EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 14.10.2022 COM(2022) 525 final 2022/0325(NLE) Predlog UREDBA SVETA o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2023 za nekatere staleže in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v Sredozemskem in Črnem morju, ter spremembi Uredbe Sveta (EU) 2022/110 glede določitve ribolovnih možnosti za leto 2022, ki se uporabljajo v Sredozemskem in Črnem morju



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA •Razlogi za predlog in njegovi cilji Cilj Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o skupni ribiški politiki (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba o SRP) je zagotoviti, da se živi vodni viri izkoriščajo v skladu s trajnostnimi gospodarskimi, okoljskimi in socialnimi pogoji. Pomembno orodje za dosego tega cilja je letno določanje ribolovnih možnosti. Vse uredbe o določitvi ribolovnih možnosti morajo omejevati ulov staležev rib na ravneh, skladnih s splošnimi cilji skupne ribiške politike (SRP). Cilj tega predloga je določiti ribolovne možnosti za nekatere staleže in skupine staležev v Sredozemskem in Črnem morju. Predlog v skladu z večletnim načrtom za pridnene staleže v zahodnem Sredozemskem morju vključuje določitev ribolovnih možnosti za zadevne države članice (Španija, Francija in Italija), izraženih kot največji dovoljeni ribolovni napor in največja omejitev ulova za kozice. Poleg tega so v njem določene ribolovne možnosti v skladu s sporazumi, sklenjenimi v okviru Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju (GFCM), regionalne organizacije za upravljanje ribištva, ki je pristojna za ohranjanje in upravljanje živih morskih virov v Sredozemskem in Črnem morju. Evropska unija je članica GFCM skupaj z Bolgarijo, Ciprom, Francijo, Grčijo, Hrvaško, Italijo, Malto, Romunijo, Slovenijo in Španijo. Ukrepi, sprejeti v okviru GFCM, so za njene članice zavezujoči. V predlogu je določena tudi avtonomna kvota za papalino v Črnem morju, da se ne bi povečala trenutna stopnja ribolovne umrljivosti. Poleg tega naj bi se v pravo Unije prenesli celotni dovoljeni ulov (TAC) in kvote za romba, kot jih je določila GFCM. Končni cilj predloga je pripeljati staleže na ravni, ki lahko zagotovijo največji trajnostni donos, in jih na teh ravneh tudi obdržati. Namen večletnega načrta za pridnene staleže v zahodnem Sredozemlju je postopoma in z rastočim ritmom po možnosti do leta 2020, najpozneje pa do 1. januarja 2025, doseči ribolovno umrljivost na ravni največjega trajnostnega donosa. •Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike Predlagani ukrepi so zasnovani v skladu s cilji in pravili SRP. •Skladnost z drugimi politikami Unije Predlagani ukrepi so skladni s politiko Unije na področju trajnostnega razvoja. 2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST •Pravna podlaga Pravna podlaga tega predloga je člen (43)3 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). •Subsidiarnost (za neizključno pristojnost) Predlog spada pod izključno pristojnost Unije iz člena 3(1)(d) PDEU. Načelo subsidiarnosti se zato ne uporablja.

•Sorazmernost Predlog je v skladu z načelom sorazmernosti, saj je SRP skupna politika, tako da je vsak regionalni morski bazen EU (npr. Baltsko morje, Sredozemlje) predmet uredbe o ribolovnih možnostih, s katero se zagotavljajo enaki konkurenčni pogoji pri izvajanju SRP. Svet mora v skladu s členom 43(3) PDEU sprejeti ukrepe o določitvi in dodelitvi ribolovnih možnosti. Predlog vključuje dodelitve ribolovnih možnosti državam članicam. Države članice lahko te ribolovne možnosti v skladu s členoma 16 in 17 osnovne uredbe o SRP po lastni presoji dodelijo plovilom, ki plujejo pod njihovo zastavo. Zato imajo široko diskrecijsko pravico pri odločitvah v zvezi z izkoriščanjem možnosti v skladu s svojimi družbenimi in gospodarskimi modeli. Ta predlog za države članice nima novih finančnih posledic. •Izbira instrumenta Predlagani instrument je uredba Sveta. To je predlog za upravljanje ribolova na podlagi člena 43(3) PDEU in v skladu s členom 16 osnovne uredbe o SRP. 3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z DELEŽNIKI IN OCEN UČINKA •Naknadne ocene/preverjanja primernosti obstoječe zakonodaje Ni relevantno. •Posvetovanja z deležniki Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi so potekala v okviru Sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu Za bolj trajnostni ribolov v EU: trenutno stanje in usmeritve za leto 2023. •Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj Ocena stanja staležev v Sredozemskem in Črnem morju temelji na najnovejšem delu Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora za ribištvo in Znanstvenega svetovalnega odbora GFCM za ribištvo. •Ocena učinka Področje uporabe uredb o ribolovnih možnostih je omejeno s členom 43(3) PDEU. Z večletnim načrtom za pridneni ribolov v zahodnem Sredozemlju je bila uvedena ureditev ribolovnega napora, namenjena reševanju problema prelova pri pridnenem ribolovu v zahodnem Sredozemlju. Poleg tega člen 7(3)(b) večletnega načrta določa, da se lahko za dosego vrednosti ocenjene ribolovne umrljivosti, ki z določenim ribolovnim vzorcem in v trenutnih okoljskih razmerah daje dolgoročno največji trajnostni donos (Fmsy), do 1. januarja 2025 poleg zmanjšanja ribolovnega napora uporabijo vsi ustrezni tehničnimi ali drugi ohranitvenimi ukrepi, sprejeti v skladu s pravom Unije. Na podlagi znanstvenega mnenja je bila z Uredbo Sveta (EU) 2022/110 (uredba o ribolovnih možnostih za leto 2022) uvedena ureditev ribolovnega napora za plovila s parangali in omejitev ulova za kozice. Kar zadeva ribolovne možnosti, ki jih je GFCM določila v Sredozemskem in Črnem morju, je v tem predlogu predvideno predvsem izvajanje mednarodno dogovorjenih ukrepov. Morebitni elementi, ki so pomembni za oceno možnih učinkov ribolovnih možnosti, se obravnavajo v fazi priprav na mednarodna pogajanja, v okviru katerih se Unija s tretjimi stranmi dogovori o ribolovnih možnostih, in vodenja teh pogajanj. Predlog ne odraža le kratkoročnih pomislekov, temveč tudi dolgoročni pristop, s katerim se ribolovni napor postopno prilagaja trajnostnim ravnem na dolgi rok. •Primernost in poenostavitev ureditve

