1.UVOD

Uredba (EU) št. 168/2013 določa mejne vrednosti emisij Euro 4 in Euro 5 ter povezane tehnične zahteve in preskusne postopke v zvezi s standardom Euro 5, da bi se proizvajalcem vozil in sektorju dobaviteljev zagotovila dolgoročna predvidljivost načrtovanja. Skupaj s svojimi štirimi delegiranimi in izvedbenimi akti oblikuje celovit sveženj ukrepov za varnost, uravnavanje emisij in dajanje na trg takih vozil.

V Prilogi IV k Uredbi so določeni časovni razpored za uvedbo različnih preskusov in druge tehnične zahteve v zvezi s homologacijo. Zato so bile mejne vrednosti emisij Euro 4 za nova vozila nekaterih podkategorij uvedene 1. januarja 2016, za vse nove tipe vozil pa so postale obvezne šele 1. januarja 2017.

Glede mejnih vrednosti emisij Euro 5 Uredba določa, da so za vse nove tipe vozil vseh podkategorij obvezne od 1. januarja 2020.

Da bi se zagotovila dodatna podlaga za ta dvostopenjski pristop, mora Komisija v skladu s členom 23(4) Uredbe izvesti študijo o vplivu na okolje z uporabo modelov, analizo tehnične izvedljivosti ter analizo stroškovne učinkovitosti na podlagi najnovejših podatkov.

Kot je poudarjeno v navedenem členu, je cilj te študije oceniti in potrditi izvedljivost in stroškovno učinkovitost mejnih vrednosti emisij Euro 5. Z zbiranjem in analiziranjem najnovejših podatkov, ki bodo takrat na voljo, in izsledkov raziskav bi se moralo s študijo utemeljiti sprejetje nadaljnjih ukrepov politike, s katerimi bi se spremenil in dopolnil obstoječi okvir. V členu 23(4) je torej jasno opredeljen obseg študije o vplivu na okolje.

Študijo o vplivu na okolje je po razpisu za zbiranje ponudb izvedel zunanji svetovalec – konzorcij pod vodstvom organizacije TNO. Končno poročilo o študiji je bilo predloženo 18. maja 2017, Komisija pa ga je potrdila 20. julija 2017.

Komisija je na podlagi izsledkov iz te študije in v skladu s svojo obveznostjo na podlagi člena 23(5) Evropskemu parlamentu pripravila naslednje poročilo. Poročilo zajema naslednje vidike:

·analizo izvedljivosti in stroškovne učinkovitosti datumov začetka uporabe za raven Euro 5;

·analizo ustreznosti mejnih vrednosti emisij Euro 5 iz Priloge VI in emisijskih pragov OBD iz Priloge VI k Uredbi ob upoštevanju najnovejših podatkov, ki so na voljo;

·analizo stroškovne učinkovitosti predvidene uvedbe stopnje OBD II na ravni Euro 5 za (pod)kategorije L3e, L5e, L6e-A in L7e-A ter

·pregled števila prevoženih kilometrov za ugotavljanje vzdržljivosti za raven Euro 5 iz Priloge VII (A) in faktorje poslabšanja za raven Euro 5 iz Priloge VII (B) k tej uredbi.

V Prilogi V k Uredbi (EU) št. 168/2013 je naštetih osem tipov preskusov, ki se med homologacijo izvedejo za vozila kategorije L. V okviru študije se je na velikem številu vozil kategorije L v različnih okoljih izvedlo pet od navedenih preskusov (tipa I, II, III, IV in VII), da bi se zbrale osnovne informacije o učinkovitosti vozil in njihovih posameznih sestavnih delov v zvezi z emisijami. Rezultati so se uporabili za proučitev morebitne učinkovitosti različnih možnosti politike, zagotovitev podlage za pristope k uporabi modelov, sprejete v študiji, in potrditev glavnih sprejetih ugotovitev.

Tako pridobljene informacije so bile tudi osnova za namenski model analize stroškov in koristi, da bi se ocenili družbeni stroški možnosti politike v okviru standarda Euro 5 in zunaj njega, tj. da bi se ugotovilo, ali določene možnosti družbi v denarnem smislu povzročijo neto korist ali izgubo. V okviru študije možnost ustvari neto korist, kadar so okoljski prihranki, preračunani v denarno vrednost, višji od stroškov naložb in izvajanja.

Na splošno je bilo v študiji ugotovljeno, da je ocena stroškov in koristi določb o Euro 5 v zakonodaji EU pozitivna, in navedeno, da je standard Euro 5 dobro tehnično izvedljiv. Podrobne ugotovitve študije so objavljene v poročilu „Effect study of the environmental step Euro 5 for L-category vehicles“ (Študija o vplivu okoljskega standarda Euro 5 za vozila kategorije L).

V študiji so bila na podlagi izsledkov opisana tudi morebitna področja za izboljšave zunaj standarda Euro 5, ki se nanašajo zlasti na preskušanje skladnosti v prometu, zahteve za emisije izven pogojev preskusnega cikla in omejitve števila delcev v emisijah za nekatere kategorije. Vendar bi bilo treba izvesti dodatno poglobljeno študijo izvedljivosti in stroškovne učinkovitosti takih ukrepov, preden se preuči možnost njihove uvedbe v instrumente politike.

2.OCENA VPLIVA STANDARDA EURO 5 NA OKOLJE

Informacije o emisijah so bile zbrane z uporabo sedmih tipov preskusov, ki so del postopka homologacije za nova vozila kategorije L. V tem oddelku so povzeti glavni izsledki in poudarjena področja, na katerih bi bilo mogoče ob upoštevanju teh izsledkov izboljšati zakonodajo EU.