SL    SL SL 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 3.12.2008 
SEC(2008) 2945 
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
priložen  
 
Predlog  
 
DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
 
o minimalnih standardih za sprejem prosilcev za azil  
 
Povzetek ocene u činka 
 
 
{COM(2008) 815 kon č.} 
{SEC(2008) 2944} 
SL 2   SL 1. UVOD 
Sprejetje predloga o spremembi Direktive Sv eta 2003/9/ES o minimalnih standardih za 
sprejem prosilcev za azil (v nadaljnjem besed ilu: direktiva o pogojih za sprejem) je bilo 
vključeno v delovni program Komisije za leto 20081 kot ena njegovih strateških pobud. 
Komisija je v pripravah na dr ugo fazo oblikovanja zakonodaje o azilu, kot to zah teva haaški 
program2, začela postopek ocenjevanja rezultat ov prve faze vzpostavljanja skupnega 
evropskega azilnega sistema (v  nadaljnjem besedilu: vzpostavljanje CEAS), kar med drugim 
vključuje pogoje za sprejem prosilcev za azil.  
Komisija je v ta namen 26. novembra 2007 objavila poro čilo3 (v nadaljnjem besedilu: 
poročilo o oceni ) o prenosu Direktive v nacionalni pr avni red in njen i uporabi v državah 
članicah, v katerem je izpostavila podro čja, na katerih je treba pojasniti obstoje če določbe 
in/ali zakonodajo dodatno usklad iti. Poleg tega je Komis ija junija 2007 predstavila zeleno 
knjigo , da bi se z zainteresiranimi stranmi posvetovala o možnih na činih oblikovanja druge 
faze vzpostavljanja CEAS, med drugim tudi v zvezi s sprejemanjem prosilcev za azil. 
Organiziranih je bilo tudi ve č strokovnih sre čanj z državami članicami, visokim komisariatom 
ZN za begunce, nevladnimi orga nizacijami in akademiki, da bi skupaj opredelili glavna 
problemati čna področja, ki jih je treba obravnavati v drugi fazi oblikovanja zakonodaje o 
azilu.  
Vprašanja in predlogi rešite v iz postopka posvetovanja so podlaga za pripravo te ocene 
učinka.  
2. TRENUTNO STANJE IN TEŽAVE  
Na področju pogojev za sprejem prosilcev za azil so  bile ugotovljene naslednje težave: 
• direktiva o pogojih za sprejem ne zagotav lja vedno ustreznih standardov za obravnavo 
prosilcev za azil, zlasti v zvezi z: 
– dostopom do trga dela, 
– ravnjo in obliko materialnih pogojev za sprejem, 
– obravnavanjem potreb ranljivih oseb, 
– pridržanjem prosilcev, 
– področjem uporabe direktive;  
• uporaba neenotnih standardov pri obravnavi ra nljivih prosilcev za  azil in ranljivih 
državljanov bi lahko prived la do diskriminacije;  
• neobstoj usklajenih pogojev za sprejem bi lahko pove čal sekundarno gibanje prosilcev za 
azil, kar neupravi čeno obremenjuje državne uprave in same prosilce za azil. 
V oceni u činka je nato obravnavan razvoj dogodkov ob predpostavki, da na ravni EU ne bi 
bili sprejeti nobeni ukrepi. Ugotovitev ocene je , da bi se v tem primeru sedanje težave 
ohranile in da obstaja velika pot reba po ukrepanju na ravni EU.  
                                                 
1 COM(2007) 640. 
2 Haaški program: krepitev svobode, varnosti in pravice v Evropski uniji, sprejet 5. novembra 2004. 
3 COM(2007) 745. 
SL 3   SL 3. CILJI POLITIKE  
Splošni ciliji druge faze vzpostavljanja CEAS v zvezi z direktivo o pogojih za sprejem so 
zagotoviti višje standarde za obravnavanj e oseb, ki potrebujejo mednarodno zaš čito, ter 
prispevati k zmanjšanju poj ava sekundarnega gibanja. 
