EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 9.11.2011 
SEC(2011) 1318 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
Spremni dokument 
Predlog 
UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o vzpostavitvi akcijskega programa za carino in obdav čitev v Evropski uniji za obdobje 
2014–2020 (FISCUS) in razveljavitvi odlo čb št. 1482/2007/ES ter št. 624/2007/ES 
{COM(2011) 706 kon č.} 
{SEC(2011) 1317 kon č.}  
 
SL 1   SL DEL I: SEKTOR CARINA  
1. OPREDELITEV PROBLEMATIKE  
Svetovno gospodarstvo je zaznamovano s spremembami, ki povzro čajo nastanek novih težav 
za carinske organe. Carinska unija in njeni podporni instrumenti se morajo tem spremembam prilagoditi.  
Težava 1
: Pritisk na carinske organe, ki morajo obvladovati vedno ve čji obseg trgovine, 
in težave pri uporabi ukrepov za vzpostav ljanje ravnovesja med olajševanjem in 
nadzorom 
Obseg mednarodne trgovine se je do sredine leta 2010 vrnil na raven pred recesijo in naj bi se 
še naprej pove čeval. To se kaže v očitnem pove čevanju števila pošiljk in carinskih 
deklaracij . 
EU se zaradi globalizacije zanaš a na preostali svet za vedno ve čje proizvodne vložke. Novi 
poslovni modeli, kot sta e-trgov anje in e-poslovanje, spre minjajo naravo trgovine in 
povečujejo kompleksnost poslov. Te spremembe zahtevajo ustrezne ukrepe carinskega 
nadzora .  
Težava 2:  Vrzeli v usposobljenosti, kompetencah, s redstvih ter v izkušnjah in najboljših 
delovnih praksah  
Carinski organi si v prvi h vrstah prizadevajo za varovanje življenja, zdravja in okolja . 
Število in pomen ta kih ukrepov sta se pove čala, zaradi česar morajo carinski organi izvajati 
dodatne specializirane naloge.  
Prav tako se je pove čalo povpraševanje javnosti po varnosti. Posebne politike za notranjo 
varnost narekujejo carinskim organom izvajanje vrst e programov za varnost in zaš čito. 
Carinski organi se sre čujejo z zapletenostjo sodelovanja s številnimi drugimi organi in telesi 
ter s pritiskom nabave in uporabe posebne tehni čne opreme.  
Carinski organi na nobenem od zgoraj omenjenih podro čij nimajo potrebnih znanj in veš čin, 
sredstev in izkušenj za u činkovito uresni čevanje navedenega cilja.  
Težava 3:  Neskladno in neu činkovito izvajanje politik EU na podro čju varnosti in zaš čite 
Glede na posodabljanje, ki po teka, so carinski organi odgovor ni za izvajanje zakonodaje EU 
na področju varnosti in zaš čite, ki ni vedno neposredno združljiva  z obstoje čimi procesi in 
postopki. To otežuje izvajanje ter povzro ča neskladne in neu činkovite prakse.  
Težava 4:  Pomanjkljivosti v enotnem izvajan ju zakonodaje EU v 27 državah članicah 
EU 
Težave se pojavljajo pri enotnem izvajanju carinske za konodaje in delovnih metod . 
Obstoj 27 lo čenih procesov in postopkov je pogosto neu činkovit in izkriv lja konkurenco. To 
spodkopava finan čne interese  Unije in ovira varovanje družbe . Zakonodajni odziv na ta 
 
SL 2   SL vprašanja je bilo sprejetje mode rniziranega carinskega zakonika 1 in odločbe o izvajanju 
elektronskega carinjenja2 leta 2008. 
Težava 5:  Težave pri enotnem izvajanju medsebojno povezanih IT-sistemov  
Kljub temu, da imajo uprave držav članic dostop do vseevropskega varnega omrežja 
(CCN/CSI3), ki podpira klju čne e-carinske sisteme, se carinska unija sre čuje s težavami 
interoperabilnosti in prevelike zapletenosti . Podjetja se morajo povezati s številnimi sistemi 
v državah članicah, v katerih se izvajajo carinske dejavnosti. To pove čuje upravno breme in 
stroške za dokazovanje skladnosti. Tudi izmenjava informacij s tretjimi državami zahteva 
razvoj varnih, doslednih in vseevropskih IT rešitev.  
Težava 6:  Večje in vedno bolj netrajnostno brem e za nekatere carinske organe EU, ki 
morajo izvajati politike v interesu Unije 
Države članice se sre čujejo z razli čnimi ravnmi bremena v smislu nadzornih dejavnosti za 
varnost in zaš čito. Neravnovesje se zlasti kaže pri naložbah v  izgradnjo infrastrukturnih 
zmogljivosti  in tehnologijo.  
2. CILJI 
Splošni cilj:  podpirati carinske organe EU s krepitvijo sodelovanja med sodelujo čimi 
državami, njihovimi carinskimi upravami, ura dniki in drugimi zadev nimi zainteresiranimi 
stranmi. 
Specifični cilji bodo  
1. podpirati carino EU pri njeni nalogi olajševanja zakonitega trgovanja z 
avtomatizacijo in pospešitvijo carinskih pr ocesov (povezano s težavami 1, 3, 4 in 5); 
2. podpirati carino EU pr i krepitvi konkuren čnosti evropskih podjetij in zagotavljanju 
varnosti in zaš čite državljanov ter okolja (povezano s težavami 2, 3, 4, 5 in 6); 
3. podpirati carino EU pri zaš čiti finančnega in gospodarskega interesa EU in držav 
članic (povezano s težavami 4, 5 in 6); 
4. podpirati pripravo, izvajanje in uporabo zakonoda je in pobud EU, da bi se okrepila 
carina EU v smislu u činkovitosti, uspešnosti in enotnosti (povezano s težavami 1, 2, 
3, 4, 5 in 6). 
Operativni cilji bodo: 
1. opredeliti, razviti in uporabljati najboljše del ovne prakse na vseh podro čjih carinskih 
procesov; 
2. podpirati vseevropsko elektronsko carinsko okolje; 
                                                 
