[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 13.7.2006

SEC(2006) 922

DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE Povzetek presoje vpliva

Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij Vmesni pregled programa za spodbujanje pomorskega prevoza na kratkih razdaljah [COM(2003) 155 konč.] {COM(2006) 380 konč.}{SEC(2006) 923}

Povzetek presoje vpliva

To poročilo zavezuje samo službe Komisije, ki so sodelovale pri njegovi pripravi, in ne vpliva na končno obliko nobene odločbe, ki jo bo sprejela Komisija.

1. PROBLEMATIKA

HITRA RAST TEžKEGA CESTNEGA PREVOZA IN S TEM POVEZANI ZASTOJI, NESREčE IN ONESNAžENJE SO GLAVN i gospodarski, družbeni in okoljski problemi, ki naj bi jih obravnavala politika spodbujanja pomorskega prevoza na kratkih razdaljah. Pri tem se osredotoča tudi na učinkovitost in trajnost tega načina prevoza. Evropa potrebuje učinkovit logistični prevozni sistem, ki bo združeval koristi vseh načinov prevoza, da bi se tako v skladu z lizbonsko strategijo in vmesnim pregledom bele knjige o evropski prometni politiki ohranili in povečali evropska konkurenčnost in blaginja.

Pomorski prevoz na kratkih razdaljah se hitro razvija, vendar bi se lahko v optimalnih okoliščinah razvijal še hitreje. Njegov razvoj zavirajo številni dejavniki:

- še vedno ni v celoti vključen v večmodalno verigo oskrbe „od vrat do vrat“;

- povezan je s številnimi upravnimi postopki;

- zanj sta potrebna boljša učinkovitost pristanišč in dobra dostopnost do zaledja.

2. Prizadete stranke

Ta vprašanja zadevajo vsakogar. Cestni prevoz povzroča zastoje, nesreče, hrup in onesnaževanje okolja, kar vpliva na državljane in panogo. Pri gradnji kopenske infrastrukture je treba rabo zemljišč skrbno načrtovati. Grozd na področju pomorskega prevoza na kratkih razdaljah je tudi pomemben vir zaposlovanja. Ta vprašanja se odražajo tudi na politični ravni.

Vpliv je opazen po vsej Evropi, saj se njen prevozni sistem ne uporablja uravnoteženo, ampak je v ospredju cestni prevoz – celo na daljših razdaljah. Neoptimalna uporaba prevoznega sistema lahko negativno vpliva na evropsko konkurenčnost in blaginjo. Cestni prevoz bo vedno potreben, saj s pomorskim prevozom ni mogoče doseči vrat vsakega posameznika. Vendar bi z boljšim dopolnjevanjem načinov prevoza v somodalnosti[1] lahko dosegli boljše rezultate na področju učinkovitosti.

3. Predviden razvoj PROBLEMATIKE

Če se stanje ne bo spremenilo in ne bodo sprejeti nadaljnji ukrepi, bo pomorski prevoz na kratkih razdaljah izgubil trenutni zagon, njegov razvoj pa se bo upočasnil. Prav tako se ne bo mogel v celoti odzivati na izzive, ki jih izpostavljata vmesni pregled bele knjige o evropski prometni politiki in lizbonska agenda.

4. Subsidiarnost in sorazmernost

Politika spodbujanja pomorskega prevoza na kratkih razdaljah temelji na členu 80(2) Pogodbe.

Z nacionalnimi politikami ni vedno mogoče zagotoviti medobratovalnih prevoznih rešitev, ki so potrebne, da bo Evropa na območju brez meja sodelovala na optimalen način. Pomembnejše rezultate lahko doseže le Evropska komisija, ki si skupaj z državami članicami in gospodarsko panogo prizadeva za skladen okvir, ki zajema vso Evropo.

Posamezne zakonodajne ukrepe, ki bi izhajali iz politike pomorskega prevoza na kratkih razdaljah, bi bilo treba pregledati posamično z vidika subsidiarnosti. Vendar je edini novi zakonodajni ukrep, naveden v vmesnem pregledu programa za spodbujanje iz leta 2003 in tej presoji vpliva, usklajevanje prilog k Direktivi 2002/6/ES (IMO FAL)[2] z ukrepi IMO, sprejetimi leta 2005, potem ko so ti stopili v veljavo. To bo potekalo po postopku komitologije, kot je določeno v členu 5 Direktive. Vsi drugi navedeni ukrepi so bodisi mehki ukrepi ali ukrepi v podporo tekočim zakonodajnim pobudam (kot je predlog o intermodalnih nakladalnih enotah[3]). Subsidiarnost, sorazmernost in temeljne pravice se upoštevajo v celoti.

5. Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi

Posvetovanja z državami članicami (kontaktne točke za pomorski prevoz na kratkih razdaljah[4]), gospodarsko panogo (forum pomorskih gospodarskih panog – MIF) in središča za spodbujanje pomorskega prevoza na kratkih razdaljah[5] so se začela oktobra 2005. Rok za oddajo pisnih pripomb je bil januar 2006. Naslednje srečanje s strankami je Komisija organizirala maja 2006.

Prejeti prispevki so potrdili, da je treba spodbujati in promovirati pomorski prevoz na kratkih razdaljah. Prispevki so bili na splošno pozitivni in so potrjevali koristi izvirnega programa za spodbujanje pomorskega prevoza na kratkih razdaljah. Napredek od predstavitve programa za spodbujanje v letu 2003 je bil prav tako pozitiven. Ukrepe v programu je treba v celoti izvesti.

6. Splošni cilji politike

V programu za spodbujanje pomorskega prevoza na kratkih razdaljah iz leta 2003 je določenih 14 ukrepov za izboljšanje načina prevoza in premagovanje ovir v njegovem razvoju.

Skupna cilja politike v smislu pričakovanih rezultatov sta povečanje učinkovitosti pomorskega prevoza na kratkih razdaljah in preusmeritev prevoza blaga s ceste v pomorski prevoz na kratkih razdaljah, da bi tako omilili zgoraj navedene netrajnostne trende. Evropsko konkurenčnost in blaginjo je treba ohraniti in povečati, pomorski prevoz na kratkih razdaljah pa je ključen del tega procesa. Pomorski prevoz na kratkih razdaljah tudi krepi kohezijo in povezave z oddaljenimi območji in otoki.

Cilji z vidika meril SMART so:

Posebni : Dodaten razvoj učinkovitosti pomorskega prevoza na kratkih razdaljah in njegovo vključevanje v večmodalne logistične verige „od vrat do vrat“.

Merljivi : Možno je merjenje v smislu letne rasti pomorskega prevoza na kratkih razdaljah; število odpravljenih dejanskih ozkih grl; pomorski prevoz na kratkih razdaljah se na politični ravni postavi v ospredje; interes gospodarske panoge.

Sprejeti : Posvetovanja o programu za spodbujanje pomorskega prevoza na kratkih razdaljah jasno kažejo, da države članice in gospodarska panoga podpirajo politiko spodbujanja Skupnosti.

Realistični : Pomorski prevoz na kratkih razdaljah je trenutno edini način prevoza, ki raste po stopnji, primerljivi s cestnim prevozom. Prvotni seznam ozkih grl (161) se je sedaj skrajšal na 35. Politični in poslovni zagon se je ohranil.

Časovno opredeljeni : Ukrepi v izvirnem programu za spodbujanje iz leta 2003 navajajo določene skrajne roke, ki so bili upoštevani.

Politika Skupnosti za spodbujanje pomorskega prevoza na kratkih razdaljah je v celoti skladna s cilji lizbonske agende (blaginja in konkurenčnost; izboljšanje regulativnega okolja; zmanjševanje stroškov regulacije za poslovno skupnost) in z vmesnim pregledom bele knjige o evropski prometni politiki (somodalnost, konkurenčnost, trajnost, varnost in izogibanje ozkim grlom na kopnem).

7. Analiza vplivov

Z analizo vplivov se proučujejo vplivi različnih možnosti politik za izboljšanje razvoja pomorskega prometa na kratkih razdaljah, sedaj ko program za spodbujanje poteka že tri leta. Podrobneje se proučujejo vplivi nadomestnih možnosti, vključno s predstavitvijo vmesnega pregleda programa za spodbujanje s štirimi novimi ali preusmerjenimi ukrepi. Možnosti v ožjem izboru so:

- prenehati s spodbujanjem pomorskega prevoza na kratkih razdaljah v EU;

- ne storiti ničesar novega , ampak nadaljevati tekoči program za spodbujanje v obstoječi obliki;

- s predstavitvijo novega sporočila Komisije, ki združuje nove in preusmerjene mehke ukrepe z zakonodajnim okvirom, opraviti pregled programa za spodbujanje pomorskega prevoza na kratkih razdaljah iz leta 2003 .