Ni relevantno. •Temeljne pravice Ni relevantno. 4.PRORAČUNSKE POSLEDICE Predlog nima proračunskih posledic. 5.DRUGI ELEMENTI •Načrti za izvedbo ter ureditev spremljanja, ocenjevanja in poročanja Ta predlog se bo izvajal v skladu s pravili SRP. Spremljanje in skladnost s pravili se bosta zagotavljala v skladu z Uredbo (ES) št. 1224/2009. •Obrazložitveni dokumenti (za direktive) Ni relevantno. •Podrobna pojasnitev posameznih določb predloga V predlogu so določene ribolovne možnosti za leto 2023 za nekatere staleže ali skupine staležev v Sredozemskem in Črnem morju, zlasti: A. Izvajanje večletnega načrta upravljanja za zahodno Sredozemlje Na podlagi večletnega načrta za pridneni ribolov v zahodnem Sredozemlju Svet določi največji dovoljeni ribolovni napor za plovila z vlečnimi mrežami, ki izkoriščajo pridnene staleže v zahodnem Sredozemlju, za vsako skupino ribolovnega napora posamezne države članice in za skupine staležev iz Priloge I k načrtu. STECF in Znanstveni svetovalni odbor GFCM sta leta 2021 v znanstvenem mnenju priporočila, da je treba za dosego največjega trajnostnega donosa za pridnene staleže v zahodnem Sredozemlju hitro ukrepati in dejansko zmanjšati ribolovno umrljivosti. Staleža osliča in dolgoostne rdeče kozice sta prekomerno izkoriščena v tolikšni meri, da ju je odbor STECF iz previdnosti obravnaval na ravni pod Blim, tj. mejno referenčno točko, ki je izražena kot biomasa drstitvenega staleža in izhaja iz najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja, zlasti mnenja odbora STECF ali podobnega neodvisnega znanstvenega organa, priznanega na ravni Unije ali mednarodni ravni, pod katero je lahko sposobnost razmnoževanja zmanjšana. Odbor STECF (STECF-21-13 in PLEN-21-03) je menil, da je treba za nujno zmanjšanje ribolovne umrljivosti, zlasti pri staležih osliča in dolgoostnih rdečih kozic, uporabiti celosten pristop, ki bo združeval ukrepe ribolovnega napora za plovila z vlečnimi mrežami in plovila s parangali ter omejitve ulova za dolgoostne rdeče kozice. Ta pristop je bil uveden z uredbo o ribolovnih možnostih za leto 2022 in Komisija predlaga, naj se v letu 2023 še naprej izvaja. Ta predlog vključuje vrsto zaznamkov „pro memoria“ (pm) za raven ribolovnega napora in raven ulova, ki se bosta dokončno določili, ko bo na voljo mnenje odbora STECF. Da bi spodbudili uporabo selektivnega orodja in določili območja dejanskega zaprtja za ribolov in tako zaščitili mladice in drsnice, je bil z uredbo o ribolovnih možnostih za leto 2022 vzpostavljen tudi mehanizem nadomestil v ureditvi ribolovnega napora za plovila z vlečnimi mrežami in Komisija predlaga, naj se ta mehanizem v letu 2023 še naprej izvaja. Komisija na podlagi izkušenj v prvem letu uporabe tega mehanizma meni, da je treba pojasniti, kako bi ga bilo treba izvajati retroaktivno za leto 2022. Komisija predlaga tudi dodelitev pm % ribolovnih dni v skladu z znanstvenim mnenjem za leto 2023. B. Ukrepi GFCM, ki se uporabljajo v Sredozemskem morju, med drugim:

– omejitve ulova in omejitve števila dovoljenj za nabiranje rdeče korale v celotnem Sredozemskem morju (geografska podobmočja 1–27); – omejitve števila ribolovnih dovoljenj za delfinko v celotnem Sredozemskem morju (geografska podobmočja 1–27); – ukrepi za male pelagične staleže v okviru večletnega načrta upravljanja za male pelagične vrste, sprejetega leta 2021, v Jadranskem morju (geografski podobmočji 17 in 18). Komisija predlaga, naj se v letu 2023 še naprej izvajajo določbe navedenega načrta, ki temelji na dvostopenjskem pristopu s prehodnim obdobjem in dolgoročnimi ukrepi. Leto 2023 je drugo leto prehodnega obdobja in Komisija predlaga nadaljnje izvajanje omejitev ulova s prehodnim notranjim deležem med Italijo in Hrvaško ter prehodno rezervo za Slovenijo, pa tudi zgornjo mejo zmogljivosti ladjevja za plovila z zaporno plavarico in plovila s pelagično vlečno mrežo, s katerimi se lovijo mali pelagični staleži. Ta zgornja meja zmogljivosti bi morala biti enaka kot v uredbi o ribolovnih možnostih za leto 2022 in temeljiti na zmogljivostih, sporočenih GFCM leta 2014. – Ukrepi za pridnene staleže v okviru večletnega načrta v Jadranskem morju (geografski podobmočji 17 in 18): GFCM naj bi na 45. letnem zasedanju novembra 2022 sprejela novo priporočilo o zmanjšanju ribolovnega napora za leto 2023 za plovila z vlečno mrežo s širilkami in plovila z vlečno mrežo z gredjo. Tako se bo po letnem zasedanju GFCM predlog posodobil z neuradnim dokumentom, v katerem bodo navedene ravni zmanjšanja. Največja zmogljivost flote iz uredbe o ribolovnih možnostih za leto 2022 bi morala ostati v veljavi leta 2023. Predlog vključuje vrsto prostornikov za staleže, za katere prehodni ukrepi GFCM prenehajo veljati konec leta 2022 in za katere naj bi GFCM na 45. letnem zasedanju novembra 2022 sprejela nove ukrepe. – Ukrepi za upravljanje orjaške rdeče kozice ter rdeče-modre kozice v Sicilski ožini (geografska podobmočja 12–16), Jonskem morju (geografska podobmočja 19–21) in Levantskem morju (geografska podobmočja 24–27). – Ukrepi za okatega ribona v Alboranskem morju (geografska podobmočja 1–3); C. Ukrepi GFCM, ki veljajo za Črno morje, med drugim: – avtonomna kvota za papalino, ki temelji na znanstvenem mnenju; – celotni dovoljeni ulov (TAC) in dodelitev kvot za romba v okviru večletnega načrta upravljanja za ribolov romba v skladu s Priporočilom GFCM/43/2019/3 (geografsko podobmočje 29). Kar zadeva ravni TAC in kvot za romba, bo predlog Komisije posodobljen po 45. letnem zasedanju GFCM novembra 2022. Priporočila GFCM do leta 2017 so se prenesla v pravo EU z Uredbo (EU) št. 1343/2011 (kakor je bila spremenjena), poleg tega je Komisija za izvajanje priporočil, ki jih je leta 2018 in 2019 sprejela GDCM, sprejela predlog (COM(2021) 434 final). Ukrepi, ki so funkcionalno povezani z ribolovnimi možnostmi, kot je prepoved ribolova v času drstenja, so del tega predloga, saj brez teh obdobij prepovedi (na primer prepovedi ribolova romba v Črnem morju) ribolovnih možnosti ni mogoče določiti na enaki ravni. Trajanje prepovedi se lahko razlikuje, odvisno od stanja staleža, ocenjenega na podlagi znanstvenega mnenja.

