EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 22.5.2019 COM(2019) 206 final Predlog SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije za pomoč Romuniji, Italiji in Avstriji



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.Ozadje predloga Ta sklep obravnava uporabo sredstev Solidarnostnega sklada Evropske unije v višini 293 551 794 EUR za pomoč Romuniji, Italiji in Avstriji po nesrečah, ki so se v teh državah zgodile v letu 2018. Hkrati se predloži tudi predlog spremembe proračuna (PSP) št. 3/2019, v katerem se predlaga vknjižba potrebnih odobritev v splošni proračun za leto 2019, tako v obveznostih kot v plačilih. 2.Informacije in pogoji 2.1Romunija – poplave v severovzhodni regiji poleti 2018 Od sredine junija do začetka avgusta 2018 so severovzhodno regijo Romunije večkrat prizadele močne padavine, obsežne poplave, ki so sledile, pa so povzročile precejšnjo škodo na infrastrukturi in gospodinjstvom ter izgubo v kmetijstvu. (1)Romunija je zaprosila za prispevek iz Solidarnostnega sklada EU 7. septembra 2018, tj. v roku 12 tednov od nastanka prve škode. Vloga je bila omejena na severovzhodno regijo, ki so jo poplave daleč najbolj prizadele in kjer je bila prva škoda zabeležena 16. junija. Romunski organi so v vlogi napovedali, da bodo kmalu poslali posodobljeno vlogo, ker ocena škode še ni bila zaključena zaradi dolgotrajnosti poplav. (2)Gre za naravno nesrečo. (3)Vloga je bila vložena na podlagi meril za regionalno naravno nesrečo v skladu s členom 2(3) Uredbe. Romunski organi so v svoji prvotni vlogi z dne 7. septembra skupno neposredno škodo ocenili na 196,8 milijona EUR. Ker ta znesek predstavlja le 1,24 % BDP prizadete severovzhodne regije na ravni NUTS 2, prvotna vloga ni izpolnjevala bistvenega pogoja iz uredbe za uporabo Solidarnostnega sklada EU in zato ne bi bila upravičena do prispevka iz Solidarnostnega sklada. (4)Romunski organi so 9. oktobra 2018 v skladu s svojo predhodno napovedjo vložili revidirano vlogo, v kateri je skupna neposredna škoda znašala 327,7 milijona EUR. Ta znesek predstavlja 2,07 % regionalnega BDP in torej presega zahtevani prag, tj. 1,5 % regionalnega BDP (tj. 238 milijonov EUR v primeru severovzhodne regije). (5)Komisijina analiza revidirane vloge Romunije je tudi tokrat razkrila več nedoslednosti. Komisija je zato romunske organe zaprosila za pojasnilo, ki so ga ti predložili 14. decembra 2018.



(6)Romunski organi v svoji vlogi podrobno opisujejo učinek nesreče. Zaradi ponavljajočih se nalivov močnega deževja med sredino junija in začetkom avgusta je prišlo do poplav, ki so povzročile škodo na infrastrukturi, v kmetijstvu in zasebnih gospodinjstvih v vseh šestih okrožjih v severovzhodni regiji, zlasti v okrožjih Neamț, Bacău in Suceavi. Prizadeti so bili nasipi in jezovi na celinskih vodotokih, več kot 4 000 km cest in ulic (na nacionalni in lokalni ravni), mostovi, čistilne naprave in kanalizacija, distribucija električne energije in plina, oskrba s pitno vodo in namakalni sistemi, 32 šol in druge javne zgradbe. (7)Romunski organi so stroške nujnih operacij in operacij za okrevanje, ki so upravičene na podlagi člena 3(2) Uredbe, ocenili na 294 milijonov EUR ter jih predstavili ločeno po vrsti operacij. Največji delež (več kot 154 milijonov EUR) se nanaša na stroške za zagotavljanje zaščitne infrastrukture (nasipov), ki jim sledijo stroški za obnovitev prometne infrastrukture v višini več kot 127 milijonov EUR. (8)Romunija ni zaprosila za izplačilo predplačila. (9)Romunski organi so potrdili, da za upravičene stroške ni zavarovalnega kritja. (10)Prizadeta regija je v skladu z evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi (skladi ESI) za obdobje 2014–2020 opredeljena kot „manj razvita regija“. Romunski organi v svoji vlogi Komisiji niso sporočili, da nameravajo prerazporediti sredstva iz programov v okviru skladov ESI v ukrepe za okrevanje. (11)Romunija ni aktivirala mehanizma Unije na področju civilne zaščite. (12)Kar zadeva izvajanje zakonodaje Unije o preprečevanju in upravljanju tveganj nesreč, trenutno ne poteka noben postopek za ugotavljanje kršitev.