Nova direktiva bo uresni čila zlasti naslednje specifi čne cilje: 
I) omogo čila bo dostop do trga dela; 
II) zagotovila bo ustrezne standarde za materialne pogoje za sprejem; 
III) poskrbela bo, da se bodo potrebe ranljivih skupin ustrezno obravnavale;  
IV) zagotovila bo, da se bo prid ržanje uporabljalo le v izjemn ih primerih, in okrepila bo 
pravna jamstva pridržanih prosilcev za azil; 
V) jasno bo opredelila obseg uporabe direktive.  
4. MOŽNE POLITIKE  
V oceni u činkov so ob upoštevanju razli čnih značilnosti zgoraj navedenih specifi čnih ciljev za 
vsakega od teh ciljev predlagane lo čene možne politike. Najprimernejša politika je bila 
oblikovana z združitvijo najprimernejših politik vseh posameznih ciljev.  
4.1. Ohranitev sedanjega stanja  
Obstoječi pravni okvir bo ostal nespremenjen, za čete dejavnosti v državah članicah pa se 
bodo nadaljevale.  
Komisija bo še naprej spremljala iz vajanje direktive o pogojih za sprejem.  
4.2. Najprimernejša politika 
Zaradi zapletenosti predlaganih možnih politik so v tem povzetku zgolj našteti glavni sestavni 
elementi najprimernejše politike. Na jprimernejšo politiko sestavljajo zakonodajne možnosti  
in možnosti, osredoto čene na spodbujanje prakti čnega sodelovanja med državami 
članicami. 
V zvezi s: 
• področjem uporabe Direktive , najprimernejša politika: 
– pojasnjuje, da se Direktiva uporablja v vseh vrstah azilnih postopkov (vklju čno s temi, ki 
jih ureja dublinska uredba ) in za vsa geografska obmo čja ter ustanove, ki sprejemajo 
prosilce za azil (vklju čno s centri za pridržanje), 
– zagotavlja vklju čenost prosilcev za subsidiarno zaš čito;  
• dostopom do trga dela , najprimernejša politika: 
– skrajšuje časovne omejitve glede dostopa do zaposlitve, 
– prepoveduje dolo čanje pogojev za trg dela na nacionalni ravni, ki bi lahko ovirali pravico 
prosilcev za azil do zaposlitve. 
Najprimernejša možnost prakti čnega sodelovanja, ki dopolnjuj e najprimernejšo zakonodajno 
možnost, predvideva izmenjavo najboljš ih praks v okviru mreže EURASIL v zvezi z 
omejevanjem dela, da bi se dostop do dela še  bolj olajšal; na pr imer, tradicija držav članic, da 
ne zahtevajo delovnega dovoljenj a in/ali dovoljujejo ta kojšen dostop do zaposlitve, bi lahko 
bila predstavljena skupaj z na črtom držav članic, da poostrijo ukrepe na tem podro čju;  
SL 4   SL • pridržanjem prosilcev za azil , najprimernejša politika:  
– želi zagotoviti, da bi se pridržanje odredilo le  v izjemnih primerih, sicer pa bi se temu 
ukrepu izogibali, 
– uvaja številna postopkovna zagotovila pridržan im prosilcem za azil, kot so pravica do 
obveščenosti o razlogih za pridržanje  in o možnosti izpodbijanja odlo čbe o pridržanju pred 
nacionalnim sodiš čem, 
– določa pogoje za pridržanje, pri čemer upošteva ob čutljivi položaj oseb s posebnimi 
potrebami, zlasti otrok in žrtev mu čenja,  
– določa, da se pridržanje mladol etnikov ne bo odredilo, razen če je to v njihovo najve čjo 
korist, pridržanje mladoletnika brez spremstva pa bo prepovedano, 
– uvaja sistem rednega pregledovanja za spremljanje pridržanja. 
Najprimernejša možnost prakti čnega sodelovanja, ki dopolnjuj e najprimernejšo zakonodajno 
možnost, predvideva izmenjavo najboljših praks v okviru mreže EURASIL s tistimi državami 
članicami, ki namesto pripora upor abljajo druge ukrepe (npr. finan čno jamstvo, zagotovitev 
poroka itd.);  
• materialnimi pogoji za sprejem , najprimernejša politika:  
– uporablja kvantitativni pristop v zvezi z na čelom „ustrezne ravni materialnih pogojev za 
sprejem“, tako da uvaja merilo, in sicer  najnižjo dovoljeno raven socialne pomo či, 
dodeljene državljanom, 
– uvaja obveznost poro čanja za države članice, da se med drugim omogo či spremljanje ravni 
pomoči, dodeljene prosilcem za azil,  
– zagotavlja, da je omejevanje ali ukinjanje pogoj ev za sprejem, ki jih izvajajo nacionalni 
organi, v skladu z na čelom zagotavljanja ustreznega življenjskega standarda ter zagotavlja 
pravico do pritožbe zoper take odlo čitve.  
