Mnenje Evropskega odbora regij – Uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja do leta 2030

(2021/C 440/07)

Poročevalec: Ricardo RIO (PT/EPP), župan, Braga Referenčni dokument: Uresničevanje ciljev ZN za trajnostni razvoj – celosten pristop Letna strategija za trajnostno rast 2021

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

1. meni, da je doseganje ciljev trajnostnega razvoja bistvenega pomena za vseh 194 držav, ki so sprejele agendo Organizacije združenih narodov (OZN) za trajnostni razvoj, in meni, da sedanja pandemija ter njene pričakovane gospodarske, socialne, okoljske, kulturne in z zdravjem povezane posledice dajejo nov zagon uresničevanju tega cilja. Zato poziva evropske voditelje, naj bodo ambiciozni in dosledni v svojih notranje- in zunanjepolitičnih programih ter enoglasno in jasno sporočijo, da mora biti Evropska unija v okviru desetletja OZN za ukrepanje na področju trajnostnega razvoja na vseh ravneh upravljanja vodilna in prepoznavna zagovornica uresničevanja ciljev trajnostnega razvoja;

2. meni, da je treba to mnenje obravnavati kot spodbudo Evropski komisiji, da okrepi cilje trajnostnega razvoja kot sestavni del temeljnih evropskih vrednot in identitete, s čimer jim bo dala ustrezno težo v svojem splošnem pristopu in pri svojih prednostnih nalogah;

3. pozdravlja politično pobudo Evropske komisije za izvajanje ciljev trajnostnega razvoja na podlagi evropskega zelenega dogovora in preusmeritev evropskega semestra k tem ciljem. Pozdravlja tudi njen ambiciozen načrt za bolj trajnostno, konkurenčno in povezano Evropo, odprto svetu in pripravljeno na izzive 21. stoletja, okrepljeno z dodatnimi sredstvi instrumenta Evropske unije za okrevanje, da bi ustvarili bolj zeleno, digitalno in odpornejšo Evropo;

4. vseeno še naprej vztraja pri svojem pozivu ter pozivu Sveta, Evropskega parlamenta in nekdanje večstranske platforme EU za izvajanje ciljev trajnostnega razvoja, naj se razvije krovna strategija za uresničevanje teh ciljev, ki bo nadomestila strategijo Evropa 2020, in uresniči skupna vizija modela trajnostnega razvoja, za katero si prizadevamo v Evropski uniji in v svetu, ter vsem lokalnim in regionalnim oblastem omogoči, da si z istimi sporočili prizadevajo za iste cilje;

5. opozarja, da je cilj pregleda trgovinske politike EU spodbujati večjo trajnost v skladu z zavezo EU za uresničevanje ciljev OZN za trajnostni razvoj. Samo trajnostni in skladen trgovinski model, ki ustreza temeljnim vrednotam Evropske unije, lahko prispeva k dobremu počutju in blaginji vseh, tako v EU kot v drugih delih sveta;

6. obžaluje, da cilji trajnostnega razvoja postopno izgubljajo pomen v zgodbi EU in so tudi pri oblikovanju politik EU manj izraziti, kar ogroža možnosti za njihovo uresničitev do leta 2030;

7. meni, da je sposobnost komuniciranja in vzajemnega učenja v zvezi s cilji trajnostnega razvoja glaven element za ozaveščanje in zavezanost vseh partnerjev. V ta namen je potrebna večja usklajenost sistemov upravljanja EU v gospodarskih, socialnih in okoljskih zadevah, kot so evropski semester, evropski zeleni dogovor ter izvajanje evropskega stebra socialnih pravic in ciljev trajnostnega razvoja;

8. ugotavlja, da se povezave med navedenimi pobudami in cilji trajnostnega razvoja občasno zdijo šibke, in poudarja, da bi morala Komisija vse ustrezne službe pritegniti k sodelovanju ter se izogibati nepovezanim pobudam;

