Izboljšanje in posodabljanje izobraževanja

Visokokakovostno izobraževanje za vse

1. Izobraževanje je strateškega pomena za naše družbe in gospodarski razvoj

Blaginja Evrope in evropski način življenja temeljita na njenem največjem bogastvu – njenih prebivalcih. V spreminjajoči se družbi in konkurenčnem svetovnem okolju je kakovostno izobraževanje za EU bistvenega pomena, da zagotovi ohranjanje socialne kohezije, konkurenčnost in trajnostno rast. Za izpolnitev ciljev glede delovnih mest, rasti, naložb in konkurenčnosti, pri čemer ima socialna pravičnost osrednjo vlogo, je nujno vlagati v mlade. Zagotavljanje visokokakovostnega izobraževanja za vse je ena najboljših možnih naložb vsake družbe.

Kakovostno izobraževanje za vse je temelj socialne kohezije in odprte družbe. Kakovostno izobraževanje je veliko več kot le gospodarska naložba. Bistvenega pomena je za osebni, družbeni in strokovni razvoj, pa tudi za zaposljivost skozi celotno življenje. Lahko pa je tudi eden od najučinkovitejših načinov za reševanje socialno-ekonomskih neenakosti in spodbujanje socialnega vključevanja. Za doseganje teh ciljev morajo biti izobraževalni sistemi dostopni in ponujati vsem enake možnosti, ne glede na posameznikovo socialno okolje, ter zagotavljati visokokakovostne rezultate.

Sistemi izobraževanja in usposabljanja v Evropi imajo dobre rezultate ... Države članice so v prvi vrsti odgovorne za svoje sisteme izobraževanja in usposabljanja, v preteklih letih pa so vse izvajale pomembne reforme in medsebojne strokovne preglede. Evropa je na splošno dosegla velik napredek pri izboljšanju izobraževanja. To se na primer kaže v čedalje večjem deležu mladih, ki so zaključili visokošolsko izobraževanje, s čimer so se približali krovnemu cilju strategije Evropa 2020, ki je 40 %. Iz istega razloga je velik uspeh, da se je v obdobju 2005–2015 zmanjšal delež mladih, ki zgodaj opustijo šolanje, za 30 % in zdaj povprečje EU znaša 11 %.

... vendar se s tem ne smemo zadovoljiti. Nedavni rezultati raziskave PISA v okviru OECD potrjujejo, da ima velik delež 15-letnih učencev prenizko osnovno znanje na področju branja, matematike in naravoslovja, zaskrbljujoče pa je, da so ti rezultati slabši kot leta 2012. Primerjave med državami kažejo, da morajo nekatere države članice zmanjšati delež učencev z zelo nizkim osnovnim znanjem (ki je v nekaterih državah članicah nad 30 %). Za izboljšanje zaposljivosti je potreben večji napredek, da bi se do leta 2020 doseglo referenčno merilo EU glede stopnje zaposlenosti mladih diplomantov v višini 82 %. Danes ta delež znaša le 77 %. Drugi ključni razlog za zaskrbljenost je še vedno, da mnogi mladi prezgodaj opustijo šolanje brez formalne izobrazbe, zlasti v skupini študentov, rojenih v tujini, pri katerih delež mladih, ki zgodaj opustijo šolanje, znaša 19 %. Ti dokazi jasno kažejo, da je treba izboljšati uspešnost in rezultate sistemov izobraževanja in usposabljanja. Nedavni prihod beguncev prav tako zahteva hiter odziv in učinkovito strategijo vključevanja.

Kakovostnega izobraževanja bi morali biti deležni vsi učenci. Zlasti zaskrbljujoče je, da med študenti s slabimi rezultati prevladujejo študenti iz ranljivega socialno-ekonomskega okolja. Drugi izziv je zagotoviti enako kakovost izobraževanja v celotni EU, tudi na oddaljenih območjih. To bi lahko pomenilo, da obstaja prepad v izobraževalnem sistemu. Izobraževanje bi bilo lahko edinstvena priložnost za preprečevanje socialno-ekonomskih neenakosti in spolnih stereotipov ter bi lahko zagotavljalo, da ne bi bil nihče zapostavljen. Vendar trenutno evropski izobraževalni sistemi niso dovolj učinkoviti pri izkoriščanju te priložnosti.

