SL    SL SL 
 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 23.7.2008 
SEC(2008) 2291 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
Spremni dokument k predlogu za 
 
UREDBO EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
 
o trgovini z izdelki iz tjulnjev  
  
POVZETEK OCENE U ČINKA
 
 
O MOŽNIH U ČINKIH PREPOVEDI UVOZA IZ DELKOV IZ TJULNJEV 
 
{COM(2008) 469 kon č.} 
{SEC(2008) 2290} 
 
SL 2   SL POVZETEK  
1. V skladu z zavezanostjo k visokim standa rdom za ustrezno ravnanje z živalmi je 
Evropska komisija sklenila izvesti objektivno in poglobljeno analizo vidikov 
ustreznega ravnanja z živalmi pri lovu na tjuln je v državah, kjer se  lov na tjulnje še 
izvaja. To poro čilo predstavlja možnosti za nada ljnje ukrepe politike in/ali 
zakonodajne ukrepe za reševanje vprašanja us treznega ravnanja z živalmi v zvezi z 
ubijanjem in odiranjem kože tjulnjev. 
2. V tej analizi so bili preu čeni1 različni regulativni okviri in na čini, ki urejajo lov na 
tjulnje v posameznih zadevnih državah, na podlagi ugotovitev Evr opske agencije za 
varnost hrane (EFSA)2 pa so bile oblikovane najbol jše prakse za urejanje lova. 
Podrobno so bile analizirane naslednje države: Kanada, Finska, Grenlandija, 
Namibija, Norveška, Rusija, Švedsk a in Združeno kraljestvo (Škotska). 
3. Ocena je pokazala, da je lov na tjulnje v posameznih državah razli čno urejen in da je 
te sisteme mogo če izboljšati. Lov na tjulnje se izvaja pod zelo razli čnimi pogoji. 
Razlikujejo se na čini in koli čine ulova pa tudi za konodajno okolje, v skladu s 
katerim se lovi izvajajo. Nekatere zadevne države so sprejele in izvajajo celovite 
sisteme urejanja, da bi zmanjšale naspro tje med proizvodnjo in ustreznim ravnanjem 
z živalmi, medtem ko so v drugih zadevnih dr žavah sistemi urejanja slabše urejeni in 
se vidik ustreznega ravnanja z živalmi ne upošteva toliko. 
4. Glede na znanstveno mnenje EFSA je mogo če z uporabo raznovrstnih metod hitro in 
učinkovito usmrtiti tjulnje brez povzro čanja nepotrebnih bole čin, stiske in trpljenja. 
Kljub temu pa obstajajo dokazi, da se usmrtitve v praksi ne izvajajo vedno učinkovito in da so nekatere živali usmr čene in odrte na na čin, ki povzro ča 
nepotrebne bole čine, stisko in druge  oblike trpljenja. 
5. Pri ocenjevanju u činkov so bili upoštevani zakonodajni pa tudi ostali ukrepi politike. 
Analizirani so bili politi čni ukrepi, ki niso neposre dno povezani s sistemi urejanja 
lova, kot je na primer popolna prepoved da janja na trg EU ali uvoza/izvoza, prav 
tako pa ukrepi, ki bi lahko vplivali na dobr e ali slabe prakse sistemov urejanja lova 
na tjulnje. 
6. Okoljski vidik ocene je omejen na u činke za ustrezno ravnanje z živalmi pri tjulnjih, 
kar pa je zaradi razli čne učinkovitosti na činov ubijanja tjulnjev, spretnosti lovcev in 
razmer v okolju težko izmeriti. Poleg tega so gospodarski u činki omejeni na u činke v 
trgovini in lokalnem gospodarstvu držav, ki iz vajajo lov na tjulnje, in morebitnih 
tranzitnih držav in držav predelovalk, me dtem ko družbeni vidik zajema predvsem 
okoliščine pri Eskimih. 
7. Ocenjuje se , da bo popolna prepoved dajanja izde lkov iz tjulnjev na EU trg zelo 
malo vplivala na gospodarstva držav članic EU. Vendar to predpostavlja, da se bo 
pretovarjanje kož tjulnjev in drugih izde lkov iz tjulnjev ter uvoz kož tjulnjev za 
                                                
 
1 Študija Komisije se je uporabila za sv etovalno podjetja COWI „Ocena možnih u činkov prepovedi 
izdelkov iz tjulnjev“, april 2008. 
2 Neodvisno znanstveno mnenje Evropske agencije za varnost hrane, o vidikih ustreznega ravnanja z 
živalmi pri na činih ubijanja in odiranja tjulnjev, december 2007: 
http://www.efsa.europa.e u/EFSA/efsa_locale-1178620753812_1178671319178.htm  
 
