SL Uradni list Evropske unije C 114/48

Mnenje Odbora regij – Solidarnostni sklad Evropske unije

2014/C 114/10

I. POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

Splošne ugotovitve

1. meni, da je Solidarnostni sklad Evropske unije (v nadaljnjem besedilu „Sklad“) glavni instrument, ki Uniji omogoča odzivanje na večje nesreče v državah članicah ali državah kandidatkah za pristop in je tako dokaz njene solidarnosti s prizadetimi državami, regijami in občinami (v skladu s členom 222 Pogodbe o delovanju Evropske unije);

2. ugotavlja, da se je Sklad v svoji sedanji obliki na splošno izkazal za učinkovitega, vendar bi bilo mogoče njegovo delovanje še izboljšati, zlasti s poenostavitvijo nujno potrebnih upravnih postopkov za sprostitev njegovih sredstev, s čimer bi bistveno zmanjšali čas, ki preteče od nesreče do dodelitve pomoči. Pravila delovanja Sklada bi lahko bila preglednejša, njegova sredstva pa bolje usmerjena v zadovoljevanje potreb prizadetih območij;

3. obžaluje, da Evropska komisija predlaga, naj se ohrani najvišji razpoložljivi znesek letne pomoči Sklada v višini 500 milijonov EUR (v cenah iz leta 2011), ki je ostal nespremenjen od leta 2002; to namreč pomeni nevarnost, da ne bo mogoče zagotoviti pomoči za vse večje nesreče, saj so te vse pogostejše;

Subsidiarnost in sorazmernost

4. meni, da so sedanja uredba in njene predlagane spremembe skladne z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti;

Lokalni in regionalni pomen

5. opozarja, da imajo večje naravne nesreče pogubne posledice predvsem za prizadete občine in regije. Zelo pogosto je na prizadetih območjih poleg osnovne infrastrukture močno poškodovana tudi naravna in kulturna dediščina;

6. poudarja, da so lokalne in regionalne oblasti običajno lastnice poškodovane infrastrukture in so zato odgovorne za njeno obnovo. Pristojne so tudi za reševalne službe, začasno nastanitev evakuiranih prebivalcev in čiščenje prizadetih območij;

7. zato meni, da so sicer glavne upravičenke do podpore Sklada države članice ali države kandidatke, vendar se z dodeljeno pomočjo navsezadnje financirajo ukrepi, ki se izvajajo na regionalni in lokalni ravni;

8. poudarja, da sta za regionalne in lokalne oblasti najpomembnejša vidika hitro posredovanje Sklada in usmerjena uporaba sredstev, da se omogoči čim boljše odzivanje na dejanske potrebe;

9. zato pozdravlja predloge Komisije, ki prispevajo k hitrejši in bolje usmerjeni pomoči Sklada, in predlaga nekaj pomembnih priporočil, predvsem za lokalne in regionalne oblasti;

10. opozarja na potrebo, da se upošteva posebni položaj najbolj oddaljenih regij, ki so bolj občutljive na izredne vremenske razmere;

Področje uporabe Sklada (člen 2)

11. izraža zadovoljstvo, da je bilo pojasnjeno področje uporabe Sklada, s čimer bodo odpravljene obstoječe pravne negotovosti in preprečeno vlaganje vlog, ki ne izpolnjujejo pogojev;

Uporaba Sklada za neobičajne regionalne nesreče (člen 2)

12. pozdravlja prizadevanja Komisije za poenostavitev opredelitve pojma „regionalne nesreče“ z uvedbo jasnega merila, ki temelji na BDP. S to novo opredelitvijo bo Komisija lažje ocenjevala vloge, poleg tega pa se bosta izboljšali preglednost in učinkovitost Sklada. Potencialne prosilke bodo lažje že vnaprej presodile, ali so pri določeni nesreči upravičene do pomoči;

13. predlaga, da se za merilo, po katerem bi bila nesreča opredeljena kot „regionalna naravna nesreča“, uporabi prag v višini 1 % regionalnega BDP za regije na ravni NUTS 2. Po mnenju Odbora bi to merilo bolje odražalo namero, da se za regionalne naravne nesreče zagotovi približno enak obseg pomoči;

