SL    SL  
 EVROPSKA 
KOMISIJA  
Strasbourg, 5.2.2013  
SWD(2013) 22 final 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
 POVZETEK OCENE U ČINKA 
Spremni dokument 
Predlo g direktive Evropske ga parlamenta in Sveta o prepre čevan ju uporabe finan čnega 
sistema za pranje denarja in financiranje terorizma 
  
in  
 
predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o podatkih o pla čniku, ki spremljajo 
prenose denarnih sredstev  
 
 
 
{COM(2013) 44 final} 
{COM(2013) 45 final} 
{SWD (2013 ) 21 final }  
 
2 
 UVOD – POTREBA PO POSODOBITVI OBSTOJE ČEGA OKVIRA ZA PREPRE ČEVANJE PRANJA 
DENARJA IN FINANCIRANJA TERORIZMA  
EU ima vzpostavljen razvit okvir za boj proti pranju denarja in  financiranju terorizma. V 
preteklih letih so se razvila pravila in podro čje uporabe se je razširilo, pri čemer je bila vsaka 
sprememba namenjena onemogo čanju dodatnih možnih poti, ki bi  jih lahko izko ristili storilci 
kaznivih dejanj in teroristi. 
Vendar se sistem nenehno soo ča z opomini, da noben še tako robusten okvir ni varen pred 
pranjem denarja. Pranje denarja, ki ga je pred  kratkim priznala banka HSBC, je le najnovejši 
primer tega, kaj se lahko zgodi, če popusti pazljivost in so nadzorni ukrepi nezadostni. Vedno 
višje kazni, ki jih regulativni or gani naložijo v tovrstnih okoliš činah, so potrditev mednarodne 
odločenosti, da se zagotovi izvrše vanje pravil, in hkrati opoz orilo drugim zainteresiranim 
stranem o možnih posledicah v primeru kakr šnih koli pomanjkljivosti v njihovih sistemih. 
Regulativni organi in oblikovalc i politike ne smejo postati nedov zetni za tveganja. Storilci 
kaznivih dejanj nenehno iš čejo nove šibke to čke, ki bi jih lahko izkoristili. Vrednost 
protipravnih premoženjskih kor isti, ki se jih skuša vklju čiti v finan čni sistem ter prikriti 
njihov nezakonit izvor, je resni čno osupljiva. V neda vni študiji Združenih narodov je bilo 
ocenjeno, da se letni znesek sred stev, ki je na razpolago za pr anje denarja, giba nekje okoli 
1,6 bilijona dolarjev, kar je enakovredno 2,7 % svetovnega BDP. Vendar je bilo tudi 
ocenjeno, da organi odkrivanja in pregona prestrežejo manj kot 1 % opranih sredstev, 
dejansko zaseženih pa je manj kot 0,2 %. 
Zaradi tovrstnih razlogov že poteka de lo za posodobitev in okrepitev obstoje čih mednarodnih 
standardov. Projektna skupina za finan čno ukrepanje (FATF) je februarja 2012 objavila nov 
sklop revidiranih standardov in bo ob koncu leta 2013 za čela s postopkom ocenjevanja 
skladnosti nacionalnih zakonodaj. Novi standardi bodo nacionalnim organom omogo čili 
učinkovitejše ukrepanje proti pranju  denarja in financiranju terorizma na vseh ravneh – od 
identifikacije strank banke, ki odprejo ra čun, do preiskave, kazenskega pregona in zaplembe 
premoženja. Prav tako bodo podrobneje obra vnavali pranje premoženjskih koristi, 
pridobljenih s korupcijo, in dav čna kazniva dejanja, poostrili predpise za razmere velikega 
tveganja ter omogo čili državam, da sprejmejo bolj ciljno usmerjen pristop, ki temelji na 
tveganju. 
Evropska komisija je vzporedno s tem postopkom iz vajala lasten pregled okvira EU, aprila pa 
je objavila poro čilo o izvajanju tretje di rektive o pranju denarja1. 
To delo kaže, da bo treba okvir EU še r azvijati in ga prilagajati spremembam, pri čemer naj bi 
se osredoto čali zlasti na u činkovitost ureditev za boj proti pr anju denarja in financiranju 
terorizma, ve čjo jasnost in skladnost pravil v državah članicah ter širjenje podro čja uporabe, 
načrtovanega za obravnavanje novi h nevarnosti in šibkih to čk. 
                                                 
