Mnenje Odbora regij o naravnih katastrofah (požari, poplave, suša)

(2006/C 206/03)

ODBOR REGIJ JE

ob upoštevanju sklepa Evropskega parlamenta z dne 4. aprila 2006, da se v skladu s členom 265 (4) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti o tej zadevi posvetuje z Odborom regij;

ob upoštevanju sklepa svojega predsednika z dne 23. marca 2006, da se v skladu s členom 40 (2) poslovnika g. Valcárcela Sisa, predsednika avtonomne skupnosti Murcie (ES-EPP), imenuje za glavnega poročevalca mnenja;

ob upoštevanju svojega mnenja o sporočilu Komisije Evropskemu Parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o razvoju zmogljivosti civilne zaščite v Evropski uniji (COM(2004) 200 final-CdR 241/2003 fin (1));

ker

naravne katastrofe, gozdni požari in suše predstavljajo vse večje tveganje za človeško življenje, močno ogrožajo uravnotežen razvoj regij, postavljajo v nevarnost gospodarske vire, naravno in kulturno dediščino le-teh, povzročajo odseljevanje ljudi, slabijo gospodarske dejavnosti in zmanjšujejo kakovost življenja prebivalstva teh regij;

ker posledice podnebnih sprememb, kot so dezertifikacija, erozija in salinizacija prizadevajo vse države članice, četudi ne v enaki meri, in ker mora Evropska unija zmanjšanje naravnih katastrof obravnavati kot enega bistvenih elementov trajnostnega razvoja;

se mora za preprečevanje in upravljanje katastrof ter blaženje njihovih posledic v prizadetih regijah in mestih Unije načelo ekonomske, socialne in ozemeljske kohezije upoštevati v vseh fazah oblikovanja, načrtovanja in izvajanja politik Skupnosti;

na 64. plenarnem zasedanju 26. in 27. aprila (seja z dne 26. aprila) sprejel naslednje mnenje.

UGOTOVITVE IN PRIPOROČILA ODBORA REGIJ

Odbor regij:

opozarja na pomen drugih vrst naravnih katastrof, kot so potresi, morski potresi, cunamiji, vulkanski izbruhi in drugi geološki pojavi ter pred pojavi, povezanimi s podnebnimi spremembami ter globalnim segrevanjem, ki povzročajo dviganje morske gladine na obalah in izginjanje plaž, poplave naseljenih območij ter uničenje infrastrukture in opreme; opozarja tudi na nevarnosti, povezane z izrednimi snežnimi razmerami in hudim mrazom;

opozarja, da so regije in občine, ker so najbližje državljanom, prve prizadete in vpletene v primeru katastrof in da je njihovo celovito sodelovanje pri pripravi, izvajanju in nadzoru politik ter ukrepov v zvezi z naravnimi katastrofami ključnega pomena; zato bi morala vsaka država članica EU svojim regijam in občinam zagotoviti dostop do primernih in učinkovitih zakonskih, materialnih in gospodarskih sredstev, da bodo lahko izvajale dolžnosti;

meni, da je bistvenega pomena, da se načela subsidiarnosti, sodelovanja, usklajevanja in pomoči med državami, regijami in lokalnimi organi Evropske unije izvajajo učinkovito, da bomo zmožni predvideti naravne katastrofe, se jim izogniti ter ublažiti in odpraviti njihove posledice;

podpira poziv Evropskega parlamenta k oblikovanju evropske strategije za boj proti naravnim katastrofam (požarom, poplavam in sušam) in pri tem navaja različne finančne instrumente za njeno izvajanje; pri čemer se zagotovi dodeljevanje sredstev EU na področju civilne zaščite. Posebno pozornost namenja izoliranim regijam z nizko gostoto prebivalstva in najbolj obrobnim regijam, ter regijam, ki so zaradi strukturnih značilnosti še posebej prizadete;

poudarja, da je pomembno, da strategija v vseh svojih fazah vključuje ukrepe za obveščanje, usposabljanje in osveščanje državljanov o tveganjih pred katastrofami ter izvajalnih načrtih, ter pri tem posebno pozornost namenja otrokom in mladim ter drugim kategorijam oseb, ki so še posebej občutljive v primeru izjemnih okoliščin, kot so starejše osebe ter osebe z omejeno gibljivostjo;

