SL Uradni list Evropske unije C 223/7

Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2015/C 223/08)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek.

ENOTNI DOKUMENT

„VARAŽDINSKO ZELJE“

EU št.: HR-PDO-0005-01132 – 25.06.2013

ZOP ( X ) ZGO ( )

1. Ime

„Varaždinsko zelje“

2. Država članica ali tretja država

Hrvaška

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1 Vrsta proizvoda

Skupina 1.6 Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

„Varaždinsko zelje“ je vrtnina, pridobljena iz avtohtone ohranjevalne sorte Varaždinski kupus (Brassica oleracea var. capitata f. alba). Glavice zelja „Varaždinsko zelje“ so ploščate, v zgornjem delu so zbite, v spodnjem pa nekoliko zrahljane, odvisno od pogojev pridelave. Ovojni listi se tesno prilegajo glavici in prekrivajo več kot dve tretjini njene zgornje površine. Ko zelje doseže tehnološko zrelost in je pripravljeno za spravilo, se rob zunanjih ovojnih listov v večini primerov začne vihati navzgor. Listna ploskev je tanka in ima izražene listne žile. Glavna listna žila je v bazalnem delu lista odebeljena, zlasti pri zunanjih listih glavice. Rob lista je celovit. Listi so svetle olivnozelene barve. Zelje je grenko-pikantnega okusa in ima oster vonj po svežem zelju. Vsebnost suhe snovi zelja „Varaždinsko zelje“ je najmanj 8 %, vsebnost sladkorja pa najmanj 40 g/kg. Notranji listi glavice v tehnološki zrelosti so rumenkastobele barve. Glavica ima izrazito dolg notranji del kocena, ki se lahko razteza do dveh tretjin višine glavice. Kocen je dejansko steblo, sestavljeno iz skrajšanih internodijev in zaključeno z glavnatim brstom. Korenina zelja „Varaždinsko zelje“ je zelo močna, kocen pa je dokaj izrazit. Spada v skupino poznih sort, odpornih na mraz, lahko pa se prideluje tudi kot zgodnja sorta zelja. Zaradi svoje specifične oblike in prožnosti listov se „Varaždinsko zelje“ tradicionalno uporablja pri pripravi domačih specialitet tega kraja.

3.3 Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

—

3.4 Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Proizvodnja zelja „Varaždinsko zelje“ od pridelave sadik do spravila poteka na opredeljenem geografskem območju iz točke 4.

3.5 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

—

3.6 Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

—

4. Jedrnata opredelitev geografskega območja

Območje proizvodnje zelja „Varaždinsko zelje“ je omejeno samo na območje znotraj upravnih meja Varaždinske županije. Naravna fizična severna meja Varaždinske županije je reka Drava. Varaždinska županija zajema naslednja mesta in občine: Varaždin, Ivanec, Ludbreg, Novi Marof, Lepoglava, Varaždinske toplice, Bednja, Beretinec, Breznica, Breznički Hum, Cestica, Donja Voća, Martijanec, Gornji Kneginec, Jalžabet, Klenovnik, Ljubeščica, Mali Bukovec, Maruševec, Petrijanec, Sračinec, Sveti Đurđ, Sveti Ilija, Trnovec Bartolovečki, Veliki Bukovec, Vidovec, Vinica, Visoko.

5. Povezava z geografskim območjem

5.1 Posebnosti geografskega območja

Naravni dejavniki:

Po Köppnovi podnebni klasifikaciji ima Varaždinska županija zmerno toplo in zmerno hladno podnebje.

Večletne podnebne meritve, opravljene v obdobju od junija do oktobra, ko se „Varaždinsko zelje“ goji na odprtem, kažejo, da je povprečna temperatura 14,9 °C–20,1 °C, relativna vlaga pa 78,3 %–85 %.

Povprečna količina mesečnih padavin se giblje v razponu 73 mm–100 mm. Najbolj deževni so trije poletni meseci (junij–avgust), ko pade okrog 33 % letnih padavin, v vsakem od teh mesecev povprečno več kot 90 mm. V vegetacijskem ciklu (april–september) pade okrog 60 % padavin.

Na območju Varaždinske županije so možne tudi hladne zime brez snega z minimalnimi dnevnimi temperaturami zraka pod –10 °C.

