Euratom je bil v tem času v GIF zelo dejaven in je edini podpisnik, ki sodeluje pri vseh šestih reaktorskih sistemih (sistemskih dogovorih) ter vseh treh medsektorskih sistemih („varnost in zanesljivost“, „gospodarnost“ in „neširjenje orožja ter fizično varovanje“). Predstavniki Euratoma vodijo tri od šestih sistemov (superkritični reaktorski sistem z vodnim hlajenjem, sistem hitrega reaktorja s svincem kot hladilom, sistem plinsko hlajenega hitrega reaktorja) in za vsak sistem obstajajo projektni dogovori, ki zajemajo tehnični del. Euratom je prisoten pri večini projektnih dogovorov s prispevki iz neposrednih in posrednih ukrepov v okviru programa Euratoma za raziskave in usposabljanje.

GIF je v zadnjem desetletju dosegel velik napredek v okviru trdnega pravnega okvira za sodelovanje, kot so zasnova in izvajanje skupnih projektov na podlagi znatnih naložb v raziskave in razvoj z vsega sveta ter zasnova in/ali izgradnja prototipskih predstavitev, npr. francoskega in ruskega hitrega reaktorja z natrijem (SFR) ter kitajskega visokotemperaturnega reaktorja (VHTR).

Okvirni sporazum je začel veljati 28. februarja 2005 za obdobje 10 let in je bil podaljšan 26. februarja 2015, ko so štiri pogodbenice soglašale z njegovim podaljšanjem. Zato lahko Euratom in druge podpisnice, ki niso mogle pravočasno končati svojih notranjih postopkov odobritve, obnovijo sodelovanje s poznejšim podpisom.

„Kot pogodbenica Okvirnega sporazuma Euratom polno sodeluje v vseh skupnih dejavnostih in razpravah, ki izhajajo iz tega okvirnega sporazuma, in v vseh sistemskih dogovorih, ki jih je podpisala. Euratom in države članice pogodbenice Okvirnega sporazuma – trenutno Francija in Združeno kraljestvo – bodo uskladile svoja stališča, preden bodo pri izvajanju Okvirnega sporazuma in ustreznih sistemskih dogovorov sprejele kakršno koli večjo odločitev.“

V skladu s členom 101(2) Pogodbe Euratom in s Sklepom Sveta 14929/05, ki mu je sledil Sklep Komisije C(2006)7, je Euratom 24. januarja 2006 pristopil k Okvirnemu sporazumu, ko je ustrezno pooblaščeni komisar podpisal listino o pristopu (ki je bila nato 10. februarja 2006 deponirana pri Organizaciji za gospodarsko sodelovanje in razvoj v Parizu). Skupno raziskovalno središče je bilo potrjeno kot koordinator za sodelovanje Skupnosti v GIF in torej predstavlja Euratom kot „izvedbeni urad“ v skladu s členom III.2 Okvirnega sporazuma.

Da bi izvajale Listino GIF, so podpisnice sklenile pravno zavezujoč Okvirni sporazum za mednarodno sodelovanje pri raziskavah in razvoju četrte generacije sistemov jedrske energije, ki določa pogoje za sodelovanje ter naknadne sistemske ter projektne dogovore.

Na podlagi Sklepa Komisije C(2002)4287 z dne 4. novembra 2002 je Evropska skupnost za atomsko energijo (v nadaljnjem besedilu: Euratom) 30. julija 2003 pristopila h GIF s podpisom „Listine za Mednarodni forum četrte generacije“ (v nadaljnjem besedilu: Listina). To listino so prvotne podpisnice prvič podpisale leta 2001. Sodelovanje Euratoma pri Listini se je podaljšalo na podlagi Sklepa Komisije C(2011)4504 z dne 29. junija 2011. Začetno desetletno obdobje se je ob tej priložnosti podaljšalo za nedoločen čas, razen če se soglasno prekine. Vendar pa lahko vsaka članica (in tudi Euratom) izstopi iz članstva GIF, tako da 90 dni prej pošlje pisno obvestilo. Listina ne vsebuje določb o finančnih izmenjavah ali posebnih proračunskih sredstvih med pogodbenicami. Zato to vprašanje sodi v področje uporabe člena 101(3) Pogodbe Euratom.

