EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 23.5.2022 COM(2022) 629 final SPOROČILO KOMISIJE Poročilo o okrepljenem nadzoru – Grčija, maj 2022 {SWD(2022) 700 final}



OZADJE Gospodarska gibanja in politike v Grčiji se spremljajo v okviru evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik. Od leta 2018 in konca programa finančne pomoči se spremljajo tudi v okviru okrepljenega nadzora v skladu s členoma 2 in 3 Uredbe (EU) št. 472/2013 ( ). Z uvedbo okrepljenega nadzora za Grčijo ( ) se je priznalo dejstvo, da je morala Grčija še naprej izvajati ukrepe za obravnavo vzrokov ali možnih vzrokov svojih gospodarskih in finančnih težav, hkrati pa izvajati strukturne reforme, ki bodo pripomogle k trdni in trajnostni gospodarski rasti. Okrepljeni nadzor zagotavlja celovit okvir za spremljanje gospodarskih gibanj in izvajanja politik po končanju programa finančne pomoči. Omogoča redno ocenjevanje nedavnih gospodarskih in finančnih gibanj v Grčiji, spremljanje stanja pogojev financiranja države in posodobitev analize vzdržnosti dolga. Okrepljeni nadzor zagotavlja tudi okvir za ocenjevanje splošne zaveze, ki jo je Grčija 22. junija 2018 dala Euroskupini glede nadaljevanja in dokončanja reform, sprejetih v okviru programov finančne pomoči, ter glede zagotavljanja zaščite ciljev pomembnih reform, sprejetih v okviru programov finančne pomoči. V tem okviru se pri okrepljenem nadzoru spremlja izvajanje posebnih zavez za dokončanje ključnih strukturnih reform, ki so se začele izvajati v okviru programa, na šestih ključnih področjih v dogovorjenih rokih do sredine leta 2022, in sicer so to: (i) fiskalne in fiskalne strukturne politike, (ii) socialno varstvo, (iii) finančna stabilnost, (iv) trg dela in proizvodni trgi, (v) Grška družba za upravljanje premoženja in deležev (Hellenic Corporation of Assets and Participations) in privatizacija ter (vi) posodobitev javne uprave ( ). To je štirinajsto poročilo o okrepljenem nadzoru za Grčijo. Temelji na ugotovitvah misije, ki je potekala 6. aprila 2022, in na rednem dialogu z grškimi organi. Misijo je izvedla Evropska komisija v povezavi z Evropsko centralno banko ( ). Mednarodni denarni sklad je sodeloval prek svojega okvira ocenjevanja po financiranju, evropski mehanizem za stabilnost pa v okviru svojega sistema zgodnjega opozarjanja in v skladu z memorandumom o soglasju z dne 27. aprila 2018 o delovnih odnosih med Evropsko komisijo in evropskim mehanizmom za stabilnost. V tem poročilu je ocenjeno izvajanje zavez, ki jih je Grčija dala Euroskupini glede dokončanja reform do sredine leta 2022. To poročilo bi lahko bilo podlaga za odločitev Euroskupine o sprostitvi naslednjega svežnja s politikami pogojenih dolžniških ukrepov v vrednosti 748 milijonov EUR. Ti ukrepi so bili 22. junija 2018 dogovorjeni z Euroskupino in vključujejo prenos zneskov, enakovrednih dohodku, ki izhajajo iz deležev grških državnih obveznic v lasti centralnih bank v okviru programa za trge vrednostnih papirjev (SMP) in dogovora o neto finančnih sredstvih (ANFA), ter ukinitev pribitka na obrestno maržo za določena posojila, ki jih zagotavlja evropski instrument za finančno stabilnost. Šesta tranša s politikami pogojenih dolžniških ukrepov se je sprostila po seji Euroskupine 6. decembra 2021. Zaveze, ki jih je Grčija junija 2018 dala partnerjem Euroskupine in so podlaga za sprostitev dodatnih ukrepov za odpis dolga, so bile sprejete do sredine leta 2022. Odločitev o sprostitvi preostalih ukrepov za odpis dolga bo sprejela Euroskupina. Glede na napredek pri izpolnjevanju zavez bi se lahko zadnja tranša dolžniških ukrepov sprostila konec leta 2022. V tem poročilu so predstavljene tudi posebne zaveze, ki bi lahko bile podlaga za odločitev Euroskupine o sprostitvi te zadnje tranše ukrepov za odpis dolga. Čeprav so organi izpolnili večino zavez, nekateri elementi še niso v celoti dokončani. Zato seznam zavez, ki bodo podlaga za zadnje izplačilo, sestavljajo preostali ukrepi. Seznam je bil dogovorjen z grškimi organi in je na voljo v Prilogi k temu poročilu. Z uspešno izpolnitvijo večine zavez glede politike in učinkovito izvedbo reform se je izboljšala odpornost grškega gospodarstva in okrepila njegova finančna stabilnost. Tako so se znatno zmanjšala tveganja negativnih učinkov prelivanja na druge države članice v euroobmočju, s tem pa so se tudi učinkovito obravnaval položaj, na katerem je temeljila uporaba okrepljenega nadzora. Organi so še naprej zavezani izvajanju reform in dokončanju še nedokončanih elementov. Na podlagi teh premislekov Evropska komisija morda ne bo podaljšala okrepljenega nadzora po njegovem izteku 20. avgusta 2022. Če se okrepljeni nadzor ne bo podaljšal, se bo spremljanje gospodarskega, fiskalnega in finančnega položaja Grčije nadaljevalo v okviru uveljavljenega nadzora po izteku programa () in evropskega semestra. Pomembne reforme in naložbe bi se še naprej spremljale tudi v okviru izvajanja načrta za okrevanje in odpornost Grčije (). Spremljanje posebnih zavez, ki bodo podlaga za zadnjo tranšo dolžniških ukrepov, bi se izvedlo s prvim poročilom o nadzoru po izteku programa, ki naj bi bilo izdano novembra 2022. CELOVITA OCENA Po močnem okrevanju leta 2021 naj bi bilo nadaljnje okrevanje po pandemiji leta 2022 nekoliko počasnejše, saj nanj vplivajo višje cene energentov in ekonomske posledice vojaške agresije Rusije proti Ukrajini ob stalni negotovosti, povezani s pandemijo. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2022 naj bi bila rast v letu 2022 3,5-odstotna, v letu 2023 pa 3,1-odstotna. Po napovedih bodo naložbe glavno gonilo rasti, k povečanju gospodarske aktivnosti pa bosta prispevala tudi zasebna potrošnja in neto izvoz. Primarni primanjkljaj sektorja država, ki se spremlja v okviru okrepljenega nadzora, je leta 2021 dosegel 5,5 % BDP, kar je 2,1 odstotne točke manj, kot je bilo predvideno lani jeseni. Pozitivno presenečenje je predvsem posledica hitrega okrevanja gospodarstva. Fiskalna politika je leta 2022 še vedno spodbujevalna, saj se bodo nekateri izredni in podporni ukrepi, povezani s pandemijo, izvajali še do konca leta, hkrati pa so bili sprejeti začasni fiskalni ukrepi za obravnavo posledic rasti cen energentov leta 2022. Vlada v skladu s svojim programom stabilnosti za leto 2022 načrtuje, da bo leta 2023 dosegla primarni presežek v višini 1,1 % BDP in dodatno zmanjšala veliki delež javnega dolga ( ). Večina podpornih ukrepov, povezanih z rastjo cen energentov ali pandemijo, naj bi se postopno odpravila do leta 2023. Vlada ob tem namerava podpreti rast z določitvijo trajnosti znižanja solidarnostnega davka in prispevkov za socialno varnost, ki ga je uvedla med pandemijo. Na podlagi okrevanja gospodarstva se je stopnja brezposelnosti leta 2021 znižala na 14,7 %, medtem ko je leta 2020 znašala 17,6 %, na vrhuncu leta 2013 pa 27,8 %. Čeprav je še vedno med najvišjimi v EU, se bo leta 2023 predvidoma še dodatno znižala. V prihodnje naj bi rast zaposlovanja ob še vedno močni gospodarski rasti ostala odporna. Stopnja tveganja revščine je še vedno visoka (17,7 % leta 2020). Na splošno je v tem poročilu ugotovljeno, da je Grčija kljub zahtevnim okoliščinam zaradi ekonomskih posledic novih valov pandemije in vojaške agresije Rusije proti Ukrajini sprejela potrebne ukrepe za izpolnitev svojih specifičnih zavez. Organi so izpolnili več specifičnih zavez na področju upravljanja javnih financ, obdavčitve premoženja, invalidnin, okoljskih inšpekcijskih pregledov in pravosodja ter se dogovorili o podaljšanju mandata grškega sklada za finančno stabilnost. Grčija je dokončala tudi širše strukturne reforme, vključno z reformo javnega naročanja in ustanovitvijo službe za statistične podatke o pravosodju pri ministrstvu za pravosodje. Grški organi so še naprej zavezani izvajanju reform in so se zavezali, da bodo še naprej izvajali ukrepe za napredek v zvezi s še neizpolnjenimi zavezami. Evropske institucije pozdravljajo tesno in plodno sodelovanje organov na vseh področjih ter organe spodbujajo, naj ohranijo zagon in po potrebi okrepijo prizadevanja za pravočasno dokončanje vseh dogovorjenih reformnih ukrepov do sklepa o končnem izplačilu na koncu leta 2022, zlasti v zvezi z reformami na področju politik v finančnem sektorju, primarnega zdravstvenega varstva, katastra in kodifikacije delovne zakonodaje ter doseganjem dogovorjenih ciljev za poravnavo zaostalih plačil. V nadaljevanju tega oddelka so predstavljeni napredek, dosežen v okviru okrepljenega nadzora na šestih ključnih področjih zavez Grčije, ocena najnovejših dosežkov v zadnjem četrtletju (sedanje obdobje poročanja) in preostali reformni ukrepi na podlagi obstoječih zavez. Fiskalne