Gojenje zelja „Varaždinsko zelje“ je povezana z reko Dravo, najprimernejše pa so ravnine in rahlo nagnjene površine v dravski nižini. Prav tako so ugodna tla v manjših rečnih in potočnih dolinah.

Geološka in litološka podlaga pogojuje različno pedološko sestavo prsti v nižinah ob reki Dravi. Večji del površin v dravski nižini pripada skupini tal P-1. To so rjava, kisla in evtrična tla na produ ter ilovnata do močno skeletna tla na prhlici in pesku, nastala na pleistocensko-holocenskih sedimentih ob reki Dravi.

Človeški dejavniki:

Na proizvod „Varaždinsko zelje“ so vplivale tudi metode proizvodnje, prilagojene razmeram na tem geografskem območju, in sicer razdrobljenost zemljišč, majhne površine in mali pridelovalci. Pri proizvodnji zelja „Varaždinsko zelje“ je pomembno znanje lokalnih pridelovalcev, zlasti v času spravila, pri katerem sodelujejo člani družine iz več generacij, ki prenašajo izkušnje in znanje ročnega spravila zelja „Varaždinsko zelje“. Za ročno spravilo je pomembna osebna ocena pobiralcev, ki temelji na izkušnjah in znanju, potrebnim za ugotavljanje zrelosti zelnatih glavic oz. kdaj se glavice lahko poberejo. Pobiralec zelje pregleda in otipa ter tako oceni in selektivno ročno pobere pridelek, s čimer zagotavlja, da so glavice zelja ob pobiranju optimalno zrele. Ročno pobiranje zagotavlja tudi boljšo ohranjenost glavic in prepreči poškodbe, ki se pojavljajo pri strojnem pobiranju glavic. Pridelovalci so z dolgoletno pridelavo in pridobljenim znanjem o pridelavi zelja „Varaždinsko zelje“ v posebnih razmerah uspeli pridelati proizvod s posebnimi lastnostmi, ki jih ni mogoče pridobiti na drugih območjih (Naše pravice, 1905).

5.2 Posebnost proizvoda

„Varaždinsko zelje“ pripada skupini poznih sort, odpornih na mraz. Optimalno zrel proizvod „Varaždinsko zelje“ ima specifične morfološke lastnosti, po katerih se razlikuje od drugih vrst zelja. Razen barve listov in izraženih listnih žil ima značilno, ne preveliko, zelo čvrsto, trdo in sploščeno glavo, težko 1 kg–3 kg, rob zunanjega ovojnega lista pa se začenja vihati navzgor. List zelja „Varaždinsko zelje“ je tako tanek da se skozenj vidijo konice prstov, če ga damo na dlan, hkrati pa je tudi prožen in čvrst. Listi so svetle olivnozelene barve. Zelje je grenko-pikantnega okusa in ima oster vonj po svežem zelju.

O posebni kakovosti zelja „Varaždinsko zelje“ glede na druge vrste zelja pričajo tudi številne raziskave. Posebnost proizvoda „Varaždinsko zelje“ je v visoki vsebnosti suhe snovi in izjemno visokem deležu sladkorja (Utjecaj sorte na kvalitetu kiselog kupusa (Vpliv sorte na kakovost kislega zelja), Poljoprivredna znanstvena smotra, F. Vešnik, 1969).

Opravljene analize na ekstraktu listov zelja so pokazale, da ima zelje v tehnološki zrelosti najbolj izraženo antioksidacijsko aktivnost. Skupna vsebnost fenolov zelja v tehnološki zrelosti se je gibala od 0,94 mg/ml do 1,03 mg/ml GAE, skupna vsebnost flavonoidov v zrelem zelju „Varaždinsko zelje“ pa je znašala 0,15 mg/ml–0,25 mg/ml CE. Skupna vsebnost fenolov in flavonoidov v rastlinah je odvisna od genetskih lastnosti (rod, vrsta, kultivar) ter zunanjih kmetijskih in okoljskih pogojev, poleg tega pa je v pozitivni korelaciji z antioksidacijskimi aktivnostmi (Antioxidant potency of white (Brassica oleracea L. var. capitata) and Chinese (Brassica rapa L. var. pekinensis Lour.) cabbage: The influence of development stage, cultivar choice and seed selection (Antioksidacijski potencial belega (Brassica oleracea L. var. capitata) in kitajskega (Brassica rapa L. var. pekinensis Lour.) zelja: Vpliv stopnje razvoja, izbire kultivarja in izbire semen), Scientia Horticulturae, D. Šamec et al., 2011).