1  Direktiva 2005/60/ES o prepre čevanju uporabe finan čnega sistema za pranje denarja in financiranje 
terorizma. 
 
3 
 1. O PREDELITEV TEŽAV  
Težave glede pranja denarja in financiranja terorizma – na koga to vpliva in kako. 
Na svetovni ravni in v politi čnih krogih obstaja splošno soglasje, da lahko nastane ogromna 
škoda, če finančni sistemi niso dovolj zaš čiteni pred zlorabami za kriminalne ali teroristi čne 
namene. Sistemi, ki ne uspejo prepre čiti pranja denarja in financiranja terorizma, so 
izpostavljeni zlasti: 
• družbenemu tveganju, ki izvira iz povr atnega toka sredst ev, pridobljenih iz 
kriminalnih in teroristi čnih dejavnosti, v kriminalne in teroristi čne dejavnosti; 
• negativnim gospodarskim posledicam, ki izhaja jo iz motenj pri mednarodnem pretoku 
kapitala, zmanjšanja naložb  in nižje gospodarske rasti; 
• nestabilnosti finan čnega trga, ki je posledica dejstva, da drugi finan čni posredniki ne 
želijo poslovati, izgube ugleda, upada  zaupanja in bonitetnih tveganj. 
Pranje denarja in financir anje terorizma na razli čne načine vplivata na širok krog 
zainteresiranih strani: 
• na tiste pooblaščene subjekte , od katerih se pri čakuje, da z izvajanjem preverjanj in 
nadzornih ukrepov zagotovijo varn ost sistema, in ki se soo čajo s posledicami, če se 
ugotovi, da so njihovi sistemi neustrezni; 
• javne organe , ki morajo uveljaviti pravila in zaš čititi sistem pred zlorabami za 
kriminalne ali teroristi čne namene; 
• stranke  pooblaščenih subjektov, ki morajo nositi breme pove čanja nadzornih ukrepov 
in morebitnega omejenega dostopa do dolo čenih storitev; 
• poslovno skupnost , ki nosi breme nadzornih ukrepov in  omejitev, vendar ji trden in 
varen finan čni sistem koristi; 
• storilce  kaznivih dejanj pranja denarja in fi nanciranja terorizma, ki nenehno skušajo 
izkoriščati morebitne šibke to čke v sistemu in jim je treba to prepre čiti; 
• državljane in družbo  znotraj EU, ki jih je treba zaš čititi pred teroristi čnimi dejanji ali 
škodo, nastalo zaradi pove čane kriminalitete, ki izkoriš ča premoženjske koristi, 
pridobljene s kaznivimi dejanji, ali upadom blaginje zaradi dav čne utaje, ogrožene 
integritete trga ali nezaupanja; 
• družbo in vlade  tretjih držav, če se sistem EU uporablja za  preusmerjanje nezakonitih 
premoženjskih koristi, pridobljenih v teh dr žavah s kaznivimi de janji in korupcijo. 
 
Preventivni sistem EU 
EU ima vzpostavljen okvir za zagotavljanje zaš čite finančnega sistema pred pranjem denarja 
in financiranjem terorizma. Okvir v veliki meri  temelji na mednarodnih standardih, ki jih je 
sprejela FATF, katere ustanovitvena članica je Evropska komi sija. Okvir EU vsebuje 
predpise, ki od finan čnih institucij ter ostalih pooblaš čenih subjektov in oseb zahtevajo, naj 
sprejmejo ukrepe proti zlorabi svojih storitev za  pranje denarja in fi nanciranje terorizma. 
 