priporoča krepitev prizadevanj za uporabo sistemov obveščanja, potrebnih za izboljšanje predvidevanja, spremljanja in ocene vseh vrst naravnih katastrof, in sicer s pomočjo uporabe novih tehnologij; zlasti podpira predlog Evropskega parlamenta za krepitev sistema GALILEO ter razširitev področja uporabe programa za globalni nadzor okolja in varnosti (GMES) na vse vrste naravnih katastrof;

opozarja, da mora Evropska unija za zmanjšanje pogostosti in obsega požarov svoja prizadevanja osredotočiti na boj proti vzrokom požarov, in sicer z oblikovanjem ustreznih preprečevalnih in nadzornih ukrepov za gozdove ter poziva Komisijo, da pozorno spremlja pravilno izvajanje zakonodaje Skupnosti na tem področju;

opozarja na povečanje suš, katerih obseg in trajanje sta se v številnih območjih Unije še povečala, kar je pred nedavnim privedlo do drastičnega zmanjšanja vodnih virov prizadetih območij ter resnih socialnih, okoljskih in gospodarskih posledic;

pozdravlja predlog direktive o ocenjevanju in upravljanju poplav ter opozarja, da ne smemo pozabiti na velike poplave na sredozemskem območju, ki nastajajo zaradi pogostih nalivov in naraščanja vode; prav tako ne smemo pozabiti, da so razmere v primeru poplav v nekaterih državah EU popolnoma drugačne, zato so potrebne rešitve, prilagojene specifičnim razmeram;

zahteva okrepitev mehanizma civilne zaščite Skupnosti in v tem okviru podpira predlog Evropskega parlamenta za krepitev Centra za nadzor in obveščanje, ki sodi v mehanizem Skupnosti ter priporoča oblikovanje združljivih modelov za ukrepanje ali boj proti vsem vrstam katastrof, ki bodo omogočili boljše usklajevanje nacionalnih in regionalnih mehanizmov za upravljanje katastrof;

poudarja, da so strukturni skladi bistveno orodje pri financiranju preprečevalnih ukrepov ter ukrepov za upravljanje katastrof; meni, da je v tem smislu bistvenega pomena, da se izboljšajo sinergije med strukturnimi skladi in solidarnostnim skladom s pomočjo izvajanja teoretičnega pristopa „od obnove do razvoja“, ki predpostavlja udeležbo lokalnih in regionalnih skupnosti pri upravljanju naravnih katastrof;

(1) UL C 43 z dne 18. 2. 2005, str. 38.

DODATEK:

primeri dobre prakse pri preprečevanju naravnih katastrof

1. ESCAPE – European Solutions by Co-operating and Planning Emergencies (for coastal flooding): evropske rešitve na osnovi sodelovanja in načrtovanja v nujnih primerih (za poplavljene obale)

Partnerji iz najbolj prizadetih območij v Združenem kraljestvu, na Nizozemskem in v Belgiji so za omilitev posledic poplav pripravili projekt ESCAPE (European Solutions by Co-operation and Planning Emergencies – evropske rešitve na osnovi sodelovanja in načrtovanja v nujnih primerih). Projekt vključuje več kot zgolj preprečevanje in upravljanje tveganja, z njim so poskusili izboljšati politike prostorskega načrtovanja, strategije za obvladovanje tveganja, načrte ukrepov ob nepredvidljivih dogodkih in ozaveščenost javnosti, da bi se tako zmanjšala škoda za obalne skupnosti.

Poglavitna dejavnost je bila kampanja za večjo ozaveščenost o poplavah. S pomočjo videoposnetkov, konferenc in časopisov so otrokom in odraslim, lokalnim prebivalcem in strokovnjakom pojasnili nevarnosti, ki jih prinašajo poplave. Med kampanjo je bilo tudi razloženo, kaj je mogoče pričakovati od vlad in kako si lahko ljudje pomagajo sami. Naslednja pomembna dejavnost je bila razvijanje prožnega, večfunkcionalnega načrtovanja ukrepov ob nepredvidenih dogodkih za zaščito lokalnih prebivalcev, turistov in podjetij v primeru poplav. Za načrtovanje ukrepov ob nepredvidljivih dogodkih je na voljo čezmejni okvir, ki ga lahko uporabljajo drugi.