14. meni, da je treba navedene kazalnike prilagoditi v primeru naravnih nesreč, do katerih pride na otokih regij, ki jih tvorijo arhipelagi na ravni NUTS 2, s čimer bi se izognili temu, da bi docela regionalni pristop v takšnih primerih onemogočal uporabo tega sklada;

Opredelitev regionalnega merila za uporabo Sklada na ravni NUTS 3 (člen 2)

15. opozarja, da vse pogosteje nesreče prizadenejo območja, ki se v veliki meri ne ujemajo z regijami na ravni NUTS 2 (v nekaterih državah članicah so opredeljene zgolj administrativno) in celo presegajo meje več tako razmejenih regij, zato bi lahko bilo regionalno merilo, ki upošteva zgolj opredelitev regij na ravni NUTS 2, pristransko;

16. predlaga, da se uvede merilo za regionalne nesreče na območjih na ravni NUTS 3 v primerih, ko so prizadete regije neposredne sosede na ravni NUTS 3 in skupaj tvorijo območje, ki ustreza velikosti regij na ravni NUTS 2 (torej šteje vsaj 800 000 prebivalcev). V tem primeru se odstotek BDP izračuna na podlagi tehtane povprečne vrednosti posameznih regij na ravni NUTS 3;

Izjemne naravne nesreče s čezmejnimi posledicami (člen 2)

17. opozarja, da so številne nesreče čezmejne in da bi imelo v teh primerih posredovanje EU veliko dodano vrednost, saj bi državljanom poslalo jasno pozitivno sporočilo;

18. predlaga, da se za opredelitev pojma „izjemne naravne nesreče s čezmejnimi posledicami“ uporabi zgoraj omenjeno merilo na ravni NUTS 3, pri katerem so lahko sosednje regije na ravni NUTS 3 iz različnih držav članic;

Opredelitev upravičenih ukrepov (člen 3)

19. pozdravlja možnost, da se sredstva Sklada uporabijo ne samo za „takojšnje“ ukrepe, temveč tudi za ukrepe ki so neposredno povezani z nesrečo, vendar jih je zaradi njihove narave morda treba izvajati dolgoročno;

20. poudarja, da morajo lokalne in regionalne oblasti po nesreči infrastrukturo obnoviti do te mere, da je odpornejša za prihodnje nesreče, v nekaterih primerih pa jo morajo morda celo premestiti na primernejše mesto;

21. predlaga, da se ukrepi, ki so upravičeni do sredstev Sklada, podrobneje opredelijo in da se mednje vključi možnost financiranja ne le popravila infrastrukture, temveč tudi njene obnove do te mere, da postane odpornejša za druge naravne nesreče. Poleg tega predlaga, da se med upravičene ukrepe Sklada vključi tudi preselitev infrastrukture z območja, ki mu grozijo prihodnje naravne nesreče;

Tehnična pomoč (člen 3)

22. opozarja, da se za nekatere lokalne in regionalne oblasti zunanja tehnična pomoč pogosto izkaže za nepogrešljivo pri spopadanju s posledicami nesreče in izvajanju ukrepov, potrebnih za sanacijo prizadetih območij;

23. predlaga, da se izdatki, povezani z zunanjo tehnično pomočjo, vključijo med upravičene izdatke Sklada, in sicer do največ 2 % celotnega prispevka Sklada;

Rok za predložitev vlog (člen 4)

24. opozarja, da je priprava vloge, še zlasti ocenjevanje škode in zbiranje podpornih dokazov, za javne organe zelo dolgotrajen proces, med katerim morajo hkrati sprejeti tudi potrebne ukrepe za odpravo posledic nesreče. Razmere so še toliko bolj zahtevne ob nesrečah, ki nastopijo postopoma, kot je suša, vendar tudi ob pojavih, kot so poplave, ki lahko včasih trajajo tudi več tednov ali celo mesecev, njihova škoda pa se tako lahko oceni šele po umiku vode. Kako hude so bile takšne nesreče, je torej mogoče ugotoviti šele naknadno;

25. zato podpira predlog Komisije, da se upoštevajo posebnosti nesreč, ki se odvijajo postopoma;

26. hkrati opozarja na dejstvo, da za druge naravne nesreče zakonodajni predlog ohranja obstoječe določbe in ne odpravlja težav, povezanih s pripravo vloge v primeru dolgotrajnih poplav;