9. pozdravlja delovni dokument služb Evropske komisije o uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja do leta 2030 kot koristno poročilo o izvajanju, vendar obžaluje, da so v njem zgolj naštete pobude, namenjene izvajanju teh ciljev;

10. v novi posodobljeni industrijski strategiji ( 1 ) , predstavljeni maja 2021, cilji trajnostnega razvoja na primer niso omenjeni, zato ne more biti del širših in obsežnejših prizadevanj za skladnost politik ter trajnostni razvoj. Tako je delovni dokument služb Komisije le deloma koristen, ko gre za uresničevanje teh ciljev;

11. pozdravlja zavezo, izraženo v Sporočilu o boljšem pravnem urejanju z dne 29. aprila 2021 ( 2 ) , da se bodo cilji trajnostnega razvoja vključili v vse politike, kot tudi, da se bodo za vsak predlog opredelili ustrezni cilji trajnostnega razvoja in se bo preučilo, kako bo pobuda prispevala k njihovemu doseganju, kar je v skladu z dosedanjimi pozivi OR ( 3 ) . Poleg tega meni, da je pregledna in široko zastavljena predhodna ocena učinka posebno pomembna za preverjanje predloga z vidika trajnosti;

12. pozdravlja, da se delovni dokument osredotoča na pomen sodelovanja deležnikov ter priznavanje vloge in dela Evropskega odbora regij ter lokalnih in regionalnih oblasti; opozarja tudi na pomembno vlogo nacionalnih, evropskih in mednarodnih združenj regij in mest;

13. ugotavlja, da predhodno napovedanih sredstev za nadaljnjo izmenjavo in dialog v obliki konferenc in rednih dogodkov, ki jih organizira Evropska komisija, še ni, ter poziva k tesnejšemu sodelovanju med Evropsko komisijo, Svetom, Evropskim parlamentom in Evropskim odborom regij pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja na ravni EU;

14. poudarja, da se je v pandemiji COVID-19 pokazalo, kako pomemben je trajnostni razvoj in da lahko cilji trajnostnega razvoja zlasti prispevajo k oblikovanju skladne in celostne vizije v okviru instrumenta Next Generation EU ter k pripravi nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost, ki so del mehanizma za okrevanje in odpornost;

15. meni, da je v nekaterih državah članicah uspeh nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost ogrožen, ker v njihovo pripravo niso bile vključene lokalne in regionalne oblasti in ni potekala na podlagi smiselnega posvetovanja, s katerim bi se določile prednostne naloge in načrtovani ukrepi, saj se tako regionalni vidiki daljnosežne gospodarske, socialne in okoljske preobrazbe le delno upoštevajo. Jasno je, da je za boljšo in pravičnejšo obnovo nujno treba podpreti lokalizacijo ciljev trajnostnega razvoja;

16. poudarja, da obstajata ključna subsidiarna pristopa: bolj povezano usklajevanje ciljev trajnostnega razvoja in glavnih politik Evropske unije ter nov zagon za izvajanje ciljev trajnostnega razvoja na lokalni in regionalni ravni. Izvesti ju je treba z jasnimi spodbudami za vse deležnike. Zato bi tesnejše sodelovanje med evropskimi institucijami ter lokalno in regionalno ravnjo koristilo vsem stranem;

Upravljanje ciljev trajnostnega razvoja in evropske institucije

17. pozdravlja, da je sedanja Evropska komisija sprejela močno politično zavezo za izvajanje ciljev trajnostnega razvoja, ki pa bi jo morale spremljati posebne notranje ureditve upravljanja v Evropski komisiji, kot so redni usklajevalni sestanki kabineta predsednice s kabineti drugih komisarjev o vključevanju ciljev trajnostnega razvoja v vse politike;

18. meni, da je bila večstranska platforma EU za izvajanje ciljev trajnostnega razvoja dober ukrep za vključevanje civilne družbe ter lokalnih in regionalnih oblasti v odločitve o ciljih trajnostnega razvoja na evropski ravni. Priporočila platforme za uresničevanje teh ciljev v EU bi bilo treba upoštevati pri nadaljnjih ukrepih ( 4 )

