SL    SL SL 
 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 10.9.2009 
SEC(2009) 937 
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
 
Spremni dokument k 
UREDBA SVETA 
 
Spremenjeni predlog  
 
UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
 
o vzpostavitvi sistema EURODAC za pr imerjavo prstnih odtisov zaradi u činkovite 
uporabe Uredbe (ES) št. […/…][o vzpo stavitvi meril in mehanizmov za dolo čitev države 
članice, odgovorne za obravnavan je prošnje za mednarodno zaš čito, ki jo v eni od držav 
članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva] 
 
(Prenovitev) 
 
in k 
 
Predlog 
 
SKLEP SVETA 
 
o zahtevah za primerjavo s podatki iz sistema EURODAC, ki jih vložijo organi 
kazenskega pregona držav članic in Europol zaradi kazenskega pregona 
   
POVZETEK OCENE U ČINKA  
 
  
{COM(2009) 342 kon č.} 
{COM(2009) 344 kon č.} 
{SEC(2009) 936} 
 
SL 2   SL 1. OPREDELITEV  PROBLEMA 
V sklepih mešanega odbora Sveta PNZ z dne 12. in 13. junija 2007 je bilo ugotovljeno, da je 
treba policiji in organom kazenskega pregona držav članic ter Europolu z namenom v celoti 
doseči cilj izboljšanja notranje varnosti ter boja proti terori zmu v okviru njihovih nalog v 
zvezi s prepre čevanjem, odkrivanjem in preiskovanjem teroristi čnih kaznivih dejanj in drugih 
hudih kaznivih dejanj pod dolo čenimi pogoji omogo čiti dostop do sistema Eurodac. Zato je 
odbor Komisijo pozval, naj čimprej pripravi potrebne pred loge za dosego tega cilja. 
V Sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parl amentu z dne 24. novembra 2005 o izboljšani 
učinkovitosti, pove čani interoperabilnosti in sinergijah med evropskimi zbirkami podatkov na 
področju pravosodja in notranjih zadev1 je med pomanjkljivostmi navedeno tudi, da organi 
kazenskega pregona nimajo možnosti dostopa do  sistema Eurodac zarad i boja proti terorizmu 
in drugim hudim oblikam kriminala.  
Eurodac je sistem na ravni Skupnosti za pr imerjavo prstnih odtisov prosilcev za azil. 
Vzpostavljen je bil z uredbo Eurodac, ki je stopila v veljavo 15. decembra 2000, namenjen pa 
je vsem državam, ki izvajajo dublinski pravni red. Namen sistema Eurodac je omogo čiti lažjo 
uporabo dublinske uredbe2, katere cilj je vzpostavitev jasnega in u činkovitega mehanizma za 
določanje odgovornosti glede prošenj za azil, prepre čevanje iskanja najboljših pogojev za 
pridobitev azila ter zagotovitev u činkovitega dostopa do ustreznih postopkov. Ta namen je 
dosežen s sistemom za identifikacijo prstnih odtisov državljanov tretjih držav, za katere se 
uporablja uredba, pri čemer veljajo za shranjevanje, prim erjavo in izbris prstnih odtisov 
strogo dolo čena in usklajena pravila.  
Podatkovna zbirka vsebuje samo nasl ednje podatke: prstne odtise, državo članico izvora, kraj 
in datum prošnje za azil, s pol, sklicno številko iz države članice izvora, datum odvzema 
prstnih odtisov in datum, ko so bili poslani v centralno enoto. 
Čeprav države članice v povezavi s kazenskim pregonom uspešno dostopajo do prstnih 
odtisov prosilcev za azil na nacionalni ravni, se vseeno zdi, da je dostopanje do podatkovnih 
zbirk prstnih odtisov drugih držav članic težavnejše. 
Čeprav trenutno obstaja nekaj instrumentov na ravni EU, ki državam članicam omogo čajo 
pregledovanje prstnih odtisov in drugih podatk ov za kazenski pregon, ki jih imajo druge 
države članice, je bila pri čezmejni izmenjavi podatkov o prosilcih za azil ugotovljena 
strukturna vrzel na podro čju informacij in preverjanja , zaradi katere so postopki  pri takem 
sodelovanju zamudni in težavni . 
Obstoj strukturne vrzeli na podro čju informacij in preverjanja je razviden iz dejstva, da 
trenutno ni enotnega sistema, ki bi bil dost open organom kazenskega pregona in s katerim bi 
se lahko ugotovilo, katera država članica ima podatke o prosilcu za azil. Če iskanje v 
nacionalnem sistemu AFIS na podlagi Sklepa Sveta 2008/615/PNZ o poglobitvi čezmejnega 
sodelovanja, zlasti na podro čju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (Sklep k 
Prümski pogodbi) ni uspešno, to ne pomeni, da v državi članici ni podatkov. Organi 
kazenskega pregona tako ne bodo vedeli, ali so poda tki sploh na razpolago in v kateri državi 
                                                 
