POROČILO KOMISIJE SVETU

o izvajanju nacionalnega akcijskega načrta Poljske v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 338/2008 o prilagoditvi kvot za ribolov trske v Baltskem morju (podrazdelki 25–32, vode ES), ki bodo dodeljene Poljski v letih 2008–2011

KAZALO

1........... Uvod.............................................................................................................................. 4

2........... Nacionalni akcijski načrt za nadzor.................................................................................. 4

2.1........ Krepitev pravnega okvira................................................................................................ 4

2.2........ Vzpostavitev in delovanje enotnega organa...................................................................... 5

2.3........ Izboljšave na področju inšpekcijskih pregledov............................................................... 5

2.4........ Izboljšave pri upravnem nadzoru..................................................................................... 5

3........... Nacionalni načrt za prestrukturiranje baltskega ladjevja.................................................... 6

3.1........ Razvoj poljskega ribiškega ladjevja................................................................................. 6

3.2........ Zmanjšanje števila posebnih dovoljenj za ribolov trske..................................................... 7

3.3........ Trajna ukinitev ribolovnih dejavnosti................................................................................ 8

3.4........ Ukrepi za posodobitev (prenos v pelagični sektor)........................................................... 8

3.5........ Uvedba posameznih prenosljivih kvot.............................................................................. 8

4........... Sklep in priporočila......................................................................................................... 9

1. Uvod

V skladu s členom 3(2) Uredbe Sveta (ES) št. 338/2008 z dne 14. aprila 2008 o prilagoditvi kvot za ribolov trske v Baltskem morju (podrazdelki 25–32, vode ES), ki bodo dodeljene Poljski v letih 2008–2011, mora Komisija vsako leto oceniti izvajanje nacionalnih akcijskih načrtov Poljske za nadzor in prestrukturiranje ladjevja ter o tem poročati Svetu. To je končno poročilo o triletnem obdobju.

Namen nacionalnega akcijskega načrta za nadzor je odpraviti težave, ki so bile ugotovljene v zvezi z inšpekcijskimi pregledi in uveljavljanjem, ter celovito obravnavati osnovne vzroke za nezakoniti ribolov in kršitve zakonodaje EU na področju ribolova trske v Baltskem morju. Poljski organi in službe Komisije so vsebino načrta obravnavali in se o njej dogovorili na srečanju, ki je potekalo 18. marca 2008 v Varšavi. Nacionalni akcijski načrt za nadzor je opisan v potrjenem zapisniku tega srečanja.

Namen nacionalnega akcijskega načrta za prestrukturiranje baltskega ladjevja, ki prav tako zajema obdobje 2008–2011, je opredeliti ukrepe, ki jih je treba sprejeti za zagotovitev trajnostnega izkoriščanja kvot za ribolov trske, dodeljenih Poljski, z vidika ohranjanja in z gospodarskega vidika v okviru operativnega programa, ki se sofinancira iz Evropskega sklada za ribištvo. Komisija in poljski organi so se o načrtu za prestrukturiranje dogovorili 26. marca 2008. Poljska je nacionalni načrt za prestrukturiranje baltskega ladjevja sprejela aprila 2008, januarja 2009 pa načrt za prilagajanje ribolovnega napora.

Poljska je v skladu s členom 3(1) Uredbe Sveta (ES) št. 338/2008 oba načrta sprejela in ju izvedla. Poljska je v skladu z zahtevo Komisiji poslala poročili o izvajanju. Ocena iz tega poročila temelji na teh informacijah in informacijah, ki so jih pridobile inšpekcijske službe Komisije. Poročilo je razdeljeno na dva dela: na del o nadzoru in del o prestrukturiranju ladjevja.

2. Nacionalni akcijski načrt za nadzor

V nacionalnem akcijskem načrtu za nadzor je opredeljen časovni razpored za postopno izboljšanje sistema Poljske za nadzor ribištva v dveh letih. Poljska je morala vsa vprašanja obravnavati do oktobra 2009, razen kar zadeva enega od rokov iz akcijskega načrta. Poljska je morala Komisiji vsakih šest mesecev poslati poročilo o napredku glede vsake točke načrta.

