EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 6.3.2018 COM(2018) 88 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU o izvajanju člena 5 Uredbe (EU) št. 576/2013 o netrgovskih premikih hišnih živali



POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU o izvajanju člena 5 Uredbe (EU) št. 576/2013 o netrgovskih premikih hišnih živali Kazalo 1.Namen dokumenta 2.Pravni okvir 2.1.Uvod 2.2.Glavne določbe člena 5 Uredbe (EU) št. 576/2013 2.2.1.Vrste iz dela A 2.2.2.Vrste iz dela B 2.3.Pravna obveznost predložitve poročila Evropskemu parlamentu in Svetu 3.Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi 3.1.Uvod 3.2.Rezultati posvetovanj 3.2.1.Vrste iz dela A 3.2.2.Vrste iz dela B 4.Sklepne ugotovitve 4.1.Vrste iz dela A 4.2.Vrste iz dela B

4.3.Splošna ugotovitev



1.Namen dokumenta Komisija s tem dokumentom izpolnjuje obveznost predložitve poročila Evropskemu parlamentu in Svetu o izvajanju člena 5 Uredbe (EU) št. 576/2013 (v nadaljnjem besedilu: uredba o hišnih živalih). Dokument temelji predvsem na rezultatih posvetovanja s pristojnimi organi v nekaterih državah članicah Evropske unije (EU) in eni državi Evropskega združenja za prosto trgovino (EFTA), tj. Norveški, o njihovih izkušnjah z izvajanjem navedenega člena. 2.Pravni okvir 2.1.Uvod Uredba o hišnih živalih določa zahteve v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki se uporabljajo za netrgovske premike hišnih živali, ki spremljajo svojega lastnika in za katere je odgovoren lastnik, v države članice. Uporablja se od 29. decembra 2014. V navedeni uredbi je določen seznam živalskih vrst, za katere je treba uporabljati harmonizirane zahteve v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, kadar so živali navedenih vrst hišne živali in se premikajo za netrgovske namene. Ta seznam upošteva njihovo dovzetnost za steklino ali vlogo pri epidemiologiji stekline. Psi, mačke in beli dihurji so živali vrst, dovzetnih za steklino, in so navedeni v delu A Priloge I k Uredbi (v nadaljnjem besedilu: vrste iz dela A). V Uredbi so določena pravila o zdravstvenem varstvu živali v zvezi z netrgovskimi premiki živali navedenih vrst. Živali, ki so hišne živali in ne obolevajo za steklino (ali nimajo epidemiološkega pomena v zvezi s steklino), so navedene v delu B Priloge I (v nadaljnjem besedilu: vrste iz dela B). V Uredbi je določeno, da se do sprejetja pravil Unije v skladu s členoma 9 in 14 za netrgovske premike živali vrst iz dela B v države članice uporabljajo nacionalna pravila. Glede na izkušnje je trgovanje s hišnimi živalmi vrst iz dela A znotraj Unije in njihov uvoz v Unijo iz tretjih držav mogoče goljufivo prikazati kot netrgovski premik. Sozakonodajalca uredbe o hišnih živalih sta poskusila preprečiti te goljufive prakse, ker bi lahko pomenile tveganja za zdravje živali. Zato sta sklenila, da bosta določila največje število hišnih živali vrst iz dela A, ki lahko spremljajo lastnika ali pooblaščeno osebo pri premiku v državo članico iz druge države članice ali z ozemlja ali iz tretje države. To pravilo je določeno v členu 5 Uredbe, pod nekaterimi natančno opredeljenimi pogoji pa so dovoljene izjeme. 2.2.Glavne določbe člena 5 Uredbe (EU) št. 576/2013 2.2.1.Vrste iz dela A Člen 5(1) do (4) uredbe o hišnih živalih določa, da največje število hišnih živali vrst iz dela A, ki lahko spremljajo lastnika ali pooblaščeno osebo med posameznim netrgovskim premikom v državo članico iz druge države članice ali z ozemlja ali iz tretje države, ne sme biti večje od pet. Vendar je v odstavku 2 tega člena predvideno odstopanje, v skladu s katerim je lahko to število večje od pet, če so izpolnjeni nekateri pogoji v zvezi s starostjo živali, dokazili, ki jih je treba predložiti, in namenom premika. Preglede skladnosti za preverjanje izpolnjevanja navedenih pogojev je treba izvesti v skladu s členoma 33 in 34 Uredbe. Kadar natančno opredeljeni pogoji niso izpolnjeni in število hišnih živali vrst iz dela A presega določeno največje število, morajo te živali izpolnjevati ustrezne zahteve v zvezi z zdravstvenim varstvom živali iz Direktive 92/65/EGS in treba je opraviti veterinarske preglede teh živali v skladu z Direktivo 90/425/EGS ali Direktivo 91/496/EGS, kot je ustrezno. Ker sta pravilo o največjem številu hišnih živali vrst iz dela A v uredbi o hišnih živalih določila sozakonodajalca, se lahko kakršna koli sprememba tega pravila obravnava le, če Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži predlog o spremembi zadevnih odstavkov člena 5 po rednem zakonodajnem postopku. 2.2.2.Vrste iz dela B V zvezi z drugimi vrstami, razen psov, mačk in belih dihurjev, člen 5(5) uredbe o hišnih živalih na Komisijo prenaša pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov, v katerih se določijo pravila za določitev največjega števila hišnih živali, ki lahko spremljajo lastnika ali pooblaščeno osebo med posameznim netrgovskim premikom.