1 COM(2005) 597, str. 6.  
2 UL L 50, 25.2.2003, str. 1. 
 
SL 3   SL članici so na razpolago, pogosto pa tudi ne, a li se ti podatki nanašajo na isto osebo. Organi 
kazenskega pregona bodo izvedeli, ali so  podatki v podatkovni zbirki druge države članice 
šele, če bodo njihovi sodni or gani vložili zahtevo za medsebojno pravno pomo č, s katero bodo 
druge države članice zaprosili, naj v skladu s K onvencijo o medsebojni pravni pomo či v 
kazenskih zadevah3 opravijo poizvedbo v svojih podatkov nih zbirkah in pošljejo zadevne 
podatke. Okvirni sklep Sveta 2006/960/PNZ o poenostavitvi izmenjave informacij in 
obveščevalnih podatkov med organi kazenskega pregona držav članic Evropske unije (okvirni 
sklep št. 2006/960) se lahko uporabi le, če je znano, katera država članica ima informacije o 
prosilcu za azil. 
Sodelovanje ovira tudi dejstvo, da sedanji instrumenti ne omogo čajo izmenjave takih 
informacij na hiter in enostaven na čin. Če iskanje v skladu s Prümsko pogodbo ni uspešno, je 
edino, kar lahko država članica stori, da pri vseh ostalih državah članicah vloži zahtevo za 
medsebojno pravno pomo č. Brez učinkovitega na čina za ugotavljanje, al i so informacije 
dostopne v drugi državi članici, so ukrepi javnih organov predragi in preve č dolgotrajni, tako 
da resno ogrožajo izvajanje zakona. Pravo časna dostopnost informacij je še posebej 
pomembna za to, da se prepre či škoda za osebe ali stvari in pomembne infrastrukture. Hiter 
dostop je potreben tudi za to, da se prepre čijo uničevanje dokazov za huda kazniva dejanja ali 
poskusi hudih kaznivih dejanj.  
2. ANALIZA  SUBSIDIARNOSTI 
EU ima v skladu s poglavjem VI Pogodbe o Evr opski uniji o policijskem in pravosodnem 
sodelovanju v kazenskih zadevah pravico do ukrepanja na tem podro čju. Obstoje či 
instrumenti EU za policijsko sodelovanje ne nudijo dovolj možnosti za boljše sodelovanje 
med državami članicami pri posvetovanju in izmenjavi pr stnih odtisov prosilc ev za azil. Brez 
ustreznih ukrepov na ravni EU organi kazenskega pregona ne bodo mogli prese či obstoječe 
strukturne vrzeli na podro čju informacij in preverjanja.  
Čezmejni kriminal naraš ča in po poro čanju Europola predstavlja eno najresnejših groženj naši 
družbi. Brez ustreznega in u činkovitega sodelovanja med orga ni kazenskega pregona držav 
članic, vklju čno z dostopom do ustreznih informacij drugih držav članic, se bodo ti organi 
zelo težko u činkovito borili proti takemu čezmejnemu kriminalu, če sploh. Zaradi same 
narave takega kriminala morajo instrumenti na ravni EU zagotoviti podlago za sodelovanje 
med državami članicami. 
Poleg tega bodo ukrepi na ravni EU pr ipomogli k zagotavljanju usklajenih dolo čb o zaščitnih 
ukrepih na podro čju varstva podatkov, če bodo države članice same sprejemale predpise, pa 
bo težko dose či usklajene zaš čitne ukrepe.  
Čeprav morda ni veliko prosilcev za azil, ki bi bili lahko vpleteni v čezmejna teroristi čna 
kazniva dejanja ali druga huda ka zniva dejanja, morata biti že  sama resnost teh kaznivih 
dejanj ter njihov vpliv na druž bo in vsakdanje življenje zado sten razlog za ukrepe na ravni 
EU. 
                                                 
