POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

o izvajanju Uredbe (ES) št. 450/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o indeksu stroškov dela (ISD)

1. Uvod

Uredba (ES) št. 450/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. februarja 2003 o indeksu stroškov dela[1] (v nadaljnjem besedilu: Uredba ISD) vzpostavlja skupni okvir za pripravo in pošiljanje primerljivih indeksov stroškov dela v Evropski uniji. Komisija (Eurostat) objavlja četrtletna poročila o indeksu stroškov dela na uro[2]. Popolni podatki, razčlenjeni po gospodarskih dejavnostih in komponentah stroškov dela, so na voljo na spletu. Poleg indeksov so objavljene četrtletne in letne stopnje rasti.

Komisija je julija 2003 sprejela Uredbo (ES) št. 1216/2003[3], ki natančneje določa postopke za pošiljanje indeksa, posebne prilagoditve (desezoniranje), ki jih je treba izvesti, in vsebino nacionalnih poročil o kakovosti. Komisija je nato marca 2007 sprejela Uredbo (ES) št. 224/2007[4]. Uredba spreminja Uredbo (ES) št. 1216/2003 in razširja področje uporabe indeksa stroškov dela, da se vključijo gospodarske dejavnosti, opredeljene s področji L, M, N in O NACE Rev. 1. V razširitev uporabe bodo vključene tudi netržne storitve, ki pomenijo glavni delež teh področij in katerih dinamika je morda drugačna od dinamike tržnih storitev. Avgusta 2007 je Komisija sprejela Uredbo (ES) št. 973/2007[5]. Zaradi izvajanja statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Revizija 2 je bilo s tem spremenjenih več uredb o posebnih statističnih področjih, med njimi tudi indeks stroškov dela.

V skladu s členom 13 Uredbe (ES) št. 450/2003 mora Komisija vsaki dve leti predložiti poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu. V poročilu je treba zlasti preučiti kakovost podatkov ISD. To poročilo se nanaša na prenos podatkov ISD z referenčnega četrtletja 2010Q3 na četrtletje 2012Q2.

V Prilogi I k Uredbi (ES) št. 1216/2003 je kakovost indeksa stroškov dela določena po naslednjih razsežnostih: ustreznost, natančnost, pravočasnost in točnost, dostopnost in jasnost, primerljivost, skladnost ter popolnost.

Enako kot v zadnjem obdobju poročanja je raven natančnosti, dostopnosti in jasnosti še naprej zadovoljiva. To poročilo bo zato osredotočeno na izboljšave glede ustreznosti in zajetja, obravnavalo pa bo vprašanja skladnosti s podatki nacionalnih računov in primerljivosti glede podatkov, prilagojenih za število delovnih dni. Posebna pozornost je posvečena problemu točnosti pošiljanja podatkov ter učinku zamud pri prenosih podatkov na kakovost objavljenih evropskih agregatov.

2. Splošni napredek od zadnjega poročila

Glavne spremembe, ki so bile uvedene leta 2009 v zvezi z uvedbo nove klasifikacije NACE Rev. 2, in zajetje netržnih storitev so bili opisani v poročilu iz leta 2010[6]. Od zadnjega poročila je bil dosežen napredek pri številnih posebnih vprašanjih.

Na splošno sta se razpoložljivost in kakovost indeksa stroškov dela (ISD) še izboljšali. Napredek je bil dosežen pri dajanju na voljo desezoniranih podatkov, tako da bi lahko v bližnji prihodnosti desezonirani ISD lahko postal glavna referenca v Eurostatovih sporočilih za medije, kot velja za vse druge medletne makroekonomske statistike. Vse več nacionalnih poročil o kakovosti je bilo pravočasno predloženih in zdaj skoraj vse države članice četrtletno sporočajo metapodatke, pojasnjujejo spremembe podatkov in zagotavljajo koristne informacije o ozadju. Nihanje indeksa se je zmanjšalo, zlasti zaradi izboljšanja serije opravljenih ur, ki se še naprej natančno spremlja.

Eno od področij, ki je bilo v zadnjih dveh letih deležno večje pozornosti, je skladnost indeksa stroškov dela z drugimi statistikami stroškov dela, s posebnim poudarkom na četrtletnih podatkih o nacionalnih računih. Skladnost je bila analizirana s teoretičnega in empiričnega vidika, o izsledkih pa je potekala razprava z državami članicami.

Komisija (Eurostat) je z uporabo ocen, v katerih se uporablja indeks stroškov dela, tudi izboljšala razpoložljivost pravočasnih podatkov na ravni stroškov dela na uro. Uporabniki so se na to novost zelo pozitivno odzvali. Države članice so bile udeležene v procesu in v zvezi s tem izmenjavale izkušnje.