2.1. Krepitev pravnega okvira

Poljska je leta 2008 začela zakonodajni postopek za sprejetje novih nacionalnih pravil za obravnavo pomanjkljivosti v sistemu nadzora in uveljavljanja, ki so bile opredeljene v akcijskem načrtu. Sprejet je bil zakon o trženju ribiških proizvodov in je že začel veljati, pri čemer osnutek zakona o ribištvu še ni sprejet. Na podlagi novega ministrskega odloka je od 1. januarja 2012 vzpostavljeno okrepljeno sodelovanje med lokalnimi in regionalnimi morskimi ribiškimi inšpektorji ter inšpektorji za kmetijstvo in kakovost hrane v zvezi z ribiškimi proizvodi na vseh stopnjah proizvodnje, predelave in distribucije, in sicer od ulova ali pobiranja do prodaje na drobno. Poljska zdaj pripravlja osnutek novega zakona o ribištvu, ki mora biti v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1224/2009 in Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 404/2011.

2.2. Vzpostavitev in delovanje enotnega organa

Enotni organ za koordinacijo spremljanja in nadzora je bil vzpostavljen leta 2008 in je v izključni pristojnosti namestnika direktorja za nadzor ribištva pri Ministrstvu za kmetijstvo in razvoj podeželja.

Na podlagi celovite analize tveganja enotni organ od konca leta 2011 določa inšpekcijska merila in cilje. Od začetka leta 2011 je na voljo nov skupni računalniški sistem za spremljanje rezultatov inšpekcijskih pregledov, pri čemer ni povezan z zbirko podatkov o registraciji ulova oziroma se ne izvaja navzkrižno preverjanje s to zbirko.

Inšpekcijske službe Komisije so ponovno ugotovile neusklajenost praks in metod dela različnih regionalnih inšpekcijskih uradov, ki jo je mogoče delno pojasniti le na podlagi regionalnih razlik v ribištvu.

2.3. Izboljšave na področju inšpekcijskih pregledov

Poljska je postopno obravnavala vprašanja, da bi odpravila težave glede nadzora in uveljavljanja. Čeprav rok, določen v memorandumu o soglasju, ni bil upoštevan ter so bile med letoma 2008 in 2009 ugotovljene le nekatere izboljšave, so bili leta 2010 in 2011 sprejeti pomembni ukrepi za reševanje odprtih vprašanj:

· inšpektorji v pristaniških upravah in mobilne skupine so leta 2010 prejeli prenosne računalnike, odporne proti udarcem in vodi, s spletnim dostopom do sistema spremljanja plovil in predhodnih obvestil. Leta 2011 je bil inšpektorjem omogočen spletni dostop do novega sistema evidentiranja ulova in podatkov elektronskega ladijskega dnevnika;

· od leta 2011 inšpektorji predhodna obvestila prejemajo prek besedilnih sporočil;

· od oktobra 2011 100-odstotno inšpekcijsko merilo za iztovore trske ne velja več, začel pa se je uporabljati nov sistem za načrtovanje inšpekcijskih pregledov, ki temelji na tveganju. Strategijo izvaja ministrstvo (enotni organ) v sodelovanju z regionalnimi inšpektorati. Center za spremljanje ribištva pripravi celovito analizo tveganja in zagotovi podlago za načrtovanje inšpekcijskih pregledov;

· nova strategija na podlagi tveganja omogoča, da se inšpekcijski pregledi izvajajo tudi na drugih področjih in ne le za iztovarjanje trsk. Druge vrste ribolova, kot je ribolov lososa, in druge dejavnosti, kot so dejavnosti po iztovarjanju, se zdaj pregledujejo pogosteje.

Čeprav je tehnična oprema inšpektorjev zelo dobra, se je na začetku leta 2012 uporabljala v zelo omejenem obsegu. Inšpektorji iz različnih regionalnih inšpektoratov med seboj niso povezani, sistem za izmenjavo najboljših praks pa ni vzpostavljen. Kot prvi ukrep je bil določen mesečni usklajevalni sestanek z regionalnimi inšpektorji za morski ribolov.

