4.Izplačilo obrokov v skladu s sporazumom o financiranju je pogojeno z razpoložljivim financiranjem in sklepom Komisije, sprejetim v skladu s členom 24 Uredbe (EU) 2021/241, da Slovaška zadovoljivo izpolnjuje ustrezne mejnike in cilje, opredeljene v zvezi z izvajanjem načrta za okrevanje in odpornost. S pridržkom začetka veljavnosti pravnih obveznosti iz odstavka 1 je za upravičenost do plačila mejnike in cilje treba doseči najpozneje do 31. avgusta 2026.

2.Komisija da Slovaški na voljo finančni prispevek Unije v obrokih v skladu s Prilogo. Znesek v višini 822 716 227 EUR se izplača kot predhodno financiranje in je enak 13 % finančnega prispevka. Komisija lahko predhodno financiranje in obroke izplača v eni ali več tranšah. Višina tranš je odvisna od razpoložljivosti sredstev.

1.Unija da Slovaški na voljo finančni prispevek v obliki nepovratne podpore v višini 6 328 586 359 EUR. Znesek v višini 4 642 807 510 EUR se da na voljo za pravno obveznost, ki se sprejme do 31. decembra 2022. Ob upoštevanju posodobitve iz člena 11(2) Uredbe (EU) 2021/241, pri kateri se za Slovaško izračuna znesek, ki je enak ali višji od navedenega zneska, je na voljo dodaten znesek v višini 1 685 779 848 EUR za pravno prevzeto obveznost, ki se sprejme med 1. januarjem 2023 in 31. decembrom 2023.

Ocena načrta za okrevanje in odpornost Slovaške na podlagi meril iz člena 19(3) Uredbe (EU) 2021/241 se odobri. Reforme in naložbeni projekti v okviru načrta za okrevanje in odpornost, ureditve in časovni razpored za spremljanje in izvajanje načrta za okrevanje in odpornost, vključno z ustreznimi mejniki in cilji, zadevni kazalniki v zvezi z izpolnjevanjem predvidenih mejnikov in ciljev ter ureditve za zagotavljanje popolnega dostopa Komisije do zadevnih osnovnih podatkov so določeni v Prilogi k temu sklepu.

(51)Podpora, ki se zagotovi, se financira z izposojanjem sredstev s strani Komisije v imenu Unije na podlagi člena 5 Sklepa Sveta (EU, Euratom) 2020/2053. Podpora bi morala biti izplačana v obrokih, ko Slovaška zadovoljivo izpolni ustrezne mejnike in cilje, opredeljene v zvezi z izvajanjem načrta za okrevanje in odpornost.

(50)V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je treba izračun najvišjega finančnega prispevka za Slovaško posodobiti do 30. junija 2022. Zato bi bilo treba v skladu s členom 23(1) navedene uredbe za Slovaško dati na voljo znesek za pravno obveznost, ki se sprejme do 31. decembra 2022. Po potrebi bi moral Svet po posodobitvi najvišjega finančnega prispevka na predlog Komisije brez nepotrebnega odlašanja spremeniti ta sklep tako, da vanj vključi posodobljeni najvišji finančni prispevek.

(49)Ocenjeni skupni stroški načrta za okrevanje in odpornost Slovaške znašajo 6 575 000 000 EUR. Ker načrt za okrevanje in odpornost zadovoljivo izpolnjuje merila za oceno iz Uredbe (EU) 2021/241 in ker je znesek ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost višji od najvišjega finančnega prispevka, ki je na voljo za Slovaško, bi moral biti finančni prispevek, dodeljen za načrt za okrevanje in odpornost Slovaške, enak skupnemu znesku finančnega prispevka, ki je na voljo za Slovaško.

(48)Potem ko je Komisija pozitivno ocenila slovaški načrt za okrevanje in odpornost z ugotovitvijo, da načrt zadovoljivo izpolnjuje merila za oceno iz Uredbe (EU) 2021/241, bi bilo treba v skladu s členom 20(2) navedene uredbe v tem sklepu določiti reforme in naložbene projekte, potrebne za izvajanje načrta, ustrezne mejnike, cilje in kazalnike ter znesek, ki ga za izvajanje načrta Unija da na voljo v obliki nepovratne finančne podpore.

(47)V izvedbeni fazi načrta naj bi bil ustanovljen vladni svet za načrt, ki bo imel funkcijo posvetovalnega organa za zagotovitev strukturiranega dialoga s ključnimi deležniki. Za zagotovitev, da bodo ustrezni akterji prevzeli odgovornost, je ključnega pomena udeležba vseh zadevnih lokalnih organov in deležnikov, vključno s socialnimi partnerji, skozi celotno obdobje izvajanja naložb in reform iz načrta.

(46)Načrt vključuje povzetek posvetovalnega postopka, ki je bil izveden za njegovo pripravo in izvajanje. Priprave so se začele poleti 2020. Nacionalni integrirani načrt reform, ki je bil objavljen oktobra 2020 in pripravljen v sodelovanju z deležniki, je zagotovil analitično podlago za načrt. Od jeseni 2020 so priprave temeljile na proučitvi posvetovanj z večjim krogom deležnikov in širšo javnostjo. V standardiziranem medresorskem postopku posvetovanja je bilo prejetih skoraj 2 500 pripomb. Nacionalni organi so si prizadevali za razmislek o predlogih javnosti in deležnikov, ki so pogosto zadevali okoljska in podnebna vprašanja. Zaradi pandemije COVID-19 so bili javni dogodki v veliki meri organizirani prek spleta.

(45)V načrt je vključenih več čezmejnih projektov, ki so večinoma zasnovani za olajšanje digitalnega prehoda. Ti bi morali malim in srednjim podjetjem omogočiti, da izkoristijo storitve mreže evropskih vozlišč za digitalne inovacije. Drugi projekti med drugim vključujejo naložbe v visokozmogljivi računalnik, ki bo del projekta evropskega visokozmogljivega računalništva (EuroHPC), ter morebiten prispevek h kvantni komunikacijski infrastrukturi in infrastrukturi za blokovne verige EU za vzpostavitev čezmejnih povezav z vsemi sosednjimi državami članicami. Načrt vključuje ukrep za okrepitev elektroenergetske povezave z Madžarsko, kar bo omogočilo priključitev več domačih obnovljivih virov energije na domače omrežje. Načrt vključuje tudi podporo za zagotovitev večjega sodelovanja slovaških subjektov v projektih okvirnega programa EU za raziskave in inovacije, kar bi moralo spodbujati podjetja k izvajanju zelo inovativnih projektov, raziskovalcem in podjetjem pa omogočati dostop do mednarodnih konzorcijev, s čimer se bo spodbujala internacionalizacija.

(44)V načrtu Slovaške za okrevanje in odpornost je potrjeno, da naj bi bila samoocena varnosti naložb v digitalne zmogljivosti iz Uredbe (EU) 2021/241 sestavni del faze izvajanja ter vključena v analizo in načrtovanje za razvoj novih informacijskih sistemov. Slovaška namerava naložbe v digitalno povezljivost financirati iz drugih virov.

(43)Načrt vključuje vrsto ukrepov, za katere se pričakuje, da bodo omogočili obravnavanje izzivov v državi na področju enakosti spolov in enakih možnosti za vse. V zvezi z enakostjo spolov je v načrtu predviden sistem zgodnjega opozarjanja za preprečevanje zgodnjega opuščanja šolanja, ki nesorazmerno vpliva na ženske iz prikrajšanih okolij. Ta sistem vključuje možnost mentorstva in tutorstva. Za reševanje nezadostne razpoložljivosti vrtcev, ki vpliva na udeležbo žensk na trgu dela in na poznejšo šolsko uspešnost otrok, bi bilo treba uvesti zakonsko pravico do mesta v ustanovi na ravni predšolskega izobraževanja za otroke od tretjega leta starosti. Del načrta, ki obravnava vključujočnost izobraževanja, zajema reforme in naložbe za vzpostavitev sistema izobraževalnih podpornih ukrepov za učence s posebnimi učnimi potrebami, posodobitev programov za usposabljanje učiteljev, zmanjšanje segregacije v izobraževanju, spodbujanje storitev varstva in vzgoje predšolskih otrok v marginaliziranih romskih skupnostih ter izboljšanje dostopa do visokošolskega izobraževanja za prikrajšane študente. Položaj in potrebe invalidov so obravnavani v več delih načrta, med drugim tudi v zvezi s prenovo stavb in njihovo boljšo dostopnostjo, trajnostnim prometom, digitalizacijo ter socialno oskrbo in oskrbo na področju duševnega zdravja. Obravnavajo se tudi izzivi, s katerimi se soočajo starejši, zlasti s podporo za razvoj njihovih digitalnih spretnosti in znanj ter izboljševanjem kakovosti in dostopnosti sistema dolgotrajne oskrbe ter sistemov socialnega in zdravstvenega varstva. Načrt vključuje tudi horizontalni mehanizem za upoštevanje enakosti spolov in enakih možnosti za vse v fazi izvajanja.

(42)V načrtu Slovaške za okrevanje in odpornost je predstavljen celovit sveženj reform in naložb, ki se vzajemno krepijo z močnimi prizadevanji za reforme. Načrt temelji na treh medsebojno povezanih stebrih inovativne, trajnostne in zdrave države ter petih ključnih področjih politike, ki se izvajajo z 18 komponentami. Sinergije so zagotovljene znotraj tematskih komponent, kot je izobraževanje, poleg tega pa tudi horizontalno med več komponentami, na primer z upoštevanjem zahtev glede energijske učinkovitosti pri prenovi javnih stavb ali digitalnem prehodu javne uprave. Naložbe v nove informacijske sisteme in podatkovna orodja so sistematično vključene. Reforme in naložbe v posameznih komponentah so med seboj v očitnem ravnovesju. Nekatere reforme, kot so revizija zakonodaje o javnih naročilih ali izboljšave poslovnega okolja in pravosodnega sistema, naj bi imele medsektorski učinek na učinkovitost porabe. Reforme, kot sta optimizacija bolnišničnega omrežja ter reforma upravljanja raziskav, razvoja in inovacij, se bodo izvajale predvsem v prvih letih, da se ustvarijo pogoji za učinkovite naložbe. Dopolnjevanje s podporo iz skladov kohezijske politike je očitno, predstavljeno za posamezne komponente in povzeto na ravni načrta, kolikor je to v tej fazi mogoče. Razmejitev ni vedno povsem jasna, saj partnerski sporazum in program še vedno nista dokončno oblikovana.

(41)V skladu s točko (k) člena 19(3) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.11 Priloge V k navedeni uredbi načrt v veliki meri (ocena A) vključuje ukrepe za izvajanje reform in javnih naložbenih projektov, ki predstavljajo usklajeno delovanje.

(40)Ukrepi za odkrivanje in preprečevanje dvojnega financiranja so vključeni v celoti. Nacionalni organ za izvajanje in usklajevanje si bo prizadeval za usklajevanje akterjev, ki sodelujejo pri izvajanju mehanizma. Iz načrta je jasno, da se bodo pristojni usklajevalni organi za mehanizem in sklade kohezijske politike povezali za preprečevanje dvojnega financiranja v fazi načrtovanja in izvajanja. Ureditve za preverjanje, ki je namenjeno preprečevanju dvojnega financiranja v fazi izvajanja, niso opisane zelo podrobno, vendar se je Slovaška zavezala, da bo uvedla močne zaščitne ukrepe za preprečevanje dvojnega financiranja na strateški ravni in tudi na ravni projektov. Načrt zagotavlja obsežne informacije o upravni zmogljivosti uprave za izvajanje in revizijo mehanizma za okrevanje in odpornost na Slovaškem. Poleg tega vključuje tudi obsežne informacije o pravnih pooblastilih različnih organov, ki izvajajo nadzor nad izvajanjem načrta. Pravna podlaga pretežno temelji na zakonu o mehanizmu za okrevanje in odpornost, ki se še vedno pripravlja. To pomeni, da bodo natančna pooblastila in pristojnosti usklajevalnega organa in vseh drugih izvedbenih organov verjetno znani šele po sprejetju načrta. Zakon o mehanizmu za okrevanje in odpornost bo začel veljati do prvega zahtevka za izplačilo in se takrat ne bo bistveno razlikoval od opisa iz načrta. V ta namen bi bilo treba vključiti mejnik. Izpolnitev tega mejnika in mejnika iz zgornje uvodne izjave je predpogoj za vsa izplačila v okviru mehanizma (razen za izplačilo predhodnega financiranja).

(39)Na splošno je opredelitev akterjev, odgovornih za nadzor in revizijo na Slovaškem, dobro pojasnjena, neodvisnost in ločitev nalog revizijskega organa pa jasno predstavljeni, vključno z določbami o njih v slovaški zakonodaji. Nacionalni organ za izvajanje in usklajevanje je odgovoren za pripravo in vlaganje zahtevkov za izplačilo finančne podpore, izjave o upravljanju in povzetke revizij. Opredeljeni so tudi revizijski akterji ter njihovi odnosi in upravne zmogljivosti. Na voljo so bile dane izčrpne informacije o ukrepih, sprejetih za boj proti resnim nepravilnostim, in o tem, kdo je za te ukrepe odgovoren. Odgovorne osebe bodo opravile usposabljanje, zaščita prijaviteljev nepravilnosti pa je vključena v zakonodajo, pri čemer se pričakuje, da bo urad za prijavljanje nepravilnosti začel v celoti delovati do septembra 2021. S preverjanji upravljanja, ki jih izvajajo izvedbena ministrstva/organi, se ne bo ugotavljalo samo, ali ni resnih nepravilnosti, temveč tudi, ali so izpolnjeni mejniki in cilji. Ureditve in mehanizmi za zbiranje, shranjevanje in dajanje na voljo podatkov o končnih prejemnikih so pojasnjeni, obveznost vodenja evidenc, ki je zahtevana v točki (d) člena 22(2) Uredbe (EU) 2021/241, pa je naložena izvedbenim organom in upravičencem. Do prvega zahtevka za izplačilo bi moral biti vzpostavljen in začel delovati sistem repozitorijev za spremljanje izvajanja mehanizma. Sistem bi moral vključevati vsaj naslednje funkcije: (a) zagotavljanje zbiranja podatkov in spremljanje doseganja mejnikov in ciljev ter (b) zbiranje, shranjevanje in zagotavljanje dostopa do podatkov, ki so zahtevani v členu 22(2)(d)(i) do (iii) navedene uredbe. V ta namen bi bilo treba vključiti mejnik.