2022/0325 (NLE) Predlog UREDBA SVETA o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2023 za nekatere staleže in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v Sredozemskem in Črnem morju, ter spremembi Uredbe Sveta (EU) 2022/110 glede določitve ribolovnih možnosti za leto 2022, ki se uporabljajo v Sredozemskem in Črnem morju SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(3) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, ob upoštevanju naslednjega: (1)Člen 6 Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta določa, da je treba sprejeti ohranitvene ukrepe ob upoštevanju razpoložljivih znanstvenih, tehničnih in gospodarskih mnenj, kar vključuje, če je ustrezno, priporočila, ki jih pripravi Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo, mnenja svetovalnih svetov, ustanovljenih za zadevna geografska območja ali področja pristojnosti, ter skupna priporočila držav članic. (2) Svet mora sprejeti ukrepe za določitev in dodelitev ribolovnih možnosti, po potrebi vključno z nekaterimi pogoji, ki so funkcionalno povezani s temi ribolovnimi možnostmi. Na podlagi člena 16(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 se ribolovne možnosti državam članicam dodelijo tako, da zagotavljajo relativno stabilnost ribolovnih dejavnosti vsake države članice za vsak stalež rib ali ribištvo. (3)V členu 2 Uredbe (EU) št. 1380/2013 je določeno, da je cilj skupne ribiške politike (SRP) doseči stopnjo izkoriščanja največjega trajnostnega donosa (MSY) do leta 2015, kjer je to mogoče, za vse staleže pa postopoma, vendar najpozneje do leta 2020. Cilj prehodnega obdobja do leta 2020 je bil, da se doseganje MSY za vse staleže uravnovesi z morebitnimi socialno-ekonomskimi posledicami možnih prilagoditev s tem povezanih ribolovnih možnosti. (4)V skladu z Uredbo (EU) št. 1380/2013 bi bilo treba torej celotne dovoljene ulove (TAC) določiti na podlagi razpoložljivega znanstvenega mnenja, pri čemer bi bilo treba upoštevati biološke in socialno-ekonomske vidike ob zagotavljanju pravične obravnave med ribiškimi sektorji ter upoštevati mnenja, izražena med posvetovanjem z deležniki. (5)Na podlagi člena 16(4) Uredbe (EU) št. 1380/2013 bi bilo treba ribolovne možnosti za staleže, za katere veljajo posebni večletni načrti, določiti v skladu s pravili iz teh načrtov. (6)Večletni načrt za ribolov, ki izkorišča pridnene staleže v zahodnem Sredozemskem morju, je bil določen z Uredbo (EU) 2019/1022 Evropskega parlamenta in Sveta, veljati pa je začel 16. julija 2019 (v nadaljnjem besedilu: načrt). Cilj načrta je doseči in ohraniti največji trajnostni donos za ciljne staleže in zagotoviti, da se pri izkoriščanju živih morskih bioloških virov populacije lovljenih vrst obnavljajo in ohranjajo nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos. (7)V skladu s členom 4(1) Uredbe (EU) 2019/1022 bi bilo treba ribolovne možnosti za staleže iz člena 1 navedene uredbe določiti tako, da se postopoma, po možnosti do leta 2020, in najpozneje do 1. januarja 2025 doseže ribolovna umrljivost na ravni največjega trajnostnega donosa. Ribolovne možnosti bi morale biti izražene kot največji dovoljeni ribolovni napor za plovila z vlečnimi mrežami in plovila s parangali in določene v skladu z ureditvijo ribolovnega napora iz člena 7 načrta ter kot največje omejitve ulova za rdeče-modro kozico (Aristeus antennatus) in orjaško rdečo kozico (Aristaeomorpha foliacea) v globokih vodah v skladu z znanstvenim mnenjem. (8)[prostornik: obrazložitev znanstvenega mnenja] Na podlagi tega mnenja bi bilo treba največji dovoljeni ribolovni napor za plovila z vlečnimi mrežami v zahodnem Sredozemskem morju za leto 2023 v skladu s členom 7(3)(b) zmanjšati za pm % v primerjavi z referenčno vrednostjo med letoma 2015 in 2017, odbito od največjega dovoljenega ribolovnega napora, določenega za leto 2022 z Uredbo Sveta (EU) 2022/110. (9)Odbor STECF je leta 2021 menil, da so za doseganje ciljev največjega trajnostnega donosa za staleže rib v zahodnem Sredozemskem morju potrebni nadaljnji hitri ukrepi, zlasti za ohranjanje nadzora nad ribolovno umrljivostjo pri ribolovu s pridnenimi parangali. Na podlagi tega mnenja je v Prilogi III Uredbe Sveta (EU) 2022/110 določen največji dovoljeni ribolovni napor plovil s parangali v skladu s členom 7(5) načrta, ki temelji na ribolovnem naporu, izraženim kot število ribolovnih dni med 1. januarjem 2015 in 31. decembrom 2017. (10) [prostornik: najboljše razpoložljivo znanstveno mnenje]. Na podlagi tega mnenja bi bilo treba največji dovoljeni ribolovni napor plovil s parangali za leto 2023 zmanjšati za pm % v primerjavi z referenčno vrednostjo med letoma 2015 in 2017, odbito od največjega dovoljenega ribolovnega napora, določenega za leto 2022 z Uredbo Sveta (EU) 2022/110. Ta največji dovoljeni ribolovni napor za plovila s parangali ne bi smel vplivati na največji dovoljeni ribolovni napor, ki se določi za leto 2024. (11)STECF je leta 2021 menil, da bi se morala ribolovna umrljivost rdeče-modre kozice na geografskih podobmočjih 1, 5, 6 in 7 ter 8, 9, 10 in 11 znatno zmanjšati, da bi najpozneje do leta 2025 dosegli največji trajnostni donos. Znanstveni svetovalni odbor za ribištvo, ki deluje v okviru Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju (GFCM), je izdal podobno mnenje za ribolovno umrljivost rdeče-modre kozice na geografskem podobmočju 2. Poleg tega je STECF ocenil, da se biomasa rdeče-modre kozice zmanjšuje. Na podlagi tega mnenja so bile z Uredbo Sveta (EU) 2022/110 za leto 2022 določene največje omejitve ulova za rdeče-modro kozico na geografskih podobmočjih 1, 5, 6 in 7 ter geografskih podobmočjih 8, 9, 10 in11. (12) [prostornik: najboljše razpoložljivo znanstveno mnenje] Za leto 2023 bi morale torej največje omejitve ulova za rdeče-modro kozico na geografskih podobmočjih 1, 2, 5, 6 in 7 znašati pm %, na geografskih podobmočjih 8, 9, 10 in 11 pa pm %.