1 Uredba št. 450/2008/ES z dne 23. aprila 2008 — UL L 145, 4. junij 2008. 
2 Odlo čba št. 70/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2008 o brezpapirnem okolju 
za carino in trgovino. 
3 CCN/CSI = skupno komunikacijsko omrežje, skupni sistemski vmesnik. 
 
SL 3   SL 3. izmenjavati informacije in strokovno znanje za namen podpiranja organizacije 
carinskih kontrol; 
4. okrepiti carinsko sodelovanje znotraj EU  in v razmerju do tretjih držav ter 
sodelovanje med carinskimi in drugimi vl adnimi organi ter tretjimi stranmi; 
5. vzpostaviti skupne dejavnosti/skupine za skupno izvajanje posebnih operativnih 
nalog;  
6. podpirati proces posodobitve carins ke unije EU na usklajen na čin;  
7. ohraniti in spremljati pravilno razumeva nje in usklajeno izvajanje zakonodaje in 
politik EU; 
8. okrepiti znanje in veš čine ter kompetence; 
9. zagotoviti ustrezno dodelitev infrastr ukture glede na o dgovornosti v zvezi s 
spremljanjem in nadzorom. 
2.1. Potreba po posredovanju EU 
Ker je carinska unija v izklju čni pristojnosti EU, so se države članice ipso facto  strinjale, da se 
bodo ukrepi na podro čju carine bolje izvajali na ravni EU. Obstoje či pravni okvir EU ne 
zagotavlja zadostno ustreznega delovanja carinske unije. Podporni ukrepi v okviru 
programa Carina  zagotavljajo, da se carinska zakonodaja EU  uporablja na konvergenten 
in usklajen  način. Poleg tega so štev ilne dejavnosti na podro čju carine čezmejne narave , 
zato jih ne morejo u činkovito in uspešno zagot avljati posamezne države članice.  
Solidarnost in delitev odgovornosti  sta glavni na čeli, na katerih temelji carinska unija. 
Posredovanje EU je potrebno za ohranjanje javnega dobra EU, kadar „povpraševanja“ EU 
(npr. po varnosti) ne more ustrezno zadovoljiti „ponudba“ posameznih držav članic. Ukrepi 
EU se prenesejo v skupno financiranje vzpostavitve tehni čnih zmogljivosti .  
2.2. Dodana vrednost EU  
Z nadgradnjo pozitivnih lastnosti programa Ca rina 2013 bi program Carina 2020 zagotovil 
pomembno dodano vrednost EU, in sicer s konkretnimi rezultati z vseevropskim u činkom, ki 
jih posamezne države članice ne bi mogle dose či tako učinkovito in uspešno. Program bo: 
(a) okrepil u činkovitost  operativnega dela carinskih uprav držav članic ter zagotovil 
ekonomije obsega, 
(b) omogočil učinkovito in enotno del ovanje carinske unije EU v obliki omrežij, 
sinergij med najboljšimi praksami, združe vanjem virov in platform za razvoj 
sodelovanja in zaupanja med upravami.  
Zato so za krepitev politike carinske unije najprimernejši ukrepi EU . 
3. MOŽNOSTI POLITIKE  
V oceni u činka je bilo analiziranih pet možnosti. 
 
SL 4   SL 3.1. Možnost 1: osnovni scenarij – ohranitev sedanjega stanja 
Osnovni scenarij je nadaljevanje programa Ca rina 2013, brez sprememb financiranja, ciljev 
ali razpoložljivih inst rumentov. V tem scenariju bo program podpiral iste dejavnost in orodja 
kot v preteklosti. 
3.2. Možnost 2: okrepljena podpora za pravn e obveznosti EU, kot je modernizirani 
carinski zakonik (MCC):  
Ta možnost temelji na osnovnem scenariju in obravnava nove potrebe, ki izhajajo iz 
razvijajočega se carinskega okolja EU . Ta možnost predvideva ve čji poudarek na doseganju 
operativnih ciljev 2, 4, 5, 6 in 8. 
Ta možnost vklju čuje nadaljevanje obstoje čih evropskih informacijskih sistemov in 
razvijanje novih, kot je dolo čeno v carinski zakonodaji EU, in sicer s postopnim uvajanjem 
modela skupnega IT-razvoja  in posodobitvijo upravljanja, arhitekture in tehnologije. 
Ta možnost dodaja orodja skupnih inovativnih ukrepov  za učinkovitejše uresni čevanje 
ciljev. Predvideno je bolj racionalizirano sodelovanje znotraj EU in z mednarodnimi akterji, 
in sicer z okrepitvijo skupnega usposabljan ja ter oblikovanjem skupin strokovnjakov EU. 
Podpira skupne dejavnosti  med carinskimi in drugimi organi, da bi se izboljšalo skupno 
obvladovanje tveganj na nedavčnih podro čjih.  
Možnost politike 2 bo imela večje učinke v smislu podpiranja vseh specifi čnih ciljev v 
primerjavi z možnostjo 1, saj vklju čuje okrepljeno sodelovanje (na podro čjih IT in 
človeških virov) .  
3.3. Možnost 3: možnost 2 s finan čno podporo za vzpostavitev tehni čnih zmogljivosti  
Ta možnost dodaja k možnosti 2 shemo finan čne podpore , ki bo omogo čila državam 
članicam, da zaprosijo za podporo pri nabavi ka kršne koli vrste opreme, ki bi podpirala 
dejavnosti nadzora, s čimer bi se izpolnile zahteve za pos pešitev in poenostavitev kontrol v 
okviru razvijajo čih se tehnologij. Ta možnos t predvideva bistveno pove čanje prora čuna v 
primerjavi z možnostjo 2.  
3.4. Možnost 4: možnost 2 s pove čanim skupnim IT-okoljem 
Ta možnost predlaga obsežnejši skupni razvoj in upravljanje  vseevropskih IT-sistemov. 
Podpirala bo javne organe pri razvoju in  uporabi sistemov za vseevropsko elektronsko 
carinsko okolje ter podjetja, da bi se lahko s temi sistemi povezala.  
V primerjavi z možnostjo 2 možnost 4 omogo ča carini, da razšir i sposobnost skupnega 
razvoja na vsa podro čja njenega poslovanja. Ta mož nost bi obravnavala težave pri  izvajanju 
medsebojno povezanih IT-sistemov, da bi se  ustrezneje pospešili carinski postopki. 
3.5. Možnost 5: prekinitev programa 
Ta možnost predvideva prekinitev programa Carina, kar pomeni, da  ne bo zagotovljeno 
financiranje niti za upravljanje obstoje čih ali novih vseevropskih IT-sistemov niti za skupne 
ukrepe in dejavnosti skupnega usposabljanja. 
 