Izobraževalne sisteme je treba posodobiti in nenehno izboljševati kakovost izobraževanja. Globalizacija in tehnološke spremembe prinašajo nove možnosti za izobraževanje in delo. Le četrtino šoloobveznih otrok v Evropi poučujejo učitelji z digitalnimi znanji in spretnostmi. Digitalna preobrazba spreminja trg dela in zahteva nove nabore znanj in spretnosti. Digitalne tehnologije bodo omogočile tudi nove načine učenja, če bo ponujen ustrezen dostop do teh tehnologij. Da bi lahko izkoristili prednosti teh trendov, se morajo sistemi izobraževanja in usposabljanja bolje odzvati na spreminjajočo se stvarnost. Visokokakovostna izobrazba je bistvenega pomena, če želimo mlade opremiti z znanjem, usmerjenostjo, spretnostmi in miselnostjo, ki jih potrebujejo, da lažje izkoristijo nove priložnosti. Šolski sistemi le stežka zagotavljajo ustrezne ključne kompetence, kot so digitalne in podjetniške spretnosti ali socialne in državljanske kompetence. Temu je treba posvetiti več pozornosti. Prizadevanje za izboljšanje kakovosti izobraževanja je cilj, ki je pomemben za vse države članice. Celo države, ki dosegajo dobre rezultate, nimajo razloga za počivanje na lovorikah. Zagotavljanje visokokakovostnega izobraževanja se nikoli ne konča: zanj so potrebni nenehna pozornost, izboljševanje in prilagajanje.

Učinkovitost je treba izboljšati. Ohranjanje visokokakovostnih in vključujočih izobraževalnih sistemov ni poceni in zahteva ustrezno financiranje. Javni odhodki za izobraževanje spodbujajo rast, zato ima ta vrsta odhodkov možnost spodbujanja socialne pravičnosti ter inovativnega in konkurenčnega gospodarstva, kar daje dobre možnosti zaposlovanja. Leta 2014 so se javni izdatki prvič v treh letih dejansko povečali in dosegli 4,9 % BDP . Vendar ni nobenega jamstva, da bi povečanje javne porabe samodejno prineslo boljše rezultate. Pravzaprav kaže primerjava rezultatov raziskave PISA ter stopnje javne porabe za predšolsko in šolsko izobraževanje velike razlike v tem, kako učinkovito države članice porabljajo svoja sredstva. Ta dokaz kaže na ključni pomen povečanja učinkovitosti, tj. da se čim bolje izkoristijo omejena sredstva za zagotovitev kakovosti, pravičnosti in učinkovitosti.

Okrepiti bi bilo treba prizadevanja politike za učinkovitejše vlaganje v mlade.

To sporočilo je osredotočeno na poudarjanje temeljne vloge izobraževanja in na opredelitev načinov za podporo prizadevanjem držav članic, bodisi v določenih izobraževalnih sektorjih (poglavje 2) bodisi na splošno (poglavje 3). To sporočilo je del obsežnejšega svežnja ukrepov v podporo mladim. Obnovljena prizadevanja za izboljšanje in posodobitev izobraževanja so tesno povezana z novim programom znanj in spretnosti za Evropo , vzpostavljenim junija 2016, in delno temeljijo na njem. Ukrepi, določeni v okviru teh pobud, se medsebojno dopolnjujejo in krepijo.

2. Boljša podpora EU državam članicam pri posodabljanju šolskega in visokošolskega izobraževanja

EU lahko podpre prizadevanja držav članic glede reform za posodobitev šolskega in visokošolskega izobraževanja. Komisija bo leta 2017 predstavila konkretne pobude, ki obravnavajo ključna vprašanja s področja šolskega in visokošolskega izobraževanja. Te pobude bodo pripravljene ob polnem spoštovanju načela subsidiarnosti in v tesnem sodelovanju s ključnimi zainteresiranimi stranmi v državah članicah, kot so združenja študentov, učiteljev, vodstvenih delavcev šol in staršev, socialni partnerji in organizacije civilne družbe.

2.1 Šolsko izobraževanje in predšolska vzgoja

Predšolska vzgoja in varstvo