(38)V skladu s točko (j) člena 19(3) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.10 Priloge V k navedeni uredbi so ureditve, predlagane v načrtu za okrevanje in odpornost, ter dodatni ukrepi iz tega sklepa ustrezni (ocena A) za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje korupcije, goljufij in nasprotij interesov pri uporabi sredstev, zagotovljenih v okviru navedene uredbe, pri čemer se pričakuje, da bodo učinkovito preprečevale dvojno financiranje v okviru navedene uredbe in drugih programov Unije. To ne posega v uporabo drugih instrumentov in orodij za spodbujanje in zagotavljanje skladnosti s pravom EU, med drugim tudi za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje korupcije, goljufij in nasprotij interesov ter zaščito financ Unije v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta.

(37)Partnerski sporazum in operativni program za programsko obdobje kohezijske politike 2021–2027 še nista dokončno oblikovana, zato razmejitev od drugih virov financiranja za projekte na podobnih področjih ni vedno jasna. Vendar se je Slovaška zavezala, da bo uvedla močne zaščitne ukrepe za preprečevanje dvojnega financiranja na strateški ravni in tudi na ravni projektov, na primer za financiranje različnih stroškov v okviru istega ukrepa. Poleg tega so ocenjeni skupni stroški načrta za okrevanje in odpornost skladni z načelom stroškovne učinkovitosti ter sorazmerni s pričakovanim nacionalnim ekonomskim in socialnim učinkom.

(36)Pri omejenem številu ukrepov so cilji in referenčna merila za stroške manj jasni ali opisani razmeroma splošno ali pa temeljijo na slabo primerljivih informacijah ali informacijah, za katere je težje preveriti zanesljivost. Zaradi edinstvene narave naložb (na primer na področjih energije iz obnovljivih virov, raziskav, razvoja in inovacij ter digitalizacije) za nekatere ocene stroškov pogosto ni na voljo primerljivih referenčnih vrednosti za izračun. Ob upoštevanju pomanjkanja primerljivih praks in dejstva, da so metodologije od spodaj navzgor v veliki meri pojasnjene, je Slovaška v zadostni meri obrazložila in utemeljila te ukrepe.

(35)Slovaška je predložila trdne utemeljitve, dokaze in metodologijo za večino stroškov, nastalih zaradi načrta. Ocene stroškov, informacije in dokazila so bili predloženi v razmeroma velikem obsegu. Uporabljene metodologije se pogosto opirajo na primerljive projekte, ki so bili nedavno izvedeni na Slovaškem, med drugim tudi s financiranjem Unije. Kadar to ni bilo mogoče, so bile razen nekaj redkih izjem pogosto opravljene razumne in verjetne ocene z zanesljivimi izračuni na podlagi informacij drugih držav članic ali certificiranih in neodvisnih institucij. Referenčna merila za različne ocene stroškov temeljijo na razpoložljivih tržnih cenah. Slovaška je zagotovila potrditev ocen stroškov s strani neodvisnih organov le v omejenem obsegu, čeprav je bila enota za stroškovno učinkovitost (oddelek ministrstva za finance) navedena kot neodvisni organ za potrjevanje različnih komponent. Zaščitni ukrepi za zagotavljanje njene neodvisnosti so bili upravičeni.

(34)V skladu s točko (i) člena 19(3) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.9 Priloge V k navedeni uredbi je utemeljitev v načrtu o znesku ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost v srednji meri (ocena B) razumna in verjetna, skladna z načelom stroškovne učinkovitosti ter sorazmerna s pričakovanim nacionalnim ekonomskim in socialnim učinkom.

(32)Slovaška vzpostavlja celovit sistem izvajanja, v katerem ima vodilno vlogo nacionalni organ za izvajanje in usklajevanje, ki je odgovoren za doseganje mejnikov in ciljev ter vlaganje zahtevkov za izplačila. V ta namen bo lahko nacionalni organ za izvajanje in usklajevanje od vseh udeleženih subjektov, tj. izvajalcev, posrednikov, upravičencev in drugih zadevnih oseb, zahteval informacije o stanju izvajanja reform in naložb, vključno z doseganjem ustreznih mejnikov in ciljev. Obseg in narava mejnikov in ciljev sta na splošno celovita in skladna. Časovni okvir mejnikov in ciljev je razumen, saj se bodo reforme izvajale predvsem v začetni fazi, kar bo zagotavljajo podlago za naložbe. Ocenjuje se, da so mejniki in cilji dobro zasnovani, zanje pa so predvideni zanesljivi kazalniki, ki zagotavljajo ustrezno spremljanje in vrednotenje med izvajanjem.

(31)V skladu s točko (h) člena 19(3) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.8 Priloge V k navedeni uredbi so ureditve, predlagane v načrtu za okrevanje in odpornost za zagotovitev učinkovitega spremljanja in izvajanja načrta za okrevanje in odpornost, vključno s predvidenim časovnim razporedom, mejniki in cilji ter povezanimi kazalniki, ustrezne (ocena A).

(30)Naložbeni ukrepi naj bi podprli in okrepili pozitiven učinek strukturnih reform iz načrta Slovaške za okrevanje in odpornost. Zaradi obsežnih naložb za posodobitev železniškega sistema bi moralo več potnikov izbrati ta trajnostni način prevoza, kar bi pripomoglo k zelenemu prehodu in podprlo regionalno kohezijo. Zelene naložbe v industrijo, vključno s proizvodnjo energije, bi morale prispevati k razogljičenju tega sektorja in čistejšemu zraku na Slovaškem. Ambiciozen program za energijsko učinkovitost bo skupaj z reformo ravnanja z gradbenimi odpadki omogočil prenovo stavbnega fonda, kar bo imelo trajen učinek na zmanjšanje emisij v tem ključnem sektorju in izboljšalo njegovo krožnost. Reforme zdravstvenega varstva so podprte z naložbami v bolnišnice in druge ustanove za oskrbo. Naložbe spodbujajo tudi reforme izobraževalnega sistema, na primer z zagotavljanjem digitalne opreme, usposabljanjem učiteljev, odpravljanjem ovir v stavbah srednjih šol in univerz ter gradnjo novih vrtcev. Namen programov štipendiranja in razvojnih programov je izboljšanje dostopa do visokošolskega izobraževanja in njegova internacionalizacija. Z obsežnim naložbenim programom bi se moral financirati tudi reformiran raziskovalni in inovacijski sistem, kar bo povečalo privlačnost Slovaške za podjetja in kvalificirane delavce ter ustvarilo znaten potencial za večjo diverzifikacijo gospodarstva s premikom k dejavnostim z višjo dodano vrednostjo. Trajen učinek načrta je mogoče okrepiti tudi s sinergijami med načrtom in drugimi programi, vključno s tistimi, ki se financirajo iz skladov kohezijske politike, zlasti s temeljitim obravnavanjem globoko zakoreninjenih ozemeljskih izzivov in spodbujanjem uravnoteženega razvoja.

(29)Načrt Slovaške zajema obsežen sklop strukturnih reform, za katere se pričakuje, da bodo imele trajen učinek na številnih področjih politike ter na javno upravo in institucije. Trajen učinek naj bi imele zlasti reforme pravosodja ter reforme za boj proti korupciji in pranju denarja, zato je pomembno, da sta njihova vsebina in izvajanje v skladu z zahtevami prava EU o neodvisnosti sodstva. V celotnem procesu reform je še posebej pomembno ustrezno sodelovanje sodstva, deležnikov in civilne družbe. Poleg tega se bo s prizadevanji za digitalizacijo v najrazličnejših institucijah in javni upravi strukturno povečala učinkovitost in izboljšala kakovost javnih storitev. S celovitim svežnjem reform na vseh ravneh izobraževanja bi se moral izboljšati nabor znanj in spretnosti prebivalstva. Z reformami zdravstvenega in socialnega varstva naj bi se izboljšala učinkovitost in uspešnost zdravstvenega sistema, kar bi moralo posledično prispevati k izboljšanju zdravstvenega stanja prebivalstva in zmanjšanju razlik v rezultatih na področju zdravja med posameznimi socialno-ekonomskimi skupinami.

(28)V skladu s točko (g) člena 19(3) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.7 Priloge V k navedeni uredbi se pričakuje, da bo imel načrt za okrevanje in odpornost v veliki meri (ocena A) trajen učinek na Slovaško.

(27)Kakovost in dostopnost rešitev e-uprave bi se morali izboljšati zaradi nove digitalne platforme za zagotavljanje javnih storitev, ki so osredotočene na uporabnika, ter učinkovitejšega upravljanja virov informacijske tehnologije v javni upravi. Slovaška namerava razvoj digitalnih javnih storitev dopolniti z okrepitvijo in standardizacijo kibernetske varnosti v vseh sektorjih javne uprave. Digitalni prispevek načrta se krepi tudi s sodelovanjem v štirih večdržavnih digitalnih projektih, vključno z vzpostavitvijo vozlišč za digitalne inovacije in pridružitvijo projektu evropskega visokozmogljivostnega računalništva.

(26)V načrtu je predstavljen ambiciozen sveženj ukrepov, ki zajema digitalno preobrazbo slovaškega gospodarstva in družbe. Ukrepi na področju izobraževanja postavljajo v središče digitalne spretnosti in znanja ter združujejo revidirane učne načrte, usposabljanje učiteljev in naložbe v digitalno opremo šol ter digitalizacijo v visokem šolstvu. Hkrati načrt vključuje razvoj strategije za digitalne spretnosti in znanja, namenjene odraslim vseh starosti, da se zagotovi njihova vključitev v družbo, ki se spreminja zaradi procesa digitalizacije. Z načrtom se uvajajo tudi ukrepi za oblikovanje učinkovitega modela upravljanja digitalne preobrazbe. To bi moralo spodbuditi razvoj digitalnega ekosistema in posledično koristiti gospodarstvu na splošno. Podpora podjetjem pri digitalizaciji, s posebnim poudarkom na malih in srednjih podjetjih, bi morala z racionalizacijo proizvodnih procesov in uvedbo inovativnih tehnologij omogočiti ohranjanje njihove konkurenčnosti.

(25)V skladu s točko (f) člena 19(3) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.6 Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe, ki v veliki meri (ocena A) prispevajo k digitalnemu prehodu ali k obravnavanju izzivov, ki iz tega izhajajo. Za ukrepe, ki podpirajo digitalne cilje, je namenjen znesek, ki predstavlja 21 % skupnih dodeljenih sredstev za načrt, izračunanih v skladu z metodologijo iz Priloge VII k Uredbi (EU) 2021/241.

(24)Reforme in naložbe, povezane s prostorskim načrtovanjem, varstvom narave in gospodarjenjem z vodami, naj bi pomagale obravnavati izzive, s katerimi se Slovaška sooča pri prilagajanju podnebnim spremembam ter varstvu vodnih virov, narave in biotske raznovrstnosti.

(23)Reforme in naložbe v obnovljive vire energije, namenjene zlasti večji vključenosti obnovljivih virov energije v omrežje, naj bi skupaj z ambicioznim programom prenove stavb na podlagi visokih standardov energijske učinkovitosti in ob podpori sheme za razogljičenje industrije pomagale Slovaški pri doseganju ciljev glede razogljičenja do leta 2030 in omogočile prehod na krožno gospodarstvo. Celovit sveženj reform in naložb v promet bi moral podpreti elektromobilnost, javni potniški prevoz in intermodalni prevoz blaga. To naj bi spodbudilo splošni ekosistem mobilnosti, kar bi moralo koristiti slovaškemu gospodarstvu.

(22)V skladu s točko (e) člena 19(3) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.5 Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe, ki v veliki meri (ocena A) prispevajo k zelenemu prehodu, vključno z biotsko raznovrstnostjo, ali k obravnavanju izzivov, ki iz tega izhajajo. Za ukrepe, ki podpirajo podnebne cilje, je namenjen znesek, ki predstavlja 43 % skupnih dodeljenih sredstev za načrt, izračunanih v skladu z metodologijo iz Priloge VI k Uredbi (EU) 2021/241. V skladu s členom 17 Uredbe (EU) 2021/241 so v načrtu za okrevanje upoštevane informacije iz nacionalnega energetskega in podnebnega načrta za leto 2030.

(21)Slovaška je na podlagi tehničnih smernic Evropske komisije za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C 58/01), za vse ukrepe, ki so vključeni v načrt, izvedla celovito oceno skladnosti s tem načelom. V odziv na morebiten škodljiv okoljski vpliv vseh zadevnih ukrepov so na voljo ustrezna zagotovila in blažilni ukrepi, zagotovljeni s postopki spremljanja. Ti blažilni ukrepi se kažejo v mejnikih in ciljih v zvezi z razogljičenjem industrije, prenovo stavb, vključno z zamenjavo kotlov, vodno energijo, uporabo biomase, naložbenimi shemami za raziskave, razvoj in inovacije ter finančnimi instrumenti za podporo inovacijam.

(20)V skladu s točko (d) člena 19(3) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.4 Priloge V k navedeni uredbi se pričakuje, da bo načrt za okrevanje in odpornost zagotovil, da noben ukrep (ocena A) za izvajanje reform in naložbenih projektov, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ne bo bistveno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (načelo, da se ne škoduje bistveno).