2.4. Izboljšave pri upravnem nadzoru

V prvih letih izvajanja nacionalnega akcijskega načrta za nadzor Poljska ni dosegla bistvenega napredka in ni upoštevala rokov. Kljub temu je bila leta 2010 in 2011 večina težav, ki jih je bilo treba obravnavati, odpravljena:

· nova inšpekcijska zbirka podatkov (OSIRIS) omogoča evidentiranje vseh inšpekcijskih pregledov in kršitev za vsa plovila na Poljskem. Zbirka podatkov se lahko uporabi za razširjene poizvedbe. Pridobiti je mogoče pretekle zapise o inšpekcijskih pregledih in kršitvah za posamezna plovila, pristanišča ali vrste, vsaka kršitev plovil iz drugih držav pa se sporoči državi zastave. Vendar zbirka podatkov ne omogoča spremljanja pregona kršitev;

· v okviru Centra za spremljanje ribištva je vzpostavljena skupina za analizo tveganja, ki inšpektorjem na podlagi preteklih podatkov pripravlja seznam plovil z visokim tveganjem. Vendar sistem ne zagotavlja spremljanja v realnem času in zato ne omogoča določitve morebitnih ciljnih plovil za inšpekcijski pregled;

· sprejet je bil zakon o trženju ribiških proizvodov, ki določa višjo raven nadzora za vrste z visokim tveganjem. Vendar nacionalna zakonodaja, ki določa kazni za kršitve zakona o trženju, še ni bila sprejeta. Zato je težko oceniti, ali se zakon o trženju ribiških proizvodov izvaja učinkovito;

· kljub temu se je izkazalo, da je novi pogoj, da plovila, na katerih so bile ugotovljene kršitve, ne prejmejo dodatnih kvot na koncu leta, izjemno odvračilen.

3. Nacionalni načrt za prestrukturiranje baltskega ladjevja

Poljska je aprila 2008 sprejela nacionalni načrt za prestrukturiranje baltskega ladjevja, ki zajema naslednje glavne ukrepe:

· zmanjšanje zmogljivosti ladjevja za ribolov trske,

· prilagoditev ribolovne zmogljivosti staležem,

· porazdelitev nacionalnih kvot,

· posodobitev ribiških plovil (prenos v pelagični sektor),

· pomoč za začasno ukinitev ribolovnih dejavnosti.

Kot nadaljnji ukrep po tem akcijskem načrtu in v skladu s členom 22 Uredbe Sveta (ES) št. 1198/2006 o Evropskem skladu za ribištvo je Poljska januarja 2009 po pogajanjih z Evropsko komisijo sprejela načrt za prilagajanje ribolovnega napora. Poleg tega so se ti načrti vsebinsko upoštevali kot nacionalni akcijski načrti za posodobitev ladjevja v skladu s členom 3 Uredbe (ES) št. 338/2008 za obdobje njenega izvajanja.

3.1. Razvoj poljskega ribiškega ladjevja

Glede na podatke iz registra ribiškega ladjevja Skupnosti (register ladjevja) se je zmogljivost ribiškega baltskega ladjevja Poljske v obdobju od 1. aprila 2008 do 31. decembra 2011 bistveno zmanjšala. Najbolj se je zmanjšal segment ladjevja s skupno dolžino plovila med 24 m in 40 m. Gre za segment večnamenskega ladjevja, ki opravlja tudi ribolov trske.

Preglednica 1: Poljsko ribiško ladjevje od 1. 4. 2008 do 31. 12. 2011

|| Število plovil* || Zmogljivost v kW || Zmogljivost v GT ||

Plovila glede na SD || 1.4.2008 || 31.12.2011 || Razlika v št. || 1.4.2008 || 31.12.2011 || Razlika v kW || 1.4.2008 || 31.12.2011 || Razlika v GT ||

< 8 m || 258 || 246 || –12 || 5983,39 || 5552,87 || –430,52 || 592,18 || 568,64 || –23,54 ||

8 do 12 m || 337 || 345 || 8 || 18957,7 || 18336,69 || –621,01 || 2286,54 || 2441,23 || 154,69 ||

12 m do 24 m || 185 || 150 || –35 || 30391,4 || 25552,13 || –4839,27 || 6929,15 || 5870,9 || –1058,25 ||

24 m do 40 m || 80 || 45 || –35 || 30921,3 || 17493,2 || –13428,1 || 11327 || 6615 || –4712 ||

Skupaj || 860 || 786 || –74 || 86253,79 || 66934,89 || –19318,9 || 21134,87 || 15495,77 || –5639,1 ||

* Plovila, daljša od 40 m, se obravnavajo kot ladjevje dolge plovbe in v to preglednico niso vključena.