SL 5   SL 4. OCENA U ČINKOV  
Merilo uspešnosti za oceno u činka je osnovni scenarij. Primarni u činek katere koli od 
možnosti je povezan z delovanjem javnih orga nov, prav tako pa so opredeljeni sekundarni 
učinki na poslovanje in potrošnike. 
4.1. Možnost 1: osnovni scenarij – ohranitev sedanjega stanja 
V tem scenariju je sposobnost carinske unije za obvladovanje novih težav in novih zahtev 
glede izvajanja za prihodnjo za konodajo EU omejena in povzro ča velike pomanjkljivosti.  
Brez preusmeritve ciljev, dodatn ega niza novih orodij in pove čanega financiranja 
program Carina ne bo ve č zagotavljal ustreznega odziva na prihodnje težave . 
Novo razvijajo či se politi čni okvir in sedanje pomanjkljiv osti v razlagi zakonodaje EU in 
njenem izvajanju ter vprašanje neusklajen ih postopkov bodo v osnovnem scenariju verjetno 
nezadostno obravnavani.  
Osnovni scenarij NE omogoča niti učinkovitega IT-pristopa niti okrepljenega carinskega 
sodelovanja in združevanja vi rov, strokovnega znanja in sposobnosti, ki bi pomagali državam 
članicam pri operativnih nalogah.  
Težave , s katerimi se sre čuje carina, se bodo verjetno poslabšale , če se bo program izvajal 
kot doslej. To bi negativno vplivalo na prora čun EU (gospodarski vpliv ) ter na varnost in 
zaščito EU, njenih državljanov in okolja. 
4.2. Možnost 2: okrepljena podpora za pravne obveznosti EU, kot je modernizirani 
carinski zakonik (MCC)  
Ta možnost bo podpirala carinske organe držav članic pri zaščiti finančnih in gospodarskih 
interesov EU in držav članic  z okrepljenim carinskim sodelovanjem. U činkovito pobiranje 
carin bo neposredno vplivalo na prora čun EU in nacionalne prora čune. To bo posredno 
vplivalo tudi na porazdelitev dohodka ter proizvodnjo javnega blaga.  
Ekonomije obsega, ki izhajajo iz nadgrajenega pristopa skupnega razvoja  za sisteme TEIT, 
bodo znižale stroške  za vlade držav članic. Učinki pristopa skupnega IT-razvoja bodo vidni 
tudi v usklajevanju vmesnika za trgovce . Zakonito trgovanje bo olajšala pospešitev 
avtomatiziranih carinskih postopkov  in nadzornih ukrepov. Posledi čno zmanjšanje upravnega 
bremena bo imelo u činek prelivanja na stroške za gos podarske subjekte in potrošnike. 
Okrepljeno sodelovanje  bo prispevalo k boljši zaš čiti finančnih interesov4. 
Okrepljeno sodelovanje  med carinskimi in drugimi organi bo podpiralo u činkovito, uspešno 
in enotno izvajanje zakonodaje , na primer o varnosti proizvodov, uvoženih v EU, ali o 
pravicah intelektualne lastnine. Poenostavljeno sodelovanje bo prepre čevalo vrzeli v varstvu 
dobavne verige. Razvijanje skupnih prednostnih podro čij nadzora  bo podpiralo ustrezno 
upravljanje meje EU, kar bo prispevalo k varstvu državljanov in okolja pred nevarnostmi 
mednarodne trgovine . 
                                                 
4 Tematsko poro čilo Generalnega direktorata za prora čun o strategiji carinskega nadzora držav članic 
glede na nadzor tradicionalnih lastnih sredstev.  
 