Kljub tem pozitivnim spremembam še vedno obstaja več vprašanj, ki zahtevajo nadaljnja prizadevanja nekaterih držav članic, da bo proces usklajevanja končan. Ta vprašanja so obravnavana v nadaljevanju.

Medtem ko so države članice uvedle in ohranile potrebno infrastrukturo za pripravo ISD, je Komisija (Eurostat) ohranila in okrepila sistem priprave za pravočasen sprejem, preverjanje, obdelavo, shranjevanje in izkazovanje podatkov o indeksu stroškov dela. Ti procesi, ki so leta 2005 postali v celoti operativni, se redno pregledujejo in posodabljajo.

3. vrednotenje kakovosti in učinek na evropske agregate

3.1 Ustreznost

Spremembe stroškov dela na opravljeno delovno uro so pomemben kazalnik za analizo kratkoročnega in srednjeročnega gospodarskega razvoja. Komisija in Evropska centralna banka uporabljata indeks stroškov dela na opravljeno delovno uro, ki kaže kratkoročni razvoj stroškov dela, za oceno morebitnega inflacijskega pritiska zaradi razvoja dogodkov na trgu dela. Indeks je treba sproti izračunati za vsako državo članico, vso EU in euroobmočje. Indeks stroškov dela je pomemben za socialne partnerje pri pogajanjih glede plač in za samo Komisijo pri spremljanju kratkoročnega razvoja dogodkov pri stroških dela. Indeks stroškov dela (ISD) je eden glavnih evropskih ekonomskih kazalnikov (PEEI)[7].

Poleg povpraševanja po informacijah o četrtletnih spremembah odstotkov stroškov dela, kot so izmerjeni z ISD, se povečuje tudi zanimanje za informacije o stroških dela v absolutnem smislu (euri na uro). Aprila 2012 je Eurostat prvič objavil zgodnje ocene (za leto 2011) stroškov dela na uro v eurih in nacionalnih valutah. Te ocene temeljijo na referenčnih podatkih ankete o stroških dela iz leta 2008, ki so bili ekstrapolirani na leto 2011 z uporabo nedesezoniranih podatkov ISD. Ocene ustrezajo močnim potrebam uporabnikov za pravočasne in popolne informacije na ravni stroškov dela na uro. Komisija je prejela pozitivne povratne informacije v zvezi s to uporabo ISD, več uporabnikov pa je izrazilo zanimanje za razčlenitve po področjih NACE ter stroškovnih komponentah. Da bi izpolnili to zahtevo, Eurostat zdaj pripravlja redno proizvodno okolje, da bi se v celoti izkoristile informacije, ki so na voljo v ISD. Države članice so in bodo še naprej vključene v vse odločitve glede podrobnosti te objave.

3.2 Točnost in revizije

Točnost posredovanja podatkov držav članic se od prejšnjega poročila v letu 2011 ni izboljšala. Nekatere države članice iz različnih vzrokov za nekatera četrtletja niso pravočasno predložile ISD (70 dni po referenčnem četrtletju). Točnost je izjemno pomembna, saj je zaradi zamud pri pošiljanju podatkov treba uporabiti ocene za agregate Evropske unije in euroobmočja. To lahko zahteva nepotrebno velike poznejše popravke. Slika 1 prikazuje razpoložljive podatke (kot delež skupnih ravni stroškov dela EU v eurih) za vsako četrtletje v času sporočila za medije.

Slika 1: podatki ISD, ki so na voljo v času sporočila, odstotek ravni skupnih stroškov dela EU v eurih

Nekatere države članice (Nemčija, Luksemburg, Malta, Poljska in Združeno kraljestvo) so med referenčnima četrtletjema 2010Q3 in 2012Q2 svoje podatke enkrat poslale prepozno. V času priprave tega poročila nobena od teh držav članic ni imela strukturne težave s pravočasno pripravo in pošiljanjem ISD. Belgija in Irska v zadevnem obdobju dvakrat nista pravočasno poslali podatkov, Grčija pa štirikrat. Medtem ko so težave, zaradi katerih Irska in Belgija nista pravočasno poslali podatkov, zdaj odpravljene, je videti, da ima Grčija strukturni problem s pravočasno pripravo in pošiljanjem podatkov ISD.