(13)STECF je leta 2021 menil, da se biomasa orjaške rdeče kozice na geografskih podobmočjih 8, 9, 10 in 11 zmanjšuje. Na podlagi tega mnenja so bile z Uredbo Sveta (EU) 2022/110 za leto 2022 določene največje omejitve ulova za orjaško rdečo kozico na geografskih podobmočjih 8, 9, 10 in 11. (14)[prostornik: končno mnenje STECF, ki je v pripravi] Zato bi morale največje omejitve ulova za orjaško rdečo kozico na geografskih podobmočjih 8, 9, 10 in 11 za leto 2023 znašati pm %. (15)GFCM je na 43. letnem zasedanju leta 2019 sprejela Priporočilo GFCM/43/2019/5 o večletnem načrtu upravljanja za trajnostni pridneni ribolov v Jadranskem morju (geografski podobmočji GFCM 17 in 18), s katerim sta bili za nekatere pridnene staleže uvedeni ureditev ribolovnega napora in zgornja meja zmogljivosti flote. Te ukrepe bi bilo treba prenesti v pravo Unije. (16)GFCM je na 44. letnem zasedanju leta 2021 sprejela Priporočilo GFCM/44/2021/1 o določitvi ureditve ribolovnega napora za ključne pridnene staleže v Jadranskem morju (geografski podobmočji GFCM 17 in 18), s katerim je bilo za nekatere pridnene staleže uvedeno največje dovoljeno število ribolovnih dni glede na vrsto vlečnih mrež in segment flote. Te ukrepe bi bilo treba prenesti v pravo Unije. (17)GFCM je na 44. letnem zasedanju leta 2021 sprejela Priporočilo GFCM/44/2021/20 o večletnem načrtu upravljanja za trajnostno izkoriščanje malih pelagičnih staležev v Jadranskem morju (geografski podobmočji GFCM 17 in 18), s katerim sta bili uvedeni največja stopnja ulova in zadevna zgornja meja zmogljivosti flote za plovila z zaporno plavarico in plovila z vlečnimi mrežami, z odstopanjem za nacionalne flote z manj kot desetimi plovili z zaporno plavarico in/ali plovili z vlečnimi mrežami, ki dejavno lovijo male pelagične vrste. Te ukrepe bi bilo treba prenesti v pravo Unije. (18)Ob upoštevanju posebnosti slovenske flote in njenega zanemarljivega vpliva na staleže malih pelagičnih in pridnenih vrst je primerno ohraniti obstoječe ribolovne vzorce ter slovenski floti omogočiti dostop do minimalne količine malih pelagičnih vrst in dodelitve minimalnega napora za pridnene staleže. (19)GFCM je na 43. letnem zasedanju leta 2019 sprejela Priporočilo GFCM/43/2019/4 o načrtu upravljanja za trajnostno izkoriščanje rdeče korale (Corallium rubrum) v Sredozemskem morju (geografska podobmočja GFCM 1–27), s katerim so bile uvedene zamrznitev ribolovnega napora, izražena v največjem številu dovoljenj za ribolov, in omejitve ulova za rdečo koralo. Te ukrepe bi bilo treba prenesti v pravo Unije. (20)GFCM je na 44. letnem zasedanju leta 2021 sprejela Priporočilo GFCM/44/2021/11 o ukrepih upravljanja za uporabo zasidranih naprav za zbiranje rib pri ribolovu delfinke v Sredozemskem morju, s katerim je spremenila Priporočilo GFCM/43/2019/1 (geografska podobmočja GFCM 1–27). S priporočilom iz leta 2019 je bila uvedena zamrznitev ribolovnega napora, izraženega v največjem številu ribiških plovil, ki lovijo delfinke, s priporočilom iz leta 2021 pa so bili ti ukrepi podaljšani do konca leta 2023. Te ukrepe bi bilo treba prenesti v pravo Unije. (21) [prostornik: novi ukrepi za dolgoostne rdeče kozice v Sicilski ožini] (22)[prostornik: novi ukrepi za dolgoostne rdeče kozice v Jonskem morju] (23)[prostornik: novi ukrepi za dolgoostne rdeče kozice v Levantskem morju] (24)[prostornik: novi ukrepi za okatega ribona v Alboranskem morju] GFCM je na 43. letnem zasedanju leta 2019 sprejela Priporočilo GFCM/43/2019/3 o spremembi Priporočila GFCM/41/2017/4 o večletnem načrtu upravljanja za ribolov romba v Črnem morju (geografsko podobmočje GFMC 29). S Priporočilom GFCM/43/2019/3 so bili uvedeni posodobljen regionalni TAC in sistem za dodeljevanje kvot za romba ter nadaljnji ohranitveni ukrepi, zlasti dvomesečno obdobje prepovedi ribolova in omejitev ribolovnih dni na 180 dni na leto. Ti dodatni ohranitveni ukrepi so funkcionalno povezani z ribolovnimi možnostmi, saj bi bilo treba brez teh ukrepov zmanjšati TAC za romba, da se zagotovi njegova obnova. Te ukrepe bi bilo treba prenesti v pravo Unije. (26)[prostornik: sklep o podaljšanju kvot za romba] (27)[prostornik: sklep o prenosu kvot za romba] (28)V skladu z znanstvenim mnenjem delovne skupine GFCM za Črno morje je treba ohraniti trenutno stopnjo ribolovne umrljivosti, da se zagotovi trajnost staleža papaline v Črnem morju. Zato je primerno še naprej določati avtonomno kvoto za navedeni stalež. (29)Uporabo ribolovnih možnosti, ki so na voljo ribiškim plovilom Unije in so določene v tej uredbi, ureja Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009, zlasti člena 33 in 34 navedene uredbe o evidentiranju ulova in ribolovnega napora ter sporočanju podatkov o izčrpanju ribolovnih možnosti. Zato je treba določiti kode, ki jih države članice uporabljajo pri pošiljanju podatkov Komisiji v zvezi z iztovarjanjem staležev, ki jih ureja ta uredba. (30)Da bi se izognili prekinitvi ribolovnih dejavnosti in bi ribičem Unije zagotovili preživetje, bi bilo treba to uredbo uporabljati od 1. januarja 2023. Ta uredba bi morala začeti veljati takoj po objavi, da bi se lahko začela hitro izvajati. (31)Da bi spodbudili uporabo selektivnega orodja in določili območja dejanskega zaprtja za ribolov in tako zaščitili mladice in drsnice, je bil z Uredbo Sveta (EU) 2022/110 vzpostavljen mehanizem nadomestil v ureditvi ribolovnega napora za plovila z vlečnimi mrežami. Ker se za zaščito mladic v znanstvenem mnenju še naprej priporočajo nadaljnje izboljšanje selektivnosti in območja dejanskega zaprtja za ribolov, bi se moral navedeni mehanizem nadaljevati tudi v letu 2023. Komisija na podlagi izkušenj iz prvega leta uporabe meni, da je treba za zagotovitev popolne učinkovitosti sistema nadomestil pojasniti, kako naj se mehanizem izvaja retroaktivno od 1. januarja 2022, ko je začela veljati Uredba (EU) 2022/110. Na podlagi znanstvenega mnenja za leto 2023 je treba dodeliti pm % ribolovnih dni. Uredbo (EU) 2022/110 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. (32)Ribolovne možnosti bi bilo treba uporabljati ob doslednem spoštovanju prava Unije –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO: NASLOV I