19. priznava, da je evropski podnebni pakt namenjen spodbujanju večjega števila ljudi k ukrepanju, vendar se osredotoča le na okoljske teme in zadevne akterje, medtem ko je platforma zajemala vse cilje trajnostnega razvoja in je bila struktura za dialog za podporo in svetovanje Evropski komisiji pri njihovem pravočasnem uresničevanju;

20. priporoča, da se za pripravo morebitnih nadaljnjih strukturiranih dialogov uporabi poročilo, predstavljeno ob koncu mandata predhodne platforme. Prav tako se zavzema za to, da bi prihodnji strukturirani dialogi še naprej predstavljali čim širši razpon deležnikov na področju ciljev trajnostnega razvoja, in sicer od organizacij civilne družbe, zasebnega sektorja, sindikatov, akademske skupnosti, regionalne in lokalne uprave do manjšin ali ranljivih skupin, ki zastopajo štiri razsežnosti trajnostnega razvoja (gospodarsko, okoljsko in socialno razsežnost ter upravljanje) in imajo dokazane izkušnje pri sodelovanju v zvezi s cilji trajnostnega razvoja na ravni EU. V zameno bi morali deležniki odgovarjati svoji „bazi“, zbirati njena mnenja in ji poročati;

21. poudarja, kako pomembno je spodbujati enakost spolov in enake možnosti za vse v politikah in programih EU, s katerimi se izvajajo cilji trajnostnega razvoja, kot je poudarjeno v nedavnem poročilu Evropskega računskega sodišča o vključevanju vidika spola v proračun EU ( 5 )

22. zato poziva Evropsko komisijo, naj znova vzpostavi platformo za cilje trajnostnega razvoja ali oblikuje novo vplivno platformo za dialog in strukturirano spremljanje, da bi zbrala strokovno znanje vseh različnih akterjev iz javnih in zasebnih institucij o Agendi 2030, ki bi ji tako lahko neposredno svetovali;

23. ponavlja pozive različnih sektorjev in zlasti svoj poziv, ki ga je izrazil kot zagovornik subsidiarnosti v praksi, naj usklajeni ukrepi EU v večji meri temeljijo na izmenjavi dobre prakse, ocenah učinka in boljši povezanosti s tako imenovano četverno vijačnico (znanost, politika, industrija in družba). Največji učinek ima povezovanje znanja in izkušenj med disciplinami, političnimi področji ter vsemi cilji trajnostnega razvoja. Pobuda Evropske komisije za izzive pametnih mest je odličen primer za spodbujanje in razvoj v drugih generalnih direktoratih in politikah, enako kot platforma za strategije pametne specializacije (S3) za cilje trajnostnega razvoja, ki bi jo lahko evropske regije bolje izkoristile;

24. meni, da bi morala Evropska komisija preučiti razvoj Agende 2030 po vsej EU in, kadar je to mogoče, vpliv na mednarodni ravni na podlagi nekaj kazalnikov socialnih, gospodarskih in okoljskih podatkov na lokalni in regionalni ravni, tj. kazalnikov, na katere lahko ta raven vpliva. Pri tem bi bilo treba upoštevati prizadevanja, ki so jih v ta namen že izvedle nekatere države članice;

25. odločno poudarja, da so spremljanje in podatki ključni za komuniciranje z državljani in civilno družbo na lokalni in regionalni ravni. OR ter lokalne in regionalne oblasti so zavezani lokalizaciji ciljev trajnostnega razvoja in so pomembni zbiralci podatkov. OR na primer sodeluje z OECD in periodično zbira podatke o sodelovanju lokalne in regionalne ravni pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja ter meni, da je to zgleden primer partnerstva, ki temelji na raziskovanju na podlagi dokazov;