V okviru projekta ESCAPE je bil vzpostavljen in preizkušen informacijski sistem za visoke vode (HIS – High Water Information System), ki spremlja poplavljanje morja, tako da meri plimovanje, jakost vetra in višino valov. Sistem je bil vključen v sistem za podporo pri sprejemanju odločitev (DSS - Decision Support System), ki ocenjuje čas, potreben za evakuacijo območja katastrofe, in priporoča poti za evakuacijo, za to pa uporablja podatke o zmogljivosti cest in demografske podatke. Lokalne, regionalne in nacionalne oblasti, odgovorne za načrtovanje ukrepov in prostorsko načrtovanje, lahko za predvidevanje učinkov in časovne razsežnosti poplavljanja morja uporabljajo HIS in DSS. http://www.interregnorthsea.org/project-details.asp?id=1-16-31-7-526-02

2. AWARE - Attention to warning and readiness in emergencies: opozarjanje in pripravljenost v nujnih primerih

Eden od sklepov, doseženih v okviru projekta ESCAPE je bil, da katastrofe ne poznajo meja, zato se tudi načrtovanje ukrepov tukaj ne sme ustaviti. Projekt AWARE je mogoče razumeti kot naslednika projekta ESCAPE. Medtem ko je ESCAPE omejen na poplave, AWARE zajema tudi druga področja. Značilnost projekta je razširjeno sodelovanje v primeru naravnih katastrof in nesreč, ki jih povzroči človek, da bi se izboljšala kakovost načrtovanja ukrepov ob nepredvidenih dogodkih in okrepila ozaveščenost civilnega prebivalstva o tveganjih.

AWARE se osredotoča na krepitev ozaveščenosti z boljšimi informacijskimi in komunikacijskimi viri in kanali, da bi se tako zmanjšala ogroženost ljudi v obmejnih regijah med katastrofami in po njih. Da bi se ljudje, mediji, oblasti in službe za nujne primere bolje zavedali tveganja ter znali ravnati in se odzvati v primerih katastrof, bosta potekali dve kampanji za trajnostno ozaveščenost mladih in strokovnjakov; sledilo bo poročilo o dogovorih z mediji glede njihovega poročanja o katastrofah v raznih državah in študija izvedljivosti, ki bo preučila orodje, ki bi oblastem omogočilo, da po katastrofi obvestijo sorodnike in prijatelje prizadetih o njihovem novem prebivališču. AWARE se prav tako osredotoča na vsebino in strukturo informacij in sporočil med lokalnimi in regionalnimi oblastmi v čezmejnih regijah pred katastrofo, med njo in po njej. Cilj tega je, da bi lokalne vlade upoštevale čezmejne posledice svojih odločitev in o tem obvestile oblasti na drugi strani meje. Z učenjem in izmenjavo informacij si bodo partnerji delili pridobljeno znanje in izkušnje ter tako pripravili poročilo, ki bo vključevalo priporočila o virtualnem čezmejnem sistemu kriznega upravljanja in dve medregionalni srečanji o kriznem upravljanju in pomoči v primerih kriz. Končni cilj projekta je boljša pomoč v primeru katastrof na čezmejnih območjih s pomočjo izmenjave osebja med udeleženimi regijami ter regionalnimi in čezmejnimi vajami (le na ravni lokalnih oblasti), ki bodo vključevale tudi čezmejne komponente oz. pri katerih bodo sodelovali tudi medregionalni opazovalci. www.project-aware.com

3. Chain of Safety - veriga varnosti: pobuda za načrtovanje ukrepov v primeru nepredvidenih poplav, ki zajema celotno regijo Severnega morja