in fiskalne strukturne politike Grčija je dosegla svoj cilj glede primarnega presežka v višini 3,5 % BDP v letih 2018 in 2019. Po izbruhu pandemije je Evropska komisija leta 2020 aktivirala splošno odstopno klavzulo, ki omogoča začasni odklon od proračunskih zahtev, vključno s fiskalnimi cilji Grčije, ki se spremljajo v okviru okrepljenega nadzora, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Komisija je v svojem sporočilu z dne 3. marca 2021 ( ) izrazila mnenje, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v EU ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Zaradi večje negotovosti, velikih negativnih tveganj za gospodarske obete zaradi vojne v Evropi, doslej največjih dvigov cen energentov in nadaljnjih motenj v oskrbovalni verigi je upravičeno podaljšati splošno odstopno klavzulo Pakta o stabilnosti in rasti do leta 2023. Grčija je v zvezi s fiskalnimi strukturnimi reformami, dokončanimi v okviru okrepljenega nadzora, izboljšala upravljanje javnih financ z dokončanjem reforme spremljanja in napovedovanja denarnih sredstev za sistem zakladniškega računa ter reformirala strukturo prejemkov neodvisnega organa za javne prihodke s sprejetjem posebne plačne lestvice, da bo lahko navedeni organ zadržal in privabil visoko usposobljeno osebje. Ta posebna plačna lestvica dopolnjuje enotno plačno lestvico, sprejeto v okviru programa finančne pomoči, in bi se lahko uporabljala kot osnova za druge subjekte. V sedanjem obdobju poročanja so organi izpolnili dodatne zaveze na področju upravljanja javnih financ in davčne politike: ·na področju upravljanja javnih financ so dokončali delo v zvezi z dodatnim izpopolnjevanjem funkcionalne proračunske klasifikacije (ki je del reforme kontnega okvira). Ta reforma bo omogočila podrobnejšo analizo javnofinančnih odhodkov in tako pomagala izboljšati načrtovanje ekonomske politike; ·končali so tudi izvajanje več kot 200 priporočil grškega računskega sodišča za preprečitev kopičenja zaostalih plačil ter širšo reformo za poenostavitev fiskalnih postopkov in pospešitev plačilne verige v javnem sektorju;

·dokončali so reformo davka na nepremičnine ENFIA. Z reformo se uvajajo nove, s trgom povezane vrednosti davka na nepremičnine, razširja davčna osnova ter izboljšujeta pravičnost in ekonomska učinkovitost davka na nepremičnine. Organi so po reformi izdali davčne odmere za leto 2022, prvi obrok davka pa je treba plačati maja. Organi so se zavezali, da bodo do oktobra 2022 izvedli naslednje ukrepe: ·po sedanjih predvidevanjih bodo nepokojninska in pokojninska zaostala plačila poravnana do avgusta 2022, s čimer bo zaveza izpolnjena. Po upočasnitvi izvrševanja poravnav zaostalih plačil v prvih mesecih leta 2022 to v primerjavi z načrtom pomeni šestmesečno zamudo v zvezi z nepokojninskimi zaostalimi plačili in dvomesečno zamudo v zvezi s pokojninskimi zaostalimi plačili. Zamuda je predvsem posledica nadaljevanja pandemije, zvišanja cen energentov, počasnejše uvedbe načrtovanih izboljšav na področju IT od načrtovane in slabših rezultatov prejšnjih ukrepov od pričakovanih. Organi so predlagali sklop dodatnih ukrepov za pospešitev postopka poravnave, ki so jih delno že izvedli. Med njimi so ukrepi za strukturno izboljšanje likvidnosti bolnišnic in podjetij za javni prevoz ter ciljno usmerjene spremembe postopka dodeljevanja pokojnin; ·na področju davčne uprave mora informacijski sistem pobiranja v vseh službah neodvisnega organa za javne prihodke v celoti začeti delovati do septembra 2022, s čimer bo zaveza izpolnjena. Po predvidevanjih se bo s sistemom okrepila zmogljivost organa za pobiranje davkov. Zdaj delujejo štirje moduli od sedmih v službah centralne davčne uprave, v skladu z dogovorjenim časovnim načrtom pa naj bi preostali trije začeli delovati do septembra 2022. Socialno varstvo Grčija je v okviru okrepljenega nadzora posodobila sistem socialnega varstva z dokončanjem vzpostavitve enotnega pokojninskega sklada in uvajanja vseh treh stebrov sistema socialno-solidarnostnega dohodka/zajamčenega minimalnega dohodka ter s sprejetjem novega modela izvajanja aktivnih politik trga dela. Do zdaj je zajamčeni minimalni dohodek prejemalo približno 400 000 upravičencev, po ocenah pa naj bi v naslednjih dveh letih vsi prejeli prilagojen akcijski načrt. Zaradi reform in okrevanja gospodarstva se je delež ljudi, ki jim grozi revščina, med letoma 2017 in 2020 zmanjšal z 20,2 % na 17,7 %, vendar je še vedno med največjimi v EU. Grčija je opravila tudi pregled sistema subvencij za lokalni javni prevoz, vzpostavila glavni organ, pristojen za centralizirano javno naročanje v zdravstvu (EKAPY), in dosegla 30-odstotni delež centraliziranih javnih naročil v skupnih odhodkih bolnišnic. V sedanjem obdobju poročanja so organi izpolnili še eno zavezo na področju ocenjevanja invalidnosti, v zvezi z izterjavo sredstev za zdravstveno varstvo pa so napredovali v skladu z načrtom: ·organi so sprejeli zakonodajo za uvedbo novega pristopa k ocenjevanju invalidnosti na podlagi zdravstvenih meril in meril, povezanih s funkcionalnostjo. Novi pristop pomeni precejšnjo izboljšavo v primerjavi s sedanjim sistemom, v okviru katerega se invalidnost oceni izključno na podlagi zdravstvenih ocen. Zlasti se v skladu s sprejeto zakonodajo ustanovijo večdisciplinski ocenjevalni odbori, sestavljeni iz psihologov, delovnih terapevtov in socialnih delavcev, ki bodo uporabljali metodologijo, ki jo je Svetovna zdravstvena organizacija predlagala za ocenjevanje vidikov funkcionalnosti zadevnih oseb (imenovano WHODAS 2.0). Odbori bodo poleg predhodnih zdravstvenih ocen proučevali vsakodnevne težave na področjih, kot so kognicija, mobilnost, socializacija, osebno življenje in skrb zase. Najprej se bo jeseni 2022 začelo pilotno izvajanje pristopa za dodelitev dajatev za osebno asistenco 1 000 invalidom, ki bo trajalo 24 mesecev; ·izterjava sredstev za zdravstveno varstvo (tj. porabljenih sredstev, ki presegajo zakonsko določeno zgornjo mejo za javnofinančne odhodke za zdravila in druge zdravstvene storitve ter ki jih je treba izterjati od dobaviteljev zdravil in izvajalcev zdravstvene dejavnosti) napreduje v skladu s časovnim načrtom za zdravila in druge storitve, kar je dobrodošlo. Organi so se zavezali, da bodo do oktobra 2022 izvedli naslednje ukrepe: ·organi bodo po sprejetju sprememb primarne zakonodaje o sistemu primarnega zdravstvenega varstva do začetka junija 2022 sprejeli sekundarno zakonodajo, ki bo podrobno določala ključne elemente sistema, vključno s spodbudami za registracijo pacientov in nadzorno vlogo. Organi so se zavezali tudi, da bodo začeli registracijo pacientov, da bo do konca oktobra v sistemu registriranih 25 % celotnega prebivalstva, do konca leta 2022 pa 50 %, ter da bodo do konca junija dokončali infrastrukturo IT za registracijo in naročanje. Do konca julija bo v sistemu registriranih toliko samozaposlenih družinskih zdravnikov, da bo mogoče zajeti vsaj 85 % prebivalstva. Do oktobra bodo organi aktivirali shemo spodbud/odvračilnih dejavnikov za registracijo in nadzorno vlogo. Reforma sistema primarnega zdravstvenega varstva je pomenila ključno komponento programa finančne pomoči z glavnim ciljem povečati dostop državljanov do zdravstvenih storitev ter okrepiti upravljanje in učinkovitost. Registracija prebivalcev in učinkovit sistem nadzorne vloge sta ključna elementa, ki spodbujata izpolnjevanje teh ciljev. V novem okviru se ta ključna elementa zagotavljata s finančnimi spodbudami. S takim sistemom je mogoče izpolniti cilje, če se izvaja v celoti. Hkrati prinaša izzive pri zagotavljanju enakega dostopa in doseganju cilja vključenosti celotnega prebivalstva, ki jih bo treba pozorno spremljati; ·doseči je treba ciljni 40-odstotni delež centraliziranih javnih naročil v skupnih odhodkih bolnišnic, določen za sredino leta 2022, s čimer bo zaveza izpolnjena. Organi so pozvani, naj hitro začnejo objavljati načrtovane razpise, da bi dosegli cilj. Finančna stabilnost in reforme pravosodja Po letu 2021, v katerem je bil dosežen velik uspeh pri zmanjševanju obsega nedonosnih posojil, se pozornost postopoma preusmerja na prestrukturiranje nedonosnih dolžniških instrumentov za dolžnike, sposobne preživetja, ter na trajnostno izboljšanje dobičkonosnosti in kapitalskega položaja bank. Delež nedonosnih posojil na posamični podlagi je decembra 2021 znašal 12,8 % po tem, ko se je močno zmanjšal s 30,1 % konec leta 2020 in 40,6 % konec leta 2019. Z uporabo listinjenj na podlagi sheme Hercules za zaščito sredstev sta dve sistemski banki od štirih konec leta 2021 zabeležili enomestno število v zvezi z deležem nedonosnih posojil, drugi dve pa bosta ta cilj predvidoma dosegli najpozneje