27. zato predlaga, da se v primeru dolgotrajnih poplav uvede možnost, v skladu s katero se lahko vloga predloži v desetih tednih po prenehanju nevarnosti naravne nesreče (npr. po odpravi izrednih razmer, ki jih je razglasila država članica ali regionalna oblast itd.);

Ukrepi za preprečevanje nesreč (člen 4)

28. se strinja s stališčem Evropske komisije, da je treba v zvezi z naravnimi nesrečami nujno sprejeti potrebne preventivne ukrepe in da si je treba stalno prizadevati za njihovo izboljšanje;

29. Zahteva, da je treba vlogi priložiti informacije o preprečevanju tveganja nesreč, bi za prosilke pomenila večjo upravno obremenitev ter bi lahko ovirala pripravo in obdelavo vlog, kar bi bilo v nasprotju s prvotnim ciljem poenostavitve upravnih postopkov za uporabo sredstev Sklada;

30. predlaga, naj se od prosilk zahteva, da v fazi obdelave vloge predložijo le kratek opis izvajanja zakonodaje Unije (člen 4(1)(e)), zahteva po dodatnih informacijah ((člen 4(1)(f)) pa naj se črta, saj je treba te informacije vključiti v poročilo o izvajanju prispevka Sklada;

Možnost izplačila predplačila (člen 4a)

31. podpira predlog Komisije o uvedbi možnosti predplačil, ki bi omogočila hiter odziv Sklada, vendar predlaga, da sistem predplačil ostane zunaj večletnega finančnega okvira in posebej predlaganih strukturnih skladov;

Podaljšanje roka za uporabo prispevka iz Sklada (člen 8)

32. pozdravlja dejstvo, da namerava Komisija pospešiti postopek odobritve sredstev Sklada, tako da bi pomoč hitreje dosegla prizadeta območja; v zvezi s tem pa opozarja, da je dejanski rok za uporabo prispevka iz Sklada krajši;

33. predlaga, da se rok za uporabo prispevka iz Sklada podaljša na dve leti, predvsem zato ker sta lahko sanacija osnovne infrastrukture in ponovna vzpostavitev osnovnih storitev in oskrbe zamudni, glede na to da je treba zanju predložiti potrebno dokumentacijo in spoštovati predpise o javnih naročilih;

Raba instrumentov za poenostavljanje

34. Evropski organi ter nacionalne, regionalne in lokalne oblasti so že večkrat izrazili potrebo, da se v največji možni meri izvaja poenostavitev upravljanja, da bi bil pristop osredotočen na donosnost (1). Poenostavitev je še toliko bolj pomembna v primeru Solidarnostnega sklada, ki se ga uporablja v najbolj izrednih razmerah. Med upravičene izdatke tega sklada spadajo tudi prispevki, namenjeni kritju takojšnjih osebnih potreb. Zato bi bilo koristno dovoliti uporabo izdatkov na enoto v primeru izdatkov za potrebe prizadetega prebivalstva, ki niso izdatki za obnovo infrastrukture.

II. PREDLOGI SPREMEMB

Predlog spremembe 1

Uvodna izjava 11

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Sklad bi moral prispevati k ponovni usposobitvi infrastrukture, čiščenju prizadetih območij in stroškom reševalnih služb ter začasni nastanitvi zadevnega prebivalstva med celotnim obdobjem izvajanja. Prav tako bi bilo treba opredeliti časovno obdobje, v katerem se lahko nastanitev ljudi, ki so zaradi nesreče ostali brez domov, šteje za začasno. Sklad bi moral prispevati k ponovni usposobitvi infrastrukture oziroma njeni obnovi do te mere, da postane odpornejša za naravne nesreče, vključno z njeno premestitvijo, čiščenju prizadetih območij in stroškom reševalnih služb ter začasni nastanitvi zadevnega prebivalstva med celotnim obdobjem izvajanja. Prav tako bi bilo treba opredeliti časovno obdobje, v katerem se lahko nastanitev ljudi, ki so zaradi nesreče ostali brez domov, šteje za začasno.

Obrazložitev

Ta predlog spremembe odraža predlog spremembe 7 k členu 3(2).

Predlog spremembe 2

Uvodna izjava 13

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Prav tako bi bilo treba natančno določiti, da upravičeni ukrepi ne smejo vključevati odhodkov za tehnično pomoč. Prav tako bi bilo treba natančno določiti, da upravičeni ukrepi ne smejo vključevati odhodkov za tehnično pomoč.