Možnosti se ocenjujejo glede na osnovo (ustaljena, nevtralna možnost), ki je stanje v letu 2006, dokler ne bo novih ukrepov.

Merila za ocenjevanja vpliva so: pozitiven (++), nekoliko pozitiven (+), nevtralen (0), nekoliko negativen (-) in negativen (--).

Časovni okvir naj bi bil kratko- do srednjeročen.

7.1. Skupni vplivi splošnega pristopa

Zbirna preglednica vplivov |

Gospodarski vpliv | Družbeni vpliv | Okoljski vpliv |

Prenehati s spodbujanjem v EU | -- | -/-- | -/-- |

Ne storiti ničesar novega | 0/- | 0/- | 0/- |

Pregledati program za spodbujanje iz leta 2003 s predstavitvijo sporočila Komisije | + | 0/+ | 0/+ |

7.2. Poseben vplivi morebitnih novih ukrepov ali dejavnosti

7.2.1. Sprememba prilog k Direktivi o formalnostih poročanja za ladje, ki priplujejo v pristanišča držav članic Skupnosti in/ali izplujejo iz njih (IMO-FAL) – nov ukrep

Zbirna preglednica vplivov |

Gospodarski vpliv | Družbeni vpliv | Okoljski vpliv |

Prenehati s spodbujanjem v EU | 0/- | 0 | 0 |

Ne storiti ničesar novega | 0/- | 0 | 0 |

Vključiti ta ukrep v možnost „Pregledati program za spodbujanje iz leta 2003“ | 0/+ | 0 | 0 |

7.2.2. Začetek delovanja pomorskih avtocest – nov ukrep

Zbirna preglednica vplivov |

Gospodarski vpliv | Družbeni vpliv | Okoljski vpliv |

Prenehati s spodbujanjem v EU | -- | - | - |

Ne storiti ničesar novega | 0/- | 0/- | 0/- |

Vključiti ta ukrep v možnost „Pregledati program za spodbujanje iz leta 2003“ | + | 0/+ | 0/+ |

7.2.3. Razširitev obsega središč za spodbujanje pomorskega prevoza na kratkih razdaljah na večmodalnost v celinskih logističnih rešitvah – nov ukrep

Zbirna preglednica vplivov |

Gospodarski vpliv | Družbeni vpliv | Okoljski vpliv |

Prenehati s spodbujanjem v EU | -- | -- | -- |

Ne storiti ničesar novega | - | 0/- | 0 |

Vključiti ta ukrep v možnost „Pregledati program za spodbujanje iz leta 2003“ | + | 0/+ | 0/+ |

7.2.4. Ustvarjanje nove podobe pomorskega prevoza na kratkih razdaljah – preusmerjeni ukrep

Zbirna preglednica vplivov |

Gospodarski vpliv | Družbeni vpliv | Okoljski vpliv |

Prenehati s spodbujanjem v EU | -- | - | - |

Ne storiti ničesar novega | 0/- | 0/- | 0/- |

Vključiti ta ukrep v možnost „Pregledati program za spodbujanje iz leta 2003“ | + | 0/+ | + |

7.3. Razvrstitev možnosti

Ti skupni vplivi izhajajo iz vplivov v poglavjih 7.1 in 7.2, pri čemer se za vsak vpliv uporabi utežni faktor.

RAZVRSTITEV MOŽNOSTI |

Skupni vplivi |

Prenehati s spodbujanjem v EU | Nekoliko negativni do negativni |

Ne storiti ničesar novega | Nevtralni do nekoliko negativni |

Pregledati program za spodbujanje iz leta 2003 s predstavitvijo sporočila Komisije | Nekoliko pozitivni |

7.4. Prednostna možnost

Prednostna možnost je predstaviti sporočilo Komisije o pregledu programa za spodbujanje pomorskega prevoza na kratkih razdaljah iz leta 2003. Skladno s pristopom iz leta 2003 bi moral ta pregled združevati mehke ukrepe z zakonodajnim okvirom.