do konca leta 2022. Ne glede na to je delež nedonosnih posojil v Grčiji še vedno največji v euroobmočju. Poleg tega se je v četrtem četrtletju leta 2021 nadaljeval omejeni neto priliv novih nedonosnih posojil( ), ki ga bo treba pozorno spremljati, saj tveganja za kakovost sredstev bank niso bila odpravljena. Poleg tega je uspešno reševanje nedonosnih dolžniških instrumentov vse bolj odvisno od serviserjev, pristojnih za servisiranje listinjenih in prodanih posojil. Čeprav so se s čiščenjem bilanc stanja bank še naprej zmanjševali kapitalski blažilniki in dobičkonosnost bank, k obetom za leto 2022 prispevajo manjše potrebe po oblikovanju rezervacij in ustvarjanje notranjega kapitala zaradi boljše osnovne dobičkonosnosti. Vseeno pa je kapitalski položaj bank še vedno med najslabšimi v euroobmočju, njegova kakovost pa še naprej povzroča skrbi, saj vključuje velik delež odloženih davčnih odbitkov, ki se še povečuje. Povečana negotovost glede gospodarskih obetov zaradi agresije Rusije proti Ukrajini bi lahko v prihodnosti negativno vplivala na rast posojil. Grčija je v zvezi z reformami finančnega sektorja, dokončanimi v okviru okrepljenega nadzora, v celoti odpravila kapitalske kontrole, ki jih je uvedla med programom finančne pomoči, dokončala obsežno reformo insolvenčnega okvira, vključno s shemo za zunajsodno prestrukturiranje in izvedbo usposabljanja na finančnem področju za sodnike za izvajanje navedenih reform, ob tem pa je šele začela ustanavljati subjekt prodaje in povratnega najema. Grški sklad za finančno stabilnost je pripravil strategijo izstopa za prodajo deležev v sistemskih bankah, Grčija pa je potrdila uskladitev mandatov izbirne komisije in navedenega sklada. V sedanjem obdobju poročanja je bil dosežen dodaten napredek pri izvajanju dogovorjenih ukrepov v finančnem sektorju, vendar izzivi še obstajajo, zlasti v zvezi z odpravljanjem zaostankov v primerih insolventnosti gospodinjstev in unovčenih državnih poroštev. Organi so izpolnili zavezo v zvezi z grškim skladom za finančno stabilnost in začeli razpis za integrirani sistem vodenja zadev za sodišča: ·platforme na podlagi novega insolvenčnega okvira postopoma prinašajo rezultate, zlasti v zvezi z zunajsodnimi poravnavami, ob tem pa se stalno razvijajo nove izboljšave; ·navzgor usmerjeni trend pri določanju novih datumov obravnav za še nerešene primere insolventnosti gospodinjstev se je ohranil, vendar je število končnih sodnih odločb omejeno; ·podobno se krepi izvajanje dražb, pri čemer vse večji delež sredstev, prenesenih na podlagi uspešno izvedenih dražb, pridobivajo subjekti, ki niso banke ali serviserji; ·kljub nekaterim izboljšavam je bil časovni načrt za odpravo zaostankov v zvezi z unovčenimi državnimi poroštvi spremenjen, da bi se upoštevali nakopičeni primanjkljaji pri izplačilih unovčenih poroštev in nepričakovani pravni izzivi, ki preprečujejo plačilo nekaterih zahtevkov. Organi ocenjujejo morebitne rešitve za omejitev nastalih zamud pri plačilih takih zahtevkov in so še naprej zavezani temu, da ostane rok za izvedbo vseh plačil, tj. do drugega četrtletja 2024, nespremenjen. S sprejetjem novega kodeksa o organizaciji pravosodja in statusu sodnikov bo predvidoma mogoče pospešiti odpravljanje preteklih zaostankov in zagotoviti nemoteno delovanje novega insolvenčnega okvira;

·koncesijski postopek za ustanovitev subjekta prodaje in povratnega najema se bo predvidoma začel maja, za ranljive dolžnike pa se uvaja vmesna podporna shema za zagotovitev nemotenega prehoda v obdobju do začetka delovanja novega subjekta, ki naj ne bi bilo daljše od 15 mesecev; ·organi so se z evropskimi institucijami dogovorili o reformi grškega sklada za finančno stabilnost. Zakon bo predvidoma sprejet kmalu. Delovanje sklada je bilo podaljšano do konca leta 2025, da bo lahko sklad izpolnil dvojni cilj, tj. uspešno odprodati svoja sredstva in hkrati prispevati k stabilnosti grškega bančnega sistema. Z reformo se racionalizira struktura upravljanja sklada in določa sklop načel, ki bodo usmerjala strategijo odprodaje sklada. Racionalizirane so bile tudi posebne pravice sklada; ·organi so objavili razpis za integrirani sistem vodenja zadev za civilne in kazenske zadeve (OSDDY-PP). Naročilo bo predvidoma oddano do konca leta 2022 in izvedeno v naslednjih 36 mesecih. Organi so se zavezali, da bodo do oktobra 2022 izvedli naslednje ukrepe: ·elektronsko vlaganje na upravnih sodiščih je treba v celoti dokončati, organi pa so zavezani, da bodo to dosegli do konca junija 2022, s čimer bo zaveza izpolnjena. Pri izvajanju je bil dosežen napredek, platforma za vložitev začetnih vlog, memorandumov in procesnih aktov v okviru postopkov, ki tečejo pred sodiščem, pa je pripravljena in bo popolnoma delujoča junija 2022. V pilotni fazi se je izvedla razširitev funkcij, vendar zaradi zamud na strani izvajalca dva meseca pozneje kot je bilo prvotno načrtovano; ·sprejetje več specifičnih ukrepov v okviru dogovorjenih ukrepov v finančnem sektorju, zlasti v zvezi z odpravljanjem zastojev v primerih insolventnosti gospodinjstev in pri državnih poroštvih. Organi bodo v parlamentu predložili tudi širšo reformo na področju pravosodja, in sicer novi kodeks o organizaciji pravosodja in statusu sodnikov. S kodeksom se bodo uvedle številne izboljšave v zvezi z opravljanjem sodnih nalog, strokovnim ocenjevanjem in napredovanjem sodnikov, njihovim disciplinskim okvirom ter ukrepi za izboljšanje uspešnosti in učinkovitosti sodnih postopkov. Kodeks je bil 13. maja 2022 predložen generalnemu sekretariatu za pravne in parlamentarne zadeve, parlamentu pa naj bi bil predložen do konca maja. Veljati bo začel takoj za tem, razen pravil o ocenjevanju sodnikov, ki bodo začela veljati na začetku novega sodnega leta. Poleg tega bodo organi do konca maja sprejeli še zadnji akt sekundarne zakonodaje za operacionalizacijo službe za statistične podatke o pravosodju (JustStat), zadolžene za zbiranje, združevanje, obdelavo in objavo pravosodnih podatkov sodišč in tožilstev v Grčiji; služba naj bi tudi trajno ščitila in izboljševala kakovost statističnih podatkov o pravosodju. Trg dela in proizvodni trgi Grčija je v zvezi z reformami trga dela in proizvodnih trgov, dokončanimi v okviru okrepljenega nadzora, dokončala izvajanje akcijskega načrta za neprijavljeno delo, februarja 2019 in januarja 2022 posodobila minimalno plačo v skladu s postopkom, določenim v Zakonu 4172/13, revidirala klasifikacijo motenj, poenostavila postopke za licenciranje naložb v dogovorjenih sektorjih, vključno s prometom, izobraževanjem, turizmom, socialno varnostjo in akvakulturo, ter oddala naročilo za uvedbo ustreznega informacijskega sistema. V energetskem sektorju je uvedla ciljni model za trg električne energije in privolila v rešitev za odpravo protimonopolnih pomislekov, s čimer je konkurentom družbe Public Power Corporation, ki je grški prvotni operater na področju električne energije v državni lasti, omogočila, da kupijo več električne energije na daljši rok, in tako zaključila dolgotrajno protimonopolno zadevo. V sedanjem obdobju poročanja so organi posodobili minimalno plačo in izpolnili še eno zavezo na področju inšpekcijskih pregledov za nadzor gospodarskih dejavnosti in proizvodnih trgov: ·organi so se na visoko inflacijo odzvali s povišanjem minimalne plače 1. maja 2022, kar je bilo drugo povišanje v letu 2022 v skladu z uveljavljenim, vendar pospešenim in skrajšanim posvetovalnim postopkom. Minimalna plača se je 1. maja 2022 povišala za 7,5 % ( ). Pred tem se je po triletni zamrznitvi 1. januarja 2022 povišala za skromna 2 %. Organi so pri določitvi minimalne plače upoštevali korake iz spremenjenega Zakona 4172/13. V okviru posvetovalnega postopka so različni socialni partnerji, raziskovalne ustanove in drugi udeleženci predlagali različna povišanja, od skromnih do znatnejših, da bi se ublažile izgube kupne moči zaradi visoke inflacije in zaščitili delavci z nizkimi dohodki, saj skoraj 28 % zaposlenih v državi prejema minimalno plačo. Organi ocenjujejo, da realna rast plač leta 2022 ne bo presegla rasti produktivnosti; pravzaprav pričakujejo, da se bodo realna sredstva za zaposlene na zaposlenega v celotnem gospodarstvu leta 2022 močno zmanjšala kljub povišanju minimalne plače. Te ocene so na splošno v skladu s pomladansko napovedjo Komisije iz leta 2022, po kateri pa naj bi bil vpliv minimalne plače na skupno rast plač na splošno vseeno večji, realna sredstva za zaposlene na zaposlenega pa naj bi se zmanjšala. Konkurenčnost, izmerjena s stroški dela na enoto ( ), se je pred pandemijo izboljšala predvsem zaradi znižanja plač, pri čemer so jo vse bolj podpirala izboljšanja produktivnosti. Produktivnost