EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 15.7.2020 COM(2020) 316 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU Letno poročilo o dejavnostih Evropske unije na področju raziskav in tehnološkega razvoja ter spremljanje programa Obzorje 2020 v letu 2019



Komisija je kot del strateškega načrtovanja programa Obzorje Evropa v prvi polovici leta 2019 v okviru sooblikovanja opredelila 49 kandidatov za evropska partnerstva (glej Prilogo 7 k „Smernicam“). Od tega jih je 13 opredeljenih kot kandidati za institucionalizirana evropska partnerstva na podlagi členov 185 in 187 PDEU (Parlament in Svet sta se dogovorila o osmih področjih za morebitna partnerstva). Kandidati so v postopku predhodne ocene učinka. Komisija je začela v drugi polovici leta 2019 sodelovati z morebitnimi partnerji in deležniki, da bi zagotovila, da so evropska partnerstva, ki so načrtovana in financirana skupaj s kandidati, usklajena z novimi ambicijami in merili programa Obzorje Evropa. Sinergije z drugimi programi Parlament in Svet sta leta 2019 vsak posebej uradno izrazila široko podporo pristopu in vsebini Priloge IV „Sinergije z drugimi programi“ k predlogu Komisije o okvirnem programu Obzorje Evropa/pravilih za sodelovanje in razširjanje . Cilj je izkoristiti sinergije med programom Obzorje Evropa in drugimi programi v obdobju 2021–2027 z ustvarjanjem zaporednih sinergij ter z enostavnejšimi in učinkovitejšimi pravili za dopolnilno in kombinirano financiranje. 3.2 Napredek na področjih politik Planet Naloge na področju podnebnih sprememb so leta 2019 še naprej spadale med najpomembnejše evropske naloge. V posebnih poročilih Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC) o podnebnih spremembah in zemljiščih ter o oceanih in kriosferi je bila poudarjena nujnost podnebnih vprašanj. Program za biotsko raznovrstnost je dobil zagon z začetkom izvajanja globalne ocene glede biotske raznovrstnosti, ki jo vodi Medvladna platforma o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah (IPBES). Komisija je predstavila svoj „evropski zeleni dogovor“, katerega namen je pospešiti napredek pri doseganju ciljev za leto 2030 in zagotoviti, da Evropa do leta 2050 postane prva podnebno nevtralna celina na svetu. Ključni ukrepi politike, ki spremljajo zeleni dogovor, segajo od zmanjšanja emisij do naložb v vrhunske raziskave in inovacije, ohranjanja evropskega naravnega okolja in podpiranja radikalnih sprememb ravnanja. Kot je navedeno v zelenem dogovoru, se globalna in evropska strategija za biotsko raznovrstnost razvijata. Komisija je bila dejavna pri pogajanjih in sprejetju več poročil IPCC in globalne ocene IPBES glede biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev. Nadaljevala so se prizadevanja za izvajanje 20 ukrepov politike iz sporočila „ Pospeševanje inovativnosti na področju čiste energije “. Ti ukrepi prek raziskav in inovacij prispevajo k doseganju ciljev energetske unije. Financiranje programa Obzorje 2020 za Atlantski ocean se je z novimi projekti v vrednosti več kot 30 milijonov EUR, ki so se začeli izvajati v letu 2019, povečalo na skoraj 200 milijonov EUR. Komisija je začela izvajati pilotni projekt BlueMED za raziskave in inovacije za zdravo Sredozemlje brez plastike ter strateški načrt raziskav in inovacij za Črno morje ter ustanovila skupino za upravljanje strateške agende za raziskave in inovacije na področju prometa . Ljudje Evropska komisija je leta 2019 praznovala 20 let politike EU o enakosti