SL Uradni list Evropske unije C 302/11

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2010/C 302/11

V skladu s členom 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo. Izjave o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih od dneva te objave.

POVZETEK

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„MOULES DE BOUCHOT DE LA BAIE DU MONT-SAINT-MICHEL“

št. ES: FR-PDO-0005-0547-30.03.2006

ZOP ( X ) ZGO ( )

Ta povzetek zajema glavne elemente specifikacije proizvoda za informativne namene.

1. Pristojna služba v državi članici:

Naziv: Institut national de l'origine et de la qualité Naslov: 51 rue d'Anjou 75008 Paris FRANCE Tel. +33 0153898000 Faks +33 0153898060 E–naslov: info@inao.gouv.fr

2. Vlagatelj:

Naziv: Comité de défense des «Moules de bouchot de la Baie du Mont-Saint-Michel» Naslov: Maison de la baie 35960 Le-Vivier-sur-Mer FRANCE Tel. +33 0299488615 Faks +33 0299488615 E–naslov: — Sestava: proizvajalci/predelovalci ( X ) drugo ( )

3. Vrsta proizvoda:

Skupina 1.7: sveže ribe, mehkužci in raki ter iz njih pridobljeni proizvodi

4. Specifikacija:

(povzetek zahtev v skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 510/2006)

4.1 Ime:

„Moules de Bouchot de la Baie du Mont-Saint-Michel“

4.2 Opis:

Večinoma žive klapavice vrste Mytilus edulis (manj kot 5 % klapavic Mytilus galloprovincialis ali križanih klapavic galloprovincialis-edulis), ki se gojijo na kolih ter za katere sta značilna gladka temna lupina pravilne oblike in meso rumene do oranžne barve; med njimi ne sme biti rakovic ali peščenih zrn. Meso je kremasto in topljivo, okus pa je pretežno sladek.

Dolge so povprečno 4 cm ali več, vsebnost ogljikovih hidratov je več kot 4 % kuhanega mesa, minimalni delež mesa pa 120 po kazalniku Lawrencea in Scotta. Postopki merjenja in nadzora, ki se uporabljajo za ugotavljanje pripadnosti vrsti, povprečne dolžine in minimalnega deleža mesa v posameznih pošiljkah klapavic, pripravljenih za prodajo, so natančno opredeljeni v delu 5, v katerem je opisana metoda pridobivanja.

4.3 Geografsko območje:

Geografsko območje proizvodnje vključuje območje gojenja, ki zajema območje plimovanja v zalivu Mont-Saint-Michel (to je južno od črte, ki povezuje Carolles in Pointe de la Chaîne z mejo med departmajema Ille-et-Vilaine in Manche na zahodu), območje priprave in pakiranja pa zajema občine Cancale, Cherrueix, Le Vivier-sur-Mer, Mont-Dol, Hirel, Saint-Benoît-des-Ondes in Saint-Méloir-des-Ondes.

Območje, na katerem so nameščeni koli, in območje skladiščenja zajemata:

— dele morskega območja z vodovjem, značilnim za splošni sistem biološke proizvodnje v zalivu Mont-Saint-Michel, ki jih zaznamuje zlasti počasen promet;

— in obsežno območje plimovanja z usedlinami iz drobnega peska s školjkami Macoma Balthica ali drobnega do srednjega zoogenega peska nizkih vodovij.

Na tem območju imajo klapavice na voljo veliko posebne in raznolike hrane, kar je povezano z:

— zelo obsežnim območjem plimovanja,

— pokritostjo z drobnim peskom, na katerem se razvijajo posebni bentični organizmi,

— medsebojnimi vplivi toka, nastalega zaradi najizrazitejšega plimovanja v Franciji, in tokov rek, ki se izlivajo v zaliv, ter

— prehodi in medsebojnimi vplivi različnih ekosistemov, na primer polderjev, blatnih obrežij in morskih močvirij.

Območje priprave in pakiranja se ujema s starimi običaji, ki se pri gojenju klapavic uporabljajo od 50. let 20. stoletja, in se razprostira v bližini tradicionalnih poti, ki omogočajo dostop do kolov na nizkem predelu območja plimovanja po vodi ali kopnem.

4.4 Dokazilo o poreklu:

Vsak gospodarski subjekt, ki sodeluje pri proizvodnji klapavic „Moules de bouchot de la baie du Mont-Saint-Michel“, se mora s podpisom identifikacijske izjave zavezati, da bo upošteval specifikacijo proizvoda. Na podlagi te izjave je mogoče sestaviti seznam vseh gospodarskih subjektov, ki sodelujejo v procesu proizvodnje, pranja, določanja velikosti in pakiranja proizvodov z zaščiteno označbo.

Zahteva se več registrov, in sicer po eden za evidentiranje praks gojenja in prečiščevanja, nadzor nad količino klapavic, uskladiščenih v skladiščih ali bazenih, nadzor nad količino klapavic, za katere sta bila izvedena postopka pranja in sortiranja po velikosti, in nazadnje še za nadzor nad količino zapakiranih klapavic.