SL 6   SL Carinski organi bi bili učinkovitejši  pri izvajanju carinskih ukrepov in sodelovanja EU na 
področju okoljskega  kriminala, nezakonitega gibanja odpadkov, kemikalij ali zakonodaje o 
zdravju rastlin in živali. 
4.3. Možnost 3: možnost 2 s finan čno podporo za vzpostavitev tehni čnih zmogljivosti 
Okrepljene tehni čne zmogljivosti držav članic bodo prispevale k u činkovitejšemu 
nedavčnemu nadzoru in tako k boljšemu varstvu državljanov EU v smislu varnosti 
proizvodov in zdravja. Ta možnost bo dodatno pove čala zaščito finan čnih in 
gospodarskih interesov  EU in držav članic, kar bo zmanjšalo izkriv ljanje konkurence za 
podjetja , s tem pa bo omogo čen hitrejši in enostavnejši nadzor blaga po vsej EU.  
Distribucijski vpliv  za podpiranje v zvezi z nadzorno opr emo je pomemben, saj se države 
članice na zunanji meji EU sre čujejo z višjimi naložbami kot druge države.  
4.4. Možnost 4: možnost 2 s pove čanim skupnim IT-okoljem 
Ta možnost bo prispevala k obsežnejšim  ekonomijam obsega , saj se bodo IT -viri uporabljali 
na popolnoma celovit na čin. Napor držav članic, ki uporabljajo skupne sisteme, se bo 
zmanjšal za 60 do 80 % pri posodobitvi sistem a in za 30 % pri podpornem sistemu. Napor 
držav članic, ki ne bodo uporabljale skupnih sist emov, se pri posodobitvi sistemov ne bo 
zmanjšal, pri podpornih sistemih  pa se bo zmanjšal za 30 %5. 
Uvedba inovativnih tehnologij bo zmanjšala stroške za podjetja . Več držav članic bo 
uporabljalo iste aplikacije IT, bolj bodo prispevale k uskladitvi carinskih procesov  ter k 
neposrednim koristim za gospodarske subjekte. 
V okviru te možnosti bo novo IT-okolje omogo čilo celovito delovanje carinskih organov in 
podjetij .  
4.5. Možnost 5: prekinitev programa 
Ta možnost bo negativno vplivala  na carinske uprave in njihovo odgovornost za izvajanje 
zakonodaje EU na podro čju carine .  
Zmanjšala bo sposobnost prepre čevanja in odkrivanja goljufij , kar se bo s časoma še 
poslabšalo. EU in države članice bodo utrpele izgubo pri pobir anju carin in dajatev EU.  
Razlike v razlagi carinske zakon odaje se bodo verjetno še pove čale, če se ne bodo 
izmenjavale najboljše prakse, če se ne bo izvajalo skupno usposabljanje ali usmerjanje ter če 
se ne bodo izmenjavale digitizirane informacije. To bo povzro čilo različno obravnavanje 
trgovcev in nezadosten boj proti nezakonitem trgovanju , kar bo negativno vplivalo na 
konkuren čnost, rast in delovna mesta. 
Potrošniki in državljani v EU bodo manj zaš čiteni pred tveganji za varnost in zaš čito. 
Standard kontrol bo postal spremenljiv; možnosti „nakupa“ najboljše to čke vstopa v EU ali 
izstopa iz nje se bodo pove čale. Oslabljena bo sposobnos t boja proti kriminalnim 
dejavnostim.  
                                                 
5 MCC and eCustoms Master IT Plan Iteration 1 Global Estimation Study Document, str. 53. 
 
SL 7   SL 5. PRIMERJAVA MOŽNOSTI  
Možnost 2 je najprimernejša možnost in ustreza okviru, predvide nem v naslednjem ve čletnem 
finančnem okviru6. 
Merila Uspešnost pri doseganju ciljev in u činki Učinkovitost 
 
Cilj 1 
Cilj 2 
Cilj 3 
Cilj 4 
Cilj 5 Cilj 6 
Cilj 7 
Cilj 8 
Cilj 9 
Usmeritev 
realizacije  
Povečanje 
učinkovitosti/sol
idarnost 
Možnost 1  
Osnovni scenarij 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 
Možnost 2  
Okrepljena 
podpora za pravne 
obveznosti EU, kot je MCC + ++  
(inovativnost 
= novi IT 
sistemi + 
skupni 
razvoj) + ++ +++  
(inovativno
st = 
skupine 
strokovnjak
ov EU + + +++  
(inovativno
st= 
okrepljeno 
usposabljan
je) 0 +++ ++ 
Možnost 3  
Možnost 2 plus 
vzpostavitev 
tehničnih 
zmogljivosti + ++  
(kot v 
možnosti 2) + ++ +++  
(kot v 
možnosti 2) + + +++  
(kot v 
možnosti 2) +++ 
(novo) +++ +++ 
Možnost 4  
Možnost 2 plus 
povečano skupno 
IT okolje + +++  
(kot v 
možnosti 2 + 
popolna 
souporaba) + ++ +++  
(kot v 
možnosti 2) + + +++  
(kot v 
možnosti 2) 0 +++ +++ 
Možnost 5  
Brez programa --- --- --- --- --- --- --- --- 0 se ne 
uporabl
ja NIZKA 
 