Vzroki težav 
 
4 
 Ker se tveganja, ki jih za finan čni sistem predstavljajo udeleženi pri pranju denarja in 
financiranju terorizma, nenehno razvija jo, mora biti okvir za njihovo prepre čevanje trden, 
prožen in redno posodobljen. Službe Komisije so opredelile tri glavna podro čja, za katera je 
treba veljavni okvir spremeniti: 
1. Obstoječa pravila niso skladna z nedavno revidiranimi mednarodnimi standardi 
za prepre čevanje pranja denarja in financiranja terorizma. – Medsebojna 
ocenjevanja držav članic (s strani Proj ektne skupine za finan čno ukrepanje ali 
Moneyvala) so razkrila dolo čene neskladnosti med tretjo di rektivo o pranju denarja in 
priporočili FATF. Poleg tega je FATF ve čkrat razširila priporo čila, zato so postali deli 
obstoječega okvira zastareli. Poro čila o medsebojnem ocenjevanju na primer kritizirajo 
zahteve tretje direktive o pranju denarja v zvezi s poenostavljeno dolžnostjo skrbnosti 
pri ugotavljanju identite te stranke, ki naj bi ne bile v skladu s  priporočili FATF. FATF 
je z namenom vklju čitve večje kategorije politi čno izpostavljenih oseb tudi razširila 
področje uporabe svojih priporo čil. Neskladnost z mednarodnimi standardi vpliva na 
ugled držav članic in Evropske unije kot celote. 
2. Države članice si obstoje ča pravila EU razlagajo razli čno. – Pregled Komisije je 
razkril ve č področij, za katera se obstoje ča pravila razlagajo razli čno. Primeri 
vključujejo obvezo ugotavljanja dejanskega la stnika pravne osebe in skladnosti 
statističnih podatkov. To predstavlja tveganja za not ranji trg in težave  glede skladnosti 
za podjetja, ki poslujejo čezmejno. 
3. Obstajajo nepravilnosti in vrzeli, povezane z veljavnimi pravili EU. – Glede na 
razvoj tveganj pranja denarja in financiran ja terorizma je pomembno, da se je okvir EU 
sposoben odzivati na trden, a hkrati prožen na čin. Pregled Komisije je razkril 
zaskrbljenost glede podro čja uporabe veljavne direktive v zvezi z igrami na sre čo in 
trgovci z blagom visoke vrednosti, saj se  zadevna pravila ne zdijo dovolj trdna. 
Poostritev pravil bo prispevala k boljšem u obravnavanju teh tveganj in postavila 
zakonodajo EU pred mednarodne standarde. 
 
Osnovni scenarij 
Nenehne spremembe lastnosti nevarnosti pranja denarja in financiranja terorizma zahtevajo 
sorazmeren odziv nanje. Če ne bi ukrepali, bi to priv edlo do naslednjih posledic: 
1. Okvir EU ne bi bil skladen z mednarodnimi st andardi. Glede na tveganje, da bi države 
članice prejele slaba poro čila o medsebojnem ocenjevanju, bi se morda odlo čile 
prilagoditi svoje okvire, kar bi povzro čilo razdrobljenost in odsotnost konvergence. 
2. Ostale bi nejasnosti zaradi razli čne uporabe pravil na nacional ni ravni, ki bi ogrozile 
notranji trg. 
3. Ob tveganjih pranja denarja in financiranja terorizma bi neuspeh pr i izboljšavah ciljnih 
sredstev izpostavil EU nastajajo čim nevarnostim. 
2. A NALIZA SUBSIDIARNOSTI  
Tokovi umazanega denarja in financiranje te rorizma lahko škodujejo stabilnosti in ugledu 
finančnega sektorja ter ogrozijo notranji tr g. Vendar pa bi ukrepi, sprejeti izklju čno na ravni 
držav članic, lahko škodljivo vplivali na enotni trg EU in povzro čili razdrobljen odziv. 
Ukrepanje EU je upravi čeno za namene obravnavanja splošn e nevarnosti pranja denarja in 
financiranja terorizma ter za ohranjanje enakih konkuren čnih pogojev v EU. 
 