Komisija do zdaj ni uporabila te določbe o pooblastitvi. Če je ne uporabi, se v skladu s členoma 9 in 14 Uredbe uporabljajo nacionalna pravila. Vendar ta člena določata, da je treba nacionalna pravila uporabljati sorazmerno s tveganjem za javno zdravje ali zdravje živali, povezanim z netrgovskim premikom hišnih živali zadevnih vrst. Določata tudi, da ta nacionalna pravila ne smejo biti strožja od tistih, ki se uporabljajo za trgovino znotraj Unije s temi živalmi ali za njihov uvoz v Unijo iz tretjih držav v skladu z Direktivo 92/65/EGS ali Direktivo 2006/88/ES. 2.3.Pravna obveznost predložitve poročila Evropskemu parlamentu in Svetu Člen 5(6) uredbe o hišnih živalih določa, da mora Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu poročati o izvajanju člena 5. Poročilo mora pripraviti najpozneje do 29. junija 2018. Na podlagi poročila lahko Komisija po potrebi predlaga spremembe te uredbe. 3.Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi 3.1.Uvod Komisija je v okviru priprav poročila 27. septembra 2017 pozvala direktorje veterinarskih uprav iz držav članic EU in treh držav članic Efte (Norveške, Švice in Islandije), naj ji predložijo informacije o svojih izkušnjah z izvajanjem člena 5 uredbe o hišnih živalih. Direktorje veterinarskih uprav je na ta poziv opomnila 8. decembra 2017. Ker Komisija ni zabeležila nobenih pritožb ali drugih sporočil državljanov ali deležnikov v zvezi z izvajanjem člena 5, javnega posvetovanja ni obravnavala kot nujnega za namene tega poročila. Direktorat za presoje in analize na področju zdravja in hrane v okviru Generalnega direktorata Komisije za zdravje in varnost hrane od začetka veljavnosti Uredbe v državah članicah ni izvedel nobenih presoj za oceno učinkovitosti kontrol, ki se izvajajo v zvezi z netrgovskimi premiki hišnih živali, pri katerih bi bile ugotovljene kakršne koli pomanjkljivosti glede izvajanja člena 5. Direktorat je namreč izvajal druge prednostne naloge. 3.2.Rezultati posvetovanj Pristojni organi 20 držav članic EU in Norveške so se odzvali na povabilo k posvetovanju in Komisiji poslali svoje prispevke. 3.2.1.Vrste iz dela A Večina pristojnih organov, ki so se odzvali, je zabeležila le nekaj poročil ali poizvedb o premikih več kot petih hišnih živali vrst iz dela A v državo članico iz druge države članice ali z ozemlja ali iz tretje države. Na splošno je javnost dobro seznanjena s pravilom o največjem številu hišnih živali vrst iz dela A, dovoljenem med posameznim netrgovskim premikom, in ga ustrezno uporablja. Pristojni organi, ki so se odzvali, zato na splošno podpirajo ohranitev največjega števila, kot je določeno v členu 5(1). Vendar pristojna organa iz dveh držav menita, da to pravilo spodbuja goljufivo prikazovanje trgovanja kot netrgovskih premikov. Zato podpirata razveljavitev pravila ali zmanjšanje največjega števila hišnih živali, dovoljenega med posameznim netrgovskim premikom. Večina pristojnih organov, ki so se odzvali, podpira odstopanje iz člena 5(2) in ohranitev sedanjega besedila člena. Le dva pristojna organa sta navedla pridržke v zvezi z izvajanjem in zato podpirata razveljavitev ali dodatno omejitev tega odstopanja. Predlagata omejitev števila hišnih živali, dovoljenih v okviru odstopanja, ali omejitev namena premika na nekatere prireditve. Oba se strinjata, naj najnižja starost ostane šest mesecev. Glavni razlog, ki ga navajata, je težavno preverjanje pisnih dokazil, ki jih predložijo lastniki hišnih živali, in ugotavljanje namena premika. 3.2.2.Vrste iz dela B Večina pristojnih organov, ki so se odzvali, ni predložila pripomb o vrstah iz dela B ali navedla stališča v zvezi s tem, ali bi morala Komisija izvajati svoja pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov o določitvi največjega števila hišnih živali vrst iz dela B, dovoljenega med posameznim netrgovskim premikom. Malo pristojnih organov, ki so se odzvali, je izrazilo potrebo po sprejetju pravil EU, ki bodo določala največje število hišnih živali nekaterih vrst iz dela B, dovoljeno med posameznim netrgovskim premikom. V zvezi s tem niso predložili nobene utemeljitve. Zelo malo pristojnih organov, ki so se odzvali, je imelo težave s hišnimi živalmi vrst iz dela B. Zato je zelo malo pristojnih organov priporočilo določitev največjega števila hišnih živali vrst iz dela B, dovoljenega med posameznim netrgovskim premikom. Nekateri pristojni organi, ki so se odzvali, so navedli, da zaradi neobstoja pravil EU izvajajo nacionalna pravila. Ta nacionalna pravila določajo največje število hišnih živali vseh ali nekaterih vrst iz dela B (kot so ptice in zajci, v zvezi s katerimi so v Direktivi 92/65/EGS določene zahteve glede zdravstvenega varstva živali) pri trgovanju v Uniji ali uvozu iz tretjih držav. 4.Sklepne ugotovitve 4.1.Vrste iz dela A Komisija ugotavlja, da večina pristojnih organov, ki so se odzvali, podpira ohranitev največjega števila hišnih živali vrst iz dela A, dovoljenega med posameznim netrgovskim premikom, kot je določeno v členu 5(1) uredbe o hišnih živalih. Menijo, da je to pravilo ustrezno za preprečevanja prikazovanja trgovanja znotraj Unije z živalmi teh vrst ali njihovega uvažanja v Unijo kot netrgovskih premikov.