                                                 
6 COM(2011) 500 z dne 29. junija 2011, Prora čun za strategijo Evropa 2020. 
 
SL 8   SL DEL II: SEKTOR FISCALIS 
1. OPREDELITEV PROBLEMATIKE  
Nacionalni dav čni organi vedno bolj postajajo „ž rtve“ uspeha evropskega procesa 
povezovanja: uspešne širitve, vzpostavitev en otnega trga in oblikovanje enotne evropske 
valute v evrskem obmo čju so bistveno zmanjšali prejšnja tveganja in stroške gospodarskih 
čezmejnih transakcij. Tako so razlike v dav čnih sistemih postale pomembnejše v 
relativnem smislu . 
Poleg eksponentne rasti čezmejnih transakcij , uspešne širitve EU in vedno bolj zapleteni 
nacionalni dav čni predpisi v 27 jurisdikcijah  povečujejo izzive pri u činkovitem in 
uspešnem obvladovanju čezmejnih transakcij, ki krepijo uporabo dav čne zakonodaje. 
(Težava 1 : razlike v uporabi in izvajanju dav čne zakonodaje EU ) 
Boj proti čezmejnim goljufijam ostaja podro čje, ki kljub nedavnim uspehom vzbuja veliko 
zaskrbljenost. Splošno sprejeto dejstvo je , da bi se ravni goljufij hitro povišale, če davčni 
organi ne bi izvajali usklajenih ukrepov. ( Težava 2 : nezadosten odziv na dav čne goljufije, 
izogibanje davkom in utajo davkov) 
Informacij o obdav čenem blagu na ozemlju EU ni mogo če več pridobiti na podlagi kontrol na 
notranjih mejah. Zato se nacionalni dav čni organi zanašajo na vseevropsko zavarovano 
informacijsko omrežje za izmenjavo informacij, ki naj bi se po pri čakovanjih dodatno 
povečalo zaradi pove čanih trgovinskih tokov in zakonodajnih  sprememb, ne le na notranjem 
trgu, ampak tudi v razmer ju do tretjih držav. ( Težava 3 : pritisk na nacionalne dav čne uprave, 
ki morajo varno in hitro izmenjavati vedno ve čje količine podatkov in informacij.) 
Učinkovit dav čni sistem mora zagotavljati trajnostne prihodke in ne sme škodljivo vplivati na  
rast in delovna mesta.  Trenutno obstaja preve č davčnih ovir, ki pove čujejo zapletenost 
čezmejnih dejavnosti, državljani pa se sre čujejo s težavami pri pridobivanju informacij ali 
zahtevanju dav čnih olajšav pri tujih dav čnih upravah7. (Težava 4 : veliko upravno breme za 
davkoplačevalce in dav čne uprave) 
Tehnični napredek je dramati čno spremenil tehnologije, naj katerih temeljijo čezmejne 
transakcije. Vseeno je tehni čni napredek v javnih upravah obi čajno veliko po časnejši kot v 
zasebnem sektorju. To spreminjajo če se davčno okolje pove čuje potrebo po učinkovitih in 
uspešnih storitvah e-uprave . (Težava 5 : počasnejši tehni čni napredek v javnem sektorju) 
2. CILJI 
Glede na težave, ugotovljene za prihodnje desetletje, obstoje či cilji programa Fiscalis 2013 
ostajajo isti, vendar jih je treba preusmeriti v boj proti goljufijam in prilagajanje spreminjajo čemu se dav čnemu okolju. Poleg tega je treba novemu programu dodati dva nova 
cilja: zmanjševanje upravnega bremena za dav čne uprave in davkopla čevalce (tako za 
posameznike kot za podjetja) ter krepitev sodelovanja s tretjimi državami in tretjimi stranmi; 
                                                
 
7 Sporo čilo o odstranjevanju čezmejnih dav čnih ovir za državljane; COM(2010) 769. 
 
SL 9   SL splošni cilj programa bo izboljševanje pravilnega delovanja dav čnih sistemov na notranjem 
trgu, in sicer s krepitvijo  sodelovanja med sodelujo čimi državami, njihovimi dav čnimi 
upravami in ustreznimi zainteresir animi stranmi ter podpiranjem dav čne politike EU. 
Specifični cilji (SC) bodo: 
(1) olajšati skladno uporabo in izvajanje dav čne zakonodaje EU; 
(2) zagotoviti okvir za sodelovanj e z okrepitvijo usklajevanja  in doslednosti uporabe in 
izvajanja dav čne politike EU; 
(3) okrepiti u činkovito in uspešno izmenjavo in formacij ter upravno sodelovanje; 
(4) prispevati k zmanjševanju upravnega bremena za dav čne uprave in davkopla čevalce; 
(5) okrepiti sodelovanje s tretjimi državami in tretjimi stranmi; 
(6) okrepiti upravno zmogljivost dav čnih uprav in pove čati njihovo u činkovitost. 
Potreba po posredovanju EU 
Davčne politike ostajajo predvsem v nacionalni  pristojnosti. Vendar predlaganega programa 
ni mogoče obravnavati kot ukrep dav čne politike v nacionalni pristojnosti. Program je 
namenjen izboljšanju sodelovanja med dav čnimi upravami ter zagotavljanju orodij za 
izboljšanje sodelovanja in uresni čevanje ciljev. Predlagani ukrep je zato o čiten podporni 
ukrep za notranji trg v skladu s členom 114 PDEU, ki omogo ča izboljšanje delovanja 
različnih davčnih sistemov na notranjem trgu. 
Ukrepanje na ravni EU namesto na nacionalni ravni je potrebno iz naslednjih razlogov: 
– Ne zadostuje sprejetje zakonodaje na evrops ki ravni ter šteti kot samoumevno, da bo 
njeno izvajanje potekalo nemoteno, saj se  je treba v nasprotnem primeru zate či k 
postopku za ugotavljanje kršitev. Za u činkovito izvajanje dav čne zakonodaje na 
ravni EU in nacionalni ravni sta potrebna sodelovanje in usklajevanje na evropski 
ravni. Z razli čnimi programi Fiscalis so Komisija in države članice vzpostavile 
močno zaupanje v zagotavljanje tega usmerjanja in upravljanja.  
– Izzivov, povezanih z obdav čitvijo, ni mogo če obvladati brez usmerjevalne vloge 
Komisije in brez spodbujanja držav članic, da gledajo prek meja svojega upravnega 
ozemlja.  
2.1. Dodana vrednost EU 
Z ekonomskega vidika so ukrepi na ravni EU veliko bolj u činkoviti. Medsebojno povezovanje 
nacionalnih carinskih in dav čnih uprav na približno 5 000 sti čnih točkah zagotavlja, da se 
morajo nacionalne uprave povezati le enkrat in ne  26-krat, da bi si iz menjavale informacije.  
Drugi gradniki so dejavnosti, ki združujejo dav čne uradnike, da bi si izmenjavali najboljše 
prakse in se u čili drug od drugega. Veliko u činkoviteje je, da Komi sija v okviru programa 
deluje kot posrednica med dejavnostmi med sodelujo čimi državami, da bi omogo čila 
sinergijo med dejavnostmi, s čimer bi zagotovila, da državam članicam ne bi bilo treba razviti 
lastnih orodij in na činov dela ter da se ne bi odpravilo sistemati čno izvajanje na ravni EU.  
 