8. Spremljanje in ocenjevanje

8.1. Osrednji kazalniki napredka

Zadnji španski in nizozemski predsedstvi (v letu 2002 oziroma 2004) sta dali prednost pomorskemu prevozu na kratkih razdaljah in na to temo organizirali neformalna srečanja ministrov za promet iz EU. Finsko predsedstvo (druga polovica leta 2006) je napovedalo, da bo pomorski prevoz na kratkih razdaljah predstavljal prednostno nalogo predsedstva.

Za države članice, gospodarsko panogo in središča za spodbujanje pomorskega prevoza na kratkih razdaljah je pomembno, da so obveščeni o skupnem doseženem napredku in da se usmerijo k nadaljnjim ukrepom. To bo na eni strani spodbudilo razvoj pomorskega prevoza na kratkih razdaljah, na drugi pa pripomoglo k osredotočenju na reševanje glavnih problematičnih področij.

Osrednji kazalnik napredka je ohranjanje trenutnih spodbud za pomorski prevoz na kratkih razdaljah.

Napredek na področju razvoja pomorskega prevoza na kratkih razdaljah bi lahko ocenili z relativno rastjo tega načina prevoza glede na cestni prevoz. Rast pomorskega prevoza na kratkih razdaljah je trenutno zelo podobna rasti cestnega prometa.

Dodaten verodostojen pokazatelj bi bil lahko pomen, ki ga države članice v svojih prometnih politikah pripisujejo pomorskemu prevozu na kratkih razdaljah. Ta pomen je trenutno zelo velik. V tem kontekstu bi lahko obravnavali tudi prednost, ki jo glede na druge načine prevoza države članice dajejo projektom pomorskih avtocest v okviru TEN-T.

Še en pokazatelj bi lahko bila raven sprejemanja ukrepov za spodbujanje pomorskega prometa na kratkih razdaljah. Raven sprejemanja je trenutno zelo visoka.

Smiseln pokazatelj bi bil lahko tudi napredek, dosežen pri različnih ukrepih iz programa za spodbujanje iz leta 2003.

8.2. Splošen oris možnosti za spremljanje in ocenjevanje

Komisija bo skupaj z državami članicami, gospodarsko panogo in središči za spodbujanje pomorskega prevoza na kratkih razdaljah še naprej spodbujala ta način prevoza, spremljala napredek in ocenjevala rezultate programa za spodbujanje pomorskega prevoza na kratkih razdaljah. To bo potekalo v okviru rednih sestankov kontaktnih točk za pomorskih promet na kratkih razdaljah, gospodarske panoge in središče za spodbujanje pomorskega prevoza na kratkih razdaljah, ki jih bo vodila Komisija.

V letu 2008 je mogoče pričakovati še eno sporočilo, v katerem bodo zbrani zaključki v zvezi s programom in napotki za prihodnje dejavnosti.

[1] „Somodalnost“ označuje učinkovito uporabo načinov prevoza, ki se izvajajo ločeno ali so multimodalno povezani v evropski prometni sistem, da bi dosegli optimalno in trajnostno izrabo virov.

[2] Direktiva 2002/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. februarja 2002 o formalnostih poročanja za ladje, ki priplujejo v pristanišča držav članic Skupnosti in/ali izplujejo iz njih, UL L 67, 9.3.2002, str. 31.

[3] Predlog Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o intermodalnih nakladalnih enotah, COM(2003) 155 konč., kakor je bil spremenjen s COM(2004) 361 konč.

[4] Kontaktne točke za pomorski prevoz na kratkih razdaljah predstavljajo nacionalne pomorske uprave in so pri njih pristojne za pomorski prevoz na kratkih razdaljah.

[5] Središča za spodbujanje pomorskega prevoza na kratkih razdaljah so poslovni subjekti, ki nudijo nevtralne in nepristranske nasvete o uporabi pomorskega prevoza na kratkih razdaljah za izpolnitev potreb uporabnikov prevoza. Teh 21 nacionalnih središč je na evropski ravni povezanih v evropsko mrežo za pomorski prevoz na kratkih razdaljah (ESN).