dela ( ) se je leta 2021 povečala za 7,8 %, povprečna stopnja rasti produktivnosti pa bo v letih 2022 in 2023 po predvidevanjih znašala 2,0 %. Ob upoštevanju tega skupaj s predvidenim vplivom povišanja minimalne plače na skupno rast plač naj bi se stroški dela na enoto v Grčiji v tem obdobju nekoliko poslabšali, vendar manj kot v celotni EU. Ne glede na to je izvozna osnova Grčije še vedno osredotočena na izdelke z nizko stopnjo tehnološke izpopolnjenosti, delež izvoza v BDP pa je kljub nedavnemu izboljšanju majhen ( ); ·organi so dokončali reformo okvira za inšpekcijske preglede s sprejetjem še zadnje preostale sekundarne zakonodaje na področju varstva okolja. V skladu z zakonodajo je mogoče uporabiti model upravljanja izvrševanja, tj. sistem, ki inšpektorjem pomaga sprejeti odločitve o izvrševanju v skladu s predhodno določenimi merili in podpira usklajen pristop pri uporabi sistema izvrševanja. Organi so se zavezali, da bodo do oktobra 2022 izvedli naslednje ukrepe: ·dokončanje pravne kodifikacije delovne zakonodaje. Postopek kodifikacije se je začel, vendar je bil rok za sprejetje prečiščenih besedil, s čimer bo zaveza izpolnjena, zaradi nedavne pomembne reforme javnega zavoda za zaposlovanje, ki jo je bilo treba vključiti v postopek kodifikacije, preložen na oktober 2022. Osnutek kodificirane zakonodaje bo predložen do junija; ·v zvezi s katastrsko reformo je katastrsko kartiranje v zadnjem četrtletju še naprej napredovalo v skladu z načrtom, do konca septembra 2022 pa bo določenih ali javno objavljenih 65 % vseh lastninskih pravic. Ratifikacija kart gozdov je bila znova preložena, zaradi česar bi se lahko dodatno podaljšal rok za dokončanje katastra. Zamuda je posledica nedavne pravne spremembe, s katero je bil za približno 5 % površine države odpravljen status „gozda“, tj. domneva javnega lastništva. Čeprav se s to spremembo rešujejo nekatera dolgotrajna vprašanja, bo zaradi nje treba revidirati obstoječe pogodbe za katastrsko kartiranje, v zvezi z reformo katastra pa bi se lahko pojavilo tveganje novih pravnih izpodbijanj. Rok za ratifikacijo 95 % kart gozdov je bil preložen za dva meseca do septembra 2022, da bi se upoštevale nove razmere. Da bi se preprečile dodatne zamude pri ratifikaciji kart gozdov in dokončanju katastrskega kartiranja, so se organi dogovorili, da bodo sprejeli pravno določbo, v skladu s katero se lahko na navedenih 5 % kopenske površine Grčije prekliče javno lastništvo. Hitrost vzpostavljanja novih uradov grškega katastra se je upočasnila zaradi pomanjkanja vodstvenih uslužbencev, pri čemer zdaj poteka postopek njihovega zaposlovanja. Organi so pozvani, naj spoštujejo spremenjeni rok in v celoti dokončajo reformo do decembra 2022. V zvezi s širšimi reformami, izvedenimi v tem obdobju poročanja, so organi sprejeli še zadnji akt sekundarne zakonodaje, ki je nujen za izvajanje zakona o javnem naročanju. Zakonodaja se nanaša na ustanovitev novega pravnega subjekta, ki bo razvil in vzdrževal nov sistem za tehnične specifikacije in izračun stroškov tehničnih del. Organi so tudi pripravili in v svetu ministrov potrdili zakon o visokem šolstvu. Z zakonom se posodobijo visokošolske ustanove ter izboljšajo njihova organizacijska in izobraževalna avtonomija, prožnost in učinkovitost, njihovo upravljanje pa se decentralizira in racionalizira. Zakon naj bi bil junija 2022 predložen parlamentu. Grška družba za upravljanje premoženja in deležev ter privatizacija V okviru okrepljenega nadzora je grška družba za upravljanje premoženja in deležev v letih 2018 in 2022 sprejela svoja prva strateška načrta, izvedla različne reforme upravljanja za podjetja v državni lasti, vključena v portfelj družbe, dokončala obsežne cikle pregledov odborov in imenovanj v teh podjetjih, začela ukrepe za prestrukturiranje v ključnih podjetjih v državni lasti (čeprav je pozornost še naprej usmerjena predvsem v upravljanje nepremičnin) in začela zagotavljati tokove prihodkov od dividend. Grški sklad za razvoj premoženja je končal več privatizacijskih transakcij, med drugim za družbo Hellinikon, podaljšanje koncesijske pogodbe za mednarodno letališče v Atenah, prodajo 66-odstotnega deleža operaterja prenosnega sistema zemeljskega plina DESFA in koncesijo za marino Alimos, pri čemer so prihodki od privatizacije znašali 2,4 milijarde EUR. V sedanjem obdobju poročanja je grška družba za upravljanje premoženja in deležev začela izvajati strateški načrt, potrjen januarja 2022, vključno s prenovami odborov v podjetjih, vključenih v portfelj družbe, vendar je bil zaradi negotovosti glede poti družbe za prihodke od dividend zmanjšan obseg nekaterih ukrepov. Izvajanje mehanizma za usklajevanje je napredovalo z objavo sekundarne zakonodaje, potrebne za izvajanje pogodbe o izvajanju za javno podjetje Atenski potniški promet (OASA) in dodatnih ukrepov za posodobitev izjav o zavezah, ki določajo ključne kazalnike uspešnosti za podjetja v državni lasti, vključena v portfelj družbe. Na področju privatizacije je bil dosežen napredek pri izvajanju razvojnega načrta za premoženje, sprejet pa je bil tudi posodobljeni načrt, ki določa naslednje korake za vključene transakcije. Organi so se zavezali, da bodo do oktobra 2022 izvedli naslednje ukrepe v zvezi z upravljanjem javnega premoženja in družbo:

·sprejetje zakonodaje za posodobitev institucionalnega okvira za podjetja v državni lasti, vključno z neodvisnim poslovanjem podjetij, vključenih v portfelj družbe. Po predložitvi osnutka zakonodaje parlamentu naj bi bila reforma sprejeta do junija. Po predvidevanjih bo to pomembna reforma za okrepitev upravljanja podjetij v državni lasti; ·priprava celovite strategije za javno nepremičninsko družbo za zagotovitev ambicioznega donosa za celotni nepremičninski portfelj. Družba pričakuje, da bo strategija pripravljena do konca maja 2022; ·začetek podrobne študije izvedljivosti za olimpijski športni center (OAKA) v okviru prihodnjega prenosa centra na grško družbo za upravljanje premoženja in deležev. Organi pričakujejo, da bo študija končana do junija 2022; ·dokončanje prenosa upravičenih nepremičnin, vključenih v sveženj javne nepremičninske družbe iz leta 2018. Organi si bodo v zvezi s privatizacijskimi transakcijami na podlagi razvojnega načrta za premoženje dejavno prizadevali doseči napredek na naslednjih področjih: ·grški sklad za razvoj premoženja (TAIPED) je skoraj že dokončal privatizacijo infrastrukture javne družbe za prodajo plina (DEPA), ki naj bi bila uspešno privatizirana za precejšnjo finančno ponudbo v višini 733 milijonov EUR (za 65-odstotni delež sklada to ustreza znesku v višini 476 milijonov EUR). Privatizacijska transakcija je zelo pomembna, saj naj bi kupec, ki je italijanska družba, prispeval k izboljšanju in razširitvi distribucijskega omrežja za plin v državi; ·kljub določenemu napredku se zamude pri delu za dokončanje gradbenih del in izdajo dovoljenj za predore na avtocesti Egnatia kopičijo, pri čemer obstaja tveganje, da avtocesta do konca leta 2022 ne bo pripravljena za predajo izbranemu koncesionarju, kot je bilo prvotno načrtovano. Zaradi tega bo morda morala država koncesionarju plačati nadomestila, pri čemer bo koncesionar prevzel dela za izgradnjo in pridobitev dovoljenj ter povezane stroške. Poleg rednih letnih plačil koncesionarja je treba za koncesijo vnaprej plačati skoraj 1,5 milijarde EUR; ·tekoči razpisni postopek za koncesijo za podzemno skladišče zemeljskega plina v Južni Kavali, ki je pomembno zlasti zaradi izboljšanja zanesljivosti oskrbe z energijo, se bo lahko nadaljeval šele, ko bo regulativni organ za energijo izdal sklep o okviru za določanje tarife. V zvezi s tem sklepom so se pojavile zamude, zdaj pa se pričakuje, da bo izdan do konca maja 2022; ·druge transakcije, ki potekajo, zlasti tiste v zvezi z regionalnimi pristanišči in Gournes Heraklion (razvoj dela nekdanjega ameriškega vojaškega oporišča na Kreti), dobro napredujejo. Organi bodo nadaljevali izvajanje razvojnega načrta za premoženje. Javna uprava V okviru okrepljenega nadzora so organi dokončali imenovanje stalnih sekretarjev in vseh generalnih direktorjev v okviru prizadevanj za depolitizacijo javne uprave, načrtovane cikle ocenjevanja mobilnosti in uspešnosti ter ključne elemente integriranega sistema upravljanja človeških virov za javno upravo, in sicer digitalne organizacijske sheme in opise delovnih mest. Za povečanje pravne varnosti in dostopa do prava s pravno kodifikacijo so organi oddali naročilo, na podlagi katerega naj bi se do leta 2024 vzpostavil nacionalni portal za kodifikacijo. Poleg tega je bilo dokončano izvajanje nacionalnega protikorupcijskega načrta za obdobje 2018–2021. V