Obrazložitev

Za nekatere lokalne in regionalne oblasti se zunanja tehnična pomoč pogosto izkaže za nepogrešljivo pri spopadanju s posledicami nesreče in izvajanju ukrepov za sanacijo prizadetih območij; Odbor regij zato predlaga, da se izdatki, povezani z zunanjo tehnično pomočjo, vključijo med izdatke, ki se jih upravičeno lahko krije iz Sklada, in sicer do največ 2 % celotnega prispevka Sklada. S tem predlogom spremembe je povezana tudi predlagana sprememba člena 3(5).

Predlog spremembe 3

Uvodna izjava 15

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Pri nekaterih vrstah naravnih nesreč, kot je suša, se njihovi katastrofalni učinki občutijo čele čez čas. Vključiti bi bilo treba določbo, ki bi omogočila uporabo Sklada tudi v takih primerih. Pri nekaterih vrstah naravnih nesreč, kot je suša, se njihovi katerih katastrofalni učinki se občutijo šele čez čas., ali pri poplavah, ki so dolgotrajne nesreče, Vključiti bi bilo treba vključiti določbo, ki bi omogočila uporabo Sklada tudi v takih primerih.

Obrazložitev

Priprava vloge, še zlasti ocenjevanje škode in zbiranje podpornih dokazov, je za javne organe zelo dolgotrajen proces, med katerim morajo hkrati sprejeti tudi potrebne ukrepe za odpravo posledic nesreče. Težave so tem večje ob nesrečah, ki se širijo postopoma, kot je suša, vendar tudi ob pojavih, kot so poplave, ki lahko včasih trajajo tudi več tednov ali celo mesecev, njihova škoda pa se lahko oceni šele po umiku vode. Kako hude so bile takšne nesreče, je mogoče ugotoviti šele naknadno. Čeprav predlog uredbe upošteva posebnosti nesreč, ki se razvijajo počasi, v primeru naravnih nesreč ohranja obstoječe določbe in ne odpravlja težav, povezanih s pripravo vloge v primeru dolgotrajnih poplav. Zato Odbor predlaga, da se v členu 4 doda nova točka.

Predlog spremembe 4

Člen 2(3)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR V tej uredbi „regionalna naravna nesreča“ pomeni katero koli naravno nesrečo, ki v regiji na ravni NUTS 2 države članice ali države, ki se z Unijo pogaja o pristopu, povzroči neposredno škodo, ki presega 1,5 % regionalnega bruto domačega proizvoda (BDP). Kadar nesreča zadeva več regij na ravni NUTS 2, se prag uporabi za tehtano povprečje BDP navedenih regij. V tej uredbi „regionalna naravna nesreča“ pomeni katero koli naravno nesrečo, ki v regiji na ravni NUTS 2 države članice ali države, ki se z Unijo pogaja o pristopu, ali na ravni več regij, ki so neposredne sosede na ravni NUTS 3 in skupaj tvorijo ozemlje, ki ustreza minimalnemu merilu za raven NUTS 2, povzroči neposredno škodo, ki presega 1,5 % 1 % regionalnega bruto domačega proizvoda (BDP). Kadar nesreča zadeva več regij na ravni NUTS 2 ali NUTS 3, se prag uporabi za tehtano povprečje BDP navedenih regij.

Obrazložitev

Glavni razlog, da je bil prag za regionalne naravne nesreče določen pri 1,5 %, je bila želja doseči praktično enake rezultate v primerjavi z odločitvami, ki so bile sprejete v preteklosti na podlagi razmeroma nenatančnih meril. Uporaba tega merila kljub vsemu ne bi omogočila nudenja pomoči v dveh primerih regionalnih naravnih nesreč, za kateri sta bili vlogi dejansko odobreni (gre za izbruh vulkana na Siciliji leta 2003, kjer je škoda znašala 1,36 % regionalnega BDP, in poplavo delte Rone leta 2004 s škodo v višini 1,05 % BDP). Tako visoki pragovi ne morejo zagotoviti rezultatov v skladu s pričakovanji državljanov, ki so žrtve teh nesreč. Zato Odbor predlaga, da se prag zniža na 1,0 % BDP.