(19)Dostopnejša oskrba na področju duševnega zdravja je v skladu s strategijo deinstitucionalizacije. Poleg tega so osredotočenost na zagotavljanje storitev dolgotrajne oskrbe na domu in v skupnosti, krepitev paliativne oskrbe in obravnavanje razdrobljenega upravljanja tega sektorja pomembni koraki za spodbujanje dostopa do cenovno ugodnih in kakovostnih storitev dolgotrajne oskrbe. Posodobitev bolnišničnega omrežja bi morala prispevati k povečanju kakovosti in stroškovne učinkovitosti zdravstvenih storitev, hkrati pa izboljšati njihovo dostopnost tudi v manj razvitih regijah. To bi bilo treba doseči tudi z naložbami, namenjenimi izboljšanju dostopnosti storitev primarnega zdravstvenega varstva v regijah z manjšo pokritostjo z njimi. Infrastrukturne naložbe, povezane z zelenim prehodom, zlasti program prenove stavb, bi v gradbenem sektorju na Slovaškem morale ustvariti nove zaposlitvene možnosti, vključno z delovnimi mesti za nizko usposobljene delavce.

(18)Z načrtom naj bi se zmanjšale socialna neenakost in ozemeljske razlike znotraj države. V primerjavi z zahodom Slovaške dosegata vzhodni in osrednji del države večinoma slabše rezultate v zvezi z različnimi medsebojno povezanimi kazalniki trga dela in socialnimi kazalniki, kot so delež visoko usposobljenih delavcev, dolgotrajna brezposelnost in brezposelnost mladih ter delež otrok, vpisanih v predšolske ustanove. Izzivi v zvezi z neenakostmi v izobraževanju naj bi se obravnavali z reformo šolskih učnih načrtov za spodbujanje ključnih kompetenc ter digitalnih spretnosti in znanj ter z vzpostavitvijo sistema izobraževalnih podpornih ukrepov. Ker so rezultati izobraževanja pri učencih močno odvisni od njihovega socialno-ekonomskega ozadja, so v načrt vključene reforme, usmerjene v večjo dostopnost in kakovost predšolske vzgoje in varstva, izboljšanje svetovalnih storitev, zmanjševanje segregacije in odpravo dvoizmenskega pouka v šolah. S temi reformami naj bi se zmanjšalo zgodnje opuščanje šolanja, zlasti med prikrajšanimi učenci in dijaki, kar bo prispevalo k večji družbeni mobilnosti in enakim možnostim. S celovitimi reformami visokega šolstva in naložbami vanj naj bi se izboljšala njegova kakovost in ustreznost, in sicer s spremembo sistemov upravljanja, financiranja, akreditacije in znanstvenega ocenjevanja. Z razvojem formalnih storitev dolgotrajne oskrbe, vključno z vrtci, bi se morala zmanjšati nesorazmerna obremenitev družin, zlasti žensk, ki skrbijo za vzdrževane osebe, in se jim omogočiti udeležba na trgu dela. Te politike so v skladu z načeli evropskega stebra socialnih pravic.

(17)Srednje- do dolgoročno se pričakuje, da bodo naložbe skupaj z načrtovanimi reformami prispevale k reševanju sedanjih izzivov za potencial rasti in olajšale prehod države na bolj diverzificiran ekonomski model z večjim poudarkom na dejavnostih z višjo dodano vrednostjo. To bi moralo pomagati slovaškemu gospodarstvu pri ohranjanju konkurenčnosti in odpornosti ter prilagajanju industrijskim trendom avtomatizacije in digitalnih sprememb. Na podlagi tega se pričakuje, da bo izvajanje načrta za okrevanje in odpornost povečalo potencialni BDP in trajno vplivalo na gospodarsko uspešnost Slovaške. Ta dolgoročni učinek izhaja pretežno iz ukrepov, ki spodbujajo dejavnosti raziskav, razvoja in inovacij, kot je reforma upravljanja raziskav, razvoja in inovacij, ki je namenjena izboljšanju usklajevanja in financiranja. Izhaja pa tudi iz ukrepov za dvig ravni človeškega kapitala, povečanje delovne sile in izboljšanje njene strukture z vidika znanj in spretnosti z razširitvijo predšolskega izobraževanja, reformo šolskih učnih načrtov in izboljšanjem kakovosti in ustreznosti visokega šolstva, pri čemer naj bi se s temi ukrepi povečala produktivnost na Slovaškem.

(16)Glede na simulacije Komisije bi se lahko BDP Slovaške zaradi načrta v obdobju 2021–2026 v povprečju povečal za 1,3 % do 1,8 %. Izvajanje načrta za okrevanje in odpornost naj bi znatno prispevalo h gospodarski rasti in ustvarjanju delovnih mest na Slovaškem. Javne naložbe, ki so vključene v načrt, bi morale kratko- do srednjeročno spodbuditi agregatno povpraševanje in izboljšati ciklični položaj slovaškega gospodarstva ter s tem ublažiti negativne gospodarske učinke krize zaradi COVID-19. S tega vidika je zlasti koristno, da so naložbe osredotočene na gradbene in prenovitvene projekte ob popolnem spoštovanju načela, da se ne škoduje bistveno, saj je pandemija slovaški gradbeni sektor močno prizadela.

(15)V skladu s točko (c) člena 19(3) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.3 Priloge V k navedeni uredbi se pričakuje, da bo imel načrt za okrevanje in odpornost velik vpliv (ocena A) na krepitev potenciala rasti, ustvarjanje delovnih mest ter gospodarsko, socialno in institucionalno odpornost Slovaške, s tem pa prispeval k izvajanju evropskega stebra socialnih pravic, vključno s spodbujanjem politik za otroke in mlade, ter na ublažitev gospodarskih in socialnih posledic krize zaradi COVID-19, s čimer bo okrepil ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo in konvergenco v Uniji.

(14)Izziv, kako pospešiti zeleni in digitalni prehod, se ustrezno rešuje s sklopom ukrepov, vključenih v načrt Slovaške za okrevanje in odpornost. Za obvladovanje dolgoletnih izzivov na področju izobraževanja, otroškega varstva, zdravstvenega varstva ter raziskav, razvoja in inovacij so ravno tako predvideni celoviti ukrepi, s katerimi naj bi se odpravile najresnejše pomanjkljivosti, kot so slaba kakovost in ne dovolj vključujoča narava izobraževanja, razdrobljenost pri usklajevanju politik na področju raziskav, razvoja in inovacij, nezadostno javno-zasebno sodelovanje ter nizka raven uspešnosti raziskav, razvoja in inovacij. Dodatni ukrepi, ki so v načrtu predlagani za izboljšanje pravosodnega sistema, javnega naročanja in boja proti pranju denarja, bi lahko prispevali k učinkovitemu reševanju številnih temeljnih izzivov. Poleg tega se za več reform pričakuje, da bodo izboljšale dolgoročno vzdržnost javnih financ.

(13)Načrt vključuje obsežen sklop reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in prispevajo k učinkovitemu reševanju vseh ali znatnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opisanih v priporočilih za posamezne države, ki jih je Svet v letih 2019 in 2020 naslovil na Slovaško v okviru evropskega semestra, zlasti v zvezi z vključujočim izobraževanjem, javnim upravljanjem ter naložbami v zeleni in digitalni prehod, ki so usmerjene v povečanje produktivnosti in bodo pripomogle tudi k zmanjševanju regionalnih razlik.

(12)Za priporočila v zvezi s takojšnjim odzivom fiskalne politike na pandemijo se lahko šteje, da ne spadajo v obseg načrta za okrevanje in odpornost Slovaške, ne glede na dejstvo, da se je Slovaška v letih 2020 in 2021 na splošno ustrezno in zadostno odzvala na takojšnjo potrebo gospodarstva po podpori s fiskalnimi sredstvi v skladu z določbami splošne odstopne klavzule. Poleg tega priporočilo za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2020 ni več relevantno zaradi izteka ustreznega proračunskega obdobja in uporabe splošne odstopne klavzule iz Pakta za stabilnost in rast marca 2020 v okviru krize zaradi pandemije.

(11)V skladu s točko (b) člena 19(3) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.2 Priloge V k navedeni uredbi se pričakuje, da bo načrt za okrevanje in odpornost prispeval k učinkovitemu obravnavanju vseh ali pomembnega dela izzivov (ocena A), opredeljenih v zadevnih priporočilih za posamezno državo, vključno z njihovimi fiskalnimi vidiki, naslovljenih na zadevno državo članico, ali izzivov, opredeljenih v drugih ustreznih dokumentih, ki jih je Komisija uradno sprejela v okviru evropskega semestra.

(10)V načrtu so predstavljeni ciljno usmerjeni ukrepi politike, ki so pomembni za pametno, trajnostno in vključujočo rast. Predvideva se, da se bosta inovacijski potencial in rast produktivnosti povečala z ukrepi za izboljšanje raziskovalnega, razvojnega in inovacijskega ekosistema, poslovnega okolja, kakovosti in ustreznosti visokega šolstva ter rezultatov izobraževanja, vključno z reformo šolskih učnih načrtov in boljšim usposabljanjem učiteljev. Položaj malih in srednjih podjetij bi se moral okrepiti zaradi močne rasti povpraševanja, ki jo bodo spodbudile naložbe, podprte z načrtom, pa tudi zaradi ciljno usmerjene pomoči za inovacije in digitalizacijo. V načrtu so opredeljeni socialno-ekonomski izzivi, pomembni za socialno in teritorialno kohezijo, ter ustrezni ukrepi za spopadanje z njimi. Cilj načrta je zlasti okrepiti vključevanje otrok s posebnimi učnimi potrebami in otrok iz socialno-ekonomsko prikrajšanih okolij, vključno z Romi, v izobraževalni sistem. Vprašanja kohezije in regionalnih razlik se obravnavajo z ambiciozno reformo bolnišnične oskrbe in ukrepi za digitalizacijo javne uprave. Poleg tega se pričakuje, da bo načrt pripomogel k izboljšanju zdravja ter gospodarske, socialne in institucionalne odpornosti. Na področju zdravstvenega varstva je v načrtu predstavljen celovit sklop reform in naložb, namenjenih izboljšanju odpornosti, učinkovitosti, dostopnosti in kakovosti slovaškega zdravstvenega sistema. Naložbe so usmerjene predvsem v bolnišnično oskrbo, dolgotrajno oskrbo, duševno zdravje in primarno zdravstveno varstvo. Pričakuje se lahko, da bodo naložbe v sisteme zgodnjega opozarjanja in infrastrukturo izboljšale zmogljivost odzivanja na krize. Ravno tako se pričakuje, da bo Slovaška zaradi pokojninske reforme postala manj ranljiva za tveganja glede vzdržnosti. Politike za naslednjo generacijo so zajete zlasti v celovitem svežnju ukrepov za izboljšanje izobraževanja na vseh stopnjah, in sicer od predšolske do visokošolske ravni.

(9)Zeleni prehod in digitalna preobrazba gospodarstva sta temeljna elementa v zasnovi načrta. Zelene reforme in naložbe v načrtu so namenjene povečanju virov obnovljive energije in njihovi vključitvi v omrežje, izboljšanju energijske učinkovitosti stavb in njihove prijaznosti do okolja, povečanju deleža trajnostnih načinov prevoza in razogljičenju industrijskih procesov, kar bo prispevalo k doseganju ciljev v zvezi z blažitvijo podnebnih sprememb in zmanjševanjem onesnaženosti zraka. Predvidene so tudi pomembne reforme in naložbe za povečanje odpornosti krajine in ekosistemov na podnebne spremembe, poudarek pa je na oživitvi vodotokov. Digitalne reforme in naložbe bi morale z zagotavljanjem podpore na področjih z največjimi naložbenimi vrzelmi omogočiti modernizacijo Slovaške. To vključuje zlasti digitalizacijo javnih storitev in šol, razvoj digitalnih spretnosti in znanj ter podporo inovacijam.

(8)Načrt, v katerem je podan uravnotežen sklop reform in naložb za odpravljanje posledic pandemije COVID-19 in spopadanje z glavnimi strukturnimi socialno-ekonomski in okoljskimi izzivi Slovaške, je namenjen doseganju kohezijskih ciljev in prispeva k vsem šestim stebrom iz člena 3 Uredbe (EU) 2021/241. V njem je predstavljen širok nabor ukrepov za inovativno gospodarstvo, ki podpirajo gospodarsko rast, zlasti z vlaganjem v zeleni in digitalni prehod, pa tudi v izobraževanje ter znanja in spretnosti. Splošni cilj je doseči trajnostno rast in v prihodnost usmerjeno preobrazbo slovaškega gospodarstva in družbe ter s tem povečati kakovost življenja. Načrt je osredotočen na pet ključnih področjih in sicer na zeleno gospodarstvo, izobraževanje, znanost in inovacije, zdravje ter javno upravo in digitalizacijo. V načrtu je za vseh pet ključnih področij izrecno in dosledno pojasnjeno, kako prispevajo k šestim stebrom. S takim pristopom se lažje zagotovi, da se vsak steber celovito obravnava.

(7)V skladu s točko (a) člena 19(3) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.1 Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost v veliki meri (ocena A) predstavlja celovit in ustrezno uravnotežen odziv na gospodarske in socialne razmere ter s tem ustrezno prispeva k vsem šestim stebrom iz člena 3 navedene uredbe ob upoštevanju specifičnih izzivov, s katerimi se sooča zadevna država članica, in dodeljenih finančnih sredstev zadevne države članice.