SL 10   SL Zainteresirane strani progr ama so potrdile, da se ve čina dejavnosti, ki so bile potrebne za 
doseganje napredka pri sodelovanju na podro čju obdavčevanja, ne bi razvila ali bi se razvila 
veliko pozneje in/ali po višjih stroških in z manj optimalnimi rezultati, če ne bi obstajal okvir 
sodelovanja po programu8.  
3. OPIS MOŽNOSTI POLITIK  
Ob upoštevanju splošnega konteksta polit ike in težav, s katerimi se bo sre čevala dav čna 
politika v naslednjem desetle tju, je bilo obravnavanih ve č nadomestnih možnosti politike.  
3.1. Možnost 1 – osnovni scenarij: ohranitev obstoje čega stanja 
Osnovni scenarij te ocene u činka bo nadaljevanje programa Fiscalis 2013 brez sprememb 
financiranja, ciljev ali instrumentov. Pri tej mo žnosti program Fiscalis ne bi bil prilagojen 
spreminjajo čemu se gospodarskemu in tehnološkemu okolju ter ne bi zagotovil dodatnega 
poudarka na boju proti goljufijam, zmanjševan ju upravnega bremena za podjetja in dav čne 
uprave ter okrepljenemu sodelovanju s tretjimi državami in stranmi.  
S stalnim prora čunom bo ta možnost zagotavljala le ne prekinjeno delovanje IT-sistemov, ki 
bodo na voljo od leta 2013. Pri te j možnosti bo treba dati prednost nekaterim vprašanjem, ki 
jih je treba obravnavati. Osnovni scenarij ne bo uva jal predlogov za izbo ljšanje, ki so bili 
oblikovani v vmesni oceni9.  
3.2. Možnost 2 – nadgradnja osnovnega scenarija 
Ta možnost bo nadaljevanje osnovnega scen arija, ki pa bo prilagojen specifi čnim ciljem, da 
bo lahko program zajel vse izzive, ugotovljene v opisu težave.  
Ta možnost politike bo imela na voljo le neznatno višji prora čun. To pomeni, da bo treba pri 
tej možnosti dati prednost nekaterim vprašanjem, ki bodo obravnavana, dav čne uprave pa se 
bodo podpirale le v okviru sedanjega politi čnega konteksta. Nove politi čne pobude ne bodo 
sodile v podro čje uporabe te možnosti. Izjema so la hko tiste pobude, ki imajo neznaten vpliv 
na proračun, kar pomeni, da bi lahko program omejil svojo podporo na zelo majhno število 
skupnih ukrepov. Ta možnost bo uvedla predloge  za izboljšanje, ki  so jih predložile10 
zainteresirane strani, zaradi nji hovega majhnega vpliva na prora čun.  
3.3. Možnost 3 – nadgradnja in oblikovanje novih politik 
Možnost politike 3 bo zagotovila obdav čevanje s trdnim okvirom za obvladovanje izzivov v 
naslednjem desetletju. Poleg obravnavanja možnosti 2, bo ta  možnost politike razširila 
sodelovanje na nova podro čja, ki izhajajo iz razvoja politi ke. Ta možnost politike bo imela 
bistveno višji prora čun v primerjavi s sedanjim programom. Ta možnost bo zagotovila tako 
neprekinjeno delovanje IT-sistemov kot za četek delovanja IT-sistema, h kateremu pozivajo 
nove pravne pobude. 
                                                 
8 RAMBOLL, vmesna ocena programa Fiscalis 2013, odstavki 396–424. 
9 RAMBOLL, vmesna ocena programa Fiscalis 2013, odstavki 268–328. 
10 Prav tam, odstavki 268–328. 
 