spolov na področju raziskav in inovacij. V zvezi s tem so bile v letu 2019 organizirane dejavnosti in dogodki za oblikovanje političnih priporočil za evropski raziskovalni prostor (ERP). Namenjeni so bili oblikovalcem politike na ravni EU in na nacionalni ravni, organizacijam deležnikov ERP ter strokovnjakom s področja enakosti spolov, skupnosti inovatorjev in državljanom. Rezultati so vključevali publikacijo She Figures za leto 2018 , izdano marca 2019, nagrado EU za inovatorke za leto 2019, podeljeno maja, in nove projekte za izvajanje načrtov za enakost spolov ter analizo vrzeli med spoloma in pristranskosti pri dodelitvi nepovratnih sredstev. Ukrepi Marie Skłodowske-Curie so primer dobre prakse podpiranja žensk na področju raziskav in spodbujanja enakosti spolov. Vključujejo določbe o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja, ki pritegnejo zlasti ženske in tako prispevajo k zelo visoki stopnji udeležbe raziskovalk v zadevnih ukrepih (41 % vseh podprtih štipendistov). Komisija je leta 2019 objavila dva strateška dokumenta: pregled politike na področju demokracije , v katerem so med drugim predstavljeni rezultati raziskav o volilnih trendih, političnih neenakostih in polarizaciji, ter pregled državljanstva , v katerem so predstavljene ugotovitve raziskav o razvoju in prihodnjih možnostih za državljanstvo EU. Blaginja V pregledu stanja na področju naložb v industrijske raziskave in razvoj v EU za leto 2019 so poudarjene glavne spremembe na področju raziskav in razvoja ter ekonomskih kazalnikov družb v preteklem letu in njihove uspešnosti v zadnjih 10 letih. Vključuje tudi analize na podlagi patentov za nadaljnje spremljanje učinkovitosti sektorja zdravstvenega varstva in dejavnosti družb, vključenih v pregled, na področju okoljske tehnologije. V okviru razvoja koncepta preizkusnega poligona za odprte inovacije, ki MSP in inovatorjem olajša uvajanje novih izdelkov na trg, je bil maja 2019 objavljen delovni dokument služb Komisije o tehnoloških infrastrukturah . Koncept se je spodbujal s krožnim potovanjem na temo krepitve inovacij, ki je vključevalo dogodke za razširjanje informacij v štirih državah, s katerimi se širi sodelovanje v programu (v Sloveniji, Estoniji, Romuniji in na Češkem). Skupno podjetje za evropsko visokozmogljivostno računalništvo ( EuroHPC ) je naredilo velik korak v smeri oblikovanja Evrope, ki bo vrhunska superračunalniška regija, in izbralo osem lokacij za centre za superračunalništvo. Ti centri bodo podpirali razvoj pomembnih aplikacij na področjih, kot so personalizirana medicina, načrtovanje novih zdravil in materialov, bioinženiring, napovedovanje vremena in podnebne spremembe. Komisija po vsej EU omogoča in krepi sodelovanje na področju umetne inteligence, da bi povečala konkurenčnost EU in zagotovila zaupanje na temelju vrednot EU. Po tem, ko je Komisija objavila evropsko strategijo za umetno inteligenco, je strokovna skupina na visoki ravni za umetno inteligenco aprila 2019 objavila etične smernice za zaupanja vredno umetno inteligenco . Komisija je napovedala tudi poskusni projekt za izpopolnitev seznama za ocenjevanje, ki organizacijam pomaga pri izvajanju teh smernic. Strateška skupina na visoki ravni za industrijske tehnologije je objavila svoj pristop politike do ključnih omogočitvenih tehnologij , s čimer je potrdila šest takih tehnologij, opredeljenih leta 2009, in predlagala vključitev dveh novih: umetna inteligenca ter digitalna varnost in povezljivost.