5 
 3. C ILJI POBUDE EU 
Glavni cilj revizije okvira za prepre čevanje pranja denarja je zaš čita finančnega sistema in 
enotnega trga pred zlorabam i storilcev kaznivih dejanj, ki skušajo oprati nezakonite 
premoženjske koristi, ali teroristov, ki skušajo financirati teroristi čne dejavnosti ali skupine. 
Komisija je opredelila štiri splošne cilje, in  sicer krepitev notranjega trga z zmanjšanjem 
čezmejne kompleksnosti, zaš čito interesov družbe pred kriminaliteto in teroristi čnimi dejanji, 
zaščito gospodarske blaginje v Evr opski uniji z zagotavljanjem u činkovitega poslovnega 
okolja ter prispevanje k finan čni stabilnosti z zaš čito trdnosti, pravilnega delovanja in 
integritete finan čnega sistema. Ti so podprti s pos ebnimi cilji politike, povezanimi z 
izboljšanjem u činkovitosti ureditev za prepre čevanje pranja denarja in  financiranja terorizma 
ter ohranjanjem ugleda finan čnega sistema EU. Operativni cilji v povezavi z vzroki težav 
dopolnjujejo okvir, v katerem so bile upoštevane razli čne možnosti za spremembo 
zakonodaje. 
4. M OŽNOSTI POLITIKE  
Glede na možnosti politike so v oceni u činka ovrednoteni števil ni ukrepi/vidiki za 
izpolnjevanje treh operat ivnih ciljev politike:  
1. V povezavi z zagotavljanjem skladnosti z mednarodnimi standardi  so upoštevane 
različne možnosti: 
• vključitev davčnih kaznivih dejanj v okvir EU; 
• uvedba pristopa, ki temelji na tveganju; 
• pristop v zvezi z enakovrednostjo/n eenakovrednostjo ureditev za prepre čevanje 
pranja denarja v tretjih državah; 
• uvedba nadzora, ki temelji na tveganju; 
• uvedba novih zahtev za doma če politično izpostavljene osebe in/ali politi čno 
izpostavljene osebe v me dnarodnih organizacijah; 
• najboljši na čin izboljšanja razpoložljivosti in formacij o dejanskem lastništvu; 
• prilagoditev uredbe o prenosu denarnih  sredstev novim mednarodnim standardom 
(vključitev podatkov o dejanskem lastniku, izvzetje iz podro čja uporabe). 
2. V povezavi z zagotavljanjem skladnosti med nacion alnimi predpisi in po potrebi 
prilagodljivosti pri njihovem izvajanju s p oostritvijo in pojasnitvijo veljavnih 
zahtev  so upoštevane razli čne možnosti: 
• izboljšano zbiranje in sporo čanje statisti čnih podatkov; 
• pojasnitev, kako naj bi se za identifikacijo dejanskega lastnika uporabljal 25-
odstotni prag; 
 
6 
 • uvedba novih pravil, ki pojasnj ujejo, da podružnice in h čerinske družbe v drugi 
državi članici, kot je tista, v kateri imajo s voj sedež, uporabljajo pravila države 
gostiteljice, in krepitev sodelova nja med nadzornimi organi mati čne države in 
države gostiteljice; 
• poostritev upravnih sankcij. 
 
3. V povezavi z zagotavljanjem osredoto čenosti pravil na tveganje in njihove 
prilagoditve novim nastajajo čim nevarnostim  so upoštevane razli čne možnosti: 
• razširitev podro čja uporabe direktive, da ne bi zaj emala le igralnice, ampak tudi 
sektor iger na sre čo; 
• pojasnjevanje medsebojne povezave med zahtevami v zvezi s prepre čevanjem 
pranja denarja in financiranjem terorizma ter varstvom podatkov; 
• obravnavanje šibkih to čk v sektorju blaga visoke vrednosti; 
• krepitev pooblastil finan čnih obveš čevalnih enot (FIU) in sodelovanja med njimi. 
5. O CENA U ČINKOV  
Natančne kvantitativne ocene o koristih  vzpostavitve redno posodobljenih, mednarodno 
skladnih pravil, ki se dosledno upor abljajo na notranjem trgu, ni mogo če predložiti. Vendar 
Svetovna banka takole opisuje koristi: „... učinkovit okvir za prepre čevanje pranja denarja in 
boj proti financiranju terorizma pr inaša državi pomembne koristi tako doma kot v tujini. Te 
koristi vklju čujejo nižje stopnje krim inala in korupcije, ve čjo stabilnost finan čnih institucij in 
trgov, pozitivne vplive na gospodarski razvoj in ugl ed v svetovni skupnos ti, izboljšane tehnike 
za obvladovanje tveganja za finan čne institucije v državi ter pove čano integriteto trga .“2 
Prilagoditev okvira strožjim mednarodnim standa rdom skupaj z dodatnimi spremembami, ki 
jih je na podlagi lastnega pregleda  predlagala Komisija, naj bi po pri čakovanjih predstavljali 
bistveno okrepitev celotnega  okvira. Predvidene spremembe naj bi pomenile, da: 
• bodo v okviru širšega podro čje uporabe obravnavana dodatna podro čja tveganja, 
• naj bi se okrepila čezmejna skladnost, 
• je dosežena ve čja skladnost med nacionalnimi pravili, 
• bi večja učinkovitost morala izhajati iz bolj ciljno usmerjenih in na tveganje 
občutljivih pravil. 
V povezavi z vplivi na stroške  ocena učinkov priznava, da bodo posledice glede na položaj 
raznih zainteresiranih strani precej razli čne. Najpomembnejši stroškovni dejavniki, povezani s 
skladnostjo predpisov za prepre čevaje pranja denarja so tisti, povezani z za četnimi enkratnimi 
stroški uvedbe novih sistemov, usposabljanja, sv etovanja itd. Na podl agi predhodne študije 
                                                 