3 Akt sveta z dne 29. maja 2000 o ustanovitvi Konvencije o medsebojni pravni pomo či v kazenskih 
zadevah med državami članicami Evropske unije, v skladu s členom 34 Pogodbe o Evropski uniji (UL 
C 197, 12.7.2000, str. 1). 
 
SL 4   SL 3. CILJI  POBUDE: 
Splošna cilja sta:  
• preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje teroristi čnih kaznivih dejanj in drugih hudih 
kaznivih dejanj; 
• zaščita žrtev teroristi čnih kaznivih dejanj in dr ugih hudih kaznivih dejanj. 
Posebna cilja: 
• Povečanje varnosti v EU z omogo čanjem lažjega preverjanja istovetnosti nekaterih 
kategorij državljanov tretjih držav in premoš čanje strukturne vrzeli na podro čju informacij 
z zagotovitvijo hitrih in enostavnejših postopkov za prev erjanje istovetnosti takih oseb. 
• Lažja identifikacija žrtev z uporabo istih sredstev. 
Ob izpolnjevanju navedenih ciljev politik je  treba vedno zagotavljati  varovanje temeljnih 
pravic, zlasti pravice do azila in do va rovanja osebnih podatk ov, in sicer z dolo čitvijo pogojev 
in zaščitnih ukrepov za dostop. 
4. MOŽNE  AZILNE  POLITIKE 
4.1. Brez ukrepov na ravni EU – Ohranjanje trenutnega stanja (možna politika A) 
V okviru te možnosti ne bi bilo ukrepov na ra vni EU. Proces ugotavlj anja istovetnosti in 
preverjanja bi tako ostal dolgotra jen; postopki bi ostali nesorazm erno težavni, njihov izid pa 
bi bil negotov.  
4.2. Ureditev dostopa do sistema Euroda c zaradi kazenskega pregona (možna 
politika B) 
V skladu s to možnostjo se vzpostavlja podlaga za pogojen dostop organov kazenskega 
pregona držav članic in Europola do sistema Eurodac na podlagi spremembe uredbe Eurodac 
ter z ureditvijo dejanskega dostopa do ose bnih podatkov iz sistema Eurodac in njihove 
uporabe v spremljevalnem predlogu sklepa Sveta.  Pri zadetku se izpiše jo podatki iz sistema 
Eurodac. Predlog sklepa Sveta ne bo urejal  zahtev za dodatne podatk e po ponujenem zadetku, 
pač pa bodo te zajete v veljavnih instrume ntih, kot sta okvirni sklep št. 2006/960 in 
medsebojna pravna pomo č.  
Obstajata dve podmožnosti: (i) iskanje v sistemu Eurodac samo na podlagi prstnih odtisov ali 
(ii) iskanje na podlagi prstnih odtisov in sled i prstnih odtisov. Trenutno sistem Eurodac ne 
dopušča iskanja na podlagi sledi prstnih odtisov, ta ko da bo treba to možnost dodati. Vendar je 
iskanje na podlagi sledi prstnih odtisov klju čnega pomena za kazenski pregon, saj je na 
prizoriščih kaznivih dejanj ponavadi mogo če odvzeti le sledi prstnih odtisov. 
4.3. Ureditev dostopa do sistema Eurodac za radi kazenskega pregona in izmenjave 
dodatnih informacij o prosilcih za azil (možna politika C) 
V skladu s to možnostjo se vzpostavlja podlaga za pogojen dostop organov kazenskega 
pregona držav članic in Europola do sistema Eurodac na podlagi spremembe uredbe Eurodac 
 
