
zadostna sredstva. Vendar pa po mnenju ECB predstavlja tveganje za finan čno stabilnost, če bi 
banke dajale kredite zaradi potencialnih dav čnih ugodnosti. Odobravanje kreditov bi moralo 
izhajati predvsem iz solidnega sistema skrbne ga in varnega poslovanja in polne skladnosti z 
zahtevami glede kreditne sposobnosti kreditojema lcev. Tak pristop bi pripomogel k primerni 
razdelitvi posojil v gospodarstvu, kar bi var ovalo bilanco bank pred morebitno izgubo v 
prihodnosti. Dolgoro čno bi to tudi prispevalo k zagotavljanju vzdržne finan čne stabilnosti.  
3.3 Glede na zgoraj navedeno ECB priporo ča, da se opravi celovita presoja u činka predlaganega 
ukrepa, s čimer bi se zagotovilo, da bo javna korist od predlaganega davka odtehtala morebitne 
negativne posledice za banke, njihove komitente in gospodarstvo.  
 To mnenje bo objavljeno na spletni strani ECB.   V Frankfurtu na Majni, 6. aprila 2011 
[podpis] 
 
Predsednik ECB 
Jean-Claude TRICHET 
                                                 
2  Glej 8. člen predloga zakona.