SPLOŠNE DOLOČBE Člen 1 Predmet urejanja Ta uredba določa ribolovne možnosti za leto 2023 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki so na voljo v Sredozemskem in Črnem morju Člen 2

Področje uporabe 1.Ta uredba se uporablja za ribiška plovila Unije, ki lovijo v Sredozemskem in Črnem morju in izkoriščajo naslednje staleže: (a)rdeče korale (Corallium rubrun) in delfinke (Coryphaena hippurus) v Sredozemskem morju, kot je opredeljeno v členu 4(b); (b)rdeče-modre kozice (Aristeus antennatus), dolgoostne rdeče kozice (Parapenaeus longirostris), orjaške rdeče kozice (Aristaeomorpha foliacea), osliča (Merluccius merluccius), škampa (Nephrops norvegicus) in bradača (Mullus barbatus) v zahodnem Sredozemskem morju, kot je opredeljeno v členu 4(c); (c)sardona (Engraulis encrasicolus) in sardele (Sardina pilchardus) v Jadranskem morju, kot je opredeljeno v členu 4(d); (d)osliča (Merluccius merluccius), škampa (Nephrops norvegicus), morskega lista (Solea solea), dolgoostne rdeče kozice (Parapenaeus longirostris) in bradača (Mullus barbatus) v Jadranskem morju, kot je opredeljeno v členu 4(d); (e)orjaške rdeče kozice (Aristaeomorpha foliacea) in rdeče-modre kozice (Aristeus antennatus) v Sicilski ožini, kot je opredeljeno v členu 4(e), Jonskem morju, kot je opredeljeno v členu 4(f), in Levantskem morju, kot je opredeljeno v členu 4(g); (f)okatega ribona (Pagellus bogaraveo) v Alboranskem morju, kot je opredeljeno v členu 4(h); (g)papaline (Sprattus sprattus) in romba (Scophthalmus maximus) v Črnem morju, kot je opredeljeno v členu 4(i). 2.Ta uredba se uporablja tudi za druge ribolovne dejavnosti v Uniji, vključno z rekreacijskim ribolovom, če so izrecno navedene v zadevnih določbah. Člen 3

Opredelitev pojmov

(1)Za namene te uredbe se uporabljajo opredelitve pojmov iz člena 4 Uredbe (EU) št. 1380/2013. Poleg tega se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (2) „mednarodne vode“ pomeni vode, ki so zunaj suverenosti ali jurisdikcije katere koli države;

(3) „rekreacijski ribolov“ pomeni negospodarske ribolovne dejavnosti, ki morske žive vodne vire izkoriščajo za rekreacijo, turizem ali šport; (4) „celotni dovoljeni ulov“ (TAC) pomeni: (5)za ribolov, za katerega velja izjema od obveznosti iztovarjanja iz člena 15(4) do (7) Uredbe (EU) št. 1380/2013, količino rib, ki se lahko iz posameznega staleža iztovori vsako leto; (6)za vse druge vrste ribolova količino rib, ki se lahko iz posameznega staleža ulovi v obdobju enega leta; (7) „kvota“ pomeni delež TAC, ki je dodeljen Uniji ali državi članici; (8)„avtonomna kvota Unije“ pomeni omejitev ulova, samostojno dodeljeno ribiškim plovilom Unije, če ni dogovora o TAC; (9)„analitska kvota“ pomeni avtonomno kvoto Unije, za katero je na voljo analitična ocena; (10)„analitična ocena“ pomeni količinsko oceno trendov v danem staležu na podlagi podatkov o biologiji in izkoriščanju staleža, ki so bili v znanstvenem pregledu označeni kot dovolj kakovostni za pripravo znanstvenega mnenja o možnostih za prihodnje ulove; (11)„naprava za zbiranje rib“ pomeni kakršno koli sidrno opremo, ki plava na morski gladini in katere namen je privabiti ribe. Člen 4

Ribolovna območja V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve geografskih območij: (1)„geografska podobmočja GFCM“ so območja, opredeljena v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 1343/2011 Evropskega parlamenta in Sveta; (2)„Sredozemsko morje“ pomeni vode na geografskih podobmočjih GFCM 1–27, kot so opredeljena v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 1343/2011; (3)„zahodno Sredozemsko morje“ pomeni vode na geografskih podobmočjih GFCM 1, 2, 5, 6, 7, 8, 9, 10 in 11, kot so opredeljena v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 1343/2011; (4)„Jadransko morje“ pomeni vode na geografskih podobmočjih GFCM 17 in 18, kot sta opredeljeni v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 1343/2011; (5)„Sicilska ožina“ pomeni vode na geografskih podobmočjih GFCM 12, 13, 14, 15 in 16, kot so opredeljena v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 1343/2011; (6)„Jonsko morje“ pomeni vode na geografskih podobmočjih GFCM 19, 20 in 21, kot so opredeljena v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 1343/2011; (7)„Levantsko morje“ pomeni vode na geografskih podobmočjih GFCM 24, 25, 26 in 27, kot so opredeljena v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 1343/2011; (8)„Alboransko morje“ pomeni vode na geografskih podobmočjih GFCM 1–3, kot so opredeljena v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 1343/2011; (9)„Črno morje“ pomeni vode na geografskem podobmočju GFCM 29, kot je opredeljeno v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 1343/2011;