(6)Izvajanje načrtov držav članic za okrevanje in odpornost bo pomenilo usklajena prizadevanja za naložbe in reforme po vsej Uniji. Z usklajenim in hkratnim izvajanjem teh reform in naložb ter izvajanjem čezmejnih projektov se bodo te reforme in naložbe vzajemno krepile in ustvarile pozitivne učinke prelivanja po vsej Uniji. Zato bo približno tretjina učinka mehanizma na rast in ustvarjanje delovnih mest v državah članicah posledica prelivanja iz drugih držav članic.

(5)Načrti za okrevanje in odpornost bi morali slediti splošnim ciljem mehanizma za okrevanje in odpornost, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/241, in instrumenta EU za okrevanje, vzpostavljenega z Uredbo Sveta (EU) 2020/2094, da bi se s prispevanjem k šestim stebrom iz člena 3 Uredbe (EU) 2021/241 podprlo okrevanje po krizi zaradi COVID-19 ter spodbujala ekonomska, socialna in teritorialna kohezija Unije.

(4)Slovaška je 29. aprila 2021 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Načrt je bil predložen po postopku posvetovanja z lokalnimi in regionalnimi organi, socialnimi partnerji, organizacijami civilne družbe, mladinskimi organizacijami in drugimi ustreznimi deležniki, izvedenem v skladu z nacionalnim pravnim okvirom. Prevzemanje odgovornosti za načrte za okrevanje in odpornost na nacionalni ravni je temelj za njihovo uspešno izvajanje ter trajen učinek na nacionalni ravni in verodostojnost na evropski ravni. Komisija je na podlagi člena 19 navedene uredbe ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost v skladu s smernicami za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi.

(3)[Svet je v svojem priporočilu o ekonomski politiki euroobmočja državam članicam euroobmočja priporočil, naj ukrepajo, tudi z načrti za okrevanje in odpornost, da bi med drugim zagotovile naravnanost politike, ki podpira okrevanje, ter dodatno izboljšale zbliževanje, odpornost ter trajnostno in vključujočo rast. Svet je v svojem priporočilu priporočil tudi, naj se okrepijo nacionalni institucionalni okviri, zagotovi makrofinančna stabilnost, dokonča EMU in okrepi mednarodna vloga eura.] [Če priporočilo Sveta ne bo sprejeto do sprejetja izvedbenega sklepa Sveta, bo uvodna izjava črtana.]

(2)Svet je 9. julija 2019 in 20. julija 2020 v okviru evropskega semestra na Slovaško naslovil priporočila. Priporočil ji je zlasti, naj sprejme ukrepe, s katerimi se bo podprlo okrevanje gospodarstva, hkrati pa ohranjala dolgoročna fiskalna vzdržnost, okrepil odpornost sistema zdravstvenega varstva, izboljša kakovost in vključujočo naravo izobraževanja na vseh ravneh ter spodbuja pridobivanje znanj in spretnosti, ekonomsko politiko usmeri v naložbe za digitalni in zeleni prehod ter druga področja ob upoštevanju regionalnih razlik, izboljša učinkovitost in integriteto pravosodnega sistema za boj proti korupciji in pranju denarja ter zagotovi kakovostne javne storitve in ugodno poslovno okolje. Komisija je ocenila napredek pri izvajanju teh priporočil za posamezno državo ob predložitvi načrta za okrevanje in odpornost in ugotovila, da je bil dosežen znaten napredek v zvezi s priporočilom o sprejetju vseh potrebnih ukrepov za učinkovit odziv na pandemijo in priporočilom o zagotavljanju ustreznega nadomestila dohodka.

(1)Izbruh COVID-19 negativno vpliva na gospodarstvo Slovaške. V letu 2019 je bruto domači proizvod na prebivalca (BDP na prebivalca) Slovaške znašal 55 % povprečja EU. V skladu s pomladansko napovedjo Komisije iz leta 2021 se je realni BDP Slovaške v letu 2020 zmanjšal za 4,8 %, za leti 2020 in 2021 pa se pričakuje, da bo skupno zmanjšanje znašalo 0,2 %. Že dlje prisotni vidiki, ki vplivajo na srednjeročno gospodarsko uspešnost, vključujejo zlasti koncentracijo gospodarske aktivnosti v tradicionalnih predelovalnih dejavnostih, za katere so značilne nizka stopnja inovacij in dodane vrednosti ter vrzeli v znanju in spretnostih, poleg tega pa veliko regulativno breme ter pomanjkljivosti v javni upravi in pravosodnem sistemu ovirajo zasebne naložbe.

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost in zlasti člena 20 Uredbe,

EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 21.6.2021 COM(2021) 339 final PRILOGA

k predlogu izvedbenega sklepa Sveta o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Slovaško {SWD(2021) 161 final}



PRILOGA ODDELEK 1: REFORME IN NALOŽBE V OKVIRU NAČRTA ZA OKREVANJE IN ODPORNOST 1. Opis reform in naložb KOMPONENTA 1: Obnovljivi viri energije in energetska infrastruktura Namen komponente „obnovljivi viri energije in energetska infrastruktura“ slovaškega načrta za oživitev in odpornost je neposredno prispevati k doseganju ciljev glede podnebnih sprememb za leto 2030. V skladu s slovaškim nacionalnim energetskim in podnebnim načrtom je za doseganje podnebnih ciljev potreben znaten premik k obnovljivim virom energije v slovaški mešanici energijskih virov. V zvezi s tem je namen te komponente slovaškega načrta za okrevanje in odpornost podpreti hitrejše uvajanje naložb v obnovljive vire energije. Glede na ta cilj bodo reforme posodobile slovaški trg z električno energijo in ustvarile ustrezno zakonodajno okolje. Spremembe zakona bodo zlasti izboljšale dostop novih udeležencev na trgu, povečale gotovost in zaupanje v ukrepe državne podpore ter izboljšale vključevanje obnovljivih virov energije v slovaško električno omrežje. Podpora za naložbe se usmeri v povečanje zmogljivosti novih obnovljivih virov energije in za ponovno pridobivanje električne energije v obstoječih obratih za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, vključno s posodobitvijo bioplina in hidroelektrarn. Naložbe v povečanje prožnosti elektroenergetskega omrežja vključujejo podporo novim skladiščem baterij, vključno z rešitvami, ki temeljijo na vodiku, ter povečanje zmogljivosti hidroelektrarn za izravnavo električne energije. Komponenta vključuje dve reformi in tri naložbe. Ti ukrepi prispevajo k zelenemu prehodu in cilju podnebne nevtralnosti ter k izpolnjevanju zavez Slovaške iz nacionalnega energetskega in podnebnega načrta. Komponenta krepi strateško avtonomijo in varnost Slovaške s povečanjem deleža domačih virov energije, saj uvoz iz tretjih držav predstavlja znaten del njene porabe. Naložbe prispevajo k ustvarjanju delovnih mest na lokalni ravni, tudi za sektor MSP. Pričakuje se, da noben ukrep v tej komponenti ne bo znatno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852, ob upoštevanju opisa ukrepov in ukrepov za ublažitev, določenih v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01). Naložbe in reforme prispevajo k obravnavi priporočila za posamezno državo, naslovljenega na Slovaško leta 2020, in sicer da naj „[u]smeri naložbe na zeleni in digitalni prehod, zlasti na čisto in učinkovito proizvodnjo in rabo energije in virov“ (priporočilo za posamezno državo št. 3 iz leta 2020). A.1 Opis reform in naložb za nepovratno finančno podporo Reforma 1: Prilagoditev pravnega okvira za električno energijo Namen reforme je izboljšati pravni okvir slovaškega trga z električno energijo s spremembo zakona 251/2012 zb. o energiji in zakona 250/2012 zb. o regulaciji v omrežnih panogah v skladu z zahtevami Direktive 2019/944. Poleg tega prilagojena pravna struktura olajša nove dejavnosti in dostop udeležencev do trga z električno energijo (energetske skupnosti, združevalec, samoporabnik, shranjevanje električne energije), hkrati pa povečuje splošno prožnost elektroenergetskega sistema in izboljšuje možnosti za priključitev novih obnovljivih virov energije na slovaško omrežje. Ta reforma predvideva tudi (v okviru cilja 2) ukrep za sprostitev tehničnih zmogljivosti za prenos električne energije znotraj domačega elektroenergetskega sistema, ki ga omogoča povečanje zmogljivosti elektroenergetskih povezav med Slovaško in Madžarsko. Reforma se izvede do 31. decembra 2022. Reforma 2: Pravni okvir za spodbujanje obnovljivih virov energije Namen reforme je spodbujati uvajanje novih obnovljivih virov energije. Z novimi spremembami zakona se vzpostavijo učinkoviti podporni mehanizmi za povečanje deleža obnovljivih virov energije v sektorjih prometa, električne energije in ogrevanja. Pravni okvir se spremeni z dopolnitvijo Zakona št. 309/2009 zb. o spodbujanju obnovljivih virov energije in soproizvodnje z visokim izkoristkom ter Zakona 657/2004 zb. o toplotni energiji. Reforma vključuje tudi sprejetje dolgoročnega načrta dražbe za nove obnovljive vire energije. Ta ukrep prispeva k večji predvidljivosti skupne nameščene zmogljivosti obnovljivih virov energije in ustvarja ugodnejše naložbeno okolje za zasebne vlagatelje. Poleg tega reforma vključuje sprejetje naložbenih programov za podporo obnovljivim virom električne energije. Ministrstvo za gospodarstvo sprejme dražbeni sistem za nove obnovljive vire energije (povezava na naložbo 1, komponenta 1) in podporne sheme za naložbe v obnovitev zmogljivosti (povezava z naložbo 2, komponenta 1) ter povečanje prožnosti elektroenergetskega sistema (povezava na naložbo 3, komponenta 1). Naložbene politike shem ter podprte dejavnosti in podjetja so strogo skladni z okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo ter tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01). Slovaški načrt za okrevanje in odpornost bo podpiral le naložbe v vodno energijo, ki so v skladu s pravnim redom EU.