26. poziva Evropsko komisijo, naj izboljša zanesljivost poročil Eurostata o spremljanju ciljev trajnostnega razvoja, tako da vanj vključi ravni uresničevanja ciljev trajnostnega razvoja, ki jih je mogoče preprosto količinsko opredeliti na nebirokratski način. Komisija bi morala ta poročila pozneje uporabiti v okviru evropskega semestra ter jih dopolniti s podatki in dobro prakso lokalnih in regionalnih oblasti, saj v trenutno spremljanje niso vključeni podatki na ravni NUTS 2;

Pomen ciljev trajnostnega razvoja v evropskem semestru za trajnostno okrevanje

27. izraža spoštovanje pomembnemu delu, ki ga je opravila Evropska komisija, da bi cilje trajnostnega razvoja vključila v evropski semester v ciklu za leto 2020. Postopno vključevanje teh ciljev v letno strategijo za trajnostno rast, poročila za posamezne države in nacionalne reformne programe je pokazalo, da je EU resnično zavezana spremembi paradigme v smeri trajnostnega razvoja;

28. podpira evropski zeleni dogovor in poziva k razlagi ciljev trajnostnega razvoja v večji sinergiji z bojem proti podnebnim spremembam. Pri tem poudarja koristnost ciljev trajnostnega razvoja, zlasti cilja 13, in opozarja na priložnost za iskanje kompromisov in politične skladnosti z okvirom teh ciljev;

29. meni, da je treba bolje uskladiti prednostne naloge vseh programov financiranja, tako da bodo na splošno vključevali cilje trajnostnega razvoja. Pobuda 100 podnebno nevtralnih mest do leta 2030 je na primer korak k pospešitvi uresničevanja teh ciljev, naložbe v socialna vprašanja pa so koristne tudi za podnebje;

30. zato spodbuja Evropsko komisijo, naj cilje trajnostnega razvoja izrecno znova vključi v reformiran evropski semester, kar bo vodilo k lokalno prilagojenemu trajnostnemu okrevanju, ki bi moralo v celoti vključevati lokalne in regionalne oblasti ter dopolnjevati reforme in naložbe v državah članicah, za katere bi moralo biti potrjeno, da prispevajo k ciljem trajnostnega razvoja in evropski dodani vrednosti;

31. v zvezi s tem ponavlja, da mora Evropska komisija opredeliti pojem „strukturne reforme“ v kontekstu evropskega semestra. Takšna opredelitev je potrebna, da bodo reforme omejene na področja politike, ki so pomembna za izvajanje ciljev iz Pogodb in krovnih strategij politik Evropske unije, vključno s cilji trajnostnega razvoja, in ki so, ob ustreznem upoštevanju načela subsidiarnosti, neposredno povezana s pristojnostmi EU ( 6 )

32. poziva Komisijo, naj obravnava prispevek k doseganju ciljev trajnostnega razvoja kot skupni in medsektorski cilj za sklop evropskih programov financiranja v okviru neposrednega in posrednega upravljanja;

33. zato meni, da so njegova priporočila za večjo odgovornost v okviru evropskega semestra zdaj še pomembnejša, saj je treba v ta proces nujno vključiti regije, mesta, podeželske občine in akterje ter poskrbeti za bolj demokratično in pregledno upravljanje. Ugotavlja, da je v delovnem dokumentu služb Komisije o uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja ZN prav tako poudarjeno, da je treba v izvajanje teh ciljev vključiti zainteresirane strani;

34. ponovno poziva k sprejetju evropskega kodeksa dobre prakse, s katerim bi v evropski semester vključili lokalne in regionalne oblasti ter njihova predstavniška združenja, ter ugotavlja, da bi morala biti Evropska komisija zgled in vzpostaviti strukturiran dialog z zainteresiranimi stranmi o evropskem semestru, zlasti po vrzeli, ki je nastala, ko večstranska platforma EU za izvajanje ciljev trajnostnega razvoja na visoki ravni ni bila obnovljena;

35. kot prvi korak v tej smeri predlaga organizacijo konference zainteresiranih strani o evropskem semestru ob podpori obeh posvetovalnih odborov in/ali s posvetovanjem z njima pred objavo naslednje letne strategije za trajnostno rast;

