o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v Skupnem odboru, ustanovljenem s Sporazumom med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o povezavi njunih sistemov trgovanja z emisijami toplogrednih plinov, glede spremembe prilog III in IV k Sporazumu

Člen 9(2) Sporazuma določa ravni občutljivosti občutljivih informacij, ki jih pogodbenici v skladu s Prilogo III k Sporazumu uporabita za opredelitev občutljivih informacij, ki se obravnavajo in izmenjujejo v okviru Sporazuma. Priloga IV k Sporazumu vsebuje opredelitev ravni občutljivosti ETS v smislu ocenjevanja zaupnosti in celovitosti.

V ta namen bi bilo treba spremeniti prilogi III in IV k Sporazumu, da se ponovno vzpostavita združljivost in skladnost pravnih pravil in njihove praktične uporabe ter da se zaščitijo in nadalje zagotovijo učinkovite in uspešne delovne ureditve na obeh straneh, brez tveganja ogrožanja ravni varnosti.

Namen predvidenega akta je ponovno vzpostaviti združljivost in skladnost pravnih pravil in njihove praktične uporabe z namenom zaščite občutljivih informacij, zlasti pred razkritjem nepooblaščenim osebam ali izgubo celovitosti. Evropska komisija je s sprejetjem varnostnega obvestila C(2019) 1904 spremenila varnostne oznake občutljivih netajnih podatkov za notranjo uporabo Evropske komisije.

Evropska komisija je z varnostnim obvestilom C(2019) 1904 „Označevanje in ravnanje z občutljivimi netajnimi podatki“ uvedla nove varnostne oznake, ki naj bi jih uporabljale njene službe. Ker je oznaka pravno izvršljiva le znotraj Komisije, je priporočila, da se v primeru izmenjave občutljivih netajnih podatkov s tretjimi stranmi zunaj Komisije z njimi vzpostavijo ustrezni dogovori. Sporazum, s katerim je ustanovljen Skupni odbor in določa njegove naloge, določa potreben in učinkovit okvir v ta namen.

Člen 13(2) Sporazuma določa, da se Skupni odbor lahko odloči sprejeti novo prilogo ali spremeniti obstoječo prilogo k temu sporazumu. Člen 8(2) Sporazuma določa pravila o tem, kako ravnati z občutljivimi informacijami, katerih razkritje nepooblaščenim osebam bi lahko v različni meri škodovalo interesom pogodbenic Sporazuma, vključno z državami članicami Evropske unije. Zaradi varnostnih interesov ene od pogodbenic je treba take informacije zaščititi pred razkritjem nepooblaščenim osebam. Imajo oznako občutljivosti, ki jo pogodbenici dodelita za varovanje občutljivih informacij v skladu z varnostnimi zahtevami, ravnmi občutljivosti in navodili iz prilog III oziroma IV.

Skupni odbor, ustanovljen s členom 12 Sporazuma, je odgovoren za uresničevanje Sporazuma in zagotavljanje njegovega izvajanja. Sprejema lahko nove priloge k Sporazumu ali spreminja obstoječe. Razpravlja lahko tudi o spremembah členov Sporazuma, lajša izmenjavo mnenj o zakonodaji pogodbenic in opravlja preglede Sporazuma.

Cilj Sporazuma med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o povezavi njunih sistemov trgovanja z emisijami toplogrednih plinov (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je povezati sistem EU za trgovanje z misijami (v nadaljnjem besedilu: EU ETS) s švicarskim ETS, tako da se dopusti, da se s pravicami, izdanimi v enem sistemu, lahko trguje in da se uporabljajo za skladnost v drugem sistemu, kar veča priložnosti za blažitev podnebnih sprememb. Sporazum je začel veljati 1. januarja 2020.

Ta predlog se nanaša na sklep o stališču, ki se v imenu Unije zastopa v Skupnem odboru, ustanovljenem s Sporazumom med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o povezavi njunih sistemov trgovanja z emisijami toplogrednih plinov (v nadaljnjem besedilu: ETS), glede spremembe prilog III in IV k Sporazumu.