Izvajanje reforme se zaključi do 31. decembra 2022. Naložba 1: Izgradnja novih obnovljivih virov električne energije Namen ukrepa je podpreti uvajanje naložb v nove obnovljive vire električne energije. Od splošnega cilja povečanja nove zmogljivosti za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov za 122,4 MW se s programom podpore zagotovi vsaj 120 MW nove zmogljivosti, ki jo povzročijo novi obnovljivi viri energije v okviru ukrepa, povezanega z omrežjem. Konkurenčni dražbeni mehanizem je odprt za širok spekter tehnologij obnovljivih virov energije z jasnimi roki in pravili za izvedbo projektov. Naložbe v hidroelektrarne niso upravičene v okviru naložbe 1 (komponenta 1). Ministrstvo za gospodarstvo je odgovorno za izvajanje sistema in zbiranje informacij o realiziranih zmogljivostih od nosilcev projektov. Shema podpore za avkcije upošteva naložbene politike, določene v mejniku 3 komponente 1 (reforma 2: Pravni okvir za spodbujanje obnovljivih virov energije“). Naložba naj bi se začela izvajati do 30. junija 2021 in bo zaključena do 30. junija 2026. Naložba 2: Posodobitev obstoječih obnovljivih virov električne energije (repowering) Cilj ukrepa je podaljšati tehnološko življenjsko dobo, posodobiti in povečati učinkovitost obstoječih zmogljivosti obnovljivih virov energije. Posodobitev se nanaša na preoblikovanje obratov za pridobivanje bioplina in hidroelektrarn. Sistem zagotavlja vsaj 100 MW posodobljene zmogljivosti obnovljivih virov za proizvodnjo električne energije (prenova električne energije), priključene na omrežje, podprto v okviru ukrepa. Ministrstvo za gospodarstvo je odgovorno za izvedbo naložbe in zbiranje informacij o realiziranih zmogljivostih od nosilcev projektov. Podpora za različne vrste posodobljene opreme iz obnovljivih virov se oceni ločeno ob upoštevanju načela stroškovne učinkovitosti. Sheme podpore upoštevajo naložbene politike, kot so določene v mejniku 3 komponente 1 (Reforma 2: Pravni okvir za spodbujanje obnovljivih virov energije“). Naložba naj bi se začela izvajati do 1. januarja 2022 in bo zaključena do 30. junija 2026. Naložba 3: Povečanje prožnosti elektroenergetskih sistemov za večje vključevanje obnovljivih virov energije Namen naložbe je povečati prožnost slovaškega elektroenergetskega omrežja. Postopno opuščanje prilagodljivih fosilnih virov električne energije povzroča izgubo učinkovitosti izravnave, kar negativno vpliva na sposobnost sistema za vključevanje spremenljivih obnovljivih virov energije. Naložbe so usmerjene v podporo skladiščem električne energije, vključno z rešitvami, ki temeljijo na vodiku, in povečanju zmogljivosti za izravnavo električne energije v hidroelektrarnah. Program podpore zagotavlja vsaj 68 MW skupnega povečanja zmogljivosti za izravnavo zaradi novih skladiščnih zmogljivosti in povečanja zmogljivosti za izravnavo obstoječih hidroelektrarn, priključenih na omrežje. Natančna razčlenitev cilja 68 MW je odvisna od povpraševanja po ustreznih temah. Naložbe v izravnalno moč hidroelektrarn v okviru ukrepa ne presegajo 12 000 000 EUR. Naložbe močno dopolnjujejo druge ukrepe v komponenti, saj prispevajo k povečanju zmogljivosti prostega omrežja za vključevanje obnovljivih virov energije. Podpora se dodeli v okviru tehnološko specifičnih shem ob upoštevanju načela stroškovne učinkovitosti. Sheme spoštujejo pogoje naložbene politike, kot je določeno v mejniku 3 komponente 1 (Reforma 2: Pravni okvir za spodbujanje obnovljivih virov energije“). Naložba naj bi se začela izvajati do 1. januarja 2022 in bo zaključena do 30. junija 2026. A.2 Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje nepovratne finančne podpore Zap. št. Povezani ukrep (reforma ali naložba) Mejnik/cilj Ime Kvalitativni kazalniki (za mejnike) Kvantitativni kazalniki (za cilje) Okvirni časovni razpored za dokončanje Opis in jasna opredelitev vsakega mejnika in cilja Enota merjenja Izhodiščna raven Ciljna raven Četrtletje Leto 1 1 – Obnovljivi viri energije in energetska infrastruktura – Reforma 1: Prilagoditev pravnega okvira za električno energijo mejnik Reforma trga z električno energijo Začetek veljavnosti zakonodajnih sprememb Zakona o energetiki in zakona o regulaciji v omrežni industriji Q4 2022 Pravni okvir se spremeni z dopolnitvijo Zakona št. 251/2012 zb. o energiji in zakona 250/2012 zb. o regulaciji v omrežnih panogah za prenos Direktive 2019/944. Poleg tega posodobljeni pravni okvir olajša nove dejavnosti in dostop udeležencev do trga z električno energijo (energetske skupnosti, združevalec, samoporabnik, shranjevanje električne energije), hkrati pa povečuje splošno prožnost elektroenergetskega sistema in izboljšuje možnosti za priključitev novih obnovljivih virov energije na slovaško omrežje. 2 1 – Obnovljivi viri energije in energetska infrastruktura – Reforma 1: Prilagoditev pravnega okvira za električno energijo mejnik Sprostitev omejitev tehničnih zmogljivosti za prenos električne energije v slovaškem elektroenergetskem sistemu Skupna javna izjava Ministrstva za gospodarstvo in slovaškega operaterja prenosnega sistema Slovenská elektrizačná prenosová sústava, a.s. Q2 2021 Slovaško ministrstvo za gospodarstvo in slovaški operater prenosnega sistema električne energije Slovenská elektrizačná prenosová sústava, a.s. razglasita sprostitev omejitev tehničnih zmogljivosti za prenos električne energije znotraj slovaškega elektroenergetskega sistema in povečanje zmogljivosti za priključitev obnovljivih virov energije na omrežje. Ukrep se olajša s povečanjem neto prenosne zmogljivosti prenosnih povezav z Republiko Madžarsko. 3 1 – Obnovljivi viri energije in energetska infrastruktura – Reforma 2: Pravni okvir za spodbujanje obnovljivih virov energije mejnik Okvir za podporo naložbam v nove obnovljive vire energije Začetek veljavnosti zakonodajnih sprememb Zakona o spodbujanju obnovljivih virov energije in soproizvodnje z visokim izkoristkom ter Zakona o toplotni energiji. Ministrstvo za gospodarstvo sprejme dolgoročni načrt dražbe Sprejetje naložbenih shem s strani Ministrstva za gospodarstvo za spodbujanje novih virov električne energije iz obnovljivih virov energije (opredeljenih v naložbi 1), naložb v obnovitev zmogljivosti (opredeljene v naložbi 2) in naložb, ki povečujejo prožnost elektroenergetskega sistema (opredeljeno v naložbi 3) Q4 2022 Zakonodajne spremembe vzpostavljajo podporne mehanizme za povečanje deleža obnovljivih virov energije v prometnem, elektroenergetskem in ogrevalnem sektorju. Pravni okvir se spremeni z dopolnitvijo Zakona št. 309/2009 zb. o spodbujanju obnovljivih virov energije in soproizvodnje z visokim izkoristkom ter Zakona 657/2004 zb. o toplotni energiji. Ministrstvo za gospodarstvo sprejme dolgoročni načrt dražbe novih obnovljivih virov, ki prispeva k boljši predvidljivosti povečanja zmogljivosti novih zmogljivosti za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov. Ministrstvo za gospodarstvo sprejme nov dražbeni sistem za nove vire električne energije iz obnovljivih virov energije (opredeljen v naložbi 1), podporne programe za naložbe v obnovitev električne energije (opredeljene v naložbi 2) in povečanje prožnosti elektroenergetskega sistema (opredeljen v naložbi 3). Sheme podrobno opredeljujejo merila za upravičenost podprtih podjetij, pri čemer zagotavljajo skladnost podprtih dejavnosti in/ali podjetij s pravnim redom EU in nacionalnim okoljskim pravnim redom ter tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), hkrati pa povečujejo nove zmogljivosti OVE, kot je podrobno opisano v ustreznih ciljih (za naložbe 1, 2 in 3). Projekti biomase dosegajo vsaj 80-odstotni prihranek emisij toplogrednih plinov v skladu z metodologijo za prihranek toplogrednih plinov in relativno primerjalno fosilno energijo iz Priloge VI k Direktivi (EU) 2018/2001. Podpirajo se samo naložbe v vodno energijo, ki so v skladu s pravnim redom EU. 4 1 – Obnovljivi viri energije in energetska infrastruktura – Naložba 1: Izgradnja novih obnovljivih virov električne energije cilj Zmogljivost novih obnovljivih virov energije MW 0 120 Q2 2026 Od splošnega cilja povečanja nove zmogljivosti za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov za 122,4 MW bo program podpore v okviru ukrepa zagotovil vsaj 120 MW novih zmogljivosti obnovljivih virov električne energije, priključenih na omrežje. Podporni mehanizem ima obliko dražb za podporo naložbam za nove vire električne energije iz obnovljivih virov energije. Program podpore upošteva pogoje za naložbene politike, kot so določeni v mejniku 3 („1 – Obnovljivi viri energije in energetska infrastruktura – Reforma 2: Pravni okvir za spodbujanje obnovljivih virov energije“). 5 1 – Obnovljivi viri energije in energetska infrastruktura – Naložba 2: Posodobitev obstoječih obnovljivih virov električne energije (repowering) cilj Obnovljena zmogljivost obnovljivih virov energije MW 0 100 Q2 2026 Vsaj 100 MW povečanja posodobljene zmogljivosti obnovljivih virov za proizvodnjo električne energije (repowering), ki je posledica priključitve moderniziranih obnovljivih virov električne energije v omrežje v okviru ukrepa. Podpora različnim vrstam posodobljene opreme se oceni ločeno ob upoštevanju načela stroškovne učinkovitosti. Posodobitev se nanaša na preoblikovanje obratov za pridobivanje bioplina in hidroelektrarn. Programi podpore upoštevajo pogoje za naložbene politike, kot so določeni v mejniku 3 („1 – Obnovljivi viri energije in energetska infrastruktura – Reforma 2: Pravni okvir za spodbujanje obnovljivih virov energije“). 6 1 – Obnovljivi viri energije in energetska infrastruktura – Naložba 3: Povečanje prožnosti elektroenergetskih sistemov za večje vključevanje obnovljivih virov energije cilj Skupno povečanje zmogljivosti naprav za povečanje prožnosti energetskih sistemov MW 0 68 Q2 2026 Povečanje novih objektov za skladiščenje električne energije za najmanj 68 MW, ki je posledica začetka obratovanja novih skladiščnih zmogljivosti v okviru ukrepa. Program podpira namestitev nove zmogljivosti akumulatorskih sistemov, namestitev novih zmogljivosti vodikovih celic in povečanje zmogljivosti za izravnavo v hidroelektrarnah. Natančna razčlenitev cilja 68 MW bo odvisna od povpraševanja po ustreznih temah. Naložbe v izravnalno moč hidroelektrarn v okviru ukrepa ne presegajo 12 000 000 EUR. Podpora se dodeli v okviru tehnološko specifičnih shem ob upoštevanju načela stroškovne učinkovitosti. Programi podpore upoštevajo pogoje za naložbene politike, kot so določeni v mejniku 3 („1 – Obnovljivi viri energije in energetska infrastruktura – Reforma 2: Pravni okvir za spodbujanje obnovljivih virov energije“). KOMPONENTA 2: Prenova stavb V skladu s slovaškim nacionalnim energetskim in podnebnim načrtom ter dolgoročno strategijo prenove stavb je za doseganje ciljev EU glede zmanjšanja emisij za leti 2030 in 2050 potreben znaten premik od izvajanja delnega na srednjega (30–60-odstotni prihranek primarne energije) in temeljite (več kot 60 %) prenove stavb.

Ta komponenta slovaškega načrta za oživitev in odpornost je namenjena zmanjšanju porabe energije s celovito prenovo družinskih hiš, javnih zgodovinskih stavb in stavb s seznama. Združuje ukrepe za izboljšanje energetske učinkovitosti stavb z doseganjem vsaj 30-odstotnega prihranka primarne energije z ukrepi za spodbujanje prilagajanja podnebnim spremembam (kot sta namestitev zelenih streh, sistem za zadrževanje vode). Komponenta prispeva k podnebnim in okoljskim ciljem, hkrati pa spodbuja okrevanje in konkurenčnost gradbenega sektorja z ustvarjanjem več delovnih mest, zlasti za MSP na lokalni ravni. Pričakuje se, da noben ukrep v tej komponenti ne bo znatno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852, ob upoštevanju opisa ukrepov in ukrepov za ublažitev, določenih v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01). Komponenta vključuje 3 reforme in 2 naložbi. Te naložbe in reforme prispevajo k obravnavi priporočil za posamezno državo, naslovljenih na Slovaško v zadnjih dveh letih, in sicer da bo „ekonomsko politiko z zvezi z naložbami osredotočila na [...] učinkovito rabo energije“ (priporočilo za posamezno državo št. 3 iz leta 2019) ter da „[u]smeri naložbe na zeleni [...] prehod (priporočilo za posamezno državo št. 3 iz leta 2020). A.1 Opis reform in naložb za nepovratno finančno podporo .Reforma 1: Uskladitev podpornih mehanizmov za prenovo družinskih hiš. Cilj reforme je kartiranje, usklajevanje in združevanje različnih podpornih shem, poenotenje in racionalizacija procesa prenove ter zagotavljanje spodbud lastnikom za izvajanje širšega nabora ukrepov prenove. Zasnova shem podpore, meril in pogojev ter izvedbeni ukrepi se navedejo v izvedbenem načrtu, ki ga bo Slovaška agencija za okolje objavila do 30. septembra 2022. Za zagotovitev učinkovitega in pravočasnega izvajanja se okrepijo zmogljivosti slovaške agencije za okolje. V fazi izvajanja se lastniki hiš povežejo s komunikacijsko kampanjo in regionalnimi uradi, ki bodo ustanovljeni, ter z zagotavljanjem tehnične pomoči in posvetovanja. Reforma se izvede do 30. septembra 2022. Naložba 1: Izboljšanje energetske učinkovitosti družinskih hiš. Cilj naložbe je dokončati prenovo vsaj 30 000 enodružinskih hiš, pri čemer se v povprečju doseže vsaj 30-odstotni prihranek primarne energije. Naložba je namenjena lastnikom starejših družinskih hiš. Poleg tradicionalnih ukrepov za varčevanje z energijo, kot so toplotna izolacija, zamenjava oken, mehanizem omogoča zamenjavo neučinkovitih virov toplote in tople vode z visoko učinkovitimi napravami ali namestitev novih naprav za obnovljivo energijo. Kadar je mogoče, se uporabijo ukrepi za povečanje odpornosti stavb na podnebne spremembe (kot so vegetacijske strehe, zajetje deževnice). Za spodbuditev celovite in zelene prenove programi podpore vključujejo kombinacijo obveznega in neobveznega dela. Pričakuje se finančni prispevek lastnikov. Prihranki energije se preverjajo predvsem z energetskimi izkaznicami ali drugimi ustreznimi dokumenti. Naložbeni ukrepi, povezani s prenovo stavb, so skladni z zahtevami, da se ne škoduje bistveno, vključno s preprečevanjem in recikliranjem gradbenih odpadkov in odpadkov pri rušenju objektov ter sistemom zamenjave kotlov, ki je majhen del celotnega programa prenove. Naložba naj bi se začela izvajati najpozneje 30. septembra 2022 in bo zaključena do 30. junija 2026. Reforma 2: Povečanje preglednosti in poenostavitev odločitev slovaškega odbora za spomenike.

Cilj reforme je izboljšati kakovost in učinkovitost postopka odločanja slovaškega odbora za spomenike z razvojem treh metodologij za: -razvrstitev spomenikov, -določitev objektivnih meril, po katerih sprejema odločitve odbor za spomenike, in -količinsko opredelitev stroškov, povezanih z intervencijami odbora za spomenike Poleg tega je cilj reformirati kartiranje državnih spomenikov z oceno njihovih tehničnih, gradbenih in energetskih vidikov. Na podlagi kartiranja se izda vsaj 1 000 gradbenih potnih listov za ustrezne stavbne spomenike v državni lasti. Reforma lajša naložbene odločitve o prenovi, da se ohrani vrednost spomenikov in po potrebi izboljša energetska učinkovitost. Reforma se izvede do 31. decembra 2023. Naložba 2: Obnova zgodovinskih in spomeniško zaščitenih javnih stavb. Zgodovinske in spomeniško zaščitene javne stavbe so med energetsko najmanj učinkovitimi stavbami in zahtevajo prilagojen pristop, da se ohranita in zaščitita njihova kulturna vrednost in dediščina. Cilj naložbe je izboljšati energetsko učinkovitost in strukturne pogoje zgodovinskih in spomeniško zaščitenih javnih stavb, hkrati pa zaščititi njihove zgodovinske in kulturne vrednote ter izboljšati dostopnost stavb. Od splošnega cilja je obnova 130 000 m² obnovljenih vsaj 117 000 m² tlorisnih površin zgodovinskih in spomeniško zaščitenih javnih stavb, pri čemer se v povprečju doseže vsaj 30 % prihrankov primarne energije. Pričakuje se, da bo naložba privedla do prenove približno 100 stavb in da jo bo spremljala informacijska kampanja. Prihranki energije se spremljajo in preverjajo z energetskimi izkaznicami. Naložbeni ukrepi, povezani s prenovo stavb, so skladni z zahtevami, da se ne škoduje bistveno, vključno s preprečevanjem in recikliranjem gradbenih odpadkov in odpadkov pri rušenju objektov ter sistemom zamenjave kotlov, ki je majhen del celotnega programa prenove. Naložba se izvede do 30. junija 2026. Reforma 3: Ravnanje z gradbenimi odpadki in odpadki pri rušenju objektov. Reforma obravnava zelo nizko stopnjo recikliranja na Slovaškem in je osredotočena na revizijo zakonodaje o ravnanju z odpadki, da bi se povečal potencial krožnega gospodarstva za gradbene odpadke in odpadke iz rušenja objektov. Ministrstvo za okolje Slovaške republike vloži predlog spremembe zakonodaje o odpadkih, ki zahteva, da se najmanj 70 % nenevarnih gradbenih odpadkov in odpadkov pri rušenju objektov, nastalih pri gradnji, pripravi za ponovno uporabo ali pošlje v recikliranje. Poleg tega se z reformo uvedejo obvezno selektivno rušenje, standardi kakovosti za recikliranje gradbenih odpadkov in odpadkov pri rušenju objektov, obvezna zelena javna naročila za sklepanje pogodb o gradbenih delih, poenostavijo pravila in izboljšajo sistemi zbiranja podatkov o gradbenih odpadkih. Ko bo zakonodaja začela veljati, bo zagotovila skladnost „neznatne škode“ z zahtevo po 70-odstotnem recikliranju in ponovni uporabi nenevarnih odpadkov pri rušenju objektov in gradbenih odpadkih, ki se uporabljajo za obnovo in gradnjo stavb, financiranih v okviru obrata za predelavo in odpornost. Reforma se izvede do 30. junija 2022.