SL 5   SL in z ureditvijo dejanskega dostopa do osebni h podatkov iz sistema Eurodac in njihove uporabe 
v spremljevalnem predlogu sklepa Sveta. Pri zad etku se izpišejo podatki iz sistema Eurodac. S 
predlogom bi se vzpostavil tudi pose ben proces, po katerem bi lahko država članica, ki iš če 
informacije, po zadetku od države članice, iz katere izvirajo podatki, zahtevala dodatne 
informacije o prosilcu za azil, kateremu pripadaj o prstni odtisi, namesto da bi za tako zahtevo 
uporabila obstoje če instrumente, kot pri možnosti B.  
Tako kot pri možni politiki B obstajata dve podmož nosti: (i) iskanje v sist emu Eurodac samo na 
podlagi prstnih odtisov ali (ii) iskanje na podl agi prstnih odtisov in sledi prstnih odtisov. 
4.4. Ureditev dostopa do nacionalnih podatk ov o prosilcih za azil zaradi kazenskega 
pregona (možna politika D) 
S to možno politiko bi se ustvarila d ecentralizirana mreža, ki bi vsaki državi članici 
omogočila avtomati čno iskanje s nacionalnih podatkovnih zb irkah o prosilcih za azil v vseh 
drugih državah članicah. Države članice morajo zagotoviti lo čene nacionalne podatkovne 
zbirke, ki se bodo uporabljale samo za kazenski pregon, ter lo čen mehanizem za povezovanje 
podatkovnih zbirk vseh držav članic v mrežo.  Ta nova mreža bi vsebov ala iste podatke kot 
sistem Eurodac, imela pa bi tudi iste funkc ije. Ta model bi bil podoben modelu zadetek/ni 
zadetka iz Sklepa k Prümski pogodbi. Do stop do dodatnih informacij bi bil mogo č na podlagi 
posebnih dolo čb iz uredbe Eurodac ali z uporabo obstoje čih instrumentov.  
Stroški te možne politike bi bili nesorazmer ni. Potrebna bi bila vzpostavitev posebne 
podatkovne zbirke v vsaki državi članici ter zapletene mreže, ki bi povezovala podatkovne 
zbirke teh držav članic. Ne zdi se potrebno ali primer no, da bi ustvarjali popolnoma novo 
zapleteno arhitekturo samo za to, da bi organom kazenskega pregona omogo čili iskanje 
informacij, ki so že v obstoje či podatkovni zbirki. Zato ta mož nost ne velja za sorazmerno in 
se na tej to čki ne sprejme. 
5. OCENA  UČINKOV 
Učinki predlaganih možnih politik se ocenjujejo v skladu z naslednjimi merili: 
– Povečevanje varnosti v EU z omogo čanjem lažjega ugotavljanja istovetnosti nekaterih 
kategorij državljanov tretjih držav ter premoš čanje strukturne vrzeli na podro čju 
informacij.  
– Povečanje varnosti v EU in omogo čanje lažje identifikacije žrtev z zagotavljanjem hitrih in 
enostavnejših postopkov za pr everjanje istovetnosti. 
– Učinki na podro čju temeljnih pravic, u činek na pravico do azila in do varstva osebnih 
podatkov. 
– Stroški izvajanja za up ravne organe držav članic. 
– Proračun EU. 
Možni politiki B in C bi imeli enakovreden pozitiven u činek na pove čanje varnosti v EU in 
enak učinek na temeljne pravice. Vendar se ti dve mo žnosti razlikujeta glede na stroške, ki bi 
jih imeli upravni organi držav članic z izvajanjem, dražja je mo žnost C. Možna politika C bi 
vključevala dodatne stroške za vzpostavitev nove upravne in tehni čne arhitekture za 
 