SL 11   SL 3.4. Možnost 4 – brez nadaljevanja programa 
Ta možnost politike predvideva prekinitev  programa Fiscalis. Leta 2014 ne bo uveden 
naslednik programa, prav tako pa se  ne bo financiralo podpiranje obstoje čih vseevropskih IT-
sistemov ter oblikovanje skupnih ukrepov ali de javnosti usposabljanja, ki prispevajo k 
delovanju dav čnih sistemov v EU.  
4. OCENA U ČINKOV  
Uporabljena so bila nasle dnja merila ocenjevanja: u činkovitost, uspešnost in skladnost z 
drugimi pobudami EU, skupaj s spreje mljivostjo posamezne možnosti za države članice, saj 
imajo možnosti politike neposreden vpliv na dav čne organe v sodelujo čih državah. Prav tako 
so opredeljeni posredni u činki.  
Glede na naravo možnosti ni pri čakovanih nobenih neposrednih vplivov na okolje . 
Neposredni vplivi na okolje vklju čujejo zmanjšanje informacij v papirni obliki in porabe 
energije. Vpliv na mala in srednje velika podjetja  je povezan z ustvarjanjem razmer, ki 
omogočajo zmanjševanje upravnega bremena za podj etja, ter je zato posredne narave in 
temelji na drugih sprožilcih.  
Tudi socialni vpliv  je posreden, saj program vzpostavlja okvir za podpiranje dav čnih uprav in 
izboljšanje pobiranja davkov, kar posredno vpliva na boljšo porazdelitev dohodka. Vendar je program tudi v tem smislu le eden od sprožilcev, ki ustvarjajo ta u činek. 
4.1. Možnost 1: osnovni scenarij 
S to možnostjo politike ne bomo mogli obvladati vseh izzivov, s katerimi se sre čujejo 
davčne uprave , prav tako ta možnost ne bo zagotovila sredstev za okrepite v sodelovanja in 
izmenjave najboljših praks med dav čnimi upravami v primerjavi s sedanjim stanjem.  
Osnovni scenarij ne bo odpravil pomanjklji vosti v zvezi z razlikami med državami članicami 
pri uporabi dav čnih IT-sistemov, višjimi stroški pri pobiranju davkov ali ve čjim upravnim 
bremenom za davkopla čevalce
11.  
Ker se prora čun ni povišal, osnovni scenarij podpira dav čne uprave le v okviru sedanjega 
političnega konteksta. V okviru te možnosti je tr eba izbrati prednostne naloge, ki bodo 
obravnavane, pri čemer nove politi čne pobude ne sodijo v podro čje uporabe te možnosti.  
Ta možnost bo zagotovila le neprekinjeno delovanje IT-sistemov, ki bodo na voljo od 
leta 2013, ne bo pa zmanjšala razlik pri uporabi dav čnih IT sistemov, in sicer razli čnih 
vmesnikov s kon čnimi uporabniki sistemov in razli čnih načinov izvajanja sistemov.  
Ta možnost ne bo uvedla predlogov iz vmesne ocene12, kot je krepitev sodelovanja  na bolj 
sistemati čen način, prav tako ne bo optimizirala uporab e strokovnjakov na operativni ravni v 
državah članicah13. 
                                                 
11 RAMBOLL, vmesna ocena programa Fiscalis 2013, odstavek 359. 
12 Med vmesno oceno je potekala okrogla miza odbora za program Fiscalis 2013 in junijska delavnica. 
13 DELOITTE, Nadomestne možnosti za dav čno sodelovanje (Alternatives for taxation cooperation), 
str. 39. 
 
SL 12   SL 4.2. Možnost 2: nadgradnja osnovnega scenarija 
Ta možnost bo s kombinacijo izboljševanja u činkovitosti in razšir janja ciljev na novo 
spodbudila dav čno sodelovanje v naslednjem desetletju  in podprla celovito  usklajenost in 
doslednost izvajanja dav čne politike. Spremembe instrumentov in razširjen niz ciljev bodo 
omogočili davčnim upravam, da bodo ustrezno obvladovale  izzive, ugotovlje ne v opredelitvi 
težave.  
Ta možnost politike bo prilagodila ci lje potrebam, in sicer z osredoto čanjem na 
spreminjajo če se davčno okolje, zmanjševanjem  upravnega bremena  za davčne uprave in 
davkoplačevalce14 in okrepljenim sodelovanjem s tretjimi  državami in tretjimi stranmi. Ta 
možnost bo z nadgrajevanjem izkušenj z aplikacijo  VIES na spletu za gotovila sredstva za 
prispevanje k zmanjševanju upravnega bremena za davkopla čevalce in stroškov pobiranja 
davkov za dav čne uprave. 
Boj proti goljufijam bo okrepljen z okvirom za bolj usklajeno in dosledno uporabo ter 
izvajanje dav čne politike EU. To bo na primer nadgradilo izkušnje, pridobljene z omrežjem 
Eurofisc, kar bi lahko us tvarilo nova delovna podro čja za kontrole.  
Tako kot pri osnovni možnosti bodo za možnost 2 zagotovljena le prora čunska sredstva za 
podpiranje dav čnih uprav v sedanjem politi čnem kontekstu. Nove politi čne pobude ne bodo 
sodile v podro čje uporabe te možnosti. 
Zagotovljeno bo nadaljevanje obstoje čih IT-sistemov, omogo čene pa bodo tudi nekatere 
manjše tehnološke prilagoditve. Zagotavlja mo žnost za razvoj skupnih specifikacij in skupnih 
storitev za skrajšanje časa uvajanja. Za četek delovanja morebitnega novega IT-sistema, ki je 
potreben za razvoj poli tike in ki vklju čuje velike odhodke, se bo podaljšal za nekaj let ali se 
ne bo podpiral.  
4.3. Možnost 3 – nadgradnja in oblikovanje novih politik 
Ta možnost politike bo zagotovila dav čnim upravam v EU celovito so delovanje, da bi tako 
izboljšale delovanje dav čnih sistemov na notranjem tr gu in podpirale razvoj dav čne politike 
EU. Ta možnost uvaja potrebna izboljšanja u činkovitosti in obravnava  vse cilje z enako 
prednostjo ter zagotavlja vklju čevanje novih podro čij za sodelovanje v širšem obsegu in v 
krajšem časovnem obdobju. Novi IT-sistemi, ki so potre bni zaradi razvoja politike, se lahko 
po potrebi oblikujejo v zahtevanem časovnem obdobju. Na podlagi izkušenj s prejšnjimi 
programi bi tako izvajanje zahtevalo bistveno povišanje prora čuna v primerjavi z osnovnim 
scenarijem. Ob upoštevanju sedanjih  gospodarskih težav, omejitev prora čuna in nedvoumnih 
signalov nekaterih držav članic je sprejemljivost te možnos ti ocenjena z nizko. Tudi ta 
možnost ne sodi med dolo čbe sporočila o prora čunu za strategijo Evropa 202015. 
4.4. Možnost 4 – brez nadaljevanja programa 
Ta scenarij predvideva prekinitev programa ter EU financiranja za IT-orodja, skupne ukrepe 
ali dejavnosti usposabljanja. Dav čno sodelovanje bo zelo ovira no, kar bo zelo negativno 
vplivalo na u činkovitost in uspešnost dav čnega sodelovanja. Države članice bodo morale 
                                                 