2.2Italija – ekstremni vremenski dogodki jeseni 2018 V oktobru in začetku novembra 2018 so območje večine italijanskih regij, od alpskih na severu do Sicilije, prizadeli ponavljajoči se nalivi močnega deževja in vetrov, ki so povzročili poplave in zemeljske plazove, zaradi česar je bila to najbolj uničujoča jesen v novejši zgodovini, ki je prinesla veliko število žrtev in obširno fizično škodo. (1)Italija je zaprosila za finančni prispevek iz Solidarnostnega sklada EU 20. decembra 2018, tj. v roku 12 tednov od nastanka prve škode, ki je bila zabeležena 2. oktobra. Italija je 27. marca 2019 na lastno pobudo predložila posodobljene informacije z višjimi ocenami škode za tri od prizadetih regij. (2)Gre za naravno nesrečo. (3)Vloga je bila vložena na podlagi meril za večjo naravno nesrečo v skladu s členom 2(2) Uredbe. Italijanski organi so skupno neposredno škodo, ki jo je povzročila nesreča, ocenili na 6,6 milijarde EUR (posodobljeni znesek). Ta znesek predstavlja več kot 192 % praga, ki se uporablja za Italijo, tj. 3,4 milijarde EUR.



(4)Italijanski organi v svoji vlogi podrobno opisujejo naravo in obseg uničenja, ki so ga povzročili ekstremni vremenski dogodki, ki so se izkazali za najhujšo jesen v novejši zgodovini. 34 oseb naj bi umrlo, 1 oseba pa se pogreša. Nesreča je prizadela skoraj vse italijanske regije od severa do juga, vključno s Furlanijo-Julijsko krajino, avtonomnima pokrajinama Trento in Bolzano, Ligurijo, Lombardijo, Toskano, Emilijo-Romanjo, Lacijem, Kampanijo, Kalabrijo, Sicilijo, Sardinijo, najhuje pa Benečijo. V dolini Aoste in Abrucih se je poročalo o manjši škodi. (5)Nesreča je povzročila zlasti večje motnje v cestnem omrežju na državni, regionalni, pokrajinski in občinski ravni zaradi zemeljskih plazov in podrtih dreves, ki so odrezali več odročnih gorskih in obalnih občin. V večini regij je prišlo do motenj na rečnih omrežjih, pobočnih premikov, zemeljskih plazov in poplav. Delovanje šol in drugih javnih služb je bilo prekinjeno. Sunki vetra do 200 km/h so povzročili velike izgube v gozdovih (približno 8,5 milijona kubičnih metrov lesa), kar je imelo resne posledice za gospodarstvo, povezano z lesom, in turizem (uničene žičnice, koče itd.). V Benečiji je škoda prizadela približno 130 zaščitenih območij Natura 2 000 na več kot 414 000 hektarih. O poplavljanju javnih in zasebnih stavb so poročale skoraj vse regije. Čistilne naprave kanalizacijskih sistemov so bile blokirane. Električna in plinska omrežja so bila prekinjena. (6)Analiza Komisije kaže, da je mogoče vremenske dogodke v obdobju, na katerega se nanaša vloga, obravnavati kot enoten dogodek z meteorološkega in hidrološkega vidika. Poleg tega se zdi geografski obseg in obseg škode, o katerih poročajo italijanski organi, verjeten, ob upoštevanju učinkov, razvidnih iz aktivacij hitrega kartiranja v okviru programa Copernicus in podatkovne zbirke evropskega laboratorija za hude nevihte („European Severe Storms Laboratory“). (7)Italija je stroške nujnih operacij in operacij za okrevanje, ki so upravičene na podlagi člena 3(2) Uredbe, ocenila na več kot 1 700 milijonov EUR ter jih predstavila ločeno po vrsti operacij. Največji delež (več kot 810 milijonov EUR) upravičenih stroškov