36. poudarja, da spodbujanje dvojnega prehoda in izvajanje evropskega stebra socialnih pravic ter spremljajočega akcijskega načrta v nacionalnih načrtih za okrevanje in odpornost ne zadostuje za dosledno in skladno upoštevanje ciljev trajnostnega razvoja, ki bi začrtalo jasno pot za doseganje mejnikov in krovnih ciljev. V sedanji krizi se je pokazalo, da EU potrebuje širši pristop k tem ciljem, ki bo vključeval tudi druge politike, na primer na področju biotske raznovrstnosti in zdravja, ter bo povezan z njimi, da bi preprečili prihodnje krize;

37. poziva Evropsko komisijo, naj glede na to, da je Evropa na razpotju, letno strategijo za trajnostno rast za leto 2022 uporabi za formalno ponovno vključitev ciljev trajnostnega razvoja v evropski semester, bolje poveže cilje trajnostnega razvoja ter mehanizem za okrevanje in odpornost in izrecno potrdi, da lahko EU s cilji trajnostnega razvoja doseže trajnostno okrevanje;

38. meni, da je mogoče z upoštevanjem ciljev trajnostnega razvoja ohraniti poudarek evropskega semestra kot okvira držav EU za usklajevanje gospodarskih politik in da bi bilo treba te cilje čim prej ponovno vključiti v evropski semester;

39. spodbuja Evropsko komisijo, naj to ponovno vključevanje začne med ocenjevanjem nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost, ki so jih predstavile države članice, ter preveri, v kolikšni meri so vanje vključeni cilji trajnostnega razvoja. Poudarja, da bi službe Evropske komisije tako nazorno pokazale, kako načrti prispevajo k ciljem trajnostnega razvoja. S tem bi pridobili koristen pregled nad celovitostjo načrtov, ne da bi ustvarili dodatno upravno breme v zvezi s poročanjem;

40. poziva Komisijo, naj razmisli o oblikovanju preproste, nebirokratske preglednice okoljskih kazalnikov, ki bi dopolnila pregled socialnih kazalnikov v okviru evropskega semestra in omogočila formalno ponovno vključitev ciljev trajnostnega razvoja v naslednji cikel evropskega semestra;

41. poziva Komisijo, naj pripravi predloge za boljšo uskladitev zahtev glede družbene odgovornosti podjetij z izvajanjem agende za trajnostni razvoj. Sem bi lahko sodil razmislek o preprostem in nebirokratskem evropskem potnem listu za družbeno odgovornost velikih podjetij, v katerem bi bile določene zahteve v zvezi s cilji trajnostnega razvoja z vidika odnosov med delodajalci in delojemalci, enakosti spolov, upravljanja dobavne verige, obdavčitve in finančne preglednosti;

42. meni, da bi morala Komisija s predlogom za revizijo Pakta za stabilnost in rast, ki naj bi bil predstavljen v zadnjem četrtletju leta 2021, utreti pot trajnostni reformi proračunskega in makroekonomskega nadzornega mehanizma EU, da bi zagotovila dovolj visoko raven visokokakovostnih javnih naložb v trajnostno preobrazbo Evropske unije. To bi moralo vsebovati tudi predloge za vključitev preprostih in nebirokratskih kazalnikov v okvir proračunske politike, ki bi bolje ponazarjali pot k doseganju ciljev trajnostnega razvoja kot BDP;

Lokalni in regionalni prispevek k ciljem trajnostnega razvoja

43. poudarja, da po ocenah OECD 65 % od 169 konkretnih ciljev, na katerih temelji 17 krovnih ciljev trajnostnega razvoja, ni mogoče doseči brez sodelovanja lokalnih in regionalnih oblasti ter usklajevanja z njimi ( 7 )

