SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 21.9.2005 
KOM(2005) 447 kon č. 
2005/0183 (COD)   
Predlog 
DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o kakovosti zunanjega zraka in čistejšem zraku za Evropo 
(predloženo s strani Komisije) 
{SEC(2005) 1133}
 
SL 2   SL OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM  
1. POMEN PREDLOGA ● Razlogi za predlog in njegovi cilji 
V smislu pobude za "boljšo pravno ureditev" junija 2002 je Komi sija februarja 2003 
predlagala politiko o posodobitvi in poenostavitvi pravnega reda Skupnosti. Njen namen je bil 
zagotoviti sekundarno zakonodajo EU, ki bo jasna, razumljiva, posodobljena in prijazna za 
uporabnike. Izhajajo č iz pobude je cilj sedanjega predloga združiti dolo čbe petih lo čenih 
pravnih aktov v eno direktivo z namenom poenostavit ve, racionalizacije in zmanjšanja obsega 
obstoječe zakonodaje. Poleg tega je namen predl oga bistveno revidi rati sedanje dolo čbe 
zaradi vklju čitve najnovejšega razvoja na zd ravstvenem in znanstvenem podro čju ter izkušenj 
držav članic. 
● Splošni okvir 
Za onesnaževanje zraka že dolgo velja, da pome ni precejšnje tveganje za zdravje ljudi in 
okolje. Leta 1996 je bila sprejeta Okvirna direktiva o kakovosti zraka, ki je dolo čila okvir 
Skupnosti za ocenjevanje in upravljanje kakovosti zunanjega zraka v EU. Okvirna direktiva je 
tudi določila seznam prednostnih onesnaževal, za ka tera bodo postavljeni cilji glede kakovosti 
zraka v h čerinski zakonodaji. Pozneje so bile sprejete štiri h čerinske direktive o posameznih 
onesnaževalih in Odlo čba Sveta o vzpostavitvi vzajemne izmenjave informacij o spremljanju 
kakovosti zraka. 
V presoji vpliva, ki spremlja ta pr edlog, je ocena stroškov škode zaradi človekove 
izpostavljenosti trdnim delcem in ozonu v z unanjem zraku. Leta 2000 je bilo ocenjeno, da 
izpostavljenost trdnim delcem zniža statisti čno povpre čje pričakovane življenjske dobe v 
EU-25 za približno devet mesecev. To pomeni pr ibližno 3,6 milijona izgubljenih let življenja 
ali 348.000 primerov prezgodnje smrti na leto. Poleg tega  je bilo ocenjeno, da je bilo približno 
21.400 primerov nagle smrti zaradi ozona. Pri čakuje se velik napredek glede zmanjšanja 
škodljivih emisij trdnih delcev in njihovih pr edhodnih sestavin med tem trenutkom in letom 
2020, tako da bi se po pri čakovanjih zmanjšanje statisti čnega povpre čja pričakovane 
življenjske dobe znižalo na pribli žno 5,5 meseca. V istem obdobju se pri čakuje tudi 
zmanjšanje števila primerov nagle smrti zarad i ozona za približno 600.  Stroški škode zaradi 
teh vplivov so bili v letu  2020 ocenjeni med 189 in 609 milijardami eurov letno. 
● Sedanje dolo čbe na podro čju, na katerega se nanaša predlog 
Cilj tega predloga je revidi rati in združiti naslednje lo čene dokumente v en pravni akt: 
Direktiva Sveta 96/62/ES o ocenjevanju in up ravljanju kakovosti zunanjega zraka ("Okvirna 
direktiva o kakovosti zraka"), UL L 296, 21. 11. 1996, str. 55; 
Direktiva Sveta 1999/30/ES o mejnih vrednostih žv eplovega dioksida, dušikovega dioksida in 
dušikovih oksidov, trdnih delcev in svinca v zunanjem zraku, UL L 163, 29. 6. 1999, str. 41 
("Prva hčerinska direktiva"); 
Direktiva 2000/69/ES Evropskega  parlamenta in Sveta o me jnih vrednostih benzena in 
ogljikovega monoksida v zunanjem zra ku, UL L 313, 13. 12. 2000, str. 12 ("Druga h čerinska 
direktiva"); 
 
SL 3   SL Direktiva 2002/3/ES Evropskega Parlamenta in Sveta o ozonu v zunanjem zraku, UL L 67, 
9. 3. 2002, str. 14 ("Tretja h čerinska direktiva"); 
Odločba Sveta 97/101/ES o vzpostavitvi vzajemne izmenjave informacij in podatkov iz 
merilnih mrež in posameznih postaj za merjen je onesnaženosti zunanjega zraka v državah 
članicah, UL L 35, 5. 2. 1997, str.14 ("Odlo čba o izmenjavi informacij"). 
● Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije 
Ta predlog je skladen s členom 175 Pogodbe o ustanovitvi Evr opske skupnosti, njegov namen 
pa je zagotoviti višjo raven varovanja zdravja ljudi in varstva okolja. 
2. POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANI MI STRANKAMI IN PRESOJA 
VPLIVA 
● Posvetovanje z zainteresiranimi strankami 
Posvetovalne metode, glavni obrav navani sektorji in splošne zna čilnosti vprašanih  
Organiziranih je bilo približno 13 glavnih sestankov z zainteresira nimi skupinami, vklju čno s 
skupinami iz industrije (za cestna vozila, naftne  rafinerije, industrijo hlapljivih organskih 
snovi (HOS) in predstavniki splošne industrije), državami članicami in nevladnimi 
organizacijami, vklju čno z Evropskim uradom za okolje, Švedskim sekretariatom za kisli dež 
in Svetovno zdravstveno organizacijo (WHO). Držav e pristopnice in države EGP so bile tudi 
povabljene na te sestanke. Bilo je  tudi približno sto sestankov razli čnih strokovnih skupin, ki 
so jih organizirale službe Komisije. Poleg tega  je bilo prek spletnih  strani organizirano 
posvetovanje glede sestavin tematske strategije o onesnaževanju zraka, ki je vklju čila 
sestavine sedanjega predloga. 
Povzetek odgovorov in njihovo upoštevanje  
Stališča držav članic in drugih zainteresiranih skupi n na splošno podpirajo pobudo Komisije 
za poenostavitev zakonodaje. Poleg tega države članice (i) priznavajo pomembnost obravnave 
novih onesnaževal zraka PM 2,5, (ii) so previdne glede absolutne ravni, pri kateri se lahko 
določijo standardi kakovosti zraka glede na možn e stroške, izvedljivost in skladnost in 
(iii) podpirajo idejo o zmanjšanju izpostavlje nosti na splošno in še bolj tam, kjer je 
onesnaženost najve čja. Predlog zato predvideva so razmerno visoko zgornjo mejo 
koncentracije trdnih delcev PM 2,5, ki bi veljala povsod v EU in zagotovila varstvo pred 
neupravičeno velikimi tveganji, vendar bi obr emenila le najbolj onesnažena obmo čja. Poleg 
tega bi bile države članice dolžne meriti trdne delce PM 2,5 na mestih v neizpostavljenem 
mestnem okolju in omogo čiti diferencira no znižanje povpre čnih ravni, izmerjenih v skladu z 
izmerjenimi ravnmi onesnaže nosti v letu 2010. To bo omogo čilo kar najbolj u činkovito 
zmanjšanje splošne izpostavljenosti, kakor so odlo čile države članice. 
Javno posvetovanje je potekalo tudi prek sple tnih strani v obdobju med 1. decembrom 2004 in 
31. januarjem 2005. Komisija je prejela 11.578 odgovor ov. Rezultati so na voljo na spletni 
strani http://europa.eu.int/comm/e nvironment/air/cafe/pdf/air_pollu_en.pdf . 
 
SL 4   SL ● Zbiranje ter uporaba strokovnega znanja in izkušenj 
Zadevna znanstvena/strokovna podro čja 
Naslednja strokovna podro čja so bila uporabljena pri prip ravi tega predloga in razvoju 
tematske strategije o onesnaževanju zraka: (1 ) vplivi onesnaženosti zraka na zdravje ljudi, 
(2) integrirano ocenjevalno mode liranje in razvoj stroškovno u činkovitih strategij nadzora, 
(3) ocena vplivov na zdravje, vklju čno z opredelitvijo denarnih stroškov, (4) ocena koristi za 
ekosistem, (5) makroekonomsko modeliranje in  (6) strokovno znanje in izkušnje na podro čju 
ocenjevanja in upravljanja kakovosti zraka. 
Uporabljena metodologija  
Pogodbe o izvajanju storitev in sporazumi o s ubvencijah ter sestanki, ki jih je sklicala 
Komisija. 
Glavne organizacije/ glavni strokovnja ki, s katerimi so potekala posvetovanja  
Svetovna zdravstvena organizacija, Mednarodn i inštitut za analiz o uporabnih sistemov, 
Tehnologija AEA, Konvencija o onesnaževanju zraka na velike razdalje preko meja, 
Evropska agencija za okolje, Skupno raziskovalno središ če (ISPRA), delovna skupina 
Komisije za trdne delce, de lovna skupina Komisije za izva janje in Znanstveni odbor za 
zdravstevna in okoljska tveganja (Scientific Committee on Health and Environmental Risk – 
SCHER) Evropske komisije. 
Povzetek prejetih in uporabljenih nasvetov  
Obširna dokazila, ki jih je prejela Komisija, se lahko povzamejo: (i) PM 2,5 pomenijo tveganje 
za zdravje, (ii) PM 2,5 so boljše merilo za antropogene de leže v ravneh trdnih delcev v 
zunanjem zraku in (iii) tveganja zaradi grobe frakcije (med PM 2,5 in PM 10) se ne smejo 
zanemariti. 
Sredstva, uporabljena za javno objavo nasvetov strokovnjakov  
Vsa poročila strokovnjakov in pogodbe so bili redno obj avljeni za javnost na spletnih straneh. 
● Presoja vpliva 
Komisija je obravnavala nasl ednje možnosti glede nadzora človekove izpostavljenosti trdim 
delcem PM 2,5. Vsaka možnost temelji na predpostavki, da sedanje mejne vrednosti PM 10 še 
vedno veljajo. 
(1) uvedba cilja zmanjšanja izpostavljenosti za PM 2,5, ki ga je treba izpolniti do leta 
2020, da bi se zmanjšalo letno povpre čje koncentracij PM 2,5 v neizpostavljenem 
mestnem okolju za dolo čeno odstotno stopnjo izmerjenega povpre čja države članice 
v obdobju 2008–2010. Ta cilj je treba izpolniti, kolikor je mogo če, vendar ni 
zakonsko obvezujo č; 
(2) nadomestitev indikativnih mejnih vrednosti PM 10 za leto 2010 z zakonsko 
obvezujočimi mejnimi vrednostmi povpre čnih letnih koncentracij PM 2.5, ki jih je 
treba dose či do leta 2015; taka mejna vrednos t bi bila oblikovana zaradi ve čje stopnje 
varstva prebivalcev in bi veljala povsod na ozemlju držav članic 
 
SL 5   SL (3) nadomestitev indikativnih mejnih vrednosti PM 10 za leto 2010 z zakonsko 
obvezujočimi zgornjimi mejnimi vrednostmi povpre čnih letnih koncentracij PM 2.5 v 
višini 25 µgm-3, ki jih je treba dose či do leta 2010; taka zgornja meja bi bila 
oblikovana zaradi omejitve nepotrebnega tveganja za prebivalce; 
(4) nadomestitev indikativnih mejnih vrednosti PM 10 za leto 2010 z neobvezujo čimi 
ciljnimi vrednostmi povpre čnih letnih koncentracij PM 2.5, ki jih je treba dose či do 
leta 2010; taka ciljna vrednost bi imela enako števil čno vrednost kakor mejna 
vrednost v zgoraj navedeni možnosti (2) in 
(5) ne ukrepati, t.j. ne uves ti nobenih zahtev za zmanjšanje človekove izpostavljenosti 
trdnim delcem PM 2,5. 
Zaradi velikega vpliva na evropsko gospodars tvo možnost (5), ki govori o neukrepanju, ni 
resna možnost. Komisija predlaga kombinacijo možnosti (1) in (3). Ta kombinacija je v skladu z najboljšimi nasveti, ki jih je predlo žila Svetovna zdravstven a organizacija. Analize, 
ki so podlaga za presojo vpliv a, pokažejo, da strogo omejujo ča enotna mejna vrednost ni tako 
stroškovno u činkovita kakor možnost (1), sa j bi mejna vrednost imela ve čji učinek na najbolj 
onesnaženih obmo čjih, kar ni nujno tam, kjer je izpostavljenih najve č ljudi. Koristi izbrane 
kombinacije so ocenjene na 37–120 milijard EUR letno s stroški okoli 5 milijard EUR letno.  
Postopek poenostavitve in posodobitev zahtev za poro čanje bosta verjetno zmanjšala upravno 
obremenitev držav članic, čeprav se tega ne da to čno količinsko opredeliti. Vendar bodo 
predlogi zahtevali dodatno spremljanje kakovosti zraka, čeprav so stroški majhni in znašajo 
nekaj milijonov eurov. To bo izboljšalo naše ra zumevanje onesnaževanja zraka in bi namesto 
dražjega spremljanja moralo dolgoro čno omogo čiti večjo uporabo modeliranja pri 
ocenjevanju kakovosti zraka.  
Komisija je opravila presojo vpliva, ki  je navedena v delovnem programu. Poro čilo o tem je 
na voljo na spletni strani http ://www.europa.eu./dg/env/cafe/index
. 
3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA 
● Povzetek predlaganih ukrepov 
Namen sedanjega predloga je bist veno revidirati in združiti pet lo čenih aktov sedanjega 
pravnega reda Skupnosti o kakovosti zunanj ega zraka v eno direktivo. To bo nujno 
poenostavilo in raci onaliziralo obstoje če določbe zlasti v zvezi s spremljanjem in poro čanjem. 
Predlog bo tudi posodobil dolo čbe na podlagi novih znanstvenih dosežkov in uvedel nadzor 
človekove izpostavljenosti trdnim delcem PM 2.5 v zunanjem zraku. 
● Pravna podlaga 
Pravna podlaga predloga je člen 175 Pogodbe. 
● Na čelo subsidiarnosti 
Načelo subsidiarnosti velja, če predlog ne sodi pod izklju čno pristojnost Skupnosti. 
 
SL 6   SL Države članice ne morejo zadostno dose či ciljev predloga zarad i naslednjih razlogov: 
Sedanja zakonodaja dolo ča minimalne standarde za kakovos t zraka v vsej Skupnosti, to 
načelo pa je ohranjeno v poenostavljenem aktu. Pole g tega k trdnim delcem v zraku prispeva 
znatni delež onesnaževanje prek me ja in zato morajo vse države članice ukrepati, da bi 
zmanjšale tveganje za prebivalce v vsaki državi članici. 
Cilji predloga bodo bolje doseženi na ravni Skupnosti iz naslednjih razlogov: Glavno vodilo tega predloga je sprememba in poenostavitev obstoje če zakonodaje, ki dolo ča 
minimalne standarde kakovosti zraka za vs o Skupnost. Poleg tega trdni delci PM
2.5 prispevajo 
znatni delež k onesnaževanju preko meja, ki je  tolikšen, da se ob emisijah in onesnaženju v 
zraku ti delci lahko prenesejo ve č tisoč kilometrov dale č. Zato resnost problema zahteva 
ukrepanje na ravni Skupnosti. 
Atmosfersko modeliranje in meritve onesn aženosti zraka nedvomno kažejo na dejstvo, da 
emisije v eni državi članici prispevajo k izmerjeni onesnaženosti v drugih državah članicah. 
To pokaže, da posamezne države članice ne morejo same reševati problemov, zato je potrebno 
skupno ukrepanje na ravni EU.  
Predlog je usmerjen na poenostavitve obstoje če zakonodaje. V zvezi s trdnimi delci PM 2.5 
predlog dolo či cilje Skupnosti za vsako državo članico, vendar prepusti odlo čitev glede 
sredstev uskladitve ustr eznim organom vsake države članice in s tem zagotovi minimalne 
standarde kakovosti zraka za vse državljane EU. 
Zato je predlog v skladu z na čelom subsidiarnosti. 
● Na čelo sorazmernosti 
Predlog je v skladu z na čelom sorazmernosti iz naslednjeg a (naslednjih) r azloga (razlogov). 
Izbrani pravni akt je direktiva, saj (1) je namen predloga poenostaviti obstoje če direktive in 
(2) določiti cilje, ob tem pa pr epusti izvajanje državam članicam, ki bolj natan čno poznajo 
lokalne okoliš čine in ukrepe, ki bodo najbolj u činkovito koristili kakovosti zraka. 
Cilj predloga je poenostaviti zahteve za spremljanje in poro čanje s prehodom na skupni 
informacijski sistem in elektronsko poro čanje. Poleg tega bodo ne katere zahteve za poro čanje 
razveljavljene. To bo zmanjš alo upravno obremenitev držav članic, čeprav se obsega še ne da 
točno količinsko opredeliti. Čeprav bo kratkoro čno in srednjero čno predlog vseboval dodatne 
zahteve za spremljanje, bo to s časoma omogo čilo boljše znanstveno ra zumevanje nekaterih 
problemov v zvezi z onesnaževanjem zraka, kar bo omogo čilo boljšo uporabo modeliranja za 
oceno kakovosti zraka namesto dražjega spremljanja. Zato se lahko dolgoro čno pričakujejo 
prihranki glede stroškov pr i dejavnostih spremljanja. 
● Izbira instrumentov 
Predlagani instrument: direktiva. 
Druga sredstva ne bi bila prim erna iz naslednjega razloga : 
Cilj sedanjega predloga je združitev in poenostavitev obstoje čih štirih direktiv in Odlo čbe 
Sveta v en akt. Ob upoštevanju tega  in na podlagi de jstva, da obstoje ča zakonodaja postavlja 
 
SL 7   SL cilje Skupnosti, vendar prepuš ča izbiro ukrepov za uskladitev državam članicam, je najboljši 
instrument direktiva. 
4. PRORA ČUNSKE POSLEDICE 
Potrebe raziskave, povezane s predlogom, bodo krile države članice s prispevkom EU, kritim 
s proračunskimi sredstvi, ki so že bila v ta na men razporejena v sedmem okvirnem programu 
za raziskave, kakor ga je za finan čne perspektive 2007–2013 predla gala Komisija. Predlog 
nima posledic za prora čun Skupnosti, ki bi presegale te dejavnosti. 
5. DODATNE INFORMACIJE 
● Poenostavitev 
Predlog predvideva poenostavitev zakonodaje in poenostavitev upravnih postopkov za javne 
organe (EU ali nacionalne). 
Štiri direktive in Odlo čba Sveta bodo združene v eno direktivo. Odve čne določbe bodo 
razveljavljene, skladnost me d posameznimi zakonskimi akti bo izboljšana in nepotrebne 
obveznosti bodo razveljavljene. Nebistvene zahteve poro čanja bodo razveljavljene in 
pričakovati je, da bo pri hodnje spremljanje potekalo prek el ektronskih medijev, saj se bo le 
tako zmanjšala upravna obremenitev držav članic. 
Zahteve za poro čanje in spremljanje bodo poenostavlje ne s prehodom na elektronsko 
poročanje. To bi moralo državam članicam pomagati pri notranjih upravnih zahtevah. 
Predlog je vklju čen v stalni program Komisije za posodabljanje in poenostavitev pravnega 
reda Skupnosti  ter v njen delovni in zakonodajni program pod sklicem CLWP 2004 1011 
fiche 2005. 
● Razveljavitev obstoje če zakonodaje 
Posledica sprejetja predloga bo razveljavitev obstoje če zakonodaje. 
● Klavzula o pregledu/reviziji/ časovni omejitvi veljavnosti 
Komisija bo pregledala dolo čbe, povezane s trdnimi delci PM 2,5, v obdobju petih let po 
sprejetju te direktive. Komisija bo zlasti oblikovala in predlagala podroben pristop za 
določitev zakonsko obvezujo čih obveznosti glede zmanjšanja izpostavljenosti, ki upoštevajo 
različne razmere glede kakovosti zraka v prihodnosti  in možnosti za zmanjšanje v državah 
članicah. 
● Tabela ujemanja 
Države članice morajo Komisiji sporo čiti besedilo nacionalnih dolo čb za prenos te direktive 
ter tabelo ujemanj med navedenimi dolo čbami in to direktivo. 
● Evropski gospodarski prostor 
Predlagani akt se nanaša na zadeve EGP in ga je zato treba razširiti na  Evropski gospodarski 
prostor. 
 