se nanaša na odhodke za zagotavljanje zaščitne infrastrukture. Drugi največji delež se nanaša na stroške za obnovo infrastrukture v višini več kot 478 milijonov EUR. (8)Italija ni zaprosila za izplačilo predplačila. (9)Italijanski organi so potrdili, da za upravičene stroške ni zavarovalnega kritja. (10)Tri od prizadetih regij spadajo pod „manj razvite regije“ v okviru skladov ESI za obdobje 2014–2020 (Kalabrija, Kampanija in Sicilija), dve med „regije v prehodu“ (Abruci in Sardinija), medtem ko ostalih 9 regij spada med „bolj razvite regije“. Italijanski organi Komisiji niso sporočili, da nameravajo prerazporediti sredstva iz programov skladov ESI v ukrepe za okrevanje. (11)Italija ni zaprosila za aktivacijo mehanizma Unije na področju civilne zaščite. Vendar je Centru za usklajevanje nujnega odziva (ERCC) prek skupnega komunikacijskega in informacijskega sistema za primer nesreč (CECIS) poslala informativno gradivo. (12)Kar zadeva izvajanje zakonodaje Unije o preprečevanju in upravljanju tveganj nesreč, trenutno ne poteka noben postopek za ugotavljanje kršitev.



2.3Avstrija – ekstremni vremenski dogodki jeseni 2018 Konec oktobra 2018 so meteorološki pojavi, ki so prizadeli Italijo, zajeli tudi več alpskih/južnih regij Avstrije, zlasti Koroško in vzhodno Tirolsko. (1)Avstrija je zaprosila za prispevek iz Solidarnostnega sklada EU 14. januarja 2019, tj. v roku 12 tednov od nastanka prve škode, ki je bila zabeležena 28. oktobra 2018. Avstrija je 20. februarja 2019 na lastno pobudo predložila posodobljene informacije z nekoliko višjimi ocenami škode za prizadeti regiji. (2)Gre za naravno nesrečo.

(3)Avstrijski organi so skupno neposredno škodo, ki jo je povzročila nesreča, ocenili na 326,2 milijona EUR. Ta znesek je občutno nižji od praga za večje nesreče, ki se uporablja za Avstrijo v letu 2018, tj. 2,1 milijarde EUR. Prav tako je pod pragom za t. i. regionalno nesrečo, ki je 1,5 % regionalnega BDP, tehtanega glede na delež škode v prizadetih regijah. Zato nesreča ne izpolnjuje meril za večjo naravno nesrečo niti za regionalno naravno nesrečo v skladu z Uredbo. Ker pa je nesreča nastala zaradi istih meteoroloških pogojev, ki so povzročili večjo nesrečo v Italiji, so avstrijski organi vlogo vložili na podlagi t. i. določbe o sosednji državi iz člena 2(4) Uredbe, v skladu s katero lahko upravičena država, ki jo prizadene ista nesreča, opredeljena kot večja nesreča v sosednji upravičeni državi, prav tako pridobi pomoč iz Solidarnostnega sklada EU. (4)Avstrijski organi so predložili podroben opis posledic nesreče. Daleč največja škoda je nastala v najjužnejši avstrijski zvezni deželi Koroški in v sosednji pokrajini Vzhodni Tirolski, ki sta obe alpski regiji, ki mejita na Italijo. Sistem zgodnjega opozarjanja pred poplavami, opozorila, ki so bila izdana prebivalstvu, in hitro posredovanje sil za civilno zaščito so preprečili poškodbe ali smrtne žrtve. Preventivno je bilo evakuiranih več naselij. Vendar je zaradi močnega deževja in nevihte s hitrostmi vetra do 130 km/h prišlo do poplavljanja stavb, velike nepričakovane škode v gozdovih, zemeljskih plazov, ki so prekinili cestne povezave, in izpadov električne energije. Na terenu je bilo več dni več kot 7 000 