– Pristop za revizije bruto nacionalnega dohodka. Komisija je ustanovila dve projektni skupini na področju revizij saldov bruto nacionalnega dohodka. Eno projektno skupino so ustanovili direktorji za makroekonomsko statistiko, skupina pa se osredotoča na politiko revizije referenčnih meril. Drugo je ustanovil Odbor za monetarno, finančno in plačilno-bilančno statistiko, skupina pa je zadolžena za preučitev usklajene evropske revizijske politike. Cilj je razviti skupne evropske smernice pred koncem leta 2016.

– Kako zagotoviti močnejšo povezavo med cilji na ravni Unije, sporazumi o partnerstvu in operativnimi programi. Komisija je trdno zavezana izvajanju zakonodajnega okvira, ki sta ga uvedla EP in Svet, da bo izpolnila svoje obveznosti poročanja glede prispevka evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladi ESI) k uresničevanju strategije Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast.

– Kako uskladiti dolgoročne politične cilje z večletnim finančnim okvirom. Komisija je trdno zavezana iskanju finančnega načrtovanja z ustreznimi proračunskimi sredstvi za dolgoročnejše prednostne naloge politike, kot so rast in delovna mesta, obenem pa ohranja zadostno prožnost za uspešno soočanje z novimi izzivi ob podpori EP in Sveta v njunih vlogah proračunskega in zakonodajnega organa. Pri vmesnem pregledu je bilo pregledano delovanje večletnega finančnega okvira, pripravljeni pa so bili tudi predlogi za uresničevanje prednostnih nalog EU, vključno z njeno zmožnostjo za odzivanje na glavne izzive, s katerimi se sooča EU. Ta pregled večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 je priložnost za razpravo na politični ravni o tem, kako najbolje uravnotežiti proračunska sredstva s političnimi prednostnimi nalogami.

V dopisih podpredsednice Georgieve so bili predloženi dokazi o formalni zavezanosti Komisije k celovitemu in pravočasnemu izvajanju sklopa dejavnosti in ukrepov v zvezi s temi vprašanji, in sicer:

V postopku podelitve razrešnice so poročevalka in drugi člani Odbora za proračunski nadzor postavili več vprašanj, ki so izražena v zahtevah v resoluciji EP o razrešnici.

Komisija je pripravljena sprejeti nove ukrepe v zvezi s 100 zahtevami (88 zahtevami EP in 12 zahtevami Sveta). Meni, da so bili zahtevani ukrepi za 272 zahtev (227 zahtev EP in 45 zahtev Sveta) že sprejeti ali se izvajajo, čeprav bo treba v nekaterih primerih njihove rezultate še oceniti. Komisija iz razlogov, povezanih z obstoječim pravnim in proračunskim okvirom ali njeno institucionalno vlogo ali pooblastili, ne more sprejeti 35 zahtev EP. Podrobna utemeljitev je navedena v dveh priloženih delovnih dokumentih služb Komisije.

To poročilo upošteva te zaveze in obenem, kjer je ustrezno, prikazuje zadnje stanje s pregledom doslej sprejetih nadaljnjih ukrepov. Poročilu sta priložena dva delovna dokumenta služb Komisije, ki vsebujeta odgovore na 350 posebnih zahtev EP v zvezi z razrešnico in 57 posebnih zahtev Sveta v zvezi z razrešnico.

V dopisih podpredsednice Georgieve Evropskemu parlamentu v postopku podelitve razrešnice so bili predloženi dokazi o formalni zavezanosti Komisije k celovitemu in pravočasnemu izvajanju sklopa dejavnosti in ukrepov v zvezi z opredeljenimi vprašanji.

Zlasti poročevalka EP za podelitev razrešnice Komisiji Martina Dlabajová je poudarila potrebo po zagotovitvi „kontinuitete in inovacij“ pri podelitvi razrešnice. Poleg tega, da je več poudarka namenila vprašanjem v zvezi z uspešnostjo, se je poročevalka odzvala tudi na nadaljnje ukrepanje Komisije na podlagi zahtev EP v preteklih postopkih podelitve razrešnice. Podpredsednica Georgieva je ta pristop podprla in izjavila: „Pri ustvarjanju boljše prihodnosti bi se morali učiti iz preteklih izkušenj in razrešnica je v tem smislu odlična“.