Pri podatkih iz preglednice se upoštevata izstop in vstop plovil v poljsko ribiško ladjevje v Baltskem morju z javno podporo in brez nje. Podatki vključujejo vse segmente ladjevja v Baltskem morju, vključno s plovili, ki niso vključena v usmerjeni ribolov trske.

3.2. Zmanjšanje števila posebnih dovoljenj za ribolov trske

Poljska je zaradi upravljanja manjše kvote za ribolov trske za obdobje 2009–2011 uvedla nov sistem dodeljevanja kvot posameznim plovilom. Ta je temeljil na nacionalnih kvotah in posameznih ekonomskih ribolovnih kvotah v posebnih segmentih ladjevja za ribolov trske. Posamezne ekonomske ribolovne kvote so bile določene tako, da plovilom s posebnimi ribolovnimi dovoljenji preprečujejo, da bi ustvarila čezmeren dobiček, vendar jim omogočajo, da ostanejo ekonomsko uspešna.

V okviru tega sistema se je število plovil s posebnimi dovoljenji za ribolov trske v treh letih bistveno zmanjšalo, in sicer na približno tretjino (147–158 plovil, odvisno od leta) števila plovil leta 2008 (456 plovil).

Cilj začasnega zmanjšanja števila plovil s posebnimi dovoljenji za ribolov trske je bilo uravnoteženje odbitkov od kvot, ki so veljali v obdobju 2008–2011 za predhodni prelov trske.

Z zgoraj opisanim sistemom naj bi se leta 2012 število plovil s posebnimi dovoljenji za ribolov trske zmanjšalo na največ 233 plovil.

Vendar se je na Poljskem leta 2012, ko so odbitki od kvot za trske prenehali veljati, število plovil s posebnimi dovoljenji za ribolov trske povečalo na 443, s čimer se je približalo številu plovil iz leta 2008. Tako Poljski ni uspelo, da bi delu ladjevja preprečila ponovno izvajanje usmerjenega ribolova trske. Poleg tega so se letne kvote za posamezna plovila v skladu s shemo vračil bistveno zmanjšale v primerjavi s prejšnjimi leti, zato je ekonomska uspešnost segmentov ladjevja, odvisnega od trske, vprašljiva.

Preglednica 1: Posebna dovoljenja za ribolov trske in kvote za ribolov trske na Poljskem za obdobje 2008–2012

|| 2008 || 2009–2011 || 2012

Število plovil s posebnim dovoljenjem za ribolov trske || 456 || 147–158 || 433

Kvota za trske v Baltskem morju (v tonah) || 12 146 || 11 866–15 440 || 21 871

Povprečna kvota na plovilo (v tonah) || 26,64 || 80,70–97,80 || 50,51

3.3. Trajna ukinitev ribolovnih dejavnosti

Poljska je določila cilj zmanjšanja zmogljivosti ladjevja za ribolov trske za približno 50 %. Ta cilj je treba doseči s trajno razgradnjo plovil za ribolov trske, prenosom dela segmenta večnamenskega ladjevja v izključno usmerjeni pelagični ribolov in uvedbo sistema posameznih prenosljivih kvot. Glede trajne razgradnje je bil določen cilj zmanjšanja zmogljivosti za 6 000 BT in 20 000 kW do konca leta 2011.

Na podlagi informaciji, ki so na voljo Komisiji, je bilo zaradi trajne razgradnje iz registra ribiškega ladjevja izključenih skupno 69 plovil, ki predstavljajo 4 961,29 BT in 14 524,58 kW. Ta številka zajema tudi plovila, ki niso odvisna od ribolova trske, vendar bi to vrsto lahko lovila. Načrt trajne razgradnje plovil se izvaja tudi v letu 2012, in sicer na podlagi pogodb, podpisanih do konca leta 2011.