SL 8   SL ● Natan čna obrazložitev predloga 
Glavno vodilo tega predloga je  revidirati in združiti ve č pravnih besedil ter odstraniti odve čno 
besedilo, tukaj pa so navedene le glavne spremembe obstoje če zakonodaje. 
Poglavje III (Upravljanje kakovosti zraka): 
Komisija ne predlaga spremembe sedanjih mejn ih vrednosti kakovosti zrak a, bo pa predlagala 
okrepitev sedanjih dolo čb tako, da bodo države članice dolžne pripraviti ter izvesti na črte in 
programe za odpravo neskladnosti. Vendar, kadar države članice sprejmejo vse razumne 
ukrepe, bo Komisija predlagala, da se državam članicam dovoli prekora čiti rok za dosego 
skladnosti na obmo čjih, kjer mejne vrednosti še niso usklajene, če so nekatera objektivna 
merila izpolnjena. Vsako podaljšanje je treba sporo čiti Komisiji. Nadalje bo Komisija potrdila 
namero obstoje če zakonodaje, da zaradi sk ladnosti odšteje delež one snaževal iz naravnih 
virov. 
Sklep, da so drobni trdni delci (PM 2,5) bolj nevarni od ve čjih, podpirajo trdni dokazi. Vendar 
se ne smejo zanemariti grobe frakcije (delci  s premerom v razponu od 2,5 do 10 µm). Zahteva 
se nov pristop za nadzor PM 2,5, ki bi dopolnil sedanji nadzor PM 10. To podpira Znanstveni 
odbor za zdravstvena in okoljska tveganja. Predlagani pristop bi dolo čil zgornjo mejo 
koncentracije PM 2,5 v zunanjem zraku, ki je postavljena, da bi zagotovila varstvo prebivalcev 
pred neupravi čeno velikim tveganji, in jo bo treba dose či do leta 2010. To bo spremljal 
neobvezujo či cilj zmanjšati splošno človekovo izpostavljenost PM 2,5 med letoma 2010 in 
2020 v vsaki državi članici, ki bo temeljil na podatkih merjenja. 
Predlog tudi predvideva bolj celovito spremlja nje nekaterih onesnaževal , kakor so trdni delci 
PM 2,5. To bo omogo čilo boljše razumevanje tega onesnaževala in bo imelo za posledico boljši 
razvoj politike v prihodnosti. Poleg tega bi moralo to spremljanje s časoma omogo čiti večjo 
uporabo modeliranja in tehnike objektivne oc ene za presojo obsega onesnaženosti zraka. To 
bi moralo omogo čiti manjšo uporabo dražjega spremljanja. 
Poglavje V (Informacije in poro čanje): 
Komisija predlaga prehod na sistem elektronskega poro čanja na podlagi skupnega 
informacijskega sistema v okviru INSPIRE1. Ta pristop bo skrajšal upravne postopke, 
poenostavil pretok informacij, izboljšal zmogljivosti za presojo in omogo čil javnosti boljši 
dostop do informacij. Navedene dolo čbe Odločbe o izmenjavi informacij, ki se nanašajo na 
mehanizme poro čanja, bodo še naprej veljale do sprejetja novih izvedbenih dolo čb v skladu z 
direktivo o INSPIRE. 
                                                 
1 COM(2004) 516 kon č. 
 
SL 9   SL 2005/0183 (COD) 
Predlog 
DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o kakovosti zunanjega zraka in čistejšem zraku za Evropo 
 
(Besedilo velja za EGP) 
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – 
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitv i Evropske skupnosti in zlasti člena 175 Pogodbe, 
ob upoštevanju predloga Komisije1, 
ob upoštevanju mnenja Evropskega  ekonomsko-socialnega odbora2, 
ob upoštevanju mnenja Odbora regij3, 
v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe4, 
ob upoštevanju naslednjega: (1) Šesti okoljski akcijski program Skupnosti,  ki je bil sprejet s Sklepom št. 1600/2002/ES 
Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22 julija 2002
5, opredeljuje potrebo po 
zmanjšanju onesnaženosti do ravni, pri kate ri se kar najbolj zmanjšajo škodljive 
posledice za zdravje ljudi, ob upoštevanju zlasti ob čutljivega prebivalstva in okolja kot 
celote, da bi se izboljšalo spremljanje in ocenjevanje kakovosti zraka, vklju čno z 
usedlinami onesnaževal, ter da bi se zagotovile informacije javnosti. 
(2) Zaradi varovanja zdravja ljudi in varstva okolja kot celote se je treba emisijam 
škodljivih onesnaževal zraka izogibati, jih prepre čevati ali zmanjšati ter dolo čiti 
standarde za zunanji zrak ob upoštevanju ustreznih standardov, smernic in programov 
Svetovne zdravstvene organizacije. 
(3) Direktivo Sveta 96/62/ES z dne 27. sept embra 1996 o ocenjevanju in upravljanju 
kakovosti zunanjega zraka6, Direktivo Sveta 1999/30/ES z dne 22. aprila 1999 o 
mejnih vrednostih žveplovega dioksida, dušikovega dioksida in dušikovih oksidov, 
                                                 
1 UL L […], […], str. […]. 
2 UL L […], […], str. […]. 
3 UL L […], […], str. […]. 
4 Mnenje Evropskega Parlamenta z dne […], Skupno stališ če Sveta z dne […]. 
5 UL L 242, 10.9.2002, str. 1. 
6 UL L 296, 21.11.1996, str. 55. Direktiva kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Evropskega 
parlamenta in Sveta (ES) št. 1882/2003 (UL L 284, 31.10.2003, str. 1). 
 
SL 10   SL trdnih delcev in svinca v zunanjem zraku7, Direktivo 2000/69/ES Evropskega 
parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2000 o mejnih vrednostih benzena in 
ogljikovega monoksida v zunanjem zraku8, Direktivo 2002/3/ES Evropskega 
Parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2002 o ozonu v zunanjem zraku9 in Odločbo 
Sveta 97/101/ES z dne 27. januarja 1997 o vzpostavitvi vzajemne izmenjave informacij in podatkov iz merilnih mrež in posameznih postaj za merjenje onesnaženosti zunanjega zraka v državah članicah
10 je treba bistveno revidirati zaradi 
vključitve najnovejšega razvoja na zdra vstvenem in znanstvenem podro čju ter izkušenj 
držav članic. Zaradi jasnosti, poe nostavitve in upravne u činkovitosti je zato ustrezno, 
da ena sama direktiva zamenja navedenih pet aktov.  
(4) Takoj ko bo pridobljenih dovolj izkušenj v zvezi z izvajanjem Direktive 2004/107/ES 
Evropskega parlamenta in Sveta z dne  15. decembra 2004 o arzenu, kadmiju, živem 
srebru, niklju in policikli čnih aromatskih ogljikovodikih v zunanjem zraku11, se lahko 
razmisli o združitvi njenih dolo čb z določbami te direktive. 
(5) Skupni pristop k ocenjevanju kakovosti zr aka je treba upoštevati v skladu s skupnimi 
merili ocenjevanja. Pri ocenjevanju ka kovosti zunanjega zraka je treba upoštevati 
število prebivalcev in velikost ekosistemov, ki so izpostavljeni onesnaženosti zraka. 
Zato je ustrezno razvrstiti ozemlje vsake države članice na obmo čja ali strnjena naselja 
glede na gostoto prebivalstva. 
(6) Da bi zagotovili zadostno reprezentativnost podatkov, zbranih o onesnaženosti zraka, 
in njihovo primerljivost v vsej Skupnosti, je  pomembno, da se za oceno kakovosti 
zunanjega zraka uporabljajo standardiziran e merilne tehnike in skupna merila za 
število in postavitev merilnih postaj. Tehni ke, ki niso meritve, se lahko uporabljajo za 
ocenjevanje kakovosti zunanjega zraka in je zato treba opredeliti merila za uporabo in 
zahtevano natan čnost takih tehnik. 
(7) Za boljše razumevanje vplivov tega onesn aževala in oblikovanje ustrezne politike je 
treba opraviti podrobne meritv e drobnih trdnih delcev na neizpostavljenih mestih. 
Take meritve morajo biti opravljene na na čin, skladen s tistimi v programu 
sodelovanja za spremljanje in oceno onesnažev anja zraka na velike razdalje v Evropi 
(EMEP), ki jih dolo ča Konvencija o onesnaževanju zrak a na velike razdalje preko 
meja iz leta 1979, ki je bila odobrena z Odlo čbo Sveta 81/462/EGS z 
dne 11 junija 198112. 
(8) Stanje glede kakovosti zraka je treba vzdr ževati ali izboljšati, kadar je to že dobro. 
Kadar so standardi kakovosti zr aka preseženi, morajo države članice ukrepati tako, da 
dosežejo skladnost z opredeljenimi vrednostmi, preseganja zaradi zimskega posipanja cest pa ni treba upoštevati. 
                                                
 
7 UL L 163, 29.6.1999, str. 41. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Odlo čbo Komisije 2001/744/ES 
(UL L 278, 23.10.2001, str. 35). 
8 UL L 313, 13.12.2000, str. 12. 
9 UL L 67, 9.3.2002, str. 14. 
10 UL L 35, 5.2.1997, str. 14. Odlo čba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odlo čbo 
Komisije 2001/752/ES (UL L 282, 26.10.2001, str. 69). 
11 UL L 23, 26.1.2005, str. 3. 
12 UL L 171, 27.6.1981, str. 11. 
 
SL 11   SL (9) Tveganje za rastline zaradi onesnaženos ti zraka je najbolj pomembno na krajih zunaj 
mestnega obmo čja, kjer tako rastlinje raste. Ocena takih tv eganj in skladnosti s 
standardi kakovosti zraka za varstvo rastlin mora biti zato usmerjena na kraje zunaj poseljenih obmo čij. 
(10) Drobni trdni delci (PM
2,5) so odgovorni za pomembne negativne vplive na zdravje 
ljudi. Nadalje še ne obstaja dolo čljiv prag, pod katerim trdni delci PM 2,5ne bi pomenili 
tveganja. Za to onesnaževalo bi morala tako veljati druga čna ureditev kakor za druga 
onesnaževala zraka. Cilj navedenega pristopa bi moral bitisplošno zmanjšanje koncentracij v neizpostavljenem mestnem okolju, da bi bilo ve čjemu delu prebivalstva 
zagotovljeno uživanje koristi zaradi izbo ljšane kakovosti zraka. Vendar je treba za 
zagotovitev najmanjše ravni varovanja zdra vja povsod ta pristop združiti z absolutno 
zgornjo mejo koncentracije. 
(11) Sedanji dolgoro čni cilji zagotoviti u činkovito varstvo pred škodljivimi posledicami za 
zdravje ljudi, rastline in ekosisteme zar adi izpostavljenosti ozonu bi morali ostati 
nespremenjeni. Alarmni prag in opozoriln i prag za ozon bi morala biti dolo čena zaradi 
varstva celotnega prebivalstva in ob čutljivega dela prebival stva pred kratkotrajno 
izpostavljenostjo pove čanim koncentracijam ozona. Posledica teh pragov bi moralo 
biti obveš čanje javnosti o tveganji h zaradi izpostavljenosti in  izvajanje ustreznih 
kratkoročnih ukrepov za znižanje ravni ozona, kadar je presežen alarmni prag. 
(12) Ozon je onesnaževalo, ki se prenaša prek meja in nastaja v ozra čju iz emisij primarnih 
onesnaževal, ki jih obravnava Direktiva 2001/81 /ES Evropskega parlamenta in Sveta z 
dne 23. oktobra 2001 o nacionalnih zgornjih mejah emisij za neka tera onesnaževala 
zraka
13. Napredek pri doseganju ciljev glede kakovosti zraka in dolgoro čnih ciljev za 
ozon dolo čenih v tej direktivi, bi moral biti dolo čen na podlagi sedanjih in/ali 
revidiranih ciljev in zgornjih mejnih vrednosti emisij dolo čenih v 
Direktivi 2001/81/ES. 
(13) Meritve ozona na stalnem merilnem  mestu bi morale biti obvezne na obmo čjih, kjer so 
prekoračeni dolgoro čni cilji. Uporaba dopolnilnih sred stev za ocenjevanje bi morala 
biti dovoljena zaradi zmanjševanja zaht evanega števila stalnih mest vzor čenja. 
(14) Emisije onesnaževal zraka iz naravnih vi rov se dajo meriti, vendar ne nadzorovati. 
Kadar se da delež onesnaževal iz naravnih virov v onesnaževalih v zunanjem zraku 
dovolj zanesljivo dolo čiti, se bi zato pr i ocenjevanju skladnosti z mejnimi vrednostmi 
kakovosti zraka ta delež lahko odštel. 
(15) Sedanje mejne vrednosti kakovosti zrak a bi morale ostati nespremenjene, čeprav bi 
moralo biti mogo če podalšati rok, v katerem mora biti dosežena skladnost, kadar 
obstajajo resni problemi na posameznih obmo čjih in v strnjenih naseljih kljub 
izvajanju ustreznih ukrepov za zmanjšanje onesnaževanja. Vsakršno podaljšanje roka 
za določeno obmo čje ali strnjeno naselje bi moral spremljati celostni na črt za 
zagotovitev skladnosti do konca podaljšanega roka. 
(16) Za obmo čja in strnjena naselja, znotraj katerih so koncentracije onesnaževal v 
zunanjem zraku presegle ustrezne standard e kakovosti zraka, je  treba oblikovati na črte 
                                                 
13 UL L 309, 27.11.2001, str. 22. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Aktom o pristopu 2003. 
 
SL 12   SL ali programe. Emisije onesnaževal v zrak so iz razli čnih virov in dejavnosti. Za 
zagotovitev skladnosti med razli čnimi politikami bi morali biti taki na črti in programi 
usklajeni ter združeni z na črti in programi, pripravljenimi v skladu z 
Direktivo 2001/80/ES Evropskega parl amenta in Sveta z dne 23. oktobra 2001 o 
omejevanju emisij nekaterih onesnaževal  v zrak iz velikih kurilnih naprav14, 
Direktivo 2001/81/ES in Dire ktivo 2002/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 
25. junija 2002 o ocenjevanju in upravljanju okoljskega hrupa15. 
(17) Treba je pripraviti akcijske na črte, v katerih bi bili navedeni ukrepi, ki jih je treba 
kratkoročno izvesti, če obstaja nevarnost preseganja  enega standarda kakovosti zraka 
ali več, ali enega alarmnega praga ali ve č, da se navedeno tvegan je zmanjša in omeji 
trajanje takega pojava. V zvezi z ozonom bi morali taki kratkoro čni akcijski na črti 
upoštevati dolo čbe Odločbe Komisije 2004/279/ES z dne 19. marca 2004 o navodilih 
za izvajanje Direktive 2002/3/ES  Evropskega parlamenta in Sveta o ozonu v zunanjem 
zraku16. 
(18) Namen takih na črtov in programov je neposredno iz boljšanje kakovosti zraka in okolja 
ter bi zato ne smeli biti predmet dolo čb Direktive 2001/42/ES Evropskega parlamenta 
in Sveta z dne 27. junija 2001 o presoji vplivov nekaterih na črtov in programov na 
okolje17. 
(19) Države članice se morajo med seboj posvetovati, kadar zaradi pomembne 
onesnaženosti, ki izvira iz druge države članice, raven nekega onesnaževala preseže ali 
je verjetno, da bo presegla, ustrezne standa rde kakovosti in sprejemljivega preseganja 
ali, odvisno od primera, alarmni prag. Zara di lastnosti posameznih onesnaževal, kakor 
so ozon in trdni delci, da se prenašajo pr ek meja, je lahko potre bno nekaj usklajevanja 
med sosednjimi državami članicami pri oblikovanju in izvajanju na črtov, programov 
in kratkoro čnih akcijskih na črtov ter obveš čanju javnosti. Kadar je to primerno, si 
morajo države članice prizadevati za sodelovanje s tr etjimi državami, še zlasti za 
zgodnje vklju čevanje držav kandidatk. 
(20) Države članice in Komisija morajo zbirati, si izmenjavati in pošiljati podatke o 
kakovosti zraka, da bi boljše razumele vplive onesnaženosti zraka in oblikovale 
ustrezne politike. Najnovejše informacije  o koncentracijah vseh onesnaževal v 
zunanjem zraku, urejenih s predpisi, bi morale biti na voljo javnosti. 
(21) Zaradi lažje obravnave in primerjave podatkov o kakovos ti zraka je treba te podatke 
zagotoviti Komisiji v standardni obliki. 
(22) Postopke zagotavljanja podatkov, ocenjevanja in poro čanja o kakovosti zraka je treba 
prilagoditi tako, da se bodo lahko  uporabljala elektronska sred stva in splet, kot glavni 
sredstvi za zagotavljanje podatkov in tako, da bodo ti postopki v skladu z 
Direktivo […]18. 
                                                 
14 UL L 309, 27.11.2001, str. 1. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Aktom o pristopu 2003. 
15 UL L 189, 18.7.2002, str. 12. 
16 UL L 87, 25.3.2004, str. 50. 
17 UL L 197, 21.7.2001, str. 30. 
18 [UL L […], […], str. […].] 
 
