Za spodbujanje sodelovanja med ČDO, državami AKP / sosednjimi državami in najbolj oddaljenimi regijami je bil pripravljen orientacijski dokument za spodbujanje skupnih projektov, ki jih financirata ERS in Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR).

Pripravljena so bila podrobna navodila za načrtovanje programov, namenjena posebej ČDO, ki so se uporabljala kot podlaga za usmerjanje držav in ozemelj. Te smernice vključujejo tako usmeritve kot posebne predloge za različne faze priprave programskega dokumenta.

Za odobritev programskih dokumentov ČDO se sprejme samo ena uradna odločitev Komisije, ki zajema tako strateške usmeritve kot podrobno zasnovo programa. To pomeni, da sprejetje programskega dokumenta ni mogoče, dokler nista pripravljena in uradno potrjena strategija in akcijski dokument. Prednostni način izvajanja je v ČDO še naprej (tako kot je bila v okviru 10. ERS) proračunska podpora.

Sklep o pridružitvi ČDO določa poseben postopek načrtovanja programov za ČDO. Za razliko od skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP) načrtovanje programov ne temelji na nacionalnih okvirnih programih, ampak je organizirano kot enostopenjski postopek, tj. priprava programskega dokumenta, ki je sestavljen iz dveh delov: a) strategije EU za odzivanje in b) akcijskih dokumentov.

Namen regionalnih programov je spodbujanje sodelovanja med ČDO iz iste regije s podobnimi izzivi in prednostnimi nalogami. Ukrepi, ki se financirajo v okviru regionalne dodelitve sredstev, podpirajo pripravo in izvajanje celovitih regionalnih programov in projektov za obravnavanje teh izzivov. Dejavno se spodbuja partnerstva z drugimi viri financiranja, vključno z drugimi finančnimi instrumenti Unije, prek sodelovanja s sosednjimi državami AKP in/ali tretjimi državami ter najbolj oddaljenimi regijami EU.

V skladu z merili iz sklepa o pridružitvi ČDO se za šestnajst ČDO šteje, da so upravičeni do ozemeljske dodelitve sredstev v okviru 11. ERS–ČDO . Opozoriti je treba, da se Grenlandija na podlagi sklepa o Grenlandiji financira neposredno iz splošnega proračuna EU.

Sredstva na voljo za ČDO v okviru 11. ERS-ČDO so razdeljena na naslednje dodelitve sredstev, ki temeljijo na Prilogi 2 k sklepu o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj:

Cilj tega poročila je predstaviti napredek, ki je bil dosežen pri izvajanju sredstev 11. ERS za ČDO, v skladu s členom 91 sklepa o pridružitvi ČDO. Na tej stopnji izvajanja je poudarek še vedno na usmeritvi in zasnovi programa. Ko se bo operativno izvajanje pospešilo in bodo podatki na voljo, bodo prihodnja poročila postopoma obravnavala rezultate in učinke pomoči, kakor je opredeljeno v zadevnem sklepu.

Sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj določa pravni okvir za odnose med čezmorskimi državami in ozemlji (v nadaljnjem besedilu: ČDO), državami članicami, s katerimi so povezani, in Evropsko unijo. Na podlagi Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) je namen sklepa o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj podpreti trajnostni razvoj ČDO ter spodbujati vrednote Unije na svetovni ravni.

Med ČDO in Komisijo so bila izvedena obsežna posvetovanja.

Načrtovanje programov za ČDO se je začelo na 12. forumu ČDO-EU, ki je potekal decembra 2013, po sprejetju sklepa o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj ter zadevnega finančnega okvira. Komisija je predstavila okvirne finančne dodelitve in navodila za načrtovanje programov ČDO in državam članicam, s katerimi so ČDO povezani, ter začela postopek posvetovanja, da bi dosegli soglasje o možnih področjih sodelovanja.

Nato so bili organizirani posebni seminarji, ki so bili namenjeni razmisleku o skupnih prednostnih nalogah in ciljih. Regionalni konferenci ČDO sta potekali v Tihem oceanu in na Karibih, in sicer novembra 2014 oziroma februarja 2015, pod pokroviteljstvom Komisije ter ob sodelovanju držav AKP, regionalnih organizacij in po potrebi najbolj oddaljenih regij. Rezultat konferenc so bili konkretni predlogi ČDO glede morebitnih osrednjih področij in možnih podpodročij ter spodbujanje regionalnega sodelovanja z akterji, ki niso ČDO, saj so vsi regionalni deležniki pokazali veliko zanimanje za oblikovanje partnerskih projektov.

Razmislek o strateških prednostnih nalogah in osrednjih področjih je napredoval tudi v okviru pridružitvenih teles, vzpostavljenih na podlagi sklepa o pridružitvi ČDO. Na tehnični ravni je bilo v obdobju 2014–2015 organiziranih devet tristranskih srečanj med Komisijo, predstavniki ČDO in državami članicami, s katerimi so povezani, ki so omogočila dialog med Komisijo in ČDO.