44. ugotavlja, da so bile lokalne in regionalne oblasti v povprečju odgovorne za 53 % vseh javnih naložb v EU v letu 2018 ( 8 ) . Večina teh naložb je bila povezana z infrastrukturo za osnovne storitve, ki so ključna odgovornost mest in/ali regij ter včasih zajete v namenskih ciljih trajnostnega razvoja, kot so izobraževanje, zdravje, socialna infrastruktura, pitna voda, sanitarna ureditev, ravnanje s trdnimi odpadki, energija, promet in stanovanja. Ugotavlja tudi, da je celoten enajsti cilj trajnostnega razvoja posvečen mestom in lokalnim skupnostim;

45. meni, da so lokalne in regionalne oblasti ključne za spodbujanje lokalnih, regionalnih in zato tudi nacionalnih politik na pomembnih področjih, povezanih s cilji trajnostnega razvoja, kot so okolje, javne storitve, izobraževanje, zdravje ter gospodarski in teritorialni razvoj, in da prispevajo k številnim drugim ciljem, kot so enakost spolov, trajnostna potrošnja, zaposlovanje, inovacije, vključujoče družbe in dobro upravljanje ter partnerstva. Zato je pomembno okrepiti obstoječe soglasje o razširitvi teritorialnih prednostnih nalog v okviru politike EU. Številne mreže so ustanovile projektne skupine, v katerih si člani izmenjujejo informacije in izkušnje o izvajanju ciljev trajnostnega razvoja v svojih državah in v nekaterih primerih s kolegi v partnerskih državah ter se pri Evropski komisiji in na mednarodnih forumih zavzemajo za svoje cilje. Pomembno je tudi, da se lahko na evropski ravni izvajajo pristojnosti, ki jih imajo lokalne in regionalne oblasti v svojih državah, saj bi to olajšalo spodbujanje javnih politik na vseh ravneh k uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja;

46. pozdravlja prve rezultate študije OR-OECD o ciljih trajnostnega razvoja in okrevanju ( 9 ) , ki kažejo, da si lokalne in regionalne oblasti kljub pandemiji še vedno prizadevajo za izvajanje teh ciljev, pri čemer jih je 60 % izrazilo prepričanje, da lahko cilji trajnostnega razvoja pomagajo sprejeti bolj celostni pristop k okrevanju, 43 % pa jih je navedlo, da imajo posebno strukturo upravljanja za njihovo uresničevanje;

47. ceni delo mednarodnih in evropskih združenj ter organizacij pri podpiranju lokalizacije ciljev trajnostnega razvoja na evropski in mednarodni ravni z decentraliziranim sodelovanjem in poziva k večjim prizadevanjem za spodbujanje takih partnerstev ( 10 )

48. spodbuja nadaljnji razvoj pobude OZN o lokalizaciji ciljev trajnostnega razvoja, da se pospešijo in okrepijo prizadevanja za uresničitev teh ciljev do leta 2030. Zavezuje se k sodelovanju z OZN in Evropsko komisijo za spodbujanje večje mobilizacije mest in regij pri lokalizaciji ciljev trajnostnega razvoja ter za pripravo prostovoljnih lokalnih/regionalnih/podnacionalnih pregledov, ki lahko nazadnje prispevajo k prostovoljnim nacionalnim pregledom;

49. poudarja, da je za merjenje napredka pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja potreben lokalni pristop. EU bi morala mestom in regijam pomagati pri spremljanju njihovega napredka pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja na podlagi njihove lastne situacije ( 11 )

50. poziva Skupno raziskovalno središče, naj nadaljuje delo v zvezi s prostovoljnimi lokalnimi pregledi v obliki priročnikov in to delo vključi v mehanizme pametne specializacije, da bi mestom in lokalnim upravam pomagali pri uporabi kohezijskih in drugih finančnih instrumentov. Poleg tega bi morala Evropska komisija uvesti spodbude za mesta in regije, da bi si prizadevali za lokalizacijo ciljev trajnostnega razvoja na lokalni in regionalni ravni, OR pa bi moral ta obsežen proces usklajevati;