Glede revizij je treba upoštevati, da je ISD sestavljen iz različnih spremenljivk (stroški dela, opravljene delovne ure), ki so lahko iz različnih virov. To pomeni, da se lahko revizije pojavijo kadar koli in vplivajo na zadnje četrtletje, več četrtletij ali cela leta podatkov. Kadar gre za bazno leto, je treba revidirati celotno serijo. Revizije glavne vrednosti EU-27 (letna stopnja rasti) so od prvega četrtletja leta 2011 trikrat presegle 0,3 odstotne točke. V vseh treh primerih je razlog revizije količina podatkov, ki so na voljo v času sporočila za medije. Nadaljnje vprašanje je možna pristranskost navzgor prvih objav v primerjavi s poznejšimi prenosi (glej sliko 2). Eurostat trenutno podrobno preučuje to vprašanje, pri čemer uporablja daljše časovne vrste.

Slika 2: revizija med referenčnim četrtletjem in 2012Q2 EU-27 agregata B_N NACE Rev. 2 v odstotnih točkah

3.3 Primerljivost – prilagoditev glede na število delovnih dni

Člen 1 Uredbe Komisije (ES) št. 1216/2003 določa, da morajo biti ISD poslani nedesezonirani (NSA), prilagojeni glede na število delovnih dni (WDA) ter prilagojeni glede na število delovnih dni in desezonirani (SA). Obstajajo nekatere izjeme, saj imajo nekatere države članice odstopanja glede pošiljanja nedesezoniranih podatkov, nekatere države članice pa lahko zagotovijo samo serije, ki so prekratke za desezoniranje za področja O do S NACE Rev. 2. Ta uredba ne navaja izrecno, ali je treba opraviti prilagoditve glede na število delovnih dni/desezoniranje z neposrednim ali posrednim pristopom. Posredna prilagoditev pomeni, da se prilagoditev opravi samo na osnovni seriji, ki se nato uporabi za izračun agregatov na višji ravni. Neposredna prilagoditev pomeni, da se vsaka posamezna serija, vključno z agregati na višji ravni, prilagodi posebej. Oba pristopa imata prednosti in pomanjkljivosti ter ju podpira priročnik za desezoniranje evropskega statističnega sistema. Države članice pri prilagajanju ISD uporabijo en ali drug pristop.

Običajno oba pristopa prineseta podobne rezultate in ni nobenih težav zaradi izbire enega ali drugega. Če pa je izbira pravega modela za prilagajanje težka zaradi nihanja neobdelanih podatkov, se lahko pojavijo težave, običajno pri uporabi neposrednega pristopa. Tako se na primer lahko zgodi, da je prilagojeni indeks komponente skupnih stroškov višji ali nižji od prilagojenega indeksa vseh njegovih podkomponent. Zato je Eurostat sistematično preveril podatke, ki so jih poslale vse države članice, glede skladnosti celotnega indeksa in njegovih podkomponent po področjih NACE.

Samo v enem primeru so bile ugotovljene tako velike neskladnosti, da Eurostat ni objavil podatkov, prilagojenih glede na število delovnih dni, za ustrezna obdobja. Letno stopnjo rasti, ki je bila objavljena, je bilo treba izračunati na podlagi nedesezoniranih podatkov. Razlike so v tem primeru nastale, ker je bila prilagoditev glede na število delovnih dni uporabljena za serijo, v kateri dejansko ni bilo velikih vplivov zaradi števila delovnih dni.

Da bi se podobni primeri v prihodnje preprečili, je Eurostat zadevnim državam članicam sporočil, da se desezoniranje lahko izvede samo, če so učinki števila delovnih dni statistično pomembni.

3.4 Skladnost s podatki iz nacionalnih računov

V letnem poročilu o kakovosti se od držav članic zahteva, da primerjajo stopnje rasti ISD s stopnjami urnih sredstev za zaposlene iz nacionalnih računov (opredelitev ESR95). Popolne skladnosti ni mogoče pričakovati. Tudi če se uporabljajo skoraj enake opredelitve stroškov dela, se statistične obdelave in viri med seboj razlikujejo. Poleg tega je zbiranje podatkov o opravljenih urah na obeh področjih še posebej težko. Kljub tem razlikam se lahko stopnja skladnosti (ali neskladnosti) med obema zbirkama podatkov uporabi za prepoznavanje morebitnih problemov v eni ali drugi zbirki. Vse države članice v nacionalnih računih ne pripravljajo četrtletnih podatkov o sredstvih za zaposlene ali o opravljenih delovnih urah. Pregled skladnosti za Grčijo, Luksemburg, Malto, Portugalsko in Združeno kraljestvo zato ni možen. Latvijski podatki so na voljo, vendar se ne morejo uporabljati za namen tega poročila zaradi preloma v seriji sredstva za zaposlene v letu 2011.

Za to poročilo o kakovosti je Eurostat primerjal nedesezonirane agregate področij B do N NACE Rev. 2. Podatki iz Estonije, Irske, Španije, Madžarske, Poljske, Romunije in Slovenije so vsaj za eno četrtletje pokazali velike razlike in razhajanja med stopnjami rasti ISD in stopnjo rasti urnih sredstev za zaposlene, izvedenih iz nacionalnih računov. Poleg tega so bile pri Bolgariji, Češki in Švedski razmeroma velike razlike v stopnjah rasti ISD in urnih sredstvih za zaposlene.