SL 6   SL izmenjavo dodatnih informacij.  Ti stroški so lahko visoki, saj morajo države članice 
zagotoviti razpoložljivost dodatnih informacij v dolo čenem roku. Prav tako bo treba 
zagotoviti pravo časno dostopnost v nujnih primerih.  
6. PRIMERJAVA  MOŽNOSTI 
Možnost neukrepanja ne pomeni izboljšanja var nosti v EU. Z ohranjanjem  trenutnega stanja 
organi kazenskega pregona še naprej ne  bodo mogli vedeti, al i so podatki o dolo čenem 
prstnem odtisu sploh na razpolago, in če so, v kateri državi članici, ter ali se  podatki nanašajo 
na isto osebo, prav tako pa tudi ne bodo mogli pridobiti teh podatkov. Druga možnost, 
zahteva po hipoteti čni medsebojni pravni pomo či vseh držav članic, je preve č dolgotrajna in 
težavna, da bi bila lahko realisti čna.  
Možni politiki B in C, s katerima bi se uvedli potrebni predlogi za omogo čanje dostopa do 
sistema Eurodac za organe kazenskega pregona imata jasno prednost, da pomagata pri povečevanju varnosti v EU z omogo čanjem lažjega preverjanja istovetnosti nekaterih 
državljanov tretjih držav in premoš čanja strukturne vrzeli na podro čju informacij, 
zagotavljanjem hitrih in enos tavnejših postopkov za preverjanj e istovetnosti takih oseb ter 
zagotavljanjem možnosti za iskanje v sistemu Eu rodac na podlagi sled i prstnih odtisov.  
Čeprav bi se cilji u činkoviteje dosegli z možno politiko C, velja, da bi bili stroški za izvajanje 
možne politike C višji od stroškov izvajanja možne politike B. Prav tako trenutno ni č ne kaže, 
da za izmenjavo dodatnih informacij ne bi zadostoval okvirni sklep št. 2006/960.  
Možna politika B bi prav tako omogo čila lažjo izmenjavo dodatnih informacij, ob tem pa bi 
spoštovala obstoje če izjeme in pogoje v zvezi s splošno izmenjavo informacij o kazenskem 
pregonu. Ne zdi se potrebno dolo čiti posebnih pravil za ured itev izmenjave informacij o 
prosilcih za azil. Poleg tega se ne zdi potrebno za vzpostavitev nove  (dražje) organizacijske in 
tehnične arhitekture za izmenjavo dodatnih informacij, saj so obstoje či sistemi primerni in 
ustrezajo temu namenu. Ta mo žna politika je najboljša. 
V okviru te možne politike je možnih ve č podmožnosti. Izbira med temi podmožnostmi je 
prepuščena nosilcem politi čnega odlo čanja in ni dolo čena v tej oceni u činka.  
Ena od teh podmožnosti se nanaša na podro čje uporabe instrumenta. Podro čje uporabe bi se 
omejilo na prepre čevanje, odkrivanje in preiskovanje teroristi čnih kaznivih dejanj in drugih 
hudih kaznivih dejanj. Pojem „huda kazniva deja nja“ bi se lahko nanašal na: (i) seznam hudih 
kaznivih dejanj, kot so opred eljena v okvirnem sklepu o evr opskem nalogu za prijetje glede 
na preferenco držav članic, (ii) krajši seznam kaznivih de janj, ki bi bil sprejet posebej za ta 
instrument in bi izklju čeval kazniva dejanja, ki bi se lahko nanašala na prosilce za azil, na 
primer nezakonit vstop v državo, glede na preferenco strokovnjakov za državljanske 
svoboščine, ali (iii) seznam kaznivih dejanj evr opskega naloga za prijetje z nekaterimi 
posebnimi jamstvi za kazniva dejanja, ki se  nanašajo posebej na prosilce za azil.  
Druga podmožnost bi se lahko nanašala na vr sto javnih organov, ki bi imeli dostop do 
podatkov iz sistema Eurodac. To bi mo rali biti organi, ki so odgovorni za prepre čevanje, 
odkrivanje in preiskovanje teroristi čnih kaznivih dejanj in hudi h kaznivih dejanj. Imenovanje 
teh organov bi bilo lahko (i) prepuš čeno državam članicam ali (ii) o dvisno od odobritve s 
strani Komisije. V drugem primeru bi morale države članice obvestiti Komisijo.  
 
SL 7   SL Tretja skupina podmožnosti se nana ša na trajanje instrumenta. Glavna razlika med temi tremi 
podmožnostmi je v tem, ali vklju čujejo rok (klavzulo o pren ehanju veljavnosti), in če ga, v 
njegovem trajanju.  
7. NADZOR  IN VREDNOTENJE 
Vsaka država članica bo vsako leto ocenila u činkovitost iskanja po sist emu Eurodac, Komisija 
pa bo pet let po za četku njegovega delovanja preverila, kako deluje, in o tem predložila 
poročilo Svetu.