51. ugotavlja, da je treba izboljšati tudi krepitev zmogljivosti na lokalni ravni za izvajanje ciljev trajnostnega razvoja. Meni, da je bistvenega pomena, da se skupaj razvijejo modeli strateškega upravljanja in posebna orodja za upravljanje trajnostnega razvoja ter da se nosilcem odločanja, zaposlenim v lokalnih upravah in lokalnim akterjem ponudijo tečaji usposabljanja. EU bi lahko podprla evropske mreže za skupni razvoj in take možnosti usposabljanja. OR tudi meni, da imajo znanstveno-tehnične in humanistične raziskave bistveno vlogo pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja, zato bi bilo potrebno ustrezno financiranje centrov, ki ustvarjajo znanje in inovacije;

52. ugotavlja, da je treba pospešiti kulturo sodelovanja v vseh sektorjih in na vseh ravneh, kjer se uresničujejo cilji trajnostnega razvoja;

53. zato poziva Evropsko komisijo, naj za napredek pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja ustvari neposredne spodbude za lokalne in regionalne oblasti, da bodo neposredno sodelovale z zasebnim sektorjem in civilno družbo;

54. poudarja ključno vlogo regij pri zasnovi in uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja na lokalni in regionalni ravni ter kot temeljnih partnerjev nacionalnih in lokalnih subjektov v duhu sodelovanja, ki je izražen v cilju št. 17. Finančna in tehnična podpora regij je ključna za pomoč in krepitev lokalnih zmogljivosti pri lokalizaciji ciljev trajnostnega razvoja in pri zagotavljanju, da trajnostna podeželska in primestna območja sodelujejo z mesti na trajnostni način;

55. odločno podpira izmenjavo dobre prakse na lokalni in regionalni ravni ter meni, da je bistvenega pomena za spodbujanje agende ciljev trajnostnega razvoja, na primer z nedavno vzpostavljenim pilotnim projektom URBACT v zvezi z mesti, ki lokalizirajo cilje trajnostnega razvoja. Kljub temu mora EU oblikovati nov program za izmenjavo dobre prakse med mesti in regijami po vsej EU ter vključiti mesta z drugih celin, da bi lahko opredelili dobre prakse na svetovni ravni in spodbujali dvostranske sporazume;

56. poudarja, da je pripravljen združiti moči z drugimi evropskimi institucijami pri organizaciji dogodkov in akcijskih projektov o ciljih trajnostnega razvoja (pilotno izvajanje, preskušanje, izdelava prototipov in razširjanje) v okviru pobude Srečanja med znanostjo in regijami. Pri tem bi bilo treba izkoristiti zlasti izkušnje regij, ki izvajajo svoje politike na podlagi ciljev trajnostnega razvoja, ter spodbujati posnemanje in nadgrajevanje njihovih ukrepov;

57. poziva EU, naj ustvari spodbude za promocijo participativnih ukrepov javnih in lokalnih organizacij za izvajanje ciljev trajnostnega razvoja. Te spodbude bi morale izboljšati razširjanje Agende 2030 in spodbujati cilje trajnostnega razvoja med splošnim prebivalstvom tako v Evropi kot tudi zunaj nje s partnerstvi na več ravneh in z več deležniki;

58. ponovno potrjuje svojo zavezo, da bo okrepil partnerstva z OECD, združenjem Eurocities, Skupščino evropskih regij, organizacijo CEMR-PLATFORMA ter pobudo Regions4, da bi pospešili lokalizacijo ciljev trajnostnega razvoja in se zavzemali za cilje trajnostnega razvoja kot krovno temeljno vrednoto EU. Poleg tega se zavezuje, da bo sklepal druga partnerstva za nadaljnjo podporo lokalizaciji ciljev trajnostnega razvoja v Evropi in zunaj nje;