SL 13   SL (23) Ustrezno je predvideti možnost prilagoditve znanstvenemu in tehni čnemu napredku 
meril in tehnik, uporabljenih za ocenjevanje kakovosti zunanjega zraka, ter podatkov, ki jih je treba predložiti. Nadalje je treba sprejeti referen čne tehnike za modeliranje 
kakovosti zraka, kadar so na voljo. 
(24) Ker države članice same ne morejo zadostno dose či ciljev te direktive glede kakovosti 
zraka in jih zaradi lastnosti onesnaževal zraka, da se prenašajo prek meja, laže doseže Skupnost, lahko ukrepe sprejme Skupnost v skladu z na čelom subsidiarnosti iz člena 5 
Pogodbe. V skladu z na čelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne 
presega okvira, ki je potrebe n za dosego navedenih ciljev  
(25) Države članice dolo čijo pravila o kaznih, ki veljajo za kršitve dolo čb te direktive, in 
zagotovijo, da se ta izvaja jo. Kazni morajo biti u činkovite, sorazmerne in odvra čilne. 
(26) Nekatere dolo čbe razveljavljenih aktov bi morale  ostati veljavne, da se zagotovi 
neprekinjena veljavnost sedanjih mejnih  vrednosti kakovosti zraka za dušikov dioksid, 
dokler ne bodo nadomeš čene 1. januarja 2010, neprek injena veljavnost dolo čb v zvezi 
s poročanjem o kakovosti zraka, dokler ne bodo sprejeti novi izvedbeni ukrepi, in 
neprekinjena veljavnost obveznosti predhodne  ocene kakovosti zraka,  zahtevane glede 
na Direktivo 2004/107/ES. 
(27) Obveznost prenosa te direktive v naci onalno zakonodajo bi morala biti omejena na 
tiste določbe, ki pomenijo vsebinsko spremembo v primerjavi s prejšnjimi direktivami. 
Obveznost prenosa nespremenjenih dolo čb je določena s prejšnjimi direktivami. 
(28) Ta direktiva spoš tuje temeljne pravice in  upošteva sprejeta na čela, zlasti na čela Listine 
o temeljnih pravicah Evropske unije. Predvsem je namen tega spodbuditi, da se v politikah Skupnosti upoštevata visoka stopnja varstva oko lja in izboljšanje kakovosti 
okolja v skladu z na čelom trajnostnega razvoja, kakor je dolo čeno v členu 37 Listine o 
temeljnih pravicah Evropske unije. 
(29) Ukrepe, potrebne za izvajanje te direk tive, je treba sprejeti v skladu s Sklepom 
Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o dolo čitvi postopkov za uresni čevanje 
Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil
19. 
SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO: 
Poglavje I 
Splošne dolo čbe 
Člen 1 
Vsebina 
Ta direktiva dolo ča ukrepe, katerih namen je: 
                                                 
19 UL L 184, 17.7.1999, str. 23. 
 
SL 14   SL (1) opredelitev in dolo čitev ciljev glede kakovosti zunanjeg a zraka, da bi se izognili 
škodljivim posledicam za zdravje ljudi in okolje kot celoto, jih prepre čili ali zmanjšali; 
(2) ocenjevanje kakovosti zunanjega zraka v državah članicah na podlagi skupnih metod 
in meril ter zlasti o cenjevanje koncentracij nekaterih one snaževal v zunanjem zraku; 
(3) zagotovitev podatkov o kakovosti zunanj ega zraka, ki bi bili v pomo č pri boju proti 
onesnaževanju in mote čim vplivom ter podlaga za spremljanje dolgoro čnih gibanj in 
izboljšanj, ki so posledica nacionalnih ukrepov in ukrepov Skupnosti; 
(4) zagotavljanje, da so taki podatki o kakovos ti zunanjega zraka, na voljo javnosti; 
(5) ohranjanje kakovosti zunanjega zraka, kjer je  ta dobra, in njeno izboljšanje v drugih 
primerih; 
(6) spodbujanje ve čjega sodelovanja med državami članicami pri zmanjševanju 
onesnaževanja zraka. 
Člen 2 
Opredelitve 
V tej direktivi: 
(1) "zunanji zrak" pomeni zrak v troposferi na prostem, razen na delovnih mestih; 
(2) "onesnaževalo" pomeni katero koli snov, ki je  prisotna v zunanjem zraku in za katero 
je verjetno, da ima škodljive posledice za zd ravje ljudi in/ali za okolje kot celoto; 
(3) "raven" pomeni koncentracijo onesnaževala v zunanjem zraku ali njegovo usedlino 
na površinah v dolo čenem času; 
(4) "ocenjevanje" pomeni katero koli metodo, uporabljeno za merjenje, izra čunavanje, 
napovedovanje ali oceno ravni; 
(5) "mejna vrednost" pomeni raven, dolo čeno na podlagi znanstve nih spoznanj, katere 
cilj je izogniti se škodljivim posledicam za zdravje ljudi in oko lje kot celoto, jih 
preprečiti ali zmanjšati in ki jo je v dolo čenem roku treba dose či, ko pa je ta 
dosežena, se je ne sme prese či; 
(6) "zgornja meja koncentr acije" pomeni raven, dolo čeno na podlagi znanstvenih 
spoznanj, katere cilj je prepre čiti nepotrebna tveganja za zdravje ljudi in ki jo je v 
določenem roku treba dose či, ko pa je ta dosežena, se je ne sme prese či; 
(7) "kriti čna vrednost" pomeni raven, dolo čeno na podlagi znanstvenih spoznanj, katere 
preseganje ima lahko za posledico neposre dne škodljive posledice za nekatere 
receptorje, kakor so rastline, drevesa ali naravni ekosistemi vendar ne za človeka; 
(8) "sprejemljivo preseganje" pomeni odstotek mejne vrednosti, za katerega se ta 
vrednost lahko preseže pod pogoji iz te direktive; 
 
SL 15   SL (9) "ciljna vrednost" pomeni raven, dolo čeno s ciljem izogniti se škodljivim posledicam 
za zdravje ljudi in okolje kot celoto, jih prepre čiti ali zmanjšati in ki jo je treba, kadar 
je to mogo če, doseči v določenem času;  
(10) "alarmni prag" pomeni raven, katere pres eganje pomeni tveganje za zdravje ljudi že 
zaradi kratkotrajne izpostavljenosti in pri kateri morajo države članice nemudoma 
ukrepati; 
(11) "opozorilni prag" pomeni raven, katere preseganje pomeni tveganje za zdravje ljudi 
zaradi kratkotrajne iz postavljenosti posebno ob čutljivega dela prebivalstva in pri 
kateri so potrebne takojšnje in ustrezne informacije; 
(12) "zgornji ocenjevalni prag" pomeni ra ven, pod katero se za ocenjevanje kakovosti 
zunanjega zraka lahko uporabi kombinaci ja meritev in tehnik modeliranja; 
(13) "spodnji ocenjevalni prag" pomeni raven, pod katero se za ocenjevanje kakovosti 
zunanjega zraka lahko uporabijo le tehni ke modeliranja ali objektivne ocene; 
(14) "dolgoro čni cilj" pomeni raven, ki jo je treba dose či dolgoro čno, razen kadar ni 
dosegljiva s sorazmernimi ukrepi, da bi se zagotovilo u činkovito varovanje zdravja 
ljudi in varstvo okolja; 
(15) "obmo čje" pomeni del ozemlja države članice, ki ga sama razmeji za namen 
ocenjevanja in upravlja nja kakovosti zraka; 
(16) "strnjeno naselje" pomeni obmo čje, ki je mestna aglomeracija z ve č kakor 250 000 
prebivalci ali, kadar je prebivalcev 250 000 ali manj, z dano gostoto prebivalstva na 
km², ki jo dolo čijo države članice; 
(17) "PM 10" pomeni trdne delce, ki preide jo skozi dovod, kakor je opredeljen v 
EN 12341, s 50-odstotno u činkovitostjo za odstranjeva nje delcev z aerodinami čnim 
premerom nad 10 µm; 
(18) "PM 2,5" pomeni trdne delce, ki preide jo skozi dovod, kakor je opredeljen v 
EN 14907, s 50-odstotno u činkovitostjo za odstranjeva nje delcev z aerodinami čnim 
premerom nad 2,5 µm; 
(19) "kazalnik povpre čne izpostavljenosti" pomeni povpre čno raven, dolo čeno na podlagi 
meritev na mestih v neizpostavljenem mestnem okolju na vsem ozemlju države članice, in odraža izpostavljenost prebivalcev;  
(20) "cilj zmanjšanja izpostavljenosti" po meni odstotek znižanja kazalnika splošne 
izpostavljenosti s ciljem zmanjšanja škodlji vih posledic za zdravje ljudi, ki ga je 
treba dose či, kadar je to mogo če, v določenem obdobju; 
(21) "mesta v neizpostavljenem mestnem okolju" pomenijo mesta na mestnih obmo čjih, 
na katerih so vidne ravni reprezentativne  za izpostavljenost splošnega mestnega 
prebivalstva; 
(22) "dušikovi oksidi" pomenijo vsoto me šalnega prostorninskega razmerja (ppb
v) 
dušikovega monoksida (dušikovega oksida), izraženo z enotami masne koncentracije 
dušikovega dioksida (µg/m3); 
 
SL 16   SL (23) "meritve na stalnem merilnem mestu" po menijo meritve na stalnih merilnih mestih, 
ki se izvajajo nepr ekinjeno ali z naklju čnim vzorčenjem, za dolo čitev ravni v skladu 
s cilji za kakovost podatkov;  
(24) "indikativne meritve" pome nijo meritve, ki izpolnjujejo manj stroga merila kakovosti 
glede na meritve na st alnem merilnem mestu; 
(25) "hlapljive organske spojine" (HOS) po menijo vse organske spojine iz antropogenih 
in biogenih virov razen metana, ki lahko na son čni svetlobi pri reakciji z dušikovimi 
oksidi tvorijo fotokemi čne oksidante. 
Člen 3 
Izvajanje in odgovornosti 
1. Države članice na ustreznih ravneh dolo čijo pristojne organe in telesa, ki so 
odgovorni za:  
(a) ocenjevanje kakovosti zunanjega zraka; (b) odobritev merilnih sistemov (met od, opreme, mrež, laboratorijev); 
(c) zagotavljanje natan čnosti meritev; 
(d) analizo metod ocenjevanja; (e) usklajevanje programov zagotavljanja kakovosti na svojem ozemlju, kadar jih 
za vso Skupnost organizira Komisija; 
(f) sodelovanje z drugimi državami članicami in Komisijo.  
Kadar je to ustrezno, pristojni organi in telesa ravnajo v skladu z oddelkom C 
Priloge I. 
2. Države članice obvestijo javnost o pristo jnem organu ali telesu, dolo čenem v zvezi z 
nalogami iz prvega odstavka. 
 
SL 17   SL Poglavje II 
Ocenjevanje kakovost i zunanjega zraka 
ODDELEK 1 
SPLOŠNO  
Člen 4 
Določitev obmo čij in strnjenih naselij 
Države članice dolo čijo območja in strnjena naselja na vsem  svojem ozemlju. Ocenjevanje in 
upravljanje kakovosti zraka se izvaja na vseh obmo čjih in v vseh strnjenih naseljih. 
ODDELEK 2 
OCENJEVANJE KAKOVOSTI ZUNANJEGA ZRAKA GLEDE NA ŽVEPLOV DIOKSID , 
DUŠIKOV DIOKSID IN DUŠIKOVE OKSIDE , TRDNE DELCE , SVINEC , BENZEN TER 
OGLJIKOV MONOKSID  
Člen 5 
Ureditev ocenjevanja 
1. V zvezi žveplovim dioksidom, dušikovim di oksidom in dušikovimi oksidi, trdnimi 
delci (PM 10 in PM 2,5), svincem, benzenom ter ogljikovim monoksidom se za 
varovanje zdravja in varstvo rastlin uporab ljata zgornji in spodnji ocenjevalni prag, 
kakor sta opredeljena v oddelku A Priloge II. 
Vsako obmo čje in strnjeno naselje se razvrsti gl ede na navedena ocenjevalna praga. 
2. Razvrstitev iz prvega odstavka se pregle da vsaj vsakih pet let v skladu s postopkom 
iz oddelka B Priloge II.  
Razvrstitev se pregleda bolj pogosto, kadar se bistveno spremenijo dejavnosti, ki so 
pomembne za koncentracije žvep lovega dioksida, dušikovega dioksida ali, kadar je 
to pomembno, dušikovih oksidov, trdnih delcev (PM 10, PM 2,5), svinca, benzena ali 
ogljikovega monoksida v zunanjem zraku. 
Člen 6 
Merila ocenjevanja 
1. Države članice izvajajo ocenjevanje kakovosti zunanjega zraka v zvezi z 
onesnaževali iz člena 5 na vsem svojem ozemlju in  v skladu z merili, opredeljenimi v 
odstavkih 2, 3 in 4 tega člena.  
 
SL 18   SL 2. Na vseh obmo čjih in v strnjenih naseljih, kjer ra ven onesnaževal v zunanjem zraku iz 
prvega odstavka presega zgornji ocenjevalni prag, dolo čen za navedena 
onesnaževala, se uporabijo meritve kakovosti zunanjega zraka na stalnem merilnem 
mestu. Za pridobitev ustreznih informac ij o kakovosti zunanjega zraka se lahko 
navedene meritve na stalnem merilnem mestu dopolnijo s tehnikami modeliranja 
in/ali indikativnimi meritvami. 
3. Na vseh obmo čjih in v strnjenih naseljih, kjer je  raven onesnaževal v zunanjem zraku 
iz prvega odstavka pod zgornj im ocenjevalnim pragom, dolo čenim za navedena 
onesnaževala, se za ocenjevanje kakovosti zunanjega zraka uporabi kombinacija 
meritev na stalnem merilnem mestu ter tehnik modeliranja in/ali indikativnih 
meritev.  
4. Na vseh obmo čjih in v strnjenih naseljih, kjer je  raven onesnaževal v zunanjem zraku 
iz prvega odstavka pod spodnjim ocenjevalnim pragom, dolo čenim za navedena 
onesnaževala, za ocenjevanje kakovosti z unanjega zraka zadostujejo tehnike 
modeliranja ali objektivne ocene ali obe hkrati.  
5. Poleg ocenjevanja iz odstavkov 2, 3 in 4 se opravijo meritve na neizpostavljenih 
mestih, oddaljenih od pomembnih virov onesnaževanja zraka zato, da se zagotovi vsaj podatke o masnih koncentracijah in kem ijski specifikaciji dr obnih trdnih delcev 
(PM
2,5) na podlagi letnega povpre čja ter se opravijo v skladu z naslednjimi merili:  
(a) eno mesto vzor čenja se postavi na vsakih 100 000 km2; 
(b) za dosego potrebne prostorske lo čljivosti postavi vsaka država članica vsaj eno 
merilno postajo, ali pa lahko na podlagi sporazuma z drugo državo članico 
postavi eno skupno merilno postajo ali ve č, ki zajemajo zadevna sosednja 
območja v sosednjih državah članicah; 
(c) kadar je to ustrezno, se spremljanj e uskladi s strategijo spremljanja in 
meritvenim programom Programa sode lovanja za spremljanje in oceno 
onesnaževanja zraka na velike razdalje v Evropi (EMEP); 
(d) oddelek A Priloge I se uporablja v zv ezi s cilji kakovosti podatkov za meritve 
mase trdnih delcev, Priloga IV  pa se uporablja v celoti;  
Države članice tudi obvestijo Komisijo o merilnih metodah, uporabljenih za merjenje 
kemijske sestave drobnih trdnih delcev (PM 2,5). 
Člen 7 
Mesta vzor čenja 
1. Postavitev mest vzor čenja za merjenje žveplovega di oksida, dušikovega dioksida in 
dušikovih oksidov, trdnih delcev (PM 10, PM 2,5), svinca, benzena ter ogljikovega 
monoksida v zunanjem zraku je dolo čena v skladu z merili, navedenimi v Prilogi III. 
2. Na vsakem obmo čju ali v strnjenem naselju, kjer so meritve na stalnem merilnem 
mestu edini vir podatkov za ocenjevanje kakovosti zraka, število mest vzor čenja za 
 
SL 19   SL vsako ustrezno onesnaževalo ne sme biti manjše od najmanjšega števila mest 
vzorčenja, dolo čenega v oddelku A Priloge V. 
Vendar, za obmo čja in strnjena naselja, znotraj katerih se podatki iz mest vzor čenja 
za meritve na stalnem merilnem mestu dopo lnjujejo s podatki iz  modeliranja in/ali 
indikativnih meritev, se la hko skupno število mest vzor čenja iz oddelka A Priloge V 
zmanjša za najve č 50 %, če sta izpolnjena naslednja pogoja: 
(a) dopolnilne metode zagotavljajo zados tne podatke za ocenje vanje kakovosti 
zraka glede na mejne vrednosti, zgornje meje koncentracije ali alarmne prage 
in tudi ustrezne podatke za obveš čanje javnosti;  
(b) število mest vzor čenja, ki jih je treba postaviti, in prostorska lo čljivost drugih 
tehnik zadoš čata za dolo čitev koncentracije ustreznega onesnaževala, ki se jo 
določi v skladu s cilji kakovosti podatkov iz oddelka A Priloge I, in 
omogočata, da so rezultati o cene v skladu z merili iz  oddelka B Priloge I. 
V primeru iz drugega pododstavka se pri o cenjevanju kakovosti zr aka glede na ciljne 
vrednosti ali zgornje meje koncentracije  upoštevajo rezultati modeliranja in/ali 
indikativnih meritev. 
Člen 8 
Referenčne merilne metode 
Države članice uporabljajo referen čne merilne metode in merila, opredeljena v oddelku A in 
oddelku C Priloge VI. 
Druge merilne metode se la hko uporabljajo v skladu s pogo ji, navedenimi v oddelku B 
Priloge VI. 
ODDELEK 3 
OCENJEVANJE KAKOVOSTI ZUNANJEGA ZRAKA GLEDE NA OZON  
Člen 9 
Merila ocenjevanja 
1. Kadar v katerem koli od zadnjih pet le t merjenja koncentracije ozona na obmo čjih in 
v strnjenih naseljih presežejo dolgoro čne cilje iz oddelka A 3 Priloge VII, so obvezne 
neprekinjene meritve na stalnem merilnem mestu. 
2. Kadar so na voljo podatki iz obdobja,  krajšega od petih  let, lahko države članice, da 
bi ugotovile, ali so bili v teh petih letih dolgoro čni cilji iz prvega odstavka preseženi, 
združijo rezultate iz kratkotrajnih merilnih  kampanij, opravljenih takrat in kjer je 
verjetno, da bodo ravni najve čje, z rezultati iz popisov emisij in modeliranja. 
 