2  Referen čni priročnik za prepre čevanje pranja denarja in boj proti financiranju terorizma, druga izdaja, in 
dodatek o posebnem priporo čilu IX, Svetovna banka/Mednarodni denarni sklad, 2006. 
 
7 
 Komisije3 je že jasno, da bo vi šina teh stroškov mo čno odvisna od vrste strategije, sprejete za 
zagotavljanje skladnosti (npr. poudarek na avtomatiziranih  za razliko od ro čnih postopkov). 
Odvisna bo tudi od stopnje tveganja v zvezi s prepre čevanjem pranja denarja in financiranja 
terorizma, povezanega z naravo vsake poslovne dejavnosti. Ni pri čakovati, da bodo 
predvidene spremembe ob čutno vplivale na pooblaš čene subjekte, saj so ti že vlagali v 
sisteme, ki naj bi jih bilo  relativno enostavno  prilagoditi brez po trebe po obsežnih novih 
naložbah. Do enakih zaklju čkov pa ni mogo če priti v zvezi s subjekti, ki so bili do sedaj zunaj 
področja uporabe okvira za prepre čevanje pranja denarja, ve ndar bodo v prihodnje morali 
uporabljati pravila za prepre čevanje pranja denarja in financiran ja terorizma. To velja zlasti za 
sektor iger na sre čo, v katerem so trenutno v številnih državah članicah zgolj „tradicionalne“ 
igralnice v okviru podro čja uporabe nacionalnih pravil4. Če se obstoje či ukrepi razširijo (npr. 
za politično izpostavljene osebe), bodo potrebna dodatna sredstva za izvajanje nujnih 
preverjanj. Zaradi razširjenega podro čja uporabe se bodo nadzorniki soo čali tudi z ve čjimi 
bremeni. 
Večji poudarek na pomenu pristopa, ki temelji na  tveganju, bo vplival na vlade (ki bodo 
morale izvesti ocene tveganja ), pristojne organe ter pooblaš čene osebe in subjekte. Vendar pa 
naj bi se te stroške uravnotežilo  z bolj ciljno usmerjenimi in u činkovitimi ukrepi, 
namenjenimi obravnavanju tveganj pranja denarja in financiranja terori zma, kar bo pomenilo, 
da se čas in sredstva ne porabljajo za tehni čno usklajevanje, ki mord a ni ciljno usmerjeno k 
obravnavanju dejanskih tveganj. Spremembe ve rjetno ne bodo imele neposrednega vpliva na 
stranke, čeprav se bo spremenila koli čina informacij, ki jih je treba navesti (na primer, če so 
politično izpostavljene osebe ali če so stranka enega izmed na novo zajetih subjektov). 
V povezavi z drugimi vplivi  ocena učinkov podrobno prou či, kako bi predvideni ukrepi 
vplivali na: 
• zainteresirane strani – tako tiste, ki spadajo v podro čje uporabe obstoje čega okvira, in 
druge zainteresirane strani, na ka tere vplivajo spremenjena pravila; 
• temeljne pravice, pri čemer je še posebej pomem bno, da se zagotovi ustrezno 
ravnovesje med u činkovitostjo ukrepov za prepre čevanje pranja denarja in financiranja 
terorizma ter spoštovanjem varstva podatkov in zasebnosti; 
• mala in srednja podjetja, kj er obstaja razlika med u činki na mala in srednja podjetja, ki 
spadajo v podro čje delovanja okvira za prepre čevanje pranja denarja in financiranja 
terorizma, in u činki nanje na splošno; 
• okolje, na katerega niso pr edvideni pomembni vplivi; 
• mednarodno razsežnost, v okviru katere je tr eba zlasti sedanji pristop k priznavanju 
enakovrednosti tretjih držav prilagoditi pr istopu na podlagi tveganja, kar naj bi 
posledično pomenilo, da bo v prihodnje geografska lega le eden od dejavnikov pri širši 
oceni tveganja pranja denarja in financiranja terorizma. 
6. P RIMERJAVA MOŽNOSTI  
Kar zadeva odlo čitve politike, ocena u činka ugotavlja, da bi bil usklajen pristop EU k 
izvajanju mednarodnih standardov ustrezen, hkr ati pa bi se uvaja li dodatni elementi 
usklajevanja za izboljšan je skladnosti na notranjem trgu z zad ostno prožnostjo, da se državam 
članicam omogo či odziv na nove in nastajajo če nevarnosti. 
                                                 