14 Prav tam, str. 17–18. 
15 COM(2011) 500 z dne 29. junija 2011. 
 
SL 13   SL morda preu čiti nadomestne možnosti za sodelovanje v okviru programa16. Izmenjava 
digitiziranih informacij med dav čnimi organi bo postala bolj obremenjujo ča in dražja. 
Izmenjava dobrih praks naj bi brez skupnih ukrepov po pri čakovanjih postala bolj 
razdrobljena in dražja, poma njkanje usklajenih programov usposabljanja pa bo zahtevalo 
podvojitev prizadevanj. Obstoje če razlike v u činkovitosti in uspešnosti dav čnih dejavnosti 
med državami članicami naj bi se pove čale. 
4.5. Gospodarski u činki programa 
Program ima pozitiven gospodarski u činek, saj podpira dejavnosti, namenjene zmanjševanju 
upravnih bremen. Že v okviru osnovne možnosti ima avtomatizacija pozitiven u činek. Ta 
učinek se bo okrepil z uporabo možnosti 2 in 3, ki bistveno prispevata k zmanjševanju 
upravnega bremena.   
Program zagotavlja dav čnim upravam okvir za boljše pobiranje davkov in zmanjšuje pojav 
davčnih goljufij in utaj davka, kar prispeva k iz boljšanju storitev in znižanju stroškov za 
dokazovanje skladnosti ter h krepitvi u činkovitosti dav čnih uprav in k pove čanju prihodkov17. 
Ta učinek naj bi se okrepil s poudarkom na boju proti goljufijam v okviru možnosti 2 in 3. Z 
zmanjševanjem razlik pri razlagi dav čne zakonodaje program zmanjšuje nepošteno 
konkurenco in morebitno neutemeljeno dvojno obdav čevanje, s katerim se sre čujejo 
davkoplačevalci. 
4.6. Najprimernejša možnost 
Učinki različnih možnosti, izbranih v smislu u činkovitosti, uspešnosti in  sprejemljivosti, so 
povzeti v Preglednica1: splošna primerjava možnosti. Ocena u činka vodi do naslednjega 
priporočila. 
Najprimernejša možnost je možnost politike 2: nadgradnja osnovnega scenarija Možnost 2 je najprimernejša kljub manjši u činkovitosti, saj je njena sprejemljivost s strani 
držav članic večja. Ta možnost ustreza okviru, predvidenem v naslednjem ve čletnem 
finančnem okviru
18. 
                                                 
16 DELOITTE, Analiza razli čnih scenarijev za dav čno sodelovanje (Analysis of different scenarios for tax 
cooperation), str. 47–52. 
17 DELOITTE, Nadomestne možnosti za dav čno sodelovanje (Alternatives for taxation cooperation), 
str. 21–22. 
18 COM(2011) 500 z dne 29. junija 2011, „Prora čun za strategijo Evropa 2020“. 
 
SL 14   SL Preglednica1: splošna primerjava možnosti 
Merila  Uspešnost in ustreznost Učinkovitost Skladnost Drugo Splošna ocena 
  
SC 1 
SC 2 SC 3 
SC 4 
SC 5 
SC 6 
Prihodnja politika 
Usmeritev realizacije  
Povečanje 
učinkovitosti 
Skladnost z 
 
drugimi pobudami 
EU 
V okviru prora čuna 
za strategijo Evropa 
2020  
Sprejemljivost s 
strani držav članic 
Ocena možnosti 
Možnost 1:  
osnovni scenarij 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 Da SREDNJA 0 
Možnost 2:  
nadgradnja 
osnovnega 
scenarija   ++ 0 ++ 0 + ++ 0 ++ + ++ Da VISOKA +++ 
= 
NAJPRIMERNEJŠ
A MOŽNOST 
Možnost 3:  
nadgradnja in 
oblikovanje 
nove politike  +++ ++ +++ ++ ++ +++ + ++ +++ ++ Ne NIZKA ++ 
Možnost 4:  
brez programa -- -- -- -- -- -- 0 se ne 
uporablja NIZKA NIZKA se ne 
uporablja NIZKA -- 
 
Opomba: obseg navedenega u činka v primerjavi z osnovnim scenarijem:  
+++ močno pozitiven, ++ dokaj pozitiven, + pozitiven, 0 kot os novni scenarij, - negativen, -- dokaj negativen, --- mo čno negativen, NA se ne uporablja 
Vir: GD TAXUD