SL 20   SL Člen 10 
Postavitev mest vzor čenja za merjenje ozona 
1. Postavitev mest vzor čenja za merjenje ozona se dolo či v skladu z merili iz 
Priloge VIII. 
2. Na vsakem obmo čju ali v strnjenem naselju, znotra j katerega so meritve edini vir 
podatkov za ocenjevanje kakovosti zraka, število mest vzor čenja ne sme biti manjše 
od najmanjšega števila mest vzor čenja, dolo čenega v oddelku A Priloge IX. 
Vendar, za obmo čja in strnjena naselja, znotraj katerih se podatki iz mest vzor čenja 
za meritve na stalnem merilnem mestu dopo lnjujejo s podatki iz  modeliranja in/ali 
indikativnih meritev, se lahko število mest vzor čenja iz oddelka A Priloge IX 
zmanjša, če so izpolnjeni naslednji pogoji: 
(a) dopolnilne metode zagotavljajo zados tne podatke za ocenje vanje kakovosti 
zraka glede na ciljne  vrednosti, dolgoro čni cilj ter opozorilni in alarmni prag; 
(b) število mest vzor čenja, ki jih je treba postaviti, in prostorska lo čljivost drugih 
tehnik zadoš čata za dolo čitev koncentracije ozona, ki se ga dolo či v skladu s 
cilji kakovosti podatkov iz odde lka A Priloge I, in omogo čata, da so rezultati 
ocene v skladu z merili iz oddelka B Priloge I;  
(c) je na vsakem obmo čju ali v strnjenem nase lju vsaj eno mesto vzor čenja bodisi 
na dva milijona prebiv alcev bodisi na 50 000 km2, kar pomeni ve čje število 
mest vzor čenja, vendar na eno obmo čje ali v strnjeno naselje ne sme pripasti 
manj kakor eno mesto vzor čenja;  
(d) se dušikov dioksid meri na vseh preostalih mestih vzor čenja, razen na postajah 
v neizpostavljenem podeželskem okolju.  
V primeru iz drugega pododstavka se pri o cenjevanju kakovosti zr aka glede na ciljne 
vrednosti upoštevajo rezultati modeli ranja in/ali indikativne meritve. 
3. Dušikov dioksid se meri na najmanj 50 % mest za vzor čenje ozona, zahtevanih v 
oddelku A Priloge IX. Merjenje je neprekinjeno, razen na postajah v 
neizpostavljenem podeželskem okolju, kako r so opredeljene v oddelku A Priloge 
VIII, kjer je mogo če uporabiti druge merilne metode. 
4. Na obmo čjih in v strnjenih naseljih, kjer so bile koncentracije v vsakem od prejšnjih 
petih let merjenja pod dolgoro čnimi cilji, se število mest vzor čenja za meritve na 
stalnem merilnem mestu dolo či v skladu z oddelkom B Priloge IX. 
5. Vsaka država članica zagotovi na svojem ozemlju postavitev in delovanje vsaj enega 
mesta vzor čenja za zagotovitev podatkov o koncentracijah predhodnih sestavin 
ozona, ki so navedene v Prilogi X. Vsaka država članica izbere število in mesto 
postaj za merjenje predhodnih sestavin oz ona ob upoštevanju ciljev in metod, 
predpisanih v prilogi X. 
 
SL 21   SL Člen 11 
Referenčne merilne metode 
1. Države članice uporabljajo referen čne metode za merjenje ozona, opredeljene v to čki 
8 oddelka A Priloge VI. Druge merilne metode se lahko uporabljajo v skladu s 
pogoji, navedenimi v oddelku B Priloge VI. 
2. Vsaka država članica Komisijo obvesti o met odah, ki jih uporablja za vzor čenje in 
merjenje HOS, kakor je navedeno v Prilogi X. 
Poglavje III 
Upravljanje kakovosti zunanjega zraka 
Člen 12 
Zahteve, kadar so ravni onesnaženosti nižj e od mejnih vrednosti in zgornjih mej 
koncentracije 
Na obmo čjih in v strnjenih naseljih, kjer so ravni žveplovega dioksida, dušikovega dioksida, 
PM 10, PM 2,5, svinca, benzena in ogljikovega dioks ida v zunanjem zraku pod njihovimi 
mejnimi vrednostmi ali zgornjimi mejami koncen tracij, navedenih v Pr ilogah XI in XIV, 
države članice zagotovijo, da se ohrani na vedeno stanje kakovosti zraka. 
Člen 13 
Mejne vrednosti za varovanje zdravja ljudi 
1. Države članice zagotovijo, da na celotnem nj ihovem ozemlju ravni žveplovega 
dioksida, PM 10, svinca in ogljikovega monoksida v zunanjem zraku ne presežejo 
mejne vrednosti, dolo čene v Prilogi XI. 
Mejne vrednosti dušikovega dioksida in benzena, dolo čene v Prilogi XI, ne smejo 
biti presežene po datumih, navedenih v Prilogi XI. 
Sprejemljivo preseganje iz Priloge XI se uporablja v skladu s členom 21. 
2. Alarmna praga za koncentracije žveplove ga dioksida in dušikovega dioksida v 
zunanjem zraku sta tista, ki sta dolo čena v oddelku A Priloge XII. 
3. Države članice lahko dolo čijo območja ali strnjena naselja, znotraj katerih so mejne 
vrednosti za PM 10 presežene zaradi koncentracij PM 10 v zunanjem zraku, ki so 
posledica resuspenzije delcev po zimskem posipanju cest. 
Države članice pošljejo Komisiji sezname vseh takšnih obmo čij ali strnjenih naselij, 
skupaj z informacijami o tamkaj šnjih koncentracijah in virih PM 10. 
 
SL 22   SL Ko države članice obvestijo Komisijo v skladu s členom 25, dajo potrebnadokazila, s 
katerimi dokažejo, da so vsa preseganja posledi ca takšne resuspenzije delcev in da so 
bili sprejeti ustrezni ukrep i za znižanje koncentracij. 
Brez vpliva na člen 19 morajo države članice za obmo čja in strnjena naselja iz 
prvega pododstavka tega odstavka dolo čiti načrte ali programe, predvidene v 
členu 21, le kadar je preseganja mogo če pripisati virom PM 10, katerim ni vzrok 
zimsko posipanje cest. 
Člen 14 
Kritične vrednosti 
1. Na obmo čjih, ki so oddaljena od strnjenih naselij in drugih poseljenih obmo čij, 
države članice zagotovijo skladnost s kriti čnimi vrednostmi, dolo čenimi v 
Prilogi XIII.  
Kadar obstaja ve čje tveganje za škodljive posledice, lahko države članice uporabljajo 
kritične vrednosti tudi znotraj strnjeni h naselij in drugih poseljenih obmo čij. 
2. Kadar so meritve na stalnem merilnem  mestu edini vir podatkov za ocenjevanje 
kakovosti zraka, število mest vzor čenja ne sme biti manjše od najmanjšega števila, 
določenega v oddelku C Priloge V. Kadar na vedeni podatki dopolnj ujejo indikativne 
meritve ali modeliranje, takrat se najmanjše število mest vzor čenja lahko zmanjša za 
največ 50 %, dokler ocenjene koncentracije us treznih onesnaževal niso opredeljene v 
skladu s cilji kakovosti podatkov iz oddelka A Priloge I. 
Člen 15 
Cilj zmanjšanja izpostavljenosti in zgornja meja koncentracije PM 2,5 za varovanje 
zdravja ljudi 
1. Države članice zagotovijo, da je  cilj zmanjšanja izpostavljenosti za PM 2,5, določen v 
oddelku B Priloge XIV, dosežen v tam navedenem časovnem okviru. 
2. Kazalnik povpre čne izpostavljenosti PM 2,5 se oceni v skladu z oddelkom A 
Priloge XIV.  
3. V skladu s Prilogo III vsaka država članica zagotovi, da razporeditev in posamezno 
število mest vzor čenja, na katerih temelji kazalnik povpre čne izpostavljenosti PM 2,5, 
zagotavlja, da je izpostavlje nost celotnega prebivalstva  ustrezno upoštevana. Število 
mest vzor čenja ne sme biti manjše, kakor je tisto, dolo čeno z uporabo oddelka B 
Priloge V. 
4. Države članice zagotovijo, da na vsem njihovem ozemlju koncentracije PM 2,5 v 
zunanjem zraku ne presegajo zgornje meje koncentracije, dolo čene v oddelku C 
Priloge XIV, po datumu, ki je tam naveden.  
5. Sprejemljivo preseganje iz oddelka C Priloge XIV se uporablja v skladu s členom 21. 
 
SL 23   SL Člen 16 
Zahteve na obmo čjih in v strnjenih naseljih, kadar koncentracije ozona 
presegajo dolgoro čne cilje  
1. Države članice zagotovijo, da so ci ljne vrednosti in dolgoro čni cilji, dolo čeni v 
Prilogi VII, doseženi v tam navedenem časovnem okviru. 
2. Za obmo čja in strnjena naselja, kjer je  presežena ciljna vrednost, države članice 
zagotovijo, da se izvede na črt ali program, pripravljen v skladu s členom 6 
Direktive 2001/81/ES, za doseganje cilj nih vrednosti po datumu, ki je dolo čen v 
oddelku A.2 Priloge VII, razen kadar se ciljne vrednosti s sorazmernimi ukrepi ne da doseči.  
Kadar morajo biti v skladu s členom 21(1) Direktive pripra vljeni ali izvedeni tudi 
načrti ali programi za druga onesnaževala razen ozona, države članice, kadar je to 
ustrezno, pripravijo in  izvedejo celovite na črte ali programe, ki zajemajo vsa zadevna 
onesnaževala.  
3. Za obmo čja in strnjena naselja, kjer so ra vni ozona v zunanjem  zraku višje od 
dolgoročnih ciljev, vendar manjše od ciljnih  vrednosti ali njim enake, države članice 
pripravijo in izvedejo stroškovno u činkovite ukrepe za dosego dolgoro čnih ciljev. 
Navedeni ukrepi so skladni vsaj z vsemi na črti in programi iz drugega odstavka. 
Člen 17 
Zahteve na obmo čjih in v strnjenih naseljih, kadar koncentracije ozona 
dosežejo dolgoro čne cilje 
Če to omogo čajo dejavniki, ki vklju čujejo lastnosti ozona, da se prenaša prek meja, in 
meteorološke pogoje, države članice na obmo čjih in v strnjenih naseljih vzdržujejo navedene 
ravni pod dolgoro čnimi cilji ter s sorazmernimi ukrepi ohranjajo najboljšo kakovost 
zunanjega zraka, ki je skladna s trajnostnim razvojem in visoko ravn ijo varstva okolja in 
varovanja zdravja ljudi. 
Člen 18  
Ukrepi, zahtevani ob preseganju opozorilne in alarmne vrednosti 
Kadar je presežen opozorilni prag, dolo čen v Prilogi XII, ali kateri  koli tam navedeni alarmni 
prag, države članice storijo vse potrebno, da javnost o tem obvestijo prek radia, televizije, 
časopisov ali spleta.  
Države članice nemudoma za časno predložijo Komisiji podatke o zabeleženih ravneh in 
trajanju obdobij, v katerih je bil pres ežen alarmni prag ali opozorilni prag.  
 
SL 24   SL Člen 19  
Emisije iz naravnih virov 
1. Države članice lahko dolo čijo obmo čja ali strnjena naselja, kjer je mogo če 
preseganja mejnih vrednosti ali zgornjih mej koncentracij za dolo čeno onesnaževalo 
pripisati naravnim virom. 
Države članice pošljejo Komisiji sezname vseh takšnih obmo čij ali strnjenih naselij, 
skupaj s podatki o koncen tracijah in virih ter dokazi, da je mogo če preseganja 
pripisati naravnim virom. 
2. Kadar je Komisija obveš čena o preseganju, ki ga povzro čajo naravni viri, v 
skladu s prvim odstavkom, se navedeno preseganje ne šteje za preseganje za namen te direktive. 
Člen 20 
Odlog rokov za dosego skladnost i in oprostitev obveznosti uporabe nekaterih mejnih 
vrednosti 
1. Kadar na dolo čenem obmo čju ali v strnjenem naselju ni mogo če doseči skladnosti z 
mejnimi vrednostmi za dušikov dioksid ali benzen ali pa z zgornjo mejno koncentracijo za PM
2,5 v rokih iz Priloge XI ali oddelka C Priloge XIV, lahko država 
članica za zadevno obmo čje ali strnjeno naselje nave dene roke odloži za najve č pet 
let pod naslednjimi pogoji: 
(a) uvedba na črta ali programa v skladu s členom 21 za obmo čje ali strnjeno 
naselje, za katero bi  veljal odlog, in sporo čilo Komisiji o navedenem na črtu ali 
programu;  
(b) uvedba programa za zmanjšanje onesnaževanja zraka za obdobje odloga, ki 
vsebuje vsaj podatke, navedene v odde lku B Priloge XV, in dokazuje, da bo 
skladnost z mejnimi vrednostmi ali z gornjimi mejami koncentracije dosežena 
pred iztekom novega roka, ter sporo čilo Komisiji o tem programu.  
2. Kadar zaradi disperzijskih zna čilnosti glede na dolo čeno mesto, neugodnih 
podnebnih pogojev ali deleža onesnaževal, ki  se prenašajo prek meja, na dolo čenem 
območju ali strnjenem naselju ni mogo če doseči skladnosti z mejnimi vrednostmi za 
žveplov dioksid, ogljikov monoksid, svinec in PM 10, kakor so dolo čene v Prilogi XI, 
so države članice oproš čene obveznosti uporabe navedenih mejnih vrednosti 
najpozneje do 31. decembra 2009, če so izpolnjeni pogoji iz odstavka 1(a) in (b). 
3. Kadar država članica uporabi prvi al i drugi odstavek, zagotovi, da mejna vrednost ali 
zgornja meja koncentracije za vsako onesnaževalo ni presežena za ve č kot najvišje 
sprejemljivo preseganje, dolo čeno za vsako od zadevnih onesn aževal v Prilogi XI ali 
Prilogi XIV. 
4. Države članice nemudoma uradno obvestijo Komi sijo, kadar po njihovem mnenju 
zanje velja prvi ali drugi odstavek, ter pošljejo na črte ali programe in program za 
zmanjšanje onesnaževanja zraka iz prvega ali drugega odstavka, vklju čno z vsemi 
 
SL 25   SL ustreznimi podatki, ki so potrebni Komisiji, da presodi, ali so ustrezni pogoji 
izpolnjeni.  
Kadar Komisija temu ne nasprotuje v r oku devetih mesecev po prejemu navedenega 
uradnega obvestila, se šteje, da so ustrezni pogoji za uporabo prvega ali drugega 
odstavka izpolnjeni. 
Kadar Komisija temu nasprotuje, lahko od držav članic zahteva, da prilagodijo ali 
predložijo nove na črte ali programe ali programe za zmanjšanje onesnaževanja zraka. 
Poglavje IV 
Načrti in programi 
Člen 21  
Načrti ali programi za kakovost zraka 
1. Kadar na dolo čenih obmo čjih ali v strnjenih naseljih ravni onesnaževal v zunanjem 
zraku presežejo katero koli mejno vrednos t ali ciljno vrednost ali zgornjo mejo 
koncentracije ter katero koli sprejem ljivo preseganje, ki velja za posami čni primer, 
države članice zagotovijo, da se pripravijo na črti ali programi za navedena obmo čja 
ali strnjena naselja, da bi bila dosežena  s tem povezana mejna ali ciljna vrednost ali 
zgornja meja koncentracije iz Priloge XI in Priloge XIV. 
Navedeni na črti ali programi vklju čujejo vsaj podatke, opredeljene v oddelku A 
Priloge XV, ki jih je treba nemudoma sporo čiti Komisiji. 
2. Države članice zagotovijo, kolikor je izvedljivo, skladnost z drugimi na črti, ki so 
zahtevani v Direktivi 2001/80/ES, Direktiv i 2001/81/ES ali Dire ktivi 2002/49/ES, da 
bi bili doseženi us trezni okoljski cilji. 
3. Na črti ali programi iz prvega odstavka ter programi za zmanjšanje onesnaževanja 
zraka iz člena 20(1)(b) niso predmet pr esoje iz Direktive 2001/42/ES. 
Člen 22  
Kratkoro čni akcijski na črti 
1. Kadar obstaja na dolo čenem obmo čju ali v strnjenem naselj u tveganje, da bi raven 
onesnaževal v zunanjem zraku presegla  eno mejno vrednost, zgornjo mejo 
koncentracije, ciljno vrednost, alarmni prag ali ve č iz prilog VII, XI ter oddelka A 
Priloge XII in Priloge XIV, države članice pripravijo, kadar je to ustrezno, akcijske 
načrte, v katerih navedejo ukrepe, ki jih je treba izvesti kratkoro čno, da bi se 
zmanjšalo navedeno tveganje in omejilo trajanje takega stanja.  
Vendar, kadar obstaja tveganje, da bi pr išlo do preseganja alarmnega praga za ozon, 
navedenega v oddelku B Priloge XII, države članice pripravijo le kratkoro čni 
akcijski na črt, če po njihovem mnenju obstaja gled e na nacionalne zemljepisne, 
meteorološke in gospodarske pogoje znatna mo žnost za zmanjšanje tveganja, trajanja 
 
SL 26   SL ali resnosti takega preseganja. Države članice pri pripravi takega kratkoro čnega 
akcijskega na črta upoštevajo Odlo čbo 2004/279/ES.  
2. V kratkoro čnih akcijskih na črtih iz prvega odstavka so lahko, odvisno od 
posameznega primera, predvideni tudi  ukrepi za nadzor in po potrebi za za časno 
ustavitev dejavnosti, vklju čno s prometom motornih vozil, ki prispevajo k tveganju, 
da bi bile presežene mejne vrednosti ali zg ornje meje koncentracije, ciljne vrednosti 
ali alarmnega praga. Navedeni akcijski na črt lahko vklju čujejo tudi u činkovite 
ukrepe v zvezi z uporabo industrijskih obratov ali proizvodov. 
3. Države članice dajo na voljo javnosti in ustreznim or ganizacijam, kakor so 
okoljske organizacije, potro šniške organizacije, orga nizacije, ki zastopajo 
interese ob čutljivih skupin prebival stva, in drugi ustrezni  organi zdravstvenega 
varstva, tako rezultate s vojih raziskav glede izvedl jivosti in vsebine posebnih 
kratkoročnih akcijskih na črtov kakor tudi inform acije o izvajanju teh na črtov.  
Člen 23  
Onesnaževanje zraka prek meja 
1. Kadar je zaradi znatnega prenosa onesnažev al ali njihovih predhodnih sestavin prek 
meja presežen alarmni prag, mejna ali ci ljna vrednost ali zgornj a meja koncentracije 
in ustrezno sprejemljivo preseganje ali dolgoro čni cilj, takrat zadevne države članice 
sodelujejo in, kadar je to ustrezno, organi zirajo skupne dejavnosti, kakor je priprava 
skupnih ali usklajenih na črtov ali programov v skladu s členom 21, da bi lahko taka 
preseganja odstranili z uporabo ustreznih, vendar sorazmernih ukrepov. 
2. Komisija je pozvana, da prisostvuje in pomaga pri vsakršnem sodelovanju iz prvega 
odstavka. Kadar je to primerno, Komisija ob upoštevanju poro čil, oblikovanih na 
podlagi člena 9 Direktive 2001/81/ES, prou či, ali je treba sprejeti nadaljnje ukrepe na 
ravni Skupnosti za zmanjšanje emisij predhodnih sestavin, ki povzro čajo 
onesnaževanje prek meja. 
3. Kadar je to ustrezno glede na člen 22, države članice pripravijo in izvedejo skupne 
kratkoročne akcijske na črte, ki zajemajo sosednja obmo čja v drugih državah 
članicah. Države članice zagotovijo, da sosednja obmo čja v drugih državah članicah, 
ki so pripravila kratkoro čne akcijske na črte, dobijo vse ustrezne podatke. 
4. Kadar je presežen opozorilni ali alarmni prag na obmo čjih ali v strnjenih naseljih 
blizu državne meje, se podatki čim prej zagotovijo pris tojnim organom v zadevnih 
sosednjih državah članicah. Navedeni podatki so dostopni javnosti. 
5. Pri sestavljanju na črtov ali programov iz prvega in tretjega odstavka in pri 
obveščanju javnosti v skladu s četrtim odstavkom si države članice, kadar je to 
ustrezno, prizadevajo za sodelovanje s tretjimi državami in zlasti z državami 
kandidatkami. 
 