Pri opredelitvi regionalne naravne nesreče se v predlogu uredbe uporablja referenčna enota NUTS 2. Glede na to, da nesreče vse pogosteje prizadenejo območja, ki se v veliki meri ne ujemajo z regijami na ravni NUTS 2 (v nekaterih državah članicah so te opredeljene zgolj administrativno) in celo presegajo meje več tako oblikovanih regij, bi lahko bilo regionalno merilo, ki upošteva zgolj opredelitev regij na ravni NUTS 2, pristransko. Zato Odbor predlaga, da se merilo razširi na raven NUTS 3, kadar več regij, ki so neposredne sosede na ravni NUTS 3, skupaj tvori ozemlje, ki izpolnjuje vsaj minimalno merilo za raven NUTS 2 (ima vsaj 800 000 prebivalcev). V tem primeru se odstotek BDP izračuna na podlagi tehtane povprečne vrednosti posameznih regij na ravni NUTS 3.

Predlog spremembe 5

Člen 2 – za odstavkom 3 se doda nov odstavek:

Predlog Komisije Predlog spremembe OR V tej uredbi „čezmejna naravna nesreča“ pomeni katero koli naravno nesrečo, ki na ozemlju držav članic ali držav, ki se z Unijo pogajajo o pristopu, zajame več regij, ki so neposredne sosede na ravni NUTS 3 in skupaj tvorijo ozemlje, ki ustreza minimalnemu merilu za raven NUTS 2, ter povzroči neposredno škodo, ki presega 1,0 % tehtanega povprečja bruto domačega proizvoda (BDP) teh regij.

Obrazložitev

Mnoge nesreče so čezmejne. V takšnih primerih bi imelo posredovanje EU veliko dodano vrednost in bi državljanom poslalo jasno pozitivno sporočilo. Zato želi Odbor regij vključiti novo merilo za opredelitev „čezmejne naravne nesreče“. To merilo bi se ocenjevalo na ravni regij NUTS 3, ki so del različnih držav članic ali držav, ki se z Unijo pogajajo za članstvo. V tem primeru bi se razsežnost nesreče ocenjevala na ravni več regij, ki so neposredne sosede na ravni NUTS 3 in skupaj tvorijo ozemlje, ki izpolnjuje merilo za raven NUTS 2 (ima vsaj 800 000 prebivalcev). Odstotek BDP bi se tako izračunal na podlagi tehtane povprečne vrednosti posameznih regij na ravni NUTS 3. Prejemnice bi bile države članice, v katerih se nahaja ozemlje tako zamejene regije.

Predlog spremembe 6

Člen 2(4)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Pomoč iz Sklada se lahko uporabi tudi za katero koli naravno nesrečo v upravičeni državi, ki je večja naravna nesreča v sosednji državi članici ali državi, ki se z Unijo pogaja o pristopu. Pomoč iz Sklada se lahko uporabi tudi za katero koli naravno nesrečo v upravičeni državi, ki je večja naravna nesreča ali regionalna naravna nesreča v sosednji državi članici ali državi, ki se z Unijo pogaja o pristopu.

Obrazložitev

Možnost sosednjih držav članic, da lahko uveljavljajo povračilo za škodo zaradi „večje naravne nesreče“, ne da bi same izpolnjevale pogoje za to, mora veljati tudi za „regionalne naravne nesreče“. V nasprotnem primeru besedilo ni skladno z evropsko idejo.