Poleg tega je Računsko sodišče v svojem letnem poročilu za proračunsko leto 2014 poudarilo potrebo po prenovljenem ravnovesju med vprašanji uspešnosti in skladnosti ter pozvalo k „popolnoma novemu pristopu k naložbam in izdatkom“. Nosilce odločanja EU, zakonodajalce EU in finančne vodje je pozvalo, naj zagotovijo porabo sredstev EU v skladu s strateškimi prednostnimi nalogami in dosežejo načrtovane rezultate.

V letu 2015 je bil pri pobudi „Proračun, usmerjen v rezultate“ med drugim dosežen napredek v zvezi z oblikovanjem konceptualnega okvira, krepitvijo izjav o programih v letnem proračunu in nadgradnjo ciklusa strateškega načrtovanja in priprave programov Komisije. Prizadevanja se nadaljujejo tudi v letu 2016, npr. s sestanki skupine strokovnjakov za oblikovanje proračuna na podlagi uspešnosti, racionalizacijo poročanja o uspešnosti in skladnosti v novem letnem poročilu o upravljanju in izvrševanju ter pregledom finančne uredbe.

Razrešnico za proračunsko leto 2014 je zaznamovalo usklajeno stališče najbolj relevantnih evropskih institucij – Evropskega parlamenta (EP), Sveta, Evropskega računskega sodišča (Računsko sodišče) in Komisije – glede pomembnosti osredotočenja na uspešnost proračuna EU. V postopku podelitve razrešnice je bilo zato ustvarjeno novo ravnovesje med vprašanji v zvezi z rezultati proračuna EU in vprašanji v zvezi z formalnim upoštevanjem pravil.

– Dolgoročna napoved denarnih tokov za proračun EU. Komisija je v svojem sporočilu o vmesnem pregledu predstavila napoved plačil, ki vsebuje oceni vzdržnosti sedanjih gornjih mej ter razveljavitve in gibanja neporavnanih obveznosti do konca sedanjega večletnega finančnega okvira.

– Revizija kodeksa ravnanja komisarjev. Komisija je zavezana vodenju z zgledom in mora zagotoviti, da je njen kodeks na najvišji možni ravni. Glede dejavnosti njenih nekdanjih članov po izteku mandata kodeks ravnanja v obdobju 18 mesecev določa obveznost priglasitve načrtovanih dejavnosti in prepoved lobiranja ali zastopanja interesov v zadevah, za katere so bili člani Komisije pristojni v času trajanja mandata. Poleg tega drugi odstavek člena 245 PDEU določa, da se obveznosti poštenega in diskretnega ravnanja nadaljujejo tudi po izteku njihovega mandata.

– Spremljanje izvajanja priporočil Računskega sodišča za Evropske šole. Komisija bo še naprej proaktivno podpirala Evropske šole, pri tem pa spoštovala njihovo popolno neodvisnost. Komisija bo v svetu guvernerjev Evropskih šol brez oklevanja glasovala proti podelitvi razrešnice šolam, če bo mnenja, da predlagani ukrepi ne zadoščajo za ublažitev tveganj.

– Objava zadevnih generalnih direktoratov v njihovih letnih poročilih o dejavnostih o njihovem prispevku k doseganju priporočil za posamezne države, sprejetih v okviru evropskega semestra. Zadevni generalni direktorati bodo še naprej poročali o svojem prispevku k doseganju priporočil za posamezne države v okviru evropskega semestra v svojih letnih poročilih o dejavnostih za leto 2015 in naslednja leta.

– Delovni dogovor med uradom OLAF in njegovim nadzornim odborom. Komisija je sozakonodajalcema predstavila svoj predlog 4. marca 2016.

– Sporazumi o tobaku (posebne ugotovitve so podane v točki 5.3 v nadaljevanju).

– Azil in migracije. Komisar Avramopoulos je 13. julija 2016 nastopil pred Odborom EP za proračunski nadzor in predstavil stanje financiranja in izvajanja ukrepov, ki jih je sprejela Unija na tem področju, s posebnim poudarkom na kontrolnih sistemih in sistemih poročanja.

Komisija je odgovorila tudi na posebno zahtevo EP, naj ne sprejme novega okvira za strokovne skupine Komisije pred sestankom prvega podpredsednika Fransa Timmermansa, evropskega varuha človekovih pravic, ključnih poslancev EP in civilne družbe. Komisija potrjuje, da so pri pripravi novih pravil potekala srečanja prvega podpredsednika in njegovega kabineta z vsemi zadevnimi akterji, kot je navedeno v resoluciji EP, v različnih oblikah in ob različnih priložnostih, predlagana pa so bila dodatna srečanja na politični ravni. Komisija zato meni, da je to zahtevo EP izpolnila.