Ena od prednosti zelja „Varaždinsko zelje“ je njegova primernost za pridelavo na prostem. „Varaždinsko zelje“ zaradi svoje odpornosti na nizke temperature ostaja na polju do pozne jeseni, zaradi česar ga ni treba dodatno skladiščiti. Na ta način se dodatno povečuje vsebnost suhe snovi in delež sladkorja v proizvodu „Varaždinsko zelje“ vse do ročnega spravila zelja v tehnološki zrelosti. S specifičnim načinom gojenja in zaprtim sistemom proizvodnje zelja „Varaždinsko zelje“ od semena ohranjevalne sorte do končnega proizvoda se dodatno potrjuje izvirnost proizvoda.

5.3 Vzročna povezava med geografskim območjem in določeno kakovostjo, slovesom ali drugimi značilnostmi proizvoda

Visoka vsebnost suhe snovi in izjemno visok delež sladkorja v zelju „Varaždinsko zelje“ sta rezultat načina proizvodnje oz. dejstva, da se proizvod zaradi svoje odpornosti na nizke temperature pušča na polju do pozne jeseni. Raziskave so pokazale, da je visoka vsebnost skupnih fenolov in flavonoidov v zelju „Varaždinsko zelje“ posledica genetskih lastnosti ter zunanjih kmetijskih in okoljskih pogojev.

Povprečne dnevne mesečne temperature zraka za letno obdobje v vegetacijskem ciklu zelja „Varaždinsko zelje“ in razporeditev padavin na opredeljenem geografskem območju so optimalne za gojenje zelja „Varaždinsko zelje“, ki se komercialno proizvaja samo na tem območju. Zaradi hladnih zim brez snega na opredeljenem geografskem območju zorana tla jeseni zmrzujejo, kar povzroča njihovo drobljivo strukturo in zmanjšuje populacijo škodljivcev v tleh, zato so rastline zdrave.

Ravninski teren v dravski nižini ima še posebej pomembno vlogo zaradi enakomernega dotoka vode na površinah pridelave zelja „Varaždinsko zelje“. Poleg obstoječih vodotokov je prisotna tudi visoka podzemna voda, ki tla, na katerih se goji „Varaždinsko zelje“, dodatno oskrbuje z vodo. Na opredeljenem geografskem območju prevladujejo rjava, kisla in evtrično ilovnata tla, ki so ugodna za pridelavo vrtnin, zlasti zelja, kar potrjuje tudi dejstvo, da se zelje v tem kraju goji že stoletja.

Poleg podnebnih in pedoloških dejavnikov, ki doprinesejo k specifičnosti proizvoda, je bistvena tudi dediščina lokalnih pridelovalcev, ki z ustnim izročilom iz generacije v generacijo želijo ohraniti avtohtono ohranjevalno sorto, iz katere se prideluje „Varaždinsko zelje“. Veščina pobiranja, prepoznavanje stopnje zrelosti zelnatih glavic, pripravljenih za pobiranje, ter prenašanje aktivnega znanja o načinu gojenja in ročnem spravilu zelja omogočajo, da nove generacije še naprej pridelujejo „Varaždinsko zelje“ na tradicionalen način. Ročno spravilo je pomembno za izbiro proizvodov na samem polju, s čimer se zagotavlja izenačena kakovost zelja „Varaždinsko zelje“.

Zaradi svojih prožnih in tankih listov ter grenko–pikantnega okusa je „Varaždinsko zelje“ postalo nepogrešljiva sestavina pri pripravi tradicionalnih jedi tega kraja.

O izvirnosti in posebnosti tega proizvoda priča tudi grb občine Vidovec, na katerem je narisana glavica zelja „Varaždinsko zelje“.

Sklic na objavo specifikacije

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe (2))

http://www.mps.hr/UserDocsImages/HRANA/VZ%20ZELJE/Izmijenjena%20Specifikacija%20proizvoda.pdf

(1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

(2) Glej opombo 1.