Da bi zagotovili sledljivost, so klapavice, za katere naj bi se izdala zaščitena označba porekla „Moules de bouchot de la baie du Mont Saint-Michel“, v različnih proizvodnih fazah (gojenje, pranje, sortiranje po velikosti in pakiranje) fizično ločene od drugih klapavic.

Vsaka embalaža se označi s sistemom za označevanje, ki vključuje navedbo teže, imena proizvajalca, podatkov o odpremnem centru, datuma pakiranja in zaporedne številke embalaže.

Za celoten postopek so določeni analitični in organoleptični preizkusi, s katerimi se zagotovita kakovost in tipičnost klapavic.

4.5 Metoda pridobivanja:

Te klapavice se gojijo na navpično postavljenih kolih (v francoščini „bouchots“), ki se v ravni vrsti zasadijo v tla na območju plimovanja.

Na kole se posejejo na vrveh, napolnjenih z mladimi školjkami, in sicer najpozneje 31. oktobra tekočega leta, pri čemer je treba upoštevati določeni največji delež, ki ga je mogoče posejati na posamezen kol.

Klapavice se gojijo na območju, ki je namenjeno gojenju in na katerem so v vrstah navpično postavljeni koli, katerih razporeditev in gostota sta določeni za označbo.

Klapavice se gojijo najmanj 11 zaporednih mesecev, pri čemer jih je treba najmanj 8 mesecev po setvi gojiti na zadevnih kolih; gojenje ne sme trajati več kot 24 mesecev.

Klapavice se pobirajo med 15. junijem in 15. februarjem leta, ki sledi letu setve na zadevne kole, ter med 15. junijem in 31. julijem, če se gojijo že najmanj 18 mesecev. Po pobiranju jih je mogoče uskladiščiti ali jih v zaprtih posodah z ogradami potopiti v nepotopljive bazene, ki se polnijo z morsko vodo in so nameščeni v obratih za prečiščevanje ali odpremnih centrih.

Po izteku morebitnega obdobja skladiščenja ali potopitve v bazene je treba klapavice ločiti drugo od druge ter jih umiti in prebrati v odpremnih centrih, postavljenih znotraj opredeljenega območja priprave in pakiranja.

Pošiljke klapavic, pripravljene za pakiranje ali odvzete za analitični pregled, morajo vsebovati manj kot 5 % klapavic vrste Mytilus galloprovincialis ali križanih klapavic galloprovincialis-edulis in manj kot 20 % klapavic, manjših od 4 cm.

Metoda, po kateri se izračuna minimalni delež mesa, je podrobno opisana v specifikaciji proizvoda. V primeru izjemnih podnebnih ali bioloških razmer je mogoče za posamezno letino navedeni delež mesa klapavic zmanjšati z nacionalno določbo, in sicer za največ 5 % v primerjavi z deležem, opredeljenim v delu 4.2 (opis proizvoda).

Klapavice se zapakirajo znotraj opredeljenega območja priprave in pakiranja; skupaj se zapakirajo klapavice iz istega odpremnega centra. Ta postopek je treba izvesti največ 18 ur po končanem pranju in sortiranju klapavic po velikosti.

Klapavice se odpremijo in prodajajo v največ 15-kilogramski embalaži. Dokončno jih je mogoče zapakirati v 2–7-kilogramske vreče ali 0,5–7-kilogramske posode.

4.6 Povezava:

Posebnost geografskega območja

Občine, v katerih se gojijo klapavice z označbo porekla „Moules de bouchot de la baie du Mont-Saint-Michel“, se razprostirajo po obrežju zaliva Mont-Saint-Michel, ki leži na spodnjem delu morskega zaliva med Normandijo in Bretanjo.

Zaliv Mont-Saint-Michel, katerega posebnost je obsežno območje plimovanja z zelo majhnim naklonom in najizrazitejšim plimovanjem na francoskih obalah, je pravcati mozaik ekosistemov (polderji, slana močvirja, blatna obrežja, estuariji …), ki ga zaznamujejo medsebojni vplivi kopnih in morskih predelov ter prehodov med kopnim in morjem.

Vodovje, ki prekriva to obsežno območje s plitvo vodo, se že spomladi močno segreje in je zaradi drobnega ali drobnega do srednjega peska precej kalno. Ko vodovje vstopi v zaliv, se giblje zelo počasi, razen med nihanji, povezanimi s plimovanjem in vetrom.

Posebnost zaliva Mont-Saint-Michel je še, da v njem ne prebiva veliko endemičnih populacij vrste Mytilus. Klapavice Mytilus galloprovincialis tu niso zelo razširjene, klapavice Mytilus edulis pa se ne razmnožujejo.