Najprimernejša možnost prakti čnega sodelovanja, ki dopolnj uje najprimernejšo zakonodajno 
možnost, predvideva izmenjavo najboljših  praks v okviru mreže EURASIL, da bi se 
zagotovili višji standardi za materialne pogoje za sp rejem, hkrati pa se upoštevale sprejemne 
zmogljivosti držav članic; natan čneje, potekala bi lahko izme njava idej o izboljšanju 
usmerjanja potreb prosilcev za azil prek sprejemnih centrov ali o na činih zagotavljanja, da se 
pri nastanitvi upoštevajo vprašanja glede star osti in spola ter sp oštovanje pravice do 
zasebnosti in družinskega življenja;  
• osebami s posebnimi potrebami , najprimernejša politika: 
– zagotavlja vzpostavitev mehanizmov ustreznega prepoznavanja posebnih potreb in, kjer je 
potrebno, zagotavljanja spremljanja posameznih primerov, 
– mladoletnikom omogo ča dostop do izobraževanja, 
– uvaja obveznost držav članic, da v nastanitvenih centrih prepre čujejo kazniva dejanja na 
podlagi spola, 
– pojasnjuje pomen klju čnih pojmov, ki jih zdaj vsebuj e Direktiva, kot  so „potrebna 
zdravstvena ali druga pomo č“ in „osnovno zdravljenje bolezni“, 
– uvaja obveznost ustreznega usposabljanja osebja, ki je v stiku z žrtvami mu čenja ali 
posilstva. 
Najprimernejša možnost prakti čnega sodelovanja, ki dopolnjuj e najprimernejšo zakonodajno 
možnost, predvideva: 
SL 5   SL – redno izmenjavo najboljših praks v okviru  mreže EURASIL o obravnavanju ranljivih 
skupin, zlasti da se zagotovi dejavnejše ugot avljanje posebnih potreb, poskrbi za ustrezno 
obravnavanje, kadar je potrebno, in zagotovi, da osebje, ki je v stiku z ranljivimi 
skupinami, prejme ustrezno usposabljanje, 
– praktično sodelovanje v okviru mreže EURASI L bi lahko pomagalo pri sprejetju 
priročnika EU, ki bi združeval na jboljše prakse na ravni EU glede usposabljanja osebja, ki 
je v stiku z ranljivimi skupinami, smerni ce za ugotavljanje posebnih potreb, nastanitev 
ranljivih oseb itd.  
Glavne prednosti  najprimernejše možnosti so: 
• zagotovitev višjih standardov obravnavanja prosilcev za az il (lažji dostop do trga dela, 
postopkovna zagotovila za pridržane osebe, višj i standardi obravnavanja ranljivih skupin 
itd.) v skladu z mednarodnim pravom, zlasti s Konvencijo ZN o otrokovih pravicah in 
Listino EU o temeljnih človekovih pravicah,  
• izpolnitev nadaljnjega usklajevanja pogojev za sprejem z zakonodajnim poseganjem ter 
okrepljenimi ukrepi prakti čnega sodelovanja, s čimer bi se zagotovi li enotni standardi 
obravnavanja v vsej EU in celovit pristop k pogojem za sprejem. 