sedanjem obdobju poročanja so organi izpolnili še eno zavezo na področju boja proti korupciji: ·organi so uvedli pomembne ukrepe za izvedbo preostalih treh priporočil, pripravljenih v okviru četrtega kroga ocenjevanja, ki ga izvaja Skupina držav proti korupciji (GRECO). Številni ukrepi bodo uvedeni na podlagi kodeksa o organizaciji pravosodja in statusu sodnikov, ki je bil 13. maja predložen generalnemu sekretariatu za pravne in parlamentarne zadeve, parlamentu pa naj bi bil predložen do konca maja 2022. Skupina GRECO bo priporočila uradno znova ocenila v svojem poročilu za leto 2023. Organi so v zvezi z obsežnejšimi reformami, izvedenimi v tem obdobju poročanja, dosegli napredek pri krepitvi nadzora nad zaposlovanjem javnih uslužbencev in njihovimi plačami. Prvič, pripravljena je bila ocena potreb po stalnih in začasnih učiteljih, ki bo predvidoma končana do konca maja 2022 po pregledu, ki ga bo opravilo ministrstvo za izobraževanje in verske zadeve. S tem naj bi se izboljšala predvidljivost takih delovnih mest, zaradi katere se je v preteklosti močno povečalo število začasnih delovnih mest, ki so se pogosto preoblikovala v stalna delovna mesta. Drugič, organi so pripravili pravne spremembe za obravnavo več ugotovljenih odstopanj od enotne plačne lestvice, ki bodo predvidoma sprejete do konca maja 2022. Med njimi so določbe za zagotovitev doslednega izvrševanja plačil za vodstvene položaje in potne stroške. Nova metodologija za odobritev dodatkov za nevarno in naporno delo je bila dokončana in bo predvidoma uvedena do avgusta 2022. Nazadnje, začel se je postopek imenovanja na položaj stalnega sekretarja pri ministrstvu za izobraževanje in verske zadeve, predvidoma pa bo dokončan do julija 2022. MAKROEKONOMSKA GIBANJA Kljub dolgotrajni negotovosti zaradi zaporednih valov pandemije je grško gospodarstvo leta 2021 hitro okrevalo, saj je skoraj v celoti nadomestilo veliki gospodarski upad iz leta 2020. Realna rast BDP Grčije je bila leta 2021 8,3-odstotna, kar je posledica boljše turistične sezone od pričakovanj, medtem ko je zasebna potrošnja zaradi učinkovite izredne dohodkovne podpore, ki jo je zagotovila vlada, in uporabe zbranih prihrankov skoraj v celoti okrevala do ravni pred pandemijo. Rast sta spodbujala tudi precejšnje povečanje zasebnih naložb, podprto z vladnimi podpornimi ukrepi za podjetja, ter postopno izvajanje ukrepov na podlagi načrta okrevanja in odpornosti Grčije ter Evropskega socialnega sklada in Kohezijskega sklada. Zaradi okrevanja v EU in drugih trgovinskih partnericah se je izvoz blaga še naprej povečeval. Hkrati pa vse višje cene energentov še naprej vplivajo na realne dohodke in primanjkljaj tekočega računa. Zlasti zaradi mednarodnih zvišanj cen energentov se je skupna inflacija aprila 2022 močno povišala na 9,4 %, potem ko je v letu 2021 v povprečju znašala 0,6 %. Gospodarska gibanja v prvih mesecih leta 2022 pred vojaško agresijo Rusije proti Ukrajini so kazala, da se okrevanje v Grčiji krepi. Kratkoročni kazalniki za prva dva meseca leta 2022 so nakazovali večjo zasebno porabo, gospodarsko razpoloženje pa je bilo dobro do konca februarja, kar se je kazalo v zaupanju potrošnikov in podjetij. Prvi kazalniki za turizem so kazali, da bo sezona v Grčiji dobra, vlada pa je izvajala podporne ukrepe, da bi delno ublažila negativne učinke visokih cen energentov na razpoložljivi dohodek. Zaradi ruske invazije na Ukrajino je treba znova oceniti gospodarske obete za vse države članice, vključno z Grčijo. Vojna bo predvidoma prizadela grško gospodarstvo na tri glavne načine. Prvič, zaradi vojne so se svetovne cene energentov dodatno zvišale, kar bo predvidoma okrepilo domače inflacijske pritiske in zmanjšalo realni razpoložljivi dohodek gospodinjstev. Z vladnimi podpornimi ukrepi, višjo minimalno plačo od maja 2022 in še vedno velikimi zbranimi prihranki pa naj bi se negativni učinki na zasebno potrošnjo deloma ublažili. Drugič, čeprav je neposredna izpostavljenost finančnega sektorja Rusiji zelo omejena, lahko večja negotovost, nenaklonjenost tveganju in vse hujša ozka grla pri dobavi povzročijo zamude pri začetku nekaterih novih naložbenih projektov. Nazadnje, rast izvoza se bo verjetno zmanjšala zaradi predvidene upočasnitve gospodarske rasti v EU in na svetovni ravni. Ne glede na to se pričakuje, da bo turizem ostal odporen, saj turisti iz Rusije, Ukrajine in Belorusije predstavljajo le majhen delež vseh turistov. Ob upoštevanju tega ozadja je Komisija v pomladanski napovedi iz leta 2022 predvidela, da se bo realni BDP leta 2022 povečal za 3,5 %, leta 2023 pa za 3,1 %. Inflacija bo predvidoma dosegla vrhunec v drugem četrtletju 2022 in ostala visoka za tem, nato pa naj bi se leta 2023 znižala. Glavni dejavniki, ki zvišujejo inflacijo, so vse višje mednarodne cene nafte in plina, medtem ko na cene hrane vpliva zviševanje ključnih vhodnih stroškov, na primer za gnojila in prevoz. Skupna inflacija naj bi leta 2022 dosegla 6,3 %, leta 2023 pa 1,9 %. Razmere na trgu dela v Grčiji so se dodatno izboljšale, vendar je stopnja brezposelnosti še vedno med najvišjimi v EU. S ciljno usmerjenimi ukrepi za podporo zaposlovanju v občutljivih sektorjih so lahko delodajalci zadržali zaposlene po izbruhu koronavirusne krize in podprli okrevanje gospodarstva. Ustvarjanje delovnih mest se je v drugi polovici leta 2021 močno povečalo, to povečanje pa naj bi se nadaljevalo tudi v letu 2022, čeprav se bo gospodarska aktivnost v navedenem letu zaradi inflacijskih pritiskov na splošno zmanjšala. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2022 naj bi stopnja brezposelnosti leta 2022 dosegla 13,7 %, leta 2023 pa 13,1 %. Stopnja dolgotrajne brezposelnosti, ki se od leta 2015 znižuje, se je dodatno znižala z 10,5 % leta 2020 na 9,2 % leta 2021. Povišanje minimalne plače od maja 2022 naj bi podprlo nominalno rast plač v drugi polovici leta, saj skoraj 28 % zaposlenih v državi prejema minimalno plačo ( ). Znižanja davkov, napovedana za leto 2023, bodo predvidoma pozitivno vplivala na razpoložljivi dohodek, naložbe in zaposlovanje (glej oddelek o fiskalnih gibanjih v nadaljevanju).

Zaradi vojaške agresije Rusije proti Ukrajini so se okrepila negativna tveganja v zvezi z gospodarskimi obeti. Napoved temelji na tehničnih predpostavkah v zvezi s trajanjem in stopnjo dvigov svetovnih cen energentov ter motnjami v svetovnih vrednostnih verigah. Ocene za obete glede porabe domačih gospodinjstev in dinamiko naložb so zelo občutljive za te predpostavke. Motnja v oskrbi Grčije z viri energije pomeni dodatno negativno tveganje. Čeprav so zgodnje rezervacije še vedno na visoki ravni, obstaja negotovost tudi v zvezi s turistično sezono, saj se lahko zaradi inflacije zniža realni razpoložljivi dohodek gospodinjstev v državah, iz katerih prihajajo turisti. Po drugi strani dobri rezultati na področju izvoza blaga v prejšnjem obdobju večjih motenj na strani dobave nakazujejo, da je izvoz Grčije postal odporen, kar bi lahko prineslo boljše obete za zunanjo uspešnost države. Preglednica 1: Povzetek glavnih makroekonomskih spremenljivk (v %) Vir: Evropska komisija. FISKALNA GIBANJA Primarni primanjkljaj Grčije, ki se spremlja v okviru okrepljenega nadzora, je v letu 2021 dosegel 5,5 % BDP. To je 2,1 odstotne točke manj, kot je predvideno v jesenski napovedi Komisije iz leta 2021. Izboljšanje je mogoče pripisati predvsem višji stopnji nominalne rasti BDP in ugodnejšemu razvoju davčnih osnov, zlasti osebnih dohodkov in dohodkov pravnih oseb. To pojasnjuje izboljšanje za približno 1,8 odstotne točke. Z okrevanjem je povezano tudi dejstvo, da so bili odhodki za socialne prejemke nižji od predvidenih. Večina fiskalnih ukrepov, sprejetih za ublažitev socialnih in ekonomskih stroškov pandemije, bo leta 2022 postopoma odpravljena. Večina ukrepov je bila do maja 2022 že odpravljena, preostali pa bodo postopoma odpravljeni do konca leta, na primer podaljšan program subvencij za zaposlovanje, v okviru katerega naj bi se s šestmesečnim subvencioniranjem prispevkov za socialno varnost za vsako novo pogodbo o zaposlitvi in subvencioniranjem višjih odhodkov za zdravstvo, deloma povezanih s kampanjo cepljenja, ustvarilo 50 000 novih delovnih mest. Fiskalni učinek ukrepov, povezanih s pandemijo, ki je leta 2021 znašal 7,2 % BDP, naj bi se leta 2022 zmanjšal na 1,8 % BDP. Vlada je zaradi visoke rasti cen energentov sprejela pomembne začasne ukrepe, da bi zmanjšala negativne posledice za gospodinjstva in podjetja. Po ocenah bodo ti ukrepi leta 2022 skupaj znašali 2,3 % BDP, vendar je njihov neposredni vpliv na proračun omejen na 1,1 % BDP, saj se del teh odhodkov krije z nepričakovano visokimi prihodki od obnovljivih