SL 27   SL Poglavje V 
Obveščanje in poro čanje 
Člen 24  
Obveščanje javnosti 
1. Države članice zagotovijo, da so ja vnost in ustrezne organi zacije, kakor so okoljske 
organizacije, potrošniške organizacije, organizacije, ki zastopajo interese ob čutljivih 
skupin prebivalstva in druge  ustrezne organe zdravstv enega varstva, ustrezno in 
pravočasno obveš čeni o: 
(a) kakovosti zunanjega zraka v skladu s členom XVI; 
(b) odlo čitvi o odlogu iz člena 20(1);  
(c) vsaki izjemi na podlagi člena 20(2) 
(d) načrtih ali programih in programih za zm anjšanje onesnaževanja, predvidenih v 
členih 16(2), 20(1)(b) in 21. 
Podatki so brezpla čno dosegljivi prek lahko dostopnih medijev, vklju čno prek spleta, 
ali prek katerega koli drugega telekomuni kacijskega sredstva in upoštevajo dolo čbe 
iz Direktive […]. 
2. Država članica javnosti omogo či dostop do celovitih letnih poro čil za vsa 
onesnaževala, ki jih ur eja ta direktiva.  
Navedena poro čila morajo vsaj povzeti ravni, ki presegajo mejne vrednosti, zgornje 
mejne vrednosti, ciljne vrednosti, dolgoro čne cilje, opozorilne prage in alarmne 
prage za ustrezen čas povpre čenja. Te informacije je treba združiti s povzetkom 
ocene posledic teh preseganj. Kadar je to ustrezno, lahko poro čila vključujejo 
dodatne informacije in ocene o varstv u gozdov, kakor tudi podatke o drugih 
onesnaževalih, za katera so dolo čbe o spremljanju navedene v tej direktivi, kot so 
med drugim nekatere predhodne sestavine ozona, ki niso urejene s predpisi, kakor so navedene v oddelku B Priloge X. 
Člen 25  
Zagotavljanje informacij in poro čanje 
Države članice zagotovijo, da so podatki o kakovosti zunanjega zraka, dostopni Komisiji.  
 
SL 28   SL Člen 26  
Spremembe in izvedbeni ukrepi 
1. V skladu s postopkom iz člena 27(2) Komisija po potrebi  spremeni Priloge I do VI, 
Priloge VIII do X in Prilogo XV. 
Vendar spremembe ne smejo imeti za posledico nepos redno ali posredno 
spremembo: 
(a) mejnih vrednosti, zgornjih mej koncentracij, zahtev po zmanjšanju 
izpostavljenosti, kriti čnih vrednosti, opozorilnih ali alarmnih pragov niti 
dolgoročnih ciljev, navedenih v prilo gah VII in XI do XIV ali 
(b) datumov za dosego skladnosti s ka terim koli parametrom, navedenim v 
točki (a).  
2. V skladu s postopkom iz člena 27(2) Komisija dolo či podatke, ki jih morajo države 
članice zagotoviti v skladu s členom 25.  
Komisija tudi dolo či načine za racionalizacijo metode poro čanja takih podatkov ter 
vzajemne izmenjave informacij in podatkov iz mrež in posameznih postaj za merjenje onesnaženosti z unanjega zraka v državah članicah v skladu s postopkom iz 
člena 27(2). 
3. Komisija pripravi smernice za sporazume  o postavitvi skupnih merilnih postaj iz 
člena 6(5). 
4. Komisija objavi navodila glede dokaza enakovrednosti iz oddelka B Priloge VI. 
Poglavje VI 
Odbor, prehodne in kon čne določbe 
Člen 27  
Odbor 
1. Komisiji pomaga odbor, ki se imenuje "Odbor za kakovost zunanjega zraka", v 
nadaljnjem besedilu "Odbor". 
2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES ob 
upoštevanju dolo čb člena 8 Sklepa.  
Obdobje po členu 5(6) Sklepa 1999/468/ES traja tri mesece. 
3. Odbor sprejme svoj poslovnik. 
 
SL 29   SL Člen 28  
Kazni 
Države članice dolo čijo pravila o kaznih, ki se uporab ljajo za kršitve nacionalnih dolo čb, 
sprejetih na podlagi te direktive, in sprejmejo vse potrebn e ukrepe, da se zagotovi njihovo 
izvajanje. Predvidene kazni morajo biti u činkovite, sorazmerne in odvra čilne. Države članice 
obvestijo Komisijo najkasneje do datuma, navedenega v členu 31(1), o navedenih dolo čbah in 
brez odlašanja tudi o vseh poznejših spremembah, ki se nanje nanašajo.  
Člen 29  
Razveljavitev in prehodne dolo čbe 
1. Direktive 96/62/ES, 1999/30/ES, 2000/69/ ES in 2002/3/ES se razveljavijo z 
datumom, navedenim v členu 31(1) te direktive, ne da  bi to vplivalo na obveznosti 
držav članic glede rokov za prenos al i uporabo navedenih direktiv. 
Vendar ostajajo veljavni naslednji členi: 
(a) člen 5 Direktive 96/62/ES do 31. decembra 2010; 
(b) člen 11(1) Direktive 96/62/ES ter člena 10(1) in 10(2) Direktive 2002/3/ES do 
začetka veljavnosti izvedbenih ukrepov iz člena 26(2) te direktive; 
(c) člen 9(3) in (4) Direktive 1999/30/ES do 31. decembra 2009. 
2. Sklicevanje na razveljavljene direktive se šteje za sklicevanje na to direktivo in se 
razume v skladu s tabelo ujemanja v Prilogi XVII. 
3. Odlo čba 97/101/ES se razveljavi z za četkom veljavnosti izvedbenih ukrepov iz 
člena 26(2) te direktive. 
Člen 30  
Pregled 
Komisija bo v obdobju petih let po sprejetju te direktive pregledala dolo čbe, ki se nanašajo na 
PM 2,5. Komisija bo zlasti oblikovala in pr edlagala podroben pristop za dolo čitev zakonsko 
obvezujočih obveznosti glede zmanjšanja izpo stavljenosti, ki upoštevajo razli čne razmere 
glede kakovosti zraka v prihodnosti in možnosti za zmanjšanje v državah članicah. 
Člen 31  
Prenos 
1. Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to 
direktivo, najpozneje do 31. decembra 2007. Države članice Komisiji nemudoma 
sporočijo besedilo navedenih dolo čb in tabelo ujemanja med navedenimi dolo čbami 
in to direktivo.  
 
SL 30   SL Ko države članice sprejmejo navedene dolo čbe, morajo te vsebovati sklic na to 
direktivo ali pa morajo biti ob njihovi uradni objavi opremljene s takim sklicem. 
Način sklicevanja dolo čijo države članice.  
2. Države članice predložijo Komisiji besedilo glavnih dolo čb nacionalne zakonodaje, 
sprejetih na podro čju, ki ga zajema ta direktiva.  
Člen 32  
Ta direktiva za čne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropskih skupnosti . 
Člen 33  
Ta direktiva je naslovljena na države članice. 
V Bruslju, […] 
Za Evropski parlament Za Svet 
Predsednik Predsednik […] […] 
 
SL 31   SL PRILOGA I  
CILJI KAKOVOSTI PODATKOV 
A. C ILJI KAKOVOSTI PODATKOV ZA OCENJEVANJE KAKOVOSTI ZRAKA  
  
Žveplov 
dioksid, 
dušikov 
dioksid in 
oksidi dušika 
ter ogljikov 
monoksid  
Benzen 
Trdni delci 
(PM 10/PM 2,5)  
in svinec   
Ozonter z njim 
povezanaNO in 
NO 2 
Meritve na stalnem merilnem 
mestu  (1) negotovost pri meritvah
najmanša zajetost merjenih 
podatkov 
 najmanjša časovna pokritost: 
-neizpostavljeno mestno okolje 
in promet -industrijski predeli
 
  
15 % 90 %  
25% 90 % 
 
 35 %  
(2)
90 %  
25% 90%  
15 % 90 % poleti 
75 % pozimi 
Indikativne meritve  
negotovost pri meritvah 
najmanjša zajetost merjenih 
podatkov 
najmanjša časovna pokritost  
  
25 % 90 % 
14 %
(4)   
30 % 90 % 
14 %
(3)   
50% 90% 
14 %
(4)   
30 % 90 % 
10 % poleti
 
Negotovost pri modeliranju : 
urni podatki 
osemurna povpre čjadnevna 
povprečjaletna povpre čja 
  
50 % 
- 
50 % 
30 %  
- 
50 % 
- 
- 
  
še ni 
opredeljeno50 %   
50 % 
50 % 
 
Objektivna ocena 
Negotovost pri meritvah  
 75 % 
 100 % 
 100 % 75 % 
 
(1) Države članice lahko uporabijo naklju čne meritve namesto neprekinjenih meritev za benzen in 
trdne delce, če lahko Komisiji dokažejo, da je negotovost pri meritvah, vklju čno z negotovostjo 
pri meritvah zaradi naklju čnega vzor čenja, 25-odstotno izpolnjuje cilj kakovosti in je časovna 
pokritost še vedno ve čja od najmanjše časovne pokritosti za indikativne meritve. Naklju čno 
vzorčenje mora biti enakomerno porazdeljeno vse leto, da ne pride do nesimetri čnosti rezultatov. 
Negotovost zaradi naklju čnega vzor čenja se lahko dolo či s postopkom, dolo čenim v ISO 11222 
(2002) "Kakovost zraka – Dolo čitev negotovosti pri časovnem povpre čju meritev kakovosti 
zraka". Kadar se naklju čne meritve uporabijo za oceno števila preseganj (N [ocena] ) trdnih delcev 
PM 10 dnevnih mejnih vrednosti, bi bilo treba uporabiti naslednji popravek: N [ocena]  = N [meritev]  x 
365 dni / število merjenih dni. 
(2) porazdeljeno prek vsega leta, da so reprezentativni za razli čne podnebne in prometne pogoje 
(3) ena dnevna naklju čna meritev na teden, porazdeljena prek vsega leta ali 8 enakomerno 
porazdeljenih tednov prek vsega leta 
(4) ena naklju čna meritev tedensko, enakomerno porazdeljena prek vsega leta ali 8 enakomerno 
porazdeljenih tednovprek vsega leta 
 
SL 32   SL Negotovost (izražena s 95-od stotno stopnjo zaupanja) pri metodah ocenjevanja bo 
ovrednotena v skladu z na čeli navodil CEN o izražanju negotovosti meritev 
(ENV 13005-1999), z metodologijo ISO 5725:1994 in navodili iz poro čila CEN 
"Kakovost zraka – Pristop k negotovosti ocene za referen čne merilne metode za 
zunanji zrak" (CR 14377:2002E). Odstotki negot ovosti v zgornji tabeli so navedeni 
za povpre čje posameznih meritev v času, za katerega je dolo čena mejna vrednost, za 
95-odstotni interval zaupanja.  Negotovost pri meritvah na stalnem merilnem mestu 
se šteje, kakor da se uporablja v okviru ustrezne mejne vrednosti.  
Negotovost pri modeliranju in pri objektivni oceni se dolo či kot najve čji odklon 
izmerjenih in izra čunanih ravni koncentracij v času, za katerega je dolo čena mejna 
vrednost, ne da bi se upoštevala časovna razporeditev dogodkov. 
Zahteve za najmanjšo zajetost podatkov in časovno pokritost ne vklju čujejo izgub 
podatkov zaradi rednega umerjanja ali obi čajnega vzdrževanja inštrumentov. 
B. R EZULTATI OCENJEVANJA KAKOVOSTI ZRAKA  
Za obmo čja ali strnjena naselja, za katera  se za ocenjevanje kakovosti zraka 
uporabljajo drugi viri, ki dopolnjujejo meritve, ali pa  so ti drugi viri edini na čin 
ocenjevanja, se zberejo naslednje informacije: 
– opis opravljenega ocenjevanja; 
– uporabljene posebne metode s sk licevanjem na opise metod; 
– viri podatkov in informacij; 
– opis rezultatov, skupaj z negotovostmi, in zlasti obseg katerega koli podro čja 
ali, če je to pomembno, dolžino ceste na obmo čju ali v strnjenem naselju, nad 
katero koncentracije presegajo katero  koli mejno vrednost, zgornjo mejo 
koncentracije, ciljno vrednost ali dolgoro čni cilj in sprejemljivo preseganje, 
kadar se uporablja, ter katerega koli obmo čja na katerem koncentracije 
presegajo zgornji ocenjevalni prag  ali spodnji ocenjevalni prag;  
– prebivalstvo, ki je lahko izpostavljeno ravnem, ki presegajo katerokoli mejno 
vrednost. 
C. Z AGOTAVLJANJE KAKOVOSTI PRI OCENJEVANJU KAKOVOSTI ZUNANJEGA ZRAKA : 
POTRDITEV PODATKOV  
1. Za zagotovitev natan čnosti meritev in skladnosti s cilji kakovosti podatkov, 
določenih v oddelku A te priloge, ustrezni pris tojni organi in telesa, imenovani v 
členu 3 zagotovijo: 
– sledljivost vseh merite v, opravljenih v zvezi z ocenjevanjem kakovosti 
zunanjega zraka v skladu s členoma 6 in 9; 
 
SL 33   SL – da bodo institucije, ki upravljajo mreže, in posamezne postaje vzpostavile 
sistem zagotavljanja in na dzora kakovosti, ki omogo ča redno vzdrževanje za 
zagotovitev natan čnosti merilni naprav ; 
– da se dolo či postopek zagotavljanja kakovosti /nadzora kakovosti za postopek 
zbiranja podatkov in poro čanja ter da institucije, imenovane za to nalogo, 
dejavno sodelujejo v sorodnih program ih zagotavljanja kakovosti v vsej 
Skupnosti; 
– da so nacionalni laboratorij i, ki jih imenujejo ustrezni pristojni organi ali telesa, 
določeni v skladu s členom 3, udeleženi pri primerjalnih meritvah v 
vsejSkupnosti, ki zajemajo onesnaževala, ur ejena s to direkti vo, akreditirani v 
skladu z EN/ISO 17025 za metode, ki se izva jajo pri teh primerjalnih meritvah, 
ali so v akreditacijskem postopku. Ti laboratoriji so na ozemlju držav članic 
vključeni v usklajevanje programov na  ravni Skupnosti za zagotavljanje 
kakovosti, ki jih organizira Komisija, in  na nacionalni ravni tudi usklajujejo 
ustrezno izvajanje referen čnih metod in dokaze enakovrednosti nereferen čnih 
metod. 
2. Šteje se, da so vsi poslani podatki veljavni. 
 
SL 34   SL PRILOGA II  
DOLOČITEV ZAHTEV ZA OCENJEVANJE KONCENT RACIJ ŽVEPLOVEGA 
DIOKSIDA, DUŠIKOVEGA DIOKSIDA IN DUŠIKOVIH OKSIDOV, TRDNIH 
DELCEV (PM 10 in PM 2,5), SVINCA, OGLJIKOVEGA MONOKSIDA TER BENZENA 
V ZUNANJEM ZRAKU ZNOTRAJ OBMO ČJA ALI V STRNJENEGA NASELJA 
A. Z GORNJI IN SPODNJI OCENJEVALNI PRAG  
Uporabljala se bosta naslednji zgornji ocen jevalni prag in spodnji ocenjevalni prag: 
(a) Žveplov dioksid 
 Varovanje zdravja  Varstvo rastlin  
zgornji ocenjevalni prag  60 % 24-urne mejne vrednosti 
(vrednost 75 µg/m3, ne sme biti 
presežena ve č kakor 3-krat v 
koledarskem letu)  60 % zimske mejne vrednosti 
(12 µg/m3) 
spodnji ocenjevalni prag  40 % 24-urne mejne vrednosti (vrednost 50 µg/m
3, ne sme biti 
presežena ve č kakor 3-krat v 
koledarskem letu)  40 % zimske mejne vrednosti 
(8 µg/m3) 
(b) Dušikov dioksid in dušikovi oksidi 
 Urna mejna vrednost za 
varovanje zdravja ljudi 
(NO 2) Urna mejna vrednost za 
varovanje zdravja ljudi 
(NO 2) Letna mejna vrednost za 
varstvo rastlin (NOx)  
zgornji ocenjevalni prag
 70 % mejne vrednosti (vrednost 140 µg/m
3, ne 
sme biti presežena ve č 
kakor 18-krat v 
koledarskem letu)  80 % mejne vrednosti (32 µg/m
3) 80 % mejne vrednosti 
(24 µg/m3) 
spodnji ocenjevalni prag
 50 % mejne vrednosti (100 µg/m
3, ne sme biti 
preseženo ve č kakor 
18-krat v koledarskem letu)65 % mejne vrednosti 
(26 µg/m3) 65 % mejne vrednosti 
(19,5 µg/m3) 
(c) Trdni delci (PM 10 /PM 2,5) 
 24-urno povpre čje Letno 
povprečjePM 10 Letno 
povprečjePM 2,5
zgornji ocenjevalni prag  (vrednost 30 µg/m3, ne sme biti 
presežena ve č kakor sedem-krat v 
koledarskem letu)  14 µg/m3 10 µg/m3 
spodnji ocenjevalni prag  vrednost 20 µg/m3, ne sme biti 
presežena ve č kakor sedem-krat v 
koledarskem letu)  10 µg/m3 7 µg/m3 
 
SL 35   SL (d) Svinec 
 
Letno povpre čje 
zgornji ocenjevalni prag  70 % zimske mejne vrednosti (0,35 µg/m3) 
spodnji ocenjevalni prag  50 % mejne vrednosti (0,25 µg/m3) 
(e) Benzen 
 
Letno povpre čje 
zgornji ocenjevalni prag  70 % mejne vrednosti (3,5 µg/m3) 
spodnji ocenjevalni prag  40 % mejne vrednosti (2 µg/m3) 
(f) Ogljikov monoksid 
 Osemurno povpre čje 
zgornji ocenjevalni prag  70 % mejne vrednosti (7 mg/m3) 
spodnji ocenjevalni prag  50 % mejne vrednosti (5 mg/m3) 
B. D OLOČITEV PRESEGANJA ZGORNJEGA IN SPODNJEGA OCENJEVALNEGA PRAGA  
Preseganja zgornjega in spodnjega ocenjevalnega praga je treba dolo čiti na podlagi 
koncentracij v preteklih petih letih, kadar je  na voljo dovolj podatkov. Šteje se, da je 
ocenjevalni prag presežen, ka dar je bil presežen vsaj v treh posameznih letih iz obdobja 
preteklih petih let. 
Kadar so na voljo podatk i iz obdobja, krajšega od petih let, lahko države članice združijo 
kratkotrajne merilne kampanje v enem le tu in na mestih, ki so verjetno zna čilna za najvišje 
ravni onesnaženosti, z rezult ati, pridobljenimi na podlag i podatkov iz popisov emisij in 
modeliranja, za dolo čitev preseganja zgornjega in spodnjega ocenjevalnega praga. 
 