Mednarodno sodelovanje Mednarodno sodelovanje EU na področju raziskav in inovacij je bilo še naprej ključno pri ohranjanju vodilnega položaja EU kot vodilne sile na tem področju in pri ohranjanju njene konkurenčnosti. V letu 2019 so se nadaljevala prizadevanja za krepitev sodelovanja s strateškimi partnerji in regijami v skladu z interesom EU ter na podlagi vzajemnih koristi. Komisija je v zvezi s tem začela poglobljeno analizo, da bi prenovila svojo strategijo za mednarodno sodelovanje na področju raziskav in inovacij, da bi bolje odražala geopolitično okolje in prispevala k izvajanju njenih političnih prednostnih nalog. Ta analiza je potekala vzporedno z več pobudami in dogodki, organiziranimi s tretjimi državami in regijami. Z državami, ki so se pridružile programu Obzorje 2020, so bili organizirani pomembni sestanki, kot so ministrsko srečanje usmerjevalne platforme za raziskave in inovacije v državah Zahodnega Balkana, letna konferenca o raziskavah in inovacijah ter odbor za raziskave in inovacije v okviru vzhodnega partnerstva. V Tel Avivu je bilo ustanovljeno vozlišče EIT kot most med evropskimi in izraelskimi inovatorji. Priprava postopka pridruževanja tretjih držav programu Obzorje Evropa je potekala z razvojem ključnih elementov prihodnjega pridružitvenega sporazuma. Komisija je po četrtem dialogu na visoki ravni med EU in Kitajsko o sodelovanju na področju inovacij začela razvijati skupni načrt za sodelovanje na področju raziskav in inovacij. Dokončala naj bi ga še pred naslednjim dialogom, ki se bo izvedel leta 2020. Kar zadeva sodelovanje z Afriko, je bilo vzpostavljeno „partnerstvo Afrike in Evrope za inovacije“, katerega namen je povezati inovacijska središča, pospeševalnike in podjetniške inkubatorje iz EU in Afriške unije. Skupnosti znanja in inovacij močno pozdravljajo pobudo, kar dokazujejo številna večinoma formalna partnerstva med evropskimi in afriškimi podjetniški inkubatorji ter tehnološkimi središči, sklenjena v okviru partnerstva. Odprta znanost Komisija je leta 2019 vzpostavila formalno upravljanje evropskega oblaka za odprto znanost (EOSC) za usmerjanje začetne (2019–2020) faze izvajanja. Leta 2019 sta bili sprejeti: (i) direktiva o odprtih podatkih in ponovni uporabi informacij javnega sektorja , ki je bila razširjena, da vključuje raziskovalne podatke, in (ii) direktiva o avtorski in sorodnih pravicah na enotnem digitalnem trgu , ki določa raziskavam prijazna pravila o besedilnem in podatkovnem rudarjenju. Platforma za politiko odprte znanosti je bila leta 2019 osredotočena na sistem nagrad in spodbud, kazalnike za odprto znanost in znanost za državljane. Objavila je poročilo , v katerem priporoča izvajanje odprtih eksperimentalnih pilotnih projektov in večji poudarek na zagotavljanju bolj kvalitativnega ocenjevanja raziskav. 3.3 Partnerstvo z državami članicami Komisija je februarja 2019 objavila poročilo o napredku ERP za leto 2018 , v katerem sta ocenjena trenutno stanje ERP in napredek, dosežen pri izvajanju ERP v obdobju 2016–2018. Države članice in Komisija so junija 2019 sodelovale v ad hoc skupini, ki jo je ustanovil Odbor za evropski raziskovalni prostor in inovacije za svetovanje o prihodnosti in ponovnem zagonu ERP. Končno sporočilo skupine je bilo sprejeto decembra 2019 kot delovni dokument Sveta. Komisija je jeseni 2019 začela sodelovati z univerzami, akademiki in državami članicami, da bi razvila raziskovalno in inovacijsko razsežnost skupne vizije o prihodnosti univerz, s čimer se bo dopolnilo tekoče delo v zvezi z izobraževalno razsežnostjo. To bo vključeno v sporočilo Komisije o prenovljenem ERP in okrepilo povezave z ERP (glej poglavje 7). Komisija je kot del cikla gospodarskih politik v okviru evropskega semestra prispevala k poročilom po državah za vsako državo članico za leto 2019. Vse države članice EU so leta 2019 prvič prejele