virov, pridobljenimi zaradi zvišanja cen električne energije (1,2 % BDP). Ti ukrepi vključujejo: I)ukrepe za ublažitev posledic višjih stroškov porabe električne energije in plina, uporabljenega za ogrevanje: ukrepi obsegajo subvencije za gospodinjstva in podjetja, povezane s presežkom tekočih cen električne energije nad določenim pragom. S subvencijo za gospodinjstva se krije v povprečju 80 % zvišanja cene nad pragom (tj. 90 % zvišanja za prvih 150 KWh, porabljenih na mesec, in 70 % zvišanja za naslednjih 150 KWh), za ranljiva gospodinjstva pa ta delež znaša 95 %. Subvencija se ne zagotovi za delež porabe nad 300 KWh. S subvencijo za podjetja se krije 40 % oziroma 30 % zvišanja cene v prvem oziroma drugem semestru leta 2022. Zelo mala podjetja so prejela dodatno subvencijo za prve štiri mesece leta 2022, s katero se je skupaj krilo 80 % zvišanja cene za porabo v tem obdobju. Organi so odobrili še dodaten dodatek za ogrevanje za ublažitev posledic visoke rasti cen zemeljskega plina v obdobju od januarja do aprila 2022. Te subvencije naj bi do konca leta skupaj znašale 1,9 % BDP, pri čemer naj bi proračunski stroški znašali 0,7 % BDP. Višina navedenih subvencij je določena s formulo, s katero se zagotovi, da je ukrep začasen in se bo iztekel, ko se bodo cene energentov znižale pod določen prag. Organi nameravajo uporabiti višje prihodke iz sistema za trgovanje z emisijami za kritje pričakovanih proračunskih stroškov ukrepa; II)ukrepe za obravnavo posledic visoke inflacije na ranljiva gospodinjstva: ranljiva gospodinjstva, vključno z upokojenci z nizkimi dohodki, upravičenci do invalidnin in nezavarovanimi starejšimi, so prejela bon v vrednosti 200 EUR. Aprila 2022 je bil izplačan dodaten obrok zajamčenega minimalnega dohodka in otroškega dodatka, da bi se ublažile posledice višje inflacije. Poleg tega so rejci živali prejeli subvencijo kot nadomestilo za višje stroške krme. Po ocenah fiskalni stroški teh enkratnih plačil leta 2022 znašajo 0,2 % BDP; III) ukrepe za obravnavo posledic visokih cen goriva: organi so se odločili, da bodo posameznikom, katerih prijavljeni letni družinski dohodek ne presega 30 000 EUR, tri mesece subvencionirali stroške goriva s predplačniško kartico z zneskom v višini 40 EUR. Poleg tega se cena dizla subvencionira v znesku 0,12 EUR na liter, vozniki taksijev pa so prejeli enkratni dodatek v višini 200 EUR za višje stroške goriva. Fiskalni stroški teh ukrepov naj bi leta 2022 dosegli 0,1 % BDP; IV) ciljno usmerjena znižanja davkov: organi so se odločili podaljšati znižanje stopnje davka na dodano vrednost za promet, ki bi se sicer izteklo junija 2022, do decembra 2022, znižati stopnjo davka na dodano vrednost za kmetijska gnojila od aprila 2022 s 13 % na 6 %, ter povrniti posebno dajatev na dizel, ki velja za kmete in je bila pobrana za leto 2022. Po ocenah izguba prihodkov znaša 0,1 % BDP. Ker naj bi odhodki presegli prvotne zgornje meje proračunskih sredstev, so organi na začetku aprila sprejeli rebalans proračuna v višini 2 milijard EUR (1,0 % BDP). To omogoča večjo porabo za ukrepe in stroške za subjekte sektorja država, povezane z visokimi cenami energentov. Da bi Komisija upoštevala negotovost, predvideva dodatna proračunska sredstva v višini 0,4 % BDP za leto 2022, ki so vključena tudi v projekcije iz programa stabilnosti Grčije. Predvidoma se bo o teh dodatnih proračunskih sredstvih glasovalo do septembra 2022 v okviru drugega rebalansa proračuna. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2022 naj bi primarni saldo leta 2022 izkazoval primanjkljaj v višini 1,9 % BDP, leta 2023 pa naj bi dosegel presežek v višini 1,3 % BDP, kar je v skladu s projekcijami organov. Izboljšanje proračunskega položaja v primerjavi z letom 2021 je predvsem posledica sedanjega okrevanja gospodarstva in postopnega odpravljanja fiskalnih podpornih ukrepov. Projekcije iz programa stabilnosti Grčije za leto 2022 so zelo podobne, pri čemer je za leto 2022 predviden primarni primanjkljaj v višini 2,0 % BDP ( ), za leto 2023 pa primarni presežek v višini 1,1 % BDP. Pri napovedi se upošteva načrt organov, da bi dve do rasti prijazni znižanji davkov leta 2023 postali trajni, pri čemer je v programu stabilnosti določeno, da je izvedba tega odvisna od skladnosti s fiskalnimi pravili EU, ki se uporabljajo. Organi so v programu stabilnosti navedli, da nameravajo od leta 2023 ohraniti sedanjo nižjo stopnjo prispevkov za socialno varnost in solidarnostnega dodatka. S temi ukrepi naj bi se zmanjšala velika davčna obremenitev gospodinjstev (pred pandemijo je bil davčni primež stroškov dela v Grčiji dve odstotni točki višji od povprečja v euroobmočju ), podprlo povpraševanje po delovni sili in povečal razpoložljivi dohodek gospodinjstev, kar naj bi pozitivno vplivalo na potrošnjo in okrevanje gospodarstva na splošno. Ukrepi temeljijo na ukrepih, ki so bili prvotno uvedeni za leti 2021 in 2022, da bi se ublažile posledice pandemije, ter bi se iztekli na koncu tega leta. Zlasti v skladu z ukrepi začasno znižanje prispevka za socialno varnost za tri odstotne točke (znižanje prispevkov, ki jih plačajo delodajalci, za 1,8 odstotne točke in prispevkov, ki jih plačajo zaposleni, za 1,2 odstotne točke) in oprostitev solidarnostnega dodatka, odobrena med pandemijo, postaneta trajna. Solidarnostni dodatek se uporablja za drugo davčno osnovo kot dohodnina, kar pomeni, da je mogoče davčni sistem dodatno poenostaviti. Po ocenah fiskalni stroški teh ukrepov znašajo 0,8 % BDP na leto. Glede na program stabilnosti je izvedba tega ukrepa politike odvisna od njegove skladnosti z evropskimi fiskalnimi pravili, ki se bodo uporabljala od leta 2023. Vlada je po predložitvi programa stabilnosti Grčije in presečnem datumu pomladanske napovedi Komisije iz leta 2022 napovedala nov sveženj ukrepov, namenjenih obravnavanju posledic višjih cen energentov. Prvič, vlada je napovedala nov mehanizem za znižanje veleprodajne cene električne energije, ki bo uveden 1. julija 2022. Drugič, obstoječa subvencijska shema (glej točko (i) zgoraj) se bo še naprej uporabljala do konca leta 2022, maja 2022 pa bo razširjena, da se bo zajel večji delež zvišanja cen za mesečno porabo do 300 KWh, mesečno porabo nad 300 KWh in vsa prebivališča, ne le glavno. Nazadnje, uvedena bo retroaktivna subvencija za kritje 60 % zneska na računu za električno energijo od decembra 2021 do maja 2022 za glavno prebivališče. Obseg teh ukrepov naj bi leta 2022 dosegel 0,4 % BDP. Organi nameravajo stroške teh ukrepov in izgubo prihodkov od obnovljivih virov zaradi znižanja veleprodajne cene kriti z novo izredno dajatvijo v višini 90 % za nepričakovano visoke prihodke proizvajalcev energije za obdobje od oktobra 2021 do junija 2022 (0,3 % BDP) in uporabo dela rezerve (0,4 % BDP), ki je že bila vključena v pomladansko napoved Komisije iz leta 2022. Službe Komisije zdaj ocenjujejo skladnost novih ukrepov s smernicami iz sporočila Komisije o ukrepu REPowerEU ( ) in ustrezno zakonodajo EU. Ne glede na rezultat leta 2021, ki je bil boljši od pričakovanj, so fiskalna tveganja še vedno znatna. Negotovost v zvezi s trgi energije prinaša največja tveganja za napoved, saj lahko povzroči povišanje stroškov subvencij za energijo in ustvari pritiske za dodatne podporne ukrepe, tudi če bi se stroški nekoliko ublažili z višjimi prihodki zaradi rasti cen energentov. Kar zadeva pandemijo, kratkoročno tveganje dodatnega podaljšanja obstoječih izrednih ukrepov postopoma izginja, še vedno pa obstaja tveganje, da bodo poroštva, izdana v okviru podpornih ukrepov, unovčena v prihodnjih letih. Nedavne ali načrtovane ureditve finančne politike, vključno s shemo prodaje in povratnega najema za nepremičnine, ki so v lasti ranljivih dolžnikov, lahko vplivajo na povečanje primanjkljaja in dolga, odvisno od njihove končne statistične klasifikacije. Dodatna tveganja prinašajo nerešene sodne zadeve, predvsem zadeva v zvezi z retroaktivnim nadomestilom za znižanje dodatnih pokojnin in sezonskih dodatkov ter sodni postopki proti javni nepremičninski družbi (ETAD). Pozitivno je, da bi lahko dobičkonosnost podjetij še naprej presegala pričakovanja, kot je veljalo za fiskalni rezultat leta 2021. FINANCIRANJE DRŽAVE