SL 36   SL PRILOGA III  
POSTAVITEV MEST VZOR ČENJA ZA MERJENJE ŽV EPLOVEGA DIOKSIDA, 
DUŠIKOVEGA DIOKSIDA IN DUŠIKOVIH  OKSIDOV, TRDNIH DELCEV (PM 10 in 
PM 2,5), SVINCA, OGLJIKOVEGA MONOKS IDA TER BENZENA V ZUNANJEM 
ZRAKU 
Za meritve na stalnem me rilnem mestu se uporablja: 
A. U MESTITEV NA MAKRORAVNI  
(a) Varovanje zdravja ljudi 
1. Mesta vzor čenja, katerih namen je varovanje zdravja ljudi, se umestijo, tako da: 
– zagotovijo podatke o pr edelih znotraj obmo čij in strnjenih naselij, kjer se 
pojavljajo najvišje koncentracije, za kate re je verjetno, da ji m je prebivalstvo 
neposredno ali posredno izpostavljeno v obdobju, ki je pomembno glede na čas 
povprečenja mejne vrednosti (mejnih vrednos ti) ali zgornje meje (zgornjih 
mej) koncentracije; 
– zagotovijo podatke o ravneh v drugih predelih znotraj obmo čij in strnjenih 
naselij, ki so reprezen tativni za izpostavljenost celotnega prebivalstva. 
2. Mesta vzor čenja so na splošno umeš čena tako, da se zelo majhna mikrookolja ne 
merijo v njihovi neposredni bližini, kar pomeni, da mora biti mesto vzor čenja 
umeščeno tako, da je vzor čeni zrak reprezentativen za kakovost zraka okoliškega 
območja, ki ni manjše od 200 m2 na prometni h mestih, in ki meri vsaj 250 m x 250 
m v industrijskih predelih, kadar je to izvedljivo. 
3. Mesta v neizpostavljenem mestnem okolju so  postavljena tako, da na njihovo raven 
onesnaženosti vpliva celoten delež onesnaževal iz vseh virov na tisti strani postaje, ki 
je obrnjena proti vetru. Za dolo čitev ravni onesnaženosti ne bi smel prevladati samo 
en vir, razen če so take razmere tipi čne za večje mestno obmo čje. Navedena mesta 
vzorčenja so obi čajno reprezentativna za nekaj kvadratnih kilometrov. 
4. Kadar je cilj oceniti ravni na ne izpostavljenih mestih, na mesto vzor čenja ne smejo 
vplivati strnjena naselja ali i ndustrijski predeli v njegovi bliž ini, to so predeli, ki so 
manj oddaljena kot nekaj kilometrov. 
5. Kadar je treba oceniti deleže iz industrij skih virov mora biti vsaj eno mesto vzor čenja 
postavljeno na vetrno stran glede na pol ožaj vira na najbližjem stanovanjskem 
območju. Kadar koncentracija na neizpostav ljenih mestih ni poznana, je treba 
postaviti dodatno mesto vzor čenja v glavni smeri vetra. 
6. Mesta vzor čenja so, kadar je to mogo če, reprezentativna tudi za podobna mesta, ki 
niso v njihovi neposredni bližini. 
7. Upošteva se, da je treba mesta vzor čenja postaviti na otokih, kadar je to potrebno za 
varovanje zdravja ljudi. 
 
SL 37   SL (b) Varstvo rastlin 
Mesta vzor čenja, usmerjena na varstvo rastlin, so oddaljena ve č kot 20 km od 
strnjenih naselij ali ve č kot 5 km od drugih poseljenih obmo čij, industrijskih objektov 
ali avtocest, kar pomeni, da mora biti mesto vzor čenja postavljeno tako, da je 
vzorčeni zrak reprezentativen za kakovost zraka okoliškega obmo čja, katerega 
površina je vsaj 1000 km2. Država članica lahko ob upoštevanju zemljepisnih 
pogojev zagotovi, da se mesto vzor čenja postavi na manjši razdalji ali da je 
reprezentativno za kakovos t zraka na ožjem obmo čju. 
Upošteva se tudi potreba po o cenjevanju kakovosti zraka na otokih. 
B. U MESTITEV NA MIKRORAVNI  
Kadar je izvedljivo, se uporablja: 
– pretok okrog sonde za vzor čenje na dovodu je nemoten (prost v loku najmanj 
270 °), tako da nobena ovira ne vpliva na pretok zraka v bližini vzor čevalnika 
(ki mora navadno biti od zgradb, balkonov, dr eves in drugih ovir na razdalji, ki 
je vsaj dvakrat tolikšna kot je višina ovire, ki sega nad vzor čevalnik) vsaj 0,5 m 
od najbližje stavbe, kadar mesta vzor čenja kažejo kakovost zraka ob gradbeni 
črti); 
– na splošno je mesto vzor čenja na dovodu na višini med 1,5 m (obmo čje 
dihanja) in 4 m nad tlemi. V nekaterih okoliš činah so lahko potrebna višja 
mesta (do 8 m). Umestitev na višje mest o je lahko primerna tudi, kadar je 
postaja reprezentativna za širše obmo čje; 
– sonda na dovodu ni nameš čena v neposredni bližini virov, da ne pride do 
neposrednega zajema emisij, ki ne bi  bile premešane z zunanjim zrakom; 
– izpuh vzor čevalnika se namesti tako, da ne  pride do ponovnega kroženja 
izpušnega zraka skozi dovod v vzor čevalnik; 
– umestitev vzor čevalnikov na mestih, izpostavljenih prometu: 
(a) taka mesta vzor čenja so za vsa onesnaževala vsaj 25 m od roba ve čjih 
križišč in vsaj 4 m od sredine najbližjega prometnega pasu; 
(b) za dušikov dioksid in ogljikov monoksid so dovodi oddaljeni najve č 5 m 
od cestnega robnika; 
(c) za trdne delce, svinec in benzen so dovodi umeš čeni tako, da so 
reprezentativni za kakovost zraka v bližini gradbene črte, vendar ne ve č 
kakor 10 m od cestnega robnika. 
Upoštevajo se lahko tudi  naslednji dejavniki: 
– moteči viri; 
– varnost; 
 
SL 38   SL – dostop; 
– razpoložljivost elektri čnega toka in telefonskega omrežja; 
– vidnost mesta vzor čenja glede na okolico; 
– varnost javnosti in izvajalcev; 
– zaželenost skupne umestitve mest vzor čenja za razli čna onesnaževala; 
– zahteve prostorskega na črtovanja. 
C. D OKUMENTIRANJE IN PREGLED IZBIRE MESTA VZOR ČENJA  
Postopki izbire mest vzor čenja so v fazi razvrš čanja v celoti dokumentirani s 
sredstvi, kakor so orientacijs ke fotografije okoliškega podro čja in podrobni 
zemljevid. Mesta se v rednih časovnih presledkih pregledujejo in ponovno 
dokumentirajo za zagotovitev, da iz birna merila ostanejo ves čas veljavna. 
 
SL 39   SL PRILOGA IV  
MERITVE NA NEIZPOSTAVLJNIH MEST IH NE GLEDE NA KONCENTRACIJO 
A. C ILJI 
Glavni cilji takih meritev so zagotoviti, da so na voljo ustrezne informacije o ravneh v 
neizpostavljenem okolju. Te informac ije so bistvene za presojo pove čanih ravni na bolj 
onesnaženih obmo čjih (kakor so neizpostavljeno mestno okolje, mesta, povezana z industrijo, 
mesta, povezana s prometom), za oceno možnega pove čanja onesnaženosti zaradi prenosa 
onesnaževal zraka na velike razdalje in za podporo analize porazde litve virov. To je 
bistvenega pomena za razumevanje posebnih onesn aževal, kakor so trdni delci. Nadalje so te 
informacije o neizpostavljenem okolju bistvene za ve čjo uporabo modeliranja tudi na mestnih 
območjih. 
B. S NOVI  
Meritev trdnih delcev PM 2,5 mora vklju čiti vsaj masno koncentracijo in ustrezne spojine za 
označitev njene kemijske sestave. Vklju čene morajo biti vsaj spodaj navedene kemijske vrste. 
SO 42- Na+ NH 4+ Ca2+ elementarni ogljik (EC) 
NO 3- K+ Cl- Mg2+ organski ogljik (OC) 
C. U MESTITEV MERILNIH MEST  
Meritve je treba izvajati zlasti na neizpostavljenih podeželskih obmo čjih v skladu z deli A, B, 
in C Priloge III. 
 
SL 40   SL PRILOGA V  
MERILA ZA DOLO ČITEV NAJMANJŠEGA ŠTEVILA MEST VZOR ČENJA ZA 
MERITVE NA STALNEM MERILNEM MESTU GLEDE KONCENTRACIJ 
ŽVEPLOVEGA DIOKSIDA (SO 2), DUŠIKOVEGA DIOKSIDA (NO 2) IN DUŠIKOVIH 
OKSIDOV, TRDNIH DELCEV (PM 10, PM 2,5), SVINCA, OGLJIKOVEGA 
MONOKSIDA TER BENZE NA V ZUNANJEM ZRAKU 
A. N AJMANJŠE ŠTEVILO MEST VZOR ČENJA ZA MERITVE NA STALNEM MERILNEM 
MESTU ZA OCENO SKLADNOSTI Z MEJNIMI VREDNOSTMI ALI ZGORNJIMI MEJAMI KONCENTRACIJE ZA VAROVANJE ZDRAVJA LJUDI IN ALARMNIMI VREDNOSTMI NA OBMOČJIH IN V STRNJENIH NASELJIH
, PRI KATERIH JE MERITEV NA STALNEM 
MERILNEM MESTU EDINI VIR INFORMACIJ  
(a) Razpršeni viri 
Prebivalstvo strnjenega 
naseljaali obmo čja(izraženo v 
tisočih) Kadar koncentracije 
presegajozgornji ocenjevalni prag(1)Kadar so najvišje koncentracije 
med zgornjim in spodnjim 
ocenjevalnim pragom  
0–249 1 1 
250–499 2 1 
500–749 2 1 
750–999 3 1 
1 000–1 499 4 2 
1 500–1 999 5 2 
2 000–2 749 6 3 
2 750–3 749 7 3 
3 750–4 749 8 4 
4 750–5 999 9 4 
≥ 6 000  10 5 
(1) Za NO 2, trdne delce, ogljikov monoksid in benzen: za vklju čitev vsaj ene postaje za spremljanje v 
neizpostavljenem mestnem okolju in ene postaje za mesta, izpostavljena prometu, pod pogojem, da to
ne poveča števila mest vzor čenja. Skupno število postaj za meritve v neizpostavljenem mestnem okolju
in skupno število postaj za mesta, izpostavljena prometu, v državi članici se ne razlikujejo za ve č kako r
faktor 2. 
(b) To čkovni viri 
Za ocenjevanje onesnaženosti v bližini to čkovnih virov se število mest vzor čenja za meritev 
na stalnem merilnem mestu izra čuna tako, da se upoštevajo gostota emisij, verjetni vzorci 
razporeditve onesnaženosti zunanjega zraka in možna izpostavljenost prebivalstva. 
 
SL 41   SL B. N AJMANJŠE ŠTEVILO MEST VZOR ČENJA ZA MERITEV NA STALNEM MERILNEM 
MESTU ZA OCENO SKLADNOSTI S CILJEM ZMANJŠANJA IZPOSTAVLJENOSTI PM 2,5 
ZARADI VAROVANJA ZDRAVJA LJUDI  
V ta namen se uporablja eno mesto vzor čenja na milijon prebivalcev za strnjena 
naselja in dodatne mestne aglomeracije z ve č kot 100.000 prebivalci. Navedena 
mesta vzor čenja lahko sovpadajo z mesti vzor čenja iz oddelka A. 
C. N AJMANJŠE ŠTEVILO MEST VZOR ČENJA ZA MERITVE NA STALNEM MERILNEM 
MESTU ZA OCENO SKLADNOSTI S KRITI ČNIMI VREDNOSTMI ZA VARSTVO RASTLIN 
NA OBMO ČJIH, KI NISO STRNJENA NASELJA  
Kadar najvišje koncentracije presegajo 
zgornji ocenjevalni prag  Kadar so najvišje kon centracije med zgornjim 
in spodnjim ocenjevalnim pragom  
1 postaja na vsakih 20 000 km2 1 postaja na vsakih 40 000 km2 
Na območjih otokov se število mest vzor čenja za meritve na stalnem merilnem mestu 
izračuna tako, da se upoštevata verjetni vzorec razporeditve  onesnaženosti zunanjega 
zraka in možna izpostavljenost rastlin. 
 
SL 42   SL PRILOGA VI  
REFEREN ČNE METODE ZA OCENJEVANJE KONCENTRACIJ ŽVEPLOVEGA 
DIOKSIDA, DUŠIKOVEGA DIOKSIDA IN DUŠIKOVIH OKSIDOV, TRDNIH 
DELCEV (PM 10 IN PM 2,5) SVINCA, OGLJIKOVEGA MONOKSIDA, BENZENA TER 
OZONA 
A. R EFEREN ČNE MERILNE METODE  
1. Referen čna metoda za merjenje žveplovega dioksida 
Referenčna metoda za merjenje žveplovega di oksida je tista, ki je opisana v 
EN14212:2005 "Kakovost zunanjega zraka – Standardna metoda za meritev 
žveplovega dioksida z ultravijoli čno fluorescen čno svetlobo". 
2. Referen čna metoda za merjenje dušikove ga dioksida in dušikovih oksidov 
Referenčna metoda za merjenje dušikovega dioksi da in dušikovih oksidov je tista, ki 
je opisana v EN14212:2005 "Kakovost zunanj ega zraka – Standardna metoda za 
meritev koncentracije dušikovega di oksida in dušikovega monoksida s 
kemoluminiscenco". 
3. Referen čna metoda za vzor čenje in merjenje svinca 
Referenčna metoda za vzor čenje svinca je tista, ki je  opisana v oddelku A(4) te 
priloge. Referen čna metoda za merjenje svinca je tista, ki je opisana v 
EN 14902:2005 "Referen čna metoda za dolo čitev Pb/Cd/As/Ni v zunanjem zraku". 
4. Referen čna metoda za vzor čenje in merjenje trdnih delcev PM 10 
Referenčna metoda za vzor čenje in merjenje trdnih delcev PM 10 je tista, ki je opisana v 
EN 12341:1999 "Kakovost zraka – Dolo čitev frakcije suspendiranih trdnih delcev 
PM 10 – Referen čna metoda in terenski pres kusni postopek za potrditev 
enakovrednosti merilnih metod". 
5. Referen čna metoda za vzor čenje in merjenje trdnih delcev PM 2,5 
Referenčna metoda za vzor čenje in merjenje PM 2,5 je tista, ki je opisana v 
EN 14907:2005 "Standardna gravimetri čna merilna metoda za dolo čitev masne 
frakcije suspendira nih trdnih delcev PM 2,5 v zunanjem zraku". 
6. Referen čna metoda za vzor čenje in merjenje benzena 
Referenčna metoda za merjenje benzena je ti sta, ki je opisana v 14662:2005, delih 1, 
2 in 3 ‘"Kakovost zunanjega zraka – Referen čna metoda za meritev koncentracij 
benzena". 
 
SL 43   SL 7. Referen čna metoda za merjenje  ogljikovega monoksida 
Referenčna metoda za merjenje ogljikovega m onoksida je tista, ki je opisana v 
EN 14626:2005 "Kakovost zunanjega zraka – Standardna metoda za meritev 
koncentracije ogljikovega monoksida z nedisperzivno infrarde čo spektroskopijo". 
8. Referen čna metoda za merjene ozona 
Referenčna metoda za merjenje ozona je ti sta, ki je opisana v EN 14625:2005 
"Kakovost zunanjega zraka – Standardna metoda za meritev koncentracije ozona z 
ultravijoli čno fotometrijo". 
B. D OKAZ ENAKOVREDNOSTI  
1. Država članica lahko uporabi katero koli drugo metodo, za katero lahko dokaže, da 
daje rezultate, ki so enakovredni rezulta tom, pridobljenim s ka tero koli od metod, 
navedenih v to čki A, ali, kadar gre za trdne de lce, katero koli drugo metodo, za 
katero lahko zadevna država članica dokaže, da je skladno povezana z referen čno 
metodo. V takem primeru je treba rezult ate, dosežene z navedeno metodo, popraviti, 
da se dobijo rezultati, enakovredni tis tim, ki bi jih dobili z uporabo referen čne 
metode. 
2. Komisija lahko od države članice zahteva, da prip ravi in predloži poro čilo o dokazu 
enakovrednosti v skladu s prvim odstavkom. 
3. Pri ocenjevanju sprejemljivosti poro čila, navedenega v drugem odstavku, se bo 
Komisija sklicevala na svoja navod ila glede dokaza enakovrednosti (ki bodo 
objavljena). Kadar država članica uporablja za časne faktorje za približanje 
enakovrednosti, morajo biti ti potrjeni in/a li popravljeni glede na navodila Komisije. 
4. Države članice morajo, kadar je to ustrezno, za gotoviti, da popravek velja tudi za 
nazaj, za prejšnje podatke merjenja, da se zagotovi boljša primerljivost podatkov. 
C. S TANDARDIZACIJA  
Za plinasta onesnaževala je treba prostorni no standardizirati pri temperaturi 293 K in 
tlaku 101,3 kPa. Za trdne delce in snovi, ki jih je treba an alizirati v trdnih  delcih (npr. 
svinec), se obseg vzor čenja nanaša na pogoje v zunanjem zraku. 
 