priporočila za posamezne države , v katerih se poziva k usmerjanju naložb v raziskave in inovacije . Več držav članic je dobilo tudi priporočila za posamezne države, v katerih se poziva h konkretnim reformam politike za izboljšanje kakovosti in učinkovitosti njihovih nacionalnih sistemov raziskav in inovacij. V svežnju za letni pregled trajnostne rasti, izdanem decembra 2019, je bila poudarjena vloga raziskav in inovacij kot ključnega spodbujevalca in gonilne sile pri preoblikovanju EU v trajnostno gospodarstvo. Instrument za podporo politikam je pomagal več državam članicam, na primer s strokovnimi pregledi estonskega in danskega sistema raziskav in inovacij, posebno podporo Cipru, Latviji in Malti ter vzajemnim učenjem o raziskovalni integriteti in mednarodnem sodelovanju . Projekt Forward (Naprej), ki se trenutno izvaja, je del nove strategije EU za najbolj oddaljene regije. Skupina znanstvenih svetovalcev na visoki ravni je zagotovila znanstveno mnenje o tveganjih zaradi onesnaževanja z mikroplastiko in dobrih praksah pri zagotavljanju znanstvenega mnenja . Učinek dela svetovalcev je podrobno opisan v poročilu o delu skupine znanstvenih svetovalcev na visoki ravni za obdobje 2015–2019 . 4. Izvajanje programa Obzorje 2020 Izvajanje programa Obzorje 2020 je potekalo po načrtih, pri čemer so bile posodobitve delovnega programa za obdobje 2018–2020 sprejete marca, julija in oktobra 2019, delovni program Evropskega raziskovalnega sveta za leto 2020 pa je bil sprejet julija. 4.1 Odziv na razpise za zbiranje predlogov in druge ukrepe v okviru delovnih programov Do konca leta 2019 je poteklo 815 rokov za razpise za zbiranje predlogov v okviru programa Obzorje 2020, pri čemer je bilo predloženih 226 139 upravičenih predlogov, za katere se je zahteval finančni prispevek EU v skupni vrednosti 358,1 milijarde EUR. Med temi predlogi jih je bilo 27 251 izbranih za financiranje, kar pomeni, da je splošna stopnja uspešnosti upravičenih predlogov v prvih šestih letih znašala 12,05 %. Do konca decembra je bilo podpisanih 27 124 sporazumov o dodelitvi nepovratnih sredstev, dodeljena proračunska sredstva EU pa so znašala 49,54 milijarde EUR.

V obdobju 2014–2019 so udeleženci iz držav članic EU prejeli 90,9 % sredstev, preostala sredstva pa so prejeli udeleženci iz pridruženih (8,4 %) in drugih držav nečlanic EU (0,7 %). Delež udeležbe pridruženih držav (7,6 %) je v skladu s prejetimi sredstvi, navedeni delež nepridruženih tretjih držav pa je precej večji (4,0 %), kar je pokazatelj interesa za mednarodno odprtost, ki je ločena od financiranja. Visokošolske organizacije so še vedno največje prejemnice sredstev (39,4 %), 24,9 % sredstev EU v okviru prednostnih nalog „Vodilna vloga v industriji“ in „Družbeni izzivi“ pa prejmejo mala in srednja podjetja (MSP). 4.2 Program Obzorje 2020 – izbrane značilnosti Raziskovalne infrastrukture Z razpisi za raziskovalno infrastrukturo se je v letu 2019 dodelilo 51 sklopov nepovratnih sredstev v vrednosti 299,2 milijona EUR. S temi sredstvi se bo podprlo vključevanje dejavnosti za napredne skupnosti, spodbujal razvoj vrhunskih raziskovalnih infrastruktur v svetovnem merilu, zagotovila individualna podpora Evropskemu strateškem forumu za raziskovalno infrastrukturo (ESFRI) in pomagala opredeliti nova generacija raziskovalnih infrastruktur, potrebnih v Evropi. Podpora je bila namenjena tudi izboljšanju portala EOSC, oblikovanju mreže uradnikov za zvezo v industriji za raziskovalne infrastrukture in razvoju mednarodnega sodelovanja. Pilotni projekt Evropskega sveta za inovacije (EIC) Izboljšani pilotni projekt Evropskega sveta za inovacije (EIC) se je začel izvajati kot nadaljevanje prvega pilotnega projekta, s čimer je bil storjen korak k temu, da EIC postane popolnoma operativen. Pilotni projekt je že upravičil javno financiranje, saj je uspešno privabil