Grčija je predčasno odplačala še neodplačana posojila Mednarodnega denarnega sklada. Grčija je svoja preostala posojila sklada predčasno odplačala v začetku aprila 2022. Odplačani znesek je znašal 1,9 milijarde EUR. V skladu s prvotnim načrtom bi večina teh posojil zapadla v letih 2023 in 2024. Grčija jih je lahko predčasno odplačala zaradi vse boljšega finančnega položaja, ugodnih pogojev financiranja in velikih denarnih rezerv. Posojila v okviru instrumenta za posojila za Grčijo bo predvidoma deloma predčasno odplačala proti koncu leta 2022. Denarne rezerve so še naprej velike, podprte pa so bile z novo izdajo obveznic in prvim obrokom v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost. Konec aprila 2022 je Grčija uspešno zbrala 1,5 milijarde EUR na trgu s ponovnim odprtjem knjig naročil za sedemletne obveznice, ki zapadejo leta 2027. Doseženi donos obveznic je znašal 2,4 %, kar kaže, da so donosi in razlike v donosu v primerjavi z nemškimi državnimi obveznicami ostali razmeroma veliki v primerjavi z ravnjo pred pandemijo. Denarne rezerve so sredi aprila 2022 znašale približno 38 milijard EUR ( ). Ta znesek vključuje prvi obrok v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost v višini 3,6 milijarde EUR, ki ga je Grčija prejela 8. aprila 2022. Zaradi stalnega izboljševanja učinkovitosti politik Grčije je bonitetna agencija Standard & Poor’s konec aprila 2022 povišala bonitetno oceno Grčije na oceno BB+ s stabilnimi obeti. Tako je bonitetna ocena Grčije, ki jo je podelila agencija Standard & Poor’s, le še eno stopnjo nižja od naložbenega razreda. ANALIZA VZDRŽNOSTI DOLGA Po objavi poročila Komisije o vzdržnosti javnih financ ( ) je bila metodologija, ki se uporablja za analizo vzdržnosti dolga za Grčijo, zdaj v celoti usklajena s horizontalnim pristopom Komisije, ki se uporablja za vse druge države članice. Sedanja metodološka posodobitev sledi uskladitvi makroekonomskih predpostavk in predpostavk glede obrestne mere, ki so bile predstavljene že v dvanajstem poročilu o okrepljenem nadzoru, s horizontalnim pristopom Komisije in se nanaša na predpostavke za fiskalno politiko. Pri fiskalni predpostavki, ki se je do zdaj uporabljala v poročilih o okrepljenem nadzoru, se je za obdobje, daljše od obdobja, ki ga zajema kratkoročna napoved, predpostavljal povprečni primarni saldo v višini 2,2 % BDP, ki ga je treba doseči v obdobju 2023–2060. Ta predpostavka naj bi bila skladna s Paktom za stabilnost in rast na podlagi ocene, opravljene junija 2018, ki je temeljila na takrat razpoložljivih podatkih. Pri revidirani metodologiji se uporablja fiskalna predpostavka o nespremenjeni politiki, ki se v Komisijinih poročilih o vzdržnosti javnih financ in publikacijah o spremljanju vzdržnosti dolga uporablja za vse države članice. Zlasti se predpostavlja, da bo primarni strukturni saldo od zadnjega leta napovedi (v tem primeru leta 2023) stabilen ( ). Pri fiskalni predpostavki nespremenjene politike je povprečen nominalni primarni saldo večji kot pri pretekli predpostavki za celotno obdobje projekcije. V preglednici 2 je predstavljena primerjava predpostavk glede primarnega salda, uporabljenih v prejšnjem poročilu, in predpostavke, uporabljene v tem poročilu. Kratkoročno sta obe usklajeni s pomladansko fiskalno napovedjo Komisije iz leta 2022. Zaradi napovedi pozitivne in naraščajoče proizvodne vrzeli ter prihrankov pri javnofinančnih odhodkih za pokojnine, ki izhajajo iz prejšnjih pokojninskih reform (tj. nižji stroški staranja), predpostavka o stalnem strukturnem primarnem saldu za obdobje 2024–2026 pomeni, da je primarni saldo precej večji od primarnega salda, predpostavljenega v preteklosti. Od poznih 20. let tega stoletja se primarni saldo po tem, ko se proizvodna vrzel zapre, zmanjša, vendar do poznih 50. let ostane nekoliko večji od salda, predpostavljenega v preteklosti, kot nakazujejo sedanja napoved primarnega strukturnega salda in predpostavke glede stroškov staranja. Proti koncu obdobja dodatno znižanje stroškov staranja ob predpostavki, da se preostale razmere ne spremenijo, spodbuja precejšnje izboljšanje primarnega salda, ki bo leta 2060 dosegel 3,6 % ( ). Pri horizontalnem pristopu Komisije se predpostavlja, da se bodo z reformami v zvezi s pokojninskim sistemom zagotovili fiskalni prihranki, predstavljeni v poročilu o staranju prebivalstva za leto 2021 ( ), in da se bodo vsi povezani prihranki uporabili za odplačevanje dolga. Preglednica 2: Spremembe fiskalne predpostavke Vir: službe Komisije. Opomba: Primarna salda, predstavljena v tej preglednici, ustrezata Evropskemu sistemu računov 2010 ter temeljita na pomladanski napovedi Komisije iz leta 2022 za leti 2022 in 2023. Preglednica 3: Temeljne predpostavke osnovnega scenarija – osnutek Vir: službe Komisije. Opomba: Primarni saldo, predstavljen v tej preglednici, ustreza Evropskemu sistemu računov 2010 ter temelji na pomladanski napovedi Komisije iz leta 2022 za leti 2022 in 2023. Preglednica 4: Temeljne predpostavke scenarijev – osnutek Vir: službe Komisije. Opomba: Primarni saldi, predstavljeni v tej preglednici, ustrezajo Evropskemu sistemu računov 2010 ter temeljijo na pomladanski napovedi Komisije iz leta 2022 za leti 2022 in 2023. Zaradi posodobitve analize vzdržnosti dolga se krivulji v zvezi z dolgom in bruto potrebami po financiranju v vseh scenarijih usmerita precej navzdol, kar odraža nižje izhodišče, pričakovanja višje inflacije ( ) in novo fiskalno usmeritev na podlagi predpostavke nespremenjene politike ( ). Leta 2021 je delež javnega dolga v BDP dosegel 193 %, kar je 10 odstotnih točk manj, kot je bilo predvideno v prejšnjem poročilu. To izboljšanje je bilo predvsem posledica večjega nominalnega BDP od pričakovanega in manjšega primarnega primanjkljaja od pričakovanega. Na splošno analiza vzdržnosti dolga zaradi visoke ravni dolga nakazuje visoka tveganja v srednjeročnem obdobju (). V osnovnem scenariju se delež javnega dolga v BDP leta 2060 zmanjša na približno 32 %, bruto potrebe po financiranju pa se dolgoročno zmanjšajo pod 10 % ( ). Eden glavnih dejavnikov spremembe v primerjavi s prejšnjim poročilom je hitrejša rast nominalnega BDP, zlasti v kratko- in srednjeročnem obdobju, ki jo spodbuja predvsem rast inflacije, upoštevana tudi v tržnih inflacijskih pričakovanjih. Zaradi zelo dolge tehtane povprečne zapadlosti dolga Grčije, ki blaži učinek gibanj tržne obrestne mere v kratko- in srednjeročnem obdobju, se to izboljšanje z zvišanjem obrestnih mer ne izravna v celoti. K posodobljenim rezultatom pomembno prispeva tudi fiskalna usmeritev na podlagi predpostavke nespremenjene politike. Ob upoštevanju napovedanega primarnega strukturnega salda v višini 1,4 % BDP za leto 2023 in predpostavk o gibanju stroškov staranja je fiskalna usmeritev v obdobju 2023–2060 v povprečju za 0,4 odstotne točke višja od prejšnje predpostavke, ki je znašala 2,2 % BDP. Po scenariju z višjo premijo za tveganje se dolg leta 2060 zmanjša na 42 % BDP, bruto financiranje pa dolgoročno ostane pod 10 % BDP. Tudi po scenariju majhne rasti ( ) je krivulja v zvezi z deležem dolga v dolgoročnem obdobju usmerjena navzdol, bruto potrebe po financiranju pa ostanejo pod 20 % BDP. Da bi se upoštevala tveganja za fiskalno politiko, se pri četrtem scenariju predpostavlja krivulja z manjšim primarnim saldom ( ). Po tem scenariju je primarni saldo precej manjši in v povprečju znaša 0,4 % BDP v obdobju 2023–2060. Po tem scenariju je krivulja v zvezi z dolgom še vedno usmerjena navzdol, vendar se dolg zmanjšuje veliko počasneje kot po drugih scenarijih in na koncu obdobja, zajetega s projekcijo, še vedno znaša več kot 100 % BDP. Bruto potrebe po financiranju so večje, pri čemer v srednjeročnem obdobju znašajo približno 15 % BDP, v dolgoročnem pa nekoliko nad 20 % BDP. Graf 1: Rezultati analize vzdržnosti dolga Vir: službe Komisije. Ocena vzdržnosti dolga je odvisna od temeljnih predpostavk, v zvezi z njo pa obstaja precejšnja negotovost, povezana zlasti s sedanjim inflacijskim šokom. Nova fiskalna usmeritev vključuje v povprečju precej večji primarni presežek kot v okviru prejšnje fiskalne predpostavke. Doseganje in ohranjanje povprečnega primarnega salda v višini 2,6 % skoraj 40 let je zelo ambiciozno in bi zahtevalo fiskalno disciplino, ki je skoraj nobena država članica EU še ni dosegla. Fiskalna predpostavka nespremenjene politike pomeni sedanjo ureditev fiskalne politike in bo revidirana po vsaki napovedi Komisije. Kot kaže scenarij z manjšim primarnim strukturnim saldom, je fiskalna preudarnost v primeru izrazitejših tveganj za vzdržnost ključna za zagotovitev vzdržnosti dolga. Kar zadeva inflacijo, bi ta v primeru, da bi njena sedanja rast trajala manj časa, kot je predvideno na podlagi sedanje metodologije in pričakovanj na trgu, povzročila višjo krivuljo dolga zaradi manjše nominalne rasti. Kar zadeva realno rast, je potencialna rast Grčije v zadnjem času manjša od dolgoročne rasti, predvidene v osnovnem scenariju in scenariju manjše rasti, ki vključujeta pričakovani vpliv naložb v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost na rast na podlagi standardnih simulacij T + 10 Komisije, prilagojenih