SL 44   SL PRILOGA VII  
CILJNE VREDNOSTI IN DOLGORO ČNI CILJI 
A. C ILJNE VREDNOSTI IN DOLGORO ČNI CILJI ZA OZON  
1. Opredelitve in merila 
(a) Opredelitve 
Vrednost AOT40 (izražena v (g/m³)•ure) pomeni vsoto razlik med urnimi 
koncentracijami, ve čjimi od 80 g/m³ (= 40 delov na milijardo (ppb)), in 80 g/m³ v 
danem času z upoštevanjem le enournih vrednos ti, izmerjenih vsak dan med 8.00 in 
20.00 po srednjeevropskem času1. 
(b) Merila 
Naslednja merila se uporabljajo za prev erjanje veljavnosti pri združevanju podatkov 
in izračunu statisti čnih parametrov: 
Parametri  
 Zahtevani delež veljavnih podatkov  
urne vrednosti  75 % (npr. 45 minut)  
osemurne vrednosti  75 % vrednosti (npr. 6 ur)  
največja dnevna osemurna 
srednja vrednost iz zaporednih 8 ur 75 % drse čih osemurnih povpre čij (npr. 18 osemurnih povpre čij na dan)
 
AOT40  90 % urnih vrednosti v obdobju, opredeljenim za izra čun vrednosti AOT40 (a) 
letna srednja vrednost  90 % urnih vrednosti poleti (od aprila do septembra) in 75 % pozimi (od 
januarja do marca, od oktobra do decembra), lo čenih po posami čnih letnih časih
število preseganj in najvišje 
vrednosti na mesec  90 % najvišje dnevne osemurne srednje vrednosti (razpoložljivih 27 dnevnih vrednosti na mesec) 90 % urnih vrednosti med 8.00 in 20.00 po srednjeevropskem času
 
število preseganj in najvišje 
vrednosti na leto  pet od šestih me secev v poletnem času (od aprila do septembra)  
(a) Kadar niso na voljo vsi izmerjeni podatki, se uporabi naslednji faktor za izra čun vrednosti AOT40: 
AOT40 ocena = AOT40 izemrjena x skupno možno število ur* 
število izmerjenih urnih vrednosti  
* k i  j e  š t e v i l o  u r  v  časovnem obdobju opredelitve AOT40, (npr. od 8.00 do 20.00 po srednjeevropskem 
času, od 1. maja do 31. julija vsako leto za varstvo rastlin in od 1. aprila do 30. septembra vsako leto za 
varstvo gozdov) 
                                                 
1 ali po ustreznem času za najbolj obrobne regije 
 
SL 45   SL 2. Ciljne vrednosti 
Cilj Čas povpre čenja Ciljne vrednosti  Datum, do 
katerega mora 
biti dosežena 
ciljna vrednost  
varovanje zdravja ljudi  največja dnevna 
osemurna srednja 
vrednost (a) vrednost 120 µg/m3 ne sme biti 
presežena ve č kakor 25 dni v 
koledarskem letu triletnega povpre čja 
(b) 2010 
varstvo rastlin  od maja do julija  vrednost AOT40 (izra čunana iz urnih 
vrednosti) 
18 000 µg/m3•h v povpre čju petih 
let(b) 2010 
(a) Najvišja dnevna osemurna srednja vrednost koncentracije je izbrana na podlagi pregleda osemurnih 
drsečih povpre čij, izračunanih iz urnih podatkov in posodobljenih vsako uro. Vsako tako izra čunano 
osemurno povpre čje pripada dnevu, v katerem se kon ča. Tako bo prvo ra čunsko obdobje za kateri koli 
dan obdobje od 17.00 prejšnjega dne do 1.00 navedenega dne; zadnje ra čunsko obdobje za katerikoli 
dan bo obdobje od 16.00 do 24.00 tistega dne. 
(b) Če povprečja treh ali petih let ne morejo biti dolo čena na podlagi popolnega in zaporednega niza letnih 
podatkov, bo najmanjša koli čina letnih podatkov, zahtevanih za preverjanje usklajenosti s ciljnimi 
vrednostmi: 
– za ciljno vrednost za varovanje zdravj a ljudi: veljavni podatki za eno leto; 
– za ciljno vrednost za varstvo rastlin: veljavni podatki za tri leta.  
3. Dolgoro čni cilji 
Cilj Čas povpre čenja Ciljna vrednost  Datum, do 
katerega mora 
biti dosežen 
dolgoročni cilj  
varovanje zdravja ljudi  največja dnevna osemurna 
srednja vrednost (a) v 
koledarskem letu  120 µg/m3 - 
varstvo rastlin  od maja do julija  vrednot AOT40(izra čunana 
iz urnih vrednosti)  
6.000 µg/m3•h - 
 
SL 46   SL PRILOGA VIII  
MERILA ZA RAZVRŠ ČANJE IN POSTAVITEV MEST VZOR ČENJA ZA 
OCENJEVANJE KONCENTRACIJ OZONA 
Za meritve na stalnem me rilnem mestu se uporablja: 
A. U MESTITEV NA MAKRORAVNI  
Vrsta 
postaje  Cilji meritve  Reprezentativnost (a)Merila za umestitev na makroravni  
mestna  Varovanje zdravja ljudi: 
oceniti izpostavljenost 
mestnih prebivalcev ozonu, 
tj. kadar sta gostota 
prebivalstva in koncentracija ozona razmeroma visoki ter 
reprezentativni za 
izpostavljenost celotnega prebivalstva
 nekaj km2 oddaljenost od vpliva lokalnih emisij, kakor 
so promet, bencinske črpalke itd.; 
prezračevana mesta, na katerih se dajo meriti 
dobro premešane ravni mesta, kakor so 
stanovanjska ali trgovska obmo čja mest, 
parki (oddaljenost od dreves), ve čje ulice in 
trgi z malo prometa ali ni č, nepokrite 
površine, zna čilne za izobraževalne, športne 
ali rekreacijske objekte  
primestna  Varovanje zdravja ljudi in 
varstvo rastlin: 
oceniti izpostavljenost 
prebivalcev in rastlin na 
obrobju strnjenih naselij, kjer se pojavljajo najvišje ravni 
ozona, za katere je verjetno, 
da so jim prebivalci in rastline neposredno ali 
posredno izpostavljeni
 nekaj sto km2 določena oddaljenost od obmo čja največjih 
emisij, stran od vetra in v glavni 
smeri/smereh pihanja vetra ob pogojih, 
ugodnih za nastajanje ozona: 
kadar so prebivalci, ob čutljive poljš čine ali 
naravni ekosistemi ob zunanjem obrobju 
strnjenega naselja izpostavljeni visokim 
ravnem ozona; kadar je to primerno, nekatere primestne 
postaje, ki so tudi stran od obmo čja 
največjih emisij v smeri pihanja vetra, da bi 
določili regionalne ravni ozona v 
neizpostavljenem okolju
 
podeželska  Varovanje zdravja ljudi in 
varstvo rastlin: 
oceniti izpostavljenost 
prebivalcev, poljš čin in 
naravnih ekosistemov 
koncentracijam ozona na 
podregijski ravni  podregijske ravni (nekaj km
2) postaje se lahko postavijo v majhnih naseljih 
in/ali na obmo čjih z naravnimi ekosistemi, 
gozdovi ali poljš činami; 
reprezentativne za ozon, stran od vpliva neposrednih lokalnih emisij, kakor so iz 
industrijskih obratov in s cest; 
na prostem, vendar ne na vrhovih višjih hribov
 
neizpostavlje
no 
podeželsko 
okolje  Varstvo rastlin in varovanje zdravja ljudi: 
oceniti izpostavljenost 
poljščin in naravnih 
ekosistemov koncentracijam ozona na regionalni ravni
 regionalne/nacionalne
ravni koncentracije 
(od 1 000 do 
10 000 km2) postaja na obmo čjih z manjšo gostoto 
prebivalstva, npr. z naravnimi ekosistemi, 
gozdovi, zelo oddaljena od mestnih in 
industrijskih obmo čij ter od lokalnih emisij; 
izogibanje mestom, ki so izpostavljena lokalno pogojenemu nastajanju prizemne 
inverzije, tudi vrhovom višjih hribov; 
obalni predeli z mo čnejšim dnevnim ciklom 
vetra lokalne narave se ne priporo čajo
 
(a) Mesta vzor čenja bi morala biti, kadar je to mogo če, reprezentativna za podobne lokacije, ki niso v njihovi 
neposredni bližini. 
 
SL 47   SL Pri postajah na podeželju in v neizpostavljenem podeželskem okolju je treba mesto, kadar je 
to primerno, uskladiti z zahtevami spremljanja iz Uredbe Komisije (ES) št. 1091/94 z dne 
29 aprila 1994 o dolo čitvi nekaterih podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) 
št. 3528/86 o varstvu gozdov Skupnosti pred onesnaženostjo zraka1. 
B. U MESTITEV NA MIKRORAVNI  
Če je izvedljivo, je treba upoštevati postopek umestitve v pododdelku B Priloge III in 
zagotoviti, da je sonda na dovodu nameš čena dovolj dale č od virov, kakor so dimniki pe či in 
sežigalnic, ter ve č kot 10 m od najbližje ceste, pri čemer se razdalja pove čuje z intenzivnostjo 
prometa. 
C. D OKUMENTIRANJE IN PREGLED IZBIRE MESTA VZOR ČENJA  
Upošteva se postopek iz oddelk a C Priloge III ob uporabi ustr eznega pregleda in razlage 
podatkov spremljanja v okviru meteoroloških in fotokemi čnih procesov, ki vplivajo na 
koncentracije ozona, izmerjene na posameznih mestih. 
                                                 
1 UL L 125, 18.5.1994, str. 1. 
 
SL 48   SL PRILOGA IX  
MERILA ZA DOLO ČITEV NAJMANJŠEGA ŠTEVILA MEST VZOR ČENJA ZA 
MERITVE KONCENTRACIJ OZ ONA NA STALNEM MESTU 
A. N AJMANJŠE ŠTEVILO MEST VZOR ČENJA ZA NEPREKINJENE MERITVE NA STALNEM 
MESTU ZA OCENJEVANJE SKLADNOSTI S CILJNIMI VREDNOSTMI , DOLGORO ČNIMI 
CILJI TER OPOZORILNIM IN ALARMNIM PRAGOM , KADAR JE NEPREKINJENO 
MERJENJE EDINI VIR INFORMACIJ  
Prebivalci 
(× 1 000)  Strnjena naselja 
(mestna in primestna) (a)Druga obmo čja 
(mestna in primestna) (a) Neizpostavljeno podeželsko okolje  
< 250  1 
< 500 1 2 
< 1 000 2 2 
< 1 500 3 3 
< 2 000 3 4 
< 2 750 4 5 
< 3 750 5 6 
> 3 750 1 dodatna postaja na 2 
milijona prebivalcev  1 dodatna postaja na 2 milijona prebivalcev
 1 postaja/50 000 km2 kot povpre čna 
gostota na vseh obmo čjih v 
posamezni državi(b) 
 
(a) Vsaj 1 postaja na primestnih obmo čjih, kjer je verjetno, da bo izpostavljenost prebivalcev najve čja. V strnjenih 
naseljih je vsaj 50 % postaj postavljenih na primestnih obmo čjih. 
(b) Za kompleksna zemljiš ča se priporo ča 1 postaja na 25 000 km2. 
B. N AJMANJŠE ŠTEVILO MEST VZOR ČENJA ZA MERITVE NA STALNEM MERILNEM 
MESTU ZA OBMO ČJA IN STRNJENA NASELJA , KJER SE IZPOLNJUJEJO DOLGORO ČNI 
CILJI  
Število mest vzor čenja za ozon mora biti v kombinaciji  z drugimi sredstvi dopolnilnega 
ocenjevanja, kakor sta mode liranje kakovosti zraka in so časno merjenje dušikovega dioksida, 
dovolj veliko za preu čevanje trendov onesnaževanja z oz onom in preverjanje skladnosti z 
dolgoročnimi cilji. Število postaj v strnjenih naseljih in na drugih obmo čjih se lahko zmanjša 
na eno tretjino števila iz oddelka A. Kadar so  podatki s stalnih merilnih postaj edini vir 
informacij, je treba vzdrževati vsaj eno postajo za spremljanje. Če je na obmo čjih z 
dopolnilnim ocenjevanjem posledica tega dejstvo, da obmo čje nima nobene postaje, se z 
uskladitvijo števila postaj na sosednjih obmo čjih zagotovi ustrezno o cenjevanje koncentracij 
ozona glede na dolgoro čne cilje. Število postaj v neizpostavljenem podeželskem okolju mora 
biti 1 na 100 000 km2. 
 
SL 49   SL PRILOGA X  
MERITVE PREDHODNIH SESTAVIN OZONA 
A. C ILJI 
Glavni cilji teh meritev so analizirati vse trende predhodnih sestavin ozona, preverjati 
učinkovitost strategij za zmanjševanje emisij, preverjati doslednost popisov emisij in povezati 
vire emisij z opaženimi koncentracijami onesnaževal. 
Dodatni cilj je pomo č pri razumevanju procesov nastajan ja ozona in širjenja predhodnih 
sestavin ter uporaba fotokemi čnih modelov. 
B. S NOVI  
Merjenje predhodnih sestavin ozona mora vklju čevati vsaj dušikove okside (NO in NO 2) in 
naslednje hlapljive organske snovi (HOS): 
 1-buten izopren etil benzen 
etan trans-2-buten n-heksan m+p-ksilen 
etilen cis-2-buten i-heksan o-ksilen 
acetilen 1,3-butadien  n-heptan 1,2,4-trimetilbenzen 
propan n-pentan n-oktan 1,2,3-trimetilbenzen 
propen i-pentan i-oktan 1,3,5-trimetilbenzen 
n-butan 1-penten benzen formaldehid 
i-butan 2-penten toluen Vsi nemetanski ogljikovodiki 
C. U MESTITEV MERILNIH MEST  
Meritve je treba opravljati zlasti  na mestnih in primestnih obmo čjih na katerem koli mestu 
spremljanja, ki je dolo čeno v skladu z zahtevami te direktive in velja za primerno glede na 
cilje spremljanja iz oddelka A. 
 
SL 50   SL PRILOGA XI  
MEJNE VREDNOSTI ZA VA ROVANJE ZDRAVLJA LJUDI 
Čas 
povprečenja Mejna vrednost  Sprejemljivo preseganje  Datum, do 
katerega 
mora biti 
dosežena 
zgornja meja
Žveplov dioksid  
1 ura 350 µg/m3, ne sme biti presežena 
več kakor 24-krat v koledarskem 
letu 150 µg/ m3 (43 %)   
1 dan 125 µg/m3, ne sme biti presežena 
več kakor 3-krat v koledarskem letuni na voljo   
Dušikov dioksid  
1 ura 200 µg/m3, ne sme biti presežena 
več kakor 18-krat v koledarskem 
letu 50 % 19. julija 1999, zmanjšanje 
1. januarja 2001 in od takrat vsakih 
12 mesecev za enake letne odstotke, dokler do 1. januarja 2010 ne doseže 0 %
 1. januar 2010  
koledarsko leto
 40 µg/m3 50 % 19. julija 1999, zmanjšanje 1. januarja 2001 in od takrat vsakih 12 mesecev za enake letne odstotke, 
dokler do 1. januarja 2010 ne doseže 
0 %
 1. januar 2010  
Ogljikov monoksid  
največja 
dnevna osemurna 
srednja 
vrednost
(1) 10 mg/m3 60 %  
Benzen  
koledarsko leto
 5 µg/m3 5 µg/m3 (100 %) 13. decembra 2000, 
zmanjšanje 1. januarja 2006 in od takrat vsakih 12 mesecev za 1 µg/, 
dokler do 1. januarja 2010 ne doseže 0 
%
 1. januar 2010  
Svinec  
koledarsko leto
 0,5 µg/m3 100 %  
PM 10 
1 dan 50 µg/m3, ne sme biti presežena ve č 
kakor 35-krat v koledarskem letu  50 %  
koledarsko leto
 40 µg/m3 20 %  
(1) Najvišja dnevna osemurna srednja vrednost koncentracije bo izbrana s pregledovanjem osemurnih drse čih 
povprečij, izračunanih iz urnih podatkov in posodobljenih vsako uro. Vsako tako izra čunano osemurno 
povprečje bo dodeljeno dnevu, v katerem se kon ča, tako bo prvo ra čunsko obdobje za kateri koli dan čas od 
17.00 prejšnjega dne do 01.00 tistega dne; zadnje ra čunsko obdobje za kateri koli dan bo čas od 16.00 do 
24.00 tistega dne. 
 
SL 51   SL PRILOGA XlI  
OPOZORILNI IN ALARMNI PRAG 
A. A LARMNI PRAG ZA ONESNAŽEVALA RAZEN OZONA  
Mora biti izmerjeno v treh zaporednih urah  na mestih, ki so reprezentativna za 
kakovost zraka na vsaj 100 km2, ali na celotnem obmo čju ali v strnjenem naselju, kar 
koli od tega je manjše.  
Onesnaževalo  Mejna vrednost zmogljivosti  
žveplov dioksid  500 µg/m3 
dušikov dioksid  400 µg/m3 
B. O POZORILNI IN ALARMNI PRAG ZA OZON  
Namen  Čas povpre čenja Prag 
opozorilni  1 ura 180 µg/m3 
alarmni  1 ura (a) 240 µg/m3 
(a) Za izvajanje člena 18 je treba preseganja praga mer iti v treh zaporednih urah ali jih za to 
obdobje predvideti. 
 