druge vlagatelje. Do zdaj je vsak euro podpore v okviru pilotnega projekta EIC, namenjen zagonskemu podjetju ali MSP, spodbudil nadaljnje naložbe v višini 2,4 EUR. Pilotni projekt EIC Pathfinder (Iskalec) je sheme za odprte in proaktivne prihodnje in nastajajoče tehnologije (FET-Open in FET-Proactive) v celoti povezal s prvimi ciljno usmerjenimi razpisi za financiranje prelomnih tehnoloških raziskav, objavljenimi marca 2019. V okviru pilotnega projekta EIT Accelerator (Pospeševalec) se je ob možnostih, ki vključujejo le nepovratna sredstva, začelo zagotavljati kombinirano financiranje, in portfelj storitev pospeševanja poslovanja za podporo upravičencem EIC je že vzpostavljen. Uvedba kombiniranega financiranja in kapitalskih naložb v podporo preobrazbenim inovacijam je pomembna novost pri financiranju raziskav in inovacij v EU ter del ponudbe EIC z edinstveno vrednostjo. Sklad EIC, ki bo ustanovljen kot ločena pravna oseba zasebnega prava, bo upravljal kapitalske naložbe, pri čemer bo Evropska investicijska banka zagotavljala ključne administrativne storitve. Pomembna novost v pilotni fazi je bilo zaposlovanje vodij programov EIC, ki bodo prispevali k prepoznavanju trendov prodornih inovacij in upravljanju portfelja projektov, ki se financira v okviru pilotnega projekta EIC Pathfinder. Za pomoč Komisiji je bil ustanovljen svetovalni odbor za pilotni projekt EIC, ki ga sestavlja 22 strokovnjakov. Krepitev mednarodnega sodelovanja Da bi se obrnil padajoči trend mednarodne udeležbe v prvih letih izvajanja programa Obzorje 2020, je delovni program za obdobje 2018–2020 vključeval več kot 30 vodilnih pobud za mednarodno sodelovanje s proračunom EU v višini skoraj 2 milijardi EUR. Te pobude so očitno pozitivno vplivale na mednarodno udeležbo, saj se je povprečna mednarodna udeležba v skupnih projektih z 2,4 % v obdobju 2014–2017 povečala na 3,3 % v letu 2018 in 3,1 % v prvi polovici leta 2019. Močno so se povečali tudi prispevki tretjih držav k projektom programa Obzorje 2020: povprečni finančni prispevek udeležencev iz tretjih držav se je s 60 milijonov EUR/leto povečal na 83 milijonov EUR v letu 2018 in 130 milijonov EUR v prvi tretjini leta 2019. Na splošno so tretje države k projektom programa Obzorje 2020 prispevale proračun v višini skoraj 500 milijonov EUR. Ukrepi Marie Skłodowske-Curie imajo izjemno mednarodno razsežnost in še naprej zajemajo več kot polovico vseh deležev udeležbe tretjih držav v programu Obzorje 2020. Mednarodni forum za pospeševanje inovativnosti prvih posredovalcev (International Forum to Advance First Responder Innovation – IFAFRI), ki mu trenutno predseduje Komisija, je leta 2019 prek odbora IFAFRI za vrzeli v zmogljivosti pripravil seznam desetih prednostnih vrzeli v zmogljivosti. Dan industrije IFAFRI oktobra in letni forum novembra sta bila glavna dogodka, na katerih so bili predstavljeni novi projekti, ki jih financira EU, ter določene glavne smernice raziskovalnega in razvojnega programa za prve posredovalce. Evropski raziskovalni svet (ERC) Znanstveni dosežki Evropskega raziskovalnega sveta (ERC) v letu 2019 so vključevali prvo podobo črne luknje sploh. Raziskovalci, ki jih financira ERC, so imeli ključno vlogo pri obsežnem mednarodnem raziskovalnem sodelovanju v okviru projekta Event Horizon Telescope, ki je pripeljalo do tega rezultata. Leta 2019 je bila Nobelova nagrada sedmič od leta 2007 podeljena prejemniku nepovratnih sredstev ERC. Za povečanje udeležbe na natečajih ERC sta se začela izvajati dva nova programa gostujočih raziskovalcev v Srbiji in Romuniji. Povečevanje udeležbe Finančna podpora državam, s katerimi se širi sodelovanje v programu, se je leta 2019 povečala na 5,6 %. Na splošno je udeležba držav, s katerimi se širi sodelovanje v programu, v skladu z njihovimi nacionalnimi naložbami v raziskave in inovacije. Za izvajanje projektov v