SL 3   SL nadaljnjo predelavo in izvoz lahko na daljevalo. Ocenjuje se, da so u činki za zadevne 
države, ki niso članice EU, nekaj bolj pomembni. R azširjenost lova na tjulnje v teh 
državah, ki niso članice EU, je namre č precej ve čja kot v zadevnih državah članicah 
EU, tržiš če EU pa je za te države pomembno, razen za Rusijo. Ta možnost bi 
potrošnikom onemogo čila nakup izdelkov iz tjulnjev v EU.  
8. Popolna prepoved uvoza in izvoza bi za države članice EU imela srednje velike 
gospodarske u činke, če bi takšna prepoved zajemala tudi tranzitno prodajo, pa bi 
nekoliko ve čji vpliv imela le za Finsko in Nem čijo. Učinki bi bili nekoliko ve čji za 
zadevne države, ki niso članice EU. Tudi v tem primeru je namre č količina lova na 
tjulnje v državah, ki niso članice EU, precej ve čja kot v zadevnih državah članicah 
EU, tržišče EU pa je, razen za Rusijo, za te države pomembno. Razširitev prepovedi 
tudi na tranzitno prodajo bi prizad ela predvsem Kanado, razen v primeru, če bi se ta 
trgovina preusmerila iz Nem čije in Finske na države, ki niso članice EU, na primer 
na Norveško. Norveška bi tako lahko okrep ila svoj položaj v tranzitni prodaji. 
Potrošniki bi imeli le omejeno možnost iz bire izdelkov iz tjul njev, ulovljenih v EU, 
na voljo pa bi bili samo na lokalnih tržiš čih. 
Danska in Italija sta dale č največji uvoznici EU surovih kož tjulnjev za nadaljnjo 
predelavo/prodajo na trgu EU, zato bi takš na ureditev vplivala tudi na njiju. Danska 
uvaža surove kože tjulnjev neposredno iz Kanade in Grenlandije (ki zato niso 
opredeljene kot blago v tranzitu), medtem  ko Italija uvaža sur ove kože tjulnjev iz 
Rusije, Finske in Združenega kraljestva (Škotske). Tudi Gr čija trguje s surovimi 
kožami tjulnjev, ki izvirajo iz  dveh nazadnje navedenih držav. 
9. Sistem označevanja , ki bi potrošnikom omogo čil razlikovati med posameznimi 
izdelki iz tjulnjev glede na upoštevanje na čel ustreznega ravnanja z živalmi, bi 
omogočil ponudbo izdelkov po višji ceni in splošno izboljšanje mnenja o lovu na 
tjulnje. Takšen prostovoljni sistem bi glede upoštevanja predpisov spodbudil naravno 
selekcijo in tako ohranil ra vnotežje med vidikom ustrezneg a ravnanja z živalmi ter 
gospodarskimi in družbenimi vidiki, ka r pomeni, da bi tisti, ki bi ozna čevali izdelek, 
od tega imeli ve č koristi kot stroškov, pove čal pa bi se tudi po men vidika ustreznega 
ravnanja z živalmi. Glede na oce no bi imel takšen sistem ozna čevanja najve čji 
učinek, če bi se oblikoval na mednarodni ravni in ne le posebej za EU.  
10. EU bi lahko z zadevnimi državami sklenila tudi dvo- ali ve čstranske sporazume,  s 
katerimi bi se lahko razširilo geografsko obmo čje, za katere ne bi bilo treba 
uporabljati zakonodajnih ukrepov. Vpliv bi bil podoben vplivu omejene prepovedi, ki bi omogo čala trgovino v primeru, ko bi se lov na tjulnje, kot je bilo navedeno, 
izvajal v skladu z uveljavljenimi standardi. 
11. Ob upoštevanju zaskrbljenost javnosti,  Evropskega parlamenta in držav članic glede 
ustreznega ravnanja s tjulnji samostojni nezakonodajni ukrepi tega vprašanja ne morejo ustrezno reševati. 
12. Glede na znanstveno mnenje EFSA obstajajo  jasni dokazi, da se usmrtitve v praksi 
ne izvajajo vedno u činkovito, kar potrjujejo tudi nadaljnje ugotovitve ocene. Zato bi 
bilo upravi čeno obravnavati možnost sprejetja varnostnih ukrepov, s katerimi bi na 
evropsko tržiš če preprečili dostop izdelkov iz tjulnjev, usmr čenih in odrtih na na čin, 
ki povzro ča nepotrebne bole čine, stisko in trpljenje. 
 
SL 4   SL 13. Rezultati ocenjevanja u činkov v zvezi z ustreznim ravnanjem z živalmi, 
gospodarskim in družbenim vidikom kažejo, da bi bilo za uresni čitev 
najpomembnejšega cilja najboljše izbrati kombinacijo ve č različnih možnosti : 
• zaščito tjulnjev pred dejanji, ki jim povzro čajo nepotrebno bole čino, stisko, strah 
in druge oblike trpljenja med ubijanjem in odiranjem; 
• upoštevanje zaskrbljenosti javnosti gled e ubijanja in odiranja tjulnjev. 
To je mogo če s prepovedjo dajanja v promet izde lkov iz tjulnjev, njihovega uvoza v 
Skupnost, tranzita čez njeno ozemlje ali izvoza iz nje. Trgovanje s takšnimi izdelki bi 
bilo mogo če le ob upoštevanju dolo čenih pogojev glede na čina usmrtitve in odiranja 
tjulnjev. Uvesti bi bilo treba tudi obveznost informiranja, da bi bili izdelki iz tjulnjev, katerih prodaja bi bila možna le z odst opanjem od sicer veljavn ih prepovedi, jasno 
označeni kot izdelki iz držav, ki izpolnjujejo navedene pogoje. 
Ta najprimernejša možnost bi pomagala zav arovati javnost pred iz delki iz tjulnjev, 
ubitih in odrtih s povzro čanjem nepotrebnih bole čin, stiske in drugih oblik trpljenja, 
ter bi pomagala spodbujati uporabo na činov ubijanja in odiranja tjulnjev, ki ne 
povzročajo nepotrebnih bole čin, stiske ali drugih oblik trpljenja. Ta možnost bi tako 
neposredno vplivala na uporabo tehni k lova, ki bi upoštevale na čelo ustreznega 
ravnanja z živalmi, in bi tako zaš čitila živali pred ne potrebnim trpljenjem.