SL Uradni list Evropske unije C 189/33

Objava vloge v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2011/C 189/13

V skladu s členom 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo. Izjave o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih od dneva te objave.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„RHEINISCHES ZUCKERRÜBENKRAUT/RHEINISCHER ZUCKERRÜBENSIRUP/RHEINISCHES RÜBENKRAUT“

ES št.: DE-PGI-0005-0717-02.09.2008

ZGO ( X ) ZOP ( )

1. Ime:

„Rheinisches Zuckerrübenkraut/Rheinischer Zuckerrübensirup/Rheinisches Rübenkraut“

2. Država članica ali tretja država:

Nemčija

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila:

3.1 Vrsta proizvoda:

Skupina 1.6 Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke:

Čisti, naravni koncentrirani sok iz sveže pobrane sladkorne pese brez rastlinskih vlaken ali drugih dodatkov.

—

—

—

—

Saharoza: 33 %

Glukoza: 17 %

Fruktoza: 16 %

—

o

—

—

—

—

—

—

—

— kakovostni prevzem: dobava sveže pobrane sladkorne pese;

— preverjanje sprejemljivosti: določitev vsebnosti sladkorja za določitev obveznih operativnih parametrov (temperatura, trajanje kuhanja itd.). Vizualni pregled za ugotavljanje prisotnosti prsti in perja;

— skladiščenje: kratkotrajno skladiščenje na kmetiji in v proizvodnem obratu, uskladitev spravila in dobave;

— obdelava pred nadaljnjo predelavo: predhodno čiščenje; odstranitev perja, prsti in kamenja; dodatno čiščenje v čistilniku;

— predelava: predelava poteka na geografskem območju. Pesa se predela cela ali narezana. Kaša se več ur segreva in rahlo prevre. Pri tem je treba paziti, da kaša dovolj dolgo počiva. Čas in temperatura vretja sta odvisna od predelovalne tradicije. Iz sirupa se nato z ekstrakcijo pod visokim pritiskom pridobi surovi sok. S filtrirno napravo se iz pridobljenega surovega soka odstranijo skoraj vsi trdni delci. Čisti sok se da v izparilnico, kjer se mu v vakuumu pazljivo odstrani voda. Vsebnost suhe snovi v končnem proizvodu znaša najmanj 78 oBrix. Pred skladiščenjem se v predelovalnem obratu analizirajo pH vrednost, barva, saharoza, fruktoza, glukoza in suha snov v končnem proizvodu. Končni proizvod redno preverja tudi zunanji laboratorij. Pridobljeni sirup sladkorne pese se skladišči v zbiralnikih, od koder se lahko odvzame za pakiranje.

3.3 Surovine (samo za predelane proizvode):

Vsa sladkorna pesa, ki se uporabi kot surovina, mora 100-odstotno izvirati z zadevnega geografskega območja.

Pri proizvodnji sirupa sladkorne pese se tradicionalno uporablja izključno sladkorna pesa lokalnih pridelovalcev.

3.4 Krma (samo za proizvode živalskega izvora):

—

3.5 Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju:

Celoten proizvodni postopek poteka na zadevnem geografskem območju.

3.6 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.:

—

3.7 Posebna pravila za označevanje:

—

4. Kratka opredelitev geografskega območja:

Porenje, ki v zvezni deželi Severno Porenje – Vestfalija obsega okraje Köln (razen okrožja Oberbergische), v okraju Düsseldorf okrožja Mettmann, mesto Düsseldorf, Rhein-okrožje Neuss, mesto Mönchengladbach, Viersen, mesto Krefeld, Kleve in Wesel ter v zvezni deželi Porenje – Pfalška deželni okrožji Ahrweiler in Mayen-Koblenz.

5. Povezanost z geografskim območjem:

5.1 Posebnosti geografskega območja:

Stoletna tradicija proizvodnje sirupa v Porenju je izpopolnila proizvodni postopek in okus. Znanje se je prenašalo iz roda v rod. V 14. in 15. stoletju se je sladkorna pesa uveljavila kot kmetijska poljščina. V Porenju je bila pesa ena od desetin, ki so jo morali kmetje od 15. stoletja plačevati fevdalnim gospodom. Na začetku 17. stoletja je tridesetletna vojna povzročila lakoto; gojenje pese se je izkazalo za lažje in produktivnejše od pridelave žita. Porenja nemiri niso toliko prizadeli, zato so lahko ljudje potreben čas in napor vložili v gojenje te sladke, bele pese.