Zaradi potrebe po izmenjavi občutljivih netajnih podatkov v okviru Sporazuma prek neposredne povezave med registri, vzpostavljene s Sporazumom, je treba zagotoviti potrebno raven varnosti z namenom čim večjega zmanjšanja tveganja goljufije, zlorabe ali kriminalnih dejavnosti, ki vključujejo registre, pa tudi z namenom odziva na take incidente ter zaščite celovitosti povezave med registri in povezanih trgov. V ta namen Sporazum določa ravni občutljivosti in ustrezna pravila za ravnanje z občutljivimi informacijami v okviru Sporazuma. Izrecno opredeljuje varnostne oznake, ki se uporabljajo v okviru Sporazuma in so enake tistim, ki so se uporabljale pred sprejetjem varnostnega obvestila C(2019) 1904. Po sprejetju varnostnega obvestila C(2019) 1904 varnostne oznake, ki se trenutno uporabljajo v Evropski komisiji, ne ustrezajo več tistim iz Sporazuma in bi jih bilo treba ponovno uskladiti. V varnostnem obvestilu C(2019) 1904 je bil priporočen ustrezen dogovor z zunanjimi partnerji.

Dolgoročni cilj politike EU in mednarodne skupnosti je razviti dobro delujoč mednarodni trg ogljika s povezovanjem sistemov trgovanja z emisijami od spodaj navzgor, zlasti kot sredstvo za doseganje podnebnih ciljev Pariškega sporazuma. V tem smislu člen 25 direktive o vzpostavitvi sistema EU za trgovanje z emisijami (EU ETS) omogoča povezovanje sistema EU ETS z drugimi ETS, če so ti obvezni, imajo določeno absolutno zgornjo mejo emisij in so združljivi, kot to velja za švicarski sistem. Po začetku veljavnosti Sporazuma 1. januarja 2020 je ponovna vzpostavitev združljivosti in skladnosti pomemben korak k izvajanju Sporazuma.

4.Pravna podlaga

4.1.Postopkovna pravna podlaga

4.1.1.Načela

Člen 218(9) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) ureja sklepe o določitvi „stališč, ki naj se v imenu Unije zastopajo v organu, ustanovljenem s sporazumom, kadar ta organ sprejema akte s pravnim učinkom, razen aktov o spremembah ali dopolnitvah institucionalnega okvira sporazuma“.

Pojem „akti s pravnim učinkom“ vključuje akte, ki imajo pravni učinek po pravilih mednarodnega prava, ki veljajo za zadevni organ. Vključuje tudi instrumente, ki nimajo zavezujočega učinka v mednarodnem pravu, a lahko „odločilno vpliva[jo] na vsebino ureditve, ki jo [sprejme] zakonodajalec Unije“.

4.1.2.Uporaba v obravnavanem primeru

Skupni odbor je organ, vzpostavljen v skladu s členom 12 Sporazuma med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o povezavi njunih sistemov trgovanja z emisijami toplogrednih plinov.

Akt, k sprejetju katerega se poziva Skupni odbor, je akt s pravnim učinkom. Predvideni akt bo zavezujoč na podlagi mednarodnega prava v skladu s členom 12(3) Sporazuma med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o povezavi njunih sistemov trgovanja z emisijami toplogrednih plinov.

S predvidenim aktom se ne dopolnjuje ali spreminja institucionalni okvir Sporazuma.

Postopkovna pravna podlaga za predlagani sklep je zato člen 218(9) PDEU.

4.2.Materialna pravna podlaga

4.2.1.Načela

Materialna pravna podlaga za sklep na podlagi člena 218(9) PDEU je odvisna predvsem od cilja in vsebine predvidenega akta, glede katerega se v imenu Unije zastopa stališče. Če ima predvideni akt dva cilja ali elementa in je eden od teh ciljev ali elementov glavni, drugi pa postranski, mora sklep po členu 218(9) PDEU temeljiti na samo eni materialni pravni podlagi, in sicer na tisti, ki se zahteva za glavni ali prevladujoči cilj ali element.

4.2.2.Uporaba v obravnavanem primeru

Glavni cilj in vsebina predvidenega akta se nanašata na okolje.

Materialna pravna podlaga za predlagani sklep je torej člen 192(1) PDEU.

4.3.Sklepna ugotovitev

Pravna podlaga za predlagani sklep bi moral biti člen 192(1) PDEU v povezavi s členom 218(9) PDEU.