NASLOV II

RIBOLOVNE MOŽNOSTI POGLAVJE I

Sredozemsko morje Člen 5 Rdeča korala 1.Ta člen se uporablja za vse dejavnosti ribiških plovil Unije in druge ribolovne dejavnosti Unije, pri katerih se nabira rdeča korala (Corallium rubrum), in sicer usmerjeni in rekreacijski ribolov v Sredozemskem morju. 2.Kar zadeva usmerjeni ribolov, največje število dovoljenj za ribolov in največje količine staležev rdečih koral, ki jih naberejo ribiška plovila Unije in ki se naberejo pri dejavnostih nabiranja Unije, ne presegajo ravni, določenih v Prilogi I. 3.Ribiškim plovilom Unije, za katere velja odstavek 2, je prepovedano pretovarjanje rdeče korale na morju. 4.Za rekreacijski ribolov države članice sprejmejo potrebne ukrepe za prepoved ulova in zadrževanja na krovu, pretovarjanja ali iztovarjanja rdeče korale. Člen 6

Delfinka 1.Ta člen se uporablja za vse komercialne dejavnosti ribiških plovil Unije in druge ribolovne dejavnosti Unije, pri katerih se uporabljajo naprave za zbiranje rib za ribolov delfinke (Coryphaena hippurus), v mednarodnih vodah Sredozemskega morja. 2.Največje število plovil z dovoljenjem za ribolov delfinke je določeno v Prilogi II. POGLAVJE II

Zahodno Sredozemsko morje Člen 7

Pridneni staleži

1.Ta člen se uporablja za vse dejavnosti ribiških plovil Unije in druge ribolovne dejavnosti Unije, pri katerih se lovijo pridneni staleži iz člena 1(2) Uredbe (EU) 2019/1022, v zahodnem Sredozemskem morju. 2.Največji dovoljeni ribolovni napor za plovila z vlečnimi mrežami in plovila s parangali je določen v Prilogi III k tej uredbi. Države članice največji dovoljeni ribolovni napor upravljajo v skladu s členom 9 Uredbe (EU) 2019/1022 in členi 26 do 34 Uredbe (ES) št. 1224/2009. 3.Dodelitev največjih omejitev ulova državam članicam za ribiška plovila Unije v vodah Unije v zahodnem Sredozemskem morju je določena v Prilogi III. 4. Dodelitev ribolovnih možnosti držav članic, kot je določena v tem členu in Prilogi III, izpolnjuje naslednje pogoje: (a) je v skladu z merili iz člena 17 Uredbe (EU) št. 1380/2013 in (b) ne posega v:

(i)izmenjave v skladu s členom 16(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013; (ii)odbitke in ponovne dodelitve v skladu s členom 37 Uredbe (ES) št. 1224/2009; (iii)dodatna iztovarjanja, dovoljena na podlagi člena 3 Uredbe (ES) št. 847/96 ali na podlagi člena 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013; (iv)količine, zadržane v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 847/96 ali prenesene na podlagi člena 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013; (v)odbitke, izvedene v skladu s členi 105, 106 in 107 Uredbe (ES) št. 1224/2009. Člen 8

Mehanizem nadomestil 1.Za zadevni segment flote lahko država članica plovilom, ki plujejo pod njeno zastavo, odobri dodatno dodelitev ribolovnih dni v višini največ pm-odstotnega skupnega deleža ribolovnega napora za plovila z vlečnimi mrežami te države članice, kot je določeno v Prilogi III. 2.Zadevna država članica Komisiji priglasi seznam ribiških plovil, ki jih ta dodatna dodelitev ribolovnih dni zadeva, in s tem povezano število dodatnih ribolovnih dni. 3.Pm-odstotni skupni delež ribolovnega napora se izračuna na podlagi dodelitve največjega dovoljenega napora za zadevni segment flote zadevne države članice od 1. januarja 2023. 4.Država članica lahko odobri dodatno dodelitev ribolovnih dni iz odstavka 1, če: (a)ta plovila uporabljajo vlečno mrežo s kvadratnimi mrežnimi očesi velikosti 45 mm, da se za vsaj 25 % zmanjša ulov mladic osliča; ali (b)ta plovila uporabljajo vlečno mrežo s kvadratnimi mrežnimi očesi velikosti 50 mm za globokomorski ribolov, da se za vsaj 25 % zmanjša ulov rdeče-modrih kozic z dolžino oklepa manj kot 25 mm na geografskih podobmočjih 1, 2, 5, 6, 7, 8, 9, 10 in 11 oziroma za vsaj 25 % zmanjša ulov orjaških rdečih kozic z dolžino oklepa manj kot 35 mm na geografskih podobmočjih 8, 9, 10 in 11; ali (c)ta plovila uporabljajo regulirano zelo selektivno orodje, katerega tehnične specifikacije v skladu z znanstveno študijo STECF omogočijo vsaj 25-odstotno zmanjšanje ulova mladic oziroma vsaj 20-odstotno zmanjšanje ulova drstnic vseh pridnenih vrst v primerjavi z letom 2020; ali (d)je zadevna država članica sprejela začasna območja zaprtja za vsaj 25-odstotno zmanjšanje ulova mladic ali vsaj 20-odstotno zmanjšanje ulova drsnic vseh pridnenih vrst. 5.Zadevna država članica vsak mesec Komisijo tudi ločeno obvesti o ribolovnem naporu, ki se odšteje od te dodatne dodelitve, pri čemer uporabi posebne kode poročanja za to dodatno dodelitev. 6.Zadevna država članica Komisiji najpozneje do 15. oktobra predloži vse razpoložljive informacije v zvezi z izvajanjem ukrepov iz točk (a), (b), (c) ali (d). Člen 9