pripadnikov reševalnih služb, vključno z vojsko, in 5 helikopterjev. (5)Avstrija je stroške nujnih operacij in operacij za okrevanje, ki so upravičene na podlagi člena 3(2) Uredbe, ocenila na 214,5 milijona EUR ter jih predstavila ločeno po vrsti operacije. Največji delež (več kot 85 milijonov EUR) upravičenih stroškov se nanaša na stroške za zagotavljanje zaščitne infrastrukture (rečni nasipi). Drugi največji delež se nanaša na ukrepe za preprečevanje erozije tal in znaša več kot 72 milijonov EUR. (6)Avstrijski organi niso zaprosili za predplačilo. (7)Avstrijski organi so potrdili, da za upravičene stroške ni zavarovalnega kritja. (8)Prizadete regije v okviru skladov ESI (2014–2020) spadajo med „bolj razvite regije“. Avstrijski organi so v vlogi navedli, da nameravajo uporabiti denarna sredstva iz avstrijskega programa za razvoj podeželja, ki se financira iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja za obnovo varovalnih gozdov. (9)Avstrija ni zaprosila za aktivacijo mehanizma Unije na področju civilne zaščite. (10)Kar zadeva izvajanje zakonodaje Unije o preprečevanju in upravljanju tveganj nesreč, trenutno ne poteka noben postopek za ugotavljanje kršitev. 2.5Sklepna ugotovitev Zaradi navedenega nesreče, opisane v vlogah, ki so jih vložile Romunija, Italija in Avstrija, izpolnjujejo pogoje iz Uredbe za uporabo sredstev Solidarnostnega sklada EU. 3.Financiranje iz dodelitev Solidarnostnega sklada EU za leto 2019 Uredba Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (v nadaljnjem besedilu: uredba o VFO) in zlasti člen 10 Uredbe omogoča uporabo sredstev Solidarnostnega sklada EU do letne zgornje meje 500 000 000 EUR (v cenah iz leta 2011). V točki 11 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju so določeni načini uporabe sredstev Solidarnostnega sklada EU. Ker je bila solidarnost osrednji razlog za ustanovitev Solidarnostnega sklada EU, Komisija meni, da bi morala biti pomoč progresivna. To pomeni, da bi morala biti v skladu z dosedanjo prakso za delež škode, ki presega prag za večjo naravno nesrečo za uporabo sredstev Solidarnostnega sklada EU (tj. 0,6 % BND oziroma 3 milijarde EUR v cenah iz leta 2011, pri čemer se upošteva nižji znesek), intenzivnost pomoči večja kot za delež škode pod tem pragom. Stopnja, ki se je v preteklosti uporabljala za dodelitev sredstev za večje naravne nesreče, znaša 2,5 % skupne neposredne škode pod pragom in 6 % za del škode nad njim. Za regionalne naravne nesreče in nesreče, ki so bile priznane na podlagi določbe o sosednji državi, je višina stopnje 2,5 %. Prispevek ne sme presegati ocenjenih skupnih stroškov upravičenih operacij. Metodologija za izračun pomoči je bila določena v letnem poročilu o Solidarnostnem skladu EU za obdobje 2002–2003, sprejela pa sta jo Svet in Evropski parlament. Na podlagi vlog Romunije, Italije in Avstrije je izračun finančnega prispevka iz Solidarnostnega sklada EU, ki temelji na oceni skupne neposredne škode, naslednji: Države članice Opredelitev nesreče Skupna neposredna škoda (v milijonih EUR) Prag za večje nesreče (v milijonih EUR) 2,5 % neposredne škode do praga (v EUR) 6 % neposredne škode nad pragom (v EUR) Skupni znesek predlagane pomoči (v EUR) Izplačana predplačila (v EUR) ROMUNIJA regionalna nesreča (člen 2(3)) 327,692 986,378 8 192 300 – 8 192 300 0 ITALIJA nacionalna nesreča (člen 2(2)) 6 630,276 3 446,057 86 151 425 191 053 170 277 204 595 0 AVSTRIJA sosednja država (člen 2(4)) 326,196 2 118,701 8 154 899 – 8 154 899 0 SKUPAJ 293 551 794 0 V skladu s členom 10(1) uredbe o VFO je skupni znesek, ki je bil na voljo za uporabo sredstev Solidarnostnega sklada EU v začetku leta 2019, znašal 851 082 072 EUR, kar je vsota dodeljenih sredstev za leto 2019 v višini 585 829 691 EUR, čemur se prištejejo dodeljena sredstva za leto 2018 v višini 265 252 381 EUR, ki so ostala neporabljena in so bila prenesena v leto 2019. Znesek, ki se lahko uporabi na tej stopnji leta 2019, je 704 624 649 EUR. To ustreza skupnemu znesku, ki je bil na voljo za uporabo sredstev Solidarnostnega sklada EU v začetku leta 2019 (851 082 072 EUR), od česar se odšteje zadržani znesek v višini 146 457 423 EUR, da se spoštuje obveznost glede zadržanja 25 % sredstev, dodeljenih v letu 2019, do 1. oktobra 2019, kot je določeno v členu 10(1) uredbe o VFO. Zbirna razpredelnica financiranja Solidarnostnega sklada EU Znesek v EUR Dodelitve iz leta 2018, prenesene v leto 2019 265 252 381 Dodelitve za leto 2019 585 829 691 --------------- Skupna sredstva na voljo v začetku leta 2019 851 082 072 Minus 25 % zadržanih dodelitev za leto 2019 –146 457 423 ---------------- Najvišji znesek, ki je trenutno na voljo (dodelitve za leti 2018 + 2019) 704 624 649 Skupni znesek predlagane pomoči, ki se bo uporabil za Romunijo, Italijo in Avstrijo –293 551 794 ---------------- Preostala sredstva, ki so na voljo do 1. oktobra 2019 411 072 855

Predlog SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije za pomoč Romuniji, Italiji in Avstriji EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije in zlasti člena 4(3) Uredbe, ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju in zlasti točke 11 Sporazuma, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, ob upoštevanju naslednjega: (1)Namen Solidarnostnega sklada Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sklad) je omogočiti Uniji, da se hitro, učinkovito in prožno odziva na izredne razmere in tako izkaže solidarnost s prebivalstvom regij, ki so jih prizadele naravne nesreče. (2)Sredstva Sklada ne presegajo najvišjega letnega zneska 500 000 000 EUR (v cenah iz leta 2011), kot je določeno v členu 10 Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013. (3)Romunija je 7. septembra 2018 vložila vlogo za uporabo sredstev Sklada po izrednih vremenskih dogodkih, ki so povzročili obsežne poplave. (4)Italija je 20. decembra 2018 vložila vlogo za uporabo sredstev Sklada po izrednih vremenskih dogodkih. (5)Avstrija je 14. januarja 2019 vložila vlogo za uporabo sredstev Sklada po izrednih vremenskih dogodkih. (6)Vloge Romunije, Italije in Avstrije izpolnjujejo pogoje za izplačilo finančnega prispevka iz Sklada, kot je določeno v členu 4 Uredbe (ES) št. 2012/2002. (7)Zato bi bilo treba uporabiti Sklad za zagotovitev finančnega prispevka Romuniji, Italiji in Avstriji. (8)Da bi se sredstva iz Sklada lahko čim prej uporabila, bi bilo treba ta sklep uporabljati od datuma sprejetja – SPREJELA NASLEDNJI SKLEP: Člen 1