2. Uspešnost kot drugi steber razrešnice

EP in Svet podpirata uvedbo uspešnosti kot drugega stebra razrešnice, ki dopolnjuje „tradicionalni steber“ skladnosti. Ta novi pristop se zato odraža v ključnih zahtevah obeh institucij glede razrešnice za leto 2014.

EP je navedel dve glavni zahtevi, in sicer glede uskladitve večletnega finančnega okvira in političnih programskih obdobij ter močnejše povezave med cilji strategije Evropa 2020 in sporazumi o partnerstvu in operativnimi programi.

Podpredsednica Georgieva je v prej navedenih dopisih poudarila, da je Komisija trdno zavezana k: a) iskanju finančnega načrtovanja z ustreznimi proračunskimi sredstvi za dolgoročnejše prednostne naloge politike in b) izvajanju zakonodajnega okvira, ki sta ga uvedla EP in Svet, da se bo izboljšalo poročanje o prispevku skladov ESI k uresničevanju strategije Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast.

Poleg tega EP Komisijo poziva k boljši izrabi možnosti, ki jih ponuja obstoječa zakonodaja, glede rezerve za uspešnost. Komisija bo izkoristila možnosti, ki jih ponuja pravna podlaga, in meni, da veljavni pravni okvir države članice že dovolj spodbuja k izboljšanju uspešnosti. Če je potrebna nadaljnja krepitev pravil o rezervi za uspešnost, bo vključena v priprave za obdobje po letu 2020.

EP Komisijo poziva, naj izboljša poročanje o vprašanjih glede uspešnosti. Komisija je predstavila novo letno poročilo o upravljanju in izvrševanju proračuna EU za leto 2015, ki združuje dve prejšnji poročili: letno ocenjevalno poročilo, pripravljeno v skladu s členom 318 PDEU, in zbirno poročilo, ki ga zahteva člen 66(9) finančne uredbe. To poročilo, ki združuje informacije o uspešnosti in upravljanju proračuna EU, predstavlja celovit pregled o tem, kako proračun EU podpira politične prednostne naloge Unije, in vlogo Komisije pri spodbujanju kulture uspešnosti ter zagotavljanju in spodbujanju najvišjih standardov upravljanja proračuna. Poročilo je pomemben prispevek Komisije k letnemu postopku podelitve proračunske razrešnice.

„Osredotočenost, hitrost in rezultati“ so vodilna načela mnogih pobud, ki spadajo na štiri različna področja, kot je prikazano v novem letnem poročilu o upravljanju in izvrševanju. Ta pristop kaže zavezanost Komisije k racionalizaciji poročanja o uspešnosti proračuna.

Pobuda „Proračun, usmerjen v rezultate“ si prizadeva za stalen napredek na tem področju. Posamične izboljšave so bile že v letu 2015 uvedene v ciklus strateškega načrtovanja in priprave programov Komisije ter v proračunski postopek. Te spremembe izboljšujejo načrtovanje učinkovitosti, spremljanje in poročanje za vse programe.

3.Obravnavanje stopnje napake

EP in Svet sta izrazila zahteve glede skladnosti na podlagi ugotovitev Računskega sodišča, navedenih v njegovem letnem poročilu za leto 2014, ter informacij, ki jih je navedla Komisija v poročilih, povezanih z razrešnico, kot sta zbirno poročilo o dosežkih Komisije pri upravljanju v letu 2014 in sporočilo o zaščiti proračuna EU do konca leta 2014.

V odgovor na zahtevo EP in Sveta po dosledni uporabi člena 32(5) finančne uredbe bo Komisija opravila analize „področij s stalno visokimi stopnjami napak“ in poročala o temeljnih vzrokih ter ukrepih, sprejetih za njihovo odpravo, obenem pa zagotovila stroškovno učinkovite kontrole.

V zvezi s tem se je Komisija obvezala, da bo še naprej tesno sodelovala z državami članicami in drugimi subjekti, ki so odgovorni za izvajanje proračuna EU, da se določijo področja, kjer je potrebno ali priporočljivo usklajeno delovanje. Po potrebi bodo uvedeni preventivni ukrepi, kot so zagotavljanje smernic državam članicam ali začasna ustavitev ali prekinitev financiranja.