Cilj: Uspešno zasnovani in učinkovito delujoči nacionalni sistemi raziskav in inovacij, ki iz javnih sredstev ustvarjajo največjo možno vrednost.

V priloženem delovnem dokumentu služb Komisije ter poročilu „Data gathering and information for the 2016 ERA monitoring“ (Zbiranje podatkov in informacije za spremljanje ERP za leto 2016) družbe Science Metrix so navedeni kvantitativni podatki o sklopu kazalnikov z dodatnimi kvalitativnimi podatki v zvezi s politiko.

V tem poročilu o napredku ERP za leto 2016 sta povzeta dejansko stanje ERP ter napredek pri izvajanju ERP v obdobju 2014–2016. Na podlagi mehanizma spremljanja ERP, sklopa 24 glavnih kazalnikov, ki so jih skupaj določile države članice, raziskovalne zainteresirane strani in Komisija, je bil napredek pri ERP prvič izmerjen za vsako državo in vsako prednostno nalogo.

Doslej je 24 držav članic in pet pridruženih držav sprejelo nacionalni akcijski načrt za ERP za obdobje 2015–2020, pričakuje pa se, da bodo v bližnji prihodnosti vse države članice potrdile svoje akcijske načrte. Nacionalni akcijski načrti kot podlaga za reforme nacionalnih politik ERP ponujajo bogat vpogled v vse prihodnje strategije ERP in ustrezne politične ukrepe v državah članicah in pridruženih državah.

Maja 2015 je Evropski svet ponovno potrdil svojo zavezanost polnemu delovanju ERP in podprl časovni načrt ERP za obdobje 2015–2020 kot odprt dokument, ki se posodablja in je državam članicam v pomoč pri organizaciji izvajanja prednostnih nalog ERP na nacionalni ravni. Države članice je pozval, naj časovni načrt ERP izvedejo s primernimi ukrepi v nacionalnih akcijskih načrtih in strategijah za ERP. Spremljanje izvajanja časovnega načrta za ERP naj bi bilo vključeno v poročilo o napredku ERP za leto 2016 na podlagi glavnih kazalnikov, ki jih je predlagal Evropski svetovalni odbor za raziskave in inovacije.

optimalno kroženje, dostop do znanstvenih spoznanj in njihov prenos, vključno s „kroženjem znanja“ in „prostim dostopom“;

optimalno nadnacionalno sodelovanje in konkurenca, vključno z „optimalnim nadnacionalnim sodelovanjem in konkurenco“ ter „raziskovalnimi infrastrukturami“;

Leta 2014, dve leti po sprejetju sporočila z naslovom „Okrepljeno partnerstvo za odličnost in rast v Evropskem raziskovalnem prostoru“ , je Komisija sporočila, da so države članice ter raziskovalne zainteresirane strani dobro napredovale pri uresničevanju Evropskega raziskovalnega prostora. Vendar so bila potrebna nadaljnja prizadevanja za delovanje ERP, zlasti z izvedbo potrebnih reform ERP v državah članicah in pridruženih državah.

Pričakovani rezultati:

Boljša usklajenost nacionalnih politik s skupnimi evropskimi prednostnimi nalogami, uporaba glavnih načel mednarodnih medsebojnih strokovnih pregledov za organizacije, ki zagotavljajo finančna sredstva, iskanje zadovoljivega ravnotežja med konkurenčnim in institucionalnim financiranjem ter vlaganje v širše izobraževalne in inovacijske sisteme.

Raziskovalna odličnost se je povprečno v EU-28 povečala s 6,4-odstotno letno stopnjo rasti v obdobju 2010–2013. Skoraj vse države imajo nacionalne strategije za raziskave in inovacije, enotne glavne strategije ter več strategij različnih vladnih organov.

Vendar je financiranje raziskav in inovacij še vedno problematično, kot je opisano v preteklem poročilu o napredku za leto 2014. Z nadaljnjo racionalizacijo postopkov financiranja bi bilo mogoče zmanjšati razdrobljenost, povečati donosnost financiranja raziskav in hkrati olajšati čezmejno in medsektorsko sodelovanje. Merila in procese mehanizmov financiranja bi bilo treba nadalje prilagoditi. Nacionalne zaveze za financiranje raziskav in inovacij morajo biti jasne in izrecne ter dolgoročne. Tako bo vzpostavljeno predvidljivo okolje, kot ga želita tako javni kot zasebni sektor.