zvezi s spodbujanjem odličnosti in povečevanja udeležbe je bilo podpisanih 63 pogodb o nepovratnih sredstvih v skupnem znesku 269 milijonov EUR. Od tega bo 143 milijonov EUR namenjenih ustanovitvi novih centrov odličnosti ali posodobitvi obstoječih v Bolgariji, na Češkem, Cipru, v Estoniji, Latviji, na Poljskem in Portugalskem, s pomočjo izjemnih raziskovalnih institucij iz drugih držav kot naprednih partnerjev. Leta 2019 so se začele v okviru novega pilotnega projekta programa Obzorje 2020 prvič podeljevati štipendije, namenjene raziskovalcem v državah, s katerimi se širi sodelovanje v programu, oblikovane po vzoru individualnih štipendij v okviru ukrepov Marie Skłodowske-Curie. Ta prvi razpis je bil zelo uspešen, saj je pripeljal do 27-odstotnega povečanja števila vlog za države, s katerimi se širi sodelovanje v programu, in 70-odstotnega povečanja števila financiranih štipendij v teh državah, poleg 55 individualnih štipendij v okviru ukrepov Marie Skłodowske-Curie pa se je financiralo 33 štipendij, namenjenih raziskovalcem iz teh držav. Da bi bili ukrepi Marie Skłodowske-Curie bolj vključujoči, se je leta 2019 začela zagotavljati finančna pomoč štipendistom s posebnimi potrebami, financiranimi v okviru ukrepov Marie Skłodowske-Curie, in sicer je 23 raziskovalcev dobilo sredstva za premagovanje ovir pri mobilnosti, s katerimi se srečujejo zaradi invalidnosti. Planet V okvirnem programu Obzorje 2020 sta določena predvidena deleža proračuna za podnebne ukrepe in trajnostni razvoj v času programa, in sicer 35 % oziroma 60 %. Do konca leta 2019 je poraba dosegla vsaj 29,4 % za podnebne ukrepe in 65,6 % za trajnostni razvoj. Prizadevanja se nadaljujejo, zlasti v okviru namenskih prednostnih področij.

Ljudje V okviru izvajanja sporočila o digitalni preobrazbi zdravstva in oskrbe na enotnem digitalnem trgu se je januarja 2019 začelo izvajati skupno evropsko sofinanciranje programa za redke bolezni. S tem vodilnim pilotnim projektom, ki združuje več kot 130 institucij iz 35 držav (vključno s 27 državami članicami), se bo optimiziral pretok znanja o redkih boleznih, da se bodo rezultati raziskav hitro prenesli v klinično okolje. EU je januarja 2019 vložila 50 milijonov EUR v nove metode preizkušanja in presejanja za endokrine motilce. Osem novih projektov programa Obzorje 2020, ki so se začeli izvajati v zvezi s tem, sestavlja evropski grozd za izboljšanje opredelitve endokrinih motilcev (EURION). Ta grozd bo sodeloval s Skupnim raziskovalnim središčem pri spodbujanju potrjevanja novih razvitih metod. Komisija je oktobra 2019 napovedala naložbo v višini 6 milijonov EUR za prvo obsežno klinično preskušanje novega cepiva proti eboli v Demokratični republiki Kongo prek koalicije za inovacije na področju pripravljenosti na epidemije. Vzpostavljena je bila tudi evropska mreža za proučevanje izpostavljenosti ljudi okolju (European Human Exposome Network). V okviru te pobude, največje v zvezi z izpostavljenostjo ljudi okolju, se proučuje, kako prehrana, način življenja in okolje vplivajo na zdravje. Pobuda neposredno prispeva k evropskemu zelenemu dogovoru. Blaginja Analiza tehnoloških trendov na podlagi projektov programa Obzorje 2020 v zvezi z industrijsko simbiozo potrjuje, da ima industrijska simbioza velik potencial za prispevanje k evropskim prizadevanjem za nevtralnost CO2 in krožno industrijo v Evropi. V analizi tehnoloških trendov v zvezi z industrijsko robotiko je bilo ugotovljeno, da je Evropa vodilna na področju industrijskih sodelovalnih robotov, čeprav bi jo lahko do leta 2025 prehitele druge svetovne regije, ter da lahko sodelujoča robotika izboljša gospodarstvo in družbo ob hkratnem ohranjanju evropskih vrednot. 