Predlog spremembe 7

Člen 3(2)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Cilj Sklada je dopolnjevati prizadevanja zadevnih držav in kriti del njihovih javnofinančnih odhodkov, da se upravičeni državi pomaga pri izvedbi naslednjih bistvenih nujnih ukrepov in ukrepov za okrevanje, odvisno od vrste nesreče: Cilj Sklada je dopolnjevati prizadevanja zadevnih držav in kriti del njihovih javnofinančnih odhodkov, da se upravičeni državi pomaga pri izvedbi naslednjih bistvenih nujnih ukrepov in ukrepov za okrevanje, odvisno od vrste nesreče: (a) ponovna usposobitev infrastrukture in naprav na področju energetike, vode in odpadnih voda, telekomunikacij, prometa, zdravja in izobraževanja; (b) zagotovitev začasne nastanitve in financiranja reševalnih služb za zadovoljitev potreb zadevnega prebivalstva; (c) zagotovitev preventivne infrastrukture in ukrepov za varstvo kulturne dediščine; (d) čiščenje prizadetih območij, vključno z naravnimi predeli. (a) ponovna usposobitev infrastrukture in naprav na področju energetike, vode in odpadnih voda, telekomunikacij, prometa, zdravja in izobraževanja; (b) zagotovitev začasne nastanitve in financiranja reševalnih služb za zadovoljitev potreb zadevnega prebivalstva; (c) zagotovitev preventivne infrastrukture in ukrepov za varstvo kulturne dediščine; (d) čiščenje prizadetih območij, vključno z naravnimi predeli. V točki (a) „ponovna usposobitev“ pomeni vzpostavitev delovanja v obliki, ki bo odpornejša za naravne nesreče, vključno s premestitvijo infrastrukturnih projektov, ki se očitno nahajajo na območju, ki mu v prihodnosti grozi ponovna naravna nesreča. V točki (b) „začasna nastanitev“ pomeni nastanitev, ki se zagotavlja toliko časa, da se zadevno prebivalstvo lahko vrne na svoje prvotne domove po popravilu ali obnovi. V točki (b) „začasna nastanitev“ pomeni nastanitev, ki se zagotavlja toliko časa, da se zadevno prebivalstvo lahko vrne na svoje prvotne domove po popravilu ali obnovi.

Obrazložitev

Sklad na splošno omogoča financiranje ponovne vzpostavitve poškodovane infrastrukture v prvotno stanje. Vendar pa so se začele regije na podlagi novih spoznanj o varnostnih ukrepih pred naravnimi nesrečami zavedati, da je treba premestiti razne infrastrukturne projekte, kot so glavne cestne osi ali železniške povezave čezregionalnega pomena. Poleg tega so za popravilo določenih močno poškodovanih infrastrukturnih elementov, kot so mostovi, potrebne naložbe, s katerimi se lahko odpravi tveganje poškodbe v primeru morebitne prihodnje naravne nesreče. Zgolj vrnitev te infrastrukture v prvotno stanje torej ne zadošča in je neproduktivno.

Predlog spremembe 8

Člen 3(5)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Tehnična pomoč, vključno z upravljanjem, spremljanjem, obveščanjem in komuniciranjem, reševanjem sporov ter nadzorom in revizijo, ni upravičena do prispevka iz Sklada. Zunanja T tehnična pomoč, vključno z upravljanjem, spremljanjem, obveščanjem in komuniciranjem, reševanjem sporov ter nadzorom in revizijo, je upravičena do prispevka iz Sklada v višini največ 2 % celotnega prispevka Sklada.

Obrazložitev

Za nekatere regionalne skupnosti se zunanja tehnična pomoč pogosto izkaže za nepogrešljivo pri spopadanju s posledicami nesreče in izvajanju ukrepov za sanacijo prizadetih območij. Odbor regij zato predlaga, da se izdatki, povezani z zunanjo tehnično pomočjo, vključijo med izdatke, ki se jih upravičeno lahko krije iz Sklada, in sicer do največ 2 % celotnega prispevka Sklada.

Predlog spremembe 9

Člen 4(1)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Država lahko čim prej in najpozneje v desetih tednih od nastanka prve škode, ki je posledica naravne nesreče, Komisiji predloži vlogo za prispevek iz Sklada, pri čemer zagotovi vse razpoložljive informacije vsaj o: (a) skupni neposredni škodi, ki jo je povzročila nesreča, in posledicah za zadevno prebivalstvo, gospodarstvo in okolje; (b) ocenjenih stroških ukrepov iz člena 3(2); (c) katerih koli drugih virih financiranja Unije; (d) katerih koli drugih nacionalnih ali mednarodnih virih financiranja, vključno z javnim in zasebnim zavarovalnim kritjem, ki bi lahko prispevali k nadomestilu stroškov odpravljanja škode; (e) izvajanju zakonodaje Unije o preprečevanju in obvladovanju tveganja nesreč v zvezi z naravo nesreče; (f) katerih koli drugih ustreznih informacijah o sprejetih preventivnih ukrepih in ukrepih za blažitev, povezanih z naravo nesreče.“; Država lahko čim prej in najpozneje v desetih tednih od nastanka prve škode, ki je posledica naravne nesreče, Komisiji predloži vlogo za prispevek iz Sklada, pri čemer zagotovi vse razpoložljive informacije vsaj o: (a) skupni neposredni škodi, ki jo je povzročila nesreča, in posledicah za zadevno prebivalstvo, gospodarstvo in okolje; (b) ocenjenih stroških ukrepov iz člena 3(2); (c) katerih koli drugih virih financiranja Unije; (d) katerih koli drugih nacionalnih ali mednarodnih virih financiranja, vključno z javnim in zasebnim zavarovalnim kritjem, ki bi lahko prispevali k nadomestilu stroškov odpravljanja škode; (e) kratkem opisu izvajanju a zakonodaje Unije o preprečevanju in obvladovanju tveganja nesreč v zvezi z naravo nesreče; (f) katerih koli drugih ustreznih informacijah o sprejetih preventivnih ukrepih in ukrepih za blažitev, povezanih z naravo nesreče.“;