 
SL 52   SL PRILOGA XIII  
KRITIČNE VREDNOSTI ZA VARSTVO RASTLIN 
Čas povpre čenja Kritična vrednost  Sprejemljivo 
preseganje  Datum, do katerega 
mora biti dosežena 
kritična vrednost  
Žveplov dioksid  
koledarsko leto in zima (od 
1. oktobra do 31. marca)  20 µg/m3 ni na voljo   
Dušikovi oksidi  
koledarsko leto  30 µg/m3 NO x ni na voljo   
 
SL 53   SL PRILOGA XIV  
CILJ ZMANJŠANJA IZPOSTAVLJENOSTI IN ZGRORNJA MEJA 
KONCENTRACIJE ZA TRDNE DELCE PM 2,5 
A. KAZALNIK POVPRE ČNE IZPOSTAVLJENOSTI (AEI) 
Kazalnik povpre čne izpostavljenosti, izražen v µg/m3 (AEI), temelji na meritvah na 
mestih v neizpostavljenem me stnem okolju, ki so na obmo čjih in v strnjenih naseljih 
na vsem ozemlju države članice. Oceniti ga je treba kot drse če povprečje srednjih 
vrednosti letnih koncentracij v treh zapor ednih koledarskih letih na mestih vzor čenja, 
določenih na podlagi členov 6 in 7. Kazalnik AEI za referen čno leto 2010 pomeni 
srednjo vrednost koncentracije za leta 2008, 2009 in 2010. Podobno je kazalnik AEI za leto 2020 triletno drse če povprečje srednjih vrednosti letn ih koncentracij na vseh 
mestih vzor čenja za leta 2018, 2019 in 2020. 
B. C
ILJ ZMANJŠANJA IZPOSTAVLJENOSTI  
Cilj zmanjšanja izpostavljenosti, ki ga je treba dose či 
glede na kazalnik AEI v letu 2010  Datum, do katerega mora biti 
dosežen cilj zmanjšanja 
izpostavljenosti  
20 odstotkov  2020 
Kadar je v referen čnem letu kazalnik povpre čne izpostavljenosti, izražen v µg/m3, 
7 µg/m3 ali manj, je cilj zmanjšanja izpostavljenosti enak ni č. 
C. Z GORNJA MEJA KONCENTRACIJE  
Čas 
povprečenj
a Zgornja meja 
koncentracije  Sprejemljivo preseganje (1) Datum, do 
katerega mora 
biti dosežena 
zgornja meja 
koncentracije  
koledarsko 
leto 25 µg/m3 20 % ob za četku veljavnosti te 
direktive, zmanjšanje naslednjega 
1. januarja in od takrat vsakih 12 mesecev 
za enake letne odstotke, dokler do 
1. januarja 2010 ne dos eže 0 %  1. januar 2010  
(1) Najvišje sprejemljivo preseganje se uporablja v skladu s členom 15(4). 
 
SL 54   SL PRILOGA XV  
PODATKI, KI MORAJO BITI VKLJU ČENI V LOKALNE, REGIONALNE ALI 
NACIONALNE NA ČRTE ALI PROGRAME ZA IZBOLJŠANJE KAKOVOSTI 
ZUNANJEGA ZRAKA 
A. P ODATKI , KI JIH JE TREBA ZAGOTOVITI PO ČLENU 21 (NAČRTI ALI PROGRAMI ) 
1. Ugotovitev kraja prevelike onesnaženosti: 
(a) regija; (b) kraj (zemljevid); (c) merilna postaja (zemljevid, zemljepisne koordinate). 
2. Splošni podatki 
(a) vrsta obmo čja (mesto, industrijsko obmo čje ali podeželje); 
(b) ocena onesnažene površine (km2) in števila prebivalstva, izpostavljenega 
onesnaženju;  
(c) uporabni podnebni podatki;  (d) ustrezni topogr afski podatki;  
(e) zadostni podatki o vrsti elementov na obmo čju, ki jih je treba zavarovati.  
3. Odgovorni organi 
Imena in naslovi oseb, odgovorni h za pripravo in izvajanje na črtov za izboljšanje 
razmer. 
4. Lastnosti in ocenjevanje onesnaženosti 
(a) koncentracije, opažene v predhodnih letih (pred izvajanjem ukrepov za 
izboljšanje); 
(b) koncentracije, izmerjene po za četku projekta  
(c) tehnike, uporabljene  pri ocenjevanju.  
5. Izvor onesnaževanja 
(a) seznam glavnih virov emisij, odgovornih za onesnaževanje (zemljevid) 
(b) skupna koli čina emisij iz teh virov (ton/letno);  
(c) podatki o onesnaženosti zraka zaradi vplivov iz drugih regij.  
 
SL 55   SL 6. Analiza stanja 
(a) podrobnosti o tistih dejavnikih, ki so  odgovorni za preseganje (npr. promet, 
vključno s čezmejnimi prevozi, nastajanje  sekundarnih onesn aževal v ozra čju); 
(b) podrobnosti o možnih ukrepih za izboljšanje kakovosti zraka.  
7. Podrobnosti o ukrepih ali pr ojektih za izboljšanje, ki so se izvajali pred za četkom 
veljavnosti te direktive, tj.: 
(a) lokalni, regionalni, nacionalni, mednarodni ukrepi; (b) ugotovljeni u činki teh ukrepov. 
8. Podrobnosti o ukrepih ali projektih, ki so bili sprejeti za zmanjšanje onesnaženosti po 
začetku veljavnosti te direktive: 
(a) seznam in opis vseh ukrepov, navedenih v projektu; (b) časovni razpored izvedbe; 
(c) ocena na črtovanega izboljšanja kakovosti zraka in pri čakovanega časa, 
potrebnega za dosego teh ciljev.  
9. Podrobnosti o dolgoro čno načrtovanih ali raziskovalni h ukrepih ali projektih. 
10. Seznam publikacij, dokumentacije, del itd., ki  dopolnjujejo podatke, zahtevane v tej 
prilogi. 
B. P
ODATKI , KI JIH JE TREBA ZAGOTOVITI NA PODLAGI ČLENA 20(1)( B)(PROGRAMI ZA 
ZMANJŠANJE ONESNAŽEVANJA ZRAKA ) 
1. Vsi podatki, dolo čeni v oddelku A te priloge. 
2. Podatki o stanju glede iz vajanja naslednji direktiv:  
(1) Direktive 70/220/EGS  z dne 20. marca 1970 o približevanju zakonodaje držav 
članic o ukrepih proti onesnaževanju zraka s plini iz motornih vozil z motorjem 
na prisilni vžig.1 
(2) Direktive Sveta 88/77/EGS z dne 3. decembra 1987  o približevanju zakonodaje 
držav članicv zvezi z ukrepi, ki jih je treba sprejeti proti emisijam plinastih 
okolju škodljivih snovi iz dizelskih motorjev, ki se uporabljajo v vozilih2, 
(3) Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 94/63/ES z dne 20. decembra 1994 
o nadzorovanju emisij hlapnih organskih spojin (HOS) pri skladiš čenju bencina 
in njegovi distribuciji iz te rminalov do bencinskih servisov3; 
                                                 
1 UL L 76, 6.4.1970, str. 1. 
2 UL L 36, 9.2.1988, str. 33. 
3 UL L 365, 31.12.1994, str. 24 
 
SL 56   SL (4) Direktive Sveta 96/61/ES z dne 24. septembra 1996 o celovitem prepre čevanju 
in nadzorovanju onesnaževanja4; 
(5) Direktive 97/68/ES5 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 1997 
o približevanju zakonodaje držav članic o ukrepih proti plinastim in trdnim 
onesnaževalom iz motorjev z notranjim zgorevanjem, namenjenih za vgradnjo v necestno mobilno mehanizacijo, kakor je bila spremenjena 
(6) Direktive 98/70/ES Evropskega parl amenta in Sveta z dne 13. oktobra 1998 o 
kakovosti motornega bencina in dizelskega goriva ter spremembi Direktive 93/12/EGS
6; 
(7) Direktive Sveta 1999/13/ES z dne 11. marca 1999 o omejevanju emisij hlapnih 
organskih spojin zaradi uporabe organs kih topil v nekaterih dejavnostih in 
obratih7; 
(8) Direktive Sveta 1999/32/ES  z dne 26. aprila 1999 o zmanjšanju deleža žvepla v 
nekaterih vrstah teko čega goriva, ki spreminja Direktivo 93/12/EGS8; 
(9) Direktive 2000/76/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. decembra 2000 
o sežiganju odpadkov9; 
(10) Direktive 2001/80/ES Evropskega pa rlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2001 
o omejevanju emisij nekaterih onesnaževal  v zrak iz velikih kurilnih naprav; 
(11) Direktive 2001/81/ES Evropskega pa rlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2001 
o nacionalnih zgornjih mejah emisij za nekatera onesnaževala zraka; 
(12) Direktive 2004/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o 
omejevanju emisij hlapnih organskih s pojin zaradi uporabe organskih topil v 
nekaterih barvah in lakih in proizvodih za li čenje vozil ter o spremembi 
Direktive 1999/13/ES10; 
(13) Direktive […] Evropskega parlamenta in Sveta o u činkoviti kon čni uporabi in 
energetskih storitvah11; 
(14) Direktive […] Evropskega pa rlamenta in Sveta o spremembi 
Direktive 1999/32/ES glede vsebnos ti žvepla v gorivih v pomorstvu12; 
                                                 
4 UL L 257, 10.10.1996, str. 22. 
5 UL L 59, 27.2.1998, str. 1. 
6 UL L 350, 28.12.1998, str. 58 
7 UL L 85, 29.3.1999, str. 1. 
8 UL L 121, 11.5.1999, str. 13 
9 UL L 332, 28.12.2000, str. 91. 
10 UL L 143, 30.4.2004, str. 87. 
11 UL L […],[…], str. […]. 
12 UL L […],[…], str. […]. 
 
SL 57   SL 3. Podatki o vseh ukrepih za zmanjšanje onesn aževanja zraka, ki so bili upoštevani za 
izvajanje v zvezi z dosego cilj ev glede kakovosti zraka, vklju čujejo 
na ravni strnjenega naselja ali obmo čja: 
(a) zmanjšanje emisij iz nepremi čnih virov z zagotovitvijo, da  se majhni in srednje 
veliki nepremi čni viri izgorevanja (vklju čno z biomaso) opremijo z napravami 
za nadzor emisij ali se zamenjajo; 
(b) zmanjšanje emisij iz vo zil na podlagi dodatne opreme  za nadzor emisij. Treba 
je proučiti uporabo ekonomskih spodbud za pospešitev opremljanja; 
(c) javni organi nabavijo v skladu s priro čnikom o okoljskih javnih naro čilih13 
cestna vozila, goriva in gorilno opremo za zmanjšanje emisij, vklju čno z 
nakupom: 
– novih vozil, vklju čno z vozili z manjšimi emisijami, 
– bolj čistih prevoznih sredstev, 
– nepremičnih virov izgorevanja z manjšimi emisijami, 
– goriv, ki povzro čajo manj emisij, za nepremi čne in premi čne vire; 
(d) ukrepe za omejitev emisij zaradi prometa prek prometnega na črtovanja in 
upravljanja (vklju čno s cenami med prometnimi konicami, diferenciranimi 
parkirninami ali drugimi ekonomskimi spodbudami; dolo čitev "obmo čij z 
manjšimi emisijami"); 
(e) ukrepe za spodbuditev prehoda prometa na oblike, ki manj onesnažujejo; 
(f) zagotovitev, da se goriva, ki povzro čajo manj emisij, uporabljajo v malih, 
srednjih in velikih nepremi čnih virih ter premi čnih virih; 
na regionalni ali nacionalni ravni: (g) ukrepe za zmanjšanje onesnaže nosti zraka z uporabo dovoljenj iz 
Direktive 96/61/ES, nacionalnimi na črti iz Direktive 2001/80/ES ter z uporabo 
ekonomskih instrumentov, kakor so da vki, dajatve ali trgovanje z emisijami. 
                                                
 
13 SEC(2004) 1050. 
 
SL 58   SL PRILOGA XVI  
OBVEŠČANJE JAVNOSTI 
1. Države članice zagotovijo, da so najnove jše informacije o koncentracijah 
onesnaževal v zunanjem zraku, ki jih ureja ta direktiva, redno dostopne javnosti.  
2. Koncentracije v zunanjem zraku so izražene kot povpre čne vrednosti glede na 
ustrezen čas povpre čenja, kakor dolo čajo Priloga VII in Priloge XI do XIV. Podatki 
bodo vklju čevali vsaj ravni, ki presegajo cilje glede kakovosti zraka, vklju čno z 
mejnimi vrednostmi, zgornjimi mejami koncentracije, ciljnimi vrednostmi, alarmnimi pragi, opozorilnimi pragi ali dolgoro čnimi cilji za onesnaževalo, ki je 
urejeno s predpisom. Vklju čujejo tudi kratko oceno v zv ezi s cilji glede kakovosti 
zraka in ustrezne informacije o posledicah za zdravje ali, kadar je to primerno, za 
rastline.  
3. Podatki o koncentracijah žveplovega dioks ida, dušikovega dioksida, trdnih delcev, 
ozona in ogljikovega monoksida v zunanjem zr aku se posodabljajo vsaj vsak dan in, 
kadar je to mogo če, vsako uro. Podatki o koncentr acijah svinca in benzena v 
zunanjem zraku, izraženimi kot povpre čna vrednost zadnjih 12 mesecev, se 
posodabljajo vsaj vsake tri mesece in, kadar je to mogo če, vsak mesec.  
4. Države članice zagotovijo, da se informacije o dejanskih ali napovedanih preseganjih 
alarmnega praga in opozorilnega praga pravo časno sporo čijo javnosti. Informacije 
morajo vsebovati najmanj naslednje podatke: 
(a) informacije o opaženem (opaženih) preseganju (preseganjih): 
– mesto ali obmo čje preseganja; 
– vrsto preseženega praga ( opozorilni ali alarmni); 
– začetek in trajanje preseganja; 
– najvišjo urno koncentracijo in poleg tega osemurno srednjo vrednost 
koncentracije pri ozonu; 
(b) napoved za naslednje popoldne/dan (dneve): 
– geografsko obmo čje pričakovanih presegan j opozorilnega in/ali 
alarmnega praga; 
– pričakovano spremembo koncentracij (izboljšanje, stabiliziranje ali 
poslabšanje), skupaj z razlogi za te spremembe; 
(c) informacije o vrsti prizadetega prebivalstva, možnih posledicah za zdravje in 
priporočenem vedenju: 
– informacije o ogroženih skupinah prebivalstva; 
– opis verjetnih simptomov; 
 
SL 59   SL – varnostne ukrepe, priporo čene prizadetemu prebivalstvu; 
– kje poiskati dodatne informacije; 
(d) informacije o preventivnih ukrepih za zmanjšanje onesnaženosti in/ali 
izpostavljenosti onesnaženju: navedbo glavnih sektorjev, virov onesnaženja; priporočila za ukrepanje za zmanjšanje emisij.  
(e) Ob napovedanih preseganjih države članice poskrbijo, da se podrobni podatki 
zagotovijo v izvedljivem obsegu. 
 
SL 60   SL PRILOGA XVII  
TABELA UJEMANJA 
Ta direktiva  Direktiva 
96/62/ES  Direktiva 
1999/30/ES  Direktiva 
2000/69/ES  Direktiva 
2002/3/ES  
člen 1 člen 1 člen 1 člen 1 člen 1 
člen 2(1) do (5) člen 2(1) do (5) - - - 
člen 2(6) in (7) - - - - 
člen 2(8) člen 2(8) člen 2(7) - - 
člen 2(9) člen 2(6) - - člen 2(9) 
člen 2(10) člen 2(7) člen 2(6) - člen 2(11) 
člen 2(11) - - - člen 2(12) 
člen 2(12) in 
(13) - člen 2(13) in 
(14) člen 2(a) in (b) - 
člen 2(14) - - - člen 2(10) 
člen 2(15) in 
(16) člen 2(9) in (10) člen 2(8) in (9) - člen 2(7) in (8) 
člen 2(17) in 
(18) - člen 2(11) in 
(12) - - 
člen 2(19), (20) 
in (21) - - - - 
člen 2(22) - člen 2(10) - - 
člen 2(23) in 
(24) člen 6(5) - - - 
člen 2(25) - - - člen 2(13) 
člen 3, z izjemo 
odstavka(1)(f) člen 3 - - - 
člen 3(1)(f) - - - - 
člen 4 člen 2(9) in (10), 
člen 6(1) - - - 
člen 5 - člen 7(1) člen 5(1) - 
 
SL 61   SL člen 6(1) do (4) člen 6(1) do (4) - - - 
člen 6(5) - - - - 
člen 7 - člen 7(2) in (3) s 
spremembami -člen 5(2) in (3) 
s spremembami  
člen 8 - člen 7(5) člen 5(5) - 
člen 9 - - - člen 9(1), prvi in 
drugi odstavek 
člen 10 - - - člen 9(1) do (3) 
s spremembami 
člen 11(1) - - - člen 9(4) 
člen 11(2) - - - - 
člen 12 člen 9 - - - 
člen 13(1) - členi 3(1), 4(1), 
5(1) in 6  člena 3(1) in 4 - 
člen 13(2) - člena 3(2) in 
4(2) - - 
člen 13(3) - člen 5(5) - - 
člen 14 - člena 3(1) in 
4(1) s spremembami - - 
člen 15 - - - - 
člen 16(1) - - - člena 3(1) in 
4(1) 
člen 16(2) - - - člen 3(2) in (3) 
člen 16(3) - - - člen 4(2) 
člen 17 - - - člen 5 
člen 18 člen 10 s 
spremembami člen 8(3) - člen 6 s 
spremembami 
člen 19 - člena 3(4) in 
5(4) s spremembami - - 
 
SL 62   SL člen 20 - - - - 
člen 21 člen 8(1) do (4) 
s spremembami - - - 
člen 22 člen 7(3) s 
spremembami - - člen 7 s 
spremembami 
člen 23 člen 8(5) s 
spremembami - - člen 8 s 
spremembami 
člen 24 - člen 8 s 
spremembami člen 7 s 
spremembami člen 6 s 
spremembami 
člen 25 člen 11 s 
spremembami člena 5(2), drugi 
pododstavek - člen 10 s 
spremembami 
člen 26(1) člen 12(1) s 
spremembami - - - 
člen 26(2) člen 11 s 
spremembami - - - 
člen 26(3) - - - - 
člen 26(4) - Priloga IX s 
spremembami - - 
člen 27 člen 12(2) - - - 
člen 28 - člen 11 člen 9 člen 14 
člen 29 - - - - 
člen 30 - - - - 
člen 31 člen 13 člen 12 člen 10 člen 15 
člen 32 člen 14 člen 13 člen 11 člen 17 
člen 33 člen 15 člen 14 člen 12 člen 18 
Priloga I - Priloga VIII s 
spremembami Priloga VI Priloga VII 
Priloga II - Priloga V s 
spremembami Priloga III  
Priloga III - Priloga VI Priloga IV - 
Priloga IV - - - - 
 
SL 63   SL Priloga V - Priloga VII s 
spremembami Priloga V - 
Priloga VI - Priloga IX s 
spremembami Priloga VII Priloga VIII 
Priloga VII - - - Priloga I; 
Priloga III, oddelek II 
Priloga VIII - - - Priloga IV 
Priloga IX - - - Priloga V 
Priloga X - - - Priloga VI 
Priloga XI - Priloga I, 
oddelek I; Priloga II, oddelek I; Priloga III (s spremembami); Priloga IV (nespremenjeno) Priloga I, 
Priloga II - 
Priloga XII - Priloga I, 
oddelek II; Priloga II, oddelek II - Priloga II, 
oddelek I 
Priloga XIII - Priloga I, 
oddelek I; Priloga II, oddelek I - - 
Priloga XIV - - - - 
Priloga XV, 
oddelek A Priloga IV - - - 
Priloga XV, 
oddelek B - - - - 
Priloga XVI - člen 8 člen 7 člen 6 s 
spremembami