Mednarodni forum četrte generacije (GIF) je, kot je navedeno v Listini GIF, okvir za mednarodno sodelovanje pri raziskavah in razvoju, ki je bil na pobudo ZDA ustanovljen leta 2001. Njegov cilj je združiti prizadevanja za razvoj novih sistemov jedrske energije, ki bodo zagotovili zanesljivo oskrbo z energijo ter hkrati zadovoljivo reševali vprašanja o jedrski varnosti, zmanjševanju količine odpadkov in neširjenju orožja ter vprašanja javnega interesa.

Sporazum se podaljša na podlagi drugega odstavka člena 101 Pogodbe Euratom.

V imenu depozitarja (OECD) je tehnični sekretariat GIF junija 2014 razdelil dopis o podaljšanju Okvirnega sporazuma, v katerem je pogodbenicam predstavil tri možnosti za podaljšanje:

„1. poseben postopek podaljšanja – pogodbenice se lahko dogovorijo, da podaljšajo trajanje Okvirnega sporazuma po posebnem postopku, določenem v členu XII(3) Okvirnega sporazuma (možnost 1);

2. sprememba sporazuma – če se pogodbenice ne morejo sporazumeti o možnosti 1, lahko Okvirni sporazum spremenijo v skladu s postopkom iz člena XII(4) (možnost 2);

3. prenehanje veljavnosti in nov sporazum – če se pogodbenice ne dogovorijo o podaljšanju ali spremembi, lahko dopustijo, da Okvirni sporazum preneha veljati in sklenejo nov okvirni sporazum, ki bi predstavljal novo mednarodno pogodbo (možnost 3).“

Izvedbeni urad je podprl možnost 1, saj se je izkazala kot najbolj učinkovit način za podaljšanje sporazuma, pogodbenice pa so izrecno zagotovile poseben postopek podaljšanja, ki je ločen od postopka za druge predloge sprememb. Misija ZDA pri OECD (depozitar) je 14. oktobra 2014 drugim pogodbenicam, vključno z izvedbenim uradom Euratoma (prek ESZD), v podpis v okviru posebnega postopka podaljšanja predložila osnutek sporazuma o podaljšanju Okvirnega sporazuma za mednarodno sodelovanje pri raziskavah in razvoju četrte generacije sistemov jedrske energije.

Prvotni namen je bil, da skupina za politiko na zasedanju 17. in 18. decembra 2014 sprejme sklep o podaljšanju Okvirnega sporazuma za obdobje 10 let, torej do 28. februarja 2025, in sicer v skladu s posebnim postopkom podaljšanja (ali s pisnim postopkom). Vendar pa zaradi postopkovnih zahtev nekaterih pogodbenic (vključno z Euratomom) in ohranitve razlikovanja med zasedanji skupine za politiko GIF pod pokroviteljstvom Listine GIF na eni strani in formalnim medvladnim okvirnim sporazumom na drugi strani skupina za politiko na tem zasedanju ni razpravljala o podaljšanju.

Po izmenjavi stališč o postopku podaljšanja in osnutku o podaljšanju sporazuma je bil po zasedanju decembra 2014 izdan nov predlog za podaljšanje sporazuma ob podpori večine predstavnikov pogodbenic. Predlagana rešitev je bila, da podaljšanje začne veljati, ko bodo vsaj tri pogodbenice soglašale, da jih sporazum zavezuje. Štiri pogodbenice (Francija, Japonska, Južna Koreja in Združene države Amerike) so navedle, da lahko in so pripravljene soglašati, da jih sporazum zavezuje, najpozneje do 28. februarja 2015, zato lahko podaljšanje sporazuma začne veljati do tega datuma.