4.3Nejedrske neposredne dejavnosti Skupnega raziskovalnega središča (JRC) JRC je poleg zagotavljanja podpore razvoju politik in spremljanja še naprej širil svoje dejavnosti upravljanja znanja in ustanovil nov strokovni center za vedenjska spoznanja. V okviru centra, ki zagotavlja orodja za uporabo vedenjskih dokazov pri oblikovanju politike, se opredelijo ravnanja, ki jih je treba analizirati, zberejo ustrezni dokazi, preizkusijo alternativni ukrepi politike in na koncu zagotovijo informacije za sprejemanje političnih odločitev. JRC zdaj upravlja 13 središč znanja in strokovnih centrov. JRC je tudi organiziral drugi teden znanja Evropske komisije z več kot 100 dogodki in več kot 3 000 udeleženci. Leta 2019 je bilo objavljenih sedem vodilnih poročil , ki so vsebovala interdisciplinarne analize s predhodnimi spoznanji. Opravljenega je bilo veliko dela na področju pravičnosti, odpornosti in kibernetske varnosti, poročila pa bodo objavljena leta 2020. Drugi ključni dosežki: ­JRC je predstavil novo evropsko platformo za registracijo redkih bolezni, da bi podprl izmenjavo znanja za boljšo diagnozo in zdravljenje; ­decembra je bila ustanovljena interaktivna spletna platforma za atlas migracij, ki zagotavlja informacije o 60 različnih kazalnikih o demografiji, migracijah, azilu, integraciji in razvoju; ­JRC je podprl ustanovitev službe AI Watch, ki spremlja razvoj, sprejemanje in vpliv strategije o umetni inteligenci za Evropo; ­JRC je predstavil izračunljivi model splošnega ravnovesja RHOMOLO-EIB, s katerim se izvajajo simulacije politik za oceno makroekonomskih učinkov poslovanja; ­objavljenih je bilo več kot 1 100 publikacij, povezanih s politiko, in skoraj 700 znanstvenih medsebojno strokovno pregledanih publikacij; približno 40 % člankov JRC, ki so bili medsebojno strokovno pregledani, je bilo objavljenih v 10 % najpogosteje citiranih akademskih revijah. 4.4Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo (EIT) Skupni finančni prispevek EIT k izvajanju poslovnih načrtov skupnosti znanja in inovacij za leto 2019 je znašal 470 milijonov EUR.

Inovacijski model EIT deluje in resnično vpliva na nekatere največje družbene izzive v Evropi. Leta 2019 se je skupnost EIT povečala na zaupanja vredno mrežo približno 1 650 partnerjev z 51 kolokacijskimi centri/vozlišči v 16 državah članicah, s čimer je postala ena največjih povezanih inovacijskih skupnosti v Evropi. EIT je od svoje ustanovitve podprl več kot 1 250 zagonskih podjetij in podjetij v razširitveni fazi, ustvaril več kot 6 100 visoko kvalificiranih delovnih mest ter dal na trg več kot 600 novih produktov in storitev. 5. Izvajanje programa Euratom, ki dopolnjuje program Obzorje 2020 5.1Posredni ukrepi Do konca leta 2019 so se končali štirje razpisi za zbiranje predlogov, pri čemer je bilo predloženih 192 upravičenih predlogov, za katere se je zahteval finančni prispevek Euratoma v skupni vrednosti 725,70 milijona EUR. Izmed teh je bilo 62 predlogov izbranih za financiranje, in sicer s prispevkom Euratoma v vrednosti 271,29 milijona EUR, kar pomeni, da je splošna stopnja uspešnosti upravičenih popolnih predlogov od leta 2014 znašala 32,12 %. Peti razpis se je zaključil konec leta 2019 (rok za predložitev predlogov je bil 25. september). V okviru razpisa je bilo predloženih 62 upravičenih predlogov, za katere se je zahteval finančni prispevek Euratoma v skupni vrednosti 265,33 milijona EUR. Po ocenjevanju je bilo za financiranje predlaganih 31 predlogov s prispevkom v višini 133,19 milijona EUR. Če bodo uspešno opravljena vsa potrebna preverjanja, naj bi se nepovratna sredstva dodelila in pogodbe zanje podpisale leta 2020. 