Ker katastrofe ne poznajo regionalnih ali nacionalnih meja, le-te prav tako ne bi smele ustaviti upravljanja s tveganjem in krizami. Evropska komisija je to priznala kot aktualno temo in trenutno v sodelovanju z državami članicami razvija nekaj pobud za evropski pristop k načrtovanju ukrepov ob nepredvidenih dogodkih. Namen verige varnosti je prispevati vidik regij Severnega morja k tem pobudam, tako da bi s pomočjo projekta vzpostavili strukturo za načrtovanje ukrepov v primeru nepredvidenih poplav, ki bodo temeljili na modelu verige varnosti in zajeli celotno regijo Severnega morja. Namen projekta je pospeševanje sodelovanja, izmenjave izkušenj in vzajemne podpore v regiji Severnega morja v primeru poplave, tako da se preko verige varnosti, ki povezuje celotno regijo Severnega morja, zbira znanje in izkušnje o obalnih poplavah, da bi se čim bolje organiziralo medregionalno sodelovanje med regijami Severnega morja ter čim bolj zmanjšalo število žrtev in škode, ki jo povzroči poplavljanje obale. Splošen cilj projekta je dati pobudo za načrtovanje ukrepov za primer poplav, ki bi zajele celotno območje Severnega morja. Pri tem bi sodelovale vse vpletene strani, da bi se zbrali primeri najboljše prakse in izkušnje iz vseh udeleženih regij.

Dejavnosti v okviru projekta veriga varnosti je mogoče razdeliti v tri osnovne teme: primerjalno analizo sedanjih regionalnih in nacionalnih načrtov za primer poplav v regijah Severnega morja; opredelitve skupnega pristopa do verige varnosti v regiji Severnega morja; ter popis potrebne in razpoložljive opreme za uresničevanje skupnega načrta ukrepov v primeru poplave.

4. Izboljšanje baze znanja Skupnega raziskovalnega centra NEDIES (Informacijski sistem za izmenjavo podatkov o naravnih in okoljskih nesrečah)

Zaščita državljanov in okolja v Evropi se sooča z nadaljnjim izzivom različnih vrst tveganja, ki nastajajo zaradi naravnih nevarnosti. Zato so izkušnje, pridobljene iz sistematične analize poteka preteklih katastrof in okoliščin, ki so prispevale k njihovemu pojavu, izrednega pomena za zmanjšanje tveganja v prihodnosti in določanje prednosti z vidika upravljanja ogroženosti. Široka uporaba in objavljanje pridobljenih izkušenj je drug pomemben ukrep boja proti neželenim pojavom in zlasti omilitve njihovih posledic. V podporo temu cilju Skupni raziskovalni center (JRC) vzdržuje informacijski sistem za izmenjavo podatkov o naravnih in okoljskih nesrečah (NEDIES – Natural and Environmental Disaster Information Exchange System), katerega cilj je priprava in širjenje izkušenj za preprečevanje ter pripravljenost in odziv na naravne katastrofe in tehnološke nesreče. Poročila o naravnih katastrofah, ki jih vsebuje sistem NEDIES, so na voljo na spletnem portalu.

Za izboljšanje in širitev baze znanja NEDIES, ki vsebuje podatke v zvezi s katastrofami in s tem povezane izkušnje, je potrebno bolje strukturirano in bolj temeljito razumevanje okoliščin katastrofe, da bo mogoče zagotoviti podroben in pomemben prispevek k sprejemanju odločitev. Kot del študije, ki sta jo naročila Skupni raziskovalni center in Evropska komisija, fakulteta univerze v Zeelandu na Nizozemskem razvija načrt za strukturirano analizo in pregled časovnega razvoja katastrofe, ukrepov za upravljanje katastrofe preden je do nje prišlo in po njej ter udeleženih strani, okolja in drugih parametrov, ki so vplivali na upravljanje. Namen je zagotoviti dovolj strukturiran prispevek, ki bo omogočil povzetek pridobljenih izkušenj. Ugotovitve iz te analize bodo vključene v okvir verige varnosti. Tako bodo jasno vidne vzajemno povezane posledice, ki nastajajo na posameznih stopnjah.