A.2 Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje nepovratne finančne podpore Zap. št. Povezani ukrep (reforma ali naložba) Mejnik/cilj Ime Kvalitativni kazalniki (za mejnike) Kvantitativni kazalniki (za cilje) Okvirni časovni razpored za dokončanje Opis in jasna opredelitev vsakega mejnika in cilja Enota merjenja Izhodiščna raven Ciljna raven Četrtletje Leto 1 2 – Prenova stavb – Reforma 1: Uskladitev podpornih mehanizmov za prenovo družinskih hiš mejnik Izvedbeni načrt za spodbujanje zelene prenove družinskih hiš Sprejetje izvedbenega načrta s strani Ministrstva za okolje Q3 2022 Izvedbeni načrt določa različne programe podpore in jih usklajuje. Podrobno opisuje priprave na začetek izvajanja sistema, časovni razpored in njegovo upravljanje ter spremljanje rekonstrukcije in preverjanja prihrankov energije predvsem z energetskimi izkaznicami ali drugimi ustreznimi dokumenti. Sistemi so zasnovani tako, da spodbujajo povprečno vsaj 30–odstotne prihranke primarne energije in izpolnjujejo zahteve iz tehničnih smernic za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01). 2 2 – Prenova stavb – Reforma 1: Izboljšanje energetske učinkovitosti družinskih hiš mejnik Uvedba programov podpore za mobilizacijo prihrankov energije in zelene prenove Uvedba programov podpore za mobilizacijo prihrankov energije in zelene prenove Q3 2022 Sistemi za mobilizacijo prihrankov energije in zelene prenove se oblikujejo in začnejo izvajati v skladu z ukrepi in časovnim načrtom, sprejetim v izvedbenem načrtu. Slovaška agencija za okolje bo zadevne razpise objavila na spletni strani. 3 2 – Prenova stavb – Naložba 1: Izboljšanje energetske učinkovitosti družinskih hiš cilj Število prenovljenih družinskih hiš, ki v povprečju dosegajo vsaj 30-odstotni prihranek primarne energije število 0 18 000 Q4 2024 18 000 enodružinskih hiš se prenovi v skladu z zahtevami programov podpore, vključno s skladnostjo z načelom, da se ne škoduje bistveno, ter za zagotavljanje spodbud za doseganje povprečno vsaj 30-odstotnega prihranka primarne energije in dodatnih dopolnilnih ukrepov. Seznam možnih ukrepov vključuje: izolacija, zamenjava oken, obnovitev strehe, zadrževanje deževnice, zamenjava kotla ali odstranitev pokrova azbesta ali drugi ukrepi v skladu z besedilom sestavnega dela. Prihranki energije obnovljenih hiš se preverjajo predvsem z energetsko izkaznico ali drugimi ustreznimi dokumenti. Naložbe, ki se financirajo z RRF, ne zagotavljajo podpore za kotle na biomaso. 4 2 – Prenova stavb – Naložba 1: Izboljšanje energetske učinkovitosti družinskih hiš cilj Število prenovljenih družinskih hiš, ki v povprečju dosegajo vsaj 30-odstotni prihranek primarne energije število 18 000 30 0000 Q2 2026 Skupno se 30 000 enodružinskih hiš prenovi v skladu z zahtevami sistemov, vključno s skladnostjo z načelom, da se ne škoduje bistveno, in da se zagotovijo spodbude za doseganje povprečnega vsaj 30-odstotnega prihranka primarne energije in dodatni dopolnilni ukrepi. Seznam možnih ukrepov vključuje: kot izolacija, zamenjava oken, obnovitev strehe, zadrževanje deževnice, zamenjava kotla ali odstranitev pokrova azbesta ali drugi ukrepi v skladu z besedilom sestavnega dela in zagotovljenimi stroški. Prihranki energije obnovljenih hiš se preverjajo predvsem z energetsko izkaznico ali drugimi ustreznimi dokumenti. Naložbe, ki se financirajo z RRF, ne zagotavljajo podpore za kotle na biomaso. 5 2. Prenova stavb – Reforma 2: Povečanje preglednosti in poenostavitev odločitev slovaškega odbora za spomenike mejnik Metodologije za postopek odločanja slovaškega odbora za spomenike Objava metodologij s strani odbora za spomenike 3 Q4 2023 Razvoj in sprejetje treh metodologij za razvrščanje spomenikov, da bi povečali preglednost, javno odobravanje in pospešili postopke odločanja slovaškega odbora za spomenike. Odbor za spomenike na podlagi standardiziranih metodologij izda vsaj 1 000 gradbenih potnih listov, da se zagotovijo diagnoze tehničnih in energetskih vidikov zadevnih spomenikov v državni lasti za lažje sprejemanje odločitev o prenovi. 6 2– Prenova stavb – Naložba 2: Prenova javnih zgodovinskih stavb in stavb s seznama cilj Skupna površina (m²) prenovljenih javnih zgodovinskih stavb in stavb s seznama, ki dosegajo vsaj 30 % prihrankov primarne energije Površina (m²) 0 60 000 Q4 2024 Od splošnega cilja je prenova 66 000 m², tj. vsaj 60 000 m² zgodovinskih in spomeniško zaščitenih javnih stavb, obnovljena v skladu z zahtevami javnega razpisa, v katerem so opredeljeni pogoji za doseganje povprečno vsaj 30-odstotnega prihranka primarne energije, skladnost z načelom, da se ne škoduje bistveno, in spodbujanje izvajanja drugih dopolnilnih ukrepov (kot so zadrževanje deževnice, odstranjevanje azbesta, dostopnost stavb). Prihranki energije se spremljajo in preverjajo za prenovljene stavbe z energetskimi izkaznicami. 7 2– Prenova stavb – Naložba 2: Prenova javnih zgodovinskih stavb in stavb s seznama cilj Skupna površina (m²) prenovljenih javnih zgodovinskih stavb in stavb s seznama doseganje vsaj 30-odstotnega prihranka primarne energije Površina (m²) 60 000 117 000 Q2 2026 Od splošnega cilja je obnova 130 000 m², tj. vsaj 117 000 m² zgodovinskih in spomeniško zaščitenih javnih stavb, obnovljenih v skladu z zahtevami javnega razpisa, v katerem so opredeljeni pogoji za doseganje povprečno vsaj 30-odstotnega prihranka primarne energije, skladnost z načelom, da se ne škoduje bistveno, in spodbujanje izvajanja drugih dopolnilnih ukrepov (kot so zadrževanje deževnice, odstranjevanje azbesta, dostopnost stavb). Prihranki energije se spremljajo in preverjajo za prenovljene stavbe z energetskimi izkaznicami. 8 2 – Prenova stavb – Reforma 3: Ravnanje z gradbenimi odpadki in odpadki pri rušenju objektov mejnik Sprememba Zakona o odpadkih Začetek veljavnosti zakonodajne spremembe Zakona o odpadkih 0 1 Q2 2022 Revidirana zakonodaja ministrstva za okolje o odpadkih povečuje potencial krožnega gospodarstva v gradbeništvu in odpadkih pri rušenju objektov ter gradbeništvu, kar pomeni, da se vsaj 70 % nenevarnih gradbenih odpadkov in odpadkov pri rušenju objektov reciklira in ponovno uporabi. Vključuje obvezna zelena javna naročila za gradbene naložbe v okviru državne uprave, zvišanje zakonsko predpisanih pristojbin za odlaganje na odlagališčih ter poenostavitev pravil za uporabo gradbenih odpadkov in odpadkov pri rušenju objektov. KOMPONENTA 3: Trajnostni promet Cilj komponente slovaškega načrta za okrevanje in odpornost je povečati delež okolju prijaznih oblik prevoza z ukrepi in pametnimi rešitvami, ki temeljijo na analizi podatkov, povečati število potnikov, ki potujejo z železniškim in javnim potniškim prometom, količino blaga, ki se prevaža v okolju prijaznem intermodalnem prevozu, ter podpreti razvoj infrastrukture za alternativni pogon, s čimer bi se zmanjšale emisije CO2 v prometu in izboljšala kakovost zraka. Pametne in digitalne naložbe podpirajo hitrejši, zanesljivejši in učinkovitejši železniški in čisti javni potniški promet ter spodbujajo potnike k prehodu z avtomobilov in drugih prevoznih sredstev na osnovi ogljika. Komponenta omogoča širšo uporabo alternativnih pogonov za trajnosten, okolju prijazen, cenovno dostopen in inteligenten promet, hkrati pa spodbuja uporabo pametnih omrežij. Prispeva h konkurenčnosti gospodarstva z ustvarjanjem potrebnih tržnih pogojev za dobavitelje prevoznih strojev. Komponenta vključuje štiri reforme in štiri naložbe. Pričakuje se, da noben ukrep v tej komponenti ne bo znatno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852, ob upoštevanju opisa ukrepov in ukrepov za ublažitev, določenih v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01). Reforme in naložbe v okviru komponente neposredno obravnavajo Priporočilo Sveta v zvezi z nacionalnim reformnim programom Slovaške za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Slovaške za leto 2020, v skladu s katerim Slovaška „čim prej izvede pripravljene projekte javnih naložb in podpre naložbe zasebnega sektorja v podporo gospodarskemu okrevanju. Usmeri naložbe na zeleni in digitalni prehod, zlasti na čisto in učinkovito proizvodnjo in rabo energije in virov, trajnostni javni prevoz in ravnanje z odpadki.“ Komponenta vključuje štiri reforme in štiri naložbe. A.1 Opis reform in naložb za nepovratno finančno podporo Reforma 1 o pripravi naložbenih projektov na področju prometa.

Cilj reforme je izboljšati upravljanje naložb in povečati njihove gospodarske koristi. To se doseže z naslednjimi ukrepi: ·do 30. junija 2021 pripravi naložbeni načrt za projekte železniške infrastrukture, ki dajejo prednost projektom glede na njihovo stroškovno učinkovitost; ·spremembe Zakona o železnicah in povezane zakonodaje, ki poenostavljajo in poenostavljajo zakonodajne in tehnične zahteve za parametre prometne infrastrukture, do 31. marca 2023; ·do 31. decembra 2021 objavi metodologijo, ki določa, kako opredeliti projekte z največjo možno stroškovno učinkovitostjo in prispevati k cilju preusmeritve prevoza potnikov z individualnega cestnega prevoza na kolesarjenje. Reforma se izvede do 31. marca 2023. Reforma 2 o javnem potniškem prevozu. Cilj reforme je izboljšati zagotavljanje potniškega prometa. Nov načrt prevoznih storitev, ki mu sledi optimizacija železniškega potniškega prometa, je pomemben del celovite reforme javnega prevoza. Reformo podpira nova zakonodaja, ki določa pravila, odgovornosti in obveznosti pri usklajevanju, naročanju in financiranju regionalnih avtobusnih in železniških storitev. Zakonodaja določa nacionalni organ, ki v sodelovanju z regionalnimi integratorji usklajuje oblikovanje nacionalnega integriranega prometnega sistema z enotno prevozno ceno ter usklajuje pripravo in izvajanje postopkov javnih naročil za javne storitve železniškega potniškega prometa in vozila, kupljena s sredstvi EU za delovanje teh prog v prejšnjih obdobjih. Pogostost železniškega prevoza na progah z največjim potencialom za prenos prometa z avtomobilov na vlake se poveča, kar omogoča boljše usklajevanje regionalnih javnih avtobusnih in železniških storitev. To reformo podpirajo naslednji posebni ukrepi: ·Nov zakon bo do 31. marca 2023 določil standarde javnega potniškega prevoza in racionaliziral javni red storitev, ki je trenutno razdrobljen in nezadostno usklajen med državo, župani, mesti in občinami. ·Do 31. decembra 2023 se objavijo optimizirani grafični prikazi železniškega prometa. ·Do 31. decembra 2026 se vzpostavi integriran prometni sistem, ki omogoča multimodalni javni potniški prevoz z eno samo vozovnico. Deluje vsaj v 6 okrožjih. Zadnji mejnik v zvezi z izvajanjem reforme se zaključi do 30. junija 2026. Reforma 3 o intermodalnem tovornem prometu. Reforma podpira večjo intermodalnost z javnimi naročili, usklajevanjem logistike in spodbujanjem uvajanja novih intermodalnih poti. Cilj te reforme je, da se 30 % cestnega prometa, daljšega od 300 km, do leta 2030 preusmeri na železniški ali vodni promet, več kot 50 % pa na leto 2050 (v primerjavi z letom 2005). To stori zlasti s spodbujanjem interesa prevoznikov za preusmeritev cestnega tovornega prometa na železniški/intermodalni promet ter s preprečevanjem nadaljnjega prenosa načina železniškega prometa. Priprava in odobritev koncepta razvoja intermodalnega prevoza, vključno s predlogom potrebnih zakonodajnih sprememb, omogočata sprejetje ukrepov za sistemski razvoj okolju prijaznih načinov prevoza blaga. Podpora je namenjena odpravi tehničnih težav pri prehodu na intermodalni prevoz in povečanju njegove privlačnosti. Izvajanje reforme naj bi se začelo do 31. decembra 2021 in končalo do 31. decembra 2022. Reforma 4 o uvedbi novih politik za dolgoročno spodbujanje alternativnih goriv v prometnem sektorju.