Učinki najprimernejše možnosti:  
• zagotavljanje višjih standardov za sprejem bo na splošno pozitivno vplivalo na spoštovanje 
temeljnih pravic prosilcev za azil. Zlasti bo okrepljena njihova pravica do prostega pretoka, saj bo poskrbljeno, da se bo pridržanje odred ilo le v izjemnih primerih, pridržanje 
mladoletnikov brez spremstva pa bo prepove dano. Olajšanje dostopa  do trga dela bo 
prosilcem za azil omogo čilo, da bodo bolj samozadostni, in jim bo pomagalo pri 
vključevanju v državo članico gostiteljico. Vprašanja ra nljivih skupin se bodo ustrezneje 
reševala, saj bosta zagotovljena pravilno in pravo časno ugotavljanje njihovih potreb ter 
dostop do ustreznega obravnavanja. Uporaben  mehanizem zagotavljanja, da v vsej EU 
obveljajo najvišji možni standardi,  bi lahko bila tudi izmenjava najboljših prak s in sprejetje 
smernic na vseh ustreznih podro čjih pogojev za sprejem;  
• predlagani ukrepi bi lahko z zagotavljanjem enotnejših standardov obravnavanja v vsej 
EU, zlasti glede pridržanja, materialnih pogo jev za sprejem ter dostopa do trga dela, 
pripomogli k zmanjšanju pojava sekundarnega gibanja. Prakti čno sodelovanje bi lahko 
prispevalo tudi k vzpostavi tvi skupnih praks na podro čju sprejemanja prosilcev za azil, 
zlasti glede obravnavanja ranljivih skupin. To bi omogo č
ilo sprejetje priro čnika EU, 
sestavljenega iz najboljših postopkov in pol itik, ki jih bodo uvelja vljale vse države članice.  
Finančna izvedljivost: 
• potrebno bi bilo vložiti dodatna sredstva, da bi se dosegla skladnost z novo direktivo glede:  
– materialnih pogojev za sprejem, da bi svoj e politike uskladili z merili, ki jih dolo ča nova 
direktiva,  
– obravnavanja ranljivih oseb, da bi vzpostavili nacionalne  mehanizme za ugotavljanje 
njihovih posebnih potreb,  
– zagotavljanja dostopa do zdravstvene oskrbe za ranljive osebe pod enakimi pogoji, kot 
veljajo za državljane;  
• načrtovani poseg glede skrajšanja časovnih omejitev dostopa do trga dela bi lahko državam 
članicam ustvaril prihranke. To bi lahko povzro čilo večjo samozadostnost prosilcev za azil, 
zaradi česar ne bi bila potrebna dodatna socialna pomo č. Poleg tega bi se davki od 
njihovega dela stekali v dav čne sisteme držav članic; 
SL 6   SL • zagotavljanje odredbe pridržanja le v izjemnih primerih bi državam članicam prav tako 
ustvarilo prihranke. Zaradi višjega števila zapos lenih v centrih za pridržanje, da se zagotovi 
ustrezna raven varnosti, bi se politike glede pridržanja izkazale za dražje, kot če bi prosilce 
za azil sprejemali v odprtih sprejemnih centrih.  
5. SPREMLJANJE IN OCENA  
Spremljanje in ocena najprimernejše politike bosta pomembna pri ugotavljanju u činkovitosti 
ter uspešnosti nove direktive. Komisija bo redno ocenjevala izvajanje nove direktive v državah članicah in o tem poro čala. Poleg tega bodo vzpostavljeni tudi letni mehanizmi 
poročanja, ki se bodo uporabljali za spremljanje podro čij, na katerih je bilo izvajanje 
Direktive v prvi fazi oblikova nja zakonodaje o azilu problemati čno. Nadaljevala se bodo 
redna strokovna sre čanja, na katerih bodo potekale razprave  o težavah pri izvajanju Direktive 
in izmenjava najboljših praks med državami članicami.  
V spodnjem seznamu so predlagani kazalniki, ki bi se lahko uporabili za oceno napredka in 
uspešnosti najprimernejše možnosti pri iz polnjevanju glavnih ciljev politike.  
Kazalniki 
• raven izvajanja predlaganih sprememb dire ktive o pogojih za sprejem s strani držav članic, 
• število prosilcev za azil v posamezni državi članici, 
• število prosilcev za azil, zaposlenih v posamezni državi članici, 
• število prosilcev za azil, ki imajo posebne po trebe, in število napotitev na pristojne 
ustanove, 
• število zahtev in predaj na podlagi dublinske uredbe,  
• zadetki v sistemu EURODAC, 
• zneski podpore, odobrene prosilcem za azil, 
• število oseb, udeleženih v dejavnostih, ki jih  financira Evropski sklad za begunce,  
• višina finan čnih sredstev, namenjenih Evropskemu skladu za begunce,  
• višina finan čnih sredstev, namenjenih dejavnostim prakti čnega sodelovanja,  
• število opravljenih usposabljanj.