Druge pogodbenice so menile, da bi v skladu s členom XII(3) veljavnega Okvirnega sporazuma vse pogodbenice, ki bi sporazum podpisale do tega datuma (ne glede na poznejše sprejetje), s tem izrazile svoje soglasje k podaljšanju. Izvedbeni urad Euratoma je nakazal, da se s takim dajanjem soglasja ne more strinjati. Druge pogodbenice so kot zadostno sprejele pismo izvedbenega urada Euratoma sekretariatu depozitarja, v katerem je izražena podpora podaljšanju postopka, ki ga izvajajo druge pogodbenice.

Štiri podpisnice so 26. februarja 2015 podpisale priloženi sporazum o podaljšanju. V imenu Euratoma se lahko podpiše takoj, ko Svet odobri obnovitev.

Komisija meni, da je sklep o obnovitvi Okvirnega sporazuma pomemben, zato je prek svojega izvedbenega urada svoje stališče uskladila s stališčem Francije. (Združeno kraljestvo se je medtem umaknilo kot ločena pogodbenica sporazuma, vendar pa je tako kot druge države članice še naprej pogodbenica v okviru Euratoma).

Komisija meni, da je predlagana obnovitev Okvirnega sporazuma sprejemljiva za Skupnost, zato izdaja to priporočilo za sklep Sveta v skladu s členom 101(2) Pogodbe Euratom.

Obnovitev sporazuma mora odobriti Svet, saj bo sporazum še naprej določal jasne pogoje za raziskovalno sodelovanje v okviru GIF. Poleg tega obdobje obnovitve pokriva več kot dva programa Euratoma za raziskave in usposabljanje, tako da bosta potrebna najmanj dva sklepa Sveta za usmerjanje sodelovanja Euratoma v GIF v skladu z uredbami Sveta o obstoječih in prihodnjih programih Euratoma za raziskave in usposabljanje.

Sodelovanje Euratoma v GIF bi moralo ostati v okviru področja uporabe uredb Sveta o programih Euratoma za raziskave in usposabljanje. Kot je navedeno v Listini, vsaka članica GIF sama določi naravo svojega sodelovanja v dejavnostih GIF.

Uredba Sveta (Euratom) št. 1314/2013 o programu za raziskave in usposabljanje Evropske skupnosti za atomsko energijo (2014–2018), ki dopolnjuje okvirni program za raziskave in inovacije Obzorje 2020, izrecno določa, da bo izvedbeni urad nadaljeval dejavnosti v okviru Okvirnega sporazuma GIF. Poglavje „Dejavnosti za doseganje ciljev programa“ v Prilogi I k Uredbi v zvezi z „neposrednimi ukrepi Skupnega raziskovalnega središča“ navaja, da:

„Skupno raziskovalno središče kot izvedbeni urad Euratoma v Mednarodnem forumu četrte generacije (GIF) nadaljuje usklajevanje prispevkov Skupnosti na forumu GIF.“

Poglavje „Mednarodno sodelovanje s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami“ v zvezi z Euratomom navaja:

„Mednarodno sodelovanje na področju jedrskih raziskav in inovacij, ki temelji na skupnih ciljih in medsebojnem zaupanju, se nadaljuje s ciljem zagotoviti jasne in pomembne koristi za Unijo in njeno okolje. Kot prispevek k doseganju posebnih ciljev iz člena 3 si bo Skupnost prizadevala okrepiti znanstveno in tehnično strokovno znanje Unije prek mednarodnih sporazumov o sodelovanju in spodbujati dostop evropske jedrske industrije Unije na novo nastajajoče trge. Dejavnosti mednarodnega sodelovanja se bodo spodbujale v večstranskih okvirih (na primer MAAE, OECD, ITER, GIF) […].“

Obnovitev Okvirnega sporazuma je zato treba obravnavati kot primerno v okviru prispevka Euratoma k Obzorju 2020.

Glede na zgoraj navedeno Komisija predlaga, da Svet ob uporabi člena 101(2) Pogodbe Euratom sprejme priloženi osnutek priporočila za sklep Sveta o odobritvi obnovitve sodelovanja Euratoma v Okvirnem sporazumu GIF in jo pooblasti za podpis priloženega sporazuma o podaljšanju.