Reforma bo podprta z začetkom veljavnosti novih zakonodajnih ukrepov do 31. decembra 2022, s katerimi se bodo reformirale tarife za distribucijo, poenostavili in pospešili postopek izgradnje infrastrukture za alternativni pogon. Prav tako uvedejo „pravice polnilnih postaj“ ter stabilen in predvidljiv večletni okvir za podporo izgradnji ustrezne infrastrukture za alternativni pogon. Naložba 1 v razvoj nizkoogljične prometne infrastrukture. Naložbe podpirajo razogljičenje z elektrifikacijo železniških prog, nadgradnjo železniških prog, gradnjo ali posodobitvijo tramvajskih in trolejbusnih prog ter izgradnjo kolesarske infrastrukture. Izvede se „preoblikovanje evropskega postopka voznih redov – TTR“ in uvede se nov varnostni sistem, ki temelji na digitalnih tehnologijah, da se omogoči avtomatizacija upravljanja železniškega prometa. Naložba temelji na reformi 1. Naložba se izvede do 30. junija 2026. Naložba 2 v spodbujanje čistega potniškega prometa. Naložba se izvede s povečanjem privlačnosti železniškega potniškega prometa ter primestnega in mestnega prometa na koncu prodajne verige. Na gosto poseljenih primestnih območjih in na glavnih prometnih koridorjih med večjimi mesti in velemestnimi območji se poveča ponudba povezav. Novi ali nadgrajeni železniški vozni park se začne uporabljati. Naložbe se izvajajo v obliki namenskih subvencij na nediskriminatorni podlagi z uporabo orodij za analizo podatkov o prometu in podatkov. Naložba je podprta z reformo 2. Naložba se izvede do 30. junija 2025. Naložba 3 v razvoj intermodalnega tovornega prometa. Naložba podpira nakup intermodalnih prevoznih enot in naprav za natovarjanje, ki vključujejo zasebni kapital, ter vzpostavitev novih intermodalnih poti na izbranih progah. Da bi se povečal obseg prevoza v okolju prijaznejšem intermodalnem prevozu, država spodbuja nakup intermodalnih prevoznih enot in naprav za natovarjanje, ki vključujejo zasebni kapital. Hkrati država zagotovi podporo za uvedbo novih intermodalnih prog na izbranih progah. Predvidene sheme državne pomoči (pod pogojem, da jih odobri Evropska komisija) predvidevajo le delno financiranje iz mehanizma in izbiro podjetij, ki bodo prejela podporo na podlagi javnih razpisov z jasno opredeljenimi nediskriminatornimi pravili. Naložba se izvede do 30. junija 2026. Naložba 4 v podporo izgradnji infrastrukture za alternativni pogon. Naložbe so osredotočene na polnilne postaje za električne avtomobile in črpalne postaje za vodik. Vzpostavi se finančni mehanizem shem pomoči za izgradnjo polnilnih mest za električne avtomobile in črpalnih postaj za vodik. Sistem zagotavlja gradnjo skeletne infrastrukture ultra hitrih absorpcijskih mest, razpoložljive polnilne infrastrukture na ravni vseh četrti Slovaške, s čimer se spodbuja hitrejši razvoj potniškega in tovornega prometa z alternativnimi gorivi, kar vodi k posodobitvi voznega parka, da se zmanjšajo skupne emisije v cestnem prometu. Te naložbe podpira reforma 3. Naložba se izvede do 30. junija 2026. A.2 Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje nepovratne finančne podpore Zap. št. Povezani ukrep (reforma ali naložba) Mejnik/cilj Ime Kvalitativni kazalniki (za mejnike) Kvantitativni kazalniki (za cilje) Okvirni časovni razpored za dokončanje Opis in jasna opredelitev vsakega mejnika in cilja merska enota Izhodiščna raven Ciljna raven Četrtletje Leto 1 3 – Trajnostni promet – Reforma 1: Reforma priprave naložbenih projektov na področju prometa mejnik Naložbeni načrt za projekte železniške infrastrukture Objava izvedbenega načrta Q2 2021 Ministrstvo za promet in gradbeništvo v sodelovanju z Ministrstvom za finance pripravi in objavi investicijski načrt za projekte železniške infrastrukture, ki vsebuje metodologijo, prednostne naloge in časovni razpored izgradnje infrastrukture. Objavljeni naložbeni načrt za projekte železniške infrastrukture, ki dajejo prednost projektom glede na njihovo stroškovno učinkovitost, zagotavlja dolgoročno stabilnost njihove priprave in izvajanja projektov železniške infrastrukture. 2 3 – Trajnostni promet – Reforma 1: Reforma priprave naložbenih projektov na področju prometa mejnik Metodologija za izbiro, pripravo in izvajanje kolesarskih projektov Objava metodologije Q4 2021 Metodologija določa, kako opredeliti projekte z največjo možno stroškovno učinkovitostjo in prispevati k cilju preusmeritve prevoza potnikov z individualnega cestnega prevoza na kolesarjenje. 3 3 – Trajnostni promet – Reforma 1: Reforma priprave naložbenih projektov na področju prometa mejnik Sprememba Zakona o železnicah in s tem povezana zakonodaja o parametrih prometne infrastrukture Začetek veljavnosti spremembe Zakona o železnicah s strani Državnega sveta SR in sprejetje spremembe Uredbe št. 350/2010 zb. o gradnji in tehničnem redu železniških prog s strani Ministrstva za promet in gradnjo] ter začetek veljavnosti zakonodaje Q1 2023 Zakonodajne spremembe bodo poenostavile in racionalizirale zakonodajne in tehnične zahteve za parametre prometne infrastrukture v skladu z dobro prakso v drugih državah EU in evropsko zakonodajo, ki bo ustvarila pogoje za pospešitev priprav na nadgradnjo železniške infrastrukture, zmanjšala stroške na kilometer posodobljene proge ter omogočila hitrejšo in varnejšo gradnjo železnic. 4 3 – Trajnostni promet – Reforma 2: Reforma javnega potniškega prometa mejnik Nov zakon o javnem potniškem prevozu Začetek veljavnosti Zakona o javnem potniškem prevozu s strani Državnega sveta Slovaške republike in začetek veljavnosti zakonodaje za učinkovito usklajevanje, povezovanje in upravljanje javnega prevoza Q1 2023 Zakon bo standardiziral standarde javnega potniškega prevoza in racionaliziral javni red storitev, ki je trenutno razdrobljen in nezadostno usklajen med državo, župani, mesti in občinami. 5 3 – Trajnostni promet – Reforma 2: Reforma javnega potniškega prometa mejnik Izvajanje optimiziranega voznega reda železniškega prometa Začetek veljavnosti optimiziranega voznega reda železniškega prometa Q4 2023 Ministrstvo za promet in gradbeništvo izvede naročanje storitev železniškega potniškega prevoza v skladu s končnim načrtom prevoznih storitev do 31. decembra 2023. 6 3 – Trajnostni promet – Reforma 2: Reforma javnega potniškega prometa cilj Število okrožij, v katerih je vzpostavljena tarifna integracija, ki omogoča potovanje z več načini javnega prevoza ali prevozniki na vozovnico število 1 6 Q2 2026 Kvalitativni kazalnik se nanaša na število okrožij, v katerih se ustvari integriran prometni sistem, ki omogoča multimodalni javni potniški prevoz z eno samo vozovnico. 7 3 – Trajnostni promet – Naložba 1: Razvoj nizkoogljične prometne infrastrukture cilj Dolžina nove kolesarske infrastrukture (km) število 0 200 Q2 2026 Kvalitativni kazalnik se nanaša na dolžino novo zgrajene kolesarske infrastrukture (v km). Cilj vključuje kolesarske poti in parkirna mesta za kolesa. 8 3 – Trajnostni promet – Naložba 1: Razvoj nizkoogljične prometne infrastrukture cilj Dolžina čiste železniške infrastrukture za potniški promet, obnovljene ali nadgrajene (v km utežena) število 0 69 Q2 2026 Kvalitativni kazalnik se nanaša na dolžino obnovljene ali nadgrajene železniške infrastrukture od virov načrta za okrevanje in odpornost, pri čemer se uporabljajo utežni faktorji za različne vrste in razpone projektov (brez odpremnih/varnostnih naprav, ki se štejejo ločeno v okviru cilja 3: dolžina odsekov odpremljenih prog). Od splošnega cilja rekonstrukcije ali nadgradnje 77 km železniške infrastrukture je vsaj 69 km nadgrajenih ali obnovljenih. Naložbe vključujejo naslednje elemente: popolnoma nadgrajena dvotirna tira na železniškem koridorju s povečanjem na 160 km/h; ena ali dve obnovljeni progi (obnova zgornje/spodnje ali vlečne proge/opreme; na novo elektrificirana in delno nadgrajena železniška proga z enim tirom; popolnoma nadgrajena tramvajska proga z dvema tiroma, vključno z dodatno opremo; novo zgrajeni trolejbusni vod z enim postajališčem, vključno z oskrbo z električno energijo. 9 3 – Trajnostni promet – Naložba 1: Razvoj nizkoogljične prometne infrastrukture cilj Dolžina odpremljenih odsekov železniških prog (km) število 0 100 Q2 2026 Kvalitativni kazalnik se nanaša na dolžino železniških prog (v km), na katerih so začele obratovati naprave za razporejanje/digitalno varnost. Od celotnega cilja razpošiljanja 111 km železniških prog je odpremljenih vsaj 100. 10 3 – Trajnostni promet – Naložba 2: Spodbujanje čistega potniškega prometa cilj Število dobavljenih čistih potniških tirnih vozil (tehtano) število 0 5 Q2 2025 Kvalitativni kazalnik odraža število naročenih čistih javnih potniških tirnih vozil. Železniški vozni park vključuje zaprte električne ali vodikove vlakovne enote; večsistemske električne lokomotive; tramvaji. 11 3 – Trajnostni promet – Reforma 3: Reforma intermodalnega tovornega prometa mejnik Koncept in pozivi k novim podpornim shemam Objava razpisov za nove programe podpore na podlagi koncepta razvoja intermodalnega prevoza Q4 2022 Slovaška vlada do 31. decembra 2021 odobri koncept razvoja intermodalnega prevoza, ki vključuje predloge za zakonodajne spremembe, potrebne za sprejetje ukrepov za sistemski razvoj okolju prijaznih načinov prevoza blaga. Podpora je namenjena odpravi tehničnih težav pri prehodu na intermodalni prevoz in povečanju njegove privlačnosti. Na tej podlagi se do 31. decembra 2022 objavijo razpisi za nove sheme podpore, ki bodo pripomogle k izboljšanju razpoložljivosti intermodalnega prevoza na nediskriminatorni podlagi in utrle pot njegovemu razvoju v vseh regijah Slovaške. Poziv odobri Ministrstvo za promet in gradbeništvo. 12 3 – Trajnostni promet – Naložba 3: Razvoj intermodalnega tovornega prometa cilj Število intermodalnih prevoznih enot, nabavljenih v ekvivalentu dvajset čevljev število 0 1 000 Q2 2026 Število naročenih intermodalnih prevoznih enot primarnih uporabnikov (upravljavskih polpriklopnikov, zamenljivih tovorišč, zabojnikov). Intermodalne prevozne enote so izražene v dvajsetčeveljskem ekvivalentu (6,1 m); Osnovna velikost posode ISO 1C – 20’ x 8’ x 8’ (naprava). 13 3 – Trajnostni promet – Reforma 4: Uvedba novih politik za dolgoročno spodbujanje alternativnih goriv v prometnem sektorju mejnik nov sveženj ukrepov za spodbujanje alternativnih pogonov Začetek veljavnosti resolucije za spodbujanje alternativnih pogonov Q4 2022 Ukrepi pospešijo razvoj alternativnih pogonov v prometu. Ti vključujejo reformo tarif za distribucijo, ukrepe za poenostavitev in pospešitev procesa gradnje infrastrukture za alternativni pogon, uvedbo „pravic do polnilnih mest“ in uvedbo stabilnega in predvidljivega večletnega okvira za podporo izgradnji ustrezne infrastrukture za alternativni pogon. 14 3 – Trajnostni promet – Naložba 4: Podpora razvoju infrastrukture za vozila na alternativna goriva cilj Število delujočih polnilnih postaj ali črpalnih postaj za vodik. število 0 3 029 Q2 2026 Skupno število javnih polnilnih postaj ali črpalnih postaj za vodik v obratovanju. Od splošnega cilja, da se začne obratovati 3332 polnilnih postaj, je v uporabi vsaj 3029 polnilnih postaj.