3  Študija o stroških skladnosti z izbranimi ukrepi FSAP, Europe Economics, 5. januar 2009. 
4  To je podrobneje opredeljeno v Prilogi V. 
 
8 
 Kar zadeva podrobne odlo čitve politike, ocena u činka upošteva vrsto posebnih podro čij 
politike, ki ustrezajo ugotovljenim vzrokom težav, in sicer: 
1. Obstoječa pravila niso skladna z nedavno revidiranimi mednarodnimi standardi 
za prepre čevanje pranja denarja in financiranje terorizma:  na obveznost 
skladnosti z mednarodnimi standard i se je treba odzvati na na čin, ki priznava 
posebnosti enotnega trga. Ob upoštevanju tega ocena u činka ugotavlja, da bi moralo 
priti do sprememb trenutnega okvi ra, da se odrazi naslednje: 
 
• davčna kazniva dejanja – se dodajo kot predhodno kaznivo dejanje; 
• nacionalne ocene tveganja – je treb a zahtevati z možnostjo elementov 
nadnacionalnih ocen; 
• pravila o poenostavljeni in pogloblje ni dolžnosti skrbnosti pri ugotavljanju 
identitete stranke – je treba revidi rati, da bodo skladna z mednarodnimi 
standardi; 
• enakovrednost tretjih držav – se bo ocenjevala ob osredoto čanju na 
„neenakovredne“ tretje države; 
• pristop k nadzoru z upoštevanjem tveganja – treba mu je nameniti posebno 
priznanje z možnostjo zagotovitve vodenja na sektorski osnovi; 
• politično izpostavljene osebe – direktiva bo predlaga la razširitev kategorij 
posameznikov, vklju čenih v podro čje uporabe; 
• informacije o dejanskem lastništvu – bodo na voljo pristojnim organom in 
pooblaščenim subjektom; 
• elektronski prenosi denarnih sredst ev – Uredba št. 1781/2006 bo spremenjena 
tako, da bo vklju čevala nedavne spremembe standardov FATF ter upoštevala 
pregled Komisije.  
2. Države članice si obstoje ča pravila EU razlagajo razli čno: različni pristopi, ki so jih 
države članice sprejele poleg obstoje
če zakonodaje EU, pouda rjajo potrebo po ve čji 
stopnji usklajenosti znotraj okvi ra. Vendar pa popolna usklaj enost ne bi bila nujno 
najprimernejša rešitev za obvladovanje tveganj pranja denarja in financiranja terorizma 
v EU. Glede na potrebo po prožnosti za spopadanje z nastajajo čimi tveganji ocena 
učinka ugotavlja, da bi direktiva mora la predlagati naslednje spremembe: 
 
• statistični podatki – potrebne so izboljšave glede na čina zbiranja statisti čnih 
podatkov v EU; 
• opredelitev „dejanskega lastnika“ – bo pojasnjena; 
• nadzorne odgovornosti mati čnih držav in držav gostit eljic – bodo pojasnjene; 
• dostopnost upravnih sankcij – bo usklajena do dolo čene mere. 
 