Januarja 2015 je bila organizirana partnerska delovna skupina za okolje in podnebne spremembe, ki zagotavlja platformo za predhodne razprave ČDO o tematskem programu.

Na politični ravni je februarja 2015 potekal 13. forum ČDO-EU. Razprave v okviru dveh okroglih miz so bile priložnost za dialog o tematskem programu, ki je pripeljal do dogovora ČDO o njihovih predlaganih osrednjih področjih v tem pogledu, kar je bilo odraženo v sklepih navedenega foruma.

Poleg tega so bila ob robu foruma organizirana tristranska srečanja med Komisijo, teritorialnimi/regionalnimi odredbodajalci za ČDO in državami članicami, s katerimi so povezani ČDO. Te razprave so bile priložnost za razmislek o izvajanju finančnih sredstev in načrtovanje naslednjih korakov tako s posameznimi ČDO kot na regionalni ravni, njihov rezultat pa je bilo imenovanje regionalnih odredbodajalcev za regionalne in tematske programe.

Postopek načrtovanja programov se dejavno podpira tudi z zagotavljanjem tehnične pomoči. Do sedaj je takšno tehnično pomoč prejelo ali pa jo trenutno koristi trinajst držav in ozemelj. Financira se iz sredstev 10. in 11. ERS-ČDO, pri čemer ta predstavlja prvi sklep o financiranju, ki je bil sprejet za sredstva 11. ERS-ČDO, in sicer za tranšo v znesku 3 milijone EUR iz skladov , ustanovljenih v skladu z določbami člena 81 sklepa o pridružitvi ČDO.

Stanje v letu 2015

Na podlagi teh posvetovanj in zagotovljene tehnične pomoči je bil leta 2015 dosežen opazen napredek kar zadeva začetne stopnje načrtovanja programov. Določene so bile strateške usmeritve programov in za vse programe, tako ozemeljske kot regionalne / tematske, so bila predlagana osrednja področja.

Za ozemeljske dodelitve sredstev je večina ČDO kot način izvajanja predlagala proračunsko podporo. To pomeni nadaljevanje stanja iz 10. ERS-ČDO, v več primerih pa tudi pozitiven odmik od dosedanjega načina izvajanja projektov, zlasti za Bonaire, Curaçao, Francosko Polinezijo, Sabo, Sint Eustatius ter Wallis in Futuno. Komisija bo za vse primere izvedla oceno meril o izpolnjevanju pogojev za uporabo proračunske podpore.

Predlagana osrednja področja za ozemeljske dodelitve sredstev so izrazito osredotočena na ključne teme, ki na splošno vključujejo:

okoljska vprašanja, podnebne spremembe, obnovljive vire energije in zmanjševanje tveganja nesreč (vključuje 5 od 16 ČDO z okvirnimi ozemeljskimi dodelitvami sredstev in predstavlja 21 % vseh ozemeljskih dodelitev sredstev v okviru 11. ERS-ČDO);

socialni razvoj (mladi) ali zaposlovanje / poklicno vključevanje in izobraževanje / poklicno usposabljanje (vključuje 5 od 16 ČDO in predstavlja 33 % okvirnih ozemeljskih dodelitev sredstev v okviru 11. ERS-ČDO);

trajnostni turizem (vključuje 3 od 16 ČDO in predstavlja 26 % okvirnih ozemeljskih dodelitev sredstev v okviru 11. ERS-ČDO);

povezljivost in dostopnost / digitalni razvoj (vključuje 3 od 16 ČDO in predstavlja 20 % okvirnih ozemeljskih dodelitev sredstev v okviru 11. ERS-ČDO).

Te prednostne naloge so skladne s ciljem trajnostnega razvoja, s čimer se obravnavajo trije stebri razvoja, in sicer gospodarski razvoj, socialni razvoj in varstvo okolja, kot so navedeni v ciljih sklepa o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj.

Pomembno je, da so te prednostne naloge jasno usklajene s prednostnimi nalogami Unije, kot so navedene v strategiji Evropa 2020 , tj. desetletni strategiji Evropske unije za delovna mesta in gospodarsko rast, katere cilj je doseči rast, ki je pametna, trajnostna in vključujoča.

Podobno je tudi pri regionalnih programih predlagana znatna osredotočenost sredstev na omejen sklop prednostnih nalog; te so po svoji naravi čezmejne in horizontalne. Poleg tega je treba opozoriti, da glede na osrednja področja, ki so jih ČDO predlagali Komisiji, vsi geografski regionalni programi poudarjajo okolje in trajnostno rabo naravnih virov. To bi omogočilo pomembno dopolnjevanje s tematskim delom ter drugimi programi, ki jih financira Unija, kot je BEST 2.0, ki se financirajo v okviru programa Svetovne javne dobrine in izzivi.