Nacionalni akcijski načrti za ERP se osredotočajo predvsem na izboljšave pravnih okvirov za nacionalne sisteme raziskav in inovacij, razvoj dolgoročnih nacionalnih strategij za raziskave in inovacije, ustvarjanje novih mehanizmov financiranja z elementi konkurenčnosti (kot sta primera Finske in Nizozemske pri krepitvi raziskovalne prepoznavnosti univerz) ter dopolnjevanje med nacionalnim financiranjem in financiranjem EU, vključno z javno-zasebnimi partnerstvi. V nacionalnih akcijskih načrtih za ERP je bolj poudarjen razvoj splošnih strategij, okvirov in mehanizmov vrednotenja, manj pozornosti pa je namenjene točni ravni financiranja in njegovim mehanizmom.

Splošni sklep Analiza kaže, da je večina držav napredovala na področju raziskovalne odličnosti in skoraj vse države so sprejele nacionalne strategije za raziskave in inovacije. Številne države članice na novo opredeljujejo svoje nacionalne strategije za raziskave in inovacije na podlagi širokega koncepta inovacij, ki obsega izobraževanje ter raziskave in inovacije za več učinkovitosti. Iz prvega popisa nacionalnih akcijskih načrtov za ERP je razvidno, da bo v prihodnosti okrepljen celovitejši strateški pristop do raziskav in inovacij. Vendar je nujno treba zagotoviti stabilnejše mehanizme financiranja vladnih naložb.

2.2.Optimalno nadnacionalno sodelovanje in konkurenca

Skupno soočanje z velikimi izzivi

Cilj:

Da bi se lahko Evropa odzvala na dinamičen in spreminjajoč se svet, je nujno treba izboljšati sodelovanje pri reševanju velikih izzivov, s katerimi se soočamo vsi. Pričakovani rezultati:

Zagotovitev, da ministrstva in organizacije za financiranje raziskav tesneje sodelujejo pri doseganju boljše usklajenosti s temami in prednostnimi nalogami pobud za skupno načrtovanje, vzajemnega priznavanja postopkov vrednotenja, skupne terminologije in postopkov za izvajanje programov raziskav in inovacij, boljšega vključevanja razpisov in spodbujanju bolj mednarodne perspektive.

Ugotovitve kažejo, da gre za eno najvišjih stopenj rasti med vsemi glavnimi kazalniki ERP. Letna stopnja rasti nacionalnih vladnih proračunskih dodelitev za raziskave in razvoj, dodeljenih nadnacionalnim javnim raziskavam in razvoju za vso EU, je v obdobju 2010–2014 znašala 7,8 %. Čeprav ta rezultat kaže, da znanost na splošno postaja vse bolj mednarodna, pa bistveno višja stopnja rasti dopolnilnega kazalnika nacionalnih prispevkov k skupnemu načrtovanju (pobude na podlagi člena 185, pobude za skupno načrtovanje in shema ERA-NET) (42 % med letoma 2012 in 2014) poudarja vse večji pomen, ki ga vlade pripisujejo postopkom skupnega načrtovanja programov, ki so bolj usmerjeni v politike.

Glavni opredeljeni izzivi kažejo, da bi nacionalnim in mednarodnim finančnim dogovorom koristilo nadaljnje usklajevanje, ki lahko obenem olajša mednarodno mobilnost raziskovalcev. Poleg tega bi lahko pobudam za skupno načrtovanje, ki obravnavajo velike izzive, koristilo, če bi bile bolj izrecno povezane s pametnimi strategijami specializacije vključenih partnerjev in obratno. Ocenjevanje družbenih koristi raziskav mora biti natančnejše, da se omogoči boljše upravljanje raziskav in boljše obveščanje javnosti o vrednosti raziskav, s čimer se dokaže donosnost naložb.

Večina nacionalnih akcijskih načrtov za ERP se osredotoča na širok nabor ukrepov ter dejavnosti držav članic in pridruženih držav za krepitev njihove udeležbe v skupnem načrtovanju programov. Cilj nacionalnih akcijskih načrtov je bolje uskladiti dejavnosti nacionalnega in vseevropskega načrtovanja raziskav in razvoja, ki se odzivajo na glavne ugotovljene izzive.

Splošni sklep Analiza kaže, da je v zadnjih letih udeležba številnih držav članic bistveno napredovala v pobudah za skupno načrtovanje. Ob upoštevanju preteklih trendov in ukrepov, ki so bili izvedeni in/ali načrtovani v okviru nacionalnih akcijskih načrtov, je mogoče domnevati, da se bodo obseg, kakovost in učinek skupnega načrtovanja programov še bistveno povečali. Tako bo predvsem v primeru, če bodo politični okvir EU in dodatna finančna sredstva iz proračunov EU še naprej spodbujali države članice k dejavnosti.

Raziskovalne infrastrukture