59. Cilji trajnostnega razvoja: podlaga za dolgoročno strategijo EU za trajnostno Evropo do leta 2030 Za trajnostno Evropo do leta 2030 in v katerem Evropsko komisijo poziva, „naj v okviru prvega scenarija prevzame vodilno vlogo pri vzpostavitvi večdeležniškega in medsektorskega upravljanja na več ravneh, ki omogoča vključevanje vseh razsežnosti ciljev trajnostnega razvoja v vse politike EU“. sklicuje se na svoje mnenje ( 12 ) , v katerem so predstavljena politična stališča OR o dokumentu za razpravo z naslovomin v katerem Evropsko komisijo poziva, „naj v okviru prvega scenarija prevzame vodilno vlogo pri vzpostavitvi večdeležniškega in medsektorskega upravljanja na več ravneh, ki omogoča vključevanje vseh razsežnosti ciljev trajnostnega razvoja v vse politike EU“.

V Bruslju, 1. julija 2021 Predsednik Evropskega odbora regij Apostolos TZITZIKOSTAS

(1) Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Posodobitev nove industrijske strategije iz leta 2020: močnejši enotni trg za okrevanje Evrope, 5. maj 2021, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/ALL/?uri=CELEX:52021DC0350.

(2) https://ec.europa.eu/info/files/better-regulation-joining-forces-make-better-laws_sl

(3) Točka 42 mnenja Evropskega odbora regij – Cilji trajnostnega razvoja: podlaga za dolgoročno strategijo EU za trajnostno Evropo do leta 2030, poročevalec Arnoldas Abramavičius.

https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2019-00239-00-00-ac-tra-sl.docx/content

(4) https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/sdg_multi-stakeholder_platform_input_to_reflection_paper_sustainable_europe2.pdf

(5) https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR21_10/SR_Gender_mainstreaming_SL.pdf

(6) Mnenje OR 3764/2018 o programu za podporo reformam, https://webapi2016.cor.europa.eu/ v1/documents/COR-2018-03764-00-00-AC-TRA-SL.docx/content.

(7) OECD se sklicuje na mrežo ZN za rešitve trajnostnega razvoja, projekt o teritorialnem pristopu k ciljem trajnostnega razvoja ter vlogi mest in regij pri zagotavljanju, da nihče ni prezrt (A Territorial Approach to the Sustainable Development Goals: A role for Cities and Regions to leave no-one behind, 2017, OECD).

(8) Key Data on Local and Regional Governments in the European Union (Glavni podatki o lokalnih in regionalnih oblasteh v Evropski uniji), OECD, 2019.

(9) Študija OR-OECD: cilji trajnostnega razvoja kot okvir za okrevanje po pandemiji COVID-19 v mestih in regijah, izvedena med 10. majem in 18. junijem 2021.

(10) Če naštejemo le nekaj primerov: OECD in njen pilotni projekt o teritorialnem pristopu k ciljem trajnostnega razvoja; Svet evropskih občin in regij (CEMR) in njegova prizadevanja za pomoč nacionalnim združenjem regij in mest pri pripravi prostovoljnih podnacionalnih pregledov, ki zajemajo celotne države; Skupščina evropskih regij (SER) in njeno delo v zvezi z izvajanjem ciljev trajnostnega razvoja na lokalni in regionalni ravni; pobuda Regions4 in njena izkustvena skupnost v zvezi s cilji trajnostnega razvoja; združenje Eurocities in njegova projektna skupina za cilje trajnostnega razvoja; organizaciji PLATFORMA in UCLG (Združena mesta in lokalne uprave) ter njuno izobraževanje za vodje usposabljanj o ciljih trajnostnega razvoja; cilji trajnostnega razvoja v okviru programa EU URBACT; fundacija županov mest za spodbujanje trajnosti ter ICLE, vodilna mreža za mesta po vsem svetu za trajnostne programe.

(11) Kot na primer na Portugalskem z lokalnimi projekti CESOP, ki jih izvaja katoliška univerza na Portugalskem, in ODS Local Univerze v Lizboni.

(12) Poročevalec: Arnoldas Abramavičius (LT/EPP), sprejeto 26. junija 2019, COR-2019-00239.