na podlagi modela QUEST do 10. leta napovedi, za tem pa sta vezana na makroekonomske predpostavke iz poročila o staranju prebivalstva za leto 2021 ( ). Za doseganje višjih predvidenih stopenj potencialne rasti BDP bo treba izvesti strukturne reforme in zagotoviti znatne naložbe za povečanje rasti, vključno s tistimi iz načrta za okrevanje in odpornost Grčije. Te so ključne tudi za dolgoročno ohranjanje ugodnih obrestnih mer. GIBANJA V FINANČNEM SEKTORJU Grške banke so končale izjemno uspešno leto pri zmanjševanju obsega nedonosnih posojil, pozornost pa se postopoma preusmerja na prestrukturiranje nedonosnih dolžniških instrumentov za dolžnike, sposobne preživetja, kadar je to izvedljivo. Delež nedonosnih posojil na posamični podlagi je decembra 2021 znašal 12,8 % po tem, ko se je močno zmanjšal, in sicer s 30,1 % konec leta 2020 in 40,6 % konec leta 2019. Dve sistemski banki od štirih sta konec leta 2021 zabeležili enomestno število v zvezi z deležem nedonosnih posojil, drugi dve pa bosta ta cilj predvidoma dosegli najpozneje do konca leta 2022. Glavni dejavnik tega hitrega zmanjšanja obsega nedonosnih posojil, ki se je od konca marca 2016, ko je bil največji in je znašal 107,2 milijarde EUR ( ), zmanjšal na 18,4 milijarde EUR, so posli listinjenja v okviru sheme Hercules za zaščito sredstev. Sistemske banke pripravljajo še tri druge posle listinjenja ( ), ki bodo predvidoma dokončani pravočasno. Stroški bank v vlogi originatorja za prihodnje posle se bodo povišali, ker se zaradi vpliva vojne v Ukrajini na razmike kreditne zamenjave povišujejo provizije za jamstvo. Prihodnja prizadevanja za približanje deleža nedonosnih posojil povprečju EU bodo vse bolj odvisna od ponudbe novih posojil bank (učinek imenovalca) ter od upravljanja neodplačanih posojil ali posojil, pri katerih obstaja tveganja neplačila, in zmožnosti ponujanja uspešnih dolgoročnih rešitev. Hkrati bo učinkovito poplačilo iz naslova zavarovanja s premoženjem ključno, kadar uspešno prestrukturiranje ne bo izvedljivo. Graf 2: Gibanje obsega bruto nedonosnih posojil in deleža nedonosnih posojil grških bank Vir: grška centralna banka. Opomba: Bruto nedonosna posojila kot delež vseh potrošniških posojil za bilančna posojila v skladu z opredelitvami Evropskega bančnega organa. Neto ustvarjanje novih nedonosnih posojil se nadaljuje v omejenem obsegu, saj tveganja za kakovost sredstev bank še niso odpravljena. Neto prilivi ( ) nedonosnih posojil so se nadaljevali v četrtem četrtletju 2021, torej peto zaporedno četrtletje, vendar v bolj omejenem obsegu. „Okrepljeni“ produkti, ki jih banke ponujajo kreditno sposobnim strankam, ki se srečujejo z začasnimi težavami, in preostali plačilni moratoriji, odobreni sektorju gostinstva in hotelirstva, so se na koncu leta 2021 skoraj v celoti iztekli, medtem ko se v prvi polovici leta pomembno število posojil, upravičenih do ukrepov državne podpore v okviru shem Gefyra in Gefyra II ( ), postopoma izloča iz shem. Banke še naprej poročajo o stabilni in omejeni stopnji neplačila in ponovnega neplačila za posojila po izteku moratorijev, prvi znaki pa kažejo podobno stopnjo neplačila za posojila, ki se izločijo iz shem Gefyra, in nekoliko višje stopnje za posojila, ki se izločijo iz „okrepljenih“ produktov bank. Vendar prvi zanesljivi rezultati po koncu teh podpornih ukrepov ne bodo na voljo pred koncem junija 2022. Čeprav je neposredna ali posredna izpostavljenost grškega bančnega sektorja do ruskih ali ukrajinskih rezidentov omejena, obstajajo negativna tveganja za kakovost sredstev bank, ki izhajajo iz morebitnih sekundarnih učinkov na gospodarske obete in realni razpoložljivi dohodek gospodinjstev, povezanih z neizzvano invazijo Rusije na Ukrajino. Uspešno reševanje preteklih zasebnih nedonosnih dolžniških instrumentov je vse bolj odvisno od serviserjev, pristojnih za servisiranje listinjenih in prodanih posojil. Za nedonosne dolžniške instrumente, ki so bili izločeni iz bilanc stanja bank, so še naprej pristojne specializirane nebančne finančne institucije (tj. serviserji), ki so konec decembra 2021 upravljale posojila v vrednosti 79,7 milijarde EUR, med katerimi prevladujejo nedonosna posojila, velik delež pa obsegajo portfelji nedonosnih posojil, listinjenih v okviru sheme Hercules. Te institucije si prizadevajo za čim večje izterjave na podlagi prestrukturiranj ali likvidacij, če prestrukturiranja niso izvedljiva. Pandemija je otežila nemoteno izvajanje poslovnih načrtov serviserjev za nekatere portfelje listinjenih nedonosnih posojil. Novo orodje za zunajsodno prestrukturiranje in normalizacija postopka izterjave dolga, ki se je začel v četrtem četrtletju 2021, naj bi prav tako olajšala prizadevanja serviserjev za doseganje ciljev poslovnih načrtov. Poleg tega serviserji razmišljajo o ciljno usmerjenih prodajah portfeljev posojil, da bi za nekatere od teh subjektov izboljšali ustvarjanje denarnega toka. Postopni razvoj sekundarnega trga za ta posojila bo bankam predvidoma olajšal refinanciranje dolžnikov, ki bodo izvedli prestrukturiranje in znova postali uspešni, dolžnikom pa bo morda omogočil, da se v prihodnosti pod določenimi pogoji znova vključijo v portfelj posojil bank. Osnovna dobičkonosnost bank se je izboljšala, pri čemer enkratne postavke omejujejo rezultate. Vse štiri banke so leta 2021 zabeležile dobičke, če se ne upoštevajo enkratni dogodki. Na rezultate dveh sistemskih bank so vplivale enkratne izgube zaradi odpravljanja nedonosnih posojil. Ne glede na to so bile vse ponavljajoče se operacije po izračunih bank dobičkonosne, kar nakazuje na postopno povrnitev dobičkonosnosti. Precejšnja rast pristojbin in provizij je pripomogla k temu, da so se večinoma izravnali pritiski na prihodke iz obresti zaradi okolja z nizkimi obrestnimi merami in dokončanja listinjenja nedonosnih posojil ( ), hkrati pa je prispevala k izboljšanju kakovosti mešanice prihodkov. Sistemske banke imajo v lasti precejšnje deleže domačih državnih obveznic, zato so sprejele ukrepe za ublažitev učinka morebitnega povečanja donosa državnih obveznic na njihovo dobičkonosnost. Na strani stroškov banke nadaljujejo prizadevanja za omejitev stroškov zaposlenih. Sedanja negotovost na trgu je negativno vplivala na dolgoročne nezavarovane stroške financiranja bank in lahko vpliva na njihovo strategijo za izdaje dodatnih dolžniških instrumentov za izpolnitev minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti (MREL) ( ), in to tako v smislu časovnega okvira kot tudi v smislu vrste izdanih instrumentov. Banke nameravajo izravnati morebitne pritiske na njihove stroške financiranja zaradi teh dejavnikov z izvedbo poslovnih načrtov, pri katerih se upoštevajo možnosti za rast posojil, manjše oslabitve po nedavnih prizadevanjih za zmanjšanje obsega nedonosnih posojil ter razvoj alternativnih virov prihodkov s pospešitvijo digitalne preobrazbe bank. Banke so ohranile ambiciozne cilje za obsežno novo posojanje iz poslovnih načrtov, kljub negativnim tveganjem zaradi morebitnih sekundarnih učinkov sedanje geopolitične negotovosti in visokih cen energentov na povpraševanje po posojilih. Hkrati se lahko povpraševanje po posojilih med družbami preusmeri na obratna sredstva, in ne na financiranje potreb po naložbah. Čiščenje bilanc stanja bank je še naprej vplivalo na kapitalske položaje bank, k obetom za leto 2022 pa prispevajo manjše potrebe po oblikovanju rezervacij ( ) in večje ustvarjanje notranjega kapitala zaradi večjih dobičkov. Povprečna količnika navadnega lastniškega temeljnega kapitala in celotnega kapitala bank na konsolidirani osnovi sta na koncu leta 2021 znašala 12,6 % oziroma 15,2 % tveganju prilagojene aktive ( ). Kapitalski položaj bank je bil še vedno slabši kot konec leta 2020 (15,0 % v primerjavi s 16,6 %) ter je odražal stroške zmanjševanja obsega nedonosnih posojil in postopno odpravljanje prehodnih bonitetnih prilagoditev ( ). Leta 2021 so kapitalski položaj bank podprli povečanja delniškega kapitala, ki sta jih uspešno izvedli dve banki, in nekatera sintetična listinjenja ( ). Dodatni prihodnji ukrepi za povečanje kapitala bodo predvidoma izvedeni leta 2022, kapitalskemu položaju bank pa naj bi koristilo tudi organsko ustvarjanje dobička na podlagi večjih dobičkov. Ker je bila večina ukrepov za zmanjšanje obsega nedonosnih posojil dokončana, se bo učinek odpravljanja nedonosnih posojil na kapitalske položaje predvidoma zmanjšal. Vseeno pa je kapitalski položaj še vedno med najslabšimi v EU, njegova kakovost pa še naprej povzroča skrbi, saj vključuje velik delež odloženih davčnih odbitkov, ki se še povečuje (približno 64 % kapitala za namene nadzora na konsolidirani ravni ob koncu leta 2021).