OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Bolj povezan in pravičnejši notranji trg je ena od desetih prednostih nalog Evropske komisije. Graditev na njegovi moči in koriščenje vseh njegovih možnosti je ključno za spodbujanje zaposlovanja in rasti v Evropski uniji. Komisija je oktobra 2015 sprejela strategijo za enotni trg z nizom ukrepov, ki bi enotni trg izpopolnili z več priložnostmi za prebivalstvo in gospodarstvo, vključno z zakonodajnim predlogom za izboljšanje izvrševanja direktive o storitvah z reformo sedanjega postopka uradnega obveščanja. Evropski svet je pozval k ambiciozni pripravi strategije za enotni trg ter k dokončanju in izvajanju različnih strategij za enotni trg do leta 2018 ter ponovno opozoril, da bo „boljše izvajanje in izvrševanje veljavne zakonodaje dodatno pripomoglo k izkoriščanju prednosti, ki jih zagotavljajo cilji evropskega enotnega trga“.

Iz direktive o storitvah izhaja, da nekateri nacionalni predpisi, ki omejujejo svobodo ustanavljanja in svobodo opravljanja storitev, ne smejo diskriminirati na podlagi državljanstva ali prebivališča ter morajo biti sorazmerni in utemeljeni s pomembnimi razlogi, ki se nanašajo na javni interes. Za zagotovitev, da bi novi ukrepi, ki jih sprejemajo države članice, dejansko izpolnjevali te pogoje ter tako spodbujali konkurenčnost in povezovanje enotnega trga storitev, direktiva o storitvah določa, da mora država članica Komisiji predložiti uradno obvestilo o novih ali spremenjenih sistemih dovoljenj ali nekaterih novih ali spremenjenih zahtevah, ki spadajo na področje uporabe Direktive.

Vendar so ocene Komisije pokazale, da sedanji postopek uradnega obveščanja iz direktive o storitvah ne dosega vedno svojega cilja kljub prizadevanjem v zadnjih desetih letih, da bi se njegovo izvajanje izboljšalo, tudi s smernicami v priročniku za izvajanje direktive o storitvah, izmenjavami izkušenj in najboljših praks med nacionalnimi upravami ter objavljanjem podatkov o uporabi sedanjega postopka uradnega obveščanja držav članic. Zato je 40 % strukturiranih dialogov, ki jih je Komisija morala začeti z državami članicami leta 2015 za zagotovitev skladnosti z direktivo o storitvah, zadevalo na novo uvedene nacionalne ukrepe. Zato se zdi, da sedanji postopek uradnega obveščanja ni ustrezno prispeval k pravilnemu in celovitemu izvajanju direktive o storitvah.

Komisija je zato pripravila samostojen zakonodajni instrument za posodobitev sedanjega postopka uradnega obveščanja iz direktive o storitvah, da bi izboljšala izvajanje veljavnih določb navedene direktive z vzpostavitvijo učinkovitejšega in smotrnejšega postopka, ki bi državam članicam preprečil uvajanje sistemov dovoljenj ali nekaterih zahtev, ki niso v skladu z direktivo o storitvah. Veljavna direktiva o storitvah se z določbami te direktive spremeni samo v obsegu, ki je potreben zaradi zahtevanega pregleda njenih posebnih določb o postopku uradnega obveščanja.

Natančneje, cilji tega zakonodajnega instrumenta naj bi povečali učinkovitost postopka uradnega obveščanja, izboljšali kakovost in vsebino predloženih uradnih obvestil, zajeli dodatne zahteve, za katere je uporaba direktive o storitvah pokazala, da lahko pomenijo znatne ovire za notranji trg storitev, ter izboljšali učinkovito izpolnjevanje obveznosti uradnega obveščanja.

Učinkovitejši, smotrnejši in skladnejši postopek uradnega obveščanja bo v podporo državam članicam ter bo preprečeval uvedbe diskriminatornih, neutemeljenih in nesorazmernih sistemov dovoljenj ali zahtev, povezanih s storitvami, ki jih zajema direktiva o storitvah. Takšni sistemi dovoljenj ali zahteve privedejo do manj odprtega in manj povezanega gospodarstva z višjimi cenami in manj izbire za potrošnike. Omejujejo lahko tudi podjetništvo in naložbe, saj najverjetneje zmanjšajo število ustanovljenih podjetij in podjetjem omejijo vstop na evropski trg. Pričakuje se, da bo predlagana zakonodaja zato prispevala k konkurenčnejšim in bolj povezanim trgom storitev v Evropi, od katerih bodo imeli koristi tako potrošniki kot podjetniki.