Eurostat podrobno analizira skladnost ISD s podatki iz nacionalnih računov in ankete o stroških dela ter bo to počel tudi v prihodnje. Z državami članicami poteka razprava o rezultatih analize, da bi se opredelili in odpravili temeljni problemi, zlasti glede opravljenih ur, da bi se izboljšala skladnost med različnimi statističnimi področji.

3.5 Popolnost

Tudi Švedska in Finska zdaj sporočata desezonirane podatke. Glede na to, da so zdaj desezonirani podatki na voljo za vse države članice, je mogoče četrtletne stopnje rasti objaviti ne samo v spletni podatkovni zbirki Eurostata, ampak tudi v četrtletnem sporočilu za medije. Pred takšnim ukrepom pa bodo skrbno analizirane kakovost podatkov in potrebe uporabnikov.

Septembra 2012 je Eurostat prvič objavil agregate EU in euroobmočja, med drugim področja O do S NACE Rev. 2. Ta področja NACE zajemajo dejavnost javne uprave in obrambe, dejavnost obvezne socialne varnosti, izobraževanje, zdravstvo in socialno varstvo, kulturne, razvedrilne in rekreacijske dejavnosti ter druge storitvene dejavnosti. Podatki področij O do S NACE Rev. 2 so za agregate EU in euroobmočja na voljo od leta 2008 naprej. Predstavljajo približno 30 % agregata B do S NACE Rev. 2 za EU-27 in dopolnjujejo podatke, ki so do zdaj na voljo, s pomembnimi informacijami. Uporabnike zanimajo zlasti informacije o razvoju stroškov dela v javnem sektorju, ki so pretežno zajeti v področju O klasifikacije NACE Rev. 2 (dejavnost javne uprave in obrambe).

Četrtletno poročilo je bilo prilagojeno, tako da zdaj prikazuje agregat B do S NACE Rev. 2 kot glavni kazalnik, hkrati pa še vedno prikazuje vse informacije o predhodno uporabljenem agregatu B do N NACE Rev. 2. Poleg tega so v sporočilu za medije objavljeni podatki za agregat O do S NACE Rev. 2.

4. Sklepne ugotovitve

Na splošno se je kakovost ISD od prejšnjega poročila v letu 2010 še povečala; zlasti so pomembne izboljšave glede ustreznosti in popolnosti. Poleg tega popolna razpoložljivost agregatov (vključno s področji O do S NACE Rev. 2) prispeva k splošni uporabnosti ISD. Objava letnih ocen ravni stroškov dela na podlagi ISD uporabnikom zagotavlja znatno novo dodano vrednost. Vse države članice še vedno ne pošiljajo podatkov točno, čeprav nobena država razen Grčije ni sistematično zamujala. Države članice bodo še naprej morale usmerjati vire v ukrepe za dosego točnih prenosov podatkov.

Zadnja leta je Komisija (Eurostat) redno pozivala države članice, naj okrepijo svoja prizadevanja. Na podlagi predloženih podatkov in druge nacionalne dokumentacije, tudi poročil o kakovosti, bo Komisija še naprej redno spremljala preostala vprašanja neskladnosti in kakovosti. Če želenega in načrtovanega izboljšanja ne bo, se bo Komisija obrnila na ustrezne nacionalne organe in sprejela potrebne ukrepe za zagotovitev skladnosti.

[1] UL L 69, 13.3.2003, str. 1.

[2] Četrtletno poročilo se objavlja na datume, ki so določeni v koledarju objav; oba sta na voljo na spletni strani Eurostata (http://ec.europa.eu/eurostat).

[3] Uredba Komisije (ES) št. 1216/2003 z dne 7. julija 2003 o izvajanju Uredbe (ES) št. 450/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o indeksu stroškov dela (UL L 169, 8.7.2003, str. 37).

[4] Uredba Komisije (ES) št. 224/2007 z dne 1. marca 2007 o spremembi Uredbe (ES) št. 1216/2003 glede gospodarskih dejavnosti, ki so zajete v indeksu stroškov dela (UL L 64, 2.3.2007, str. 23).

[5] Uredba Komisije (ES) št. 973/2007 z dne 20. avgusta 2007 o spremembi nekaterih uredb ES o posebnih statističnih področjih, ki izvajajo statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti NACE Revizija 2 (UL L 216, 21.8.2007, str. 10).

[6] COM(2011) 102.

[7] COM(2002) 661, Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o statistiki euroobmočja.