3. Obstoječa pravila nezadostno obravnavajo n ova tveganja pranja denarja in 
financiranja terorizma: potreba po robustnem, vendar prožnem odzivu na nove in 
nastajajoče nevarnosti kaže v smeri uvajanja meril,  ki temeljijo na tveganju, vendar 
brez predpisane ravni podrobnosti. Ocena u činka ugotavlja, da so naslednje spremembe 
zakonodaje primerne: 
 
• igre na sre čo – podro čje uporabe direktive bi bilo treb a razširiti na vse vrste iger 
na srečo; 
 
9 
 • pravila o varstvu podatkov – je treba pojasniti, da se omogo či pravilna uporaba 
pravil za prepre čevanje pranja denarja in financiranja terorizma; 
• trgovci z blagom – prag za vklju čitev v podro čje uporabe in zahteva glede 
dolžnosti skrbnosti pri ugotavljanju identi tete stranke se znižata na 7 500 EUR; 
• sodelovanje med finan čnimi obveš čevalnimi enotami – se bo na podlagi 
direktive okrepilo. 
7. S PREMLJANJE IN OCENJEVANJE  
Komisija je varuhinja Pogodbe, zato bo morala spremljati, kako države članice izvajajo 
spremembe tretje direktive o pranju denarja in predpisov o financiranju terorizma. Po potrebi 
in na zahtevo bodo službe Komisije tekom  celotnega obdobja izvajanja državam članicam 
pomagale pri izvajanju zakonodajnih sprememb v obliki delavnic na temo prenosa za vse 
države članice ali na dvostranskih sre čanjih. Če katera koli država članica ne bo izpolnila 
svojih obveznosti v zvezi z izvajanjem in upor abo prava Skupnosti, bo Komisija po potrebi 
ravnala po postopku iz člena 258 Pogodbe. 
Komisija bo za namene spremljanja uporab e novega zakonodajnega okvira sodelovala s 
skupnim odborom evropskih na dzornih organov za prepre čevanje pranja denarja (AMLC), ki 
pripravlja predvsem poro čila o izvajanju tretje direktive o pranju denarja na nekaterih 
posebnih podro čjih. Odbor za prepre čevanje pranja denarja in financiranja 
terorizma (CPMLTF) bi lahko deloval tudi kot forum za izmenjavo informacij o vprašanjih 
uporabe okvira. Službe Komisije lahko uporabijo  tudi izsledke štud ij, ki jih izvedejo 
zainteresirane strani ali države članice, in vse povratne informacije s sestankov z zasebnimi 
zainteresiranimi stranmi. Po potrebi bo poseben premislek namenjen možnosti naro čila 
zunanje študije. 
Spremljanje izvajanja direktive o pranju de narja bo potekalo tudi posredno z medsebojnimi 
ocenjevanji FATF (v ta organ je v članjenih 15 držav članic) in Moneyvala  (v ta organ je 
včlanjenih preostalih 12 držav članic). Tak medsebojni strokovni  pregled je nujen in strog 
postopek, ki zagotavlja, da tako zakonodaja držav članic kot tudi države članice v praksi 
izpolnjujejo mednarodne standarde FATF, iz katerih je izpeljana ve čina zahtev direktive o 
pranju denarja. Ocenjevanje za vsako drža vo poteka vsakih 5–7 let in ga je mogo če dopolniti 
z nadaljnjimi poro čili, navadno na dve leti (ali pogosteje, če to zahtevajo ugotovljene 
pomanjkljivosti). 
 S KLEP  
Komisija meni, da so najprimernejše mož nosti, opisane in analizirane v tej oceni u činka, 
sorazmerne s cilji. Z zagotavljanjem pr ilagojenega in prožnega pristopa države članice ne bi 
smele biti ovirane pri sprejemanju ukrepov in po potrebi tudi ukrepanju, da se zoperstavijo 
pomembnim nevarnostim, s katerimi se lahko soo čajo na nacionalni ravni. Vklju čitev 
postopkov na ravni EU za zagotavljanje ve čjega usklajevanja in razvoja nadnacionalnih 
pristopov naj bi skupaj z nadaljnjim usklajevanjem na posebnih podro čjih zagotovila tudi 
dosego ciljev EU. Čeprav zagotovitev u činkovitega sistema proti pranju denarja in 
financiranju terorizma predstavlja precejšne stroške za pooblaš čene subjekte, Komisija meni, 
da bodo (veliko težje izmerljive) koristi, povezane s prepre čevanjem pranja denarja in 
 
10 
 financiranja terorizma, tudi v prihodnje odtehtale stroške, vklju čno z novimi stroški, ki 
izhajajo iz sprememb okvira.