Zaradi takih izjemnih naravnih pogojev je nekaj strokovnjakov iz charentskih departmajev konec 50. let prejšnjega stoletja tukaj začelo klapavice gojiti na kolih. Ti proizvajalci so se zavedli tveganj, ki jih je prinesla prevelika proizvodnja za okolje in proizvod, zato so za nameščanje kolov določili stroge predpise. Nazadnje so gojitelji klapavic na podlagi analitičnih in organoleptičnih preizkusov opredelili še postopek začetka in konca pobiranja, da bi se tako izognili prezgodnjemu pobiranju, ko klapavice še ne dosežejo zadostne velikosti.

Posebnosti proizvoda

Klapavica iz zaliva Mont-Saint-Michel spada v vrsto Mytilus edulis; goji se na kolih in se jasno razlikuje od klapavic iste vrste, ki se enako gojijo v drugih bazenih, in sicer zlasti zaradi zelo polne lupine, velike vsebnosti ogljikovih hidratov, mesa rumene do oranžne barve, topljive in kremaste teksture ter pretežno sladkega okusa.

Klapavice „Moules de bouchot de la baie du Mont-Saint-Michel“ so prav zaradi teh značilnosti referenčni proizvod na trgu, kar se kaže zlasti v njihovi prodajni ceni, ki je višja od cene proizvodov z drugih gojišč.

Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda

Gojitelji klapavic iz aiguillonskega zaliva so v 50. letih prejšnjega stoletja med iskanjem novih krajev, primernih za gojenje klapavic na kolih, ugotovili, da zaliv Mont-Saint-Michel, ki se odlikuje po zelo majhnem in zelo enakomernem naklonu območja plimovanja ter tradicionalnih poteh, ki omogočajo dostop po vodi ali kopnem, ponuja posebno ugodne razmere.

Tamkajšnje batimetrične razmere klapavicam omogočajo, da zelo dobro izkoristijo prednosti gojenja na kolih, ter hkrati zagotavljajo toploto in kalnost vodovja, ki ugodno vplivata na s hranilnimi snovmi bogate vire, zato klapavice ne potrebujejo nobenega prehranskega dodatka. Ker se poleg tega vodovje zelo dolgo zadržuje na dnu zaliva, ostanejo zaporedne generacije fitoplanktona dolgo v stiku s klapavicami in jim tako zagotavljajo veliko hrane.

Različni ekosistemi zaliva Mont-Saint-Michel zagotavljajo še druge bogate prehranske vire ter tako pripomorejo k izjemni polnosti in posebnim organoleptičnim lastnostim klapavic iz tega zaliva. Med različnimi viri je treba opozoriti na pomen mikroalg, ki jih najdemo na površini blatnih obrežij območja plimovanja, saj je bilo ugotovljeno, da 96 % kremenastih skeletov, odkritih v želodčni vsebini klapavic iz zaliva Mont-Saint-Michel, pripada štirim vrstam kremenastih alg, ki tvorijo kolonije na teh usedlinah.

Poleg tega klapavicam, naseljenim v tem zalivu, ni treba tekmovati za prostor in hrano ter se zato hitro razvijajo, saj zaradi posebnih značilnosti vodovja tam ne živijo klapavice Mytilus galloprovincialis, klapavice Mytilus edulis pa se ne razmnožujejo.

Ne nazadnje lahko klapavice „Moules de bouchot de la baie Mont Saint Michel“ opisane vire izkoristijo tudi zaradi različnih ukrepov za obvladovanje virov in ohranjanje okolja, ki so jih razvili strokovnjaki.

Zato naravne značilnosti geografskega okolja zaliva Mont-Saint-Michel, ki jih strokovnjaki vse od začetka te proizvodnje preudarno izrabljajo, na kolih gojenim klapavicam Mytilus edulis zagotavljajo posebne značilnosti.

4.7 Nadzorni organ:

Naziv: Institut national de l'origine et de la qualité (I.N.A.O.) Naslov: 51 rue d'Anjou 75008 Paris FRANCE Tel. +33 0153898000 Faks +33 0142255797 E–naslov: info@inao.gouv.fr

Naziv: Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (D.G.C.C.R.F.) Naslov: 59 Bd V. Auriol 75703 Paris Cedex 13 FRANCE Tel. +33 0144871717 Faks +33 0144973037 E–naslov: —

4.8 Označevanje:

V zvezi z označevanjem klapavic z označbo „Moules de bouchot de la baie du Mont-Saint-Michel“ je določeno, da mora vsaka posamezna embalaža vsebovati ime zaščitene označbe porekla „Moules de bouchot de la baie du Mont-Saint-Michel“, zapisano s črkami, ki so velike vsaj kot največji znaki na oznaki, zaznamek „appellation d'origine protégée“ („zaščitena označba porekla“) in logotip Skupnosti ZOP neposredno pred imenom označbe porekla brez vmesnih navedb ali neposredno za njim.

(1) UL L 93, 31.3.2006, str. 12.