Obrazložitev

Zahteva, da je treba vlogi priložiti informacije o preprečevanju tveganja nesreč, bi za prosilke pomenila večjo upravno obremenitev ter bi lahko ovirala pripravo in obdelavo vlog, kar bi bilo v nasprotju s prvotnim ciljem poenostavitve upravnih postopkov za uporabo sredstev Sklada; Odbor regij zato predlaga, da se ohrani točka 4(e), s tem da se zahteva omeji na kratek opis izvajanja zakonodaje EU in da se črta točka (f) tega člena, saj morajo biti iste informacije navedene v poročilu o izvajanju prispevka iz Sklada (člen 8(3)).

Predlog spremembe 10

Člen 4 – za odstavkom 3 se doda nov odstavek:

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Pri dolgotrajnih nesrečah (kot so poplave) začne predvideni desettedenski rok za oddajo vloge iz prvega odstavka teči z dnem, ko javne oblasti upravičene države uradno razglasijo konec nevarnosti naravne nesreče (na primer, ko država članica ali regionalna oblast razglasi konec izrednih razmer, itd.).

Obrazložitev

Priprava vloge, še zlasti ocenjevanje škode in zbiranje podpornih dokazov, je za javne organe zelo dolgotrajen proces, med katerim morajo hkrati sprejeti tudi potrebne ukrepe za odpravo posledic nesreče. Težave so tem večje ob poplavah, ki lahko včasih trajajo tudi več tednov ali celo mesecev, njihova škoda pa se lahko oceni šele po umiku vode. Kako hude so bile takšne nesreče, je mogoče ugotoviti šele naknadno. Čeprav predlog uredbe upošteva posebnosti nesreč, ki se razvijajo počasi, v primeru naravnih nesreč ohranja obstoječe določbe in ne odpravlja težav, povezanih s pripravo vloge v primeru dolgotrajnih poplav.

Odbor zato predlaga, da se v primeru dolgotrajnih poplav uvede možnost, v skladu s katero se lahko vloga predloži v desetih tednih po prenehanju nevarnosti naravne nesreče (npr. po odpravi izrednih razmer, ki jih je razglasila država članica ali regionalna oblast itd.).

Predlog spremembe 11

Člen 8(1)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Prispevek iz Sklada se porabi v enem letu od datuma, ko Komisija izplača celotni znesek pomoči. Vsak del prispevka, ki v navedenem roku ni porabljen ali za katerega se ugotovi, da se je porabil za neupravičene ukrepe, Komisija izterja od države prejemnice. Prispevek iz Sklada se porabi v enem letu dveh letih od datuma, ko Komisija izplača celotni znesek pomoči. Vsak del prispevka, ki v navedenem roku ni porabljen ali za katerega se ugotovi, da se je porabil za neupravičene ukrepe, Komisija izterja od države prejemnice.

Obrazložitev

S pospešitvijo upravnega postopka odobritve posredovanja Sklada bi prizadete regije hitreje dobile pomoč. Pri tem je treba vseeno poudariti, da imamo za uporabo prispevka Sklada dejansko na voljo krajši rok. Odbor regij predlaga, da se rok za uporabo prispevka iz Sklada podaljša na dve leti, predvsem zaradi zamudne sanacije osnovne infrastrukture, ki izhaja iz dejstva, da je treba predložiti potrebno dokumentacijo in spoštovati predpise o javnih naročilih.

V Bruslju, 28. novembra 2013 Predsednik Odbora regij Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

(1) Glej, med drugim, mnenje Odbora regij „Priporočila za boljšo porabo sredstev“, oktober 2013 (CDR3609-2013_00_00_AC).