5. INTERREG IIIA – Italija/Slovenija: projekt SIMIS za sistem povezanega spremljanja reke Soče

Cilj tega projekta je izboljšati sistem spremljanja povodja Soče in na tak način povečati varnost prebivalstva pred poplavami. Namenjen je tudi izboljšanju nadnacionalnih varnostnih ukrepov, krepitvi sodelovanja med Furlanijo - Julijsko krajino in Slovenijo ter uporabi inovativnih tehnoloških sredstev. Za dosego teh ciljev sta bila povezana operacijska centra v Palmanovi in Ljubljani, za poseg v nujnem primeru pa so bili vzpostavljeni skupni protokoli. Pripravljena je bila tudi temeljita hidrološka študija povodja, na najbolj kritičnih točkah pa so bile postavljene še posebne enote spremljanja povodja, da bo mogoče napovedati in preprečiti poplave. http://www.simis.si

6. Medregionalni protokol za čezmejno sodelovanje pri civilni zaščiti – Furlanija - Julijska krajina/Koroška - Slovenija

Organizacije za civilno zaščito avtonomne regije Furlanije - Julijske krajine in Koroške v Republiki Sloveniji se zavedajo naravnega tveganja ali tveganja, ki ga povzroča človek in bi lahko prizadelo prebivalstvo, ter potrebe po zagotovitvi hitre vzajemne pomoči v nujnih primerih. Odločene so tudi, da bodo pospešile in spodbudile čezmejno sodelovanje na področju civilne zaščite. Zato so izrazile pripravljenost za čim obsežnejše vzajemno sodelovanje in učinkovito uskladitev ukrepov, potrebnih za zaščito prebivalstva sosednjih regij, premoženja, naselij in okolja v primerih katastrof ali pričakovanih katastrofah, vključno z gozdnimi požari. Protokoli o čezmejnem sodelovanju določajo skupne načine delovanja za napovedovanje in preprečevanje katastrof, izmenjavo podatkov v realnem času in hitro sporočanje podatkov o položaju v primeru katastrofe, vzajemno pomoč v takih primerih in usklajevanje reševanja s prizadetim prebivalstvom v sosednjih regijah.

Avtonomna regija Furlanija - Julijska krajina in Koroška v Republiki Sloveniji za napovedovanje, preprečevanje in dejavnosti splošnega pomena za izmenjavo podatkov na področju civilne zaščite povezujeta svoje operacijske centre. Te povezave so namenjene hitremu obojestranskemu sporočanju vseh pomembnih podatkov in omogočajo izmenjavo znanja ter prizadevanja za usposabljanje. Regiji sta se dogovorili, da se povežeta z lastnimi operacijskimi centri preko učinkovitega prenosa podatkov in sprejemnega sistema med operacijskimi sistemi za obojestransko izmenjavo podatkov v realnem času iz seizmoloških, hidrometeoroloških ter pomorskih in obalnih nadzornih mrež, ki so nameščene po vsem njunem ozemlju, ter zagotovita temu namenjene videokonferenčne povezave med referenčnimi operacijskimi centri.

Regiji se zavzemata za hitro obojestransko komunikacijo med referenčnimi operacijskimi centri v morebitnih ali dejanskih nujnih primerih, ki bi lahko ogrozili prebivalstvo sosednjih regij, premoženje, naselja ali okolje v bližini mejnih območij. Zagotavljata redna srečanja tehničnega osebja različnih organov. Regiji sta vzpostavili izmenjavo znanja o pomembnem tehničnem in znanstvenem napredku na področju civilne zaščite, deloma preko skupnih projektov na področju napovedovanja in preprečevanja naravnega tveganja. Organizirane so skupne vaje in simulacije, da se udeleženci vzajemno seznanijo z načinom ravnanja v nujnih primerih. V primeru katastrofe na lastnem ozemlju, ki bi lahko prizadela prebivalstvo sosednjih regij, lahko regija zaprosi za vzajemno pomoč preko referenčnega operacijskega centra. Vzajemna pomoč lahko v skladu z razpoložljivimi viri pomeni pomoč specialističnega osebja, enot prostovoljcev z ustrezno opremo in vozili, letalsko in druge vrste pomoči prizadetemu prebivalstvu sosednjih regij ali druge načine ukrepanja v nujnih primerih. Regiji sta se dogovorili o sodelovanju pri ukrepih za gašenje požarov na mejnih območjih. Vzajemna pomoč se zagotovi brez plačila.