Danes ni mogoče ugotoviti, kdaj natančno se je v Porenju začela proizvodnja pesnega sirupa, verjetno pa je bila splošno razširjena od 18. stoletja. Središče proizvodnje sirupa „Rübenkraut“ je območje Spodnjega Porenja. Okrog leta 1860 je bilo samo v okrožju Grevenbroich 63 registriranih stiskalnic (v tedanji pruski državi je bilo 309 proizvajalcev sirupa). Pesni sirup se je prvotno proizvajal iz krmne pese ali korenja. V 19. stoletju se je uveljavila sorta krmne pese, ki so jo pridelovali na območju Spodnjega Porenja, t. i. „Lanker Rübe“. V drugi polovici stoletja je bolj priljubljena postala sladkorna pesa. Iz arhiva kölnske trgovinske zbornice iz obdobja okrog leta 1870 je razvidno, da je bilo vsako leto proizvedenih med 6 000 in 10 000zehntnerjev (= 300 in 500 ton) pesnega sirupa.

Pesni sirup je tudi pomembna tradicionalna sestavina v številnih receptih za tipične renske jedi, na primer za rensko govejo pečenko „Rheinischer Sauerbraten“ in aachenske ingverjeve kruhke „Aachener Printen“. Dolga tradicija proizvodnje sirupa sladkorne pese v Porenju se dobro kaže tudi v lokalnem jeziku: ljudje iz Porenja ga imenujejo „Rübenkraut“ (nekdaj „Rüöwenkrut“ ali „Röbenkraut“). Ta izraz se še vedno uporablja in razume tudi zunaj Porenja. Preden je bilo znano, da se lahko krmna repa uporabi za proizvodnjo sladkorja, se je uporabljala kot zelenjava. Sirup, proizveden iz krmne pese, se je imenoval „Rübenkraut“, podobno, kot se je za sirup iz jabolk uporabljal izraz „Apfelkraut“.

Iz slike 2 objave B. Blocka z naslovom Rübensirup — Seine Herstellung, Beurteilung und Verwendung („Pesni sladkor – njegova proizvodnja, ocenjevanje in uporaba“), Leipzig 1920, je razvidno, da je bila večina tovarn, ki so proizvajale pesni sirup (črno pobarvani krogci), v Porenju. Tovarne sladkorja so bile zelo razširjene po vsem nemškem cesarstvu, v Porenju pa jih je bilo zelo malo. Vendar pa je bilo v Porenju toliko tovarn pesnega soka kot nikjer drugje. Pesni sok se v Porenju še danes proizvaja v velikih količinah.

5.2 Posebnosti proizvoda:

Natančna proizvodna metoda, ki se je globoko usidrala v tradiciji tega območja, zagotavlja, da so v končnem proizvodu ohranjeni dragoceni minerali, kot sta magnezij in železo. Proizvod vsebuje tudi kalij in folno kislino. Proizveden je brez kakršnih koli dodatkov.

— Zaradi edinstvenega, izrazito sladkega in sladkastega okusa, ki je enako kot njegov sladki, sladkasto-karamelni vonj rezultat natančne proizvodne metode, je nadvse primeren za uporabo ne samo kot namaz, ampak tudi kot izboljševalec okusa pri kuhanju in pečenju.

Proizvod že zelo dolgo uživa velik ugled in sloves zlasti v Porenju, pa tudi onkraj njegovih meja. Ugled in sloves proizvoda izvirata iz njegove dolge zgodovine na geografskem območju.

5.3 Vzročna zveza med geografskim območjem in posebna kakovost, sloves ali druge značilnosti proizvoda:

Odličen sloves proizvoda izvira iz njegovega geografskega porekla.

„Rübenkraut“ je bil izumljen v Porenju in se tam proizvaja že od nekdaj. Vedno se je proizvajal iz porenske sladkorne pese. Ravno to, da pesa izvira iz proizvodnega območja, je eden ključnih razlogov, da proizvod uživa tako velik sloves. Prav to lokalno poreklo edine surovine (sladkorne pese) je neločljivo povezano z izvirnostjo proizvoda.

Še danes se pesni sirup proizvaja skoraj enako kot v preteklih stoletjih. Predelovala se je samo sladkorna pesa z zadevnega geografskega območja. Tudi zato je v Porenju tako veliko tovarn pesnega sirupa (glej zemljevid). V Porenju se še vedno pridelujejo velike količine sladkorne pese – največ se jih porabi za proizvodnjo sladkorja, znatne količine pa se predelajo tudi za proizvodnjo sirupa „Rübenkraut“.

Za proizvodnjo sirupa sladkorne pese se tradicionalno uporablja izključno pesa lokalnih pridelovalcev. Ta se prideluje na podlagi pogodbenega dogovora med predelovalci in kmetovalci, kar omogoča poglobljeno kmetijsko svetovanje. Sodelovanje med pridelovalci in predelovalci je danes racionalizirano, pregledno in odgovorno. Zajamčena prodaja zagotavlja pridelovalcem sladkorne pese potrebno osnovo in varnost, da lahko načrtujejo za prihodnost. Kemična kakovost sladkorne pese se redno preverja z enakimi analitičnimi postopki.

Sklic na objavo specifikacije:

(člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006)

Markenblatt Vol. 5 z dne 1. februarja 2008, Del 7a-aa, str. 26285

http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/83

(1) UL L 93, 31.3.2006, str. 12.