Evidentiranje in prenos podatkov



1. Države članice evidentirajo podatke o ribolovnem naporu in jih posredujejo Komisiji v skladu s členom 10 Uredbe (EU) 2019/1022. 2. Države članice pri pošiljanju podatkov o naporu Komisiji v skladu s tem členom uporabijo kode skupine ribolovnega napora iz Priloge III. POGLAVJE III

Jadransko morje Člen 10

Mali pelagični staleži 1. Ta člen se uporablja za vse dejavnosti ribiških plovil Unije in druge ribolovne dejavnosti Unije v Jadranskem morju, pri katerih se lovita sardela (Sardina pilchardus) in sardon (Engraulis encrasicolus). 2. Največja stopnja ulova ne sme preseči ravni iz Priloge IV. 3. Največja zmogljivost flote ribiških plovil Unije z dovoljenjem za ribolov malih pelagičnih vrst, izražena v kW, BT in številu, je določena v Prilogi IV. Člen 11

Pridneni staleži

1.Ta člen se uporablja za vse dejavnosti ribiških plovil Unije in druge ribolovne dejavnosti Unije v Jadranskem morju, pri katerih se lovijo oslič (Merluccius merluccius), škamp (Nephrops norvegicus), morski list (Solea solea), dolgoostna rdeča kozica (Parapenaeus longirostris) in bradač (Mullus barbatus). 2.Največji dovoljeni ribolovni napor za pridnene staleže in največja zmogljivost flote v okviru področja uporabe tega člena sta določena v Prilogi IV. 3.Država članica lahko svoje dodelitve ribolovnega napora iz Priloge IV spremeni, tako da ribolovne dni z ene skupine ribolovnega napora prenese na drugo skupino napora z istega geografskega območja in/ali istim orodjem, vendar pod pogojem, da uporablja nacionalni faktor pretvorbe, ki je podprt z najboljšim razpoložljivim znanstvenim mnenjem. 4.Države članice največji dovoljeni napor upravljajo v skladu s členi 26 do 35 Uredbe (ES) št. 1224/2009. Člen 12

Prenos podatkov Kadar države članice na podlagi členov 33 in 34 Uredbe (ES) št. 1224/2009 Komisiji pošljejo podatke v zvezi z iztovarjanjem količin ulovljenih staležev, pri tem uporabijo kode staležev iz Priloge IV. POGLAVJE IV

Sicilska ožina, Jonsko morje in Levantsko morje Člen 13

[prostornik: novi ukrepi]

POGLAVJE V

Alboransko morje Člen 14 [prostornik: novi ukrepi] POGLAVJE VI

Črno morje Člen 15

Dodelitev ribolovnih možnosti za papalino

1.Ta člen se uporablja za vse dejavnosti ribiških plovil Unije in druge ribolovne dejavnosti Unije v Črnem morju, pri katerih se lovi papalina (Sprattus sprattus). 2.Avtonomna kvota Unije za papalino, dodeljevanje te kvote državam članicam in po potrebi pogoji, ki so s tem funkcionalno povezani, so določeni v Prilogi VII. Člen 16

Dodelitev ribolovnih možnosti za romba

1.Ta člen se uporablja za vse dejavnosti ribiških plovil Unije in druge ribolovne dejavnosti Unije v Črnem morju, pri katerih se lovi romb (Scophthalmus maximus). 2.TAC za romba, ki se uporablja v vodah Unije v Črnem morju, dodeljevanje teh TAC državam članicam in po potrebi pogoji, ki so s tem funkcionalno povezani, so določeni v Prilogi VII. Člen 17

Upravljanje ribolovnega napora za romba Ribiška plovila Unije, ki imajo dovoljenje za ribolov romba v okviru področja uporabe člena 16, ne presegajo 180 ribolovnih dni na leto, ne glede na skupno dolžino teh plovil. Člen 18

Prepoved ribolova romba Ribiškim plovilom Unije je prepovedano izvajati kakršne koli ribolovne dejavnosti, vključno s pretovarjanjem, zadrževanjem na krovu, iztovarjanjem in prvo prodajo romba, v vodah Unije v Črnem morju od 15. aprila do 15. junija.

Člen 19 Posebne določbe o dodelitvah ribolovnih možnosti v Črnem morju 1.Dodelitev ribolovnih možnosti državam članicam, kot je določena v členih 15 in 16 te uredbe, ne posega v: (a)izmenjave v skladu s členom 16(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013; (b)odbitke in ponovne dodelitve v skladu s členom 37 Uredbe (ES) št. 1224/2009 in (c)odbitke, izvedene v skladu s členoma 105 in 107 Uredbe (ES) št. 1224/2009. 2.Člena 3 in 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporabljata, kadar država članica uporabi vsakoletno prilagodljivost, določeno v členu 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013. Člen 20

Prenos podatkov

Kadar države članice na podlagi členov 33 in 34 Uredbe (ES) št. 1224/2009 Komisiji pošljejo podatke v zvezi z iztovarjanjem količin staležev papaline in romba, ulovljenih v vodah Unije v Črnem morju, pri tem uporabijo kode staležev iz Priloge VII. NASLOV III

KONČNE DOLOČBE Člen 21 Sprememba Uredbe Sveta (EU) 2022/110 Priloga III k Uredbi (EU) 2022/110 se spremeni v skladu s Prilogo VIII k tej uredbi. Člen 22

Začetek veljavnosti