KOMPONENTA 4: Razogljičenje industrije Za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov na Slovaškem in izpolnitev nacionalnih ciljev iz celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta za obdobje 2021–2030 je potrebno tudi pospešeno ukrepanje industrije. Slovaška je močno industrializirano gospodarstvo, pri čemer energetski in industrijski procesi prispevajo k skupnim emisijam toplogrednih plinov malo nad 70 %. Slovaška se uvršča med države članice z najvišjimi povprečnimi koncentracijami prašnih delcev v zraku v EU, predvsem zaradi staranja industrijskih tehnologij in sežiganja trdnih goriv v gospodinjstvih. V zvezi s tem komponenta 4 slovaškega načrta reforme in odpornosti predlaga razvoj in delovanje programa razogljičenja za industrijski sektor. Ukrepi vodijo k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov v podjetjih, zmanjšanju izgub energije in večji uporabi inovativnih okoljskih tehnologij v industrijski proizvodnji. Komponenta vključuje reformno zavezo slovaške vlade, da bo opustila premogovništvo v regiji Zgornja Nitra. Vključuje tudi zavezo o ukinitvi podpore za proizvodnjo električne energije iz domačega premoga in zaprtje elektrarne na lignit Nováky. Naložbe v opremo slovaškega okoljskega inšpektorata okrepijo zmogljivost spremljanja prizadevanj te institucije za razogljičenje. Komponenta vključuje dve reformi ter eno glavno in eno dopolnilno naložbo. Te reforme in naložbe prispevajo k cilju zelenega prehoda in podnebnemu cilju. Razogljičenje ima trajen vpliv na okolje in kakovost zraka na Slovaškem. Naložbe krepijo konkurenčnost slovaške industrije in zagotavljajo delovna mesta na lokalni ravni. Preobrazba regije Zgornja Nitra ima močan kohezijski element, zlasti pri podpori regiji pri prehodu s premoga. Pričakuje se, da noben ukrep v tej komponenti ne bo znatno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852, ob upoštevanju opisa ukrepov in ukrepov za ublažitev, določenih v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01). Ukrepi prispevajo k obravnavi priporočila za posamezno državo, naslovljenega na Slovaško leta 2020, in sicer da naj „[u]smeri naložbe na zeleni in digitalni prehod, zlasti na čisto in učinkovito proizvodnjo in rabo energije in virov“ (priporočilo za posamezno državo št. 3 iz leta 2020). A.1 Opis reform in naložb za nepovratno finančno podporo Reforma 1: Prenehanje proizvodnje električne energije iz premoga v elektrarni Nováky in preoblikovanje regije Zgornja Nitra Ta reforma vključuje zavezo slovaške vlade k napredku pri prehodu s premoga v regiji Zgornja Nitra. Regionalna elektrarna Nováky ima tretje največje emisije CO2 med napravami v okviru slovaškega sistema EU za trgovanje z emisijami. Namen tega ukrepa je, da elektrarna na lignit Nováky preneha podpirati proizvodnjo električne energije in preneha proizvajati električno energijo iz lignita. To bo pozitivno vplivalo na okolje in znižalo ceno za končne odjemalce električne energije. Reforma se izvede do 31. decembra 2023.

Reforma 2: Sprejetje konkurenčnega sistema za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v industriji Slovaški organi uvedejo konkurenčni sistem razogljičenja, ki bo odprt za vse industrijske sektorje. Program razogljičenja podpira uvajanje najboljših trenutno razpoložljivih tehnologij v industrijskih procesih. Podpora je namenjena nizkoogljičnim procesom in tehnologijam v industriji ter sprejetju ukrepov za energetsko učinkovitost. Slovaška zagotovi, da se zagotovijo stroge zahteve glede skladnosti z okoljsko zakonodajo, tako na nacionalni ravni kot na ravni EU. To vključuje skladnost podprtih dejavnosti in podjetij s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01). S podporo napravam v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami se njihove emisije bistveno zmanjšajo pod referenčno vrednost, ki je relevantna za ponudbo za projekt. Pogoj „znatno pod referenčno vrednostjo“ je del meril za izbor za javno naročilo. Količina emisij toplogrednih plinov (v enotah ekvivalenta CO2, tehtano povprečje) podjetij, ki jih podpira sistem, se v primerjavi s hipotetičnim scenarijem zmanjša za vsaj 30 %. Slovaški organi zagotovijo podatke o razogljičenju za projekte v okviru sistema ( ki morajo biti na voljo najpozneje do 30. junija 2026) ali dokažejo, da bodo prihranki emisij toplogrednih plinov zagotovljeni na podlagi predpostavljenih parametrov podprtih tehnologij v okviru ukrepa (na podlagi certifikatov proizvajalcev) ali kombinacije obeh pristopov. Reforma se izvede do 31. decembra 2022.

Naložba 1: Delovanje industrijskega sistema za razogljičenje Namen ukrepa je zmanjšati emisije toplogrednih plinov s podporo projektom za industrijska podjetja. Dražbeni sistem upošteva pogoje glede naložbenih politik, kot so določeni v Reformi 2 („Sprejetje konkurenčnega programa za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v industriji“). Od splošnega cilja zmanjšanja emisij toplogrednih plinov za 1 369 917 ton ekvivalenta CO2 se s programom razogljičenja poleg hipotetičnega scenarija, predstavljenega Komisiji, zagotovi zmanjšanje za vsaj 1 232 926 ton ekvivalenta CO2. Zmanjšanje emisij se ugotovi na podlagi zbiranja podatkov za projekte v okviru programa razogljičenja ali na podlagi parametrov podprtih tehnologij, ki temeljijo na certifikatih proizvajalcev ali kombinaciji obeh pristopov. Slovaški organi Komisiji najpozneje do 30. junija 2026 predložijo podatke in potrebno tehnično dokumentacijo o izpolnjevanju cilja razogljičenja. Naložba se izvede do 30. junija 2026. Naložba 2: Podpora delovanju slovaškega okoljskega inšpektorata, povezanega z razogljičenjem Namen ukrepa je podpreti naložbe v opremo slovaškega okoljskega inšpektorata za krepitev zmogljivosti te institucije za spremljanje v procesu razogljičenja. Trenutno pomanjkanje opreme ne omogoča izvajanja potrebnih dejavnosti zaradi pričakovanega povečanja obsega dela inšpektorata. Naložbe prispevajo k posodobitvi opreme in prostorov institucije. To omogoča racionalizacijo operativnih dejavnosti inšpektorata, tudi za misije na terenu. Vozila inšpektorata morajo biti opremljena s pisarniško in merilno tehnologijo, zlasti za inšpekcijske preglede zaščite zraka, varstva voda in ravnanja z odpadki. Naložbe zagotavljajo tudi izboljšave v stavbnih prostorih inšpektorata. Izvajanje naložb naj bi se začelo do 1. januarja 2022 in končalo do 30. junija 2025. A.2 Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje nepovratne finančne podpore Zap. št. Povezani ukrep (reforma ali naložba) Mejnik/cilj Ime Kvalitativni kazalniki (za mejnike) Kvantitativni kazalniki (za cilje) Okvirni časovni razpored za dokončanje Opis in jasna opredelitev vsakega mejnika in cilja merska enota Izhodiščna raven ciljna raven Četrtletje Leto 1 4 – Razogljičenje industrije – Reforma 1: Prenehanje proizvodnje električne energije iz premoga v elektrarni Nováky in preoblikovanje regije Zgornja Nitra mejnik Prehod s premoga v regiji Zgornja Nitra Prenehanje proizvodnje električne energije iz lignita v elektrarni Nováky Q4 2023 V okviru preoblikovanja regije Zgornja Nitra za elektrarno Nováky: ·Slovaški organi ukinejo podporo za proizvodnjo električne energije iz lignita. ·Proizvodnja električne energije iz lignita se prekine. 2 4 – Razogljičenje industrije – Reforma 2: Konkurenčni sistem za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v industriji mejnik Sprejetje industrijskega razogljičenja shema Sprejetje programa za industrijsko razogljičenje s strani Ministrstva za okolje Q4 2022 Ministrstvo za okolje sprejme program za razogljičenje industrije, ki zagotavlja učinkovite rezultate. Konkurenčni program razogljičenja se uvede z nediskriminatornim, preglednim in odprtim postopkom zbiranja ponudb, ki je odprt za vse industrijske sektorje. Podpora je namenjena nizkoogljičnim procesom in tehnologijam v industriji ter sprejetju ukrepov za energetsko učinkovitost. Naložbena politika sheme vključuje vsaj naslednja merila za upravičenost in izbiro projektov: ·cilj najnižje cene na tono prihranjenega toplogrednega plina; ·zagotavljanje skladnosti podprtih dejavnosti in podjetij s pravnim redom EU in nacionalnimi okoljskimi zakoni ter tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01), ter določitev ciljev razogljičenja. ·podpora samo najboljšim razpoložljivim projektom, skladnim s tehnologijo; ·naprave sistema EU za trgovanje z emisijami, ki prejemajo podporo, zmanjšajo svoje emisije bistveno pod referenčno vrednost, ki je relevantna za ponudbo za projekt. Pogoj „znatno pod referenčno vrednostjo“ je del meril za izbor za javno naročilo. ·fosilna goriva se ne podpirajo. ·količina emisij toplogrednih plinov (v enotah ekvivalenta CO2, tehtano povprečje) podjetij, ki jih podpira sistem, se zmanjša za vsaj 30 %. Slovaški organi najpozneje do 30. junija 2026 zagotovijo pravočasno predložitev podatkov za vse podprte projekte ali dokažejo, da bodo prihranki emisij toplogrednih plinov doseženi na podlagi domnevnih parametrov podprtih tehnologij (na podlagi certifikatov proizvajalcev) ali kombinacije obeh pristopov. Predhodna količinska opredelitev zmanjšanja emisij toplogrednih plinov s projekti razogljičenja lahko temelji na tehničnih dokumentih, v katerih so navedeni ključni parametri, poraba energije in vhodni materiali podprtih tehnologij. Slovaški organi Komisiji sporočijo izhodiščne scenarije in predvideni učinek podprtih tehnologij po izbiri projektov. 3 4 – Razogljičenje industrije – Naložba 1: Delovanje industrijskega sistema za razogljičenje mejnik Zaključek izvajanja projektov razogljičenja industrije, ki se sofinancirajo iz sklada RRF Sprejetje seznama zaključenih projektov razogljičenja s strani Ministrstva za okolje Q2 2026 Ministrstvo za okolje sprejme seznam zaključenih projektov, podprtih v okviru programa razogljičenja, ki je podlaga za merjenje zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v okviru ukrepa. Zmanjšanje emisij se ugotovi na podlagi zbiranja podatkov za projekte v okviru programa razogljičenja ali na podlagi domnevnih parametrov podprtih tehnologij v okviru ukrepa, ki temeljijo na certifikatih proizvajalcev, ali kombinacije obeh pristopov. V okviru splošnega cilja zmanjšanja emisij toplogrednih plinov za 1 369 917 ton ekvivalenta CO2 se s programom za razogljičenje zagotovi vsaj zmanjšanje za 1 232 926 ton ekvivalenta CO2. 4 4 – Razogljičenje industrije – Naložba 2: Zagotavljanje delovanja slovaškega okoljskega inšpektorata v povezavi z razogljičenjem mejnik Naložbe za povečanje zmogljivosti slovaškega inšpektorata za okolje Zaključek naložbenih dejavnosti RRF s strani slovaškega inšpektorata za okolje Q2 2025 Naložbe bodo posodobile opremo in objekte slovaškega inšpektorata za okolje. Nova inšpekcijska vozila so opremljena s pisarniško in merilno tehnologijo, zlasti za inšpekcijske preglede zaščite zraka, varstva voda in ravnanja z odpadki. Naložbe bodo zagotovile izboljšave v stavbnih prostorih inšpektorata. KOMPONENTA 5: Prilagajanje podnebnim spremembam Cilj komponente 5 „Prilagajanje podnebnim spremembam“ slovaškega načrta za obnovo in odpornost je povečati odpornost ekosistemov in naselij na negativne učinke podnebnih sprememb z reformami sistema gospodarjenja z vodami, upravljanjem zemljišč, varstvom narave in biotsko raznovrstnostjo, izvajanjem zelenih elementov v krajini in naložbami v vodotesnost ter razvojem zelene infrastrukture, vključno s sajenjem. Komponenta vključuje dve reformi in eno naložbo. Pričakuje se, da noben ukrep v tej komponenti ne bo znatno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852, ob upoštevanju opisa ukrepov in ukrepov za ublažitev, določenih v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C58/01). Cilji te komponente so skladni z nacionalno strategijo za okoljsko politiko do leta 2030, strategijo za prilagoditev Slovaške republike podnebnim spremembam, strategijo za vizijo in razvoj Slovaške do leta 2030 – dolgoročno strategijo trajnostnega razvoja Slovaške – Slovaška 2030 ter strategijami in dolgoročnimi cilji Evropske unije, zlasti evropskim zelenim dogovorom, in so del teh strategij.

A.1 Opis reform in naložb za nepovratno finančno podporo Reforma 1 o prostorskem načrtovanju. Reforma zagotavlja podlago za zaščito krajinskih struktur, ekološko stabilnost in biotsko raznovrstnost v dokumentaciji načrtovanja rabe zemljišč in nadaljnjih postopkih odobritve za izdajo dovoljenj za zgradbe in dejavnosti. Akt skupaj z nadaljnjimi metodološkimi dokumenti in zemljevidi zagotavlja tehnično podlago za dokumentacijo načrtovanja rabe prostora in naknadne postopke odobritve za izdajo dovoljenj za zgradbe in dejavnosti. To pomembno vpliva na ohranjanje krajinskih struktur, ekološko stabilnost in zaščito biotske raznovrstnosti. Njihova izguba bi ogrozila sposobnost prilagajanja podnebnim spremembam. Reforma se izvede do 31. decembra 2022. Reforma 2