5.2 Jedrski neposredni ukrepi, ki jih izvaja Skupno raziskovalno središče (JRC) Neposredni ukrepi, ki jih je JRC izvajal leta 2019, so vključevali raziskave in usposabljanja na področjih, izbranih s posebnimi cilji programa: ­spodbujanje jedrske varnosti; ­izboljšanje jedrskih zaščitnih ukrepov, neširjenje jedrskega orožja in varnost; ­izboljšanje odličnosti na področju osnovnega znanstvenega znanja ter standardov in referenčnih materialov; ­spodbujanje upravljanja znanja, izobraževanja in naprednega usposabljanja; ­zagotavljanje znanstvene in tehnične podpore za politike v zvezi z EU. Znanstveniki JRC so leta 2019 objavili 99 člankov v medsebojno strokovno pregledanih periodičnih publikacijah in 37 člankov v monografijah ali drugih periodičnih publikacijah; JRC je tudi objavil 15 znanstvenih in političnih dokumentov ter 102 tehnični poročili, skupaj z referenčnimi metodami in meritvami, tehničnimi sistemi in znanstvenimi zbirkami podatkov. Nazadnje, JRC je organiziral 25 tečajev usposabljanja za strokovnjake in študente iz držav članic in Komisije ter odprl dostop do svoje jedrske raziskovalne infrastrukture. 6. Razširjanje, izkoriščanje in sporočanje Določbe o odprtem dostopu v vzorčnem sporazumu o dodelitvi nepovratnih sredstev v okviru programa Obzorje 2020 zagotavljajo popolno razpoložljivost 75 000 znanstvenih publikacij, ustvarjenih v projektih programa Obzorje 2020. Leta 2019 je bilo 88 % člankov, objavljenih v medsebojno strokovno pregledanih akademskih revijah, na voljo v okviru odprtega dostopa, zaradi česar je politika odprtega dostopa programa Obzorje 2020 ena najuspešnejših na svetu. Izvaja se postopno oblikovanje celostnega podpornega ekosistema za izkoriščanje rezultatov: platforma programa Obzorje za rezultate, ki upravičencem omogoča, da objavijo rezultate svojih raziskav ter opredelijo potrebe po nadaljnjem izkoriščanju rezultatov, objavljenih v dnevih raziskav in inovacij 2019. Zaključen je bil razpis za nove storitve za spodbujanje razširjanja in izkoriščanja rezultatov, da se upravičencem zagotovijo ciljno usmerjene storitve na podlagi njihovih potreb. Na dnevih raziskav in inovacij 2019 je bila prvič izvedena podelitev nagrad Horizon impact Awards, na katerih so priznani in predstavljeni izjemni projekti z dokazano družbeno vrednostjo, izvedeni v okviru programa Obzorje 2020 ali sedmega okvirnega programa. Poleg tega se nadaljujejo koraki pri izvajanju podatkovne strategije za povezovanje in povečanje interoperabilnosti podatkov okvirnega programa z zunanjimi zbirkami podatkov, kot so publikacije ali patenti, pa tudi nacionalnimi in regionalnimi podatki o raziskavah in inovacijah v okviru nove pobude – evropskega vozlišča za dostop do podatkov o raziskavah in inovacijah (European R&I Data Hub). Napredek je bil dosežen tudi v zvezi z IRIS, orodjem za obdelavo podatkov, ter pri sledenju rezultatov raziskav za boljše iskanje in sledenje rezultatom in učinku okvirnega programa skozi čas. Da bi se izboljšalo razširjanje rezultatov, se je podatkovni portal programa Obzorje, ki zagotavlja ključne informacije in kazalnike o financiranih projektih, še naprej izboljševal in pokrival nova prednostna področja politike, kot sta Evropski svet za inovacije in pečat odličnosti. Portal prvič zagotavlja konsolidirane podatke o rezultatih, zlasti pravicah intelektualne lastnine in znanstvenih publikacijah, pripravljenih na podlagi projektov sedmega okvirnega programa in programa Obzorje 2020. Služba CORDIS je še naprej redno pripravljala revijo Research*eu in tematske svežnje rezultatov, ki jih dopolnjuje ozaveščanje prek dogodkov in družbenih medijev. Poleg tega je bila vzpostavljena EuroSciVoc, nova večjezična taksonomija znanstvenih področij, ki bo omogočila polavtomatsko razvrščanje projektov in delovala kot referenčni besednjak za odprto znanost. Evropska noč raziskovalcev (NIGHT) v okviru ukrepov Marie Skłodowske-Curie je postala največji dogodek za obveščanje o raziskavah in njihovo spodbujanje v Evropi. Leta 2019 se je izvedla 27. septembra 2019 v več kot 400 mestih ter prek 55 projektov, ki so bili financirani v okviru ukrepov Marie Skłodowske-Curie in pri katerih je sodelovalo 35 000 raziskovalcev, privabila 1,65 milijona obiskovalcev.