7. DESERTNET – ukrepi za spremljanje in boj proti širjenju puščav na evropskem sredozemskem območju

Namen projekta Desertnet je proučitev, spremljanje in trajnostno upravljanje območij, ki jih v sredozemskem območju ogroža dezertifikacija. Projekt je usmerjen v racionalizacijo informacij in tehnično-znanstvenih izkušenj, pridobljenih in zbranih o območjih, ki so bila v okviru regionalnih in nacionalnih programov uvrščena med ogrožene. Vzpostavljena bo osnova za storitve, mreža pilotskih ukrepov in uporabnikov ter medregionalna opazovalnica za boj proti dezertifikaciji, da bo mogoče postaviti enoten sistem za izmenjavo podatkov in informacij ter nadzorovanje procesov širjenja puščav.

V okviru Desertnet je bila vzpostavljena mreža pilotskih ukrepov za začetek procesa standardizacije načinov dela na osnovi primerjave izkušenj v nekaterih regijah. Mreža je postala osnova za storitve, ki je omogočila oblikovanje baze podatkov z informacijami o načinih dela, modelih in razpoložljivih podatkih v partnerskih regijah. V prihodnje bi ta struktura morala zagotoviti tudi bolj enostavno upravljanje dejavnosti in sodelovanja pri projektih in drugih vidikov. Uporabiti jo bo mogoče kot merilo uspešnosti za najširše sprejete in skupne načine dela. Nadalje parterji spodbujajo ponudbo storitev, načeloma tako, da si prizadevajo za povečanje števila uporabnikov. S širitvijo naj bi osnova za storitve postala virtualni forum za skupno uporabo znanja, ki se mu bodo poleg uporabnikov pridružili tudi nacionalni odbori za boj proti širjenju puščave.

Partnerske regije so italijanske regije Ligurija, Campania, Kalabrija, Toskana, Sicilija, Emilia Romagna, Basilicata in Sardinija ter španski avtonomni regiji Murcia in Andaluzija (www.desertnet.org).

8. ROBINWOOD – ponovno oživljanje podeželskih in gorskih območij preko trajnostnega razvoja ob uporabi sredstev integriranega gozdnega gospodarstva

Robinwood je projekt, ki ga sofinancira Evropska komisija v okviru programa Interreg III C South. Cilj projekta je družbenogospodarski razvoj podeželskih območij s pomočjo ponovnega oživljanja verige dobave lesa. Za projekt je predvidena uporaba inovativnega pristopa, ki temelji na trajnostnem gozdnem gospodarstvu, okoljskih, energetskih, ozemeljskih, gospodarskih in poklicnih vidikih.

Projekt Robinwood vključuje pet vodilnih tem:

— usklajevanje programa in upravljanje,

— vzdrževanje tal: iskanje rešitev v okviru gozdnega gospodarstva, ki bodo v pomoč pri preprečevanju erozije, nadzoru udorov in poplav,

— gozdni viri: boljše gospodarjenje z gozdovi, podprto z izmenjavo najboljše prakse, in rešitve težav, povezanih s certificiranjem, gospodarjenjem in načrtovanjem na področju gozdarstva. Ta tema se bo končala s pripravo operativnega načrta za gospodarjenje z gozdovi med partnerskimi regijami, ki bo ocenil gospodarsko in okoljsko trajnost postopkov gozdnega gospodarstva,

— energija: povečanje uporabe gozdne biomase za proizvodnjo CO2-nevtralne energije iz trajnostnega vira.

— komunikacija: uvajanje novosti na podeželska in gorska območja partnerskih regij. Komunikacija je bistveno orodje za spodbujanje „odličnosti“ in širjenje dobre prakse med regionalnimi partnerji.

Sodelujoče regije so: Ligurija (Italija), Brandenburg (Nemčija), avtonomna regija Murcia (Španija), Wales (Velika Britanija), Vzhodno Pomorjansko (Poljska) in Vzhodna Slovaška (avtonomni regiji Košice in Prešov – Slovaška).