3.4. Ukrepi za posodobitev (prenos v pelagični sektor)

Poljska je v obdobju 2009–2011 načrtovala predvideno posodobitev za 51 največjih ribiških plovil s skupno zmogljivostjo 7 832 BT in 21 714 kW ter trajni prenos teh plovil iz usmerjenega ribolova trske na izključno usmerjen ribolov papaline in atlantskega sleda. Vendar posodobitev ali trajen prenos iz usmerjenega ribolova trsk v izključno pelagični ribolov lastnikov zlasti zaradi nizke javne podpore in slabih finančnih pogojev v sektorju ni zanimal. Kljub temu je bilo v obdobju 2009–2011 razgrajenih veliko plovil za pelagični ribolov. Kazalniki in cilji za posodobitev in izključitev zmogljivosti iz usmerjenega ribolova trsk, določeni v načrtu za prilagajanje ribolovnega napora, niso bili doseženi.

3.5. Uvedba posameznih prenosljivih kvot

Poljska je načrtovala uvedbo sistema posameznih prenosljivih kvot za upravljanje ladjevja za ribolov trske od leta 2012. S tem bi bil dosežen pomemben napredek v zvezi z učinkovitostjo, ki bi prispevala k nadaljnjemu prilagajanju zmogljivosti ribiškega ladjevja ribolovnim možnostim. Čeprav so poljski organi opravili širšo politično razpravo in posvetovanja z zadevnim sektorjem, posameznih prenosljivih kvot zaradi odločnega nasprotovanja zainteresiranih strani ni bilo mogoče izvesti.

4. Sklep in priporočila

Stanje staležev trsk v Baltskem morju se je v zadnjih letih bistveno izboljšalo, zato so se povečale dodeljene kvote zadevnim državam članicam. Poleg tega je Poljska v okviru štiriletnega sistema odbitkov od kvot v celoti vrnila kvote za ribolov trske, ki so bile pred tem presežene.

Večina zahtev, določenih v nacionalnem akcijskem načrtu za nadzor, je bila izvedenih do konca leta 2011. Nacionalni sistem za spremljanje in nadzor ter zanesljivost sistema za poročanje o ulovu in naporu sta se v obdobju 2008–2011 izboljšala, zato je mogoče ugotoviti, da vzpostavljeni sistem lahko zagotavlja učinkovit nadzor in inšpekcijske preglede, kot je določeno v potrjenem zapisniku o sistemu Poljske za nadzor ribištva. Obravnavati bi bilo treba še nekatere manj pomembne elemente, nacionalni organi pa bi morda morali izvesti nekatere prilagoditve, da bi lahko v celoti izkoristili nov sistem spremljanja in nadzora. Zato je zelo pomembno, da se izboljšave sistema še naprej izvajajo.

Poljska mora nujno sprejeti vse potrebne ukrepe, zlasti ob upoštevanju novega nacionalnega zakona o ribištvu. Službe Komisije bodo tako kot v vseh drugih državah članicah še naprej pozorno spremljale stanje in po potrebi dodatno ukrepale v primeru kakršnega koli neizvajanja potrebnih ukrepov.

Komisija ugotavlja, da Poljska s sistemom trajne razgradnje in sistemom začasne ukinitve dejavnosti nekaterih plovil, ki lovijo trske, ni dosegla cilja 50-odstotnega zmanjšanja zmogljivosti. To velja, čeprav so s takšnimi sistemi, ki so se v celotni EU izkazali za zelo neučinkovite in neuspešne, povezani visoki stroški.

Glede na to mora Poljska ob upoštevanju dinamičnih sprememb staležev rib in ladjevja v Baltskem morju nadaljevati redno ocenjevanje uspešnosti ladjevja, da se ugotovi, ali je bilo ravnovesje med ribolovno zmogljivostjo in razpoložljivimi viri doseženo.

Po potrebi je treba sprejeti ukrepe za odpravo kakršnega koli očitnega neravnovesja v posameznem segmentu ladjevja ali ribolova. Da bi se olajšal prehod na bolj trajen in selektivnejši ribolov z majhnim vplivom, je treba uporabiti javna sredstva.